open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gul frostmåler

**Gul frostmåler** (*Agriopis aurantiaria*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae).

Den er utbredt i lavlandet over hele det sørlige Norge. Men den er mest vanlig ved kysten og finnes nord til Troms. Den kan være vanlig og kan opptre i masser. Arten er også utbredt i store deler av Europa og østover i Asia.

## Utseende
Hunnen kan ikke fly, vingene er bare små utvekster på 2-3&nbsp;millimeter lengde.  Hannens forvinger er gyllen gule, men med et svakt okerskjær. De har tre mørkere, tverrbånd, ett på midten og to innerst ved kroppen. Bakvingene er lysere og mer jevnt farget. Vingespennet er 34-44&nbsp;millimeter.

Gul frostmåler ligner på store frostmåleren og vårfrostmåler. Den kan skilles fra de to fordi den har lysere vinger og mangler den brune flekken mellom tverrbåndene på forvingen. Vårfrostmåler har noen små mørke prikker langs kanten, ytterst på forvingene og flyr dessuten om våren og ikke om høsten.

## Levevis
Gul frostmåler flyr sent på høsten og særlig om natten. Den lever helst på eik, men også på andre løvtrær som ask. Den bruker også blåbær som vertsplante.

Den vingeløse hunnen kryper opp en trestamme og frem til de ytterste greinene. For å tiltrekke seg hannen, produserer hun et feromon, et luktstoff, som hannen sporer opp. Paringen og eggleggingen finner sted på greinen, hvor hun legger sine egg. Eggene overvintrer.

Eggene klekkes om våren, når knoppene spretter på treet. Larvene spiser på bladene. På sensommeren er larvene utvokste og søker ned i skogbunnen. Ofte slipper de seg ned via en spinntråd. Nede i skogbunnen spinner de en kokong av spinntråd. I den tette kokongen har de sitt puppestadium. Den voksne sommerfuglen klekkes vanligvis etter de første frostnettene om høsten.

## Skadedyr
Arten regnes som skadedyr og har hatt masseforekomster på eik i skogene langs sørlandet i Norge, hvor den har totalt snauspist store skogområder. I årene 1966–1968 var det et større angrep i Skiftenes utenfor Grimstad.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe Heteroneura 
*** gruppe storsommerfugler
**** gruppe / overfamilie målere  (Geometroidea) 
***** familie egentlige målere  (Geometridae) 
****** delgruppe Ennominae, – 561 europeiske arter.
******* slekten *[[Agriopis]]*
******** **''Agriopis aurantiaria'' (Hübner, 1799)**

## Referanser




## Litteratur
* Schrøder, Michael. 1944. *Danske Storsommerfugle. Natsværmere (Maalere)* Gyldendal. 
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* www.skogforsk.no/skogskade/ Skog og landskap – Om skadedyr på planter og trær tilknyttet skogen.
Vårfrostmåler

**Vårfrostmåler** (*Agriopis marginaria*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae).

Den er utbredt i lavlandet over hele det sørlige Norge. Men den er mest vanlig ved kysten og finnes nord til grensen av Sør-Trøndelag.  Arten er også utbredt i store deler av Europa og østover i Asia.

## Utseende
Hunnen kan ikke fly, vingene er noen mindre utvekster på 4-6&nbsp;millimeters lengde.  Hannens forvinger er gyllen gule, men pudret med et svakt okerbrunt skjær og er mørkere enn hos gul frostmåler. De har to mørkere, tverrbånd, ett på midten og ett lengre inn ved kroppen.  Mellom de to tverrbåndene er en svak brun flekk og den har noen små mørke prikker langs kanten, ytterst på forvingene.  Bakvingene er lysere og mer jevnt farget.  Vingespennet er 30-40&nbsp;millimeter.

Vårfrostmåler ligner svært mye på gul frostmåler, men er noe mindre. Vårfrostmåler flyr om våren, mens gul frostmåler flyr om høsten.  Gul frostmåler mangler dessuten den brune flekken mellom tverrbåndene på forvingen og de små prikkene langs vingekanten.

## Levevis
Vårfrostmåler flyr om våren, i mars og april. Larven er allsidig i kosten og lever på flere arter løvtrær. Den bruker også blåbær som vertsplante.

Den vingeløse hunnen kryper opp en trestamme og frem til de ytterste greinene. For å tiltrekke seg hannen, produserer hun et feromon, et luktstoff, som hannen sporer opp. Paringen og eggleggingen finner sted på greinen, hvor hun legger sine egg.

Eggene klekkes samme vår. Larvene spiser på de friske bladene.  Utpå sommeren er larvene utvokste. De søker ned i skogbunnen. Ofte slipper de seg ned via en spinntråd.  Nede i skogbunnen spinner de en kokong av spinntråd.  I den tette kokongen har de sitt puppestadium.  De overvintrer i puppestadiet.

## Skadedyr
Vårfrostmåler påvirker vekst hos trærne og regnes som skadedyr, men det fører sjelden til at trærne dør. Derfor har arten mindre betydning som skadedyr og bekjempelse er derfor uaktuelt i skogen.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe **[[Heteroneura]]** 
*** gruppe **[[storsommerfugler]]**
**** gruppe / overfamilie **[[målere]]**  (Geometroidea) 
***** familie **[[egentlige målere]]**  (Geometridae) 
****** delgruppe Ennominae, – 561 europeiske arter.
******* slekten *[[Agriopis]]*
******** **''Agriopis marginaria'' (Fabricius, 1776)**

## Litteratur
* Schrøder, Michael. 1944. *Danske Storsommerfugle. Natsværmere (Maalere)* Gyldendal. 
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* www.skogforsk.no/skogskade/ Skog og landskap – Om skadedyr på planter og trær tilknyttet skogen.
Front Line Assembly

**Front Line Assembly** er et band fra Canada som spiller i genren industrial. Bandet ble startet i 1986 av Bill Leeb og Michael Balch etter at Leeb forlot Skinny Puppy. Ved siden av Front Line Assembly, dannet de gruppen **[[Delerium]] **i 1987. Michael Balch forlot senere Delerium og Front Line Assembly, mens Bill Leeb har fortsatt på prosjektene med forskjellige samarbeidspartnere.

