open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Germinal (tidsskrift)

***Germinal*** (זשערמינאל, også translitterert til *Zsherminal*) var et yiddischsproglig anarkisttidsskrift, redigert av Rudolf Rocker. Det ble utgitt i London fra 1900 til 1903 og fra 1905 til 1908.

I 1898 ble Rocker ansatt av den yiddischsproglige anarkistavisen *[[Arbeter Fraynd]]*. Avisen ble imidlertid lagt ned i januar 1900 av finansielle årsaker, til tross for at Emma Goldman og andre aktivister forsøkte å redde den. De jødiske anarkistene som gav ut *Arbeter Fraynd* var imidlertid ikke fornøyd med å være uten distribusjonskanaler, og opprettet det seksten sider lange tidsskriftet *Germinal* samme år. Tidsskriftet var oppkalt efter Émile Zolas roman ved samme navn. I motsetning til *Arbeter Fraynd* hadde tidsskriftet et mer intellektuelt publikum som målgruppe, og behandlet filosofi og litteratur ved hjelp av libertarianske konsepter for analyse. I 1903 gikk tidsskriftet inn på grunn av mangel på penger.

I januar 1905 ble *Germinal* revitalisert av Rocker og hans følgesvenner. Den jødiske anarkistarbeiderbevegelsen i London var på fremmars, hvilket kan ha vært årsaken til at tidsskriftet fikk en efterspørsel på  samme år. *Arbeter Fraynd* ble gjenopplivet i 1903, hvorpå *Germinal* fikk rollen som avisens intellektuelle motpart.

Tidsskriftets innflytelse strakk seg langt forbi London. I de fleste byene i verden med en betydelig andel russiske eller polske jøder fantes det lesere av *Germinal*. Skuespilleren Alexander Granach, som virket i Weimarrepublikkens tid i Tyskland, ble introdusert til litteraturens verden via *Germinal*. Tidsskriftet gikk til tross for dette inn i 1908.

## Fotnoter


## Litteratur
* 
*
Trabekelverket

**Trabekelverket** er et vev av fine porer som ligger i kammervinkelen i øyets fremre del. 

Kammervannet dreneres gjennom porene til blodkretsløpet. De vanligste formene for grønn stær skyldes at porene innsnevres, slik at trykket i øyet øker. Dette kan over tid ødelegge synsnerven og føre til blindhet dersom det ikke blir behandlet.
Drusilla

**Drusilla**  (født 38 e.Kr., død 25. august 79 i Pompeii) var datter av Herodes Agrippa I og hans hustru Kypros, og søster til blant annet Herodes Agrippa II.

Hennes far hadde bortlovet henne til prins Epifanes av Kommagene, sønn av kong Antikos IV av Kommagene.  Da Epifanes ikke ville gå over til den jødiske religion, ble det imidlertid ikke noe av giftermålet. Da Herodes Agrippa II hadde blitt tildelt tetrarkiet til Herodes Filippo og noen andre landområder i tiden rundt 49/50, brøt han Drusillas forlovelse og lot henne inngå ekteskap med Azizus av Emesa, som samtykket i å bli omskåret. Han giftet bort sin søster Mariamne med Prins Gaius av Kommagene.

Hun ble senere skilt fra Azizus og gift med den romerske stattholderen Antonius Felix. Hun fikk en sønn med ham, som fikk navnet Agrippa.

## Referanser


## Litteratur
* Klaus Bringmann: *Geschichte der Juden im Altertum. Vom babylonischen Exil bis zur arabischen Eroberung.* Klett-Cotta, Stuttgart 2005, ISBN 3-608-94138-X, S. 242.
* Ute Schall: *Die Juden im Römischen Reich.* Pustet, Regensburg 2002, ISBN 3-7917-1786-3, S. 198 f.
* Julia Wilker: *Für Rom und Jerusalem. Die herodianische Dynastie im 1. Jahrhundert n. Chr.* Verlag Antike, Frankfurt am Main 2007, ISBN 978-3-938032-12-1, S. 31, 33, 49–53 u. a. (siehe Register).
Nemaxera betulinella

***Nemaxera betulinella*** er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever i skog, der larvene utvikler seg inne i kjuker.

## Utseende
En liten (vingespenn 12-19 millimeter), brun-brokete møll. Antennene er trådformede og omtrent to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med hvite, hårlignende skjell, forkroppen er hvit med små, mørke flekker på skuldrene. Forvingen er spraglet i brunt, svart og hvitt, midt i vingen er det et stort, trekantet felt som er nesten ensfarget brunt. Vingefrynsene på forvingen er gulbrune med to hvite felter. Bakvingene er mørkt gråbrun. Larven er hvit med gulbrunt hode. Nakkeplaten (bake hodet) er mørkbrun.

## Levevis
Arten kan finnes i mange ulike slags løvskoger, også ved gamle vedstabler. Larvene utvikler seg i kjuker, blant andre knivkjuke (*Piptoporus betulinus*), knuskkjuke (*Fomes fomentarius*) og silkekjuke (*Trametes versicolor*). De voksne sommerfuglene flyr i juni-august.

## Utbredelse
Arten er utbredt over hele Europa og i Sibir. I Norge er den utbredt i Sør-Norge nord til Hordaland, dessuten er det spredte funn helt nord til Finnmark.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Nematopogoninae
*********** *Nemaxera betulinella* (Paykull, 1785)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
*  Nettsiden ''Norges sommerfugler''

## Eksterne lenker
*
Kornkjukemøll

**Kornkjukemøll** (*Nemapogon granella*) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten levde opprinnelig utendørs på kjuker, men i Norden er den bare funnet innendørs der den av og til kan gjøre skade på lagret korn.

