Diversity Icebreaker

**Diversity Icebreaker** (DI) er et norskutviklet sertifisert verktøy for kommunikasjon, refleksjon og samarbeid. DI består av et spørreskjema og seminarkonsept som benyttes i organisasjons- og personalsammenheng.

## Metodikk
Det anbefales at den som leder seminaret bruker spørreskjemaet i bestemt seminarstruktur. Seminaret kan bestå av grupper på 9 til ca.150 deltakere . Deltakerne fyller ut DI-spørreskjemaet, og deles deretter i tre kategorier (Rød, Blå og Grønn) basert på resultatet fra spørreskjemaet. Fargene representerer et bestemt sett av preferanser for kommunikasjon og samhandling som deltakerne utforsker videre i ulike gruppeoppgaver. 
 
***Rød preferanse**: relasjonell fokus, personlig engasjement og et sosialt perspektiv. 
***Blå preferanse**: fokus på struktur og sak gjennom et logisk perspektiv. 
***Grønn preferanse**: fokus på endring, visjon og ideer.

Betydningen av de tre kategoriene etableres under seminaret gjennom bruk av spørreskjemaet, deltakernes personlige erfaringer og den lokale gruppens kultur. Seminaret bør ledes av en person som har erfaring med å lede gruppeprosesser i personalsammenheng. Seminarets formål er å få til en erkjennelse av at: alle har alle farger (preferanser), men i ulik grad; at fargene er komplementære når det gjelder samarbeid; at kategoriene ikke bør brukes for å stigmatisere.

**Individuell rapport** 

I 2022 ble det introdusert en utvidet tilbakemeldingsrapport kalt Premium. Rapporten gir individuell informasjon basert på de tre dimensjonene i Diversity Icebreaker og beskriver mulige bruksområder innen kommunikasjon, personlig utvikling og teamarbeid. Den deles vanligvis ut etter seminar, men kan også benyttes uavhengig av seminar, og gjør at verktøyet i større grad framstår som en tradisjonell psykologisk test.

**TeamReflect** 

Team Reflect ble lansert i 2025 som et beslektet verktøy til *Diversity Icebreaker*. Det er utviklet for bruk i teamutvikling, blant annet som oppfølging etter gjennomføring av *Diversity Icebreaker*-seminarer. Verktøyet bygger videre på tidligere teamdiagnostiske modeller som *Team Performance Inventory* (TPI), som igjen hadde røtter i *Team Climate Inventory* .

*TeamReflect* anvender de tre fargene fra *Diversity Icebreaker* som en overordnet struktur for å organisere og tolke resultater på teamnivå. Hensikten er å støtte refleksjon og læring i team, og å kunne følge utviklingen av teamprosesser over tid.

### Bruksområder
Tema for seminaret kan variere stort. Eksempler er forbedring av kommunikasjon og samarbeid til mer spesifikke områder som team-building, krysskulturell kommunikasjon, læringsstiler og konflikthåndtering. Brukerne av konseptet finnes innenfor alle arbeidsrelaterte sektorer, både store konsern  og små bedrifter uavhengig av aktivitetssektor, utdanningsinstitusjoner på høyere og lavere nivå, frivillige og/eller non-profit organisasjoner – både nasjonalt og internasjonalt. Difi (Direktoratet for forvaltning og IKT) omtaler bl.a. bruk av Diversity Icebreaker på 500 toppledere i staten (62 ledergrupper innenfor departement og direktorat) i sin evalueringsrapport 2019:7. «Flertallet av deltakerne opplevde det som nyttig å få et konkret verktøy for (…) å kunne snakke om forskjellighet i ledergruppen. Felles begreper og referanser gjør det lettere å snakke om ulikhet, gi hverandre tilbakemeldinger, forhindre irritasjon og "justere" egen adferd.» 

Romani  beskriver hvordan hun bruker verktøyet i undervisning av internasjonale studenter i Singapore for å bevisstgjøre studenter om effekten av selv-andre kategorier på gruppedynamikk. Lignende bruk av verktøyet er beskrevet av Orgeret . Diversity Icebreaker er også nevnt i en bok av Maureen B. Rabotin  som et verktøy egnet for forbedring av samarbeid på tvers av kulturer. 
Diversity Icebreaker nevnes også i sammenheng med mentoring . Konseptets bruk i mangfoldledelse ble drøftet av Urstad . I sin 2019 bok, *Unleashing the Power of Diversity: How to Open Minds for Good*, utgitt av Routledge, trekker Bjørn Z. Ekelund linjer fra den generelle fagkunnskap om kommunikasjon til hvordan Diversity Icebreaker (DI)-seminaret omfatter ulike vitenskapstradisjoner. Han gir også en stegvis beskrivelse av hvordan DI etablerer Rødt, Blått og Grønt som et felles språk som kan anvendes både som personlige preferanser perspektiver og prosesser. Dette settes inn i en sammenheng av kreativitet, effektivitet og fellesskapsbygging. Avsluttende kapittel viser hvordan konseptet har vært anvendt relevant for kryss-kulturelle og klimarelaterte problemstillinger.

## Historikk
Diversity Icebreaker er utviklet av Bjørn Z. Ekelund.  Utviklingen startet som følge av et arbeid med fokusgrupper i 1995 hvor deltakerne ble bedt om forslag til hvordan man skulle kommunisere for å oppnå endring i andres atferd. Når forslagene ble sortert vokste det frem tre hovedkategorier. Disse kategoriene ble brukt i en markedsføringskampanje og konsulentopplæringsprosess der formålet var å redusere energiforbruk. Kategoriene ble kalt Rød, Blå og Grønn. Utviklingen av kategoriene og kampanjens effekter er presentert i Bjørn Z. Ekelunds MBA-oppgave .
Den første utgaven av spørreskjemaet ble laget i 1998 og skjemaet ble publisert i en bok om teamutvikling utgitt av Dansk Psykologisk Forlag . I 2003 ble spørreskjemaet utformet med delvis ipsativ format (fordel 6 poeng på 3 utsagn) og i 2005 ble 3 utsagn tatt bort for å øke indre konsistens på de ulike dimensjonene.
Ekelund mottok pris som årets konsulent som følge av utviklingen av Diversity Icebreaker i 2008.Forskningsrådet støttet videreutvikling av verktøyet i 2011-2012.

## Forskning på metodikken
Per 2025 bygger normgrunnlaget for Diversity Icebreaker på svar fra 124 771 personer. Disse dataene benyttes til å beregne individuelle skårer og til å generere gruppeprofiler. Gruppeprofilene gjør det mulig å sammenligne resultatene fra et seminar med gjennomsnittet i normmaterialet, samt med ulike profesjoner og nasjonaliteter. Det gis også informasjon om standardavvik i den aktuelle gruppen. 

Analysene av normdata viser at menn i gjennomsnitt skårer høyere på de Blå og Grønne dimensjonene, mens kvinner skårer høyere på den Røde. Aldersforskjellene er små, men respondenter under 18 år tenderer til å skåre høyere på Grønn, mens personer over 60 år har høyere gjennomsnittsskårer på Blå.

Reliabilitet (indre konsistens) målt gjennom Chronbachs alfa basert på 473 respondenter, viser mellom 0,75 og 0,82 . Test-retest reliabilitet er målt til Blå r(tt)=.872, for Rød r(tt)=.793 and Grønn r(tt)=.838, p