## Medlemmer
Det er mer naturlig å lage et skille mellom medlemmer på turneer og medlemmer i studio enn medlemmer før og nå.
### Live
* Bill Leeb – 1986-nå (keyboards, vocals)
* Rhys Fulber 1986–1997, 2002-nå (keyboards)
* Chris Peterson – 1990, 1992, 1998, 1999, 2002, 2006 (keyboards)
* Adrian White – 1995, 1996, 2002, 2006 (trommer)
* Jason Filipchuk – 1998, 1999, 2002 (keyboards)
* Jared Slingerland – 2006 (gitar)
* Jed Simon – 1995, 1996, 1998, 1999 (gitar)
* Jeremy Inkel – 2006 (keyboards)
* Jason Hagen – 1999 (trommer)
* Craig Huxtable – 2006 (keyboards)

### Studio
* Bill Leeb – 1986-nå (keyboards, vocals)
* Rhys Fulber – 1986–1997, 2002-nå (keyboards)
* Chris Peterson – 1997–2002, 2006 (keyboards)
* Jeremy Inkel – 2006 (keyboards)
* Michael Balch – 1987–1989 (keyboards)
* Jeff Stoddard – 1990 (gitarer)
* Greg Reely – 1990-present (miksing)
* Devin Townsend – 1994, 1995 (gitarer)
* Adrian White trommer & gitarer 2006

## Diskografi
### Studio & konsertalbum
* 1986 *[[Nerve War]]*
* 1986 *[[Total Terror]]*
* 1987 *[[The Initial Command]]*
* 1988 *[[State of Mind (Front Line Assembly album)|State of Mind]]*
* 1988 *[[Convergence (Front Line Assembly album)|Convergence]]*
* 1989 *[[Gashed Senses & Crossfire]]*
* 1990 *[[Caustic Grip]]*
* 1992 *[[Tactical Neural Implant]]*
* 1993 *[[Total Terror Part I]]*
* 1993 *[[Total Terror Part II]]*
* 1994 *[[Millennium (Front Line Assembly album)|Millennium]]*
* 1995 *[[Hard Wired]]*
* 1995 *[[Corroded Disorder]]*
* 1996 *[[Live Wired]]*
* 1997 *[[FLAvour of the Weak]]*
* 1998 *[[Re-wind]]*
* 1999 *[[Implode (album)|Implode]]*
* 2001 *[[Epitaph (Front Line Assembly album)|Epitaph]]*
* 2004 *[[Civilization (album)|Civilization]]*
* 2006 *[[Artificial Soldier]]*

### EP
* 1988 *Corrosion*
* 1988 *Disorder*

De to vinyl-EP-ene ble senere samlet og gitt ut om igjen i 1995 som *Corroded Disorder*.

### Singler
* 1988 *[[Digital Tension Dementia]]*
* 1989 *[[No Limit (single)|No Limit]]*
* 1990 *[[Iceolate]]*
* 1990 *[[Provision (single)|Provision]]*
* 1991 *[[Virus (1991 single)|Virus]]*
* 1992 *[[Mindphaser (single)|Mindphaser]]*
* 1992 *[[The Blade (single)|The Blade]]*
* 1994 *[[Millennium (1994 single)|Millennium]]*
* 1995 *[[Surface Patterns]]*
* 1995 *[[Circuitry (single)|Circuitry]]*
* 1996 *[[Plasticity (single)|Plasticity]]*
* 1997 *[[Columbian Necktie]]*
* 1998 *[[Comatose (single)|Comatose]]*
* 1999 *[[Prophecy (single)|Prophecy]]*
* 1999 *[[Fatalist]]*
* 2001 *[[Everything Must Perish]]*
* 2004 *[[Maniacal (single)|Maniacal]]*
* 2004 *[[Vanished (single)|Vanished]]*

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Stikkelsbærpraktmåler

**Stikkelsbærpraktmåler** (*Abraxas grossulariata* (Linnaeus, 1758))  er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae).

Stikkelsbærpraktmåler finnes langs kysten av det sørlige Norge nord til grensen av Møre og Romsdal. Den er utbredt i Europa.

## Utseende
En ganske stor (vingespenn 40 – 48&nbsp;mm), slank måler, brokete farget i hvitt, svart og gult. Brystet er gult på sidene, svart i midten, bakkroppen gul med svarte flekker. Forvingene har vanligvis hvit grunnfarge, med en rekke store, runde svarte flekker langs ytterkanten, et gult tverrbånd i den ytre delen som er kantet med en reklke svarte flekker på hver side, noen svarte flekker litt innenfor midten og noen ved roten. Vingeroten er gul. Bakvingen er hvit med svarte flekker som vanligvis er noe mindre enn de på forvingen. Det er kjent en rekke til dels ganske sterkt avvikende fargevarianter av denne arten. Disse er gjerne svært sjeldne i naturen, men man kan avle dem fram i fangenskap, noe som tidligere var svært populært blant samlere.

Larven er farget omtrent som den voksne sommerfuglen, hvit med svarte og gule flekker. Den har en rødlig sidestripe og spredte, korte, mørke børster.

## Levevis
Målere tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der målerens indre og ytre organer endres.
Stikkelsbærpraktmåleren lever i hager og parker. Larvene kan finnes på rips, stikkelsbær, solbær, hagtorn, hassel og andre busker. De voksne målerne flyr om natten i juli – august og kommer gjerne til lys.

## Skadedyr
Stikkelsbærpraktmåler legger egg og har utviklingen av larver på stikkelsbær, hagerips og solbær, og er regnes derfor som skadedyr. Det er imidlertid sjelden at den forekommer så tallrikt i Norge at skadene blir betydelige.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe **[[Heteroneura]]** 
*** gruppe **[[storsommerfugler]]**
**** gruppe / overfamilie **[[målere]]**  (Geometroidea) 
***** familie **[[egentlige målere]]**  (Geometridae) 
****** delgruppe Ennominae, – 561 europeiske arter.
******* slekten *Abraxas* – to arter i Norge.
******** **Stikkelsbærpraktmåler** (*Abraxas grossulariata* (Linnaeus, 1758))
******** Almepraktmåler (*Abraxas sylvata* (Scopoli, 1763))

## Referanser




## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Almepraktmåler

**Almepraktmåler** (*Abraxas sylvata* (Scopoli, 1763)) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae).

Almepraktmåler finnes langs kysten av det sørlige Norge nord til grensen av Møre og Romsdal. Den er utbredt i Europa.
Men arten er sjelden og har rødlistestaus Sårbar (VU) i Norge.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 35 – 44&nbsp;mm), slank, hvit måler. Kroppen er gul med svarte flekker. Vingene er tynt skjellkledte og delvis gjennomsiktige, med hvit grunnfarge. Forvingen er gulbrun ved roten og har en stor, gul og svart flekk ved bakkanten, ellers spredte, lysgrå flekker, noen av dem danner et tverrbånd i vingens ytre del. Bakvingen har en gul og svart flekk ytterst ved innerkanten, ellers spredte, lysgrå flekker. Larven har svarte og gule lengdestriper.

