open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kokbreen

**Kokbreen** er en 3 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea. Den er en ca. 5&nbsp;km lang bre som går fra Rugaasfonna og Pjalten (756 m) i  øst. Breen renner vestover nord for Merckollfjellet (875 m) og får fra nordvest tilsig av den mindre Svellnosbreen som igjen fortsetter til Reindalen, i Nordenskiöld Land. Den har avsatt store morenemasser på ca 2 x 2 km, helt ned til Reindalselva.

Breens sørlige halvdel ligger innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Kokbreen har navn etter det norske dialektordet «kok», som betyr dynge eller haug, og henviser til formen på breen.

## Referanser
Jóan Pauli Joensen

**Jóan Pauli Joensen** (født 1945) er en færøysk etnolog. Han er professor emeritus i kulturhistorie ved Fróðskaparsetur Føroya.

Han vokste opp i Sørvágur. Han er fil.dr. i etnologi fra Lunds universitet fra 1975 og dr.phil. fra Aarhus Universitet fra 1987 på avhandlinger om de færøyske fiskernes historie.

Fra 1977 til 1989 var han inspektør ved Færøyenes nasjonalmuseum. I 1989 ble han utnevnt til professor i kulturhistorie ved Fróðskaparsetur Føroya. Han var også rektor ved universitetet fra 1991 til 1998 og på nytt fra 2004 til 2011. Fra 1998 til 1999 var han professor i etnologi ved Universitetet i Bergen.

Han er medlem av Kungliga Gustav Adolfs Akademien för svensk folkkultur fra 1994. Han er også medlem av Føroya Fróðskaparfelag, der han var formann fra 1988 til 1990. Han har representert færøyske forskere i mange styrer og utvalg.

## Referanser
Rugaasfonna

**Rugaasfonna** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea. Den er en ca. 3&nbsp;km lang foelengelse av Kokbreen mot øst, og går mellom Kokbreen, Pjalten (756 m), Fosstoppen (1005 m), Steintaket (1020 m) og Merckollfjellet (875 m). I nord starter umiddelbart Møysalbreen rett nordover til Janssondalen (Adventdalen). I øst starter umiddelbart Drønbreen, som går nordvestover til øverst i Adventdalen. Kokbreen i vest fortsetter sørvestover til Reindalen, i Nordenskiöld Land.

Breens sørlige halvdel ligger innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Rugaasfonna er oppkalt etter den norske gruvearbeideren Julian Rugaas (1886–1957) som var arbeidsleder i Arctic Coal Company og Store Norske.

## Referanser
Johan Koren

**Johan Koren** er navnet til flere personer:

*Johan Koren (1758–1825), stiftsoverrettsassessor, gift med dagboksforfatteren Christiane Koren
*Johan Koren (zoolog) (1809–1885), norsk zoolog og lege
*Johan Koren (admiral) (1828–1909), norsk marineoffiser, ordfører, statsråd, kontreadmiral og sjef for marinen
*Johan Koren (polarforsker) (1879–1919), norsk pioner, jeger og polarutforsker
Møysalbreen

**Møysalbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 5,5&nbsp;km lang bre og går fra Fosstoppen (1005 m) i sør, rett nordover mellom Fjellegga (904 m) og Møysalen (1061 m). Breen går nordover til Janssondalen (Adventdalen) hvor den møtes av den like store, parallelle Gløttfjellbreen. I øst starter umiddelbart Skoltbreen og Lofthusbreen (Drønbreen), som begge går nordøstover til øverst i Adventdalen. 

Møysalbreen er oppkalt etter fjellet Møysalen like ved.

## Referanser
Hallwylbreen

**Hallwyllbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre og går fra Hallwylfjellet (948 m) i sør, rett nordover mellom to nordlige, bratte utløpere av fjellet. Breen går nordover til Janssondalen (Adventdalen) hvor den har lagt foran seg litt morenemateriale. Den møtes av den like store, parallelle Møysalbreen. 

Hallwyllbreen er oppkalt etter den svenske greve Walter von Hallwyl (1839–1921) som bidro økonomisk til ekspedisjoner i Nordområdene.

