Norwegian Advanced Surface-to-Air Missile System

**NASAMS**, kort for **Norwegian (eller National) Advanced Surface-to-Air Missile System**, er et mobilt modulbasert mellomdistanse luftvernsystem utviklet av Kongsberg Gruppen i samarbeid med Raytheon.

## Systemet
NASAMS er utviklet for å være et modulært og mobilt system der alle modulene kan flyttes ved hjelp av kjøretøy.
Sensorer og utskytningsramper plasseres rundt området systemet skal beskytte. Enhetene kobles via IP-basert radiolenke til kontrollsenter som samler og analyserer data fra radarene. Når en trussel blir oppdaget vil en av utskytningsrampene avfyre et eller flere missiler. AMRAAM-missilene har egne radarer for å finne og ødelegge målene og er ikke avhengige av resten av systemet etter utskyting.
Normalt er flere kontrollsentre koblet sammen i nettverk, men de kan også fungere autonomt.

Sensorer og utskytningsramper kan plasseres i en radius på over 20&nbsp;km fra kontrollsenteret.

Et standard NASAMS-batteri består av:
* Kontrollsenter – FDC,
* Aktiv 3D-radar – MPQ64F1
* Mindre terrengkjøretøy med digitalt sensortorn fra tyske Rheinmetall med elektro-optisk sensorer såsom videokamera, infrarød nattkamera, laser-avstandsmåler m.m. – EOS
* Et flertall kassettbaserte utskytningsramper, kalt Multi-Missile Launcher eller MML.
En nyere enhet er High Mobility Launcher (HML), som er utstyrt med en mindre utskytningsrampe og montert på en Humvee – et lettere og mer mobilt kjøretøy sammenlignet med Multi-Missile Launcher (MML), som krever transport med lastebil. Den kompakte utformingen, kombinert med Humvee kjøretøyets terrengegenskaper, muliggjør transport med militære transportfly og operasjon i områder med begrenset tilgjengelighet.

### Kort distanse
NASAMS kan også bruke AIM-9X Sidewinder block II missiler, for å gi luftvern på kortere hold. Dette missilet ble første gang skutt fra en NASAMS-utskytningsplattform ved Andøya Space Center i mai 2019.

## Versjoner
### NASAMS 1
Et fullt oppsatt NASAMS-batteri bestod av ni utskytningsramper (LCHR) hver med seks AMRAAM-missiler, fire radarer (LASR), fire kontrollsentre (FDC), fire elektro-optiske kameraer (NTAS-N) og et ledelseselement (GBADOC: *Ground Based Air Defence Operations Centre*). NASAMS 2 ble senere blitt innført (se under), og NTAS-N ble byttet ut med en ny multisensor.

### NASAMS 2

NASAMS 2 er en oppdatering av systemet som ble operativt i 2007. Det var per 1. august 2014 oppsatt ved luftvernbataljonen på Ørland. Systemet har mange oppdateringer i forhold til forgjengeren.

Et fullt oppsatt NASAMS2 batteri består av inntil tolv utskytningsramper (LCHR) hver med inntil 6 AMRAAM-missiler, inntil åtte radarer (MPQ-64 Sentinel), inntil fire kontrollsentre (FDC), fire elektro-optiske kameraer (MSP500) og en TCC (*Tactical Control Cell* / Taktisk Kontroll Celle).

Utover dette består oppgraderingene i hovedsak i:

* Fire Distribution Center (FDC) i original NASAMS ble erstattet av en mindre Common Tactical Operation Center (CTOC) montert på Forsvarets feltkjøretøy. Denne kan operere enten i modus som Senior FDC, FDC eller Tactical Control Cell (TCC).

* Radarene har blitt oppgradert og er montert på Forsvarets BV-206 eller feltkjøretøy. De har eget aggregat og prosesserer måldata selv før den distribuerer. Tilkobles trådløst med radiolinje, med feltkabel, over Multirolleradio eller gjennom TADKOM.

* Radarene har fått variabel rotasjonshastighet og økt måloppdagelses- og målfølgekapasitet

* Samtlige moduler er utstyrt med northfinder og GPS, så posisjonering er automatisk.

