open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
42 (tall)

**42** (**førtito**, også skrevet *toogførti* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 41 og kommer før 43. Tallet kan vise til:
* årstallet 42
* 42 f.Kr.

## Populærkultur
* ''42'' (film), en amerikansk biografisk dramafilm fra 2013 om baseballspilleren Jackie Robinson, som hadde draktnr. 42.
* 42 er svaret på «Spørsmålet om livet, universet og alt mulig», ifølge Douglas Adams' skjønnlitterære serier *[[Haikerens guide til galaksen]]*. Dette utdypes med at for å forstå svaret, må man forstå spørsmålet, som er fryktelig mye mer konkret og komplisert enn det abstrakte «hva er svaret på livet, universet og alt mulig». Først når man virkelig forstår akkurat hva man spør om, vil svaret gi mening. I boken og hørespillet ble det videre fortalt at hvis innbyggerne i et univers fant ut av både svaret og spørsmålet, ville universet gå i oppløsning og bli erstattet av noe enda mer komplisert. Det fortelles videre at noen mener at dette allerede har skjedd.
43 (tall)

**43** (**førtitre**, også skrevet *treogførti* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 42 og kommer før 44. 43 er også et primtall, det neste primtallet er 47.
44 (tall)

**44** (**førtifire**, også skrevet *fireogførti* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 43 og kommer før 45.
37 (tall)

**37** (**trettisju**, også skrevet *syvogtredve* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 36 og kommer før 38. 37 er også et primtall, det neste primtallet er 41.
Norsk biografisk leksikon

***Norsk biografisk leksikon*** er det største norske biografiske oppslagsverk. Verket ble utgitt i to utgaver i papirformat. Den andre utgaven er siden 2009 en del av nettleksikonet Store norske leksikon.
## To utgaver
Verkets første utgave (*NBL1*) utkom i årene 1923–1983, med i alt 19 bind og  artikler. Utgiver var Aschehoug, og verket ble utgitt med økonomisk støtte fra staten. Grunnet at overgangen fra AA til Å ikke fant sted før i bd. 6 (1934) ble navn på Å alfabetisert først og finnes i bd.1 i stedet for i bd. 19. Hele serien er tilgjengelig fra Nasjonalbibliotekets nettbibliotek. De 14 første bindene (1924–1962) er nedlastbare.

Kunnskapsforlaget overtok rettighetene til NBL1 fra Aschehoug i 1995, og etter et forprosjekt 1996–1997 begynte arbeidet med en ny utgave av verket i 1998. Prosjektet fikk økonomisk støtte fra institusjonen Fritt Ord og Kulturdepartementet, og verkets 2. utgave – NBL2 – utkom i 10 bind og  artikler i årene 1999–2005. 

Da det redaksjonelle arbeidet med ny utgave av NBL tok til i 1995, var utgangspunktet å velge ut  personer fra de  som hadde artikkel i Store norske leksikon. Listen ble gjennomgått av et hundretall fagkonsulenter, før listen over biografiverdige personer ble gjennomgått av forlagsredaksjonen og redaksjonsrådet. Dessuten kom det også forslag fra verkets  forfattere. Redaksjonsrådet ble ledet av Knut Helle. Av praktiske hensyn ble lengden på biografiene standardisert. 

Andelen kvinner blant de biograferte var 4,9 % i NBL1 og 14 % i NBL2.

I 2006 begynte arbeidet med en elektronisk utgave av NBL2. Dette prosjektet mottok også støtte fra Fritt Ord og Kulturdepartementet. Verket er fra 2009 et gratis nettsted, som en del av snl.no. Denne utgaven inneholder nesten  artikler. Frem til 2005 mottok prosjektet 27 millioner kroner i støtte.

## Tilgjengelig på nettet
Hele serien er tilgjengelig fra Nasjonalbibliotekets nettbibliotek.

## Se også
* *[[Svenskt biografiskt lexikon]]
* *Dictionary of National Biography
* *[[Hvem er Hvem?]]*
* *[[Hvem er hvem i norsk kulturliv?]]*
* *[[Illustrert biografisk leksikon]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Marius von Mayenburg

**Marius von Mayenburg** (født 21. februar 1972 i München) er en tysk dramatiker, dramaturg, oversetter og instruktør.

I 1994 begynte Mayenburg å studere dramatikk ved Hochschule der Künste i Berlin. *Haarmann*, som var det første stykket han skrev, ble uroppført på Baracke, prøvescenen til Deutsches Theater i Berlin.

Gjennombruddet som dramatiker kom med stykket *Flammefjes* (tysk: *Feuergesicht*) skrevet i 1997. Stykket ble uroppført på Kammerspiele i München året etter. Deretter ble det oppført på Kleist Theater i Frankfurt an der Oder og på Deutsches Schauspielhaus Hamburg. Forestillingen i Hamburg er den av Mayenburgs tyske forestillinger som har gjort seg mest bemerket.

Marius von Mayenburg mottok *Kleistförderpreis für junge Dramatiker* og *Preis der Frankfurter Autorenstiftung* for *Flammefjes*.

## Verk

* *Messerhelden* (1996)
* *Monsterdämmerung* (1997)
* *Feuergesicht* (1998)
* *Parasiten* (2000)
* *Haarmann* (2001)
* *Das kalte Kind* (2002)
* *Fräulein Danzer* (2003)
* *Eldorado* (2004)
* *Turista* (2005)
* *Augenlicht* (2006)
* *Der Häßliche* (2007)
* *Freie Sicht* (2008)
* *Der Hund, die Nacht und das Messer* (2008)
* *Der Stein* (2008)
* *Perplex* (2010)
* *Märtyrer*, premiere: 29. februar 2012, Schaubühne am Lehniner Platz, Berlin.
* *Stück Plastik*, premiere: 25. april 2015, Schaubühne am Lehniner Platz, Berlin.

## Referanser
Milliard

Én **milliard** er det samme som det naturlige tallet , 109 eller tusen millioner.

Det finnes to systemer for betegnelser på store tall, begge har sin opprinnelse i Frankrike:

* Det lange (*échelle longue*), som er det systemet vi bruker i Norge.
* Det korte (*échelle courte*), hvor *billion* er ordet for det som på norsk kalles milliard. 
 
Britene har stort sett benyttet den lange formen, mens en i USA har brukt den korte. De to systemene har derfor også blitt kalt britisk og amerikansk system. I Storbritannia benyttes imidlertid nå i stadig større grad formen *[[billion]]* for en milliard. 

## Se også
* Den korte og den lange skalaen for store tall

## Eksterne lenker
* How many is a billion?  i *Oxford Dictionaries*; besøkt 2. juni 2011.
* Chan, Sam C.: A Billion is a Billion?; besøkt 2. juni 2011.
Million

En **million** er det samme som det naturlige tallet  eller 106 eller tusen ganger tusen.

I SI-systemet blir en million betegnet som M (Mega).

