open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kvitskriuprestan

**Kvitskriuprestan** (eller **Kvitskriuprestein**) er et fenomen av jord- og steinsøyler (jordpyramider) i Uldalen, en sidedal til Gudbrandsdalen, i Sel kommune. Området er vernet med ferdselsforbud i rasområdet og rundt søylene.

Dette er et naturfenomen som oppstår når regnvann skyller bort hardpakket morenemateriale i moreneryggen, men etterlater seg søyler der store steiner ligger som paraplyer og beskytter de underliggende massene mot regn. Slike søyler dannes i områder med lite nedbør slik at jorden ikke vaskes bort fort. I tillegg har solen bidratt til å gjøre overflaten hardere og mer motstandsyktig, på samme måte som med soltørket leire. De høyeste søylene er rundt seks meter og er beregnet å være ca. 200 år gamle. «Prestene» trekker seg stadig lenger oppover dalsiden ettersom de eldste faller overende i fronten mens nye vaskes frem av regnvann lenger oppe. 

Etter snøsmeltingen våren 2023 var bare én av jordsøylene igjen, en relativt lav søyle, mens de to siste høye raste sammen. Det er potensial til dannelse av nye søyler, men mindre enn de siste som falt sammen i 2023.

Det finnes noen små forekomster av dette fenomenet i området rundt «Kvitskriuprestan», samt i Skåbu og på Dovre. Dette fenomen finnes ellers ikke andre steder i Nord-Europa. Fenomenet finnes flere steder i Alpene. Denne naturtypen er ført opp i «Norsk rødliste for naturtyper» som *kritisk truet* (CR).

Kvitskriuprestan ble fredet som naturminne 24. juni 1977, så alle former for hærverk er forbudt. Det er også forbudt å passere gjerdet som er satt opp for å beskytte søylene.

Det er skiltet til Kvitskriuprestan fra E6. Siste del av veien er bomvei. Fra veien må en gå drøyt to hundre meter oppover for å komme til Kvitskriuprestan.

## Navnestrid
Det er en pågående strid om hva det offisielle stedsnavnet skal være. Det offisielt vedtatte navnet er pr. mars 2008 *Kvitskriuprestan*, men lokal uttale er *Kvitskriupræstein*. Enkelte mener at på bokmål/riksmål blir navnet *hvitskrudprestene*, altså «prestene i hvit skrud», som henspiller på jordsøylenes form og farve. Dette er feil; *Skriu* betyr *skred*, altså blir navnet *hvitskredsprestene* og henspiller på at de ser ut som de står i et hvitt (jord-)skred.

Formen *Kvitskriuprestein* er en skrivemåte som gjengir den lokale uttalen, mens *Kvitskriuprestan* ligger nærmere norsk rettskrivning (jf. Lov om stadnamn: «Skrivemåten skal følgje gjeldande rettskrivingsprinsipp for norsk (…)»).

Veivesenets skilt på stedet lyder *Kvitskriuprestene*. På veivisningsskilt ved avkjøring fra E6 er navnet imidlertid skrevet som *Kvitskriuprestein*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Kvitskriuprestein fra www.otta2000.com
* Artsdatabanken: Rødliste for naturtyper
Døvhet

**Døvhet** er et annet navn for hørselstap eller hørselshemming, og er bortfall av evnen til å oppfatte lyd. Medfødt døvhet kan skyldes arvelige sykdommer, sykdommer hos moren i svangerskapet eller sykdom hos barnet. Flere sykdommer og skader kan gi delvis, eller fullstendig døvhet.

Ordet *døv* kan ha mange forskjellige betydninger avhengig av bakgrunnen til personen som benytter seg av ordet eller av sammenhengen som ordet blir benyttet i. Den mest benyttede definisjonen av *døvhet* er en fysiologisk tilstand hvor individet ikke er i stand til å oppfatte lyder.

Det kan være en rekke forskjellige årsaker til døvhet. Høy støy på arbeidsplassen svekker hørselen. Vitenskapelige studier har vist at øreplugg reduserer risikoen for hørselstap; men veldig lite.

Det er egentlig et mindretall av mennesker som er helt døve. Det aller fleste som lider av døvhet har fortsatt en liten hørselsrest, og kan høre kraftige lyder slik som kraftig trafikkstøy. De fleste døve har tegnspråk som førstespråk, men noen behersker også muntlig tale. 

Diskriminering av døve og hørselshemmede kalles audisme.

## Kjente mennesker som ble døve
* Ludwig van Beethoven
* Helen Keller
* Knut Hamsun

Den første døve person som tok doktorgrad i Norge var Hilde Maria Haualand.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Butrint

**Butrint**, eller **Butrinti**, er en historisk by i Albania som står på UNESCOs verdsarvliste. Ruinene ligger på en liten halvøy mellom Korfusundet og Butrintsjøen i regionen Vlorë, nær den albanske byen Saranda og grensen til Hellas.

## Historie
Byen ble grunnlagt av illyrere, men ifølge Vergils latinske epos *[[Æneiden]]* ble byen grunnlagt av Helenos fra Troja. I antikken var byens navn *Bouthroton* (latin: *Buthrotum*), og kjent som en pilegrimsby for de som dyrket legeguden Asklepios. 

Bymurene rundt Butrint ble bygd 300-tallet f.Kr. 

Byen ble erobret av romerne under Julius Cæsar og Augustus koloniserte byen i 167 f.Kr. Det bysantinske riket tilførte byen rikdom og rundt 10 000 innbyggere. Fra 1000-tallet kjempet normannere, angevinere og republikken Venezia om makten i området. Byen ble brukt som base for normannerfyrsten Bohemond i 1081 da han bygde opp en stor flåte for å erobre Konstantinopel, og dessuten på 1600-tallet da muslimske Suleiman I prøvde å ta Korfu.

## Fraflytting og gjenoppdaging

I løpet av middelalderen dannet det seg myr i området, og Butrint ble fraflyttet. Ved begynnelsen av 1800-tallet var det igjen en beskjeden fiskerlandsby rundt en venetiansk borg.
 
Den historiske byen ble gjenoppdaget i 1928 av den italienske arkeologen Luigi Ugolini. Storstilte utgravinger tok til etter andre verdenskrig og på 1990-tallet. I 1992 kom byen med på UNESCOs verdensarvliste, og området som omfattes ble utvidet i 1999. Da Albania opplevde sterk uro i 1997 ble museet i byen plyndret og mange skatter forsvant. Byen ble sett på lista over *truede verdensarver* ettersom byen manglet vernetiltak.

Av ruinene er det blant annet et romersk bad, et amfiteater, en villa, kapellruin fra 400-tallet og en basilika fra 500-tallet. Museet ligger i en venetiansk borg fra 1300-tallet. 

