Johan Scharffenberg

**Johan Scharffenberg** (1869–1965) var en norsk psykiater. Han var dessuten kriminolog, samfunnsforsker og forfatter, samt medlem av Alkoholkommisjonen og aktiv i avholdsbevegelsen. Scharffenberg forfattet flere fagbøker og en lang rekke tidsskriftartikler i perioden 1898&ndash;1958. Han deltok i samfunnsdebatten om et stort antall temaer i sin levetid.

## Biografi
Han ble født i Moss som sønn av en offiser. Hans eldre bror Johannes Scharffenberg (1863-99) arbeidet som maskinist i Kongostaten til sin død. Denne broren skildres av Joseph Conrad i romanen *[[Mørkets hjerte]]* som «Freieslebens maskinist».

Fra 1882 til 1888 var Scharffenberg elev ved Molde latingymnasium og middelskole, hvor han debuterte som skribent i gymnasiastsamfunnets avis. Han gikk ut fra skolen som preseterist og ble medisinstudent ved Rigshospitalet (universitetssykehus i Kristiania), hvor han snart begynte å kjempe for reformer. I 1900 var han lege med amanuensisstilling, bosatt på Mysen hos broren, som var privatpraktiserende lege. Åtte år senere nevnes Scharffenberg med tittelen *[[doktorgrad|doctor]]* (i psykiatri).

I 1910 var han innblandet i en privat straffesak mot general Thaulow (president i Norges Røde Kors) og overrettssakfører Julius Fougner.

Scharffenberg var lege ved Botsfengselet i Oslo fra 1919 til 40 og ved Oslo Hospitals asyl i perioden 1922&ndash;41. Han var sakkyndig i hundrevis av rettssaker gjennom mer enn en mannsalder. I tillegg var han det meste av livet en flittig samfunnsdebattant. Han skrev først i *Romsdals budstikke* som syttenåring i 1887. Hans siste kronikk stod i *[[Morgenbladet]]* i september 1964 da han var 94 år. 

I 1927 ble han som overlege medlem av en offentlig oppnevnt komité som skulle se nærmere på omstreiferspørsmålet. Han var opptatt av hvorvidt kriminalitet var arvelig, aktiv i samtidens debatt omkring såkalt slektshygiene og tilhenger av steriliseringslovgivning. Scharffenberg var agnostiker og republikaner og langt mer opptatt av enkeltsaker enn partipolitikk. I 1937 meldte han seg inn i Arbeiderpartiet. Han var motstander av partivesen og parlamentarisme og tilhenger av direkte demokrati slik det blir praktisert i Sveits.

Han var motstander av dødsstraff. I mai 1945 da freden kom, var det stor støtte i befolkningen for å gjeninnføre dødsstraff i fredstid. Scharffenberg gikk tidlig mot strømmen, da han skrev i et debattinnlegg i *[[Arbeiderbladet]]* bare to uker etter den tyske kapitulasjon, at «*I krig er det en ond nødvendighet å drepe. Men man bør aldri drepe uten nødvendighet. En sådan nødvendighet foreligger ikke nå. Dødsstraffen bunner i gjengjeldelseslæren...Jeg skriver ikke ut fra sentimental medfølelse med landsforrædere og terrorister, men ut fra en fast overbevisning om at ... gjeninnførelse vil være et skritt tilbake mot fortidens barbariske rettspleie.*» 

Han var videre tilhenger av trykkefrihet, ytringsfrihet, samt kvinners og homofiles rettigheter.

I slutten av 1920-årene var Scharffenberg en sterk pådriver for omfattende tvangssterilisering av omstreifere. For ham var det et mål at «barn ikke skal vokse opp på fantestien», men i ordnede forhold med skolegang.

Han var motstander av alkohol, «*denne nervegift som gjør mennesker til dyr*», og betraktet alkoholisme som en sykdom. *Fondet for Forskning og Folkeopplysning om Edruskap* deler ut Scharffenbergprisen til en journalist eller fagperson som har levert rusforebyggende bidrag til norske medier.