## Referanser
Ampere

**Ampere** (**A**) er SI-enheten for elektrisk strøm, tidligere kalt *strømstyrke*.

Ampere oppgis som regel i hele ampere (A) eller milliampere (mA).
Noen mindre brukte måleenheter for ampere er (i stigende rekkefølge):
*Nanoampere (nA)
*Mikroampere (µA)
*Centiampere (cA)
*Abampere (abA; biot; tilsv. 10 A)
*Kiloampere (kA)
*Megaampere (MA)
*Gigaampere (GA)

1 ampere tilsvarer en strøm på 1 coulomb per sekund. 1 coulomb tilsvarer  6,24&nbsp;×&nbsp;1018 elementærladninger.

Enheten er oppkalt etter den franske fysikeren André Ampère (1775–1836).

## Historikk

Siden 1948 ble ampere definert ved hjelp av Lorentzkraften mellom to ledere:

«To parallelle og uendelig lange, rette, tynne ledere er plassert i vakuum med innbyrdes avstand én meter. Det går samme strøm i begge lederne. Dersom de påvirker hverandre med en kraft på 2&nbsp;×&nbsp;10−7 newton per meter leder, er strømmen én ampere».

2018 ble en ny definisjon vedtatt av Generalkonferansen for mål og vekt med virkning fra 20.mai 2019. Enheten ampere baserer dermed på elementærladningen som er definert med en fast verdi. I tillegg er den også avhengig av definisjonen av sekundet, men ikke lenger av meter og av kilogram.

## Referanser
A (andre betydninger)

**A** kan vise til:

*A – den første bokstaven i det latinske alfabetet
*А – en kyrillisk bokstav med samme utseende
*A – en blodtype.
*A – forkortelse for Ampere
*a – forkortelse for *anno* (latin for år)
*A – den sjette tonen i C-dur-skalaen. En enstrøken A kalles også kammertone
*A – i sekstentallsystemet sifferet som representerer tallet 10.
*A (album) – et album av Jethro Tull fra 1980
*A (film) – en italiensk film fra 1969
**[[Tidsskriftet A]]* - et fagtidsskrift utgitt av arkitektstudenter ved NTNU
Kelvin

**Kelvin** er den grunnleggende SI-enheten for måling av temperatur, og er en av de syv grunnenhetene i SI-systemet. Symbolet for kelvin er **K**.

Én kelvin er nå definert ved å feste den numeriske verdien av Boltzmann konstanten k til 1.380 649 × 10−23 J⋅K−1. Denne enheten er lik kg⋅m2⋅s−2⋅K−1, hvor kilo, meter og sekund er definert i form av Planck-konstanten, lysets hastighet og varigheten av cesium-133 grunntilstand-hyperfine overgang henholdsvis. Dermed avhenger denne definisjonen bare av universelle konstanter, og ikke av noen fysiske gjenstander som praktisert tidligere, for eksempel den internasjonale prototypen på kiloet, hvis masse avvek over tid fra den opprinnelige verdien.

En kelvin er lik en endring i den termodynamiske temperaturen T som resulterer i en endring av termisk energi kT med 1.380 649 × 10−23 J.

**Kelvin-skalaen** oppfyller Thomsons krav som en absolutt termodynamisk temperaturskala. Den bruker det absolutte nullpunkt som nullpunkt (dvs. lav entropi).

I motsetning til grader fahrenheit og grader celsius, blir ikke kelvin referert til eller skrevet som en grad. Kelvin er den primære enheten for temperaturmåling i naturvitenskapen, men brukes ofte i forbindelse med grader celsius, som har samme størrelse.

Skalaen er oppkalt etter den britiske fysikeren og ingeniøren William Thomson Kelvin (1824-1907).

Temperatur i kelvin kalles også «absolutt temperatur». I det engelske målesystemet benyttes Rankine (°R) som måleenhet for absolutt temperatur.

## Unicode symbol
Symbolet er kodet i Unicode ved kodepunkt U+212A (&#8490;). Dette er imidlertid et kompatibilitetskarakter som er gitt for kompatibilitet med eldre kodinger. Unicode-standarden anbefaler å bruke U+004B ( 75 i titallsystemet )(&#75;) i stedet; det vil si en normal stor bokstav K. "Tre bokstavlignende symboler har fått kanonisk ekvivalens med vanlige bokstaver: U+2126 (&#8486;),U+212A (&#8490;) and U+212B (&#8491;). I alle tre tilfeller er det den vanlige bokstaven som skal brukes."

## Referanser




## Eksterne lenker
* Temperaturkalkulator
* En annen temperaturkalkulator
Candela

**Candela** er den grunnleggende SI-enheten for måling av lysstyrke og angis med symbolet cd. Navnet kommer fra det latinske ordet 
for stearinlys.

Én candela er lysstyrken i en gitt retning til en lyskilde som sender ut monokromatisk lys med frekvens 540 THz, og med strålingsstyrke i den gitte retningen lik 1/683 watt per steradian. Denne definisjonen ble vedtatt i en resolusjon på den 16. generalkonferansen for mål og vekt i 1979.

Referansefrekvensen tilsvarer elektromagnetisk stråling med en bølgelengde på 555 nm i luft ved standard trykk og temperatur. Den oppfattes som grønt lys av det menneskelige øyet som har den høyeste følsomheten i dagslys ved denne bølgelengden.

Enheten candela er forbundet med flere andre enheter som benyttes innen fotometrien. Lysfluks er et mål for den totale elektromagnetisk energien som blir sendt ut per sekund og opptrer som synlig lys. Den blir målt i enheter av lumen (lm) som er definert slik at 1 cd  = 1 lm/steradian. Derimot er belysningsstyrke målt i lux (lx) hvor 1 lx = 1 lm/kvadratmeter og uttrykker hvor mye av dette lyset som treffer en gitt flate.

## Bakgrunn

Dagens enighet om en felles måleenhet for lysstyrke stammer fra 1979. Før den tid hadde det eksistert mange forskjellige definisjoner avhengig av hvilket land man befandt seg i og hvilken teknologi som var tilgjengelig. Fra midten av 1800-tallet ble det foreslått å benytte ulike lamper basert på brennende olje eller gass.

Bedre stabilitet viste det seg at man oppnådde fra platina som ble oppvarmet til smeltepunktet 1769 &deg;C ved elektrisk strøm. En standard enhet kunne da defineres ved lyset som blir sendt ut vinkelrett fra 1 cm2 av dette glødende metallet.

I Tyskland og Skandinavia ble en såkalt «Hefner-lampe» benyttet til dette formål. Den inneholdt et brennende vokslys. Når flammen ble innstilt til å være 4.5 cm høy, ble det observert i horisontal retning og definert å ha en lysstyrke på 1 *hefnerlys*. Det tilsvarer omtrent 0.9 candela med dagens enhet.