## Utseende
En liten (vingespenn 9-15 millimeter), grå og hvit møll. Antennene er trådformede og omtrent to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med blekgule, hårlignende skjell, forkroppen er grå. Forvingen er spraglet i grått, svart og hvitt. Omtrent midt på forkanten er det en tydelig, svart skråflekk. Vingefrynsene på forvingen er vekselvis grå og hvite. Bakvingene er mørkt gråbrune. Larven er hvit med brunt hode. Nakkeplaten (bake hodet) er lysbrun.

## Levevis
Denne arten levde, som de fleste Nemapogoninae, tidligere mest utendørs med larver på kjuker. Imidlertid har den også vist seg å kunne leve av lagrede kornvarer innendørs, og det er i slike situasjoner den blir funnet i Norden. Den er forholdsvis uvanlig her og er ikke regnet som en av de verste skadedyrene på lagret korn. Den kan også spise mange andre slags lagrede, tørre matvarer.

## Utbredelse
Arten er i dag spredt med mennesker over det meste av Jorda. Den hører sannsynligvis opprinnelig hjemme i Europa. I Norge er den bare funnet noen få ganger innendørs.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Nematopogoninae
*********** **kornkjukemøll**, *Nemapogon granella* (Linnaeus, 1758)

## Referanser




## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/
## Eksterne lenker
*
BCPL

**BCPL (Basic Combined Programming Language)** er et prosedyrisk, imperativt og strukturert programeringsspråk som ble utviklet av Martin Richards ved University of Cambridge i 1966. Språket var opprinnelig ment for å skrive kompilatorer for andre språk, og er ikke lenger i alminnelig bruk. I 1969 utviklet Ken Thompson en forenklet versjon av BCPL som han kalte programmeringsspråket B. Dette ble igjen  inspirasjonskilden til det populære programmeringsspråket C.
Antonius Felix

**Marcus Antonius Felix** var prokurator i Judea 52-60 e.Kr. Han etterfulgte Ventidius Cumanus.

Antonius Felix (eller Feliks) holdt apostelen Paulus fengslet i Cæsarea i to år (58-60). 

Sensommeren 59 tok Feliks seg av stridigheter mellom jøder og grekere i Cæsarea.

Feliks nevnes i Apostlenes gjerninger, blant annet i 24,24ff.

## Liitteratur
* Apostlenes gjerninger
* Tacitus: *[[Annales (Tacitus)|Annales]]*, xii. 54, *[[Historiae (Tacitus)|Historiae]]* v. 9
* Suetonius: *Claudius*, 28
* Emil Schürer: *History of the Jewish People* (1890–1891)
* 
* commentaries on the Acts of the Apostles
* Sir W. M. Ramsay; *St Paul the Traveller*
* Carl von Weizsacker; *Apostolic Age* (Eng. trans., 1894)
* Jewish Encyclopedia: FELIX (ANTONIUS FELIX)
* https://web.archive.org/web/20040530071028/http://www.tyndale.cam.ac.uk/Egypt/ptolemies/ptolemies_selene_ii.htm
Vedkjukemøll

**Vedkjukemøll** (*Nemapogon cloacella*) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever i skog og på andre steder der det finnes soppangrepet, død ved.

## Utseende
En liten (vingespenn 10-17 millimeter), brunspraglete møll. Antennene er trådformede og omtrent to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med gule, hårlignende skjell, mørkere på sidene, forkroppen er grå. Forvingen er ganske variabel i fargen, spraglet i mørkbrunt, svart og hvitt. Vingefrynsene på forvingen er vekselvis grå og hvite. Bakvingene er mørkt gråbrune. Larven er hvit til rosa med rødbrunt hode. Nakkeplaten (bake hodet) er også rødbrun.

## Levevis
Larven utvikler seg i ulike slags kjuker eller også i soppangrepet, død ved. Denne arten er meget vanlig og gjelder for å være den vanligste ekte møllen i Norden. De voksne sommerfuglene finnes fra slutten av mai til midten av august, de flyr i skumringen og om natten, men kommer i liten grad til lys. Noen har rapportert at arten også er vanlig på lagrede matvarer, men dette skyldes trolig oftest forveksling med den lignende arten kornkjukemøll (*Nemapogon granella*).

## Utbredelse
Arten er utbredt i hele den palearktiske sone og finnes også nesten overalt i Norge.
## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Nematopogoninae
*********** **korkmøll**, *Nemapogon cloacella* (Haworth, 1828)

## Referanser




## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/
## Eksterne lenker
*
Martin Richards (informatiker)

**Martin Richards** er en britisk informatiker som er best kjent for sin utvikling av programmeringsspråket BCPL. BCPL var en del av den tidlige forskningen på portabel programvare. Det var også forgjengeren til programmeringsspråket B som ble laget av Ken Thompson for tidligere versjoner av UNIX, og som Dennis Ritchie i sin tur videreutviklet til programmeringsspråket C.

Richards studerte matematikk ved University of Cambridge, hvor han også fikk Cambridge Diploma in Computer Science. Han tok doktorgrad (ph.d.) innenfor konstruksjon og implementasjon av programmeringsspråk. Han var også foredragsholder ved University of Cambridge Computer Laboratory frem til 2007.

