open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arkitekturåret 1255

**Arkitekturåret 1255** er en oversikt over blant annet fullførte bygninger av arkitektonisk betydning, priser, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkitektur i 1255.

## Bygninger

## Fødsler
* Lorenzo Maitani - italiensk arkitekt og billedhugger som i hovedsak var ansvarlig for bygging og dekorasjon av fasaden til Domkirken i Orvieto (født 1330)

## Dødsfall
...
Soelvolds vei (Oslo)

**Soelvolds vei** (1–11; ingen partallsadresser) er en vei på Hoff i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Konventveien til Ladeveien.
										
Veien fikk navn i 1934 etter Peder Soelvold.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Solfjellsbakken (Oslo)

**Solfjellsbakken** (1–3C, 2–6) er en vei på Ryen i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Gabbi Lunds vei til Baglerfaret. Navnet ble vedtatt i 1927.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Solkroken (Oslo)

**Solkroken** (1–5, 2–22) er en vei på Teisen i bydel Alna i Oslo. Den begynner i Teisenveien nær dennes kryss med Strømsveien. Derfra går den sørøstover i en bue rundt en plass og litt forbi Duggveien. Veien liger i Fjellhus hageby.

Navnet ble vedtatt i 1940.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Solskinnsveien (Oslo)

**Solskinnsveien** (1–25, 2A–24) er en vei på Grimelund i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går sørøstover fra Dalsveien ved siden av Smestad brannstasjon, følger Viggo Hansteens vei parallelt et stykke (her møter veien også Grimelundshaugens nedre del som sykkelvei) og går nordover og nesten tilbake til Dalsveien før den ender som blindvei.

Navnet er fra 1925. Tidligere krysset veien ringveien og inkluderte det som nå er Solskinnskroken, men dette ble endret i 1996 i forbindelse med utbygging og nedsenkning av ringveien (Ring 3).

Veien består av villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sondrevegen (Oslo)

**Sondrevegen** (1A–29, 2A–38) er en vei på Montebello i bydel Ullern i Oslo. Den går vestover fra et kryss med Hemmestveitbakken og Nordheimbakken før den dreier mot sør, så øst og nordøst. Etter å ha gått parallelt med Kolsåsbanen et stykke ender den i en snuplass.

Veien fikk navn i 1951 etter Sondre Norheim. Også en rekke andre veier i området har navn etter skihelter.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Kunståret 1429

**Kunståret 1429** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1429.

__NOTOC__
## Hendelser

## Verk

## Fødsler
*ca. 1429 – Gentile Bellini, italiensk maler innen den venetianske skolen (død 1507)

## Dødsfall
* 30. oktober – Ambrogio di Baldese, italiensk maler innen seingotikken (født 1352)

## Referanser
Solbakken allé (Oslo)

**Solbakken allé** (1–19, 2–28) er en vei på Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går sørøstover fra Høybråtenveien og ender som blindvei i en snuplass.

Veien fikk navn i 1935 etter eiendommen Solbakken i Høybråtenveien 58.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Solbakkeveien (Oslo)

**Solbakkeveien** (1–17, 2–26) er en vei på Høyenhall i bydel Østensjø i  Oslo. Den går fra Kildals vei til Manglerudveien.

Navnet ble vedtatt i 1917.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Svartdalsveien (Oslo)

**Svartdalsveien** er en vei som går mellom Kværner (bydel Gamle Oslo) og Manglerud (bydel Østensjø) i Oslo. Den går fra Konows gate til Plogveien.

Veien fikk navn i 1937 etter et dalsøkk på sørsiden av en slyng i veien. Mangleruddelen av veien har OBOS-blokker fra 1947–54 i Manglerud borettslag.

## Kilder
*
Steingardveien (Oslo)

**Steingardveien** (1–17, 2–10) er en vei på Nordberg i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Carl Kjelsens vei til Langmyrveien.

Veien fikk navn i 1940 etter steingjerdet som går langs veien.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Steingrims vei (Oslo)

**Steingrims vei** (1–39C, 2A–34B) er en vei på Brattlikollen/Karlsrud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Sandstuveien til Raschs vei.

Navnet ble vedtatt i 1926. Flere veier i området har slike norrøninspirerte personnavn.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Steinliveien (Oslo)

**Steinliveien** (1A–31, 2–34) er en vei på Karlsrud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går nordvestover fra Raschs vei og ender som blindvei.

Navnet ble vedtatt i 1926.

Nr 3B var tjenestebolig for Oslos biskop fra 1971, men er fra 1990 tjenestebolig for Nordstrand menighet.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Stigenga (Oslo)

**Stigenga** (1A–37, 2–310) er en vei på Høybråten (Oslo) i bydel Stovner i Oslo. Den går som blindvei nord- og sørover fra vestenden av Ruths vei.

Veien fikk navn i 1971 etter gården Stig (gnr./bnr. 105/9).

Veien har rekkehusbebyggelse fra begynnelsen av 1970-årene.

Rekkehusbebyggelsen sogner til Haugenstua skole. Skolen har skoletrinn fra 1-10. klasse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Stjerneblokkveien (Oslo)

**Stjerneblokkveien** (1–23, 2–22) er en vei på Grorud (bydel Alna) i Oslo. Den går nordøstover fra Maria Dehlis vei og følger Hovedbanen et stykke før den ender i en snuplass.

Veien fikk navn i 1952 etter de stjerneformede blokkene som ble oppført i 1951- 1953, tegnet av arkitektene Bernt Heiberg og O.M Sandvik. Ideen med et trekantet trappehus og tre utspringende armer ble formet av de svenske arkitektene Sven Backström og Leif Reinius. Flere slike sammenkjedede stjernehus ble oppført i Sverige i årene 1944–1952.

Blokkene tilhører Stjerneblokkveien borettslag, som opprinnelig het «Jernbanens borettslag» og var bygget for NSB-ansatte.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Storkenebbveien (Oslo)

**Storkenebbveien** (1–33, 2A–8) er en vei på Sogn i bydel Nordre Aker i Oslo. Den kan nærmest regnes som en løkke i den nordligste delen av Flesåsveien. Det er også gangveiforbindelse opp mot Nordberg skole.

Navnet ble vedtatt i 1952, og det finnes også andre veier med plantenavn i området.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Stormyrveien (Oslo)

**Stormyrveien** (1–19, 2–20) er en vei på Hellerud i bydel Alna i Oslo. Den går fra Rundtjernveien til Grankollveien.

Veien fikk navn i 1933 etter Stormyr skytebane, som lå øst for veien.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Storåssvingen (Oslo)

**Storåssvingen** (1–9; ingen partallsadresser) er en vei på Øvre Ljanskollen i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Storåsveien.

Navnet ble vedtatt i 1952.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
Storåsveien (Oslo)

**Storåsveien** (1–35, 2–56) er en vei på Øvre Ljanskollen i bydel Nordstrand i Oslo. Den går sørover fra Kronveien og ender nede ved gangveien som går parallelt med Ljabrudiagonalen.