Hitlers maktovertakelse fikk ham til å si: «*Jeg har mine røtter så dypt festet i tysk kultur, derfor er det så smertelig det som skjer i Tyskland i dag. For [[Adolf Hitler|Hitler]] er gal. Han har [[profet]]vanvidd, og det blir en ulykke for verden om han får råde.*» Scharffenberg var blant de første i Norge som advarte mot nazismen. I en serie på hele 29 kronikker i *[[Arbeiderbladet]]* i 1933 om Tyskland diagnostiserte han Hitler som «*paranoid [[psykopat]], profet på grensen til sinnssykdom*». Sammen med C.J. Hambro og Mowinckel var han blant de få som engasjerte seg sterkt for jødenes vilkår i Tyskland, og Scharffenberg foreslo i 1936 å ta imot 5.000 jødiske flyktninger, men forslaget ble ikke tatt alvorlig. Under andre verdenskrig ble Scharffenberg ilagt tale- og skriveforbud av den tyske okkupasjonsmakten på grunn av sin aktive motstand mot nasjonalsosialismen i 1940. Året etter ble han avsatt fra sin stilling som overlege ved Oslo Hospital.

Scharffenberg ble utvalgt til å ønske kong Haakon velkommen hjem våren 1945 da krigen var over.

Etter krigen var han en hard kritiker av Osvald-gruppen og dens leder Asbjørn Sunde, som Scharffenberg i kronikker i rikspressen anklaget for likvideringer under andre verdenskrig. Scharffenberg var også en skarp kritiker av Nygaardsvold-regjeringens opptreden under andre verdenskrig og av landssvikoppgjøret etter krigen. Han tok sterk avstand fra behandlingen av tyskerjentene. Han var blant dem i sin samtid som forfektet det synspunktet at Norge kapitulerte i 1940, og ikke var i krig med Nazi-Tyskland, et spørsmål som har vært gjenstand for mye diskusjon, støttet av en del samtidige og senere historikere (bl.a. Hans Fredrik Dahl), men bestridt av andre.

I 1947 foreslo et enstemmig presidentskap i Stortinget ærespensjon til Scharffenberg for hans «*høitliggende livsgjerning i Norges tjeneste*», men han takket nei fordi han ønsket å føle seg ubundet.

Gjennom hele sitt voksne liv, fra 1895 til sin død i 1965, arbeidet Scharffenberg med en biografi over Herman Major, som skrev Norges første sinnssykelov i 1848, og som planla opprettelsen av Gaustad Asyl, men verket ble aldri fullført.

I en anmeldelse av Espen Søbyes Scharffenberg-biografi fra 2010 skriver Trond Berg Eriksen at Johan Scharffenberg stod for en «*prinsippfast, biologisk orientert humanisme slik [[Aldous Huxley]] og [[Bertrand Russell]] gjorde i det engelskspråklige rommet*». Søbye kaller ham en «ensom og viljesterk Ibsen-helt *post festum*».

## Utgivelser
(utgitt i Kristiania/Oslo der annet ikke er angitt)

### Fagbøker
* 1899: *Reform af den medicinske undervisning* (eget forlag)
* 1914: *Alkoholen og samfundet. En kritisk revision af en svensk lægekomites arbeide «Alkoholen och samhället»* (IOGTs norske forlag, Trondhjem, også utgitt på svensk)
* 1917: *Stortinget og afholdsbevægelsen. En historisk oversigt* (IOGT, Trondhjem)
* 1918: *Lægernes alkoholforordninger* (IOGT, Trondhjem, også utgitt på svensk)
* 1921: *Forslag til lov om motarbeidelse av alkoholbruken med motiver*, som medlem av Alkoholkommisjonen
* 1932: *Hovedpunktene i arvelæren* (Det norske Arbeiderpartis Forlag)
* 1945: *Quo vadis, Norvegia?*, grunnlovsrevisjon (Johan Grundt Tanum Forlag)
* 1950: *[[Norske aktstykker til okkupasjonens forhistorie]]* (Tanum)
* 1958: *Folke Bernadotte og det svenske redningskorps 1945. [[Hugh Trevor-Roper|Trevor-Ropers]] angrep på Bernadotte* (Tanum)