(MHNT) Abraxas sylvata - Dříň (Kladno) Czech Republic - Male dorsal.jpg| ♂   
(MHNT) Abraxas sylvata - Dříň (Kladno) Czech Republic - Male ventral.jpg| ♂ △ 
(MHNT) Abraxas sylvata - Dříň (Kladno) Czech Republic - Female dorsal.jpg|♀ 
(MHNT) Abraxas sylvata - Dříň (Kladno) Czech Republic - Female ventral.jpg|♀ △ 


## Levevis
Målere tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Almepraktmålerens larver lever på alm (*Ulmus* spp.), av og til også på bøk (*Fagus sylvatica*). De voksne målerne flyr om natten i mai – juli.

## Bildegalleri

Fil:Calospilos sylvata pupa.jpg|Puppe
Fil:Calospilos sylvata larva.jpg|Larve


## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe **[[Heteroneura]]** 
*** gruppe **[[storsommerfugler]]**
**** gruppe / overfamilie **[[målere]]**  (Geometroidea) 
***** familie **[[egentlige målere]]**  (Geometridae) 
****** delgruppe Ennominae, – 561 europeiske arter.
******* slekten *Abraxas* – to arter i Norge.
******** Stikkelsbærpraktmåler (*Abraxas grossulariata* (Linnaeus, 1758))
******** **Almepraktmåler** (*Abraxas sylvata* (Scopoli, 1763))

## Referanser




## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Strekmåler

**Strekmåler** (*Angerona prunaria* (Linnaeus, 1758))  er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae).

Strekmåler finnes i det sørlige-østlige Norge vest til grensen av Rogaland. Den er utbredt i Europa.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 35 – 45&nbsp;mm), slank, ensfarget brunoransje måler, lett kjennelig på fargen. Vingene har spredte, korte, brune tverrstreker. Antennene er fjærformede hos hannen, trådformede hos hunnen.
Det finnes flere fargevarianter. grunnfargen kan være lyst grålig brun, eller mørkere brun med et mer eller mindre fullstendig, oransje eller gult tverrbånd.

(MHNT) Angerona prunaria - Loucen Czech Republic - Female dorsal.jpg| *Angerona prunaria prunaria*  ♀  
(MHNT) Angerona prunaria - Loucen Czech Republic - Female ventral.jpg|*Angerona prunaria prunaria*  ♀   △
(MHNT) Angerona prunaria corylaria - Sturovo Slovaquie - Female dorsal.jpg|*Angerona prunaria corylaria*  ♀  
(MHNT) Angerona prunaria corylaria - Sturovo Slovaquie - Female ventral.jpg|*Angerona prunaria corylaria*  ♀  △


## Levevis
Målere tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der målerens indre og ytre organer endres. Strekmåleren finnes i løvskog og på heier, og larvene kan leve på ulike løvtrær og busker.

## Utbredelse
Strekmåleren er en europeisk art. I Norge forekommer den langs kysten av Østlandet og Sørlandet vest til Vest-Agder.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe **[[Heteroneura]]** 
*** gruppe **[[storsommerfugler]]**
**** gruppe / overfamilie **[[målere]]**  (Geometroidea) 
***** familie **[[egentlige målere]]**  (Geometridae) 
****** slekten *Angerona* – en norsk art.
******* **Strekmåler** (*Angerona prunaria* (Linnaeus, 1758)

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Fagermåler

**Fagermåler** (*Apeira syringaria* (Linnaeus, 1758)) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne karakteristiske arten finnes i det sørlige-østlige Norge vest til Vest-Agder. Den er utbredt i Europa. Men arten er sjelden og hadde rødlistestaus R på den forrige Norsk rødliste for arter.
Fagermåler har ikke lenger rødlistestatus etter den nye Rødlisten 2006

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 38– 42&nbsp;mm), kraftig, rødbrun eller gulbrun måler. Den kjennes lett på at den i hvile holder forvingen delvis opprullet slik at forkanten blir konkav. Antennene er fjærformede hos hannen, trådformede hos hunnen. Forvingens spiss er litt utrrukket til en spiss vinkel, ytterkanten svakt flikete. Forvingen har to hvite og ett brunt tverrbånd, alle ganske smale. Nær vingespissen har den er hvitkantet, brun flekk. Bakvingen har ett hvitt og ett brunt tverrbånd, det hvite med noen små, svarte prikker. Larven er meget karakteristisk. Den er gulbrun og fint hårete (de aller fleste andre målerlarver er nakne). Den holder som oftest kroppen i en stilling som en Ω (omega). På det femte og sjette kroppsleddet er det kjegleformede utvekster på ryggen, på det sjuende leddet er disse utvekstene lange og fingeraktige.

## Levevis
Målere tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der målerens indre og ytre organer endres. Fagermålerens larver lever på leddved (*Lonicera xylosteum*), svartleddved (*Lonicera nigra*), ask (*Fraxinus*), liguster (*Ligustrum*), syrin (*Syringa vulgaris*) og snøbær (*Symphoricarpos*). De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni–juli.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe **[[Heteroneura]]** 
*** gruppe **[[storsommerfugler]]**
**** gruppe / overfamilie **[[målere]]**  (Geometroidea) 
***** familie **[[egentlige målere]]**  (Geometridae) 
****** delgruppe Ennominae, – 561 europeiske arter.
******* slekten *Apeira* – en norsk art.
******** **Fagermåler** (*Apeira syringaria* (Linnaeus, 1758))

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
*  Kristins sommerfugler-fagermåler 
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Blek høstmåler

**Blek høstmåler** (*Operophtera fagata*  (Scharfenberg, 1805)) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae).

## Utseende
Hunnen kan ikke fly, vingene er bare små utvekster. Hannens forvinger er lys-brune og har ofte en svakt rødaktig fargenyanse. Den har et mørkt, bredt band på midten og noen smale svakt brunlige bånd på hver side. Bakvingene er lysere og mer jevnt hvitt farget. Vingespennet er 28-32&nbsp;millimeter.