## Eksterne lenker
* 
*  Bilder fra Butrint
Fritid

**Fritid** er den tiden i løpet av døgnet da en ikke sover, spiser eller utfører pålagte oppgaver eller arbeid. Fritiden omfatter delen av en persons liv som hen mer eller mindre fritt kan bestemme over selv. Fritid blir oftest fylt med lystbetonte aktiviteter som er fri fra stress og bekymringer. Noen ganger kan det være uklart hvilke gjøremål som er «obligatoriske», enten det gjelder jobb, skole eller hjem, og dermed også hva som er arbeid og fritid. En kan dessuten utføre et arbeid av interesse for eller glede over oppgavene og betrakte jobben som hobby.

## Fritidsaktiviteter
Foruten hvile og vanlig rekreasjon hjemme, er typiske fritidssysler samvær med venner og familie, lek, spill og hobbyaktiviteter, sport og friluftsliv, ulike aktiviteter knyttet til underholdning, shopping og reiser. Bortsett fra natur- og hjemmeaktiviteter er det flere fritidstilbud i tettsteder enn på landsbygda. Særlig i byene er det et bredt fritidsmarked, på samme måte som det er et større arbeidsmarked. Et slikt fritidsmarked kan bestå av organiserte, mer eller mindre profesjonelle aktiviteter, underholdningstilbud, treningsmuligheter, foreninger, kurs, restauranter og sosiale møteplasser.

Et rikt, lokalt fritidstilbud kan være viktig for trivelsen hos befolkningen og for hvor folk velger å bosette seg. Mange norske kommuner legger særlig vekt på tilbudet til barn og unge for å gi dem et godt oppvekstmiljø, og støtter tiltak som skolefrittidsordninger, fritidsklubber og foreninger for de yngste.

## Historikk
Arbeiderbevegelsen lanserte allerede på 1880-tallet slagordet *3 x 8* som et uttrykk for at arbeidstid, søvn og fritid burde oppta 8 timer av døgnet hver. I denne sammenhengen betød altså fritida den tida da en ikke hadde lønnet arbeid og heller ikke sov.

Etter som det har blitt større fokus på fritid og folk har fått bedre råd, har det oppstått kommersielle fenomener som fritidsklær og fritidsutstyr. Fritidsklær er et samlebegrep for plagg som ikke er arbeidsklær eller knyttet til et spesielt gjøremål. Slike klær er oftest ledige, uformelle og lettstelte, for eksempel lettvinte T-skjorter, behagelige joggesko, slitesterke olabukser, praktiske allværsjakker og andre uteklær. Sports- og fritidsutstyr omfatter først og fremst utstyr for idrettsaktiviteter, friluftsliv, camping, jakt og fiske, men også uteaktiviteter som grilling og lekeapparater.

## Se også
*Lønnsarbeid
*Hobby
*Ferie
*Friluftsliv
*Lek
*Skolefritidsordning

## Eksterne lenker
* Oppslagsordet «fritid» i det venstreorienterte ''Paxlexikon'' fra 1976-1983
So It’s Come to This: A Simpsons Clip Show

«***So It's Come to This: A Simpsons Clip Show***» var den 18. episoden av TV-serien *[[Simpsons]]*' fjerde sesong

## Handling

Historien begynner den 1. april. Homer lurer Bart med aprilsnarrer hele dagen. Bart, som er sint på grunn av alle triksene hans far har lurt ham med, forsøker seg på hevn ved å riste en ølboks i en malingsblandemaskin. Da Homer åpner ølen resulterer det i en massiv eksplosjon som skader ham hardt. Homer havner i koma, og blir sendt til sykehuset i full fart. Da familien besøker ham, minnes de alle opplevelsene de har hatt igjennom livet (klipp fra tidligere episoder). I løpet av mimringen viser Homer livstegn. Til slutt innrømmer Bart at det var han som fikk ølen til å eksplodere. En forbannet Homer våkner og tar kveletak på sønnen mens resten av familien står ved sengen og er lettet over at han endelig har våknet.

## Annet
* Dette var *Simpsons*' første clip show, laget for å avlaste animatørene fra de lange arbeidsdagene. Selv om episoden egentlig er et clip show, er det fortsatt en og en halv akt med ny animasjon. 
* Nye animasjoner ble laget til tilbakeblikket til episoden «*[[Bart the Daredevil]]*» for å vise Homers andre fall ned Springfieldkløften. Etter at ambulansen treffer treet er det nå detaljert animasjon av hva som hender på veien ned, mens i den opprinnelige episoden var det bare animasjon av barn som så ned i kløften, og Homers smerteskrik.

## Andre clip show i ''Simpsons''
* «*[[Another Simpsons Clip Show]]*»
* «*[[The Simpsons 138th Episode Spectacular]]*»
* «*[[All Singing, All Dancing]]*»
* «*[[Gump Roast]]*»
European Poker Tour

**European Poker Tour**, forkortet **EPT**, var en serie med pokerturneringer i Texas hold'em som ble avholdt i 13 årlige sesonger fra 2004 til 2016.

Turneringen ble startet i 2004 av John Duthie og sponset av nettsiden PokerStars siden 2011. Sesong 4 (2007/08) besto av totalt elleve turneringer inkludert den avsluttende €10k+€600-finalen i Monte Carlo.

24. august 2016 annonserte arrangøren PokerStars at turneringen skulle bli rebrandet til to nye turneringer; PokerStars Championship og PokerStars Festival. Det første mesterskapet vil ta plass på Bahamas fra 6.–14. januar 2017, med fremtidige stopp i Barcelona, Monte Carlo, Panama and Macao. Den første festivalen vil ta plass i New Jersey fra 29. oktober til 6. november 2016, med ett planlagt stopp i London.

## Sesonger og vinnere
### [[European Poker Tour – Sesong 1|Sesong 1]]

### [[European Poker Tour – Sesong 2|Sesong 2]]

### [[European Poker Tour – Sesong 3|Sesong 3]]

### [[European Poker Tour – Sesong 4|Sesong 4]]

### [[European Poker Tour – Sesong 5|Sesong 5]]

### [[European Poker Tour – Sesong 6|Sesong 6]]

### [[European Poker Tour – Sesong 7|Sesong 7]]

### [[European Poker Tour – Sesong 8|Sesong 8]]

### [[European Poker Tour – Sesong 9|Sesong 9]]

### [[European Poker Tour – Sesong 10|Sesong 10]]

### [[European Poker Tour – Sesong 11|Sesong 11]]

### [[European Poker Tour – Sesong 12|Sesong 12]]

### [[European Poker Tour – Sesong 13|Sesong 13]]

The Stars Groups store eierandel, som eier den mest populære pokeroperatøren PokerStars, jobber for tiden med en ny avtale med Eldorado Resorts, et spillselskap i Reno, Nevada.

## Se også
* World Poker Tour

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Uldalen

**Uldalen** ligger som en sidedal til Gudbrandsdalen i Sel kommune, og den strekker seg til Mysusæter like utenfor Rondane nasjonalpark. Elven Ula går gjennom dalen, og i dalen ligger også naturfenomenet Kvitskriuprestan – en samling høye jordpyramider i lys nesten hvit morene, fri for leire og kalk.

I 1944 ble det gjort et funn av en kinntann til en mammut i Uldalen.