### Artikler, særtrykk og småskrifter
(listen er ikke uttømmende; Scharffenberg skal ha forfattet omkring 1&nbsp;000 artikler)
* 1898: *Træk af dissektionens historie* + *Kadavere til universitetet*, særtrykk
* 1898: *Studenterne og universitetet*, særtrykk
* «Det militære santitetsvæsen i Norge i midten af det 17de aarhundrede navnlig under Hannibalsfeiden 1643&ndash;45», i *Norsk Magazin for Lægevidenskaben* nr. 6/1900
* 1901: *[[Johan Gottfried Erichsen]] og fødselstangens indførelse i Norge*, særtrykk
* 1902: *Bidrag til familien Chamberlen's historie*, særtrykk
* 1902: «Bidrag til det danske veterinærvæsens historie i det 17deaarhundrede», i *Maanedsskrift for Dyrlæger*, bind 14 (København)
* 1902: «Havde de priviligerede kirurger eneret til at udøve kirurgi?», i *Ugeskrift for Læger* nr. 31&ndash;32/1902 (København)
* 1902: «Nogle dyreforsøg med tuberkuløse, serøse exsudater i smaamengder», i *Hospital-tidende* nr. 13&ndash;14/1902 (København)
* 1902: «Træk af den mandlige pseudohermafroditismes historie i Norge og Danmark», i *Norsk Magazin for Lægevidenskaben* nr. 9/1902
* 1902: *Bidrag til Botanikens Historie i Norge i det 17de Aarhundrede*, særtrykk
* 1904: «Farvefaste legemer &ndash; ‘Schön's legemer’ &ndash; paavist i en tuberkuløs halsglandel», i *Norsk Magazin for Lægevidenskaben* nr. 8/1904
* 1904: «Fyldearresterne», i *Afholdsvennernes Aarbog* 1905 (Porsgrund)
* 1904&ndash;05: *Bidrag til de norske lægestillingers historie før 1800*, særtrykk i 3 bind
* 1905: *Alkohol som nydelsesmiddel (og lidt om tobak, kaffe og te)*, særtrykk (Det norske Totalafholdsselskab)
* 1905: «Bemerkninger om statistisk metode», i *[[Tidsskrift for Den norske lægeforening]]* nr. 5/1905
* 1905: «Kampen mod alkoholen i Norge», i *Det ny Aarhundrede* nr. 11, 22 & 24/1905 (København)
* 1905: *Krænker den norske afholdslovgivning borgernes retmæssige krav paa personlig frihed?*, særtrykk (Det norske Totalafholdsselskab)
* 1909: *Antiforbudsforeningen*, særtrykk
* 1909: *Alkoholforbudets gjennemførelse i Norge*, særtrykk
* 1911: *Direkte folkeafstemninger om rusdrikhandlen: «lokalt veto»*, særtrykk (Den Norske Godtemplarordens storloge)
* 1925: *Drikk, drukkenskap og forbud i Norge. Alkoholstatistiske oplysninger*, sammen med Philip Pedersen (Landskomiteen for avholdsundervisning)
* 1929: *Om alkoholbrukets orsaker*, nr. 2 av *Småskrifter i alkoholfrågan* (Eklunds förlag, Stockholm)
* 1943: *Oscar Nissen: 1843 &ndash; 31.okt. &ndash; 1943*, sammen med Idar Handagard
* 1945: *Torgny Segerstedt*, sammen med Harald Grieg og Vilhelm Moberg, nr. 1 av *Foreningen Nordens skrifter*
* 1947  *[http://www.krigshistorie.net/scharffenberg_rettsbegrepene.html Oppløsning av rettsbegrepene] *, Morgenbladet, 1947 
* 1948: *[https://web.archive.org/web/20081119111544/http://www.krigshistorie.net/scharffenberg_sammenheng.html Den virkelige sammenheng]*, Morgenbladet nr. 184, 25. October 1948  
* 1948: *[http://www.krigshistorie.net/scharffenberg_uttalelser.html Kraftige uttalelser av overlege Scharffenberg] *Privat intervju til Lofotposten 25.10.1948 
* 1948: *[http://www.krigshistorie.net/scharffenberg_bekjennegenskyld.html Vi bør erkjenne vår egen skyld] *, Morgenbladet nr. 184, 9. april 1948 
* 1951: *[https://web.archive.org/web/20081119105731/http://www.krigshistorie.net/scharffenberg_hankey.html Lord Hankeys oppgjør]* Morgenbladet nr. 181, 1950 
* 1951: *Like stemmerett: uretten mot Oslo* (Tanum)
* 1951: *[http://www.krigshistorie.net/scharffenberg_gjerninger.html Straffede og ustraffede gjerninger] *, Morgenbladet, 1952 
* 1955: «Kritisk tilbakeblikk på politikken i 1905», i *Samtiden* nr. 5&ndash;6/1955
* 1956: «Skjebnedagen i Potsdam 5. juli 1914», i *Samtiden* nr. 9/1956

