Bjorli stasjon

**Bjorli stasjon** er en jernbanestasjon på Raumabanen som åpnet i 1921. Stasjonen ligger i sentrum av bygda Bjorli i Lesja kommune, på grensen mellom Gudbrandsdalen og Romsdalen, 55 kilometer nordvest for Dombås. Alle regiontog på Raumabanen stanser på Bjorli og turisttog fra Åndalsnes har endestasjon her hver sommer. 

Bjorli var Raumabanens endestasjon i to år, inntil banen ble forlenget til Verma i november 1923. 
Stasjonsmiljøet på Bjorli stasjon er vernet.

Cirka  passasjerer reiste til eller fra Bjorli i 2011.

## Trafikale forhold
Bjorli har fire spor. Hovedtogsporet foran stasjonen har plattform og det 313 meter lange kryssingssporet har en liten plattform i vestre ende. Fra hovedtogsporet går et 75 meter langt sløyfespor til en lasterampe og sør på stasjonstomta er et lengre buttspor til svingskiven og tomten til den tidligere lokomotivstallen.

Stasjonsmesteren på Bjorli var overordnet de mindre stasjonene Lesjaverk og Lesjaskog.

En kilometer øst for stasjonen lå sidesporet til Bøvermoen grustak, hvor det meste av grusen til baneanlegget ble tatt ut. Sidesporet ble lagt ned på 1980-tallet.

Bjorli er den eneste mellomstasjonen på Raumabanen som er fast betjent med togekspeditør. Stasjonen utveksler togmeldinger med Dombås og Åndalsnes. 

### Unntaksprosedyre på Bjorli
På Bjorli finnes en spesiell unntaksprosedyre som gjør det mulig å kjøre to tog i samme retning, selv om ingen av stasjonene på banen er betjent. Under prosedyren kan et tog i retning Åndalsnes, når det kommer fram til innkjørssignalet på Bjorli, sette ut en signalskive som varsler om at blokkstrekningen er opptatt. Når togfører har satt opp signalskiven, må denne ringe og orientere Dombås stasjon om at så har skjedd, og få tillatelse til å fortsette i retning Åndalsnes.  Neste tog kan så kjøre fra Dombås til Bjorli. Når dette toget kommer fram til signalskiven, må togfører ringe Dombås for å høre hvor det første toget er. Hvis det er framme på Åndalsnes eller en annen stasjon eller sidespor hvor det er låst inn og ikke lenger på fri linje, kan signalskiven tas ned og det etterfølgende toget kjøre videre inn på blokkstrekningen. På denne måten kan to tog kjøre samtidig på Raumabanen, uten at noen stasjoner trenger å være betjent. 

### Betjening
Bjorli var en stor og viktig stasjon som hadde egen stasjonsmester inntil tittelen ble erstattet med avdelingsleder på 1980-tallet.
* Tore J. Moen, f. 1897, bestyrer fra 15.11.1921 til 19.11.1923
* Carl Gustav Romsaas, f. 1882, fra 11.12.1924
* Sigurd S. Løken, f. 1885, fra 8.1.1930
* Jon Johansen Østby. f. 1892, fra 8.5.1935
* Johan Eriksen, f. 1892, fra 26.7.1939
* Axel Marius Marsten, f. 1895, fra 19.5.1949
* Leif Arvid Hoel, f. 1903, fra 26.11.1953
* Kristian Andresen, f. 1898, fra 9.10.1958
* Kåre Magnar Næss, f. 1914, fra 19.2.1962
* Ole S. Andersen, f. 1922, fra 2.2.1977
* Oddvar Uhlen, f. 1929, avdelingsleder fra 1.5.1984    
* Bjørn Alnes, f. 1944, jernbanefullmektig fra 1993 til 2006.

## Stasjonsbygningen
Stasjonsbygningen er tegnet av Gudmund Hoel og Gerhard Fischer ved Jernbanens arkitektkontor. Byggetiden var fra 1918 til 1921, krevde  arbeidstimer og kostet  kroner. Hele stasjonsanlegget kostet  kroner.