## Eksterne lenker
* Mammut i Gudbrandsdalen
* Mammutfunn i Uldalen
Nabopolassar

**Nabopolassar** (nybabylonsk-akkadisk: 𒀭𒉺𒀀𒉽, *Nabû-apla-uṣur*, «Nabo, beskytt sønnen») var grunnleggeren og den første kongen av Det nybabylonske rike, regjerte fra hans kroning som konge av Babylon i 626 f.Kr. til hans død i 605 f.Kr. Selv om det i utgangspunktet kun var rettet mot å gjenopprette og sikre Babylonias uavhengighet, førte Nabopolassars opprør mot Det nyassyriske rike, som hadde styrt Babylonia i mer enn et århundre, til slutt til fullstendig ødeleggelse av det assyriske riket og framveksten av det nybabylonske riket i dets sted.

Av uklar, muligens kaldeisk, opprinnelse og potensielt knyttet til en mektig politisk familie i den sørlige byen Uruk, gjorde Nabopolassar opprør mot den nyassyriske kongen Sinsharisjkun på et beleilig tidspunkt da Babylonia allerede var plaget av politisk ustabilitet. Selv om fordelen skiftet dramatisk fram og tilbake flere ganger, klarte Nabopolassar å slå assyrerne ut av Babylonia etter nesten ti år med kamp. Påfølgende kriger var ment å hindre muligheten for en assyrisk militær kampanje rettet mot Babylonia gjennom å sikre grensen, men intervensjonen fra mederes østlige rike under Kyaxares i Nabopolassars favør endret krigens mål og utfall.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bjorli

**Bjorli** er et lite turiststed i Lesja kommune i Innlandet fylke. Stedet ligger ved europavei 136. Bjorli ligger 574 meter over havet. På Bjorli er det hotell og pensjonater, og stedet har turisttrafikk hele året. 

Om vinteren gir stabile snøforhold Bjorli en lang skisesong. Bjorli skisenter har 11 nedfarter og 6 heiser som strekker seg opp til 1250 meter over havet. For langrenn har Bjorli et løypenett på 81 kilometer med preparete løyper. Den mest poplære langrennsløypa er Bakkeløypa, en løype som er 3 kilometer lang med start like ved Bjorli stasjon. 2 kilometer av løypa er lysløype, denne har adkomst fra veien mot Lesja flyplass, Bjorli, og har anlegg for produksjon av kunstsnø.

## Etymologi
Navnet har utgangspunkt i elva «Bøvra», som har sitt navn fra gno «bjørr» / «bifr» = bever, med betydning «lia ved beverelva».

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bjorli – Lesja Reiseliv AS
Lemuel

**Lemuel** («tilhørende ham, El») er ifølge Bibelen en Ordspråksbokens skribenter. Han er nevnt to ganger, i vers 31:1 og 31:4. Han omtales som konge, men ellers blir han ikke nærmere identifisert. Noen mener at han kan være den samme som kong Salomo. 

Åpningsverset er i Inge Lønnings oversettelse: «Kong Lemuels ord, den lærdom som hans mor innprentet ham». Det er en nyere forståelse at «מַ֝שָּׂ֗א,» «masa,» er et egennavn og ikke det overstatte «lærdom»," og at det altså skulle vært «Kong lemuels ord, konge av Masa …»

## Referanser
Inga E. Næss

**Inga Elisabeth Næss** (født 1940) er en norsk forfatter og kulturarbeider. 

Ved siden av forfatterskapet har hun arbeidet med skriveverksted og har bygget opp et ærfuglmuseum på øya Vega i Nordland, som var medvirkende til at øya fikk Verdensarvstatus. Næss mottok Forbundet Kystens hederspris for 2016.

Hun vokste opp på Vega og i Trondheim og er cand.mag. av utdannelse. Hun har arbeidet som lærer, journalist, museumsformidler og som frilansforfatter. 

I 2020 ble Næss tildelt Riksantikvarens kulturminnepris for sitt mangeårige engasjement og arbeid med kulturvern, både på Bakklandet i Trondheim og på Vega, blant annet med ærfuglmuseet og butikken E-huset.

Hun har utgitt fire romaner og flere faglitterære bøker, blant annet en biografi om vevkunstneren Hannah Ryggen, og sakprosabøkene *Bakklandet lever* (1985) og *Skottet i Buvika* (1988). 

I 2025 ble hun tildelt Kongens fortjenstmedalje.  

Næss halvårspendler mellom å bo på Vega og i Trondheim. 

## Bibliografi
* *Kamerat John* – sakprosa, Oktober 1978
* *Skardørsfjella er min himmel* – sakprosa, Oktober 1980
* *Bakklandet lever!* (red, medf. Ida Bull) – sakprosa, Universitetsforlaget 1985
* *Natta som reiser – dagen som kjem* – roman, Samlaget 1986
* *Skottet i [[Buvika]]* – sakprosa, Samlaget 1988
* *En hundehistorie* – roman, Gyldendal 1991
* *Rak* – roman, Samlaget 1995
* *Det e så fagert i Trondheim : tekstar i tusen år* (redaktør) – Samlaget 1997
* *Det spøker på Vesterøyane* – barnebok, Samlaget 1999
* *Vi lever på ei stjerne : ein biografi om [[Hannah Ryggen]]* – biografi, Samlaget 2002
* *I fugleværet* – barnebok, Orkana 2002
* *Erichsen konditori i 150 år : en søt historie* – Konditoriet 2005
* *Rytteren : en biografi om [[Bjarne Ness]]* – biografi, Communicatio 2005
* *Fangstmannsliv : Bjørnson og Larsson* – biografi, Orkana 2007
* *Vegaøyan Verdensarv* – fakta- og kulturhistorisk reisebok, Orkana 2008
* *Øylandet, hverdagsliv på Helgeland* – lokalhistorie, Orkana 2013
* *Landet som ikke er* – roman, Orkana 2019

;Dramatikk
* *Dragsug* – (Vega, Brønnøysund 1995)
* *Seilet, båten og Vårherre* – (Herøy, kirkejubileet 1999)
* *Dragsug II* – (Skjærvær, Vega 2005 ++)
* *Musikanten* – (Propellen Teaterfestival 2003)
* *Smeden* – (Vega, Propellen teaterfestival 2007)
* *Snø* – (Propellen teaterfestival 2010 og Internasjonal festival for visuelt teater 2012)

;Lyrikk
* Diktsyklusen *Stein* i Erkebispegårdens utstilling, Trondheim

## Referanser


## Kilder
*Presentasjon av Inga Elisabeth Næss i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

## Eksterne lenker
* adressa.no reportasje fra Vega om ærfuglmuseet og Næss.
Mysusæter

**Mysusæter** (Mysuseter) er en hytte- og setergrend i Sel kommune, 13 km opp fra Otta i Gudbrandsdalen, på ca. 900 moh. Mysusæter ligger 2 km fra Spranget, som er inngangsporten til Rondane nasjonalpark.