Hans arbeider omfatter også utviklingen av operativsystemet TRIPOS.

I 2003 ble han tildelt Computer Pioneer Award av IEEE Computer Society for sitt «pionérarbeid innenfor systemprogramvares portabilitet gjennom programmeringsspråket BCPL».

Richards er medlem av St John's College ved University of Cambridge.

## Referanser
Halvtunnel

En **halvtunnel** er en tunnel som er hogd inn i en stupbratt fjellside, slik at kjørebanen er overdekt. Tunnelen er åpen på den ene side.  Begrepet brukes også i forbindelse med jernbane. 

Et mye avbildet eksempel på en slik halvtunnel finnes i Bygland kommune i Agder der konstruksjon av en kjørbar vei forbi Fånefjell var utfordrende for veiingeniørene i første del av 1900-tallet. Halvtunnelen er del av området som nå kalles Fånefjell vegmiljø.  

Et annet eksempel er veien rundt Kjøsahammaren ved Hornindalsvannet som ble bygd 1904.  

Begge de to nevnte halvtunnelene er erstattet av moderne tunneler. 

## Referanser
Rugmøll

**Rugmøll** (*Nemapogon variatellus*) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever mest utendørs på kjuker, men kan også leve innendørs der den av og til kan gjøre skade på lagret korn.

## Utseende
En liten (vingespenn 10-14 millimeter), svart og hvit møll. Antennene er trådformede og vel to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med hvite, hårlignende skjell, forkroppen er hvit med spredte, mørkere skjell og mørkere skuldre. Forvingen har hvit grunnfarge med svarte og mørkbrune tegninger, som langs forkanten danner fem-seks svarte, mer eller mindre kommaformede flekker. Vingefrynsene på forvingen er hvite. Bakvingene er lystt gråbrune. Arten er noe variabel i fargen og er vanskelig å skille fra kornkjukemøll (*Nemapogon granella*) og lyse eksemplarer av vedkjukemøll (*Nemapogon cloacellus*) på ytre utseende. Det finnes tydelige forskjeller mellom de tre artene i kjønnsorganenes bygning.

## Levevis
Arten kan leve utendørs og larven utvikle seg i ulike slags kjuker, som vanlig hos underfamilien Nemapogoninae. Men den kan også finnes innendørs der den lever av ulikt slags dødt, organisk materiale, blant annet lagret korn. Det siste er trolig det vanligste i Norden.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Europa og Sentral-Asia og forekommer også i Nord-Amerika, der den etter alt å dømme har blitt bragt av mennesker. I Norge er den ganske sjelden og finnes bare i Oslo-området og langs kysten til Aust-Agder.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Nematopogoninae
*********** rugmøll, *[[Nemapogon variatellus]]* (Clemens, 1859)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/
## Eksterne lenker
*
Santa Teresa

**Santa Teresa** er navnet på flere steder:
*Santa Teresa (Espírito Santo) – en kommune i Espírito Santo i Brasil
*Santa Teresa (Rio de Janeiro) – en bydel i Rio de Janeiro i Brasil
*Santa Teresa (Uruguay) – en by i Rivera-departementet i Uruguay
*Santa Teresa (Costa Rica) – en landsby og ei strand i provinsen Puntarenas i Costa Rica
Santa Teresa (Rio de Janeiro)

**Santa Teresa** er en bydel i sentrum av Rio de Janeiro. Den befinner seg på Santa Teresa-åsen og er kjent for sine smale og bratte gater, som er populære både blant kunstnere og turister og som gir den en karakteristisk bohemstil. Det er en rekke villaer og gallerier i området.

Den eldste bebyggelsen i Santa Teresa oppsto rundt Santa Teresa-klosteret fra 1750-tallet, som bydelen har fått navnet sitt fra. På slutten av 1800-tallet og begynnelsen av 1900-tallet var den et overklasseområde.

I Santa Teresa er den kjente Carioca-akvedukten, som i 1896 ble gjort om til viadukt for *Bondinho*, den populære Santa Teresa-trikken, som i dag er en populær turistattraksjon.


Fil:SantaTeresaTram.jpg|Trikken Bondinho på Carioca-akvedukten i Santa Teresa
Fil:SantaTeresa-Rio.jpg|Typisk gatehjørne i Santa Teresa
Nemapogon wolffiellus

***Nemapogon wolffiellus*** er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Arten ble først beskrevet i 1976, fram til da hadde den blitt forvekslet med den ganske like arten vedkjukemøll (*Nemapogon cloacellus*).

## Utseende
En liten (vingespenn 10-15 millimeter), mørkbrun og hvit møll. Antennene er trådformede og vel to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med brungule, hårlignende skjell, forkroppen er mørkbrun med lysere flekker på skuldrene. Forvingen er mørkbrun med hvite flekker. Vingefrynsene på forvingen er mørkbrune bortsett fra to hvite felter. Bakvingene er gråbrune. Artens ytre utseende er ganske likt på vedkjukemøll (*Nemapogon cloacellus*) og også kjønnsorganene er temmelig like de hos vedkjukemøllen, det finnes imidlertid noen små forskjeller som gjør det mulig å skille de to artene ut fra genitalpreparater.