Blek høstmåler ligner brun høstmåler, men har generelt et litt mer tydelig mønster på forvingene. Bakvingene er lysere nesten hvite.

## Levevis
Sommerfuglen har en ett-årig livssyklus, med flygetid i oktober og november. De første er normalt på vingene etter den første frostnatten. Om dagen sitter de på en trestamme eller et annet sted. Ofte tiltrekkes de lys og kan finnes ved utelamper.

Den vingeløse hunnen kryper opp langs stammen på løvtrær som bjørk, pil  og bøk. Den søker ut mot greiner og kvister. Om natten sender hun ut et feromon (luktstoff) som tiltrekker seg hannene. Paringen og eggleggingen finner sted på greiner i tretoppene. Eggene overvintrer.

Om våren klekker eggene samtidig som løvet spirer. Larvestadiene er i juni og første delen av juli. Larven skjuler seg ofte om dagen i blad som er spunnet sammen. Utvokste larver søker ned i skogbunnen. Ofte slipper de seg ned via en spinntråd. Nede i skogbunnen spinner de en kokong av spinntråd. I den tette kokongen har de sitt puppestadium. Den voksne sommerfuglen klekkes om høsten.

## Utbredelse
Blek høstmåler er utbredt i lavlandet over hele det sørlige Norge og finnes nord til Troms.  Arten er også utbredt i store deler av Europa og østover i Asia.

## Skadedyr
Blek høstmåler har bjørk som sin viktigste vertsplante og kan opptre med masseangrep.  Dens betydning som skadedyr i Norge er uklar.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe **[[Heteroneura]]** 
*** gruppe **[[storsommerfugler]]**
**** gruppe / overfamilie **[[målere]]**  (Geometroidea) 
***** familie **[[egentlige målere]]**  (Geometridae) 
****** delgruppe Larentiinae 
******* slekten *Operophtera* Hübner, 1825
******** **blek høstmåler** *Operophtera fagata*  (Scharfenberg, 1805)

## Referanser




## Litteratur
* Schrøder, Michael. 1944. *Danske Storsommerfugle. Natsværmere (Maalere)* Gyldendal. 
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* www.skogforsk.no/skogskade/ – Skogskade
* UK moths, ''Operophtera fagata''
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* www.skogforsk.no/skogskade/ Skog og landskap – Om skadedyr på planter og trær tilknyttet skogen.
Aglapsvik

**Aglapsvik** er ei lita bygd ved Malangen lengst nord på Lenvikhalvøya i Troms. Stedet ligger i Senja kommune, 35 km nord for Finnsnes, og har fått navnet sitt etter fjellet Aglapen. Bygda ligger ved fylkesvei 263 og har mindre enn 50 bosatte. Aglapsvik har postadresse 9300 Finnsnes og ligger i Kårvik skolekrets. Aglapsvik har daglige bussavganger til Finnsnes. Tennskjær, som ligger fire kilometer lenger nordøst, har dessuten hurtigbåtforbindelse med Tromsø 5 dager i uka.

Det er et relativt nybygget grendehus og dessuten et populært friluftsområde i tilknytning til den flotte sandstranda i Sørvika, like ved. 

## Referanser
Barbican

**Barbican** kan vise til

* Barbican Estate, et boligområde i City of London
* Barbican Centre, et kultursenter i City of London
* Barbican stasjon, en undergrunnsstasjon i London
Bjørn Moe

**Bjørn Moe** (født 19. mars 1945) er en norsk musikkpedagog og kordirigent, mest kjent som dirigent for Nidarosdomens Guttekor fra 1973 til 2023. Moe har arbeidet som førsteamanuensis i kirkemusikk og musikkteori ved institutt for musikk ved NTNU, ved siden av arbeidet i koret. 

Han begynte selv i koret som aspirant og guttesopran da han var åtte år. Han sang i koret mellom 1953–1973, og var tidligere dirigent Ludvig Nielsens assistent mellom 1965–1973. I 1973 begynte han selv å dirigere koret. I mai 2023 gikk han av med pensjon fra sin jobb som korets dirigent, og Thomas Berg-Juul fra Danmark tok over rollen.

Moe mottok Kongens fortjenstmedalje i gull i 2002. Sammen med koret mottok han også Sør-Trøndelag fylkes kulturpris i 2002. 

Moe mottok i 2020 Korprisen, som deles ut av Norges Korforbund. I 2022 ble han Årets trønder. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Carl Schultz

**Carl Schultz** (født 1789 i Dessau, død 1861) kom fra Tyskland og hadde fra han var 18 år virket som kirurg ved de prøyssiske feltlasarettene under Napoleonskrigene. Fra han var 13 år gammel hadde vært elev ved den kongelige legeutdanningen i Berlin. Han var stads- og amtskirurg i Trondheim fra 1823 til 1853. Etter krigene slo han seg ned i Norge, og ble i 1817 (etter studier fra 1815) den første som tok medisinsk embedseksamen ved Det Kongelige Frederiks Universitet (Universitetet i Oslo) i Norge.

## Referanser
Cripplegate

**Cripplegate** var en av åtte porter i Londons bymur, og lå der det store boligkomplekset Barbican ligger i dag.

Navnet kommer enten fra det angelsaksiske ordet for tunnel (*crepel*) eller fra krøplingene som tagg i området. I middelalderen fantes også et hospital for vanføre i nærheten av porten.

Cripplegate ble revet i 1760 for å gi rom for den økende trafikken inn og ut av byen. I dag lever navnet videre i kirka St Giles Cripplegate og som navn på en av valgkretsene til Corporation of London.

## Eksterne lenker
*
Liste over FN-dager

**De forente nasjoners internasjonale dager** (eller **FN-dager**) er markeringsdager der De forente nasjoner eller organisasjoner i FN-systemet  ønsker å rette spesiell oppmerksomhet mot forskjellige temaer og problemområder i verden. Gjennom markering av slike dager ønsker FN å utbre kjennskapen til ulike tema, øke bevisstheten om problemer og mane til skjerpet innsats for å iverksette løsninger. Per november 2020 fantes det 172 FN-dager.