Grenda har et godt turterreng og er et yndet utfartssted til turer både sommer og vinter – med turløyper sørover, østover og nordover inn i nasjonalparken. Grenda har hotell, pensjonat, skiheis (sesongavhengig) og butikk.

Uladalen starter ved Mysusæter, og det er kort vei til Ulafossene, Brudesløret og Kvitskriuprestan.

## Eksterne lenker
* Lokalhistorie
* Med en stein som hode ser de utover dalen, mens de faller ned, en etter en
Salmenes bok

**Salmenes bok** (hebraisk:  – *Tĕhillîm*, «lovsang») er den første boken i den tredje delen av den hebraiske Bibelen kalt *Ketuvim* («Skrifter»), og er også en bok fra Det gamle testamente. Den er også klassifisert blant «de poetiske bøker», og inneholder en rekke poetiske tekster av forskjellig art. Den er den lengste boken i hele Bibelen. De fleste av tekstene sies å ha vært salmer som ble brukt ved gudstjenestene i tempelet i Jerusalem, derav navnet.

Boken er en antologi av hebraiske religiøse salmer. Salmene brukes i høy grad i jødedommen i dag. De er grunnpilarene i en hver tidebønn, ikke minst i klostre i Den romersk katolske kirke, Den ortodokse kirke, de Orientalske kirker og i Den anglikanske kirke i kristendommen. I de jødiske og vestlige kristne tradisjoner er det 150 salmer, og flere flere i de østlige kristne kirker. Boken er delt inn i fem seksjoner som hver avsluttes med en doksologi, eller en lovsang. Det finnes flere typer salmer, blant annet hymner eller lovsanger, felles og individuelle klagesanger, kongelige salmer, forbannelser og individuelle takksigelser. Boken inneholder også salmer om felles takksigelse, visdom, pilegrimsreise og andre kategorier.

Salmene forbindes med vidt forskjellige tidsperioder; noen omtaler hendelser etter bortførelsen til Babylon. Tekstene sies å ha blitt skrevet av Moses, David (et syttitalls salmer bærer hans navn), Salomo (12 salmer), Asaf og flere andre, hvorav mange ikke er navngitt. Flere av tekstene har overskrifter og i noen forekommer musikalske uttrykk. Noen av salmene er *akrostiske*, hvilket betyr at de er delt inn i avsnitt som begynner på forskjellige bokstaver i det hebraiske alfabetet. 

Salmene deles tradisjonelt inn i fem deler: *Første bok*, kapitlene 1-41, *Annen bok*, kapitlene 42-72, *Tredje bok*, kapitlene 73-89, *Fjerde bok*, kapitlene 90-106, og *Femte bok*, kapitlene 107-150. Hver av disse delene avsluttes med lovprisningsord. Hele salme 150 er en lovprisning som  avslutter hele Salmenes bok. Det er også en versjon av skapelsesberetningen i kapitlene 33.

Tekstene er et godt eksempel på oldtidens semittiske poesi. De inneholder gjentagelser og *[[parallellisme]]r*, som er typisk for litteraturen. De omhandler store deler av de religiøse tankene som resten av den hebraiske Bibelen holder fram. De gir uttrykk for både lovprisning, sorg, bønn og andre følelser.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* «Salmenes bok», fullstendig norsk tekst hos *Bibelselskapet*
* «''Tehillim'' — Psalms», *Salmenes bok* på hebraisk og engelsk oversettelse, *Chabad.org*
Container

**Container** eller **konteiner** kan ha flere betydninger:

## Transport
* Container (transport), en beholder med standardiserte mål som kan fraktes av bil, tog, skip og fly.
* Avfallscontainer, for oppsamling og bortkjøring av større mengder avfall.

## Informatikk
* Container (abstrakt datatype)
* Container (typeteori)
* Container (virtualisering)
* Containerformat
* Multimedia container, en spesialisert datatype som inneholder audio eller videodata.

## Annet
* Container (film), en film av Lucas Modysson.
Chrisfestivalen

**Chrisfestivalen** er en musikkfestival i Kjøllefjord i Lebesby kommune i Finnmark. Festivalen ble først arrangert i 2002, og har siden den gang blitt arrangert hvert år foruten 2020 og 2021, da den ble avlyst på grunn av koronapandemien. I 2002 var det daværende kulturkonsulent Per Christensen som tok initiativ til å starte festivalen. Lebesby kommune har eid festivalen fra begynnelsen.

Festivalen er oppkalt etter og en hyllest til den lokale bluesartisten Kristen Lyngedal, kjent som Chris Lyngedal, som døde i 1990, bare 43 år gammel. Lyngedal var kjent for ett rått og genuint bluesuttrykk med stor innlevelsesevne. I tillegg til omfattende nasjonal turnévirksomhet opptrådte han også i Sverige og i USA.

Festivalens hovedlokaler for konsertene er Foldalbruket. På det gamle tørrfiskloftet kan du sitte på hvitmalte fiskekasser og benker av tre, med tønner til bord. Du kan også stå ved solide bjelker og nyte musikken, eller hive deg utpå dansegulvet av tre.

Chrisfestivalen har hatt besøk av både store og små musikere som Mari Boine, Violet Road, Hekla Stålstrenga, Iver Kleive, Ine Hoem, Niko Valkepää, Claudia Scott og D'sound! Salt Mortale, Knut Reiersrud band, Petter Aagard & Housequake og Kjøllefjord storband er noen av bandene som har gjestet festivalen mange ganger. Andre tidligere «festivalmusikere» er Konrad Kaspersen, Paolo Vinaccia, Oddmar Amundsen, Britt Eva Løkkemo, Ole Morten Sommer, Karl Strømme, Jan Simonsen med flere.

## Eksterne lenker
*
Seniorteatret

**Seniorteateret** ble etablert i 1985 av Tor Stokke og Ingebjørg Sem.
Forestillingene var myntet på de eldre og ble holdt på Victoria Teater midt i byen og midt på dagen. Teateret ble senere ledet av deres sønn Bård Sem Stokke.

Den første forestilling var Olov Svedelids *Månelyst i Solskinnsbakken* med Randi Brænne, Arne Bang-Hansen, Johannes Eckhoff, Oda Fjeldstad, Elna Hallenberg Næss, Odd Grythe, Birgitte Gjestvang, Halvard Klemark og Carsten Winger.

Da kulturminister Åse Kleveland fjernet statsstøtten på nær 900&nbsp;000 i 1995, la man ned driften.
Furuset Forum

**Furuset Forum** er en flerbrukshall på Furuset i Oslo og ble bygget som en del av en større avtale mellom Furuset Idrettsforening og IKEA. Avtalen ga IKEA tomt til å bygge sitt varehus i Strømsveien, og Furuset Idrettsforening fikk bygget sine anlegg Furuset Forum, Furuset Tennissenter og Furuset Stadion.

Furuset Forum ligger nær Furuset senter og er en flerbrukshall som brukes til håndball, ishockey, kunstløp og annet. Vest for hallen ligger Furuset aktivitetspark. Hallen eies og driftes av Furuset Sportsanlegg AS. Furuset Forum åpnet 2. september 1998.