Bjorli er større og har en noe annet utføring enn de andre stasjonene langs banen. Bygningskroppen er av maskinlaftet tømmer kledd med liggende trepanel og bindingsverk i gavlene. Taket er tekt med skifer. Inngangen til venterommet og gavlvinduene i vestre ende av bygningen og godshuset er rammet inn med ornamenter i nyrokokko. Endeveggen i øst har doble sett med vinduer i hver etasje. Godshuset er i en enetasjes sidefløy. 

Bygningen har to etasjer og kjeller. I første etasje var det ekspedisjonsrom, telegrafistrom, godsrom og et stort venterom. Deler av venterommet var kafeteria. Ekspedisjonsrommet hadde et utbygg mot plattformen med plass for innvendig stillverk. I andre etasje var det tjenestebolig med inngang fra baksiden og fra 1946 et overnattingsrom for betjeningen. I kjelleren var det rom for lagring av brensel og mat, og et bryggerhus for klesvask. Kafédelen av venterommet ble bygget om til hvilerom og garderobe for baneavdelingen i 1975.

Bygningsmassen på Bjorli omfattet en privétbygning, svingskive, garasje, vedskur, to vokterboliger med uthus og et vanntårn med pumpehus. Vanntårnet er kvadratisk med pyramidetak og bygd i betong forblendet med fuget natursteinsmur. Tårnet ble bygget ekstra høyt for å kunne pumpe vann opp til andre etasje i stasjonsbygningen. Ved åpningen hadde Bjorli en lokomotivstall i tre som bare var ment å brukes foreløpig, men den ble stående etter at banen åpnet.

## Galleri

Bjorli-2.jpg|Bjorli stasjon og plattform
Bjorli stasjonsur.jpg|Stasjonur og inngangsdør
Bjorli venterom-3.jpg|Del av venterommet på Bjorli


## Kulturminne
NSBs bygningsregistrering i 1981 vurderte stasjonsbygningen til å være i god stand, men av middels verneinteresse. Vanntårnet var i god stand og ble vurdert som prioritert verneklasse.

I *Verneplan for jernbanebygninger* (1993) ble vanntårnet og, etter innspill fra Norsk Jernbaneklubb, det tilhørende pumpehuset administrativt verna. 

Utanom vanntårnet og pumpehuset ble ingen bygninger på Bjorli nevnt i *Nasjonal verneplan for kulturminner i jernbanen* (2004), men stasjonen er senere administrativt vernet. Vernet omfatter hele stasjonsanlegget med indre og ytre sikringsanlegg, bygninger, sporplaner m.v. All infrastruktur som er nødvendig for å kjøre tog med damplokomotiv skal være i operativ stand. Stasjonsbygningen, godshuset, vanntårnet, pumpehuset, svingskiven og de tre funksjonærboligene er alle vernet.

### Strekningsvern Bjorli - Åndalsnes
Den 58 kilometer lange strekningen fra Bjorli til Åndalsnes ble foreslått vernet i verneplanen fra 2004 med bakgrunn i banens spektakulære plassering og velbevarte, opprinnelige preg. Verneklassen var kategori C; bane med aktiv drift hvor moderne togdrift skal ta hensyn til kulturminnet.

## Restaurant
På Bjorli stasjon ble det mellom 1925 og 1927 bygget en stor jernbanerestaurant med plass til 700 spisegjester. Den var bare åpen på sommeren og beregnet på turister som kom med turistskip til Åndalsnes, og som ble fraktet videre til Bjorli med tog gjennom den vakre Romsdalen. På restauranten fikk de servert laks og jordbær, sjokoladekake og fyrstekake. Under et bombeangrep i april 1940 ble restauranten truffet av en bombe og brant ned. Den ble aldri bygget opp igjen. 


Fil:Bjorli stasjon.jpeg|Bjorli stasjon (1922, som endestasjon)
Fil:Bjorli restaurant 2.jpg|Før krigen spiste turistene på restauranten på Bjorli stasjon.
Fil:140603-2770-Bjorli-smaagutter.jpg|Stortyskeren, type 63.2770, på Bjorli i 2003. 


## Kjelder
## Referanser


### Bibliografi
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* Stasjonene langs Raumabanen på raumabanen.net

* Bane Nor: Lokal opplæringsplan av togekspeditører - Bjorli 
* Bane NOR Network Statement 2024. Informasjon om stasjonen.
*Innlandet fylkesarkiv Bilder fra Bjorli stasjon