Klaudios Ptolemaios

**Klaudios Ptolemaios** (gresk: Κλαύδιος Πτολεμαίος *Klaudios Ptolemaios*; latin: *Claudius Ptolemaeus*) (født ca. 100, død 168) var en gresk-romersk borger av Egypt som skrev på gresk. Han var astronom, geograf og matematiker, og som mange andre lærde i antikken også poet, skjønt kun ett enkelt epigram er bevart i *Gresk antologi,* hvor han ynket seg over sin egen dødelighet. Han var den som i antikken beskrev det geosentriske verdensbildet mest utfyllende, det kalles derfor også ofte for *det ptolemeiske verdensbilde*. Dette synet forble det rådende fram til 1600-tallet.

Han levde i Alexandria under romersk styre, og det er antatt at han ble født i byen Ptolemais Hermiou i den egyptiske provinsen Thebais. Denne teorien, fremmet av Theodore Meliteniotes, kan være riktig, men den er av sen opprinnelse (ca. 1360) og har ingen annen bekreftelse. Det er ingen grunn til å anta at han noen gang levde andre steder enn i Alexandria, hvor han døde en gang rundt 168 e.Kr.

## Fremste verk
Klaudios Ptolemaios var forfatter av flere vitenskapelige avhandlinger, minst tre av dem av vedvarende viktighet for senere islamsk og europeisk vitenskap. Den første var en astronomisk avhandling i dag kjent som *[[Almagest]]* (gresk: Ἡ Μεγάλη Σύνταξις, «Den store avhandling», opprinnelig Μαθηματικὴ Σύνταξις, «Matematisk avhandling»). Her framsetter han teorien om at nattehimmelen utgjør en perfekt halvkule med jorda i sentrum. Stjernene er festet til ulike sfærer som roterer omkring jorda. Planetene beveger seg i episykler, sirkelformede baner omkring et sentrum, som i sin tur tegner en perfekt sirkel rundt jorda. Han utviklet kompliserte matematiske formler for å forklare de observerte planetbevegelsenes avvik fra teorien. Av disse resultatene kan hans teorem om sykliske firkanter betraktes som begynnelsen på moderne trigonometri. 

Ifølge Ptolemaios var jorda i ro. Om den ikke var det, ville skyer og fugler forsvinne. Som den vanlige antagelsen i gresk kosmologi skilte også Ptolemaios mellom en ufullkommen og foranderlig verden under månens bane, og en fullkommen og uforanderlig verden fra månens bane og utover. Jorda hadde dermed lavest verdi. Ptolemaios gjorde nye beregninger av avstanden fra jorda til sola og månen. *Almagest* inneholder også en stjernekatalog. Mange av de kjente stjernebildene, som Orion og Løven, har fått sine navn av Ptolemaios.

Den andre var *[[Geographia]]* (eller *Geografike hyfegesis*), som var en gjennomgående diskusjon av den geografiske kunnskapen i den gresk-romerske verden. Her innfører han mer presise kartprojeksjoner, men nøyaktigheten i kartene hans lider av at han opererte med feil mål på jorddiameteren.

Den tredje var en astrologisk avhandling tidvis kjent på gresk som *Apotelesmatika* (Ἀποτελεσματικά), mer vanlig på gresk *[[Tetrabiblos]]* (Τετράβιβλος, «Fire bøker»), og på latin som *Quadripartitum* (eller fire bøker). Her forsøkte han å tilpasse horoskopisk astrologi til samtidens aristoteliske fysikk og naturfilosofi. Han skrev også om optikk og musikk. Hans *Harmonika* er en av de viktigste kildene til antikkens musikkteori. *Kanon basileion* er en historisk kronologi fra Nabonassar til Antoninus Pius.