## Historie
Før 1998 spilte Furuset Ishockey sine hjemmekamper i Furuset ishall.  Vålerenga Ishockey spilte sine hjemmekamper i Furuset Forum fra 2017 til 2020.

## Eksterne lenker
* 
* Furuset Supporters
* Ishaller og baner i Norge *hockey.no*
Historisk roman

**Historisk roman** er en romantradisjon som oppstod i romantikken på 1800-tallet, men har røtter til historiediktningen, som regnes som en av de eldste litterære genrene ved siden av kjærlighetsdiktningen og kan spores helt tilbake til nedskrivelsen av Homers eposer. Romantradisjonen var et viktig ledd i utviklingen av nasjonalfølelsen i mange land, spesielt i Europa, i løpet av 1800-tallet og gjorde vanlige folk bevisste om sin egen historie spesielt rundt middelalderen.

En historisk roman er basert på sanne, historiske hendelser fra eldre tider, hvor enkelte av karakterene og hendelsene er historisk korrekte, mens andre er oppdiktede. Den historiske romanen begynner der historiefaget slutter, og forfatteren står fritt til å spekulere og dikte videre. Historisk skjønnlitteratur transporterer leserne til en annen tid og et annet sted, enten ekte eller innbilt. Å skrive historisk skjønnlitteratur krever en balanse mellom forskning og kreativitet, og selv om det omfatter virkelige mennesker og hendelser, gir sjangeren en skjønnlitterær forfatter mange muligheter til å fortelle en helt unik historie.

I en historisk roman blir en historisk periode eller en person karakterisert i lyset av den perioden forfatteren lever i. Forfattere som skotten Walter Scott og franskmannen Victor Hugo var sentrale forfattere som var med på å utvikle tradisjonen. Den historiske romanen var en meget populær romantradisjon i romantikken og nasjonalromantikken på 1800-tallet, men regnes fremdeles som en populær tradisjon etter romantikkperiodenes slutt. Henryk Sienkiewicz og Sigrid Undset er eksempler på forfattere som har vunnet Nobelprisen i litteratur i årene 1905 og 1928 på grunn av sine historiske romaner.

## Kjente historiske romaner
**[[Ivanhoe]]* av Walter Scott (1819)
**Ringeren i Notre Dame* av Victor Hugo (1831)
**De tre musketerer* av Alexandre Dumas den eldre (1844)
**[[Quo vadis]]* av Henryk Sienkiewicz (1895)
**[[Kristin Lavransdatter]]* av Sigrid Undset (1920–1922)
**Hornblower* av Cecil Scott Forester (1950)
**Exodus* av Leon Uris (1958)
**Der lyset slipper inn* av Gabriel Moro (2009)
**Første kommando* av Patrick O'Brian (1970)
**[[Den engelske pasienten]]* av Michael Ondaatje (1992)
**Hoggerne* av Roy Jacobsen (2005)
**Cold Mountain* av Charles Frazier

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Historisk roman (PDF), Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier
* 50 best historical fiction books of all time, *Pan Macmillan*, utvalg ved Jean Menzies
The Otto Show

«***The Otto Show***» er den 22. episoden av TV-serien *[[Simpsons]]*' 3. sesong. 

## Handling

Bart og Milhouse går på en konsert med Spinal Tap, men den viser seg å være en stor fiasko og ender i et opprør. Bart er uansett imponert over de aldrende rockerne og ønsker å bli en rockegitarist selv.

Homer og Marge bestemmer seg for å kjøpe en gitar til Bart, men Bart strever veldig med å lære seg å spille på den. Den neste morgenen på skolebussen spør Bart Otto om han kan vise ham hvordan han spiller. Otto holder en liten jam session til passasjerene, mens bussen blokkerer all traffisken. Han mister imidlertid oversikten over tiden, og tvinges til å kjøre alt for fort til skolen. I det påfølgende kaoset presser skolebussen Spinal Taps buss av veien, og lander på siden i et kryss i byen. Flere personer ringer Springfield barneskole for å rapportere inn hendelsen, og Otto får en skjennepreken av rektor Skinner. Da politimannen Eddie ber om Ottos sertifikat for å kunne fullføre rapporten, blir han imidlertid tvunget til å innrømme at han ikke har et. Otto mister jobben, og Skinner tar over rollen som bussjåfør.

Ting går raskt nedover for Otto. Han stryker på oppkjøringa si, greier ikke å finne seg ny jobb, og blir kastet ut av leiligheten. Han ber familien Simpson om husrom til han kan finne seg en ny jobb, og får flytte inn i garasjen.

Otto blir en plage etterhvert som han blir komfortabel med å ligge henslengt inne i huset og spille på gitaren sin. Homer mister snart tålmodigheten med ham, og krever at han drar sin vei. Marge og Bart oppmuntrer imidlertid Otto til å forsøke seg på oppkjøringen èn gang til. Otto drar til biltilsynet for å ta prøven, men Patty og Selma Bouvier (søstrene til Marge) vil ikke la ham ta den. Otto forklarer at han må bevise noe ovenfor Homer, og da endrer de raskt mening og hjelper ham med å jukse på prøven. Det tar ikke lang tid før Otto består oppkjøringen og er tilbake på arbeid som sjåfør av skolebussen.

## Annet
*Dette er den eneste episoden som har en handling som er fullstendig sentrert rundt Otto.

## Eksterne lenker
* Om episoden på ''The Simpsons Archive''
Pulpanyresyke

**Pulpanyresyke** eller **Enterotoxemia** \ **Enterotoxaemia** er en akutt klostridieinfeksjon hos sau og andre husdyr. Den skyldes en Clostridium bakterie. Noen steder er pulpanyresyke også feilaktig betegnet som gresskrampe eller bråsott men dette er separate sykdommer. Sykdommen kan ikke behandles, men forebygges.

## Forekomst
Hos sau i alle aldre, men spesielt hos lam som er 3-10 uker gamle og dyr som kommer hjem fra fjellbeite.

## Symptom
Akutt dødelig. Som regel finner man bare lammet dødt. Hvis ikke ligger det halvt bevisstløst med pustevansker, krampetak, padlende bevegelser med beina og fyldig buk.
Litt etter at døden er inntruffet blir nyrene bløte, slik at f.eks det ytre laget flyter bort om nyren blir holdt under rennende vann. Derav navnet og den engelske betegnelsen **pulpy kidney disease**. Man ser også ofte væske i hjertesekken og punktformede blødninger i indre organ. Uten obduksjon kan denne sykdommen forveksles med pasteurellose.