* Kontrollsentrene er montert på Forsvaretsfeltvogner

* MSP500 Elektro-optisk-sensor er utstyrt med laser avstandsmåler og TV-kamera samt et IR-kamera. Ved bruk av LINK-11/TADIL-A eller LINK-16/TADIL-J kan systemet engasjere mål som ikke sees av egne radarer.

Kontrollsentrene kan trekkes bort fra sensorene for å være mindre synlig.

### NASAMS 3
Våren 2019 ble systemet oppgradert i det norske forsvaret og skiftet navn til NASAMS III. Det innebærer større fleksibilitet, lettere utstyr og bedre kommunikasjon mellom enhetene. Tredje generasjon består blant annet av ny radarprogramvare, oppgraderinger av kommandosentralen og av gamle «canister launchere» og et nytt kommunikasjonssystem. 

I NASAMS er vanligvis fire systemer bundet sammen i ett nettverk som deler sensorinformasjon i sanntid, reduserer forsinkelse, korrigerer sensortrack og sørger for mest mulig effektiv leveranse av missilene. I den nye kommunikasjonsløsningen benyttes fortsatt radio, men dette er løftet over på IP-teknologi. Tidligere måtte de enkelte NASAMS-enhetene koble seg rett inn i ildledningssentralen. Det endrer seg med det nye utstyret for sikker ip-kommunikasjon, der det etableres logisk forbindelse i stedet for fysisk. Dette gir økt fleksibilitet, ettersom de enkelte komponentene kan plasseres fritt innenfor operasjonsområdet.

Luftvernbataljonen oppgraderte fra NASAMS II i april, og skarpskjøt med NASAMS III for første gang i mai 2019.

I desember 2022 ble det kjent at de elektrooptiske sensorene i systemet, som er plassert på et terrengkjøretøy og ser etter fiendtlige trusler i lufta og på bakken, skal oppgraderes. Forsvarsmateriell inngikk en avtale med Rheinmetall verdt 190 millioner kroner med å oppgradere fra analogt til digitalt sensorsystem, hvis formål er å gjøre det lettere å identifisere potensielle trusler, samtidig som det blir enklere å dele informasjon med beslutningstakere.

#### High Mobility Launcher

Et «underprosjekt» av NASAMS 3-programmet er *High Mobility Launcher* (HML), som Luftforsvaret er planlagt å ta i bruk fra 2018. HML står plassert på lasteplanet til et Humvee-kjøretøy, noe som gjør det mer mobilt enn NASAMS med kassettbasert utskytningsrampe. På grunn av den mindre størrelsen kan HML transporteres i Hercules-transportfly, mens vanlig NASAMS må fraktes med lastebil.

Tre HML hver er levert til henholdsvis Kampluftvernbatteriet i Hæren og Luftforsvaret .

## NASAMS i Norge
Systemet opereres i Norge av Luftforsvaret. Norge har per 2024 fire NASAMS-batterier, og i juni 2024 ble det bestilt ytterligere 4 batterier som skal leveres i løpet av 2025. I desember 2024 ble det også bestilt 2 NASAMS-simulatorer.

### Tidslinje og oppdateringer
* NASAMS 1 startet i Norge i 1994, operativ fra 1998
* NASAMS 2 ble operativ i 2007
* NASAMS 3 ble operativ i 2019

## Bakgrunn og historie

Norwegian Adapted Hawk (NOAH) var en norsk utgave av det amerikanske, missilbaserte bakke-til-luftsystemet HAWK (Homing All the Way Killer). Det ble innført Norge i 1986 og tatt ut av operativ bruk i 1995, for å bli erstattet av NASAMS, som delvis er en videreutvikling av NOAH. Norge fikk først tilbud om å motta det originale HAWK-systemet som amerikansk våpenhjelp i 1959, men takket nei. På 70-tallet reiste NATO krav om at de norske flyplassene som skulle motta allierte forsterkninger i krig måtte få en bedre beskyttelse mot flyangrep. En rekke missilsystemer – blant annet det franske Crotale og det tyske Roland ble vurdert. Valget falt opprinnelig på Crotale, men da det ble avdekket at deler til dette systemet ble produsert i det daværende apartheidlandet Sør-Afrika ble denne løsningen politisk umulig. Det ble i stedet bestemt å utvikle et eget norsk missilsystem, NASAMS, og leie amerikansk HAWK-utstyr i utviklingsperioden. Dette la grunnlaget for NORSOL-løsningen.