Navnet ble vedtatt i 1947.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Steinspranget (Oslo)

**Steinspranget** (7–67, 2–68) er en vei på Lambertseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Feltspatveien til en snuplass sør for Kvartsveien.

Navnet ble vedtatt i 1951, og i området er også en rekke andre veier med navn hentet fra geologien.

Veien har blokker i borettslagene Steinspranget, Rabben og Avstikkeren.
Fil:Steinspranget (18. mars 2018).jpg|Steinspranget borettslag (2018)


## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Stiftamtmann Kaas’ vei (Oslo)

**Stiftamtmann Kaas' vei** (1–3, 2–8) er en vei i Ullevål hageby i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra John Colletts allé til Ullevålsalleen.

Veien fikk navn i 1918 etter Frederik Julius Kaas.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Stovnerbakken (Oslo)

**Stovnerbakken** (9–187, 2A–98) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går østover fra Fossumveien forbi Tangerudveien og ender i en snuplass. Derfra er det gangveiforbindelse videre mellom bebyggelsen. Før 2021 ble navnet brukt om det som nå er Jorines vei (sørover mot Høybråten stasjon), mens navnet Jorines vei ble brukt om den vestre delen bort til Fossumveien. Dette ble endret etter vedtak i bydelsutvalget.

Navnet ble vedtatt i 1929. Det antas å stamme fra husmannsplassen med samme navn.

Mye av rekkehusbebyggelsen i veien er fra 1960-årene og tilknyttet Stovner borettslag.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Oslo byleksikon: Stovnerbakken
*
Stovnerlia (Oslo)

**Stovnerlia** (1–101; ingen partallsadresser) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går som blindvei østover fra Fossumberget.

Navnet ble vedtatt i 1974.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Stovnerveien (Oslo)

**Stovnerveien** (1–101, 2–84) er en vei på Stovner/Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går fra Høybråtenveien til Olaus Fjørtofts vei.

Navnet ble vedtatt i 1915.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Åsvatnet

**Åsvatnet** er et tjern som ligger ved foten av Barkafjellet på Heia i Strand kommune. Andre godkjente navn på tjernet er Åsvatn, som var det offisielle navnet frem til 1988, men skrivemåten er ikke lenger anbefalt av Statens kartverk.

Åsvatnet var tidligere kilde for vannforsyning til Jørpeland, men ble etterhvert erstattet av Regnarvatnet. Dette skyldtes blant annet at det noen sommere ikke var nok vann i tjernet, og at flere hus på Jørpeland ikke ble forsynt med vann. Dette var særlig et problem sommeren 1977. Tjernet vurderes likevel som en reservekilde i tilfelle akutt forurensing av Regnarvatnet

I 1992 ble det innført ørekyt i Åsvatnet. Dette er den eneste kjente ørekytbestanden i Rogaland, og har høyt skadepotensial på naturlige fiskebestander i fylket.

## Litt om området
Utsiktsvegen på Leite, som er en del av Barkastølvegen, ender ved Åsvatnet. I tillegg til Barkafjellet, ligger fjell som Åsen, Hamrane, Ranibba og Kjortåsen i området rundt tjernet. Fjellsåna renner fra Åsvatnet og munner ut ved Norlys i Botnefjorden.

## Referanser
Strandhaugen (Oslo)

**Strandhaugen** (1–5, 2–8) er en vei på Malmøya i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Brattoddveien.

Veien fikk navn i 1956 etter villaen Strandhaugen i nr. 4.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Stubberudveien (Oslo)

**Stubberudveien** (7, 2–10) er en vei på Alnabru i bydel Alna i Oslo. Det er en blindvei i industriområdet på sørsiden av Strømsveien.

Navnet ble vedtatt i 1956.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Stuttvegen (Oslo)

**Stuttvegen** (1–5, 2A–8) er en vei på Nordstrandshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Solveien til Midtåsen.

Navnet ble vedtatt i 1932.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Stølsvegen (Oslo)

**Stølsvegen** (1–31, 2–52) er en vei på Årvoll i bydel Bjerke i Oslo. Den går fra Kildeveien til Østreheimsveien.

Navnet ble vedtatt i 1953

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Støttumveien (Oslo)

**Støttumveien** (1A–15; ingen partallsadresser) er en vei på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Vingolfveien. Det er forbindelse videre nordover via sti til Vikingveien.

Veien fikk navn i 1917 etter fanejunker Fredrik Støttum (1838–98), som var blant de første villaeierne på Nordstrand.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Stålverksveien (Oslo)

**Stålverksveien** (1, 2) er en vei på Ensjø i bydel Gamle Oslo. Den går fra Malerhaugveien til Gladengveien, og veiløpet fortsetter i Bertrand Narvesens vei.

Navnet ble vedtatt i 1952 og viser til at Christiania Staalværk i sin tid hadde fabrikkanlegg i området.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Sturlas vei (Oslo)

**Sturlas vei** (1A–15, 2–16) er en vei på Holmen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Holmenkollveien til Arnebråtveien.

Veien fikk navn i 1953 etter Sturla Tordsson, far til Snorre Sturlason. Tidligere het veien Snorres vei.

Veien har villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rebecca Adler-Nissen

**Rebecca Adler-Nissen** (født 14. november 1979) er en dansk statsviter, som særlig har forsket på internasjonal politisk sosiologi, EUs utvikling og forholdet mellom EUs medlemsstater. Hun er professor ved Institut for Statskundskab ved Københavns Universitet. 

Adler-Nissen har mastergrad og PhD-grad i statsvitenskap fra Københavns universitet. I sin forskning har hun anvendt antropologiske feltarbeidsmetoder og intervjuer for å belyse politiske forhandlinger i EU-systemet.

I 2015 ble hun til delt Nils Klim-prisen

## Referanser


## Eksterne lenker
* Rebecca Adler-Nissens side ved Københavns universitet
Kunståret 1428

**Kunståret 1428** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1428.

## Hendelser

## Verk

## Fødsler
*Maria Ormani, italiensk nonne av Augustinerordenen som var skriver og manuskript illustratør (død ca. 1470)
*Chen Baisha, Kinas mest kjente konfucianske høylærde, diktere og kalligrafer på Mingdynastiets tid (død 1500)

## Dødsfall
*Andrea di Bartolo, italiensk maler innen sienaskolen (født 1360/1370)
*Masaccio - maler i Quattrocento-perioden av den italienske renessansen (født 1402)
Sundveien (Oslo)

**Sundveien** (1A–37, 18A–34) er en vei på Malmøya i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Malmøysund og sørover langs det meste av øyas østkyst.

Navnet ble vedtatt i 1956.