## Referanser
Gibsonbreen

**Gibsonbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Longyearbyen. Den er en ca. 3&nbsp;km lang bre som går fra østre Burralltoppen (819 m) og Moncureaksla (775 m) i nordvest, og Hillestadfjellet (923 m) i sør. Breen renner østover og inn i Bolterskaret mellom Bolterdalen og Tverrdalen, i Nordenskiöld Land. Den går sør for parallelle Scott Turnerbreen og Ayerbreen, og alle tre har skuffet foran seg noe morenemasser ned til henholdsvis Bolterskaret og Bolterelva.

Det går mange turistruter med hundespann, scooter  eller skitråkk inn Bolterdalen, men isbrevanding og besøk skjer i større grad på Scott Turnerbreen innerst i Bolterdalen.

Breens sørlige halvdel ligger innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Gibsonbreen er oppkalt etter den amerikanske gruvemannen John A. Gibson (1879–) som var arbeidsleder i Arctic Coal Company (forløperen til Store Norske).

## Referanser
Balboa Park undergrunnsstasjon

**Balboa Park** er en BART-stasjon som ligger syd for Balboa Park i San Francisco. Stasjonen har to hovedspor og en enkelt øyplattform. Veien Interstate 280 går langs med vestsiden av stasjonen, og City College of San Francisco ligger nord for stasjonen. Stasjonen ble innviet den 3. november 1973.

Balboa Park er for tiden den mest trafikkerte BART-stasjonen utenfor «downtown» i San Francisco, med overgang til syv San Francisco Muni bussruter og tre Muni Metro linjer. Stasjonen blir også brukt av passasjerer som kommer med bil fra Interstate 280, en av hovedinnfartsveiene til San Francisco. Stasjonen er den sydligste i BART-systemet som passasjerer kan bruke ved hjelp av et SF Muni FastPass (som er gyldig for reiser utelukkende innenfor San Francisco). I 2011 ble en ny inngang åpnet nord for stasjonen for å gi lettere adgang til San Francisco City College.

Til forskjell fra de fleste andre BART-stasjonene, som er enten fullstendig under bakken med kunstig belysning eller på en hevet strekning i naturlig dagslys, er Balboa Park plassert i en nedsenket sjakt med plattformer delvis under bakken. Hovedinngangen til stasjonen ligger på bakkenivå, slik at sollys kan slippe til på plattformene. De opprinnelige arkitektene for stasjonen var Corlett & Spackman og Ernest Born.

## Referanser


## Eksterne lenker
* BART – Balboa Park Station Overview
Fleinisen

**Fleinisen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 3,5&nbsp;km lang bre og går øst for Foxfonna fra de østre utløperne av Gilsonryggen (903 m) i sørvest, og langs vestveggen av Hallwylfjellet (948 m). Breen går rett nordover til Foxdalen (Adventdalen) hvor den sammen med den parallelle Foxbreen har lagt foran seg litt morenemateriale. I sør starter umiddelbart Dalburgbreen på andre siden av Foxpasset, og fortsetter ned til Bolterskaret. I sørøst starter Svellnosbreen mot Reindalen. 

Foxbreen er oppkalt etter landformen – bar is.

## Referanser
Dalburgbreen

**Dalburgbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Longyearbyen. Den er en ca. 3,5&nbsp;km lang bre som går fra østre Gibsonryggen (931 m) og Fleinegga (995 m) i nord og øst. Breen renner vestover og inn i Bolterskaret mellom Bolterdalen og Tverrdalen, i Nordenskiöld Land. Den går sør for Foxbreen og møtes av sidearmen Plogbreen, begge har skuffet foran seg mindre morenemasser ned til Bolterskaret.

Dalburgnbreen er oppkalt etter den amerikanske gruvemannen Frank Albert Dalburg (1879–) som var arbeidsleder i Arctic Coal Company (forløperen til Store Norske) 1913-1914.

## Referanser
Fotball under Panamerikanske leker 1959

**Fotball under Panamerikanske leker 1959**. Fotball var med som en av nitten sporter i de tredje Panamerikanske leker 1959 som ble arrangert i Chicago i USA fra 27. august til 7. september. Det var en  turnering for menn, sju lag deltok. Det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. Argentina vant turneringen, de vant fem kamper og spilte en uavgjort.