Ved århundreskiftet innså man at en nøyaktigere enhet kunne baseres på lys fra et sort legeme. Når dette blir varmet opp til en tilstrekkelig høy temperatur, vil det sende ut varmestråling som er bestemt av temperaturen alene. Igjen ble det vedtatt å benytte platina ved smeltepunktet omsluttet av annet materiale. I 1948  ble det dermed  internasjonal enighet om å definere en ny enhet med navnet candela (cd) ved at det vinkelrett fra 1 cm2 av et slikt glødende legeme blir det sendt ut 60 cd.

Den totale, elektromagnetiske utstrålingen fra et sort legeme er gitt ved Plancks strålingslov. Ved å kombinere den med øyets følsomhet *V*(*&lambda;*) for lys ved forskjellige bølgelengder *&lambda;*, kan man beregne hvor mange lumen som er inneholdt i hver Watt av strålingen. Resultatet er da tett opp til verdien *K<sub>m</sub>* = 683 lm/W som inngår i dagens definisjon av enheten candela.

## Referanser


## Eksterne lenker

* YouTube, ''The Candela'', National Physics Laboratory
* HyperPhysics, ''The Candela'' og andre enheter
SO DIMM

**SO DIMM** er en forkortelse for *Small Outline Dual In-line Memory Module* og er en mindre utgave av DIMM
* 100-pin SO DIMMs støtter 32-bit overføring
* 144-pin SO DIMMs støtter 64-bit overføring
* 200-pin SO DIMMs støtter 64-bit overføring

De mest vanlige typer DIMM er:
* 72-pin DIMMs, støtter 32-bit overføring
* 144-pin DIMMs, støtter 32-bit overføring

## Eksterne lenker
*
1685

## Begivenheter
* 20. juni – James Scott, 1. hertug av Monmouth utropte seg selv til konge av England
* 6. juli – I slaget ved Sedgemoor seiret Jakob II av Englands styrker over hertugen av Monmouth
* 15. juli – Hertugen av Monmouth ble henrettet på Tower Hill i London.

## Fødsler
* 5. mars – Georg Friedrich Händel, tysk komponist (d. 1759)
* 12. mars – George Berkeley, irsk filosof (d. 1753)
* 31. mars – Johann Sebastian Bach, tysk komponist (d. 1750)
*1. oktober – Karl VI, tysk-romersk keiser (d. 1740)
* 26. oktober – Domenico Scarlatti, italiensk komponist (d. 1757)

## Dødsfall
* 6. februar –Karl II av England, (f. 1630)
* 26. mars – Go-Sai, Japans 111. keiser (f. 1638) 
* 15. juli – James Scott, 1. hertug av Monmouth, (f. 1649)
1325

## Begivenheter
* 7. januar – Alfonso IV blir konge i Portugal.
* 13. mars – Aztekernes hovedstad, Tenochtitlan, ble grunnlagt. Byen lå der Mexico by ligger i dag. 
*Ibn Battuta legger ut på sin første reise. 

## Dødsfall

* 7. januar – Kong Dinis av Portugal
* Raymond Le Roux, fransk kardinal
* Pierre Le Tessier, fransk kardinal
* Regnaud de la Porte, fransk kardinal
1665

## Begivenheter
### Utlandet
*4. mars– Andre anglo-nederlandske krig brøt ut.
*3. juni– I slaget ved Lowestoft utenfor Englands østkyst ble den nederlandske flåte beseiret av den engelske. 
*17. juni– En alliert britisk-portugisisk hær slo en spansk hær ved Monte Claros og sikret portugisisk uavhengighete.
*London ble rammet av pest. Opptil 100 000 mennesker (1/5 av byens befolkning) døde.
*Karl II ble konge av Spania
*Frankrike annekterte Madagaskar og øyas navn ble Île Dauphin
*Universitetet i Kiel ble grunnlagt.
*Eneveldet blir innført i Danmark-Norge, gjennom Fredrik IIIs Kongelov. Absoluttismen innføres for første gang i Europa.

### Norge
*Halden fikk bystatus og tok navnet *Fredrikshald* etter den dansk-norske kongen i *København Frederik III.
*12. august– Stort sjøslag på Vågen i Bergen, en engelsk eskadre ledet av admiral Thomas Theddiman gikk til angrep mot en flåte på ca. 60 nederlandske handelsskip.

## Fødsler
*16. februar – Anne I av Storbritannia (d. 1714)
*21. august – Giacomo Filippo Maraldi, fransk-italiensk astronom (d. 1729)

## Dødsfall
* 12. januar – Pierre de Fermat, fransk matematiker og advokat. (f. 1601)
1290

## Fødsler
* 8. februar – Kong Alfonso IV av Portugal

## Dødsfall
*Dronning Margrete av Skottland (f. 1283)
* 18. desember – Magnus I av Sverige, konge av Sverige (f. 1275)
1516

## Begivenheter
*Mars – Etter Ferdinand II av Aragons død ble hans barnebarn Karl av Gent konge av Spania under navnet Carlos I. 
*23. april – Renhetsloven for brygging av øl ble innført i Bayern.
*Juli – Selim I av Det osmanske rike erklærte krig mot mamelukkene og invaderte Syria. 
*13. august – Med Noyontraktaten ble det fred mellom Frankrike og Spania. 
*24. august – I slaget ved Merj-Dabik slo osmanene mamelukkene, som oppgav Syria.
*28. oktober – I slaget ved Yaunis Khan, nær Gaza, slo osmanene under storvesir Sinan Pasja mamelukkene. 
*4. desember – Med Brüsseltraktaten ble det fred mellom Frankrike og Det tysk-romerske rike.
*Pedro de Solis oppdaget elven La Plata.

## Fødsler
* 18. februar – Dronning Maria I av England, (d. 1558)

## Dødsfall
*23. januar – Ferdinand II av Aragon
*13. desember – Johannes Trithemius, forsker og kryptograf

## Referanser


## Litteratur

*Thomas More – *[[Utopia]]*
*Ludovico Ariosto – *Orlando Furioso*
1556

## Begivenheter
* 16. januar – Karl V av det tysk-romerske rike abdiserte som keiser og som konge av Spania. Hans sønn Filip II ble konge av Spania, og hans bror Ferdinand ble keiser.
* 23. januar – Det dødeligste jordskjelvet i historisk tid rammet Shanxi, Kina. 830&nbsp;000 mennesker omkommer.
*Februar – Våpenhvilene i Vaucelles førte til midlertidig stand i krigen mellom Frankrike og Spania.
*14. februar – Thomas Cranmer, erkebiskop av Canterbury, ble erklært for å være en kjetter.
*21. mars – Thomas Cranmer ble brent på bålet i Oxford for høyforræderi.
*November – Våpenhvilen i Vaucelles kollapset, og krigen mellom Henrik II av Frankrike og Filip II av Spania brøt ut igjen.
*10. mai − Jordskjelv i Konstantinopel.
*5. november – I det andre slaget ved Panipat, 80 km nord for Delhi, slo mogulhær en hindustyrke, og sikret Akbar den store makten i India.
*Lorenzo Priuli ble doge i Venezia.
*Kongen av Spania tok kontroll over Flandern, inkludert Nord i Frankrike.
*Den falske Martin Guerre begynte sin svindel i den franske landsbyen Artigat.
*Kong Johan III av Sverige ble hertug av Finland.
*Ivan den grusomme erobret Astrakhan, og åpnet dermed Volga for russisk trafikk og handel.