## Levevis
Arten lever i skog der det er mye død ved og kjuker. De voksne sommerfuglene flyr i juni-juli. De kommer ikke til lys, derimot har det vist seg at hannene kommer til feromon-feller som er satt ut for å fange glassvingen *[[Synanthedon andrenaeformis]]*. Til tross for at denne arten ikke i det hele tatt er beslektet med glassvinger synes artene å ha ganske like feromoner.

## Utbredelse
Arten er funnet i de fleste europeiske land østover til Kaukasus. I Norge forekommer den på Østlandet.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Nematopogoninae
*********** *Nemapogon wolffiellus* Karsholt & Nielsen, 1976

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/

## Eksterne lenker
*
Nemapogon clematellus

***Nemapogon clematellus*** er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Arten lever på soppangrepet, død ved.

## Utseende
En liten (vingespenn 11-15 millimeter), hvit møll. Antennene er trådformede og omtrent to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med hvite, hårlignende skjell, forkroppen er hvit med svarte flekker på skuldrene. Forvingen er hvit med et svart skråbånd rundt midten, den innerste delen av forkanten er også svart. Dessuten er det en del svarte skjell nær vingespissen. Over hele vingen er det også noen gulaktige skjell, mest i den ytre delen. Bakvingene er lyst gråbrune. Larven er hvitaktig med lysbrunt hode.

## Levevis
Den finnes i løvskog. Larven utvikler seg i død ved av løvtrær som er angrepet av ulike slags sopp, man kan finne den under den løse barken av soppangrepne greiner. Den ser ikke ut til å være spesielt knyttet til visse treslag eller sopparter. De voksne møllene kan påtreffes gjennom hele sommeren.

## Utbredelse
Arten er utbredt i det meste av Europa øst til Tyrkia og Kaukasus. I Norge forekommer den på Østlandet og Sørlandet.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Nematopogoninae
*********** *Nemapogon clematellus* (Fabricius, 1781)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/
* *Nemapogon clematella* på UK Moths: https://web.archive.org/web/20111016192004/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=220
* Nettsiden Svenska fjärilar, *Nemapogon clematellus*: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/n/nemapogon_clematella.html

## Eksterne lenker
*
Aleksandr Majorov

**Aleksandr Borisovitsj Majorov** (russisk: *Александр Борисович Майоров*) (født 6. juni 1957 i Gorkij) er en russisk tidligere kombinertløper som konkurrerte for Sovjetunionen. Han representerte Dynamo Gorkij.

Majorov deltok i VM i 1978, 1982, 1984 (lag) og 1985, og ble nummer 12 i den individuelle konkurransen både i Lahtis i 1978, Oslo i 1982 og Seefeld i 1985. Han var på det sovjetiske laget som tok bronsemedaljer i lag-VM i Rovaniemi i 1984. Han var med i OL i Lake Placid i 1980 og Sarajevo i 1984, og ble nummer 7 og 14. I verdenscupens første sesong, 1983/84, ble han nummer 20 sammenlagt, med 7.-plass i Oberwiesenthal i desember 1983 som beste plassering i enkeltrenn.

Aleksandr Majorov ble sovjetisk mester i kombinert (individuelt) i 1978, 1980, 1981 og 1983. Han ble sovjetisk lagmester i 1980, 1981 og 1983.

## Kilder
* Sports Reference: Aleksandr Mayorov  (besøkt 15. november 2011)
* Fakultet Fizitsjeskoj Kultury: Tramplinisty (russisk, besøkt 15. november 2011)
* Ski jumping and nordic kombination Nizhny Novgorod: Flights ski ikars of Nizhniy Novgorod on championships and international competitions  (maskinoversatt engelsk) (russisk)

## Eksterne lenker
*
Nemapogon fungivorellus

***Nemapogon fungivorellus*** er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne sjeldne arten er knyttet til eikestubber angrepet av soppen eikemusling (*Daedalea quercina*).

## Utseende
En liten (vingespenn 11-15 millimeter), brunspraglete møll. Antennene er trådformede og knapt to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med brunhvite, hårlignende skjell, forkroppen er skittenhvit med svarte flekker på skuldrene. Forvingen er spraglet i hvitt, brunt og svart uten noe påfallende mønster. Bakvingene er mørkt gråbrune.

## Levevis
Denne arten ser ut til bare å forekomme i eikeskog der det finnes rikelig med stubber, for eksempel etter hogst. Larvene utvikler seg trolig bare på soppen eikemusling (*Daedalea quercina*), som spirer fra eikestubber noen år etter at treet er felt. Denne arten kommer ikke til lys, og man finner ganske sjelden voksne eksemplarer, det er derimot forholdsvis enkelt å påvise larvene på grunn av utkastede ekskrementer som henger i lange poser under fruktlegemene til eikemuslingen. Det ser ut til at arten har en ujevn kjønnsrate med betydelig flere hunner enn hanner.

## Utbredelse
Arten er utbredt i deler av Nord-, Mellom- og Øst-Europa. I Norge er den funnet noen få steder langs kysten av Sør- og Østlandet.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Nematopogoninae
*********** *Nemapogon fungivorellus* (Benander, 1939)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/
* Nettsiden Svenska fjärilar, *Nemapogon fungivorellus*: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/n/nemapogon_fungivorella.html

## Eksterne lenker
*
Tina, What’s Love Got to Do with It

***Tina, What's Love Got to Do with It*** (originaltittel: *What's Love Got to Do with It*) er en amerikansk biografisk dramafilm fra 1993 regissert av Brian Gibson. Filmen omhandler livet og karrieren til den amerikanske popstjernen Tina Turner. Den skildrer de første 20 årene av hennes karriere, inkludert det stormfylte ekteskapet med med Ike. Rollen som Tina Turner spilles av Angela Bassett, mens rollen som hennes ektemann spilles av Laurence Fishburne. Filmen er basert på Turners egen selvbiografiske bok *[[Jeg, Tina]]*, fra 1986.

