Bokstav

En **bokstav** er et element i et alfabetisk system for skriving, slik som det greske alfabetet og dets etterkommere. Hver bokstav i det skrevne språket er vanligvis assosiert med et fonem (lyd) i den muntlige formen av språket. Skrevne tegn i tidligere skrifter er ofte best betegnet som stavelsesskrift (som angir en stavelse) eller logogram (som angir et ord eller en frase).

## Oversikt og bruk
Som symboler som angir segmentell tale er bokstaver assosiert med fonetikk. I et helt fonemt alfabet angis et enkelt fonem av en enkelt bokstav, men igjennom historien, og i praksis, angir bokstaver ofte mer en ett fonem. Et par bokstaver som sammen angir et enkelt fonem er kalt en digraf. Eksempler på digrafer i norsk kan være «kj», «hj» eller «hv», og i engelsk finnes digrafer som «ch», «sh» og «th». Et fonem kan også være representert ved tre bokstaver, og kalles da et trigraf. Eksempler på en slik kombinasjon kan være «sch» i tysk.

En bokstav kan også assosieres med mer en ett fonem når fonemet kommer an på de omkransende bokstavene eller ordets etymologi. Som eksempler på posisjonelle effekter, er den spanske bokstaven **c** uttalt [k] før *a*, *o* eller *u* (for eksempel *cantar*, *corto*, 'cuidado*), men er uttalt [s] før *e* eller *i(for eksempelcentimo*, *ciudad*).

Bokstaver har også spesifikke navn assosiert til dem. Disse navnene er forskjellig fra språk til språk, dialekter og hisorie. [[Z]], på norsk uttalt *zett*, er i de fleste engelsktalende land, som i [[britisk engelsk]], uttalt *zed*, men i [[amerikansk engelsk]] uttalt *zee*.

Bokstaver, som elementer i alfabeter, har obligatoriske rekkefølger. Dette er generelt kjent som «alfabetisk rekkefølge». I [[spansk]] for eksempel er bokstaven [[ñ]] (uttalt [nj]) en selvstendig bokstav som kommer rett etter [[n]] i den alfabetiske rekkefølgen.

Bokstaver kan også ha numeriske verdier. Dette gjelder [[romertall]] og andre bokstaver i andre skrivesystemer. I norsk brukes [[arabertall]] vanligvis istedenfor bokstaver.

== Etymologi ==
Ordet bokstav kommer fra germansk, ordet har oppstått den gang da det var vanlig å risse [[runer]] inn i trestaver av [[bøk]]etre, dette lagde det tyske ordet «Buchstaben», som ble oversatt til norsk som «bokstaver».

== Forskjellige bokstaver ==
[[Det arabiske alfabetet]]: (Alfabetisk fra høyre til venstre) ﺍ, ﺏ, ﺕ, ﺙ, ﺝ, ﺡ, ﺥ, ﺩ, ﺫ, ﺭ, ﺯ, ﺱ, ﺵ, ﺹ, ﺽ, ﻁ, ﻅ, ﻉ, ﻍ, ﻑ, ﻕ, ﻙ, ﻝ, ﻡ, ﻥ, هـ, ﻭ, ﻱ.

[[Det kyrilliske alfabetet]]: [[А]], [[Б]], [[В]], [[Г]], [[Ґ]], [[Д]], [[Е]], [[Є]], [[Ж]], [[З]], [[И]], [[І]], [[Ї]], [[Й]], [[К]], [[Л]], [[М]], [[Н]], [[О]], [[П]], [[Р]], [[С]], [[Т]], [[У]], [[Ф]], [[Х]], [[Ц]], [[Ч]], [[Ш]], [[Щ]], [[Ю]], [[Я]], [[Ъ]], [[Ь]], [[Ђ]], [[Љ]], [[Њ]], [[Ћ]], [[Џ]].

[[Det greske alfabetet]]: [[Alfa|Α]], [[Beta|Β]], [[Gamma|Γ]], [[Delta (bokstav)|Δ]], [[Epsilon|Ε]], [[Zeta|Ζ]], [[Eta|Η]], [[Theta|Θ]], [[Iota|Ι]], [[Kappa (bokstav)|Κ]], [[Lambda|Λ]], [[My|Μ]], [[Ny (bokstav)|Ν]], [[Ksi|Ξ]], [[Omikron|Ο]], [[Pi|Π]], [[Rho|Ρ]], [[Sigma|Σ]], [[Tau|Τ]], [[Ypsilon|Υ]], [[Phi|Φ]], [[Khi|Χ]], [[Psi|Ψ]], [[Omega|Ω]].

[[Det hebraiske alfabetet]]: (Alfabetisk fra høyre til venstre) א, ב, ג, ד, ה, ו, ז, ח, ט, י, כ, ל, מ, נ, ס, ע, פ, צ, ק, ר, ש, ת.

[[Det latinske alfabetet]]: [[A]], [[B]], [[C]], [[D]], [[E]], [[F]], [[G]], [[H]], [[I]], [[J]], [[K]], [[L]], [[M]], [[N]], [[O]], [[P]], [[Q]], [[R]], [[S]], [[T]], [[U]], [[V]], [[W]], [[X]], [[Y]], [[Z]].

== Bokstaver i kunst, som symboler og mer ==
Bokstaver formet som [[grafisk]]e [[figur]]er kan være både dyktig utført [[håndverk]] og egenartede [[kunst]]neriske uttrykk, blant annet som [[initial]]er og [[monogram]]mer. Bokstaver inngår som [[element]]er blant annet i mange kunstverk, [[ornament (dekorasjon)|ornament]]er, [[mønster]], [[logo]]er og andre [[kjennetegn]] som [[våpenskjold]], [[segl]] og [[bumerke]]r. 

En eller flere bokstaver kan være [[symbol]]er for blant annet faktiske og [[myte|mytiske]] personer, [[gud]]dommelige vesener, land, [[kommune]] og andre [[myndighet]]er, [[nasjon]]ers samarbeid, [[sport]]slige og andre [[aktivitet]]er, [[forening]]er og andre sammenslutninger og mer. Blant tallrike eksempler er [[konge]]rs monogrammer, [[INRI]], [[alfa og omega]], [[FN]], [[EU]], det [[romersk]]e [[SPQR]] og [[VM]].

== Litteratur == 
* [[Øyvin Rannem]] *Bokstavene i historien'' Forlaget Press 2017 ISBN 978-8232800759 

## Referanser


## Eksterne lenker
*