I nr. 7 er «Fergemannsstua», som ble oppført i 1875 for ansatte ved et lokalt kalkbrenneri. En periode var den bolig for fergemannen.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Svinten (Oslo)

**Svinten** (1A–37, 18A–34) er en gangvei på Malmøya i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Sundveien til Malmøyveien.

Navnet ble vedtatt i 1956.

Ingen hus har adresse til veien.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sveavegen (Oslo)

**Sveavegen** (1–125, 8–14) er en vei i Prinsdal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går fra Nedre Prinsdals vei (for det meste parallelt med denne) og til Berglyveien.

Navnet ble vedtatt i 1952 og viser til svenskehusbebyggelse langs veien.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sveiserveien (Oslo)

**Sveiserveien** (1–35, 2–36) er en vei på Skøyenåsen i bydel Østensjø. Den går som blindvei sørover fra Solbergliveien.

Veien fikk navn i 1955. En rekke veier i området har navn etter yrkestitler knyttet til verftsindustrien.

Veien har småhusbebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sven Oftedals vei (Oslo)

**Sven Oftedals vei** (1–5, 2–10) er en vei på Bredtvet i bydel Bjerke i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Nedre Kalbakkvei.

Veien fikk navn i 1969 etter Sven Oftedal.

Bygget i nr. 10 (ark. Bue og Prytz) ble oppført i 1975 som lager- og kontorbygg for Norsk Medisinaldepot, som holdt til der til 2011. Siden er bygget rehabilitert og har nå mer variert bruk.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Svenskestien (Oslo)

**Svenskestien** (2–8; ingen oddetallsadresser) er en gangvei på Nordstrandshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Åsdalsveien til Ingiers vei.

Navnet ble vedtatt i 1917. En lokal tradisjon vil ha det til at Karl XIIs hær gikk her, uten at dette kan bekreftes.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Svensenga (Oslo)

**Svensenga** (7–67, 2–174) er en vei på Korsvoll i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordvestover fra Frysjaveien mot Maridalsveienog ender i en snuplass.

Veien fikk navn i 1952 etter den tidligere husmannsplassen Svensenga (gnr./bnr. 59/499) under Brekke. Den lå ved Frysjaveien 25.

Veien har for en stor del rekkehusbebyggelse.

## Referanser


## Kilder
* 

* Oslo kommunes bydelsoversikt
Svenskerudveien (Oslo)

**Svenskerudveien** (3–43A, 2–26B) er en vei på Ryen i bydel Østensjø i Oslo. Den går som blindvei først vestover, så sørover fra Høgdaveien.

Veien fikk navn i 1968 etter Svenskerud (gnr./bnr. 160/7), en tidligere husmannsplass under Abildsø. Denne lå i sin tid ved nr. 20.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Surstoffveien (Oslo)

**Surstoffveien** (5–9, 2) er en vei på Bryn i bydel Gamle Oslo. Den går som blindvei sørover fra Østensjøveien.

Navnet viser til at Norsk Surstof & Vandstoffabrik (nå AGA) tidligere hadde lokaler i Østensjøveien 27.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Svarttrostveien (Oslo)

**Svarttrostveien** (3–29, 2–24) er en vei i Voksenlia i bydel Vestre Aker i Oslo. Den begynner som blindvei et stykke sørvest for Harestien og ender i en snuplass et stykke nordvest for Røslyngveien. Derfra er det gangveiforbindelse forbi bebyggelsen og til flere av naboveiene.

Navnet ble vedtatt i 1965.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sverres plass (Oslo)

**Sverres plass** er på Lille Tøyen i bydel Grünerløkka i Oslo. Det er en gresskledd plass mellom husene i kvartalet mellom Ansgar Sørlies vei, Solefallsveien, Tore Hunds vei og Kaare Røddes plass.

Plassen fikk navn i 1924 etter kong Sverre. Det er ingen adresser knyttet til plassen.

## Referanser


## Kilder
*
Syrenveien (Oslo)

**Syrenveien** (1–19B, 2–16) er en vei på Berg i bydel Nordre Aker i Oslo. Det er en T-formet vei som går nordover fra Nils Lauritssøns vei og deler seg med én gren vestover til Humleveien og en annen østover til Kløverveien.

Det svenskklingende navnet ble vedtatt i 1932. I området er også en rekke andre veier med plantenavn.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Svovelstikka (Oslo)

**Svovelstikka** (1–5; ingen partallsnumre) er en vei på Etterstad i bydel Gamle Oslo. Den går fra Grensesvingen til Fyrstikkalleen.

Navnet ble vedtatt i 1990 og viser til Bryn-Halden & Nitedals Tændstikfabrik, som hadde fabrikk her til 1967.

De tidligere fabrikklokalene i området er rehabilitert og kombinert med nyere arkitektur til et boligområde.

## Kilder
* 

* Oslo kommunes bydelsoversikt
Søndre Rød (Oslo)

**Søndre Rød** (1A–21D, 2A–22B) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo.
Den går nordover fra Aslakveien. En bom etter ca. 40 meter setter en stopp for alminnelig bilkjøring, men veien forgrener seg og fortsetter gjennom boligfeltet til rundkjøringen innerst i Røaveien, der en anne bom hindrer gjennomkjøring.

Dette var tidligere en del av Austliveien. Navnet ble vedtatt i 1983 og viser til Søndre Rød gård.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Vegen smal og porten trang

***Vegen smal og porten trang*** er en novellesamling av Ragnar Hovland, utgitt i 1981 på Samlaget. Den ble gitt ut igjen i ny utgave i 1999, som markering av Hovlands tjueårsjubileum som forfatter.

Boken består av en rekke korte noveller, alle skrevet i første person. Novellene står fritt fra hverandre, og omhandler alle ulike karakterer. De er likevel strukturert slik at novellenes hovedpersoner er barn i de første historiene, mens historiene utover i boken handler om stadig eldre mennesker i mer komplekse livssituasjoner. Hovlands mangesidige vestlandsbakgrunn viser seg tydelig i fortellingene, og boken har blitt fremholdt som viktig for den vestlandske identiteten.

## Kilder
* *Dag og Tid* nr. 26, 1. juli 1999: «Gjensyn med vestlandsk beat», Roald Helgheim
Sørbyhaugen (Oslo)

**Sørbyhaugen** (1A–33, 2A–48) er en vei på Smestad i bydel Ullern i Oslo. Den går fra C.A. Torstensens vei nær dennes kryss med Ullernchausseen og ender i samme vei nær tidligere Sørbyhaugen stasjon på Røabanen og Kolsåsbanen.

Veien fikk navn i 1933 etter en tidligere husmannsplass under Sørby (Søndre Huseby).