## Bakgrunn

Fornavnet *Klaudios* eller *[[Claudia (gens)|Claudius]]* er et romersk navn. Det faktum at han bar det, indikerer at han levde under romersk styre i Egypt med de privilegier og politiske rettigheter som hørte til romersk statsborgerskap. Det ville ha vært en egnet skikk om den første i hans familie ble en borger (om han eller stamfar) som tok ''nomen'' fra en romer kalt Claudius som var ansvarlig for å innvilge statsborgerskap. Om, slik som det ofte var, dette var keiseren, ville borgerskap ha blitt gitt mellom 41 e.Kr. og 68 e.Kr. (da Claudius, og deretter Nero, var keisere). Astronomen vil også ha hatt et romersk *[[Tria nomina|praenomen]]*, som i hans tilfelle har forblitt ukjent for ettertiden. Det kan ha vært *Tiberius*, som var vanlig blant de familier som ble gitt statsborgerskap av disse keiserne.

*Ptolemaios* (Πτολεμαῖος) er et gresk navn. Det opptrer en eneste gang i gresk mytologi, og er av homerisk form. Det var vanlig i den makedonske adelen på tiden til Aleksander den store, og det var flere med dette navnet i Aleksanders hær; en av dem gjorde seg selv til konge av Egypt i 323 f.Kr.: Ptolemaios I av Egypt. Alle kongene etter ham, fram til Egypt ble en romersk provins i år 30 f.Kr., het også Ptolemaios.

Kanskje for ingen annen grunn enn navnets assosiasjoner, antok en persisk muslimske astronom fra 800-tallet, Abu Ma'shar, at Klaudios Ptolemaios var et medlem av Egypts kongeslekt, og hevdet at de ti kongene i Egypt som fulgte Aleksander den store var kloke «og inkludert Ptolemaios den kloke som skrev boken *Almagest*». Abu Ma'shar nedtegnet forestillingen om at et annet medlem av denne kongeslekten «skrev boken om astrologi og tilskrev den til Ptolemaios». Det er beviselig historisk forvirring om dette punktet fra Abu Ma'shars følgende bemerkning: «Det er noen ganger sagt at den meget lærde mannen som skrev boken om astrologi også skrev boken *Almagest*. Det korrekte svaret er ikke kjent.»  Om hans avstamning er det få tilgjengelige bevis, bortsett fra hva som kan bli avledet ut fra hans navn (se over). Imidlertid har moderne forskere referert til Abu Ma’shars redegjørelse som feilaktig, og det er ikke lenger betvilt at astronomen som skrev *Almagest* også skrev *Tetrabiblos* som dens astrologiske motpart. 

Bortsett fra at han ble betraktet som et medlem av Alexandrias greske samfunn, er det få detaljer om Ptolemaios’ liv som det finnes sikker kunnskap om. Han skrev på gresk, og det er kjent at han benyttet seg av babylonske astronomiske data. Han var en romersk borger, men de fleste forskere betrakter ham som etnisk greker, skjønt endel antyder at han muligens var hellenisert egypter. Han var ofte kjent i senere arabiske kilder som en fra Øvre Egypt, noe som antyder at han hadde sin opprinnelse i sørlige Egypt. Senere arabiske astronomer, geografer og fysikere refererte til ham ved hans arabiske navn, بطليموس, *Batlaymus*.

## Verker

**Megale syntaxis* (*Ημεγ&#940;ληΣ&#973;νταξις*, «Den store avhandling»), arabisk: *Almagest* – ca. 140
**Geografike hyfegesis*
**Optik*
**Analemma*
**Harmonika*
**Planisphaerium* 
**Tetrabiblos*
**Kanon basileion*
**Apotelesmatika*

## Referanser


## Eksterne lenker
* Claudius Ptolemy: ''Tetrabiblos'' Engelsk oversettelse av *Tetrabiblos*
* Ptolemy: ''the Geography'' Engelsk oversettelse av *Geographia*
* Ptolemy at SkyScript – *The Life and Work of Ptolemy*
* Alexander Jones, «Ptolemy and his ''Geography''»
* Ptolemy biography  
* Claudius Ptolemaeus – tysk nettside
* Die Römer in Ostfriesland: Der Nordwesten bei Ptolemaeus