## Fødsler

*8. januar – Uesugi Kagekatsu, japansk samurai og krigsherre
*31. mai – Jerzy Radziwiłł, polsk-litauisk kardinal, (d. 1600)
*Adriaen de Vries, nederlandsk skulptør
*Guillaume du Vair, fransk statsmann og filosof
*Giovanni Gabrieli, italiensk komponist (antatt fødselsår)

## Dødsfall

*21. mars – Thomas Cranmer, erkebiskop av Canterbury, (f. 1489)
*31. juli – St. Ignatius av Loyola, grunnlegger av Jesuittordenen, (f. 1491)
*Lorenzo Lotto, italiensk renessansemaler
*Tullia d'Aragona, italiensk kurtisane og forfatter
*Saito Dosan, japansk daimyo
*Nicholas Udall, engelsk dramatiker
*Grev Miklós Zrínyi, kroatisk-ungarsk krigshelt
*Luigi Alamanni, italiensk dikter
*Martin Agricola, tysk komponist
*Jacob Clemens non Papa, flamsk komponist
Motto

**Motto**, også kalt *valgspråk* og *devise*, er en kort setning som likner på et ordspråk og som beskriver en grunninnstilling til en oppgave. Mottoer er knyttet til personer, en sosial gruppe, en organisasjon, et geografisk område eller andre enheter. Synonymer er valgspråk eller devise, slagord, parole, fyndord, leveregel og tankespråk. Motto kan også brukes om korte sitater eller arbeidstitler som beskriver hovedideen i et litterært arbeid, en bok eller et kapittel, og som kan oppgis på tittelbladet. Motto kan dessuten bety et stikkord som brukes istedenfor personnavn i kunstkonkurranser der deltakerne sender inn bidrag som skal bedømmes anonymt.

Ordet motto er et lånord fra italiensk via latin der *motire* betyr å «huske» og *muttum* «mumling», ord som igjen er avledet fra *muttire*, det vil si «tale», «mukke» eller «mumle».

## Forskjellige typer motto
Man bruker ordet «valgspråk» om et motto for en monark eller andre personer, for eksempel riddere av den danske Elefantordenen og den svenske Serafimerordenen. Noen slekter har valgspråk som de kan ha valgt selv og/eller er blitt tildelt ved adling. Enkelte ridderordener har egne valgspråk, som for eksempel den engelske Hosebåndsordenen.

Samtlige norske konger etter 1905 har tatt valgspråket «Alt for Norge», mens de svenske kongene har tatt forskjellige valgspråk, blant annet *För Sverige i tiden*. Mange valgspråk er skrevet på latin.

«Enige og tro inntil Dovre faller» er den såkalte Eidsvolleden fra 1814 og har vært betegnet som Norges nasjonale motto.

Et slagord brukes gjerne om en fotballklubb, i en reklamekampanje, mens en parole brukes i en politisk demonstrasjon.

«Motto» er i norsk språk ofte brukt i betydningen «leveregel», det vil si et fyndord som beskriver en privatpersons generelle syn på livet, uttrykt gjennom utsagn som for eksempel «Mitt motto er 'Smil til livet, og det smiler tilbake'».

## Se også
*Epigram
*Kodeord
*Livssyn
*Nasjonale mottoer
*Liste over norske kommuneslagord
*Parole, politisk slagord, særlig i demonstrasjon
*Vignett
*Jingel

## Referanser


## Eksterne lenker
* Søk på ordet «motto» i norske ordbøker: 
* Arbeiderpartiets slagord i valgkampene 1933-2001
1440

## Begivenheter
* Karl Knutsson Bonde avgikk som valgt regent i Sverige.

## Fødsler
* 22. januar – Storhertug Ivan III, av Moskva (d. 1505)

## Dødsfall
Ponni

**Ponni** er betegnelse på en småvokst hestetype med en mankehøyde på opp til 148 cm. Ponnier deles inn i kategoriene 1-4, hvor kategori 1 er de høyeste.

Det finnes mange ulike ponniraser, og noen av de mest kjente er de britiske shetlandsponni, new forest-ponni, welsh-ponni og sportsponni. En norsk ponnirase er nordlandshest (også kalt lyngshest). Det finnes egne konkurranser kun for ponnier der rytteren ikke kan fylle mer enn 16 år samme år.

* Kategori 1: 140,5 cm – 148 cm
* Kategori 2: 130 cm – 140 cm
* Kategori 3: 107 cm – 130 cm
* Kategori 4: <107 cm

På Øvrevoll Galoppbane arrangeres ponnigalopp for alle typer ponnier.

## Ponniraser
Listen nedenfor er på ingen måter fullstendig.
 
#Amerikansk shetlandsponni
#Australian pony
#Kaspisk hest
#Connemara
#Dalesponni
#Dartmoorponni
#Dülmenponni
#Exmoor ponni
#Falabella
#Fell ponni
#Gotlandsruss
#Hackney ponni
#Heckhest
#Highlandponni
#Islandshest
#Konik
#New Forest-ponni
#Pony of the Americas
#Shetlandsponni
#Welsh mountain ponni (seksjon A)
#Welsh ponni (seksjon B)
#Welsh ponni av Cob type (seksjon C)
#Welsh Cob (seksjon D)
#Hucul
#Quarter ponni

## Eksterne lenker
* Nettsted for Norsk Ponniavlsforening
Sammensatt tall

Et **sammensatt tall** er et naturlig tall som er større enn 1 og som ikke er et primtall. Alle sammensatte tall er et produkt av to eller flere primtall.

De 88 første sammensatte tallene er:
4, 6, 8, 9, 10, 12, 14, 15, 16, 18, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 28, 30, 32, 33, 34, 35, 36, 38, 39, 40, 42, 44, 45, 46, 48, 49, 50, 51, 52, 54, 55, 56, 57, 58, 60, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 74, 75, 76, 77, 78, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 98, 99, 100, 102, 104, 105, 106, 108, 110, 111, 112, 114, 115, 116, 117, 118, 119.

En serie med påfølgende, sammensatte tall (som 8, 9, 10) kalles en *[[primtallsørken]]*.
John Lyng

**Johan** (**John**) **Daniel Fürstenberg Lyng** (1905–1978) var en norsk jurist og politiker (H) som var Norges statsminister fra 28. august til 25. september 1963 og utenriksminister i Per Bortens regjering 1965–1970. John Lyng var formann i Høyres stortingsgruppe 1958–1965.