Angela Bassett vant en Golden Globe. Både hun og Laurence Fishburne ble i tillegg nominert til hver sin Oscar. 

## Handling
Størstedelen av filmen er omhandler det stormfylte ekteskapet mellom Ike og Tina Turner. Tina blir kjent med Ike i 1958, på et tidspunkt hvor han har suksess med sitt band "King of Rhytm". På en nattklubb blir hun tilfeldigvis trukket opp på scenen for å synge med bandet. Hennes stemme, og sensuelle utstråling går rett hjem hos Ike, som er rask med å komme med forslag om hvordan hennes karriere skal utvikles. Han ber også Tinas mor om hennes hånd, og forholdet blir til ekteskap og etterhvert barn. Tina er imidlertid helt underordnet Ike, som tidvis utsetter henne for brutal mishandling. 

Filmen er fylt med musikk, og følger Tina fram til bruddet med Ike og den gryende starten på hennes egen solokarriere.

## Om filmen

### Økonomi og popularitet
Filmen ble en moderat suksess i USA, hvor den innbrakte $39 millioner. Den havnet  på en 39. plass over de mest innbringende filmene i USA i 1993.

Produksjonskostnadene var på $15 millioner.

### Anmelderne
Den ble godt mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått så mye som 96 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske anmelderen Leonard Maltin gav den 3 av 4 stjerner, mens Roger Ebert gav den 3,5 av 4 stjerner. 

Den ble også godt mottatt av de norske anmelderne. *[[Dagbladet]]* og *[[Dagsavisen]]* gav den terningkast fem, *[[Aftenposten]]* fire og *[[VG]]* tre.

### Priser
Angela Bassett ble tildelt både en Golden Globe og en Image Awards for sin rolle. Det kan ellers nevnes at både Bassett og Fishburne ble nominert til hver sin Oscar.

## Rollebesetning
* Angela Bassett : Anna Mae Bullock / Tina Turner
* Laurence Fishburne : Ike Turner, Sr.
* Rae'Ven Larrymore Kelly : Anna Mae Bullock som meget ung
* Virginia Capers : Choir Mistress
* Khandi Alexander : Darlene
* Elijah Saleem : Ike Turner som barn
* Jenifer Lewis : Zelma Bullock
* Phyllis Yvonne Stickney : Alline Bullock
* Sherman Augustus : Reggie
* Chi McBride : Fross
* Terrence Riggins : Spider
* Vanessa Bell Calloway : Jackie
* Penny Johnson : Lorraine Taylor
* Rob LaBelle : Phil Spector

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nemapogon picarellus

***Nemapogon picarellus*** er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne kontrastrikt tegnede arten er knyttet til kjuker i løvskog.

## Utseende
En liten (vingespenn 11-18 millimeter), svart og hvit møll. Antennene er trådformede og knapt to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med snøhvite, hårlignende skjell, forkroppen er hvit med små, svarte flekker på skuldrene. Forvingen er hvit med omfattende, svarte tegninger. Den kan ligne på den beslektede arten *[[Nemapogon nigralbellus]]*, men de svarte tegningene er større enn hos denne. Bakvingene er mørkt gråbrune. Larven er hvitaktig med brunt hode og gulbrun nakkeplate.

## Levevis
Den flyr i løvskog der larvene utvikler seg i kjuker, mest i knivkjuke (*Piptoporus betulinus*) men også i orekjuke (*Inonotus radiatus*). De voksne sommerfuglene er ute i juni-juli.

## Utbredelse
Arten er utbredt i hele Europa og i Sibir. I Norge er den funnet spredt over store deler av landet, men synes å mangle på Vestlandet.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Nematopogoninae
*********** ***Nemapogon picarellus*** (Clerck, 1759)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/
* Nettsiden *Svenska fjärilar*, *Nemapogon picarellus*: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/n/nemapogon_picarella.html
* *Nemapogon picarella* på *UK Moths*: https://web.archive.org/web/20111017110355/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=221

## Eksterne lenker
*
Cinelândia

**Cinelânda**, offisielt **Praça Floriano Peixoto**, er en plass i sentrum av Rio de Janeiro. Den er sentrums største og mest betydningsfulle plass. Rundt den ligger blant annet de monumentale bygningene Theatro Municipal do Rio de Janeiro, Fundação Biblioteca Nacional og Museu Nacional de Belas Artes.

Det offisielle navnet har plassen fått til ære for tidligere president Floriano Peixoto. Navnet Cinelândia, som betyr «Kinoland», oppsto på begynnelsen av 1900-tallet, da en rekke av byens beste kinoer befant seg rundt plassen. De fleste av dem er nå nedlagt.
John Couch Adams

**John Couch Adams** (1819–1892) var en engelsk astronomi, mest kjent for å ha oppdaget eksistensen av planeten Neptun. Gjennom utregninger fra Newtons gravitasjonslov i forbindelse med uregelmessige bevegelser hos planeten Uranus i perioden 1841&ndash;45 kom han frem til at det måtte finnes en planet nær Uranus.

