Bokbål

Et **bokbål** er en seremoni eller aksjon der bøker blir brent, ofte som en politisk eller religiøs handling eller ytring. Bokbål kan også være uttrykk for meningssensur i diktaturer eller gjennomføres som et anslag mot «moralsk forfall», «vestlig ytringsfrihet» eller andre ikke-ønskelige tendenser og meninger. Brenning av bøker gir i vår tid særlig assosiasjoner til nasjonalsosialistiske bokbål i Hitler-Tyskland.

Offentlig brenning av bøker kalles også autodafé, oppkalt etter den spanske og portugisiske inkvisisjonens seremonielle «troshandlinger» , offentlige domsavsigelser og henrettelser av kjettere, som ble foretatt fram til 1700-tallet.

I moderne tid har også andre massemedier, som CD-er, videofilmer og blader, blitt brent offentlig.  

## Bokbål i historien (utvalg)
* 212 f.Kr.: Keiser Qin Shi Huangdi av Kina brente historie- og filosofibøker.
* Rundt 600 f.Kr. satt kong Jojakim av Juda ved sitt ildsted og hørte profeten Jeremias budskap lest opp fra en skriftrull; men etter å ha hørt tre eller fire blad lest høyt, «*skar kongen rullen i stykker med en pennekniv og kastet den på ilden i [[fyrfat]]et, inntil hele rullen var fortært av ilden*». 
* På 400-tallet f.Kr. vakte angivelig skriftet *Om gudene* av den greske sofisten Protagoras såpass anstøt i Athen at det ble ble brent på torget.  Protagoras la for dagen et agnostisk livssyn, der han la vekt på at noe lar seg observere, og derfor konkluderer at gudenes eksistens ikke lar seg bevise.
* 10. mai 1933: Nasjonalsosialistenes bokbrenning på *[[Opernplatz]]* i Berlin da bøker av blant andre Heinrich Mann, Erich Maria Remarque, Karl Marx, Heinrich Heine, Ernst Bloch, Erich Kästner, Hans Bötticher og Sigmund Freud ble brent.
* I starten av desember 1939 brente Magdalene Lauridsen, bestyrerinnen på Ankerhus husholdnings-seminarium i Sorø i Danmark, alle Martin Andersen Nexøs bøker hun kom over på Peder Dams bibliotek. Dette skyldtes at Nexø forsvarte Sovjetunionens angrep på Finland i vinterkrigen, der den sovjetiske statsradioen hadde sitert Nexøs forsvar for angrepet.
* 28. november 1986: Militærmyndigheter i Valparaiso i Chile brente 14&nbsp;846 bøker av Gabriel Garcia Marquez som var beslaglagt av tollvesenet ved ankomst.''14,846 Books by Nobel Prize Winner Burned in Chile, Los Angeles Times*, januar 1987</ref> Bokens tittel var *The clandestine adventure of Miguel Littin in Chile*, og handler om en filmmaker i eksil som - etter å ha oppdaget navnet sitt på en liste over personer som har innreiseforbud i Chile - bestemmer seg for å infiltrere sitt eget land og overliste sikkerhetstjenesten for å få opptatt en [[dokumentarfilm]] om forholdene.
* Våren 2019 var [[Harry Potter]]-bøker blant litteraturen en gruppe [[Polen|polske]] prester kastet på bålet fordi den handlet om [[magi]].
* I 2010 fikk den amerikanske [[pastor]]en og islam-kritikeren [[Terry Jones (pastor)|Terry Jones]] stor medieoppmerksomhet da han truet med å brenne 200 eksemplarer av [[Koranen]] under en markering av [[terrorangrepet 11. september 2001]]. Planene vakte internasjonale protester og opptøyer med flere [[dødsfall]]. [[20. mars]] [[2011]] og [[28. april]] [[2012]] gjennomførte han Koran-brenninger, og flere titalls personer ble drept i de voldelige protestene som oppstod i visse muslimske grupper etterpå.
* 22. februar [[2012]] brente amerikanske [[soldat]]er ved *Bagram Air Base* i [[Afghanistan]] flere islamske skrifter, deriblant eksemplarer av Koranen, som del av en opprydding. Hendelsen førte til internasjonale protester og over 40 dødsfall.

== Bokbål i Norge ==
I [[1997]] brente [[Olav Torheim]]s [[humor]]istiske mediastunt *Volda Militante Målungdom* skolebøker på [[bokmål]] i protest mot bokmålsdominansen, et bokbål mot bokmål. 

75 bokbål har brent i Norge, blant annet i [[Oslo]], [[Bergen]], [[Fredrikstad]], [[Tromsø]], [[Skjervøy]] og [[Drammen]]. Det dreide seg om motvilje mot [[nynorsk]], [[samnorsk]] eller bokmål.  Det første dokumenterte bokbål mot språk i Norge fant sted i 1912, da avgangselever på [[Hamar]] brente en dukke i naturlig størrelse med påskriften «Maalprofet», [[gymnas]]elevenes protest mot innføringen av obligatorisk avgangseksamen i [[landsmål]]. I mai 1922 samlet [[russ]] seg i [[byparken (Bergen)|byparken i Bergen]] for å brenne landsmålsbøker utenfor [[Permanenten]]. Det siste dokumenterte bokbålet i Bergen er fra [[2005]]. Da kastet den unge [[Høyre]]-politikeren [[Harald Victor Hove]] en nynorsk-ordliste i et brennende oljefat som protest mot nynorsk som [[sidemål]] på skolen. Brenningen ble filmet for bruk i en [[reklamefilm]] på [[internett]], men ble ikke publisert på grunn av mye negativ medieomtale.

I mars [[2006]] brente [[komiker]]en [[Otto Jespersen]] flere bøker i [[Ålesund]] for et innslag i fjernsynsprogrammet *Rikets Røst.* Innslaget var blant annet en protest mot [[Janteloven]]s sterke stilling i Ålesund. Han brente blant annet [[Aksel Sandemose]]s bok *En flyktning krysser sitt spor*, bøker av [[Ari Behn]] og [[Märtha Louise]], falske tusenlapper og [[Bibelen]]. Ålesunds [[ordfører]] [[Arve Tonning]] var også med på bokbålet, men reagerte da Bibelen skulle bli brent. Jespersen rev da ut [[Det gamle testamentet]] og hev det på bålet. Likevel var Tonning betenkt og prøvde å få innslaget stanset. Programmet ble anmeldt, men politiet henla saken. [[Ludvig Nessa]] mislikte bibelbrenningen så sterkt at han foreslo Jespersen å stille opp til brenning av [[Koranen]].

Det er ikke forbudt å brenne bøker i Norge, heller ikke bøker med religiøst innhold, så sant det er bøker en selv eier.

== Referanser==
<references />

== Se også ==
* [[Nasjonalsosialistenes bokbrenning|De tyske nasjonalsosialistenes bokbrenning i 1933]]
* [[Inkvisisjonen]]
* *Fahrenheit 451
* Mørkemannsbrevene

## Eksterne lenker
* 
* Autodafe omtalt i ''Nordisk familjebok'' utgitt 1876-1899.
* http://home.hio.no/~helgerid/litteraturogmedieleksikon/autodafe.pdf
* Bokbål omtalt i ''Pax leksikon''
* https://www.ba.no/politikk/nazi-valgkamp/s/1-41-1696068