Sjampinjonger

* Beitesjampinjong
* Dyrket sjampinjong
* Giftsjampinjong
* Kongesjampinjong
* Åkersjampinjong

**Sjampinjonger** (*Agaricus*) er en slekt i ordenen skivesopper (Agaricales). Det norske navnet på denne gruppen kommer av det franske ordet *champignon*, som betyr sopp. I tillegg til dyrket sjampinjong er det flere andre viltvoksende sjampinjongarter som regnes som gode matsopper

## Beskrivelse
Sjampinjonger hører til familien Agaricaceae. Det er av og til vanskelig å skille noen av artene klart fra hverandre. Identifikasjon av enkelte arter i felt krever at man kan merke seg mange nyanserte kjennetegn. Skivene er frie fra stilken, og farges gradvis fra grå eller grålig rosa til brun eller mørkebrun av sporene. De blir aldri slimete. Flere arter anløper til ulike farger når man trykker, skraper eller skjærer i dem. I tillegg kan ulike lukter bidra til å avgjøre art, seksjon eller underslekt. Kjemiske reaksjoner kan også bidra i identifikasjonen. Julius Schäffer utviklet for eksempel en metode for bestemmelse av sjampinjonger hvor det påføres anilin og salpetersyre i to kryssende striper på hatten. Ved positivt resultat vil krysspunktet umiddelbart farges gult, deretter oransje og til slutt dypt flamme- eller teglrødt. Denne reaksjonen kalles «Schäffer reaksjon». Kaliumhydroksid fører også til fargeendringer hos noen av artene i slekten.

Foten kan være fylt eller hul og har en eller to ringer. Stilkbasis er iblant litt oppsvulmet, men aldri med slire. De fleste sjampinjonger har svak lukt som minner om anis. Giftsjampinjongens lukt minner derimot om blekk.

## Dyrking
Sjampinjong kan dyrkes i mørke vekstrom, på sekker av kompost, hestemøkk eller sagflis.  Den er blant de lettere soppene å dyrke, men man må ha en del utstyr for å få sjampinjongen til å trives i et unaturlig miljø. 

## Systematikk
I 2016 ble det foreslått å dele inn slekten i 5 underslekter og 20 seksjoner på grunn av fylogenetiske undersøkelser. De fem foreslåtte underslektene var:

* *Agaricus*
***A.* subg. *Agaricus*
*** *A.* sect. *Agaricus*
***A.* subg. *Flavoagaricus*
*** *A.* sect. *Arvenses*
***A.* subg. *Minores*
*** *A.* sect. *Minores*
*** *A.* sect. *Laeticolores*
***A.* subg. *Pseudochitonia*
*** *A.* sect. *Bivelares*
*** *A.* sect. *Bohusia*
*** *A.* sect. *Brunneopicti*
*** *A.* sect. *Chitonioides*
*** *A.* sect. *Crassispori*
*** *A.* sect. *Flocculenti*
*** *A.* sect. *Hondenses*
*** *A.* sect. *Nigrobrunnescentes*
*** *A.* sect. *Rubricosi*
*** *A.* sect. *Sanguinolenti*
*** *A.* sect. *Trisulphurati*
*** *A.* sect. *Xanthodermatei*
***A.* subg. *Spissicaules*.
*** *A.* sect. *Spissicaules*
*** *A.* sect. *Rarolentes*
*** *A.* sect. *Amoeni*
*** *A.* sect. *Subrutilescentes*

I 2017 ble det bygget videre på denne studien og foreslått en sjette underslekt, *A.* subg. *Minoriopsis*, og seksjonen *A.* sect. *Leucocarpi* ble føyd til under *A.* subg. *Minores*. Seksjonen *A.* sect. *Cymbiformes* ble så føyd til *A.* subg. *Pseudochitonia* i 2018. Samme år ble seksjonen *A.* sect. *Kerrigania* føyd til den nye underslekten, og *A.* sect. *Pantropicales* ble beskrevet under *A.* subg. *Minores*. Per 2021 er det altså anerkjent 6 underslekter og 24 seksjoner.

## Arter

## Bruk
De fleste sjampinjonger i Norge er spiselige. Et unntak er giftsjampinjong (*A. xanthodermus*), som hittil bare har blitt registrert i Oslo, Akershus og Telemark, som blir hurtig gul ved håndtering. Det finnes andre sjampinjonger som ikke smaker så godt, men de fører ikke til forgiftninger.

### Forvekslingfare
Unge fruktlegemer kan lett forveksles med den dødelig giftige hvit fluesopp. Før sjampinjongenes skiver farges mørke av sporene er det ikke alltid så lett å avgjøre om skivene er blekt grå, eller rødlig grå i motsetning til den hvite fluesoppens hvite skiver.

Sjampinjonger har aldri en slire ved basis. Man kan likevel ikke være helt sikker på at en sopp ikke er en hvit fluesopp fordi sliren mangler, ettersom den kan ha blitt revet av under plukking. Det er derfor viktig å få med hele basis på stilken hvis man plukker sjampinjong, for å kunne forsikre seg om at man ikke har forvekslet dem.

Basis på stilken hos giftsjampinjong blir gul ved gjennomskjæring, det er enda en grunn til å være nøye med å få med hele stilken.

## Referanser


Gulden, G. og Schumacher, T. (1977) *[[Giftsopper og soppforgiftninger]]*. Oslo: Universitetsforlaget.



## Eksterne lenker
*