Alexandra David-Néel

**Alexandra David-Néel** (født *Louise Eugénie Alexandrine Marie David* 24. oktober 1868, død 8. september 1969) var en belgisk-fransk reisende, spiritualist, buddhist, anarkist, og forfatter, mest kjent for sitt besøk til Lhasa i Tibet på en tid da stedet var forbudt for utlendinger. David-Néel skrev over 30 bøker om østlig religion, filosofi og sine reiser. Hennes tekster inspirerte og påvirket blant annet beat-forfatterne Jack Kerouac og Allen Ginsberg, filosofen Alan Watts, og mystikeren Benjamin Creme. Hennes reise til Tibet er særlig beskrevet i reiseskildringen *Voyage d'une Parisienne à Lhassa* (1927).

## Liv og virke

David-Néel ble født i Saint-Mandé, Val-de-Marne, en av de østlige forstendene til Paris, flyttet til Brussel med sin familie da hun var seks år gammel. Allerede i sine unge år hadde hun en sterk lengsel etter frihet og åndelighet. Da hun var 18 år hadde hun allerede besøkt England, Sveits, og Spania på egen hånd. Hun var også politisk interessert, og knyttet seg til anarkistene. Hun skrev en anarkistisk avhandling som den franske geografen og anarkisten Elisée Reclus (1820–1905) skrev et forord til. Ulike utgiverne var derimot avvergende til å utgi boken, men hennes venn Jean Haustont trykte kopier på egen hånd, og den ble til sist utgitt i minst fem språk.

I 1890 og 1891 reiste hun på egen hånd gjennom India og vendte først tilbake da hun gikk fri for penger. Fra 1895 til 1897 var hun *prima donna* med et turnerende fransk operaselskap i Indokina og opptrådte på Hanois operahus og andre steder med *[[La traviata]]* og *[[Carmen]]*.

I Tunis i 1900 møtte og bodde sammen med jernbaneingeniøren Philippe Néel. De giftet seg i 1904. I 1911 forlot hun ektemannen og reiste for andre gang til India, blant annet for å studere buddhisme. Hun ble invitert til det kongelige kloster i Sikkim i Himalaya hvor hun møtte kronprins Sidkeong Tulku Namgyal. Hun ble hans fortrolig og åndelige søster, og hun møtte også den 13. Dalai Lama to ganger i 1912. Hun fikk da anledning til å stille ham spørsmål om buddhismen, noe som var enestående for en europeisk kvinne på denne tiden.

I tiden 1914–1916 bodde hun i en grotte i Sikkim, ikke langt fra grensen mot Tibet, for å fordype seg i åndelighet sammen med den unge sikkimesiske munken Aphur Yongden. Han ble siden hennes livslange reisefølge, og som hun også kom til å adoptere. Derfra snek de seg over grensen, og i august 1916 møtte de Panchen Lama, den nest øverste tibetansk buddhismes gelugtradisjon. Sikkim var den gang et britisk protektorat og da de britiske myndighetene ble oppmerksom på deres tilstedeværelse ble de tvunget til å forlate landet.

Grunnet krigshandlingene under den første verdenskrig ble det ikke mulig å reise til Europa, og i 1916 reiste Alexandra David-Néel og Yongden isteden til Japan. Her møtte de den japanske buddhistmunken Ekai Kawaguchi som hadde besøkt Lhasa i 1901 forkledd som en kinesisk lege. Det inspirerte dem til å besøke Lhasa forkledd som pilegrimer. Etter å å ha reist gjennom Kina fra øst til vest nådde de til sist fram til Lhasa i 1924, og tilbrakte to måneder i byen.

I 1928 ble David-Néel lovlig skilt fra sin ektefelle Philippe, men de fortsatte å utveksle brev og han fortsatte å understøtte henne helt til sin død i 1941. Hun bosatte seg i den franske byen Digne i Provence, og i løpet av de neste ni årene skrev bøker. I 1929 fikk hun utgitt sin mest kjente, og best likte bok, *Mystiques et Magiciens du Tibet*.

I 1937 besluttet Yongden og David-Néel reise til Tibet på nytt, da gjennom Sovjetunionen, og reisen tok såpass lang tid at den andre verdenskrig hadde brutt ut. De endte til sist opp i Kangding (tibetansk: Dartsedo) som historisk sett har tilhørt tibetanske regionen Kham, men er i dag en del av sørvestlige Kina. Her fortsatte hun sine studier av hellig tibetansk litteratur. Hun ble værende i byen resten av krigens varighet. I løpet av denne tiden fullførte de også en vandring (*circumambulation*) rundt det hellige fjellet Amne Machin (tibetansk: A'nyêmaqên).

Paret vendte tilbake til Frankrike i 1946. Alexandra David-Néel var da 78 år gammel. I 1955 døde Yongden 56 år gammel. Hun fortsatte sine studier og forfatterskap i Digne fram til hun døde, nær 101 år gammel. I henhold til hennes siste vilje og testamente skulle hennes aske blandes sammen med den til Yongden og bli spredt i elven Ganges, det fant sted i 1973 ved Varanasi av hennes venninne Marie-Madeleine Peyronnet.