NOAH var ment for bekjemping av middels- og lavtflygende mål i nærheten av norske militære flyplasser. Systemet ble i perioden 1987 til 1989 utplassert ved de militære flyplassene Bodø, Evenes, Bardufoss, Andøya, Værnes og Ørlandet. NOAH ble utviklet ved HKV, et selskap eid i fellesskap av Raytheon Company (tidligere Hughes Aircraft Company) og Kongsberg Defence & Aerospace (tidligere Norsk Forsvarsteknologi). Selve missilet var basert på amerikanske Improved HAWK (I-HAWK, MIM-23B).

I mai 2023 kom Forsvarsdepartementet ut med FAF (Framtidige anskaffelser til forsvarssektoren), her kommer det frem kostnadsanslag på 33 til 43 milliard kroner for investeringsfelt relatert mot NASAMS-systemene.  Her kommer det frem blant anna oppgraderinger av eksisterende NASAMS-system og anskaffing av erstatninger til dem gamle MSAM-luftvernmissilene fram mot 2030.

### Operativ historie
Etter Russlands invasjon av Ukraina i 2022 ønsket Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj under en tale til Stortinget NASAMS som våpenhjelp i forsvaret av landet og USA bekreftet 1. juli 2022 at de ville donere to NASAMS-systemer til Ukraina.

16. november 2022 uttalte Pentagon at NASAMS hadde en suksessrate på 100 % under et russisk missilangrep mot Ukraina, og president Zelenskyj sa at systemet skjøt ned ti av ti missiler som var målsatt. På nyttårsaften 2022 skjøt NASAMS ned 45 av 45 russiske angrepsdroner ifølge det ukrainske luftforsvaret.

I april 2023 uttalte det ukrainske luftforsvaret at NASAMS hadde skutt ned over 100 missiler og droner siden systemet ble operativt i ukrainsk tjeneste.

26. februar 2024 ble den første ukrainske utskytningsrampen ødelagt av russiske styrker i Zaporizhzhia.

27. februar 2024 utførte Raytheon en vellykket test av et oppdatert AMRAAM-ER missil fra NASAMS for første gang.

I februar 2025 annonserte Forsvaret at NASAMS  hadde skutt ned 900 missiler og droner over Ukraina, med en treffprosent på 94 %. Av de omtrent 900 lufttrusslene som NASAMS har nøytralisert siden november 2022, er nesten 60 prosent kryssermissiler, som Kh-101, Kh-555, Kalibr, Iskander-K, Kh-59 og Kh-69.

Den 27. april 2025 meldte det ukrainske luftforsvaret at NASAMS, operert av en enhet under ledelse av Kyrylo Peretiatko, avskar 11 russiske kryssermissiler i en operasjon som varte under to minutter. Enheten har til da ødelagt over 150 luftmål, primært kryssermissiler. NASAMS-systemet oppdaget og engasjerte målene med raske oppskytinger, og operasjonen ble notert for sin rekordraske omlasting og effektivitet, ifølge Peretiatko. 