Sørbyhaugen 33 er i to etasjer. Kirkenær ballettskole holder til i første etasje, mens det er bolig i andre etasje. Huset er  bygd i 1960 og tegnet av arkitektene Gudolf Blakstad og Herman Munthe-Kaas. Det er oppført på Byantikvarens gule liste over bevaringsverdig bebyggelse og vurderes i 2021 regulert til bevaring.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Saarbataljonen

**Saarbataljonen** eller **Zarbataljonen** var en svensk fredsstyrke under mandat under Folkeforbundet, som virket mellom desember 1934 og februar 1935. Enheten var forlagt til Kreis Merzig i Saarområdet (den vestlige del av det nåværende Saarland, begge størrelser med lignende, men ikke helt like grenser).

## Historikk
I samband med Versaillesfreden i 1920 ble territoriet Saarland dannet og stilt under fransk styre under en 15-års periode, med mandat fra Folkeforbundet. I januar 1935 var det planlagt et folkeavstemning i Saarland, der innbyggerne stemte om de skulle tilhøre Frankrike, Tyskland eller fortsette som mandat under Folkeforbundet.

Frankrike hadde rett til å sende inn militærpersonal i området, men Tyskland skulle ikke godkjenne folkeavstemningen dersom fransk militær overvåket den. Da tilbød Storbritannia seg å overvåke avstemningen med militærpersonal. Samtlige parter gikk med på den løsningen, og gjennom mandat fra Folkeforbundet ble det dannet en styrke bestående av militærpersonal fra Storbritannia, Italia, Nederland og Sverige.

Da Sverige ikke hadde noen stående avdeling å arbeide, og opplæringstiden for svenske vernepliktige var blitt senket ved försvarsbeslutet 1925, ble de betraktet som ikke tilstrekkelig utdannet til å bli sendt til Saarland. Derfor ble det i stedet dannet en enhet bestående tidligere fast ansatte militære, underoffiserer og befalselever fra infanteriet. De svenske offiserene ble hentet fra infanteriregimentene. Totalt bestod styrken av 261 personer. Av dem var 50 personer aktivt befal. Styrken var en såkalt *svag bataljon*, med en stab og to geværskompanier, og rykket inn den 16. desember 1934 for forsert utdannelse på Svea livgarde (I 1). Styrken avreiste den 20. desember og var fremme i Saarbrücken den 22. desember, drr bataljonen ble mønstret av den britiske generalen John Brind, som førte befal over FF-styrkene.

Den svenske styrken ble forlagt til den relativt rolige Kreis Merzig. Staben ble lagt til byen Merzig, ett kompani i Beckingen, og en pluton i Mettlach. Overvåkningen av området hadde blitt tildelt til Sverige, da det ble ansett å passe de uerfarne svenskene.

Styrkens mandat var å opprettholde orden og beskytte folkeavstemningen, og skulle bare settes inn dersom det lokale politi ikke klarte med å opprettholde orden.

Den 13. januar 1935 gikk Saarland så til urnene. Den svenske styrken fikk i oppgave å samle inn valgurner, og så sende dem til den britiske styrken i Saarbrücken. To dager senere, den 15. januar, ble resultatet bekjentgjort: 90,3 prosent av innbyggerne stemte for at Saarland skulle forenes med Tyskland, 8,8 prosent å fortsette som mandat under Folkeforbundet, og 0,4% for en tilslutning til Frankrike. Den internasjonale avstemningskomiteen ble ledet av en svensk landshøvding, Allan Rodhe.

Det svenske styrken ble i Saarområdet fram til den 18. februar, og ble oppløst i Stockholm den 23. februar. Den 1. mars 1935 ble Saarområdets tilslutning til Tyskland proklamert.

## Litteratur
*
Stoomvaart Maatschappij Zeeland

**Stoomvaart Maatschappij Zeeland** (SMZ) var et nederlandsk fergeselskap som hadde rute mellom Nederland og England. Det ble grunnlagt i 1875 og opphørte i 1989.

## Referanser


## Litteratur

* Haws, Duncan (1993). *Merchant Fleets - Britain's Railway Steamers - Eastern & North Western Companies + Zeeland and Stena*. Hereford: TCL Publications. ISBN 0-946378-22-3.

## Eksterne lenker
*
Sørliveien (Oslo)

**Sørliveien** (80-812) er en vei på Klemetsrud i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går østover fra Enebakkveien til Grønmo gjenbruksstasjon.

Veien fikk navn i 1910 etter gården Sørli (Store Li), som ligger på høyresiden i begynnelsen av veien, nord for Klemetsrud skole. Nordli (Lille Li) er i nr. 20–30. Grønmo golfbane er i nr. 70.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sølve Solfengs vei (Oslo)

**Sølve Solfengs vei** (1–41, 2–46) er en vei på Sandås i strøket Rødtvet i bydel Grorud i Oslo. Den går vestover fra Rasmus Engers vei. Ved Hestehagen dreier den nordøstover, og den ender som blindvei.

Veien fikk navn i 1959 etter en litterær skikkelse hos Hans Aanrud.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sørsletta (Oslo)

**Sørsletta** (1–13, 2–10B) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Gravdalsveien til Linhusveien.

Navnet ble vedtatt i 1952.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sørvangen (Oslo)

**Sørvangen** (1–33, 2–32E) er en vei på Vækerø i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Vækerøveien til Vækerø terrasse.

Navnet ble vedtatt i 1937.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Krudttønden

**Krudttønden** er en kafé og kultursenter beliggende på Serridslevvej i Østerbro i København. Krudttønden ble etablert i 1990 av København kommune etter oppfordring av lokale kunstnere og ildsjeler. Bygningen er en tidligere kaserne og ridehall, og er senere blitt utvidet.

Krudttønden blir anvendt til mange forskjellige kulturelle arrangementer; teater, konserter, debatter, utstillinger og mottagelser. Fasilitetene omfatter også en kulturkafé.

Krudttønden presenterer ca. 400 arrangementer i året, fordelt på ca. 100 konserter, 10 teaterproduksjoner, og en rekke øvrige kulturelle begivenheter og foredrag.

Krudttønden er en del av København kommunes kultur- og fritidsforvaltning.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
MS «Vindafjord» (1959)

**MS «Vindafjord»** (IMO 5360209) var et lasteskip i Den norske Amerikalinjes (NAL) flåte. Skipet seilte for rederiets Øst-Afrika-linje til Mombasa, Dar-es-Salaam og Madagaskar. Fartøyet ble bygget ved Uddevallavarvet i 1959 for AS Thor Dahl og døpt **MS «Thorscarrier»**. I 1969 ble hun solgt til Skipsaksjeselskapet Malmtransport (NAL) og omdøpt MS «Vindafjord». I 1972 ble hun overført til NAL, og i 1978 solgt til Frijoles Cia Naviera S.A., Pireus.