De fleste FN-dagene har blitt fastsatt av FNs generalforsamling. Andre er fastsatt av en av FNs særorganisasjoner. Den første dagen som ble fastsatt var FNs menneskerettighetsdag. Denne dagen ble vedtatt av Generalforsamlingen 4. desember 1950 ved resolusjon 424 (V). Per februar 2014 fantes det 122 FN-dager. I tillegg til dager, har FN også erklært spesielle år og tiår for å markere utvalgte saker og øke oppmerksomheten mot spesielle saker.

## Listen

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
*  International Days, via De forente nasjoner
* FN-dager, via FN-sambandet
* FN-kalender, De forente nasjoners regionale informasjonskontor for Vest-Europa
Spellemannprisen 1996

**Spellemannprisen 1996** var den tjuefemte utgaven av Spellemannprisen og ble delt ut lørdag 8. mars 1997 i Oslo Spektrum i Oslo. D.D.E. ble Årets spellemann etter suksessen med albumet *[[Det går likar no]]*, mens Odd Børretzen ble tildelt juryens hederspris og vant i tillegg klassen årets låt sammen med Lars Martin Myhre. Også Unni Wilhelmsen og Bel Canto vant to priser hver.

Det ble for første gang delt ut pris i klassene danceartist og danseorkester. I tillegg var viseklassen tilbake mens prisen for plateomslag var fjernet etter to år. Tilsammen ble det delt ut 18 priser, som var to mer enn på tidligere utdelinger. Det ble på forhånd ikke offentliggjort noen nominerte i klassene Årets spellemann og årets album. 

Utdelingen ble overført direkte på NRK TV og NRK P1. Knut Borge ledet utdelingen for syvende og siste gang. 

## Vinnere

## Øvrige nominerte
Kvinnelige artist:	
* Anne Grete Preus – *[[Vrimmel]]*	
* Trine Rein – *[[Beneath My Skin]]*	
	
Mannlige artist	
* Jørn Hoel – *[[Soulsville (album)|Soulsville]]*	
* Bare Egil Band – *[[Absolutt Ikke Bare Egil Band]]*	

Gruppe:	
* Savoy – *[[Mary Is Coming]]*	
* Ab und Zu – *[[Totally]]*	

Rockeartist:
* DumDum Boys – *[[Sus (album)|Sus]]*	
* Midnight Choir – *[[Olsen's Lot]]*

Danceartist:
* Alanïa – *[[Instinctive Travels]]*	
* Helén Eriksen – *Standards*
 
Folkemusikk/gammaldans:	
* Annbjørg Lien – *[[Prisme (album)|Prisme]]*	
* Dvergmål – *[[Visor og kvæde frå Blåberglandet]]*	

Danseorkester:	
* Scandinavia – *[[Sammen igjen (Scandinavia-album)|Sammen igjen]]*	
* Jan Borseths – *Foill fræs*	
	
Jazz:	
* Petter Wettre Quartet – *Pig Virus*	
* Element – *Element*

Kammermusikk:	
* Leif Ove Andsnes – *Carl Nielsen: Klaverstykker*	
* Truls Mørk – *Rachmaninov/Miaskovsky: Suiter for cello og piano*	

Orkestermusikk:	
* Oslo Filharmoniske Orkester med Mariss Jansons – *Sibelius: Symfonier nr. 3 og 5*	
* Stavanger Symfoniorkester med Alexander Dmitriev – *Harald Sæverud: Peer Gynt suiter m.m.*
	
Visesang:
* Henning Sommerro – *[[Svarrabærje]]*
* Sondre Bratland – *Atterklang*

Åpen klasse:	
* Iver Kleive og Knut Reiersrud – *Himmelskip*	
* Kirsten Bråten Berg, Svein Tindberg, Jan Erik Pettersen og Bjørgulv Straume – *Pilegrimen*

Barneplater:	
* Marit & Marion – *Synger kjente barnesanger*	
* Minken Fosheim – *Eventyret om Beethoven*	

Årets nykommer:	
* Savoy – *[[Mary Is Coming]]*	
* Kvitretten – *Voices*	

Årets låt:	
* Bjelleklang – «Gud! Hvor du er deilig»	
* D.D.E. – «Det går likar no»	
* Penthouse Playboys – «Metropolis»	
* Postgirobygget – «En solskinnsdag»

## Eksterne lenker
* Spellemannprisens arkiv
Muldyr

**Muldyr** er en hybrid (krysning) av en eselhingst og ei hestehoppe. En hybrid etter ei eselhoppe og en hestehingst kalles et mulesel og er mindre vanlig. Hest og esel er forskjellige arter, med ulikt antall kromosomer; av de to mulige hybridene i første generasjons mellom dem, er muldyret lettere å få tak i og mer vanlig enn mulesel, som er avkom av hannhest (hingst) og aseninne (hunnesel).

Esler har 62 kromosomer og hester har 64. Muldyr har 63 kromosomer og er normalt ikke forplantningsdyktige. Det er lettere å produsere et muldyr enn et mulesel. Det finnes ingen dokumenterte tilfeller av at mulhingster har forplantet seg; dog skjer det en sjelden gang at en hoppe vil kunne forplante seg med en hest eller et esel. Siden 1527 har det forekommet rundt 60 tilfeller av mulhopper som har forplantet seg.

Muldyr brukes ofte som trekk-, laste- og ridedyr. Muldyr varierer mye i størrelse, fra 50 og opp til 500 kg, og kan være av hvilken som helst farge. De er sterkere og hurtigere enn esler, og er samtidig mer tålmodig og kraftigere enn hester. De kan vanligvis bære cirka 20 prosent av sin egen kroppsvekt. De er mer tålmodige, hardere og har lengre levetid enn hester, og blir oppfattet som mindre gjenstridige og mer intelligente enn esler.

Muldyret var tidligere populær arbeidskraft i landbruket, men er nå byttet ut med moderne maskineri i den vestlige verden. Det brukes imidlertid fortsatt i mange utviklingsland, der det utnyttes som plogdyr, pakkdyr og ridedyr. Samtidig er muldyret også populære pakkdyr i fjellregioner i USA, og deres popularitet innen ridning er voksende.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Renáta Tomanová

**Renáta Tomanová** (født 9. desember 1954, i Jindřichův Hradec, Tsjekkoslovakia) er en tsjekkisk tidligere tennisspiller som representerte Tsjekkoslovakia.