## Årsak
Bakterien Clostridium perfringens type D som finnes naturlig hos friske dyr, begynner å produsere en sterk nervegift som blir tatt opp gjennom mage-tarm slimhinnen. Når store lam tar til å spise gress ute, kan de få i seg store mengder gress på kort tid. Dette gresset gir god næring til nevnte bakterie. Under slike brå forskifter, særlig med fôr med mye karbohydrater eller proteiner vil bakterien oppformere seg og produsere giftstoffer. Derfor dukker sykdommen gjerne opp når sauene har 'forspist' seg. Giftstoffene angriper blant annet hjerte, nyre og hjerne. Hos lam som dier slår den oftest til hos de som ikke er tvillinglam og som derfor får mye melk og er store når de kommer på beitet. Sykdommen angriper også lam på høsten når de kommer fra relativt skrinne fjellbeiter inn på kraftige hjemmebeiter.

## Forebygging
Unngås ved rett gjennomført vaksinasjonsprogram for hele saueflokken, 2-3 uker før lammingen starter. Når lammene får i seg råmelk fra søyene vil antistoffene beskytte lammet i flere uker. Brå fôrskifter fra svakt til sterkt fôr bør også unngås.

## Se også
* Klostridieinfeksjoner hos sau

## Referanser


## Litteratur
* Arne Maurtvedt (redaktør), Saueboka, 1989 Landbruksforlaget. ISBN 82-529-1219-2

## Eksterne lenker
* Småfesidene
Bartolomé Mitre

**Bartolomé Mitre** (født 26. juni 1821 i Buenos Aires i Argentina, død 19. januar 1906) var en argentinsk statsmann, militærkarakter, journalist og forfatter. Han var president i Argentina fra 1862 til 1868.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Mitre var født i Buenos Aires stammet fra en familie som på farssiden nedstammet fra greske innvandrere fra 1600-tallet, ved navnet Mitropoulos.

### Politisk engasjement
Som liberaler var han motstander av den konservative Juan Manuel de Rosas, og han ble tvunget til eksil i Uruguay, Bolivia, Peru og Chile, hvor han jobbet som soldat og journalist.

Mitre returnerte til Argentina etter at Rosas ble styrtet. Han var leder under opptøyene i Buenos Aires mot Justo José de Urquizas føderale styre, og ble utnevnt til viktige verv i provinsregjeringen etter at Buenos Aires trakk seg ut av den Argentinske Konføderasjonen.

Mitre ble slått av Urquiza i borgerkrigen i 1859, og Buenos Aires ble igjen med i den Argentinske Konføderasjonen. I oktober 1862, ble Mitre valg til president i republikken og en det ble endelig oppnådd nasjonal forening, etterfulgt av en periode med interne reformer og fremgang. Under trippelalliansekrigen, var Mitre i begynnelsen sjef for Trippelalliansens styrker.

Mitre var også grunnlegger av La Nación, en av Sør-Amerikas ledende aviser.

Han skrev også poesi og fiksjon, og han oversatte Dantes *La divina commedia* (*[[Den guddommelige komedie]]*) til spansk.

Ved sin død i 1906 ble han gravlagt i La Recoleta Cemetery i Buenos Aires. 

## Bibliografi
**Et utvalg:**
* *Historia de Belgrano y de la independencia argentina* (1857; fifth edition, four volumes, 1902)  
* *Historia de [[Jos&#233; de San Mart&#237;n|San Mart&#237;n]] y de la emancipati&#243;n sud&#45;americana* (1869; tredje utgave, seks bind, 1907)
* *Rimas* (ny utgave, 1890)  
* *Ulrich Schmidel, primer historiador del Rio de la Plata* (1890)  
* *Arengas* (Mitres taler, tredje utgave, tre bind, 1902).

## Referanser
Tor Stokke

**Tor Stokke** (1928–2003) var en norsk skuespiller.

Tor Stokke debuterte i 1959 på Trøndelag Teater. Han var ansatt på Den Nationale Scene i Bergen, Edderkoppen teater i Oslo, Oslo Nye Teater og Fjernsynsteatret. Lengst tid tilbrakte han på Nationaltheatret, nærmere 30 år. 

Han hadde mer enn 450 roller i Radioteatret og hadde gjesteroller i både *[[Mot i brøstet]]* og *[[Karl & Co]]* og er den mest benyttede skuespilleren i Radioteatrets historie. I tillegg var han mye brukt som oppleser i radio, konsertsaler og kirker, og han hadde roller i flere filmer. Tor Stokke var far til skuespillerinnen Linn Stokke.

I 1985 stiftet Stokke Seniorteateret sammen med sin kone, skuespillerinnen Ingebjørg Sem Stokke. 

## Filmer
Utvalgt filmografi:
* *[[Exit (1970)|Exit]]* 1970
* *[[Fabel]]* 1980 Norsk
* *[[Dragens fange]]* 1985 Sovjetisk 
* *[[Giftige løgner (film)|Giftige løgner]]* 1992 Norsk

Regissert av Tor Stokke:
* *[[Boeing, Boeing]]* 1985 (TV-film)

## Lydbøker og hørespill
* Det angår også deg
* Tante Augusta
* Tante Pose
* Den Lille Prinsen
* Den Tapte Verden 
* Fru Inger til Østråt
* Evig natt
* Den hule mannen
* Møte ved Milepælen
* De døde sover lett
*Mord i Stortinget
*Sort messe
*Hunden fra Baskerville

## Priser
* 2001 Radioteatrets ærespris

## Referanser


## Eksterne lenker
* Tor Stokkes 65 roller ved Nationaltheatret fra 1966-1994
* Tor Stokke i Scenewebarkivet
*
Caudillo

**Caudillo** er et spansk (caudilho på portugisisk) ord som betegner «en militærpolitisk leder av en autoritativ makt som leder deler av et eller flere land»

Den relaterte caudilismen er et kulturelt fenomen som først dukket opp på det tidlige 1800-tallet i det revolusjonære Sør-Amerika som en type milits-leder med en karismatisk personlighet og et populistisk program med generelle fremtidige reformer for å få en bred sympati, i det minste til begynne med, blant det vanlige folket. Effektiv caudilisme avhenger av personlig dyrking.

## Se også
* Fører
* Duce
Quebracho

**Quebracho** er ett av de vanlige navnene, på spansk, på ihvertfall tre liknende tresorter som gror i Gran Chaco-regionen i Sør-Amerika:

* *Schinopsis lorentzii (quebracho colorado santiagueño)*, av Anacardiaceae-familien;
* *Schinopsis balansae (quebracho colorado chaqueño)*, av den samme familien;
* *Aspidosperma quebracho-blanco («hvit quebracho»)*, av Apocynaceae-familien.

Disse sortene produserer garvesyre og et veldig hardt og holdbart tømmer. Quebracho blir noen ganger brukt som et produktnavn for garvesyre avledet fra trærne eller dets tømmer. Etymologien til navnet ser ut til å være det spanske quiebrahacha, «økse-knekker».

Fra slutten av 1800-tallet og fram mot 1950 var quebrachobark i vanlig bruk ved norske garverier. Flere norske rederier hadde slike fraktoppdrag som en del av seilingsplanen. Oppdragene ble færre etterhvert som garveriene la ned virksomheten.
Koksidiose

**Koksidiose** eller **Coccidiosis** er en parasittsykdom som angriper fordøyelsessystemet hos sau og andre dyr som høns, geit og storfe, og er den første parasittsykdommen lam blir utsatt for. 