*Atlas*, en opera i tre akter, komponert av Meredith Monk for 18 stemmer og et lite kammerorkester, har en fortelling meget løselig basert på livet og forfatterskapet til Alexandra David-Néel. Operaen ble bestilt i fellesskap av amerikanske Houston Grand Opera, Walker Art Center i Minneapolis, og American Music Theater Festival i Philadelphia. Det hadde premiere i februar 1991 i Houston, deretter i Philadelphia og Minneapolis samme år.

## Bibliografi

* 1898 *Pour la vie*
* 1911 *Le modernisme bouddhiste et le bouddhisme du Bouddha*
* 1927 *Voyage d'une Parisienne à Lhassa* (1927, *My Journey to Lhasa*)
* 1929 *Mystiques et Magiciens du Tibet* (1929, *[http://books.google.com/books?id=AaC4YSlO6q0C Magic and Mystery in Tibet]*)
* 1930 *Initiations Lamaïques* (*Initiations and Initiates in Tibet*)
* 1931 *La vie Surhumaine de Guésar de Ling le Héros Thibétain* (*[http://books.google.com/books?id=6A5vI6m-CH4C The Superhuman Life of Gesar of Ling]*)
* 1933 *Grand Tibet; Au pays des brigands-gentilshommes*
* 1935 *Le lama au cinq sagesses*
* 1938 *Magie d'amour et magic noire; Scènes du Tibet inconnu* (*Tibetan Tale of Love and Magic*)
* 1939 *Buddhism: Its Doctrines and Its Methods*
* 1940 *Sous des nuées d'orage; Recit de voyage*
* 1949 *Au coeur des Himalayas; Le Nepal*
* 1951 *Ashtavakra Gita; Discours sur le Vedanta Advaita*
* 1951 *Les Enseignements Secrets des Bouddhistes Tibétains* (*The Secret Oral Teachings in Tibetan Buddhist Sects*)
* 1951 *L'Inde hier, aujourd'hui, demain*
* 1952 *Textes tibétains inédits*
* 1953 *Le vieux Tibet face à la Chine nouvelle*
* 1954 *La puissance de néant*, by Lama Yongden (*The Power of Nothingness*)
* *Grammaire de la langue tibetaine parlée*
* 1958 *Avadhuta Gita*
* 1958 *La connaissance transcendente*
* 1961 *Immortalite et reincarnation: Doctrines et pratiques en Chine, au Tibet, dans l'Inde*
* *L'Inde où j'ai vecu; Avant et après l'independence*
* 1964 *Quarante siècles d'expansion chinoise*
* 1970 *En Chine: L'amour universe! et l'individualisme integral: les maitres Mo Tse et Yang Tchou*
* 1972 *Le sortilège du mystère; Faits étranges et gens bizarre rencontrés au long de mes routes d'orient et d'occident*
* 1975 *Vivre au Tibet; Cuisine, traditions et images*
* 1975 *Journal de voyage; Lettres à son Mari, 11 août 1904 – 27 decembre 1917*. Vol. 1. Ed. Marie-Madeleine Peyronnet
* 1976 *Journal de voyage; Lettres à son Mari, 14 janvier 1918 – 31 decembre 1940*. Vol. 2. Ed. Marie-Madeleine Peyronnet
* 1979 *Le Tibet d'Alexandra David-Neel*
* 1981 *Secret Oral Teachings in Tibetan Buddhist Sects*
* 1986 *La lampe de sagesse*

Mange av Alexandra David-Neels bøker ble utgitt mer eller mindre samtidig i Frankrike og England.

## Film
* *Alexandra David-Néel – J´irai au pays des neiges*; F 2012

## Litteratur
* Foster, Barbara & Foster, Michael (2002): *The Secret Lives of Alexandra David-Neel – A Biography of the Explorer of Tibet and Its Forbidden Practices*. ISBN 1-58567-329-3; amerikansk utgave: *Forbidden Journey –  The Life of Alexandra David-Neel*, ISBN 0-06-250345-6. Denne boken er basert på omfattende intervjuer med David-Néels sekretær ved Digne og hennes brev til ektemannen, nå utgitt på fransk som *Journal de voyage: lettres a son mari*.
* Middleton, Ruth (1989): *Alexandra David-Neel*. Boston, Shambhala. ISBN 1-57062-600-6.
* Norwick, Braham (1976): «Alexandra David-Neel's Adventures in Tibet: Fact or Fiction?» i: *The Tibet Journal*. Vol. 1, Nos. 3 & 4. s.&nbsp;70–74.
* Heurck, Philippe van (1995): *Alexandra David-Néel (1868–1969). Mythos und Wirklichkeit*. ISBN 978-3-9802975-7-8

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Offisielt nettsted for Alexandra David-Néel (engelsk/fransk)]
* Biografi og bilder (engelsk)