I 1976 spilte hun to Grand Slam-finaler i single, French Open og Australian Open. Hun tapte begge, til Sue Barker med 6-2, 0-6, 6-2 i French Open og til Evonne Goolagong Cawley med 6-2, 6-2 i Australian Open. Tomanová spilte også i doublefinalen for kvinner i Australian Open sammen med Lesley Turner Bowrey men de tapte til Goolagong og Helen Gourlay Cawley.

I 1978 vant hun sin eneste Grand Slam-turnering, i par med Betsy Nagelsen vant hun doubleturneringen i Australian Open. De beseiret Naoko Sato og Pam Whytcross med 7-5, 6-2 i finalen. 

## Grand Slam-titler
*  **[[Australian Open]]:**
** Double kvinner – 1978 (sammen med Betsy Nagelsen)

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Petter Jordan

**Petter Jordan** (født 1973) er en norsk zoolog, med edderkopper som spesialitet. Han har spesialisert seg på mellomamerikanske edderkopparter. 

Jordan ble cand.scient. ved Universitetet i Bergen i 2003. Hovedfagsoppgaven var edderkoppsystematikk på tarantella fra Sør- og Mellom-Amerika. Han er ansatt ved Universitetet i Bergen.

Han har vært ansvarlig for flere utstillinger om edderkopper og skorpioner. 
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ivar Matlaus

**Ivar Matlaus** kan vise til:
*Ivar Mortensson-Egnund, forfatter, teolog og anarkist, som ble kalt *Ivar Matlaus* av Arne Garborg
*Ivar Matlaus (bokkafé)
Aglo videregående skole

**Aglo videregående skole** er en privat videregående skole på Skatval i Stjørdal kommune. Skolen er en del av Blå Kors. Skolen har i dag ca. 200 elever.

## Fagtilbud
Skolens visjon er: Trivsel og mestring i et trygt fellesskap.

Aglo videregående skole har programområdene frisør, blomster, interiør og eksponeringsdesign, håndverk, design og produktutvikling, helse- og oppvekstfag, salg, service og reiseliv, byggfag, teknologi- og industrifag og påbygging til generell studiekompetanse.

## Historie
Byggene var opprinnelig gården Øvre Hammer, som den tyske okkupasjonsmakten beslagla i 1942 for å ombygge til soldathjem. I 1945 fikk gårdbrukeren tilbake gården, men fant ingen mening i å ombygge gården nok en gang, og solgte den og 10 mål jord til Trøndelag krets av Norges Kristelige Ungdomsforbund i 1947.

Norges Kristelige Ungdomsforbund drev bibelmisjonsskole på stedet fra 1947 til 1949, og Solhaugen pensjonat var i drift fra 1949 til 1956. I 1956 ble Solhaugen kjøpt av Kristenfolkets Edruskapsråd, som omgjorde stedet til et kurhjem for alkoholmisbrukere, og drev som rehabiliteringssenter frem til høsten 1989. I 1965 startet rehabiliteringssenteret et yrkeskurs i sveising, og denne ordningen la grunnlaget for senere skoledrift på stedet.

I 1984 ble Aglo videregående skole godkjent som egen videregående skole av myndighetene. Skolen og rehabiliteringssenteret drev så parallelt frem til 1989.

### Ledere
;Rektorer
*Elin Andersstuen 2023–
*Gørild Joramo 2016–2022
*Thomas Mo 2010–2016
*Bjørn Hesselberg 1985–2010

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Spellemannprisen 1995

**Spellemannprisen 1995** var den tjuefjerde utgaven av Spellemannprisen og ble delt ut lørdag 17. februar 1996 i Chateau Neuf i Oslo. Morten Harket ble Årets spellemann og vant totalt fire priser for albumet *[[Wild Seed]]*. Arne Bendiksen ble tildelt juryens hederspris og fikk dermed sin første Spellemannpris. 

Etter den store omleggingen av klasser året før hvor flere sjangerklasser forsvant, var klassene rock og åpen klasse tilbake, mens klassisk musikk/samtidsmusikk igjen ble splittet opp i kammermusikk og orkestermusikk. Med disse prisendringene ble det delt ut totalt 16 priser, noe som var det høyeste antallet til da. Det ble ikke offentliggjort noen nominerte i klassene Årets spellemann, nykommer og album. Årets låt ble gjort om til en ren publikumspris hvor publikum kunne stemme fram vinneren, mens Årets spellemann igjen ble bestemt av jury etter å ha vært delvis publikumspris året før. 

Utdelingen ble sendt direkte på NRK TV og NRK P1 og ble ledet av Knut Borge mens Jens Wendelboe var orkesterleder. 

## Vinnere

## Øvrige nominerte
Kvinnelige artist:
* Mette Hartmann – *[[Swan (album)|Swan]]*	
* Silje Nergaard – *[[Brevet (album)|Brevet]]*	

Mannlige artist:	
* Åge Aleksandersen – *[[Med hud og hår]]*	
* Bjørn Eidsvåg – *[[Landet lenger bak]]*

Gruppe:
* Eriksen – *[[Alt vende tebage]]*	
* Hellbillies – *[[Lakafant]]*

Rockeartist:
* Merchants of Venus – *Wish Across the Land*	
* Weld – *Hello Walls*	

Folkemusikk/gammaldans:	
* Søstrene Hegge og Søstrene Steinsrud – *Levande langleik*	
* Bukkene Bruse – *[[Åre (album)|Åre]]*	

Jazz:	
* Hot Club de Norvége – *Vertavo*	
* Staffan William-Olsson med band – *Three Shades of Blue*	

Kammermusikk:	
* Christian Tetzlaff/Leif Ove Andsnes – *Janacek, Debussy, Ravel, Nielsen; Fiolinsonater*	
* Torleif Torgersen – *Verker av F. Valen og L. Thoresen*

Orkestermusikk:	
* Det Norske Kammerorkester m/Iona Brown – *Tchaikovsky, Shostkovich, Stravinsky; Kammermusikk*	
* Leif Ove Andsnes/Oslo Filharmoniske Orkester m/Paavo Berglund – *Rachmanonov; Pianokonsert nr.3*	