Samtidig med Adams gjorde Urbain Le Verrier tilsvarende oppdagelse, noe som førte til at Johann Gottfried Galle oppdaget planeten i 1846.

## Referanser


## Kilder
*
PDP-11

**PDP-11** (forkortelse for **Programmed Data Processor 11**) er en tidligere serie 16-biter minidatamaskiner i PDP-serien som ble produsert av Digital Equipment Corporation fra 1970 til 1994. Det irske selskapet Mentec Inc. produserte deretter PDP-11 fra 1994 til 1997.

PDP-11 erstattet PDP-8 i mange sanntidssystemer, selv om begge produktene eksisterte parallelt i mer enn 10 år. PDP-11 hadde flere unike, innovative egenskaper, og var lettere å programmere enn dens forgjengere på grunn av sin bruk av generelle registre. Dens etterfølger ble 32-bit minidatamaskinen VAX-11.

PDP-11 påvirket konstruksjonen av mikroprosesorer som Motorola 68000. Dens operativsystemer påvirket konstruksjonen av andre operativsystemer som f.eks. CP/M. Den første offisielle versjonen av UNIX kjørte på en PDP-11/20 i 1970. Da programmeringsspråket C ble utviklet, utnyttet det flere av de maskin-spesifikke egenskapene til PDP-11.
Tapetmøll

**Tapetmøll** (*Trichophaga tapetzella*) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten var tidligere ganske vanlig i hus der den kunne gjøre skade på tekstiler og lagrede matvarer, men den har gått kraftig tilbake og forekommer i dag bare unntaksvis i Norge.

## Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn 15-22 millimeter), svart og hvit møll. Antennene er trådformede og nesten tre fjerdedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med snøhvite, hårlignende skjell, forkroppen er gråsvart med en kort, hvit midtstripe. Forvingen er gråsvart i den innerste tredjedelen, lenger ute hvit med lysgrå tegninger. Den ligner sterkt på den beslektede arten gulpebollemøll, men den sistnevnte lever utendørs, ikke innendørs. Bakvingene er blekt gråbrune. Larven er hvit med brunt hode og brun nakkeplate.

## Levevis
Arten følger mennesker og larvene lever av ulike slags dødt, organisk materiale, særlig ull, fjær og pelsverk. Navnet skyldes at den kunne ødelegge gamle tapeter av ullstoff. Det ser ikke ut til at den liker sterkt oppvarmede rom, det kan være mye av grunnen til at den synes å ha blitt borte i Norden. I Sverige ble den siste gang observert i 1973, heller ikke fra Norge finnes det nyere funn.

## Utbredelse
Arten har fantes over hele de tempererte delene av den nordlige halvkulen. I Norge finnes det mest gamle funn fra byene.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Tineinae
*********** tapetmøll, *[[Trichophaga tapetzella]]* (Linnaeus, 1758)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/
* Nettsiden *Svenska fjärilar*, *Trichophaga tapetzella*: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/t/trichophaga_tapetzella.html
## Eksterne lenker
*
Tommy Newsom

**Thomas Penn «Tommy» Newsom** (født 25. februar 1929 i Portsmouth, Virginia, død 28. april 2007 i Portsmouth, Virginia) var en amerikansk saksofonist, best kjent fra The NBC Orchestra på TV-programmet The Tonight Show starring Johnny Carson fra 1962 til 1992.

## Diskografi
* *Friendly Fire* (2001) (Arbors Records)
* *Tommy Newsom is Afraid of Bees* (2000)
* *The Feeling of Jazz* w/ Ken Peplowski (1999 Arbors Records)
* *I Remember You, Johnny* (1996, a tribute to Johnny Mercer)
* *Tommy Newsom & His TV Jazz Stars* (1990)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Tommy Newsom, Saxophonist, Dies at 78 The New York Times.
* Jazz Saxophonist Tommy Newsom; Played on 'Tonight Show' The Washington Post.
*  City of Norfolk biograpfi
* Intervju med Newsom av hans nevø, Jim Newsom
Vladimir Markov

**Vladimir Ivanovitsj Markov** (født 26. juli 1859 i Fredrikshamn, død august 1919 i St. Petersburg) var en finsk generalløytnant, som ble født av russiske foreldre. Markov var viseformann for den økonomiske seksjonen av Senatet i Finland fra 1909 til 1913, og den siste finske ministerstatssekretæren i St. Petersburg fra 1913 til 1917.

Markov var sønn av handelsmannen Ivan Markov, gift med Elisabet Markov, bosatt i Viborg. I 1887 giftet han seg med Vera Vasiljevna Popova, datter av handelsmannen Vasili Popov fra St. Petersburg. Vladimir Markov ble uteksaminert fra Fredrikshamn kadettskole i 1881. Han tjenestegjorde i den keiserlige russiske hær i Litauen, Moskva militærdistrikt og Rostov. Fra 1892 tjenestegjorde han ved overkommandoen i St. Petersburg. Fra 1903 til 1909 var Markov leder av mobiliseringsdepartementet. 

I juni 1906 ble han utnevnt til militærguvernør for Transbajkalregionen og kommandant for garnisonen, tidlig i 1909 ble han utnevnt til stabssjef for 17. korps. Under februarrevolusjonen ble Markov fristilt fra sin stilling og plassert i husarrest i St. Petersburg. Etter oktoberrevolusjonen ble han arrestert av bolsjevikene og han døde i fengsel i 1919.

