Naturens tålegrense

**Naturens tålegrense**, etterhvert bedre kjent som *de planetære tålegrensene*, er et forskningsbasert rammeverk som blir benyttet for å presentere et sett av ni tålegrenser som menneskelige belastning på natur, med tanke på forurensning, utarming av jordsmonn, naturtap m.m. må holde seg innenfor for at menneskeheten skal kunne fortsette å utvikle seg og trives i framtiden. Fra forurensning ble et vitenskaplig og politisk, samt juridisk område (jf. Grunnlovens §112) har naturens tålegrense vært sentralt. I begynnelsen var begrepet i størst grad knyttet til utslipp til luft av svovel og nitrogen, og tiltak for å redusere forsuring og overgjødsling. Fra 2009 har det internasjonale vitenskapsmiljøet som forsker på naturens motstandsdyktighet definert 9 tålegrenser, hvor av 3 da var overskredet. I 2023 var 6 av 9 globale tålegrenser passerthttps://www.stockholmresilience.org/research/planetary-boundaries.html. Ved Stortingsmeldingen om norsk klimapolitikk Meld. st. 21 (2011–2012) fikk begrepet nytt innhold som et mål på naturens bæreevne og rensekapasitet. Den planetære tålegrensen for menneskeskapte klimaendringer er kun én av disse ni

## Eldre betydning
Tålegrenseberegningene har blitt og blir benyttet for å bestemme nasjonale og internasjonale utslippsmål (jf. Gøteborg-protokollen).

For Norge er det beregnet tålegrenser for forsuring fra sterke syrer til overflatevann og skogsjord, og for overgjødsling av vegetasjon med nitrogen.

Begrepet **naturens tålegrense** var tidligere særnorskt. Beste oversettelse til engelsk var *critical load* (kritisk belastning), mens det mindre presise *carrying capacity* (økologisk bæreevne) også har vært benyttet. Tilsvarende blir begrepet oversatt til *kritisk belastningsgräns* på svensk, og i mer spesifikk form *kritisk tålegrænse for forsuring* på dansk og *kritischen Säureeintragsraten* på tysk.

## Rådende betydning i internasjonal sammenheng
I 2009 lanserte Stockholm Resilience Centre ved Stockholm Universitet sin første store rapport hvor begrepet om naturens tålegrenser, rettere sagt rammeverket for det på et planetært nivå, ble introdusert («planteray boundaries»). Forskningssenterets formål er "å forske på de komplekse dynamikkene mellom folk og planeten i den inneværende antropocene æra"https://www.stockholmresilience.org/research.html. Begrepet ble brukt i grunnlagsdokumentet for FNs toppmøte i Rio 2012,. Det engelske begrepet, *planetary boundaries* ble oversatt med «naturens tålegrense» i stortingsmeldingen Norsk klimapolitikk. 

Forskerne ved Stockholm Resilience Centre identifiserte i 2009 ni tålegrenser for menneskelig påvirkning på klodens naturlige selvopprettholdende systemer. Man evnet da kun å vurdere situasjonen angående syv av dem. Man fant at tre av tålegrensene var overskredet. I 2015 fant forskerne knyttet til forskningssenteret at fire av naturens tålegrenser var overskredet. Først i 2023 fikk man til å vurdere alle ni, og fant at seks av ni av naturens tålegrenser nå var passerthttps://www.stockholmresilience.org/research/planetary-boundaries.html: 
# Klimaendringer, knyttet til økt CO2-konsentrasjon, strålingspådrag, energiubalanse i atmosfærens øvre lag m.m. - tålegrense overskredet før 2009
# Biosfærisk integritet, generelt naturtap, svekkelse av biologisk mangfold, artsutryddelse, inkludert forstyrrelse av hele økotopier - overskredet før 2009
# Biogeokjemiske kretsløp som bl.a. nitrogen- og fosforkretsløpet - delvis overskredet før 2009, helt overskredet 2015 
# Nedbryting av Ozonlaget i stratosfæren - har vært overskredet tidligere (før 2000), men har nærmet seg grensen igjen i vurderingene etter 2009
# Forsuring av havet - ikke overskredet per 2023, men nær og økende siden 2009 
# Tilgang og friskhet til ferskvannsressursene (blått og grønt vann) - vurdert siden 2009, overskredet 2023
# Land- og arealbruk - vurdert siden 2009, overskredet 2015
# Partikkelbelastning i atmosfæren (aerosolopphopning) - ikke overskredet per 2023 
# Tilførsel av nye stoffer i naturen (novel entities). Den tidligere sekkebetegnelsen var miljøgifter, men ettersom det også omfatter syntetiske materialer, introduksjon av alle nye "saker" som inngår i naturens mangefasetterte kretsløp, deriblant plast og mikroplast, radioaktive materialer, nanomaterialer, asfaltstøv, genmodifiserte organismer med mer, brukes betegnelsen "novel entities" på engelsk - ikke vurdert før 2023, men blir vurdert som den mest dramatisk overskredete tålegrensen naturen på planetenhttps://www.stockholmresilience.org/research/planetary-boundaries.html

Forskningen og forståelsen av samspillet mellom disse forskjellige tålegrensene for at menneskelig aktivitet og utvikling skal være holdbare også for fremtidige generasjoner får stadig mer fokus. Forskningssenteret ved Stockholm Universitet i et bredt samarbeid med andre forskere, grundig forankret i forskningsmiljøer internasjonalt, og anvendt av internasjonale fora som FN, har utarbeidet tre omfattende publikasjoner som presenterer forskningsresultatene - 2009https://www.ecologyandsociety.org/vol14/iss2/art32/, 2015https://www.science.org/doi/10.1126/science.1259855 og 2023https://www.science.org/doi/10.1126/sciadv.adh2458

I 2022 foreslo en gruppe forskere tilknyttet forskningssenteret Stockholm Resilience Center en første kontrollvariabel for Introduksjon av nye stoffer. Følgelig ble det mulig å vitenskaplig vurdere trykket på samtlige ni av naturens tålegrenser definert siden 2009.

## Data fra den andre store forskningsrapporten fra 2015

## Referanser


## Eksterne lenker
* Miljøstatus i Norge: Overskridelser av naturens tålegrense