## Medaljer

 
### Resultater

### Plassering
#### Men

## Eksterne lenker
*  Panamerikanske leker 1959
Drønbreen

**Drønbreen** er en 12 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Dette er den fjerde største breen i Nordenskiöld Land, bare overgått av Fridtjovbreen, Grønfjordbreen og Slakbreen. Breens sørligste kant ligger innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Den er en ca. 10&nbsp;km lang bre og går øst for Møysalbreen og Rugaasfonna (Kokbreen) – fra de østre utløperne av Drøntoppen (1022 m) og Steintaket (1020 m) i sørvest, og langs vestveggen av Fleksurfjellet (728 m). Breen går rett nordover til øverst i Adventdalen hvor den sammen med den parallelle Skoltbreen har lagt foran seg et belte av morenemateriale, om lag 1 km bredt. I sør starter umiddelbart Bergmesterbreen og Rugaasfonna, som renner hver sin vei mot Reindalen. 

Drønbreen har to sidebreer – Lofthusbreen fra vest langt oppe ved Drøntoppen, og Fleksurbreen fra øst som forbindes til Drømbreen bare med sin fremre morenerygg.

Drønbreen er oppkalt etter drønnet fra smelteelva under isen.

## Referanser
Skoltbreen

**Skoltbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 8&nbsp;km lang og svært smal bre og går øst for Møysalbreen – fra de vestre utløperne av Rudieaksla (889 m) og Møysalen (1148 m) i sørvest, og langs vestveggen av Rudieaksla. Breen går sørøst for fjellet Skolten (1130 m) rett nordøstover til øverst i Adventdalen hvor den sammen med den parallelle, og større Drønbreen har lagt foran seg et store belte av morenemateriale, om lag 1 km bredt. I sør starter umiddelbart Møysalbreen som går nordvestover mot Janssondalen. 

Skoltbreen er oppkalt etter fjellet Skolten.

## Referanser
Lofthusbreen

**Lofthusbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 3&nbsp;km lang bre og går øst for Møysalbreen – fra Fosstoppen (1005 m) langs sørveggen av Rudieaksla (889 m) hvor den munner ut i den langt større Drønbreen.  

Skoltbreen er oppkalt etter gruveformann Lind Lofthus (1881–) som arbeidet både for Arctic Coal Company og senere for Store Norske.

## Referanser
Fleksurbreen

**Fleksurbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre og går øst for Drønbreen som den munner ut i. Fleksurbreen går fra en nordlig utløper (990 m) av Tronfjellet i sør  og langs vestveggen av Fleksurfjellet (728 m).  

Fleksurbreen er oppkalt etter formen på kurvaturene i fjellet og breen her, engelsk «flexure» betyr bøyd ledd eller kurve.

## Referanser
Hestesport under Panamerikanske leker 1959

**Hestesport under Panamerikanske leker 1959**. Hestesport var med som en av nitten sporter i de tredje Panamerikanske leker 1959 som ble arrangert i Chicago i USA fra 27. august til 7. september. Det var individuell og lagkonkurranse i dressur, sprangridning og feltritt. USA ble beste nasjon med fire gullmedaljer foran Chile og Canada med en hver.

## Medaljer

### Resultater

## Eksterne lenker
*  Panamerikanske leker 1959
Tronisen

**Tronisen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Dette er den østligste breen i det fjellområdet av Nordenskiöld Land som ligger mellom Adventdalen og Reindalen.

Den er en ca. 3,5&nbsp;km lang bre og går øst for Drønbreen og Bergmesterbreen – fra  Tronfjellet (1048 m) og rett østover til helt øverst i Adventdalen hvor den har lagt foran seg et 200 meter bredt belte av morenemateriale. Noe sør for isen starter Reindalen. 

Tronfjellet hvor breen starter, er grensen for Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Tronisen er oppkalt etter Tronfjellet som har form som en trone.

## Referanser
Bergmesterbreen

**Bergmesterbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Dette er den sørøstligste breen i det fjellområdet av Nordenskiöld Land som ligger mellom Adventdalen og Reindalen. Den er en ca. 3&nbsp;km lang bre og starter umiddelbart sør for Drønbreen og vest for  Tronisen – fra  Tronfjellet (1048 m) og Bergmannshatten (955 m), sørøstover til øverst i Reindalen hvor den har lagt foran seg et 1 km bredt belte av morenemateriale helt ned til Reindalselva. I vest strekker Aasgaardfjellet (932 m) seg som en vegg langs breen. 

Tronfjellet og Bergmannshatten hvor breen starter, er grenser for Nordenskiöld Land nasjonalpark som Bergmesterbreen ligger innenfor.

Bergmesterbreen er oppkalt etter Bergmesteren for Svalbard.