## Kilder
* M/S Vindafjord Sjøhistorie.no
* 1959 MS Thorscarrier  Lardex.net

## Eksterne lenker
*
Jaktfeltskyting

**Jaktfelt** er en type feltskyting organisert av Norges Jeger- og Fiskerforbund hvor man skyter med rifle på ulike dyrefigurer med varierende avstander mellom ca. 40-200 meter og i forskjellige skytestillinger, vanligvis stående, sittende og liggende. Vanligvis skytes det på 6 ulike poster med 5 skudd i hver figur. Figurene har en indre treffsone som gir 5 poeng og en ytre treffsone som gir 3 poeng. Med totalt 30 skudd er da maksimal poengsum 150 poeng.

Jaktfelt arrangeres i Sverige av Svenska Jägareförbundet, i Danmark av Danmarks Jægerforbund og internasjonalt av International Hunting Rifle Shooting Association (IHRSA).

## Klasser
Alle kaliber fra .22 LR og oppover er tillatt. Det er to utstyrsklasser, jegerklasse og sporter.

### Jegerklassen
* Maksimal vekt er 5,5 kg for våpen med magasin og kikkert.
* Kikkerten kan maksimalt stilles inn på 12 ganger forstørrelse (unntatt finaleomgang på fylkes-, landsdels- eller Norgesmesterskap)
* Bekledning må være jaktmessig, spesiell avstivende skytterbekledning er ikke tillatt

### Sporter
* Ingen vektbegrensning
* Kikkert kan stilles inn på valgfri forstørrelse
* Spesiell skytterbekledning er tillatt

Felles for både jegerklassen og sporter er en minimum avtrekksvekt på 1&nbsp;kg.

## Sesongen
Sesongen for jaktfeltskyting i Norge pleier å vare fra slutten av april til starten av august. Til sammenligning er jakttiden for mye hjortevilt fra august/september til desember, mens jakttiden for mange fuglearter er fra august/september til slutten av februar.

## Norgesmesterskap
Det første offisielle norgesmesterskapet i Jaktfelt ble arrangert i 1987. Under er en liste over tidligere og kommende norgesmesterskap:

## Se også
* Jegerklassen i Det frivillige Skyttervesen.
* Liste over skytterorganisasjoner
* Skytebaner i Norge
* Sikkerhetsregler for skytevåpen
* Sikkerhetsområde
Henrik Stubkjær

**Henrik Stubkjær** (født 1961) er en dansk teolog og biskop i Viborg stift i Den danske kirke fra 23. november 2014, da han overtok etter Karsten Nissen. Han er cand.theol. og har vært sogneprest, generalsekretær i Folkekirkens Nødhjælp fra 2005 til 2014.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biskopens side hos viborgstift.dk
Kunståret 1476

**Kunståret 1476** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1476.

## Hendelser

## Malerier

## Skulpturer

## Fødsler

## Dødsfall
* Cristoforo di Geremia - italiensk medaljemaker (født 1410)
Fjordelva (Kvænangen)

**Fjordelva** (eller **Kanaselva**) er ei elv i Kvænangen kommune i Troms. Den har utspring fra Langfjordjøkelens nordvestligste utløpere, og renner mot vest gjennom Kanasdalen ned til Olderfjordvatnet (29 moh). Fra Olderfjordvatnet fortsetter elva videre ned til munningen i Olderfjorden. Over Olderfjordvatnet kalles elva Kanaselva, mens den 1,1 kilometer lange strekningen nedenfor Olderfjordvatnet heter Fjordelva. Elva er  lang, og har et nedbørfelt på . Middelvannføringen ved munningen er .

## Referanser
Kunståret 1420

**Kunståret 1420** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1420.

## Hendelser

## Fødsler

|-
| 1410/**1420** || || || Dieric Bouts || nederlandsk || tidlig nederlandsk maler ||align=center| ||align=center|1475 ||

| 1410/**1420** || || || Petrus Christus || nederlandsk || nederlandsk maler som arbeidet i Brugge ||align=center|55-66 ||align=center|1475/1476 || 
|}


Petrus_christus,_ritratto_d'uomo_con_falcone.jpg|Petrus Christus(1410/1420–1475/1476)


## Referanser
HMS «Sterlet» (N22)

**HMS «Sterlet»** var en britisk ubåt som tok del i andre verdenskrig.

Skipet, som tilhørte Royal Navy, ble sjøsatt den 22. september 1937. Den 8. april 1940 dro «Sterlet» for å patruljere Skagerrak og Norge under løytnant Gerard Henry Stacpoole Haward på 30 år. Den 12. april forsøkte skipet å angripe en konvoi på tre handelsskip og en destroyer uten hell. Dagen etterpå ble skipet gitt et nytt patruljeområde, og den 14. april torpederte «Sterlet» det tyske skoleskipet «Brummer», som hadde deltatt i invasjonen av Norge, noe som endte med å senke skipet dagen etter.

«Sterlets» videre skjebne er ukjent, og det antas at skipet ble senket av de tyske anti-ubåt-skipene «UJ-125», «UJ-126» og «UJ-128» den 18. april. Det spekuleres også om hun kan ha truffet en mine på vei hjem til England.

«Sterlet» er en av 12 båter som er nevnt i sangen «Twelve Little S-Boats», og har hittil vært det eneste skipet kalt «Sterlet» i den britiske marinen.
## Referanser
Smedhaugen (Oslo)

**Smedhaugen** (1A–15, 2–18) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Sørkedalsveien.

Veien fikk navn i 1952 etter Holmsens smie.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Kryssild

**Kryssild** er et militært begrep for en plassering av våpen (ofte automatvåpen) slik at deres skuddlinjer krysses. Å være «fanget i kryssild» har blitt et begrep som ofte brukes om utiltenkte dødsfall og skader påført oftest sivile i strid.

## Referanser
Storoveien (Oslo)

**Storoveien** (25–43; ingen partallsadresser) er en del av Store Ringvei i Oslo. Navnet betegner stykket mellom Storokrysset (ved Grefsenveien) og Sinsenkrysset (ved Trondheimsveien). Den vestre fortsettelsen heter Rolf Wickstrøms vei og den østre Dag Hammarskjølds vei.

Veien fikk navn i 1904 etter Storo (Store O) gård.

Grefsen stasjon ligger i nr. 6, og i nr. 30 er Grefsen vognhall.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Ringerike Skytesenter

**Ringerike Skytesenter** ligger ved Vestre Buttentjern nær Hønefoss i Ringerike kommune. Anlegget het tidligere RISØ skytefelt og tilhørte Forsvaret i forbindelse med den tidligere militære flyplassen på Eggemoen.

## Referanser
«Brummer»

«Brummer» var et tysk skoleskip, og en del av Kriegsmarine.

«Brummer» tok del i den tyske invasjonen av Norge som et transportskip, og var en del av «Oslogruppen» som seilet mot hovedstaden langs Oslofjorden.