Åpen klasse:	
* Nils Petter Molvær/Robyn Schulkowsky – *Hastening Westward*	
* Knut Reiersrud – *Klapp*

Barneplater:	
* Hanne Krogh – *[[Prøysens barnesanger]]*	
* Minken Fosheim – *Eventyret om Mozart*	

Årets låt:	
* Jo Nesbø v/Di Derre – «Jenter»	
* Harald Eia/Bård Tufte Johansen/Benny Blanco v/*[[Lille Lørdag]]* – «Min drømmesang»	
* Rolf Løvland/Petter Skavlan v/Secret Garden – «Nocturne»	
* Per Lillo-Stenberg/Lars Lillo-Stenberg v/deLillos – «Smak av honning»

## Eksterne lenker
* 
* Spellemannprisens arkiv
*
US Open 1968 (tennis)

**US Open 1968** i tennis ble spilt på gress i Forest Hills i New York mellom 29. august og 8. september.

## Menn
### Kvartfinaler

### Semifinaler

### Finale

## Kvinner
### Kvartfinaler

### Semifinaler

### Finale

## Eksterne lenker
* ITF Menn , Kvinner
Guildhall (London)

**Guildhall** er en bygning i City of London, like ved Bank og Monument undergrunnsstasjoner. I over 800 år har Guildhall tjent som sete for City of Londons bystyre, Corporation of London. Navnet kommer fra det eldre ordet *geld* («penger»), ettersom Guildhall var stedet som krevde inn skatter og oppbevarte skattepenger (se artikkel ''Gilde'' for etymologi). 

Dagens bygning er bygd over hvelvene av en tidligere guildhall fra middelalderen, som igjen var bygd på tuftene av et romersk amfiteater – Britannias største. Den eldste delen av dagens Guildhall er steinbygningen fra 1411, som var det eneste som overlevde bybrannen i 1666. En omfattende restaurering og ombygning ble foretatt i 1866 ved arkitekten Horace Jones. Guildhall fikk store skader under den tyske bombinga av London i desember 1940. I 1954 var bygningen slik den framstår i dag ferdig restaurert, ved arkitekten Giles Gilbert Scott.

I tidligere tider ble Guildhall også brukt til rettssaker, og mange berømte engelskmenn fikk sin dom her – blant annet dikteren Henry Howard, Gunpowder-konspiratøren Henry Garnet, samt Lady Jane Grey og ektemannen Lord Guildford Dudley.

På slutten av 1800-tallet hadde den nye, folkevalgte forsamlinga for Stor-London, London County Council, møtene sine i Guildhall. Dette flytta i 1922 til County Hall. Guildhall brukes i dag mest i seremonielle sammenhenger, etter at Corporation of London flytta kontorene sine til moderne bygninger like ved. Den britiske litteraturprisen Booker-prisen deles ut i Guildhall. I 1990-åra åpna Guildhall Art Gallery, og bygningen huser også Clockmakers' Museum og et offentlig bibliotek som har spesialisert seg på litteratur og medier om London.

## Eksterne lenker
* 
* Corporation of Londons hjemmeside
Ermland

**Ermland** (sjeldnere *Ermeland*, polsk og gammelprøyssisk *Warmia*) er en historisk region mellom Pommern og Masuria i den nordøstlige delen av Polen. Sammen med Masuria utgjør området i dag det ermlandskmasuriske voivodskap. 

Ermland har vært under dominans av forskjellige stater og folkegrupper opp gjennom historien – hovedsakelig gammelprøysserne, Den tyske orden, Polen og Kongedømmet Preussen.

I 1242 etablerte den pavelige utsending Vilhelm av Sabina bispedømmet Ermland, som ett av fire som ble Den tyske ordens områder. Blent de mer kjente personer op den ermlandske bispestol i Frauenburg var Lucas Watzenrode (onkel til astronomen Nikolaus Kopernikus som selv ble korherre der), Enea Silvio Piccolomini (den senere pave Pius II), den lærde historiker Martin Cromer, og en av de første og vikigste gestaltere av den europeiske motreformasjonen på Tridentinerkonsilet, kardinal Stanislaus Hosius.

Under prøyssisk styre inngikk Ermland i regjeringsområdet Königsberg, tilsvarende kretsene Braunsberg, Heilsberg, Rössel og Allenstein. Området var 4&nbsp;249 km² stort og hadde 238&nbsp;393 innbyggere i 1900, for det meste katolikker, i motsetning til det protesantiske omkransende område i Øst-Preussen.

Det forble tysk frem til 1945, da sørlige halvdel av Øst-Preussen tilfalt Polen.

## Litteratur
* Hermann Frischbier: *Preußisches Wörterbuch. Ost- und Westpreußische Provinzialismen in alphabetischer Folge*. 2 Bände. Enslin, Berlin 1882–1883, (Auch reprographischer Nachdruck: Olms, Hildesheim 1971), bd. 1, s. 293.
* Joseph Bender: *Die altpreußischen Landschaften innerhalb der ermländischen Diözese*. I: *Zeitschrift für die Geschichte und Altertumskunde Ermlands*, bind 2, årgang 1861–1863, Mainz 1863, s. 359–386 (fulltekst).
* Thiel: *Beiträge zur Verfassungs- und Rechtsgeschichte Ermlands. Von den Anfängen desselben bis zu seinem Anfall unter Polnische Oberherrschaft (Friede von Thorn 1466)*. I: *Zeitschrift für die Geschichte und Altertumskunde Ermlands*, bind 3, årgang 1864–1866, Braunsberg 1866, s. 662–688 (fulltekst)
* Kart over Ermland fra 1755 
* Zeittafel der ermländischen Geschichte
* Andrzej Kopiczko: *Die neueste Geschichte der Diözese Ermland in der polnischen Historiographie nach 1945*. I:* Religions- und Kulturgeschichte in Ostmittel- und Südeuropa*, utgitt av Rainer Bendel. Bind 2, LIT Verlag, Berlin 2006, ISBN 3 8258 6178 3, s. 139–152 (Google books)
* *Scriptores rerum Warmiensium* (utgitt av Karl Peter Woelky og Johann Martin Saage). Bind 1, Braunsberg 1866 (fulltekst).
* George Adalbert von Mülverstedt: *Die Namen Ermeland und Warmien. Die Heidenburgen des Bartergaues. Heinrich von Sorbaum, Bischof von Ermeland.* I: *Preußische Provinzial-Blätter*, årgang 1857 (= *Neue preußische Provinzial-Blätter*, bind XI), Königsberg 1857, S. 65–73, s. 179–198 og s. 283–296.