## Referanser
Kilebreen

:*Må ikke forveksles med [[Kilbreen]] nær Sveagruva.*
**Kilebreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 1,5&nbsp;km lang bre og starter umiddelbart sør for Drønbreen – fra  Steintaket (1020 m) og Bergmøya (935 m), sørvestover til Reintdalen hvor den har lagt foran seg et 1 km bredt belte av morenemateriale nesten ned til Reindalselva. I vest strekker Merckollfjellet (927 m) seg som en vegg langs breen. 

Breen liggeri sin helhet innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark som har nordgrense like nord for fjellet Steintaket.

Kilebreen er oppkalt etter sin kileform.

## Referanser
Greinbreane

**Greinbreane** er en 5 km² stor gruppe av isbreer på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Van Mijenfjorden, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Den er en vifte av fire ca. 3,5&nbsp;km lange breer og starter umiddelbart nord for Greinhøgdene (859 – 1030 m) – og går deretter nordover til Gramdalen som er en sørlig arm av Reindalen. Breen har lagt foran seg et 1 km bredt belte av morenemateriale som skiller de fire brearmene fra hverandre. I vest strekker Litledalsfjellet (937 m) og i øst Gramryggen (861 m) seg som vegger langs breen. 

Breen har en liten vestlig flik innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Greinbreane er oppkalt etter sin greinform.

## Referanser
Lus (seil)

**Lus** er en tråd som er festet til et seil. Disse brukes som hjelpemiddel i tillegg til vindpilen (vaker) for å seile mest mulig korrekt i forhold til vinden. En ønsket korrekt kurs går så høyt opp mot vinden som mulig, men med høy fart.

## Referanser
Cösterbreen

**Cösterbreen** er en smal, 2 km² stor  isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Van Mijenfjorden, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Den er en ca. 3&nbsp;km lang bre som starter umiddelbart nord for Røystoppen (1115 m) og Skalken (1034 m) – og går deretter nordvestover til Gramdalen og Røystoppdalen som er sørlige armer av Reindalen. Breen har lagt foran seg et 1 km bredt belte av morenemateriale, sammen med Samuelssonbreen som skjærer inn i morenen fra vest. I vest strekker Røystoppnosa (752 m) og i vest Skalken (1034 m) seg som vegger langs breen. 

Breen ligger vest for Livbreen, og har bare de vestlige morenemassene innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Breen har navnet etter den svenske geologen Fredrik Max Cöster (f. 1898), som var med på Hagermans Spitsbergenekspedisjon som i 1924 foretok geologiske undersøkelser rundt Sveagruva og i Kjellströmdalen.

## Referanser
Livbreen

**Livbreen** er en smal, 3&nbsp;km² stor  isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Van Mijenfjorden, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Den er en ca. 4&nbsp;km lang bre som starter umiddelbart nord for Røystoppen (1115 m) og Alvetind (1065 m) – og går deretter nordvestover til Gramdalen og Røystoppdalen som er sørlige armer av Reindalen. Breen har lagt foran seg et 1&nbsp;km bredt belte av morenemateriale, sammen med Ankerbreen som skjærer inn i morenen fra øst. I vest strekker Røystoppnosa (752 m) og i øst Gustavfjellet (1218 m) seg som vegger langs breen.

Breen ligger øst for Costerbreen, og ligger utenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark – som starter nede i Røystoppdalen.

Costerbreen er oppkalt etter Liv Balstad som var gift med sysselmann Håkon Balstad.

## Referanser
Ankerbreen

:*Må ikke forveksles med den mindre [[Ankerbreen (Oscar II Land)]] ved St.Jonsfjorden lengre nord på Spitsbergen.*

**Ankerbreen** er en 5&nbsp;km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Van Mijenfjorden, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Den er en ca. 6&nbsp;km lang bre som starter umiddelbart nord for Gustavfjellet (1218 m) og Landsverktoppen (982 m) – og går deretter vestover til Røystoppdalen som er en sørlig arm av Reindalen. Breen har lagt foran seg et 1&nbsp;km bredt belte av morenemateriale, sammen med Livbreen som skjærer inn i morenen fra sørvest. I nord strekker Johan Ankerfjellet (843 m) og i sør Gustavfjellet (1218 m) seg som vegger langs breen.

Breen ligger vest for Sjaktbreen og sør for den store Slakbreen, og ligger utenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark – som starter nede i Røystoppdalen.