## Referanser
Burroughs stormaskiner

**Borroughs stormaskiner** var en gruppe stormaskiner som ble lansert av Burroughs Corporation i 1961. Uttrykket «stormaskin» (*mainframe*) ble tatt i bruk av selskapet rundt 1970 for å skille mellom de tradisjonelle store «hovedmaskinene», maskiner i mellomskiktet og de nye mindre og billigere minidatamaskinene. Tre avdelinger med hver sin produktlinje ble opprettet, og baserte seg alle på idéene til Robert S. Barton om å optimalisere en datamaskins instruksjonssett for spesifikke programmeringsspråk. *Burroughs Large Systems Group* konstruerte stormaskiner, kjent som stakkmaskiner, med 12-bit instruksjoner og 48-bit dataord. Den første maskinen var B5000 i 1961, som var optimalisert for å kjøre ALGOL 60. Den ble etterfulgt av B5500 i 1964 og B6500 i 1969.
Furubarkmøll

**Furubarkmøll** *Elatobia fuliginosella* er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denen sjeldne arten er knyttet til gamle furuskoger med mange stående, døde trær (gadder).

## Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn 12-22 millimeter), ensfarget gråbrun møll. Med sine ensfargede vinger kan den ikke forveksles med noen annen ekte møll som er funnet i Norge, imidlertid er det beskrevet en lignende art, *[[Elatobia montelliella]]*, fra Finland. Sistnevnte er foreløpig bare kjent fra ett eneste eksemplar, men kan tenkes å forekomme i Nord-Norge. Antennene er trådformede og vel to tredjedeler så lange som forvingene.

## Levevis
Arten lever i gammel furuskog. For at den skal kunne leve der, må det være rikelig med stående, døde furutrær med løs bark. Larvene er funnet i ganger laget at bladvepsen *[[Strongylogaster lineata]]*, der de spiser insektrester og annet organisk materiale. Det er mulig at de er strengt knyttet til denne vepsen, men dette er usikkert. De voksne sommerfuglene flyr i juni-juli, men ofte løper de heller rundt på trestammene og gjemmer seg under løs bark.

## Utbredelse
I Europa er arten regnet som svært sjelden, og ser ut til å mangle i mange land. Den finnes også i nordøst-Asia og Nord-Amerika. I Norge er det et par funn fra det indre Østlandet, fra Vågå og Elverum. Den blir vurdert som sårbar (VU) i Norsk rødliste for arter fra 2021.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Tineinae
*********** **Furubarkmøll** *Elatobia fuliginosella* (Lienig & Zeller, 1846)

## Referanser




## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/
* Rødlistevurdering for arten: http://www.artsportalen.artsdatabanken.no/Rodliste2010/Vurdering/Elatobia+fuliginosella/30034
* Nettsiden *Svenska fjärilar*, *Elatobia fuliginosella*: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/e/elatobia_fuliginosella.html

## Eksterne lenker
*
Gulpebollemøll

**Gulpebollemøll**, *Trichophaga scandinaviella*, er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten ble tidligere forvekslet med den meget like slektningen tapetmøll (*Trichophaga tapetzella*), men i motsetning til denne lever denne ute i skogen, ikke inne i hus.

## Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn 15-22 millimeter), svart og gråhvit møll. Antennene er trådformede og vel to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med hvite, hårlignende skjell, forkroppen er gråsvart med lysere sider. Forvingen er gråsvart i den innerste tredjedelen, lenger ute hvit med lysgrå tegninger, noe mørkere enn hos tapetmøllen. Bakvingene er gråbrune.

## Levevis
Arten lever i skog. Larvene spiser dødt, animalsk materiale, trolig mest hår og fjær. Det eneste sikre larvefunnet stammer fra gulpeboller av hubro (*Bubo bubo*), men det er sannsynlig at larvene også kan leve på andre arters gulpeboller og kanskje også i gamle fuglereir med fjær- og dunrester.

## Utbredelse
Artens utbredelse er uklar på grunn av forveksling med tapetmøll. Trolig er alle publiserte funn av tapetmøll utendørs i Norden denne arten, men det lar seg ikke kontrollere med mindre det er bevart beleggseksemplarer. Arten er med sikkerhet funnet i Norden, de baltiske statene og i Russland. I Norge er den funnet på Sørlandet, ved Bergen og i Alta i Finnmark. Den blir vurdert som Nær truet (NT) i Norsk rødliste for arter fra 2010.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Tineinae
*********** **Gulpebollemøll**, *Trichophaga scandinaviella* Zagulajev, 1960

## Referanser




## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/
* Rødlistevurdering for arten: http://artsportalen.artsdatabanken.no/Rodliste2010/Vurdering/Trichophaga+scandinaviella/30033
* Nettsiden *Svenska fjärilar*, *Trichophaga scandinaviella*: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/t/trichophaga_scandinaviella.html

## Eksterne lenker
*
Auvers-sur-Oise

**Auvers-sur-Oise** () er en kommune i departementet Val-d'Oise i regionen Île-de-France, den ligger 27,2 km fra sentrum i Paris. Kommunen er assosiert med en rekke kjente artister, den mest prominente er Vincent van Gogh.

## Historie
På 1800-tallet bodde en rekke kjente malere i Auvers-sur-Oise, deriblant Paul Cézanne, Charles-François Daubigny, Camille Pissarro, Jean-Baptiste Camille Corot og, selvfølgelig – Vincent van Gogh. Daubignys hus er nå et museum, der man kan se verker malt av ham, hans venner og venner, som f.eks. Honoré Daumier.