Det var første antatt at det «Brummer» ble senket under slaget ved Oscarsborg festning, før det ble vist at det var det sivile skipet MS «Sørland» som ble senket. Brummer ble selv senket av den britiske ubåten HMS «Sterlet» den 15. april, på vei hjem fra Norge. «Brummer» ble angrepet og sank dagen etterpå.
## Referanser
Paul-Werner Hozzel

**Paul-Werner Hozzel** (født 16. oktober 1910 i Hamburg, død 7. januar 1997 i Karlsruhe) var en tysk Luftwaffe-pilot og militær leder i Bundeswehr.

Under andre verdenskrig ble han den 8. mai 1940 den første Stuka-piloten til å bli tildelt «Jernkorsets ridderkors». Den 14. april 1943 ble han tildelt «Jernkorsets ridderkors med eikeløv».

Paul-Werner Hozzel deltok også ved den tyske invasjonen av Norge, der han blant annet var med på bombingen av Oscarsborg festning.

## Referanser
Kiel-Holtenau lufthavn

**Kiel lufthavn** (tysk: *Flughafen Kiel*, IATA: KEL, ICAO: EDHK) er en liten regional flyplass i Kiel i Tyskland.

Flyplassen ligger ca. 8,3 km nord for sentrum i bydelen Holtenau, og er registrert som en offentlig flyplass (tysk: *Verkehrslandeplatz*).

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Generator (andre betydninger)

En **generator** kan være
* en elektrisk generator; en maskin som omdanner mekanisk energi til elektrisk energi ved elektromagnetisk induksjon
* en Van de Graaff-generator som omdanner mekanisk energi til statisk elektrisitet
* et apparat som frambringer elektriske signaler eller lydsignaler; en tonegenerator, signalgenerator eller pulsgenerator
* en maskin som frambringer energi; se også aggregat
* en Termoelektrisk generator som omskaper en temperaturforskjell til elektrisk energi.
* generator (edb), et program som konstruerer andre programmer til å løse visse problemer og utføre visse operasjoner
Skalsaelva

**Skalsaelva** (nordsamisk: *Skálžžajohka*) er ei elv i Kvænangen kommune i Troms. Den er  lang, og har et nedbørfelt på . Middelvannføringen ved munningen er .

Elva har utspring fra Storfjellvatnan, som ligger på fylkesgrensa mellom Troms og Finnmark. Herfra renner elv mot øst gjennom Kanasdalen ned til Skalsavatnet (40 moh). Til Skalsavatnet kommer også Iselva, ei stor sideelv som har utspring fra en sørvestlig utløper av Øksfjordjøkelen. Fra Skalsavatnet fortsetter elva videre ned til munningen i bukta Skalsa i Jøkelfjorden.

Vassdraget ble vernet mot kraftutbygging gjennom Verneplan IV for vassdrag i 1993.

## Referanser
Svenstuveien (Oslo)

**Svenstuveien** (1–15B, 2–14B) er en vei i Vettakollen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Skogryggveien til Frognerseterveien. Det er også en gren nordover mot Skådalsveien. 

Veien fikk navn i 1917 etter den tidligere husmannsplassen Svendstuen (gnr./bnr. 33/1722, i Frognerseterveien 70).

Veien har villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
KNM «Otra» (1939)

:*Må ikke forveksles med den nyere [[KNM «Otra»]] som fortsatt er i aktiv tjeneste.*

**«Otra»** var, sammen med «Rauma», en av to spesialbygde minesveipere bygd av Nylands Verksted i Oslo før andre verdenskrig.

Da krig virket å være i anmarsj i Europa ble det bestemt at Norge skulle forsterke sine styrker innen minekrig. Først ble eksisterende skip omgjort til mineskip, men det ble fattet at mer egnede skip trengtes.

Begge skipene ble fullført kort tid før den tyske invasjonen av Norge i april 1940.

Som andre skip i Otra-klassen brukte skipet *[[Oropesa-sveip|Oropesa]]*-sveip for minesveiping.

## Historie
### Før krigen
Skipet ble bygget sammen med søsterskipet «Rauma» og ble fullført i 1939. 
### Under invasjonen av Norge
Otra og Rauma var på vei til vestlandet for å rydde minefelt, og «Otra» befant seg i Oslofjorden den 9. april 1940 da Norge ble invadert. Skipet ble involvert i kampen om Horten havn.

Skipet ble sendt for å indentifisere de fremmede skipene i Oslofjorden, og kunne bekrefte ovenfor forsvaret i Horten og forsvarerne i Oscarsborg festning klokken 04.21 at de fremmede skipene var tyske..

### I tysk eierskap
Tyskerne tok «Otra» som krigsbytte i kai ved Filtvet den 10. april 1940. Skipet ble satt inn i tysk tjeneste den 16. april som «NO 02 Togo».

Navnet «Togo» kommer av den tidligere tyske kolonien Togoland, som ble tapt etter første verdenskrig.

Den 25. mars 1941 ble skipet omdøpt til «V 5908 Togo», før den i april ble omdøpt til «V 6512 Togo».

Etter krigen ble V 6512 Togo satt inn i mineryddingsarbeidet i Norge og Østersjøen.

### Tilbakelevering til Norge
Den 18. januar 1946 ble skipet gitt tilbake til Den kongelige norske marine og fikk igjen navnet «Otra».

Den 30. oktober samme år ble skipet omdøpt til KNM «Otra», etter nye navnnormer for norske skip.
Skipet ble så omgjort til et øvelseskip for minelegging.

Den 21. august 1959 ble skipet utrangert, og til slutt ble skipet solgt til en skraphandler i april 1963.

## Se også
* KNM «Rauma» (1939)
* Kriegsmarine
* Sjøforsvaret.

## Referanser
Ferjesambandet Kongshus–Mikkelsby

**Kongshus–Mikkelsby** er et tidligere fergesamband på fylkesvei 8830 over Årøysundet i Finnmark, mellom Kongshus ferjekai på Årøya og Mikkelsby ferjekai på fastlandet i Alta kommune. Strekningen ble drevet av Altafjord Oppdrett AS.

Ferjestrekningen var på 2,4 km, med en overfartstid på 10 minutter, og den ble betjent av MF «Skaget», med 6 avganger daglig i hver retning om hverdagen. Sambandet ble lagt ned 1. oktober 2020. 