## Liv og arbeid
### Bakgrunn
 

Lyng ble født den 22. august 1905 i Trondhjem til handelsmannen Markus Hartman Lyng (1872-1938) og hans hustru Martha Maria Helberg (1885-1959). Han ble utdannet jurist. I studietiden hadde han vært tilknyttet den kommunistiske bevegelsen Mot Dag, men sluttet seg senere til Frisinnede Venstre, et parti som siden forvitret. Han meldte seg inn i Høyre i 1938.

### Jurist og politiker
Under andre verdenskrig i Norge dro Lyng til Sverige, der han arbeidet ved det såkalte Rettskontoret, en norsk etterretningsorganisasjon, ved den norske legasjonen i Stockholm. Han var først leder for III avdeling, personalkontoret, før han gikk over til overvåkningsavdelingen. Fra mai 1944 var han ved Justisdepartementet i London. 

Fra 1945 til 1947 var John Lyng statsadvokat i landssviksaker, og han gjorde seg spesielt bemerket som aktor i den store Rinnan-saken.  I 1947 ble han høyesterettsadvokat. Han var dommer i Trondheim byrett i 1945, lagmann i Agder i 1951 og fylkesmann i Oslo og Akershus i 1964 til 1970. Lyng var medlem av Trondheim bystyre, formannskap og finansutvalg 1935–1945. Han representerte Trondheim og Levanger på Stortinget 1945–1953. Han forsøkte å vinne et mandat for Høyre i Telemark ved valget 1953, men nådde ikke opp. Lyng var medlem av Skien bystyre 1955-59 og stortingsrepresentant for Akershus 1958-65.

I Høyre fremstod John Lyng snart som C.J. Hambros arvtager og ble parlamentarisk leder fra 1958 til 1965. Han markerte seg som en meget dyktig parlamentariker med realpolitisk legning. På flere områder kom Lyng til å forestå en omforming av sitt partis politiske retningslinjer, og han utbygde gradvis tillitsforholdet mellom de borgerlige partiene. Da Einar Gerhardsens tredje regjering gikk av på grunn av Kings Bay-saken i 1963, var Lyng den naturlige statsministeren i den borgerlige koalisjonsregjering, John Lyngs regjering, som satt fra 28. august til 25. september 1963.

John Lyng var medlem av Nobelkomiteen fra 1. januar 1964 til 12. oktober 1965. 

Lyng var far til tidligere advokat, politiker og forfatter Jon Lyng og fetter av Thor Heyerdahl fra dennes mor Alison Lyngs side.

## Bibliografi
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Referanser

 


## Litteratur
*

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*  Samtale med John LYNG.
19. århundre

Det **19. [[århundre]]** dekker årene 1801–1900, mens **attenhundretallet** dekker årene 1800–1899.

## Viktige hendelser
* Norges Grunnlov blir underskrevet på Riksforsamlingen på Eidsvold (1814)
* Den spanske inkvisisjonen tar offisielt slutt (1834)
* Britiske kolonister nådde New Zealand (1840)
* Den lille istid opphører (rundt 1850)
* Suezkanalen åpnes (1869)

## Årstall

## Se også
*Århundre
20. århundre

:*«1900-tallet» omdirigeres hit, men kan også referere til [[1900-årene]].*

Det **20. [[århundre]]** dekker årene 1901–2000, mens **nittenhundretallet** dekker årene 1900–1999.

## Viktige hendelser
* Verdens første motodrevne fly tar av 1903
* Første verdenskrig 1914 – 1918
* Folkeforbundet grunnlagt 1919, oppløst 1946
* Andre verdenskrig 1939 – 1945
* Z3, verdens første programmerbare datamaskin, 1941
* FN etablert 1945
* Den kalde krigen 1945 – 1991
* Sputnik 1, den første kunstige satellitten, 1957
* Månelandingen 1969

### Oppdagelser og nyskapninger
* Den spesielle relativitetsteorien 1905
* Den generelle relativitetsteorien 1916
* Moderne raketteknologi 1926
* Penicillin 1928
* Turingmaskinen 1936
* Evolusjonsbiologi 1937
* P-pille 1951
* DNA 1953

## Årstall

## Eksterne lenker
* Søkbar digitalkopi av Simon Adams' og Robin Cross' ''Damms illustrerte : Det 20. århundre'' (1998)
1066

## Begivenheter
* 6. januar – Harold Godwinson blir kronet til konge av England.
*20. mars –  Halleys komet er på sitt nærmeste til Solen og ble avbildet på Bayeuxteppet.
* 20. september – Slaget ved Fulford.
* 25. september – Slaget ved Stamford Bridge.
* 28. september – Vilhelm av Normandie steg i land ved Pevensey i England.
* 14. oktober – Slaget ved Hastings, det første slaget i normannernes erobring av England. 
* 25. desember – Vilhelm I av England ble kronet.
* Magnus II ble kronet til konge av Norge.
* I Granadamassakeren ble det meste av Granadas jødiske befolkning drept av en muslimsk mobb.

## Fødsler
* Wang Ja-ji, koreansk general under dynastiet Goryeo (d. 1122)

## Dødsfall
* 5. januar – Edvard Bekjenneren angelsaksisk konge av England
* 25. september – Harald III (Hardråde), falt i slaget ved Stamford Bridge
* 25. september – Toste Godwinson, falt ved Stamford bru
* 14. oktober – Harold II av England, falt i slaget ved Hastings
* 14. oktober – Leofwine Godwinson, falt ved Hastings
* 14. oktober – Gyrth Godwinson, falt ved Hastings
* 10. november – Johannes Scotus, biskop av Mecklenburg
Thorodd Presberg

**Thorodd Presberg** (født 1944) er en idrettspersonlighet fra Drammen kjent for sin spiller-, trener- og dommerkarriere i både fotball og bandy.

## Fotball
Presberg spilte fotball for Drafn i perioden 1954&ndash;1962 og Strømsgodset i perioden 1963&ndash;1973. For Strømsgodset fikk han 202 obligatoriske kamper og scoret 125 mål. Han var med på å vinne tre norske mesterskap og ett seriemesterskap. Han fikk også fire kamper og scoret ett mål for . Han ble senere fotballdommer på elitenivå. Presberg var dessuten tapende finalist i juniorfinalen for Drafn i 1960 etter omkamp mot Fredrikstad 1–2.

## Bandy
Presberg har seks norske mesterskap i bandy. Fem for Strømsgodset: 1963, 1965, 1967, 1968 og 1970. Ett for Drafn i 1961. Han har også representert Bragerøen i flere sesonger på 1970-tallet.
74 mål for Godset i serien.

29 A-landskamper, 5 landslagsmål. Sølvmedaljør i VM i bandy 1965. Presberg scoret ett av målene i 2–2-kampen mot Sverige.