Hvis man går langs elven fra Auvers mot Pontoise, kan man se en rekke landskaper som figurerer i maleriene til Pissarro.

På 1900-tallet fortsatte kunstnere å flokkes til Auvers, som f.eks. Henri Rousseau (*Douanier Rousseau*) og Otto Freundlich.

1. august 1948 ble 17% av territoriet til Auvers-sur-Oise avgitt til kommunen Butry-sur-Oise.

## Befolkning

## Van Gogh

Legen Paul Gachet bodde i Auvers-sur-Oise. Han hadde bekjentskaper innenfor kretsen av avant-garde artister. Via felles bekjente, fikk Vincent van Gogh kontakt med Gachet, og valgte å flytte til Auvers for å la seg behandle av ham, selv om van Gogh anså at Gachets var i dårligere helse enn ham selv. Gachet ble venn med van Gogh, og ble portrettert to ganger, ett av disse er maleriet *[[Portrett av Dr. Gachet]]*, som ble solgt for rundt USD 82.5 millioner i 1990.

Van Gogh begikk selvmord ved å skyte seg i brystkassen. Rommet på overetasjen i Auberge Ravoux der han døde har blitt bevart, men møblementet har gått tapt. Både Vincent og hans bror Theo van Gogh, som døde seks måneder senere er gravlagt i Auvers-sur-Oise.

Image:L'église d'Auvers-sur-Oise.jpg|*[[Kirken ved Auvers ]]*  av Vincent van Gogh
Image:Portrait_of_Dr._Gachet.jpg|*[[Portrett av Dr. Gachet]]* av Vincent van Gogh
Image:Vincent van Gogh (1853-1890) - Wheat Field with Crows (1890).jpg|*[[Hveteåker med kråker]]*, et av van Goghs siste malerier
Image:Vincent Willem van Gogh 021.jpg|*Jardin de Daubigny*, muligens van Goghs siste maleri
Image:Auberge_ravoux auvers-sur-oise.jpg|L’Auberge Ravoux i Auvers-sur-Oise, hvor Vincent Van Gogh bodde sine siste måneder av sitt liv og hvor han døde. Stedet er i dag en restaurant.
Image:Van Gogh Final View - Window by Attic Room Deathbed.jpg|Utsikt fra trappen som fører opp til van Goghs rom i L'Auberge Ravoux
Image:Grave_of_Vincent_van_Gogh.jpg|Vincent og Theo van Goghs gravsteder i Auvers-sur-Oise


## Transport
Auvers-sur-Oise har to jernbanestasjoner langs lokaltoglinjen Transilien Paris – Nord: Chaponval og Auvers-sur-Oise.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
* Vincent van Goghs komplette verker
* Besøk Auvers interaktivt
Klesmøll

**Klesmøll** (*Tineola bisselliella*) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Arten har larver som lever av ull og var tidligere et meget alvorlig skadedyr på tekstiler. I dag er den forholdsvis uvanlig i Norge, men kan av og til fortsatt gjøre skade på ullstoffer.

## Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn 9-15 millimeter), gulbrun møll. Antennene er trådformede og omtrent fire femtedeler så lange som forvingene. Hodet, forkroppen og forvingene er gulbrune med spredte, grå skjell, bakvingene lysgrå. Larven er hvit, etter hvert nesten gjennomsiktig, med brunt hode. Den lever i et silkerør.

## Levevis

Trolig levde denne arten opprinnelig i gamle fuglereir og bolene til små pattedyr, der den spiste hår og fjær. Den har imidlertid kunnet utnytte mennesker og deres tekstiler veldig godt. Larvene kan fordøye proteinet keratin som finnes i hår, fjær, horn og lignende og kan derfor utnytte disse som føde, men den kan også leve på ulike lagrede matvarer. I tillegg til ulla trenger larvene mer næringsrikt organisk materiale, for eksempel døde insekter. Larven omgir seg med et rør av silke og matrester, slik kan den skilles fra enkelte andre møller som gjør skade på tekstiler. Under optimale (varme) forhold kan arten ha tre-fire generasjoner hvert år. I dag er den forholdsvis uvanlig i Nord-Europa, delvis på grunn av bekjemping med giftstoffer, men den viktigste faktoren er trolig innblanding av syntetiske stoffer, som den ikke kan nyttiggjøre seg, i tekstilene. Tidligere var det vanlig å lagre ullstoffer sammen med naftalen (møllkuler), som kunne holde møllene borte, men ga klærne en karakteristisk, gjennomtrengende lukt.

## Utbredelse
Man vet ikke sikkert hvor denne arten opprinnelig kommer fra, Sør-Afrika har blitt foreslått. Den har blitt spredt med mennesker over hele Jorda, men er gjerne mye sjeldnere i dag enn for noen ti-år siden.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Tineinae
*********** klesmøll, *[[Tineola bisselliella]]* (Hummel, 1823)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/

## Eksterne lenker
*
Zöblitz

**Zöblitz** er en «Ortsteil» i kommunen Marienberg i Erzgebirgskreis i Fristaten Sachsen. Zöblitz var frem til 1. januar 2013 en selvstendig bykommune.

Zöblitz har 2&nbsp;846 innbyggere (1. september 2011).

## Referanser


## Eksterne lenker
*