Stolpe (heraldikk)

**''Stolper** finnes også som støtteopphengere for ledninger (telefon- eller lys-/lyktestolper.*

*'Stolpe** eller ''pæl'' er betegnelsen på en grafisk figur i [[våpenskjold]]. Den har en geometrisk form og inngår blant [[heraldikk]]ens [[heroldsfigur]]er.


 
En stolpe er en [[loddrett]] inndeling av [[Skjold (heraldikk)|skjold]]et og er ofte lik et to ganger [[kløvd]] skjold. Er stolpen som midtfigur en del smalere enn de to sidefigurene, kalles den en ''smal'' stolpe (for eksempel i [[Orkdal]]s kommunevåpen). Betegnelsen stolpe (pæl) kan også brukes når midtfiguren er noe bredere enn sidefigurene (f.eks. [[Ørskog]]s kommunevåpen). 

Når stolpen ikke berører skjoldkantene, kalles den en ''svevende'' stolpe ([[slektsvåpen]] Ihlen). En stolpes sidekanter kan ha bølgeform og heter i våpenbeskrivelsen ([[blasonering]]en) "stolpe dannet ved bølge[[snitt]]" (Orkdals kommunevåpen fra 1986), men den har også vært kalt for "en loddrett sølv-elv" ([[Notodden]]s kommunevåpen fra 1939). Stolpen kan være "innsvinga" ([[Kvam]]s kommunevåpen), eller "avskoren og forskuva mot venstre" ([[Nesset]]s kommunevåpen).  

Stolpe er en figur i våpenskjold allerede i [[middelalderen]] og stolpen forekommer i alle land med europeisk heraldikk. Stolpe finnes både i [[offentlige våpen]] ([[riksvåpen]] og andre statlige våpen, [[kommunevåpen]] og andre [[landskapsvåpen]]) og i private våpen (person- og slektsvåpen, [[laug]]svåpen og andre ideelle eller [[kommersiell]]e [[korporasjon]]ers våpen).

I [[bumerke]]r kalles en loddrett linje eller strek ofte for en "stav". Denne figuren er da ikke en flate som i våpenskjold.

I mange [[nasjonalflagg]] er det inndelinger som tilsvarer stolpe og to ganger kløvd våpenskjold, f.eks. for Frankrike og Irland.

==Litteratur==

*[[Hans Cappelen (1945-)|Hans Cappelen]]: ''Norske slektsvåpen'', [[Oslo]] 1969 (2. opplag Oslo 1976)
*[[Herman Leopoldus Løvenskiold|Herman L. Løvenskiold]]: ''Heraldisk nøkkel'', Oslo 1978
*Hans Cappelen og [[Knut Johannessen (1944-)|Knut Johannessen]]: ''Norske kommunevåpen'', Oslo 1987 med tilleggshefte 1988
* [[Jan Raneke]] ([[redaktør]]): ''Nordisk heraldisk [[terminologi]]'', [[Lund (by)|Lund]] 1987 (med heraldiske faguttrykk på bokmål og nynorsk)
* [[Harald Nissen (heraldiker)|Harald Nissen]] og Monica Aase: [http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2007111204053 ''Segl i Universitetsbiblioteket i Trondheim''], (Trondheim 1990)
* Hans Cappelen: «Bumerker i Norge - en oversikt», i Anders Bjønnes m.fl. (redaktører): ''Segltegninger fra [[hylling]]ene i Norge 1591 og 1610'', [[Norsk Slektshistorisk Forening]], Oslo 2010 (med en stor mengde bumerker i segl)
* Hans Cappelen: «Seglene fra Norges bønder», i Allan Tønnesen (redaktør): ''Magtens besegling. Enevoldsarveregeringsakterne af 1661 og 1662 underskrevet og beseglet af stænderne i Danmark, Norge, Island og Færøerne'', Odense 2013, ISBN 9788776746612, med segl fra 2.297 personer, bl.a. fra Norge 406 bønder med mest bumerker.

**Andre land'''
* Poul Bredo Grandjean: «Dansk Heraldik», København 1919 (bare dansk-norsk adelsheraldikk og i dag å anse som foreldet)
* le Baron Stalins: «Vocabulaire-Atlas Héraldique en six Langues: Francais-English-Deutsch-Español-Italiano-Nederlandsch», Paris 1952
* Carl-Alexander von Volborth: «Alverdens heraldik i farver», Politikens Forlag, København 1972 (oversatt av Sven Tito Achen)
* Ottfried Neubecker: «Heraldik. Kilder, brug, betydning», København 1979 (oversatt og bearbeidet for Skandinavia av Nils G. Bartholdy)
* Carl-Alex. von Volborth: «Heraldry – Customs, Rules and Styles», Dorset 1981
* Carl-Alex. von Volborth: «The Art of Heraldry», Dorset 1987
* Magnus Bäckmark og Jesper Wasling: «Heraldiken i Sverige», Lund 2001