Bukovina

**Bukovina** (ukrainsk: *Буковина, Bukovyna*; rumensk: *Bucovina*; tysk og polsk: *Bukowina*, tysk også: *Buchenland*), dvs. «bøkelandet», er en historisk region på nordsiden av den nordøstlige delen av fjellkjeden Karpatene. Under Østerrike-Ungarn var Bukovina en region i imperiet (nemlig en del av Cisleithania, den østerriksk-styrte delen av det østerriksk-ungarske riket), men er i dag delt mellom Romania (det meste av Suceava fylket) i sør og Ukraina (nemlig Tsjernivtsi oblasten). Denne historiske regionen ligger også mellom Sentral- og Øst-Europa.

## Historie
Opprinnelig var Bukovina den nordlige del av Moldavia, men ble annektert av habsburgmonarkiet i januar 1775 og lagt inn som en region under Kongedømmet Galicia og Lodomeria. I 1849 ble det skilt ut som et eget hertugdømme innen dobbelmonarkiet. I 1918, etter første verdenskrig, ble det innlemmet i Kongedømmet Romania. De nordligste distrikter, som er, for det meste, bebodd av etniske ukrainere, ble annektert av Sovjetunionen i 28. juni 1940, tapt til Romania igjen i 1941, og gjenannektert i 1945, og er nå del av det uavhengige Ukraina.

## Demografi
Den nordlige delen av Bukovina er hovedsakelig bebodd av ukrainere, mens den sørlige delen av Bukovina hovedsakelig er bebodd av rumenere. I den nordlige delen av Bukovina er det betydelige rumenske samfunn, og omvendt er det betydelige ukrainske samfunn i den sørlige delen av regionen. Flere spredte samfunn av russere finnes både nord og sør i Bukovina. På rumensk omtales de som lipovaner (eller lipoveni).

Tidligere var den historiske regionen Bukovina hjem til et betydelig mindretall av Bukovina-tyskere (), hvorav de aller fleste ble gjenbosatt under andre verdenskrig i det daværende nazi-okkuperte Polen (nemlig i Reichsgau Wartheland). Noen av de overlevende av disse gjenbosatte bukovinatyskerne returnerte imidlertid til Bukovina etter krigens slutt. I dag bor det fortsatt flere hundre tyskere i Suceava fylke, ifølge den rumenske folketellingen fra 2021. Blant disse tyskerne er det også et mindre antall zipsertyskere (eller zipsersaksere; *[[Zipser Sachsen]]* på tysk) som bor i den vestlige delen av fylket, mot Transylvania. Blant bukovina-tyskerne er det etterkommere av de schwabiske og bøhmiske tyske nybyggerne som emigrerte til denne regionen i Habsburg- og deretter østerriksk-ungarsk tid. Sammen er disse etniske tyske gruppene i Bukovina en del av det større tyske samfunnet i Romania (). Andre viktige historiske minoriteter i Sør-Bukovina er ukrainere, polakker, jøder og ungarere (nærmere spesifikt Székelys).

Tidligere, nemlig i middelalderen, var det et relativt lite, men innflytelsesrikt samfunn av transylvanske saksere () når det gjaldt lokal administrasjon (noen byer hadde transylvanske saksiske ordførere eller șoltuzi på rumensk) og økonomi (de utmerket seg innen handel og håndverk). Den tyske Magdeburg-lignende () loven opererte i noen byer i dagens Bukovina tidligere, og den lokale arkitekturen med gotiske elementer kom fra saksernes innflytelse.

## Kunst og kultur
I regionen Bukovina finner man flere rumenske malte kirker som er på UNESCOs verdensarvliste. En av disse kirkene finnes også i byen Suceava. Byen Suceava har også et åpent landsbymuseum, et historisk museum samt flere middelalderske festningsverk. Dessuten finnes det et astronomisk observatorium i Suceava som også kan besøkes. Det finnes også flere trekirker over hele Bukovina eller Suceava fylke. En slik trekirke ligger relativt nær Ștefan cel Mare Universitet i byen Suceava.

## Galleri

Fil:Wappen Kronland Herzogtum Bukowina.png|Våpenskjoldet til hertugdømmet Bukovina fra 1849 til 1918
Fil:Bukovina Coat of Arms, Harta Etnografica, 1910.png|Våpenskjoldet til hertugdømmet Bukovina (1910)
Fil:Flag of Bukowina.svg|Flagget til Bukovina den gang det var en provins (kronland) i Østerrike-Ungarn, tilhørende den østerrikske delen (eller Cisleithania)
Fil:Map of Bukovina in 1791 by Reilly 008.jpg|Et topografisk kart over Bukovina fra slutten av 1700-tallet av den østerrikske redaktøren Franz Johann Joseph von Reilly
Fil:Prislop pass08.jpg|Prisloppasset som forbinder Bukovina og Maramureș (også Transilvania) i Nord-Romania
Fil:Gura Humorului - panoramio (3).jpg|Gura Humorului, en by i det sørlige Bukovina, Suceava fylke
Fil:Obcina Feredeului.JPG|Câmpulung Moldovenesc, en by i det sørlige Bukovina, Suceava fylke
Fil:Bucovina (1986). (31743281095).jpg|Landlig landskap fra Bukovina fra 1986
Fil:Muzeul Satului Bucovinean3.jpg|Bucovina landsbymuseum (*Muzeul Satului Bucovinean* på rumensk), et friluftsmuseum i byen Suceava, nær den middelalderske festningen Suceava
Fil:Cetatea de Scaun a Sucevei la ceas de seara.jpg|Den middelalderske festningen Suceava, fylkessetet i Suceava fylke, et historisk monument og en populær turistattraksjon


## Se også
* Bucovina gjeterhund

## Referanser


## Litteratur
* Cécile Cordon (utg.): *An der Zeiten Ränder. Czernowitz und die Bukowina. Geschichte, Literatur, Verfolgung, Exil*. Verlag Theodor Kramer. Wien 2002, ISBN 3-901602-16-X
* Kurt Scharr: *«Czernowitz hat Konjunktur». Die Gegenwart der Bukowina in Literatur und Medien seit 1991*. In: *Österreich in Geschichte und Literatur mit Geographie* 47/5, (2003) s. 292-310.
* Kurt Scharr: «Historische Region Bukowina. Entstehen und Persistenz einer Kulturlandschaft», i: Thede Kahl, Michael Metzeltin, Mihai-Răzvan Ungureanu (utg.): *Rumänien. Raum und Bevölkerung - Geschichte und Geschichtsbilder - Kultur - Gesellschaft und Politik heute - Wirtschaft - Recht - Historische Regionen*. Verlag Lit, Wien/Münster 2006, ISBN 978-3-8258-0069-7, s. 873-891.
* Kurt Scharr: *Die innere Verwaltungsentwicklung der Bukowina 1775 – 1918. Beharrlichkeit alter und Heranwachsen neuer politischer Strukturen*. Verlag Böhlau, Wien 2007, ISBN 978-3-205-77576-8
* Emanuel Turczynski: *Geschichte der Bukowina in der Neuzeit. Zur Sozial- und Kulturgeschichte einer mitteleuropäisch geprägten Landschaft* (=*Studien der Forschungsstelle Ostmitteleuropa an der Universität Dortmund* 14). Verlag Harrassowitz, Wiesbaden 1993, ISBN 3-447-03295-2

## Eksterne lenker
*