## Referanser
Musikkåret 1466

**Musikkåret 1466** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1466.

## Hendelser

## Klassisk musikk

## Fødsler
*18. juni – Ottaviano Petrucci, italiensk boktrykker og musikkforlegger (død 1539)
*Serafino dell'Aquila (Serafino Cimini di Bazzano alias Serafino dei Ciminelli), italiensk poet og musiker (død 1500)

## Dødsfall
* 6. september – Henri Arnaut de Zwolle, flamsk lege, astronom og musikkteoretiker (født ca. 1400)
* Nicolaus Zacharie, italiensk komponist (født ca. 1400)

## Se også
*Musikk i renessansen
Musikkåret 1460

**Musikkåret 1460** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1460.

## Hendelser

## Klassisk musikk

## Fødsler
*Antoine Brumel, fransk komponist (død 1513)
*ca. 1460 – Juan Pérez de Gijón, spansk komponist (død ca. 1500)

## Dødsfall
*20. september – Gilles Binchois (*de Bins, Binch, Binche*), fransk-flamsk komponist, dikter og geistlig (født ca. 1400)

## Se også
*Musikk i renessansen
Musikkåret 1400

**Musikkåret 1400** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1400.

## Hendelser

## Klassisk musikk

## Fødsler
*Johannes Brassart, fransk-flamsk komponist (død 1455)
*ca. 1400 – Gilles Binchois (*de Bins, Binch, Binche*), fransk-flamsk komponist, dikter og geistlig (død 1460)

## Dødsfall
..

## Se også
*Musikk i renessansen
Musikkåret 1455

**Musikkåret 1455** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1455.
__NOTOC__

## Fødsler

*Jacob Barbireau, belgisk komponist (død 1491)
*Johannes Ghiselin, fransk-flamsk komponist og sanger (død 1507-1511)

## Dødsfall
*Johannes Brassart, fransk-flamsk komponist (født 1400)


Fil:Josquin_des_Prez.jpg|Josquin des Prez(1440-1455 – 1521)


## Se også
*Musikk i renessansen

## Referanser
Katrine Vellesen Løken

**Katrine Vellesen Løken** (født 26. mai 1983) er en norsk økonom. Hun har særlig forsket på nordiske velferdsstater, herunder familiepolitikk, helsevesen og kriminologi. Hun er professor ved Norges handelshøyskole og professor II ved Institutt for økonomi ved Universitetet i Bergen.

## Akademisk karriere
Hun tok mastergrad ved Universitetet i Bergen i 2006 og doktorgrad samme sted i 2010. Da hun i februar 2015 fikk opprykk til professor, ble hun den yngste kvinnelige økonomiprofessor i Norge.

Hun er særlig kjent for sin forskning på effekten av statlig velferdspolitikk og hvilke konsekvenser det har på innbyggerne at det gjøres endringer i fødselspermisjon, fedrekvoten, kontantoverføringer og barnehagedekning.

Hennes mest siterte forskningsartikkel er *Early life health interventions and academic achievement* fra 2012, som hun skrev sammen med Prashant Bharadwaj og Christopher Neilson. Der undersøkte forskerne hvilken betydning kvaliteten på nyfødtmedisin senere har hatt for barnas skoleresultater og barnedødelighet. 

## Priser og hedersbevisninger
I 2015 ble hun tildelt Meltzerprisen for yngre forskere.

I 2017 ble hun tildelt Nils Klim-prisen for fremragende samfunnsforskning utført av forskere under 35 år «for sin forskning på de nordiske velferdsstatene».

## Familie
Hun er gift med klatrer, surfer og samfunnsøkonom Andreas Tveito (PhD)

## Referanser


## Eksterne lenker

* Katrine Løkens CV
Ferjesambandet Hasvik–Øksfjord

**Hasvik–Øksfjord** er et fergesamband på fylkesvei 882 over Sørøysundet i Finnmark, mellom Hasvik ferjekai på Sørøya i Hasvik kommune og Øksfjord ferjekai på fastlandet i Loppa. Strekningen drives av Boreal Sjø og trafikkeres av **MF «Husøy»** 2 - 4 ganger daglig i hver retning. Ferjestrekningen er 28,0 km. Overfartstida er 75 minutter.

## Referanser
Musikkåret 1491

**Musikkåret 1491** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1491.

## Hendelser

## Klassisk musikk

## Fødsler

## Dødsfall
*ca. 31. mai – Philippe Basiron, fransk komponist, organist og sanger (født ca. 1450)
*7. august – Jacob Barbireau, fransk-flamsk komponist (født 1455)

## Se også
*Musikk i renessansen
Oropesa-sveip

**''Oropesa''-sveip** eller **O-sveip** er en type sveip på minesveipere.
 
*Oropesa*-sveipet består av en kabel som fartøyet slipper ut. I enden av kabelen er det festet en oter som får kabelen til å trekke seg ut fra fartøyet, samt en oter festet nærmest fartøyet. På overflaten flyter en markør - eller *Paravan* - for å vise hvor oteren befinner seg. Langs kabelen er det kniver som kutter forankringen til eventuelle miner, og minene vil flyte opp for å kunne bli uskadeliggjort.

Sveipet ble utviklet av Royal Navy under første verdenskrig og er oppkalt etter tråleren «Oropesa», som var første skip til å prøve denne type sveip. Sveipet var en videreutvikling fra «A-sveip», som besto av to eller flere skip som trakk en kabel mellom seg. Dette systemet fungerte ikke godt under angrep, og det ble forsøkt å utvikle et bedre system.

Minesveiperne «Otra» og «Rauma» er eksempler på norske skip som ble utstyrt med O-sveip før andre verdenskrig.

## Se også
* Trål
## Referanser
KNM «Rauma» (1939)

**«Rauma»** var, sammen med «Otra», en av to spesialbygde minesveipere bygd av Nylands Verksted i Oslo før andre verdenskrig.

Da krig virket å være i anmarsj i Europa ble det bestemt at Norge skulle forsterke sine styrker innen minekrig. Først ble eksisterende skip omgjort til mineskip, men det ble fattet at mer egnede skip trengtes.

Begge skipene ble fullført kort tid før den tyske invasjonen av Norge i april 1940.

Som andre skip i Otra-klassen brukte skipet *[[Oropesa-sveip|Oropesa]]*-sveip for minesveiping.

## Historie
### Før krigen
Skipet ble bygget sammen med søsterskipet «Otra» og ble fullført i september 1939. 
### Under invasjonen av Norge
«Rauma» og «Otra» var på vei til vestlandet for å rydde minefelt. «Rauma» kom med skipet «Olav Tryggvason» i kamp mot de tyske Räumboote-skipene «R-17» og «R-27» på Horten havn. Rauma tok kraftig beskytning fra R-27, og kaptein Itn. l. K. Winsnes ble drept sammen med en annen dekksmann. Seks andre ble skadet..

### I tysk eierskap
Tyskerne tok «Rauma» som krigsbytte den 9. april 1940. Skipet ble satt inn i tysk tjeneste den 18. april som «NO 01 Kamerun».

I 1941 ble skipet omdøpt til «V 6512 Kamerun». Navnet kommer av den tidligere tyske kolonien Kamerun, som ble tapt etter første verdenskrig.

Etter krigen ble «V 6512 Kamerun» satt inn i mineryddingsarbeidet i Norge og Østersjøen.

### Tilbakelevering til Norge
I 1947 ble skipet gitt tilbake til Den kongelige norske marine og ble omdøpt til KNM «Rauma».

Den 21. august 1959 ble skipet lagt opp i Horten, og skipet ble solgt til en skraphandler i april 1963.

