Jiddisch

**Jiddisch**, eller **jiddisk**, er et germansk språk som tales av over tre millioner mennesker, hovedsakelig askenasiske jøder, over hele verden. Språket oppstod i Sentral-Europa i høymiddelalderen, som en blanding av middelhøytysk og sentraltyske dialekter, og med mange lånord fra hebraisk, senere også fra slaviske språk. Navnet jiddisch betyr «jødisk» og er opprinnelig en kortform for  «jidish taitsh», eller «jødisk tysk». Ordforrådet består av ca. 80 % gjenkjennelige tyske ord, enkelte står nærmere standard høytysk enn mange høytyske dialekter; jiddisch betraktes av og til også som en tysk dialekt. Jiddisch skrives vanligvis med det hebraiske alfabetet.

Fram til andre verdenskrig var både østjiddisch og vestjiddisch dialekt i bruk. Vestjiddisch, som ble talt i Tyskland, Italia, Østerrike, Nederland, Frankrike og andre land, er i dag nesten utdødd: De fleste som talte denne dialekten ble utslettet i holocaust.

Forfatteren Isaac Bashevis Singer (1904–1991), som skrev på jiddisch, fikk nobelprisen i litteratur i 1978. Den jiddischspråklige lingvisten Max Weinreich formulerte den meget siterte aforismen «A shprakh iz a diyalekt mit an armey un a flot» («Et språk er en dialekt med en armé og en flåte»).

## Jiddisch i geografien
Tyske jøder betegnes som askenasiske, mens de sefardiske kommer fra Spania og Portugal. Forklaringen på disse betegnelsene kan hentes fra Det gamle testamente, der Asjkenas var sønnesønn av Jafet, den eldste sønnen til Noa. I 551 utga historikeren Jordanes verket *[[Getica]]* om goterne, der han i avsnitt 1,4 omtaler Skandinavia med betegnelsen *Skandza*.  Likheten mellom *Asjkenas* og *Skandza* er slående når man skriver dem på hebraisk, altså uten vokaler. Avstanden mellom Skandinavia og Tyskland er heller ikke stor.

Sefarad var området der jødene levde i eksil etter at babylonerne inntok Judea. Konsonantene i *Sefarad* og *Spania* minner om hverandre, siden f og p ble stavet med samme bokstav både i hebraisk og arameisk.

Enda mer underfundig er forklaringen på at slaviske og baltiske områder kalles *Knaan* på jiddisch. Kanaan var navnet både på lavlandet ut mot Middelhavet og på en av sønnene til Kam, Noas andre sønn.  1. Moseboks 9. kapittel forteller hvordan Noa drakk seg så full at han kledde seg naken, og sønnene Sem, Kam og Jafet måtte dekke ham til. Da han våknet av rusen, ropte han i sinne: «Lovet være Herren, Sems Gud! Kanaan skal være hans slave!» Man hentet altså assosiasjonen *Kanaan* = *slave* fra Bibelen, samtidig som slaverne som bor i de baltiske land, er opphav til vårt ord *slave* i betydningen  *trell*.

I en folketelling i Sovjetunionen fra 1959, oppgav 470 000 at de hadde jiddisch som morsmål.

## Ordbøker
Den eldste kjente ordboken der jiddisch var et av språkene ble publisert i 1542 med jiddisch, hebraisk, tysk og latin som varianter.

I 1891 ble den første engelsk-jiddische ordboken publisert, av Alexander Harkavy. Denne ordboken ble stadig revidert, og den siste utgave, som også inkluderer hebraisk, er fra 1928.

En nyere ordbok er *Modern English-Yiddish Yiddish-English Dictionary*, av Uriel Weinreich, utgitt i 1968.

## Kjente forfattere og poeter
En av de første forfatterne som begynte å skrive bøker på det jiddiske språket var Salomon Abramovitsj, bedre kjent som **Mendele Moicher Sforim**.

Andre kjente forfattere er:
* Sholem Ash
* S. Anski
* Sholem Aleichem
* Ester Kreitman
* I.J. Singer
* Isaac Bashevis Singer
* Chaim Grade
Blant kjente jiddisch-språklige poeter kan nevnes:
* Mordechai Gebirtig
* Jacob Glatstein
* Hirsh Glick
* Abraham Goldfaden
* Pinchus Kahanovitsj, bedre kjent som Der Nister
* Itzik Manger
* Abraham Sutzkever

## Referanser


## Litteratur
* W.B. Lockwood: *Lehrbuch der modernen jiddischen Sprache. Mit ausgewählten Lesestücken*, Hamburg 1995.
* Marion Aptroot; Holger Nath: *Einführung in die jiddische Sprache und Kultur*, Hamburg 2002.
* Solomon A. Birnbaum: *Yiddish. A Survey and a Grammar*, Toronto 1979.
* Salomo A. Birnbaum: *Die jiddische Sprache. Ein kurzer Überblick und Texte aus acht Jahrhunderten*, Hamburg 1974, 2. Aufl. 1986.
* Dovid Katz: *Grammar of the Yiddish Language*, London 1987.
* Uriel Weinreich: *Modern English-Yiddish Yiddish-English Dictionary*, New York 1968 (seither mehrfach neu aufgelegt).
* Ronald Lötzsch: *Jiddisches Wörterbuch*, Leipzig 1990 (seither neu aufgelegt als Duden-Taschenbuch).
* Hans Peter Althaus: *Mauscheln. Ein Wort Als Waffe*, Berlin 2003.
* Leo Rosten: *Jiddisch. Eine kleine Enzyklopädie*, München 2002.
* Ulf Diederichs (Hrsg.): *Das [[Ma'assebuch]] – Altjiddische Erzählkunst*, München 2003, 848 S., ISBN 3-423-13143-8

## Eksterne lenker
* 

*  Hebräisches im Deutschen - Amen bis Zores -hebräisch - jiddisch -deutsch
*  Jiddische Seiten - Yiddishe Saiten 
*   Dora Teitelboim Center for Yiddish Culture - Basic Yiddish Lesson