## Dommer
**Fotballdommer:**

* Kretsdommer 1969
* Forbundsdommer: 1978
* FIFA-dommer: 1981&ndash;1991
* Finaledommer NM: 1983 Vålerenga &ndash; Moss og 1988, omkamp Brann &ndash; Rosenborg

**Bandydommer:**

* Kretsdommer: 1977
* Forbundsdommer: 1978
* IBF dommer: 1985&ndash;1991
* Finaledommer NM: 1987 Stabæk &ndash; Drafn
* VM-dommer i 1989 og 1991

## Trener/spiller/dommer
Presberg er alene om å ha trent eliteserielag, vært internasjonal dommer, landslagsspiller, norgesmester og seriemester i både fotball og bandy. I 1970 tok han dobbel i fotball og ble norgesmester i bandy (trippelmester).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jostein Flo

**Jostein Flo** (født 1964) er en norsk fotballeder og tidligere fotballspiller 

Han spilte for , , Lierse SK, , Sheffield United og .

Han spilte 53 kamper og scoret 11 mål for . Han er bror til Tore André Flo, fetter til Håvard Flo og onkel til Sogndalspilleren Ulrik Flo.

Flo var en sentral spiller i landslagets kvalifisering til fotball-VM 1994 og i selve sluttspillet. Han spilte også en sentral rolle i den legendariske seieren mot Brasil i fotball-VM 1998, hvor han kom inn de siste 15 minuttene.

Han ble daglig leder for Strømsgodset fra 1. oktober 2004, etter en periode i markedsavdelingen, før han tok over som sportssjef for klubben. Han sluttet som sportssjef 10. april 2021.

Jostein Flo var i sin ungdom også en aktiv friidrettsutøver. Han representerte Stryn Turn. I finalene i Junior-NM i friidrett 16. juli 1983 oppnådde han fjerde plass i høydehopp. I finalene i NM i friidrett 30. juli 1983 oppnådde han femtende plass i høydehopp. I februar 1985 vant han et nasjonalt ungdomsmesterskap i høydehopp med et hopp som målte 2,03 meter. Som nittenåring satte Flo fylkesrekorden i høyde for juniorer med 2,06 meter.

Flos historie er fortalt i boka «50 idrettsheltar frå Sogn og Fjordane», fra 2017, av NRK-journalist Rune Fossum Lillesvangstu.

## A-landskamper

Kilde: 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
1030

## Begivenheter
*29. juli – slaget ved Stiklestad 
*En fredsperiode blir innledet i Norge med samkongedømmer (til ca. 1130)

## Dødsfall
*29. juli – Olav Haraldsson (Olav den hellige) faller i slaget ved Stiklestad
*29. juli – Torstein Knarresmed faller i slaget ved Stiklestad etter, ifølge Snorre, å ha vært den første til å skade Olav Haraldsson
Steinar Pettersen

**Steinar Pettersen** (født 29. april 1945) er en tidligere fotballspiller fra Drammen. Han spilte for Strømsgodset i perioden 1962–1975. Han spilte 282 obligatoriske kamper og scoret 234 mål. Han spilte 6 A-landskamper for . Pettersen var også en fremragende bandyspiller, og var med på det norske landslaget som tok sølv i VM i Moskva i 1965. I bandy scoret han alle målene i NM-finalen da Strømsgodset slo Sparta 4-0 i 1962. Han var da 16 år gammel. Han vant NM 6 ganger i bandy med Strømsgodset og fikk totalt 29 landskamper.

Det er reist en skulptur av Steinar Pettersen på Marienlyst i Drammen.

## Se også
* Liste over norske idrettspersoner på sokkel

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Godsetunionen – Legende: Steinar Pettersen:
Wire (band)

**Wire** er en britisk punk-gruppe, dannet i 1976. Wire blir ofte glemt når man snakker om «pionérene» innenfor punk. Gruppen består av Colin Newman, Bruce Gilbert, Graham Lewis og Robert Gotobed. Som mange andre gryende punk-band hadde Wire sitt utspring fra kunstskolemiljøet i England i 1970-årene. En av grunnene til at gruppen ikke er like kjent som punk-band som Sex Pistols, The Clash etc. kan skyldes at gruppen blir sett på som et mer eksperimentelt band. Bandet har vært en inspirasjonskilde til nyere band som R.E.M..

Gruppens debutalbum, *Pink Flag* ble gitt ut i 1977. Albumet består av 21 korte sanger (ca. halvannet minutt) med høyt tempo og intensitet. Senere fulgte anerkjente album som *Chairs Missing* og *154*. 

Wire er fortsatt aktive og ga ut albumet *Mind Hive* i 2020. 

## Utgivelser
**Pink Flag* (1977), Harvest
**Chairs Missing* (1978), Harvest
**154* (1979), Harvest
**Document and Eyewitness [live]*(1981), Mute
**The Ideal Copy* (1987), Mute
**A Bell Is a Cup...Until It Is Struck* (1988), Mute
**It's Beginning To & Back Again* (1989), Mute
**Manscape* (1990), Mute
**The First Letter* (1991), Mute
**Send* (2003), Pink Flag
**Object 47* (2008), Pink Flag
* *Red Barked Tree* (2010), Pink Flag
**Change Becomes Us* (2013), Pink Flag
* *Wire* (2015), Pink Flag
* *Nocturnal Koreans* (2016), swim~
* *Silver/Lead* (2017), Pink Flag
* *Mind Hive* (2020), Pink Flag

## Eksterne lenker
* 
*
SDSL

**SDSL** (eller **Symmetric Digital Subscriber Line**) er en høyhastighets  kommunikasjonsløsning med overføringshastigheter opptil 2,3 Mbps. SDSL kjører på kobberlinjer med maksimum rekkevidde på ca. 3 km. Kommunikasjonshastigheten er symmetrisk, hvilket betyr lik hastighet begge veier.

## Se også
* ADSL
* ISDN
* Modem
* Internett
Universet

**Universet** er alt som eksisterer av tid og rom, og innholdet i rommet, herunder materie og stråling. Det inkluderer planeter, måner, dvergplaneter, stjerner, galakser, intergalaktisk rom, og all materie og energi. Det observerbare universet er cirka 93 milliarder lysår i diameter. Det er ukjent hvor stort universet faktisk er, men det finnes flere teorier i forbindelse med hvordan det har utviklet seg.

De tidligste modellene av universet ble utviklet av antikkens grekere og indiske filosofer. Disse modellene var geosentriske, det vil si at de plasserte Jorden i senteret av universet. Mens forståelsen av universet ble bedre, førte mer presise observasjoner til at Nikolaus Kopernikus utviklet den heliosentriske modellen, hvor Solen er senteret av solsystemet. Isaac Newton bygget på Kopernikus' arbeid, samt observasjonene til Tycho Brahe og Johannes Keplers arbeid, for å utvikle Newtons gravitasjonslov, som ga en forståelse av hvordan tyngdekraften fungerer i universet, og dens betydning. Videre observasjoner førte til at man fikk vite at solsystemet befinner seg i Melkeveien, og er et av mange solsystemer og galakser. Det antas at galaksene i universet er jevnt fordelt i alle retninger, noe som betyr at universet verken har en kant eller et sentrum. Observasjoner i det 20. århundret fant ut at universet hadde en begynnelse, og at det utvider seg i en akselererende fart.