## Se også
* «Otra» (1939)
* Kriegsmarine
* Sjøforsvaret.
## Referanser
Musikkåret 1445

**Musikkåret 1445** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1445.
__NOTOC__

## Fødsler

## Dødsfall


Fil:Oswald_von_Wolkenstein_2.jpg|Oswald von Wolkenstein(1376-1377 – 1445)


## Se også
*Musikk i renessansen

## Referanser
Musikkåret 1582

**Musikkåret 1582** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1582.

## Publikasjoner
*Lodovico Agostini – Tredje bok med madrigaler, for seks stemmer
*Vittorio Baldini – *Il lauro secco* (antologi av madrigaler)
*Claudio Monteverdi – *Sacrae Cantiunculae* (Små hellige sanger)
**[[Piae Cantiones]]* (samling av sanger fra seinmiddelalderen på latin)

## Fødsler
*1. mai – Marco da Gagliano, italiensk komponist fra overgangen mellom renessansen og barokken (død 1643) 
*26. juni – Johannes Schultz, tysk komponist (død 1653)
*23. desember – Severo Bonini, italiensk organist, komponist og sangtekstforfatter (død 1663)
*Gregorio Allegri, italiensk komponist og tenorsanger fra seinrenessansen og tidlig barokk (død 1652)
**sannsynligvis* &ndash; Sigismondo d'India, italiensk komponist (død 1629)

## Dødsfall
*mars – Severin Cornet, nederlandsk sanger, dirigent og komponist innen den fransk-flamske skolen (født ca. 1530)
*3. eller 4. mai – Giorgio Mainerio, italiensk komponist (født 1530/1540)
*14. juli] – Johannes de Cleve, nederlandsk komponist ved hoffet til Ferdinand I og Karl II (født ca. 1529)
*Leonora Sanvitale, italiensk hoffdame og sanger (født ca. 1558)
*Pere Alberch Vila, katalansk organist og komponist (født 1517)


Fil:Marco_da_Gagliano_(ritratto)_bis.jpg|Marco da Gagliano(1582-1643)
Fil:Gregorio_Allegri.jpg|Gregorio Allegri(1582-1652)
Musikkåret 1652

**Musikkåret 1652** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1652.

## Hendelser

## Publikasjoner

## Fødsler

## Dødsfall
*17. februar – Gregorio Allegri, italiensk komponist og tenorsanger fra senrenessansen og tidlig barokk (født 1582)
*1652–1660 – Giovanni Battista Abbatessa, italiensk komponist og barokkgitarist (født –)

## Referanser
Musikkåret 1540

**Musikkåret 1540** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1540.

## Hendelser

## Klassisk musikk

## Fødsler
*ca. 1540 – Giovanni Artusi, italiensk musikkteoretiker, komponist og forfatter (død 1613)

## Dødsfall

## Se også
*Musikk i renessansen
Krossvatnet (Strand)

**Krossvatnet** er et vann som ligger i sentrum av Tau i Strand kommune i Rogaland. 

Vannet ligger nederst i Tauvassdraget, og er nærmeste nabo til både Strand videregående skole og Mølleparken. 

Krossvatnet har tilløp fra Nordvatnet og fra Bjøreimsvatnet, og vannet har to utløpsbekker til Tauvågen. Den nordre utløpsbekken utnyttes av Tou Mølle kraftverk. 

## Dyreliv
Krossvatnet er et næringsrikt vann med stor vanngjennomstrømming. Vannet vurderes å ha verneverdi i våtmarkssammenheng, da det utgjør et av de viktigste overvintringslokalitetene for vannfugl i Ryfylke, i sær toppender. 

Dvergdykkeren overvintrer fast i Krossvatnet, med opp til fem individer. I tillegg, er våtmarksarter som sivhøne, sivsanger og sivspurv observert her i hekketiden.

Hva fisk angår, finnes ørret, stingsild, røye og ål i Krossvatnet. Tidligere gikk det også sjøørret i Tauvassdraget, inkludert Krossvatnet, men passasjen er nå blokkert. I 1994 ble det faktisk fanget en 0,9 kilo tung gjedde i garn i Krossvatnet. Dette er til nå det eneste registrerte tilfelle av gjedde i Strand kommune. Ringand har blitt observert i Krossvatnet.

## Om navnet
En populær oppfatning rundt navnet *Krossvatnet*, er at det tidligere må ha stått et kors i området rundt vannet. Her skal det ifølge vandrehistorier ha blitt utført diverse ritualer, deriblant offer av både gods og mennesker. Imidlertid må en anta at vannet har fått sitt navn ved at det former et kors i landskapet, da vannet ligger på tvers av elveløpet fra Tauåna.

## Fotnoter



## Referanser
Musikkåret 1552

**Musikkåret 1552** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1552.

## Publisering
### Musikk
*Claude Le Jeune – 4 *chansons*

### Teori
* Adrianus Petit Coclico – *Compendium musices* (Musikk-kompendium)

## Fødsler
*Girolamo Belli, italiensk komponist og musikklærer (død ca. 1620)

## Dødsfall
*10. januar – Johann Cochlaeus, humanist og musikkteoretiker (født 1479)
*26. februar – Heinrich Faber, tysk musikkteoretiker, komponist og kantor (født ca. 1500)
*ca. 1552 – Pierre Attaingnant, fransk musikkforlegger, boktrykker, bokhandler og komponist (født ca. 1494)

## Se også
*Musikk i renessansen
Musikkåret 1572

**Musikkåret 1572** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1572.

## Hendelser

## Klassisk musikk

## Fødsler
*16. mars – Daniel Bacheler, engelsk luttenist og komponist fra senrenessansen (død 1619)

## Dødsfall

## Se også
*Musikk i renessansen
Pertti Kurikan Nimipäivät

**Pertti Kurikan Nimipäivät** (norsk oversettelse: *Pertti Kurikkas navnedag*) er et finsk punkrock-band. Bandet består av gitarist Pertti Kurikka, vokalist Kari Aalto, bassist Sami Helle og trommeslager Toni Välitalo. Medlemmene i bandet har forskjellige psykiske funksjonshemninger, inkludert Downs syndrom og autisme.

I februar 2015 vant Pertti Kurikan Nimipäivät sangkonkurransen Uuden Musiikin Kilpailu som velger Finlands representant til Eurovision Song Contest. Bandets sang «Aina mun pitää» representerte Finland i Eurovision Song Contest 2015 i Wien, men kom ikke videre etter semifinale 1.
## Eksterne lenker
*
Musikkåret 1494

**Musikkåret 1494** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1494.

## Hendelser

## Klassisk musikk

## Fødsler
*ca. 1494 – Pierre Attaingnant, fransk musikkforlegger, boktrykker, bokhandler og komponist (død 1552)

## Dødsfall

## Se også
*Musikk i renessansen