Ankerbreen er oppkalt etter Peter Martin Anker (1871–1940) som var bidragsyter til Gunnar Isachsens Spitsbergenekspedisjon i 1909-10.

## Referanser
Peru under Panamerikanske leker 1959

**Peru under Panamerikanske leker 1959**. Peru deltok i de tredje Panamerikanske leker som ble arrangert i Chicago mellom 27. august og 7. september 1959. De kom på trettendeplass med to sølv og fem bronsemedaljer.

## Medaljer

## Medaljevinnerne

## Referanser
Slakbreen

**Slakbreen** er en 15 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Van Mijenfjorden, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Dette er den tredje største isbreen i Nordenskiöld Land, bare overgått av Fridtjovbreen og Grønfjordbreen. Den er en ca. 10&nbsp;km lang bre som starter umiddelbart vest for Gruvfonna og nord for Sjaktbreen, Johan Ankerfjellet (843 m) og Landsverktoppen (982 m) – og går deretter nordvestover til Reindalen. Breen har lagt foran seg et 1 km bredt belte av morenemateriale. I sør strekker Johan Ankerfjellet og i nord Slaknosa (662 m) seg som vegger langs breen. 

Breen ligger nord for Ankerbreen og fortsetter østover under navnet Sjaktbreen. Slakbreen har en liten vestlig del samt morenematerialet innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Slakbreen er oppkalt etter formen på breen.

## Referanser
Wu’an

**Wu'an** kan være:
*Fylket Wu'an i byprefekturet Handan i provinsen Hebei i Folkerepublikken Kina;
* Storkommunen Wu'an i fylket Changtai i byprefekturet Zhangzhou i provinsen Fujian i Kina.
Samuelssonbreen

**Samuelssonbreen** er en smal, 2 km² stor  isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Van Mijenfjorden, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Den er en ca. 3,5&nbsp;km lang bre som starter umiddelbart nord for Gramryggen (861 m) og Skalken (1034 m) – og går deretter nordover til Gramdalen og Røystoppdalen som er sørlige armer av Reindalen. Breen har lagt foran seg et 1 km bredt belte av morenemateriale, sammen med Costerbreen som skjærer inn i morenen fra øst. I vest strekker Gramryggen (861 m) og i øst Skalken (1034 m) seg som vegger langs breen. 

Breen ligger bare med en liten nordlig flik og morenemassene innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Samuelssonbreen er oppkalt etter den svenske geologen Carl S. Samuelsson (1892–1927) som besøkte Spitsbergen i 1917 og en gang til senere. Han skrev flere avhandlinger om vinderosjon i Arktis.

## Referanser
Sjaktbreen

**Sjaktbreen** er en 6 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Van Mijenfjorden, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Den er en ca. 7&nbsp;km lang bre som starter umiddelbart sør for Gruvfonna og nord for Slakbreen, og nord for fjellene Gustavfjellet (1218 m), Sjakttårnet (887 m) og Sigaren (864 m). Den munner ut i Slakbreen. 

Breen ligger vest for Ankerbreen og er en sidebre til breen som fortsetter nordvestover under navnet Slakbreen. Sør for Sjaktbreen starter Varpbreen som går sørover ned i Gustavdalen.

Navnet «sjakt» henviser til ei gruvesjakt. De Geer brukte ofte uttrykk fra gruveterminologi ved navnesetting i de kullførende områdene nord for Sveagruva og Braganzavågen

## Referanser
Varpbreen

**Varpbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Van Mijenfjorden, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Breen ligger bare 4 km fra tettstedet Sveagruva og inngangen til Svea Nord. Den er en ca. 1&nbsp;km lang bre som starter umiddelbart sør for Sjaktbreen og nord for Liljevalchfjellet (839 – 943 m), øst for fjellet Sjakttårnet (887 m) og sør for Sigaren (864 m). 

Varpbreen munner ut i Gustavdalen som fortsetter med smeltevann ned til Van Mijenfjorden. Breen har lagt foran seg et 200 m bredt belte av morenemateriale.

Breen ligger vest for Stollbreen og er en sidebre til denne breen som fortsetter videre nordøstover under navnet Höganäsbreen mot Braganzavågen. 

Varpbreen er oppkalt etter svensk «varp» som betyr slagghaug.

## Referanser
Bestemødre for fred

**Bestemødre for fred** er en aktivistgruppe som ble etablert i 2003 av to tidligere medlemmer av Bestemødre mot atomvåpen / Bestemødre på stortingsplass. Gruppen er tilsluttet Norges Fredsråd.

