Hen Wlad fy Nhadau

**Hen Wlad fy Nhadau** (walisisk uttale: *[heːn wlaːd və n̥adai̯]*) er den uoffisielle nasjonalsangen til Wales. Tittelen, hentet fra de første walisisk ordene i sangen, som på engelsk ble «The Old Land of My Fathers» («Mine fedres gamle land»), vanligvis gjengitt ganske enkelt som«Land of My Fathers». Tekstene ble skrevet av Evan James og melodien komponert av sønnen hans, James James, begge bosatt i Pontypridd i Glamorgan, i januar 1856. Den eldste skriftlige kopien er bevart og er nå en del av samlingene til Wales’ nasjonalbibliotek.

Nasjonalsangen er nå synonymt med walisiske sportsbegivenheter, spesielt rugby- og fotballkamper. Melodien til sangen gjengis til og med som korniske og bretonske hymnene. Tradisjonen med å synge en nasjonalsang før en sportskamp hevdes faktisk å ha sin bakgrunn også fra Wales. Tradisjonen har også sin årsak i at sangen oppleves som en «lidenskapelige, emosjonelle og adrenalinpumpende nasjonalsang».

## Historie
### Opprinnelse

«"Glan Rhondda"» («Rhonddas bredder»), som den var kjent som da den ble komponert, og som fulgte en vanlig trend for datidens salmemusikk, ble først framført for sognestyre til det opprinnelige Capel Tabor i Maesteg (som senere ble en arbeiderklubb), enten i januar eller februar 1856, av Elizabeth John fra Pontypridd, og den ble snart populær i lokalområdet. Rhondda referer til elv i sørlige Wales.

Komponisten James James var harpist og spilte instrumentet sitt på puben han drev, for dansemusikk. Sangen var opprinnelig ment å framføres i \frac{6}{8}-takt, men måtte senkes ned til sitt nåværende \frac{3}{4}-tempo som da var lettere da den begynte å bli sunget av store folkemengder.

### Popularitet
Sangens popularitet økte etter kulturmønstringen Eisteddfod i Llangollen i 1858. Thomas Llewelyn fra Aberdare vant en konkurranse om en upublisert samling walisiske melodier med en samling som også omfattet "Glan Rhondda". Dommeren i konkurransen, John Owen, 1821–1883), hhis walisiske navn var Owain Alaw, ba om tillatelse til å ta med «"Glan Rhondda"» i sin publikasjon, "Gems of Welsh melody" (1860–1864). Dette bindet ga «"Glan Rhondda"» den mer berømte tittelen, «"Hen Wlad Fy Nhadau"», og ble solgt i store mengder og sikret hymnens popularitet over hele Wales.

På Eisteddfod i Bangor i 1874 fikk «"Hen Wlad Fy Nhadau"» ytterligere popularitet da den ble sunget av Robert Rees («Eos Morlais»), en av de ledende walisiske solistene i sin tid. Den ble i økende grad sunget på patriotiske sammenkomster, og gradvis utviklet den seg til en nasjonalsang.

*«Hen Wlad Fy Nhadau»* var også en av de første walisiskspråklige sangene som ble spilt inn, da Madge Breese sang den 11. mars 1899 for Gramophone Company, som en del av den første innspillingen på walisisk. Opptaket, presset på en 7-tommers ensidig plate, varer i 1 minutt og 17 sekunder.

*«Hen Wlad Fy Nhadau»* var den første nasjonalsangen som ble sunget i begynnelsen av et sportsarrangement. I 1905 var det walisiske landslaget i rugby vertskap for New Zealands første turnerende lag, som startet hver kamp med å fremføre en haka. Som svar ledet Wales-spilleren Teddy Morgan publikum med å synge hymnen. Selv om publikum ofte sang hymner under kamper, fantes det ingen presedens for at en hymne ble sunget før en kamp.

I 1978, for albumet *Hen Wlad Fy Nhadau*, spilte Geraint Jarman a'r Cynganeddwyr inn en versjon av hymnen med elektriske gitarer, inspirert av Jimi Hendrix’ gjengivelse av «The Star-Spangled Banner» (som den ble framført under Woodstockfestivalen i 1969 og omtalt i dokumentaren om festivalen som ble utgitt i 1970). Jarmans versjon, spilt av den walisiske gitaristen Tich Gwilym, er en av de mest berømte moderne versjonene av sangen.

## Kulturell innflytelse

Den walisiske poeten Dylan Thomas siteres ofte med ordene «The land of my fathers. My fathers can have it!» («Mine fedres land. Mine fedre kan få det!») med henvisning til Wales. Dette er imidlertid misvisende, ettersom det var en skurkfigur i en av Thomas’ noveller som uttalte denne linjen.

Gwynfor Evans titulerte sin historie om Wales *Land of my fathers: 2,000 years of walisic history*. Det var en oversettelse av den walisiske originalen, *Aros Mae*.

£1-myntene preget i 1985, 1990, 1995 og 2000 med et walisisk emblem på baksiden, bærer også kantinnskriften PLEIDIOL WYF I'M GWLAD («Jeg er hengiven til mitt land»), fra refrenget «Hen Wlad Fy Nhadau». Det nye kongelige emblemet i Wales som ble vedtatt i 2008, har dette mottoet.

## Lyrikken
### Walisisk tekst
**I**
*Mae hen wlad fy nhadau yn annwyl i mi,*
*Gwlad beirdd a chantorion, enwogion o fri;*
*Ei gwrol ryfelwyr, gwladgarwyr tra mad,*
*Dros ryddid gollasant eu gwaed.*

*Cytgan:*
*Gwlad! Gwlad! Pleidiol wyf i'm gwlad.*
*Tra môr yn fur i'r bur hoff bau,*
*O bydded i'r hen iaith barhau.*

**II**
*Hen Gymru fynyddig, paradwys y bardd,*
*Pob dyffryn, pob clogwyn, i'm golwg sydd hardd;*
*Trwy deimlad gwladgarol, mor swynol yw si*
*Ei nentydd, afonydd, i fi.*

**III**
*Os treisiodd y gelyn fy ngwlad tan ei droed,*
*Mae hen iaith y Cymry mor fyw ag erioed,*
*Ni luddiwyd yr awen gan erchyll law brad,*
*Na thelyn berseiniol fy ngwlad.*

### Engelsk tekst
**I**
O Land of my fathers, O land of my love,
Dear mother of minstrels who kindle and move,
And hero on hero, who at honour's proud call,
For freedom their lifeblood let fall.

*Kor:*
Country! Country! O but my heart is with you!
As long as the sea your bulwark shall be,
To Cymru my heart shall be true.

**II**
O land of the mountains, the bard's paradise,
Whose precipice, valleys are fair to my eyes,
Green murmuring forest, far echoing flood
Fire the fancy and quicken the blood

*Kor*

**III**
For tho' the fierce foeman has ravaged your realm,
The old speech of Wales he cannot o'erwhelm,
Our passionate poets to silence command,
Or banish the harp from your strand.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* .
* .