### Skjønnlitteratur
* 1889: *Hjemløse Sange*, dikt, under psevdonymet Kai Lykke (Huseby & Co.s Forlag)

### Annet
* 1914: Ulrik Quensel: *Alkoholfrågan från medicinsk synpunkt*, referat og kritikk ved Scharffenberg (IOGT, Trondhjem)
* 1915: «Underklassens stilling til fædrelandets forsvar», foredrag i Norges forsvarsforening
* 1921: «Personlighetens frihet», foredrag (Trondhjem, også utgitt på svensk)
* 1936: Ragnar Nordli: *Edgar Andre dødsdømt*, forord ved Scharffenberg
* 1969: *Alkoholspørsmålets filosofi: fra Johan Scharffenbergs skrifter*, nr. 3 av *Folkeskrifter om alkoholspørsmålet* (Fondet for Forskning og Folkeopplysning om Edruskap)
* 1972: *Frihet og menneskeverd. Artikler i utvalg*, ved August Schou (H. Aschehoug & co (W.Nygaard))

Nasjonalbiblioteket i Oslo har dessuten en omfattende samling med avisutklipp av og om Scharffenberg.

## Litteratur
* 1939: *Frihet &ndash; sannhet. Festskrift til Johan Scharffenberg, 70-årsdagen 23. november 1939*, redigert av Ragnar Vogt
* 1948: *Johan Scharffenberg, Ragnar Vogt, Sven Aarrestad: biografier, bibliografier*, ved Olav Sundet, K. Haave og N. B. Johannessen (Landsrådet for edruelighetsundervisning)
* 1960: Otto Lous Mohr: «Johan Scharffenberg 90 år», i *Samtiden* nr. 1/1960
* 1962: Idar Møglestue: *Kriminalitet og sosial bakgrunn*, «en analyse av overlege Johan Scharffenbergs materiale for fanger innsatt i Botsfengslet i 1920&ndash;1939», nr. 11 av *Samfunnsøkonomiske studier* (Statistisk sentralbyrå)
* 1967: *Johan Scharffenbergs minne* (Landsforbundet for folkeavstemning)
* 1972: Svein Ramstad: *Johan Scharffenberg og avholdsbevegelsen til sommeren 1911*, hovedoppgave i historie ved Universitetet i Oslo
* 1972: Anders Nic. Sætre: *Scharffenberg og rettsoppgjøret med to tillegg: 1. Scharffenbergs syn på forspillet til 9. april 1940.&ensp;2. Scharffenbergs syn på Norges forsvars- og utenrikspolitikk*, hovedoppgave i historie ved Universitetet i Bergen
* 1977: Olav Sundet: *Johan Scharffenberg (1869&ndash;1965): samfunnslege og stridsmann* (Tanum)
* 1990: Nils Johan Lavik: *Makt og galskap: en psykiater i konfrontasjon med nazismen* (Pax forlag)
* 2002: Frode Tarjei Selman: *«Thi jo mindre der fordres, des mindre vindes»: Johan Scharffenberg og striden om den medisinske undervisningen ved Det kongelige Frederiks universitet i Kristiania*, hovedoppgave i historie ved Universitetet i Oslo
* 2010: Espen Søbye, *En mann fra forgangne århundrer. Overlege Johan Scharffenbergs liv og virke 1869–1965. En arkivstudie*. Oktober, Oslo, 2010.

## Referanser


## Eksterne lenker
* ''PaxLeksikon''
* Einar Kringlen: «Hitler og Scharffenberg» &ndash; innlegg i *Dagsavisen* 2005
* Helge Pedersen: ''Gud har skapat svarta och vita människor, jäfvulen derimot halfnegeren: En komparativ analyse av Jon Alfred Mjøen og Herman Lundborgs rasehygieniske ideer i Norge og Sverige. Ca. 1900&ndash;1935'' &ndash; hovedoppgave i historie ved Universitetet i Oslo, 2003

### Andre kilder
* BIBSYS  (NTNU)
* Digitalarkivet. Folketellingene av 1865 og 1900
*