## Forekomst
Helst hos få uker gamle lam. Dyr som blir friske fra sykdommen er oftest immune resten av levetiden, men voksne dyr kan spre smitten uten å vise tegn til sykdom. 

Ved dårlig hygiene i sauefjøset kan lam smittes inne, men til vanlig får de i seg parasitten når de kommer ut om våren, med symptomer 12-16 dager etter beiteslipp. Lammene blir syke bare ved sterke angrep, men kan ellers være smittebærere.

Oftest friskner lammet til etter noen dager, men noen kan gå syke i lang tid og stryke med. En må regne med at alle lam i Norge møter denne parasitten.

## Symptom
Diaré og mistrivsel hos lammene med påfølgende dårlig tilvekst. noen ganger med blod i avføringen. Dyr kan spre smitten uten å vise symptomer og avføringsprøver er nødvendig for å stille en sikker diagnose.

## Årsak
Forårsakes av koksidier, som er encellede parasitter i tynntarmslimhinnen. Utviklingen i tarmen tar ca. 3 uker. Parasitten er kulderesistent slik at steder der sauer går ute vinterstid, kan ha spesielt mye infeksjonsfarlige parasitter når mildværet kommer (til våren). Da er ofte bakken bløt og sølete og juret på søyen blir tilskitnet. Lammet blir infisert når det suger eller spiser jord og gress. 

Koksidier forekommer hos både sau, geit, høns og storfe, men smitter ikke mellom artene. Et viktig unntak fra dette er koksidien Toxoplasma gondii som forårsaker toksoplasmose hos sau. De mest alvorlige koksidiene hos sau regnes for å være Eimeria crandallis og Eimeria ovinoidalis.

## Forebygging
Tiltak inkluderer god hygiene i sauefjøset og at lammene kommer på rent beite de første 2-3 ukene om våren. Spesielt må lamsøyer holdes borte fra områder der det har gått sauer om vinteren. Vær ekstra oppmerksom på steder nær sauefjøset. I nevnes forebyggende medisinering med 200 mg/kg sulfadimidin på dag 12, 14 og 16 etter beiteslipp, samt toltrazuril (Baycox) i 20 mg/kg på dag 7 etter beiteslipp. Etter dag 9 vil toltrazuril ha mindre effekt, da koksidiene vil ha mer tid på seg. 
Smitte kan unngås dersom lammene slippes ut på rent beite der det ikke har vært sauer på minst 2 år eller på beite som er nytilsådd etter pløying.

## Behandling
Toltrazuril etter utbrudd med 20 mg/kg en gang eller 10 mg/kg to dager på rad er en anbefaling. Medisiner finnes både for injisering, oralt og iblanding i fôret. Det kan vere gunstig å medisinere hele flokken men samtidig vil flere doser med medisin stresse lammene og kunne gjøre de mer mottagelige for andre sykdommer.Medisinering i fôret har også den effekten at dyrene med mest matlyst får i seg mest medisiner. En strategi bør derfor utarbeides i samråd med veterinær.

## Litteratur
* Arne Maurtvedt (redaktør), *Saueboka*, 1989 Landbruksforlaget. ISBN 82-529-1219-2

## Referanser


## Eksterne lenker
* råd om koksidiose hos geit 
* LimousinNytt 2-2005
Luís Alves de Lima e Silva

**Luís Alves de Lima e Silva**, **Hertugen av Caxias** (født 25. august 1803, død 7. mai 1880) var en brasiliansk militær leder, og blir ansett som en av de viktigste heltene i brasiliansk militærhistorie.

Caxias kjempet i Argentina-Brasil krigen, «fillekrigen», og trippelalliansekrigen. Caxias var den eneste brasilianeren som fikk ærestittelen hertug (før hertugessen av Goiás og Ceará).

Byen Duque de Caxias i delstaten Rio de Janeiro er oppkalt etter ham.

## Referanser
Gaucho

**Gaucho** (*gaúcho* på portugisisk) er en betegnelse ofte brukt for å beskrive beboere på de søramerikanske slettelandskapene (pampas), chacos eller patagoniske gresslandskapene som finnes i deler av Argentina, Uruguay, sørlige Chile og sørlige Brasil. Gaúcho blir nå brukt om beboerne i den brasilianske staten Rio Grande do Sul.

Ordet gaucho tilsvarer det nordamerikanske «cowboy», venezuelanske «llanero» og meksikanske «vaquero» og andre regionale betegnelser for «gjetere av kveg». På 1800-tallet utgjorde kvegfarmere og bønder størstedelen av den argentinske landbruksbefolkningen.

Det finnes flere motstridende teorier om opprinnelsen til betegnelsen. Det kan komme fra *quechua huachu* («foreldreløs» eller «vagabond») eller fra det arabiske *chaucho* (en type pisk brukt for å gjete dyr). Andre hypoteser finnes i stort antall. Den første nedtegnede bruken av ordet dateres til tiden rundt den argentinske frigjøringen i 1816.

## Se også
Ridende kvegdrivere og -oppdrettere i Amerika:
* Cowboy i det vestlige USA 
* Vaqueros i Spania og landets tidligere latinamerikanske kolonier, særlig Mexico 
* Charros i Mexico
* Gauchos på pampasen i Argentinia og Uruguay
* Ilaneros på slettene i Venezuela og Columbia 
* Huasos i Chile
* Vaqueiros i Brasil
* Morochucos og piajenos i Peru
* Chargas i Ecuador

## Eksterne lenker
*
Venancio Flores

**Venancio Flores Barrios** (født 18. mai 1808 i Trinidad, død 19. februar 1868 i Montevideo) var en uruguayansk politiker og general. Flores var Uruguays president fra 1854 til 1855 og fra 1865 til 1868. 

## Liv og virke
### Offiser
Flores var general i den uruguayanske arméens offisersstab da han sammen med Juan Antonio Lavalleja og José Fructuoso Rivera styrtet president Juan Francisco Giró (Blanco) i et militærkupp den 25. september 1853.

### Første presidentperiode
De dannet deretter en overgangsregjering der presidentposten ble delt mellom de tre, og Coloradopartiet ble gjort statsbærende. Flores tiltrådte imidlertid som president allerede i mars 1854 ettersom både Lavalleja og Rivera var gått bort. 

### Eksil, kamp om makten
Han ble styrtet i august det påfølgende året i et Blanco-støttet statskupp og måtte flykte til Argentina etter en kortere borgerkrig. 

I 1863 innledet han med støtte fra Brasil og Argentina et opprør mot Uruguays regjering, som nå var helt dominert av Blancopartiet. Opprøret er kjent som den uruguayanske krig. I 1865 inntok Flores Montevideo med sine styrker og styrtet presidenten Bernardo Prudencio Berro.