Big Bang-teorien, den mest fremtredende kosmologiske modellen, forteller at tid og rom startet i det øyeblikket Big Bang skjedde, og at universet har en fastsatt mengde materie og energi, som får en mindre og mindre tetthet mens tiden passerer og universet utvider seg. Etter den umiddelbare utvidelsen av universet etter Big Bang kjølte universet seg ned, noe som lot de første subatomære partiklene bli skapt, og som igjen skapte de første atomene. Gigantiske skyer med materie ble senere trukket sammen på grunn av tyngdekraften, som lot de første stjernene bli til. Hvis den mest fremtredende modellen for Big Bang er riktig, er universet rundt 13,8 milliarder år gammelt.

Det finnes mange hypoteser om hvordan universet kommer til å ta slutt, og om hva som eksisterte før Big Bang, eller om det i det hele tatt var noe før det. Noen fysikere har også foreslått forskjellige multivers-hypoteser, som foreslår at det finnes flere andre universer.
## Definisjon
Universet kan defineres som alt som eksisterer, alt som har eksistert, og alt som kommer til å eksistere. Med den forståelsen som er nå, består universet av romtid, energi (herunder elektromagnetisk stråling og materie), og fysikkens lover som styrer dem. Universet omfatter alt liv og all historie, og noen filosofer og vitenskapsfolk mener at det også omfatter ideer og konsepter som matematikk og logikk.
## Etymologi
Ordet *univers* kommer fra det gammelfranske ordet *univers*, som igjen kommer fra det latinske ordet *universum*. Det latinske ordet ble brukt av Cicero og senere forfattere i samme betydning som det moderne ordet.
## Se også
*Kosmologi

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Våre venner i rommet - artikkel fra forskning.no
* Hvem lever i rommet? - artikkel fra forskning.no
Ingar Pettersen

**Ingar Pettersen** (født 1948) er en norsk tidligere fotball- og bandyspiller. Han er yngre bror av Steinar Pettersen. Ingar Pettersen spilte for Strømsgodset i perioden 1966 til og med 1980. Han spilte 227 obligatoriske kamper og scoret 99 mål. Han hadde som spesiale å utnytte frispark fra 18-25 meter med sin venstrefot.

Pettersen var med på å vinne tre Norgesmesterskap (1969, 1970 og 1973), samt ett seriemesterskap i 1970 (The Double). Han skåret til sammen fire mål i Strømsgodsets cupfinaler. Han fikk også ett NM i bandy (1967), men valgte deretter å bli dommer i denne grenen. Han har flere ganger dømt den norske bandyfinalen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
John Kerry

**John Forbes Kerry** (født 1943) er en amerikansk demokratisk politiker. Han var utenriksminister i Barack Obamas regjering fra 1. februar 2013 til 20. januar 2017. Han var senator for delstaten Massachusetts 1985–2013 og Det demokratiske partis presidentkandidat ved valget i 2004.

## Familiebakgrunn og karriere
John Kerrys farsslekt utvandret fra Sudetenland i Böhmen i Østerrike-Ungarn i det nåværende Tsjekkia på begynnelsen av 1900-tallet. Slekten var opprinnelig jøder, men John Kerrys farfar og farmor konverterte til katolisismen før de utvandret. Morsslekten er protestanter av engelsk herkomst. John Kerry er en troende katolikk. Han er gift med Teresa Heinz Kerry, enke etter den republikanske senatoren H. John Heinz III og arving av Heinz-konsernet. Dette er bakgrunn for økenavnet «Ketchup Kerry», som har vært brukt av hans motstandere.

Kerry har bachelorgrad i statsvitenskap fra Yale University fra 1964, kandidatutdannelse i rettsvitenskap fra Boston College fra 1976 og advokatbevilling fra samme år. I 1976 ble han fast ansatt hos påtalemyndigheten i Middlesex County i Massachusetts, hvor han også hadde vært praktikant i studietiden. I 1979 var han med på å åpne en advokatforretning.

Kerry tjenestegjorde som Swift Boat Captain under Vietnamkrigen og patruljerte kyst- og elveområder. Han ble såret tre ganger og fikk flere utmerkelser. Blant annet en Silver Star og tre Purple Heart. Han ble senere en sterk motstander av Vietnamkrigen og vitnet i Kongressen som talsmann for vietnamveteraner mot krigen. Han ble kjent for sitt sitat: «How do you ask a man to be the last man to die for a mistake?». Det samme sitatet har han brukt flere ganger i sin motstand mot Irak-krigen. 

Han var Michael Dukakis' viseguvernør i Massachusetts 1983–1985. Da senator Paul Tsongas unnlot å søke gjenvalg av helsemessige årsaker i 1984, ble Kerry nominert og valgt til hans etterfølger. Han tiltrådte vervet på nyåret i 1985. I Senatet har han hatt en fremskutt posisjon som formann i Senatets komité for småbedrifter og entreprenørskap 2001–2003 og 2007–2009 samt formann i Senatets utenrikskomité 2009–2013. Kerry har vært regnet som en forholdsvis liberal senator i en amerikansk politisk kontekst.

Han var Det demokratiske partis kandidat ved presidentvalget den 2. november 2004. Kerry og visepresidentkandidat senator John Edwards tapte valget med ca. 3,5 millioner færre stemmer enn George W. Bush. I valgmannskollegiet var det noe jevnere. Valget var et av de jevneste i USAs historie, men likevel relativt klart i forhold til valget i 2000 mellom Al Gore og Bush og valget i 1960 mellom John F. Kennedy og Richard Nixon. 

I desember 2012 nominerte president Barack Obama Kerry som Hillary Clintons etterfølger som USAs utenriksminister. Han ble godkjent av USAs senat med 94 stemmer for, og tre mot. Kerry tiltrådte som utenriksminister den 1. februar 2013 og satt ut Obamas presidentperiode.

I november 2020 nominerte påtroppende president Joe Biden Kerry til USAs spesialutsending for klima – som en del av Joe Bidens regjering.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Bosnisk

**Bosnisk språk** er en spesifikasjon fra den tidligere samlebetegnelsen serbokroatisk. Bosnisk er et slavisk språk, og har store likhetstrekk med andre slaviske språk (f.eks. kroatisk og serbisk), men inneholder til forskjell fra de fleste andre av disse, noen få tyrkiske lånord. Grunnen til de tyrkiske lånordene er at Bosnia lå under tyrkisk styre i nærmere 500 år. De tyrkiske lånordene er imidlertid på vei til å gå helt ut av bruk. Dette fordi den yngre generasjon oppfatter disse som umoderne (tilhørende den eldre generasjon), og dagens bosniere har meget lite eller intet til felles med tyrkere, selv om Tyrkia her regnes for å være et meget  vennligsinnet land.

Det er først etter krigen i Bosnia (1992–1995) språket ble erklært som et offisielt språk.