## Brukerland
Pr Juni 2023 er NASAMS solgt til 13 land og over 120 komplette systemer er levert.

**NASAMS har per november 2022 følgende brukerland:**

*  Opprinnelig anskaffet i 1998, NASAMS 2 og 3 innfaset i hhv. 2006 og 2019. I 2023 ble det bestilt flere systemer for å erstatte donasjon til Ukraina, forventet levering i 2026/2027. I desember 2024 ble det bestilt to batterier og to simulatorer. Totalt 4 batterier.
*  Anskaffet i 2003 som første internasjonale bruker. Utplasserte NASAMS til Latvia i juni 2022 og Estland i april 2023, i forbindelse med Russlands invasjon av Ukraina.
*  Utplassert i Washington D.C siden 2005. Bestilte i 2022 ytterligere seks systemer fra Raytheon, der kontrakten tilsier leveranse innen august 2024.
*  Anskaffet i 2006. 21 ytterligere NASAMS 3 er bestilt per oktober 2024. Den 21. november 2024 ble det annonsert at en kontrakt var signert for levering av NASAMS og NOMADS  systemer samt AMRAAM-ER-missiler.
*  Anskaffet i 2009
*  Bestilte i 2014, mottatt i 2016. 
*  Bestilte i 2017, mottatt i 2020. Første skarpskyting i september 2023.
*  Indonesia Bestilte i 2017 To batterier leverte og operative fra 2020.
*  I november 2022 kunngjorde Ukrainas forsvarsminister Oleksii Reznikov at de hadde mottatt NASAMS. I desember 2023 kunngjorde forsvarsminister Bjørn Arild Gram (sp) at Norge donerer ytterligere NAMAMS-materiell frå Forsvarets egen beholding verdt 335 millioner kroner.  I tilegg vil regjeringen anskaffe og donere åtte NASAMS utskytingsenheter og fire NASAMS ildfyringssentraler for 12,5 milliarder.  Dette er samne omfang som det Norge totalt har donert av NASAMS så langt (frem til des23). 
*  Direktekjøp fra USA, godkjent mai 2020. To batterier levert i oktober 2023, fire batterier leveres i 2024.
*  Bestilte i 2019 Første skarpskyting i juni 2023.

*  Uoffisiell. Bestilte i 2010, operativt i 2013
*  "Undisclosed Customer"

**Kommende brukere:**
*  Bestilte i 2019
*  Den amerikanske regjeringen gikk med på å la Taiwan kjøpe NASAMS i juni 2022. Taiwan vil få kjøpe den nyeste varianten av NASAMS, som kan skyte AIM-9X, AMRAAM, og AMRAAM-ER missiler. Taiwan bestemte seg for å kjøpe "flere enn fire" NASAMS-systemer, etter den amerikanske regjeringens godkjenning. Kjøpet vil ikke bli gjennomført før i 2024, på grunn av etterspørselen etter produksjonskapasitet for Ukraina. 25. oktober 2024 gikk USAs regjering med på å selge 3 NASAMS-system og 123 AMRAAM-ER-missiler til Taiwan.
*  Direktekjøp fra USA godkjent i oktober 2022. Landet har bedt om å få kjøpe syv AN/MPQ-64FI Sentinel-radarer, tilhørende kommando- og kontrollsentraler (FDC), utskytningsramper («canister launcher») og missiler: 63 eksemplarer hver av AIM-120C8 Amraam, Amraam-ER og AIM-9X Sidewinder Block 2.
*  I juni 2025 ble det kjent at Danmark skal lease NASAMS fra Kongsberg.

**Potensielle brukere:** 
*  India Direktekjøp fra USA godkjent. Det indiske luftforsvaret har uttalt at ikke ønsker NASAMS, men vil heller utvikle eget nasjonalt missilforsvar.

**Kun kontrollsystemet (Command & Control):**
* 
* 
*  (Brukt som kontrollsystem for NSM-missiler)

### Tidligere brukere
*  Sverige sto tidligere listet som bruker av kontrollsystemet men i senere versjoner av brosjyren er de ikke lengre med.

### Gjenkjøpsavtaler
Norge inngikk i 2003 en intensjonsavtale med Nederland om å overta 18 Panzerhaubitze 2000 fra dem i bytte mot NASAMS. Dette prosjektet ble skrinlagt av Norge i 2004 etter en nøyere vurdering av kostnadene. Nederland valgte likevel å kjøpe NASAMS. Det eneste NASAMS-salget basert på gjenkjøp er dermed Spania, som kjøpte inn NASAMS etter at Fridtjof Nansen-klassen ble produsert på et spansk verft.

## Referanser


 

 

 



## Eksterne lenker
* 
* Luftforsvarets side om NASAMS III
* TU.no - *En av Norges største eksportsuksesser: Nå er ny versjon klar* (03.02.2016)
* kongsberg.com - NASAMS - Surface Launched AMRAAM''