## Eksterne lenker
*
Dale (Fjaler)

**Dale** er et tettsted og administrasjonssenteret i Fjaler kommune i Vestland fylke. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger ved Dalsfjorden i landskapet Sunnfjord.

## Kultur og industri

i august 2020 åpnet *Jakob Sande - senter for forteljekunst* med formål å forvalte og forske i arven etter forfatter Jakob Sande og å bygge opp fagmiljø for fortellerkunst nasjonalt. Senteret er et resultat av Jakob Sande-selskapets mangeårige arbeid og ligger i barndomshjemmet til Jakob Sande, i Klokkergården i Dale. 

Andre institusjoner og bedrifter er blant annet Nordisk Kunstnarsenter på Dalsåsen, Dale/Jarl Skofabrikk, programvareselskapet Enoro samt tønnefabrikken (ombygd til leiligheter).

## Utdanning

Av utdanningsinstitusjoner er Dingemoen barneskole, Fjaler ungdomsskole og Dale videregående skole.

## Transport

Fra Dale til Askvoll er det bro, Dalsfjordsambandet.  På 70-tallet startet bygging av vei på nordsiden av Dalsfjorden fra Eikenes og østover. Arbeidet ble stoppet i 1979 og bevilgningene til forbindelsen ble omdisponert til andre samferdselstiltak i regionen. Da var 4&nbsp;km vei og 500 meter tunnel opparbeidet. I oktober 2005 varslet samferdselsministeren at Dalsfjordsambandet skulle få finansiering.

Fra rutebilstasjonen i Dale sentrum er det flere bussavganger til Førde og Bergen.

File:Dale, ca 1910-1920 (33440871491).jpg| Dale tidlig på 1900-tallet
File:FV57P Dale i Fjaler.jpg|Fra Dale sentrum 
File:Dale fergekai.jpg|Etter at Dalsfjordbrua åpnet, er det slutt på fergetrafikken i Dale.


Dale_Panorama.jpg|Panorama over Dale og områdene rundt sett fra vest sett mot øst

Utsikt fra Dalsåsen mot Dale sentrum i Sunnfjord Dalsfjorden Dalsfjordbrua Heileberget Fløyen Kringla Dale kyrkje kirke vegetasjon skog sommer etc. Fjaler og Askvoll kommuner Vestland Norway 2021-08-10 Distorted panoramic view 3237.jpg|Utsikt fra Dalsåsen mot bygninger i sentrum, Heileberget, Fløyen og Kringla i Askvoll kommune nord for Dalsfjorden, og omlandet rundt.


## Referanser


## Eksterne lenker
* Fjaler kommunes hjemmeside
* Dale i Sunnfjord - Store norske leksikon 
* Jakob Sande - Store norske leksikon
* Jakob Sande - senter for forteljekunst
* Dale vidaregående skole
* Nordisk kunstnersenter på Dalsåsen
Tommy Sandlin

**Tommy Sandlin** (født 31. mars 1944 i Hemlingby utenfor Gävle, død 27. desember 2006 også i Hemlingby) var en av de mest fremgangsrike svenske ishockeytrenerne gjennom tidene med sine sju gull i den svenske Elitserien; seks med Brynäs IF, og ett med MODO Hockey. Respekten han hadde blant øvrige i svensk ishockey, samt hans store prestasjoner og enorme kunnskap om sporten, ga ham i mange sammenhenger kallenavnet «hockeyprofessoren». 
Han var også landslagstrener for det svenske herrelandslaget i to perioder, og var bl.a. med da laget vant VM-gull i 1987 i Wien i Østerrike. Han trente Trondheim Black Panthers i 2004/05-sesongen&nbsp;.

## Referanser



## Eksterne lenker
*
Trysilfjellet

**Trysilfjellet** er et fjell vest for Innbygda i Trysil kommune i Innlandet. Det har en høyde på  meter over havet.

På Trysilfjellet er Norges største skianlegg med 29 skiheiser og 65 nedfarter på til sammen 70&nbsp;km. På  ligger skianleggets høyeste løypedel. På  ligger anleggets øverste heis, Toppekspressen, hvor også lokalradioen i Trysil og Engerdal, TrysilRadioen har sin hovedsender på FM 103,7&nbsp;MHz. Anleggets største fallhøyde er på 685 meter.

Trysilfjellet er oppdelt i 2 områder, Trysil Turistsenter og Trysil Høyfjellssenter. Trysil Turistsenter ligger kun to kilometer fra Trysil sentrum, og herfra går det to 6-seters stolheiser opp til skianlegget. Trysil Høyfjellssenter på Fagertoppen, ligger i skiområdet Fageråsen oppe på høyfjellet, 10 kilometer fra Trysil sentrum. Fagertoppen, som er litt mindre, er perfekt for småbarnsfamilier. Den bratteste bakken er Eksperten i Høgegga med opp til 45 grader helling.

Trysilfjellet ligger 210 kilometer eller om lag 2,5 timers bilkjøring fra Oslo.

## Se også
* Liste over norske alpinanlegg
* Trysilfjellet (skisenter)

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* Trysil kommune
* Trysilfjellet – Norges største skianlegg
* Trysil resort
* Diskuter Trysil på Fagertoppen Forum
UIQ

**UIQ** er et grensesnitt av Symbian. Det brukes i mobiltelefoner og PDAer. Mobiltelefoner med UIQ har en berøringsskjerm, slik at man kan trykke direkte på skjermen uten å bruke taster.

UIQ het tidligere Quartz, men byttet i 2002, da selskapet byttet navn til UIQ Technology AB. Høsten 2006 ble UIQ Technology solgt til Sony Ericsson.

## Mobiltelefoner med Symbian UIQ per 2006
* **[[Sony Ericsson]]** P800, P900, P910i, P990i, M600i  W950i og W960i
* **[[Motorola]]** A920, A925, A1000 og M1000
* **[[Arima Computer Corporation,|Arima]]** U300 og U308
* **[[BenQ]]** P30
* **[[Nokia (selskap)|Nokia]]** 6708

## Eksterne lenker
* UIQs offisielle nettsted (engelsk)