Språket har sju kasus, og har to skriftsystemer: det latinske alfabetet og en variant av det kyrilliske alfabetet utviklet av Vuk Stefanović Karadžić på første halvdel av 1800-tallet, gjerne kalt det serbiske alfabetet. I dagligtale og i lovgivningen (og også i Serbias og Montenegros grunnlover) blir alfabetet imidlertid bare omtalt som «kyrillisk».
I Bosnia-Hercegovina er de to alfabetene sidestilte som offisielle skriftformer, men dette er ikke regulert i grunnloven. Det fremgår imidlertid av domstolslovgivningen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bosnia-Hercegovinas økonomi

**Bosnia-Hercegovinas økonomi** var per 2024 preget av høy import og mangel på private investeringer. Kina hadde investert i landets infrastruktur. Arbeidsledigheten var i 2023 ca. 10,42 % mot 14,9 % i 2021. Turismen ble sterkt redusert under koronapandemien.
## Referanser
Thurmanns gate (Oslo)

:::*Se [[Thurmanns gate|pekerside]] for flere forekomster av Thurmanns gate.* 

**Thurmanns gate** (3-17, 10-18) er en cirka 300 meter lang gate på Sagene i Oslo. Gaten går i vest-øst retning. Den starter ved Maridalsveien og ender i Uelands gate. Thurmanns gate ligger like utenfor Ring 2, men innenfor Ring 3.

Bebyggelsen i Thurmanns gate er en blanding av gamle og nye bygg. Høyden er ca. 6-7 etasjer. Nr. 10 og 12 er en del av boliganlegget Sagene Ring fra 1999. Thurmanns gate nr. 14-18 (mot nord) tilhører det Rivertzke boligkompleks, på folkemunne River'n. Vis-à-vis ligger Arkitekt Rivertz' plass med fotballøkke.

En bronseskulptur av Hønse-Lovisa, figur i Oskar Braatens romaner, ble avduket 1. mai 2007 i krysset med Stockfleths gate. Skulpturen er utført av Nina Sundbye og gitt som gave til Sagene bydel, etter privat innsamling.

En gang før 1917 var det vedtatt plan for å legge Thurmanns gate østover tvers over Myraløkka, frem til Bentsebrua. Et omreguleringsvedtak på 1950-tallet skrinla denne utbyggingen. 

Thurmanns gate er oppkalt etter kjøpmann og borgerrepresentant Erik Thurmann. Thurmann døde i 1826 og veien ble oppkalt etter ham av Bystyret i 1871.

## Referanser


## Litteratur
* De er døde - men lever fortsatt i Oslo av Arild Svensgam. Boken ble utgitt i 1999 på Galehuset forlag.
Grødem

**Grødem** ligger i Randaberg kommune, nabokommune til Stavanger. 
Grødem kirke ligger på et av de høyeste punktene på Grødem, den ble bygd i år 2000 og ligger i Tungenes prosti. I Grødem ligger også det tyske kystfortet Grødem fort fra 2. verdenskrig.
Koordinert universaltid

**Koordinert universaltid** (også kjent som **UTC**, forkortelse for *Coordinated Universal Time*) er en kortform som angir grunnlaget for sivile tidsangivelser i alle land.

UTC er ingen egentlig forkortelse, de to første bokstavene angir at det er snakk om en variant av *universell tid* (engelsk *Universal Time*, fransk *Temps Universel*) som forkortes UT, og den tredje bokstaven angir at det er *koordinert* tid (engelsk *Coordinated*, fransk *Coordonné*). På norsk skriver man gjerne *universell tid UTC* hvis man ønsker å presisere hva som menes med de tre bokstavene.

UTC brukes gjerne for å angi tidssoner og angir da avviket fra tiden som den angis ved nullmeridianen. UTC er dermed etterfølgeren til tidsangivelsen Greenwich Mean Time (GMT).

Som tidsangivelse angir UTC døgnets timer fra 00 til 23. UTC beregnes som en middelverdi basert på data fra flere atomur rundt om i verden.

I 2003 ble det brukt data fra 260 atomur. Ingen av disse klokkene får angi tiden med mer enn 30 milliardtedels sekund feil per døgn. I Norge er det Justervesenet som bidrar med måledata. Justervesenets utgave av UTC kalles formelt for UTC(JV).

Skuddsekundet som ble lagt til kl. 00:59:60 1. januar 2009 (norsk normaltid) var det 34. skuddsekundet etter at ordningen ble innført i 1972 av Meterkonvensjonen. Perioden mellom hvert skuddsekund varierer og avhenger av jordens retardasjon.

Universell tid UT1 er en annen tidsangivelse som baserer seg på jordrotasjonen. En internasjonal avtale sier at UTC og UT1 ikke skal ha et større avvik enn 0,9 sekunder. Derfor må UTC nå og da synkroniseres med UT1 da jordrotasjonen avtar i hastighet. Dette gjøres ved bruk av et skuddsekund. Hvert døgn blir med andre ord meget langsomt litt lengre. Årsaken til at jordens rotasjonshastighet reduseres er friksjon i tidevann og i jordens flytende kjerne samt andre prosesser i og på jorden.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
21. århundre

Det **21. [[århundre]]** dekker årene 2001–2100.

## Viktige hendelser
* Terrorangrepet 11. september 2001
* Krigen i Afghanistan (2001–2021)
* Invasjonen av Irak i 2003
* Jordskjelvet og tsunamien i Indiahavet 2004
* Terrorangrepet i London 7. juli 2005
*Finanskrisen fra 2008 
* Opprøret i den arabiske verden i 2011
* Terrorangrepene i Norge 2011
* Krigen i Ukraina (2014–)
* 14. juli 2015 – Den amerikanske romsonden New Horizons passerte dvergplaneten Pluto.
*Terrorangrepet i Paris 13. november 2015
*Terrorangrepet i Berlin 19. desember 2016
*Terrorangrepet mot Kabul Serena Hotell
*Terrorangrepet i Manchester 22. mai 2017
*Terrorangrepene på Sri Lanka 21. april 2019
*Moskéangrepet på New Zealand 2019
*2019–2021 – Utbruddet av covid-19 blir århundrets hittil største pandemi.
*Russlands invasjon av Ukraina 2022

## Planlagte eller antatte fremtidige hendelser

* 1. januar 2021 Den tredje syklus i den Iviske kalender (0-895) avsluttes når år 2685 går over i 2686.
* 20. februar 2021 Verdens skjelldyrdag (som feires årlig tredje lørdag i februar)
* 13. april 2029 – Asteroiden 99942 Apophis passerer jorden innenfor månens bane.
* 19. januar 2038 kl. 03:14:08 UTC – 2³¹ sekunder siden 1. januar 1970 00:00:00 UTC, programmer som bruker 32-bits lagring av UNIX-klokke vil feile.
* 2061: Halleys komet vender tilbake
* 2097: Det blir ny solformørkelse.

## Årstall

## Se også
*Århundre