### Andre presidensperiode
Dette ble startskuddet til trippelalliansekrigen, den blodigste militære konflikt i Sør-Amerikas historie. I krigen sluttet Flores seg til alliansens side og deltok personlig i stridighetene. Han ledet alliansens styrker i slaget ved Jataí i 1865 der Paraguays avansement mot Montevideo ble stanset. Flores andre periode som president kom helt til å bli preget av krigen og et hardt og repressivt styre, noe som gjorde at misnøyen mot ham vokste i hans eget parti. Han gik frivillig av i 1868 ved ikke å stille opp til nyvalg.

### Flores' død
Flores' diktatur ble avsluttet etter hans avgang fra presidentembetet den 15. februar 1868, men ikke før han hadde slått ned et militæropprør av hans sønner Fortunato og Eduardo Flores, de hadde innledet et opprør ettersom de ville at faren skulle fortsette som president. Flores overtalte sønnene sine til å gi seg uten at skudd var løsnet, men militæropprøret var sett som et svakhetstegn av de konservative *blanco* (hvite) som mente tiden var kommet for et opprør for å ta tilbake makten i landet.

Den 19. februar 1868 ble hestevognen med Flores stoppet av en gruppe uidentifiserte menn på Juncal-gaten i Montevideo, hvor han ble myrdet. Samtidig startet opprøret med et angrep på regjeringspalasset som ble inntatt av *blanco*-tilhengerne anført av oberst Freire, men regjeringens «Libertad-regiment» gikk til motangrep fra sine brakker. Oberst Freire ble hugget ned av regimentets kommandant, oberst Olave som raskt gjenerobret regjeringspalasset og drev bort *blanco*-tilhengerne. 

Det mislykkede kuppet som begynte med Flores' død, ble avsluttet med henrettelsene av den tidlige president Bernardo Berro og andre *blanco*-ledere. Men landet Uruguay ble fremdeles hjemsøkt av pågående borgerkriger mellom konservative og liberale (*colorado*- røde) som fortsatte uten stans fram til 1904 med mindre midlertidige avbrudd.

## Referanser
Furuset

**Furuset** er et område (boligområde og drabantby) i Groruddalen nordøst i Oslo, beliggende i bydel Alna. Bydel Furuset (1988-2003) var mindre enn dagens bydel Alna. Området grenser til Ellingsrud og Lindeberg i syd, Høybråten og Haugenstua i øst og Hovedbanen og Alfaset i vest. 

Befolkningen i området var per 1. januar 2006 vel  på Gamle Furuset og mellom  og  i drabantbyen. I dag er Furuset kjent som et multikulturelt samfunn.

## Navn og historie
Furuset har navn etter Furuset-gårdene. Øvre Furuset, ligger der Strømsveien 380 ligger i dag, og Nedre Furuset, ligger der Micheletveien 37 ligger i dag. På 1300-tallet er Furuset nevnt som navn på sogn og en trekirke. Kirken var forsvunnet i 1595.

## Bebyggelse

Gamle Furuset i hellingen mot vest fra Ulsholtveien mot Professor Birkelands vei og nord mot Gransdalen og Maria Delhis vei er et villaområde. 

Området rundt Furuset senter ble bygget ut med blokker på 1970-tallet. Vest i området ved Professor Birkelands vei ligger et industri- og terminalområde.   

På Trygve Lies plass ved senteret står en statue av Trygve Lie, utført av Nico Widerberg og avduket av kong Harald i 1994.   
 
Furuset senter (kjøpesenter, Coop Extra, postkontor, bibliotek, svømmehall, idrettshall og bydelsadministrasjon) ble åpnet i 1979. Furuset Forum (håndball- og ishockeyhall) er fra 1990-tallet. Vest for senteret og hallen åpnet Furuset aktivitetspark i 2008.  

Furuset kirke i Ulsholtveien 37, en moderne kirkebygning med stor virksomhet, ble innviet i 1980. Ved kirken ligger Furuset kulturpark. Moskeen Bait-un-Nasr ble åpnet i 2011 sør for senteret. 

Furuset skole fra 1861 ligger i Furusetveien 15  og Gran skole fra 1978 ligger i Granstangen 50. Ved Gran skole åpnet i 2013 Verdensparken med parkouranlegg.

## Transport
Furuset har offentlig transport til sentrum og til Ellingsrudåsen ved T-banen i Oslos Furusetbanen. Furuset stasjon ligger i senteret. Busslinjene 26, 65, 79, 100 og 110 trafikkerer også området og har terminal på senteret. Europavei 6 går gjennom området.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kunstvandring på Furuset
Niels Wulfsberg

**Niels Wulfsberg** (1775–1852) var en norsk prest og avisgrunnlegger, sønn av Jacob Wulfsberg og bror av Gregers Winther Wulfsberg. 

## Liv og virke
Niels Wulfsberg ble cand. theol. 1801, og ble samme år tredjeprest ved Vår Frelsers kirke i Christiania. I 1802 grunnla han en bokhandel og i 1803 et boktrykkeri. Avisen *[[Tiden (avis)|Tiden]]* ble grunnlagt av ham i 1808. Denne bestod frem til 1814, med et avbrudd fra 1811 til 1813, da den gikk inn i *[[Den norske Rigstidende]]*, hvor Wulfsberg var medutgiver.

I 1809 var Wulfsberg i egenskap av prest med på henrettelsen av morderen Peter Westerstrøm i Moss. I 1814 agiterte han for norsk selvstendighet og løsrivelse fra Danmark-Norge, senere støttet han unionen med Sverige. Mellom 1815 og 1820 var han arkivar ved den norske statsrådsavdeling i Stockholm og lærer for kronprins Oskar, den senere Oskar I. Fra 1828 til 1836 var han overtollbetjent i Drammen.  I 1819 grunnla han avisen *[[Morgenbladet]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sundenga Idrettspark

**Sundenga Idrettspark** også kalt **Hof Idrettspark** er hovedkvarteret til Hof Idrettslag og hjemmebanen til Åsa/Hof Fotball. 

Sundenga ligger ved Arneberg bru på vestsiden av Glomma like ved Hof sentrum.

Anlegget har to fotballbaner med gress og en grusbane, alle i full størrelse; rundt grusbana står det lyskastere. Sundenga har også en håndballbane, en hoppbakke, en friidrettsbane med grusdekke og 2 tennisbaner. På Sundenga står også klubbhuset til Hof IL.
The First Casualty

***The First Casualty*** er en roman skrevet av den britiske forfatteren Ben Elton. Boken er et historisk drama, satt til første verdenskrig, spesifikt det tredje slaget om Ieper. 

## Handling
Douglas Kingsley, en britisk etterforsker fra Scotland Yard, blir satt i fengsel for landsforræderi etter at han har uttrykt motstand mot krigen. Omtrent samtidig som dommen faller blir en kjent dikter og offiser tatt livet av, og Secret Service bestemmer seg for å forfalske Kingsleys død, og sende ham til Frankrike for å etterforske mordet. Kingsley opplever at mistenkte og beviser forsvinner i gjørma rundt ham, og kampens hete fra det tredje slaget i Ieper suser rundt ørene hans.