Bestemødre for fred deler ut selvproduserte løpesedler utenfor Stortinget hver onsdag hele skoleåret. I tillegg slutter de seg til demonstrasjoner som arrangeres av for eksempel Norges fredsråd, Nei til atomvåpen, Fredsinitiativet og lignende organisasjoner, også aktiviteter utenfor Oslo.

I 2011 fikk bestemødrene Fredsinitiativets første fredspris.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
* 
* Bestemor for Fred på Vimeo
Stollbreen

**Stollbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Van Mijenfjorden, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Breen ligger bare 3 km fra tettstedet Sveagruva og 2 km fra inngangen til Svea Nord. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som starter umiddelbart øst for Varpbreen og nord for Liljevalchfjellet (839 – 943 m) og Deinbolttoppane (714 m), øst for fjellet Sigaren (864 m). 

Stollbreen fortsetter nordøstover til den munner ut i Höganäsbreen, som går videre sørøstover forbi inngangen til Svea Nord og videre ned mot Braganzavågen.

Stollbreen er oppkalt etter svensk «stoll» som betyr gruvegang.

## Referanser
MY «Faun»

**MY «Faun»** er en motorcruiser, også kalt motoryacht eller lystbåt, som ble bygget i 1916 ved Damsgaards Baatbyggeri og Motorforretning i Bergen og som (per 2026) har status som vernet fartøy.

I januar 2026 ble fartøyet skadet i en større brann ved Hardanger Fartøyvernsenter.

## Veteranskip
Faun er et vernet fartøy med Vestland fylkeskommune som ansvarlig. Per 2020 eies båten av Hardanger Fartøyvernsenter, som er underlagt Hardanger og Voss museum. Båten har blitt restaurert og er et sentralt objekt i museets samlinger. 

Det er mulig å leie Faun med mannskap fra Hardanger fartøyvernsenter. Båten er egnet til kortere eller lengre turer i Hardangerfjorden eller i farvann rundt Bergen.

## Historikk

### Bygget som lystyacht
Båten ble bygget som en yacht for sønnen til statsminister Christian Michelsen, Einar Michelsen. Den kostet kr. 33.000,- som ny i 1916. Båtbyggeriet var etablert av ingeniøren August Moldestad. Han hadde studert skipsbygging i England, og Fauns utforming bar preg av det. Faun hørte til Gamlehaugen, boligen til Christian Michelsen, frem til 1925. Båten ble deretter eid av en rekke kjente redere og forretningsfolk i Bergen.

### Brukt under kraftutbygging
I 1955 ble den overtatt av Bergenshalvøens Kommunale Kraftselskap (BKK). Den ble da brukt i forbindelse med den store kraftutbyggingen i Matrefjella.

### Museumsfartøy
I 1993 overtok Hardanger Fartøyvernsenter båten, og i 2005, 100 år etter at Christian Michelsen ledet Norge ut av unionen med Sverige, stod Faun ferdig restaurert. Restaureringen kostet nær 4,3 millioner kroner, og båten fremstod etter restaureringen slik den ble bygget, med mahogni-innredning, plysjtrukne seter og fasettslipte vinduer. Mesteparten av utstyr og inventar var intakt fra 1916, og ble tatt med i opprustingen av båten.

### Brann i 2026
Natt til 29. januar 2026 ble MY «Faun» brannskadet etter at brøt etter ut brann på MS «Jøsenfjord» da skipet var under restaurering ved Hardanger Fartøyvernsenter i Norheimsund, og brannen spredte seg til MB «Tafjord». Begge disse skipene ble totalskadet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*M/Y Faun – Michelsen sitt lystfartøy  Informasjonsside på nettstedet til Hardanger Fartøyvernsenter. Besøkt 20. juli 2019.
*Faun  Informasjonsside på nettstedet til foreningen Classiske Motorbåter (CMB). Besøkt 20. juli 2019.
*M/Y Fauns hjemmeside på internett Besøkt 20. juli 2019.
Feiselbreen

**Feiselbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Van Mijenfjorden, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Breen ligger bare 6 km fra tettstedet Sveagruva og 1 km fra inngangen til Svea Nord. Den er en ca. 1,5&nbsp;km lang bre som starter umiddelbart sør for Gruvfonna, vest for Boret som gruva Svea Nord går inn i, samt øst for Feiselen (652 m), et løper nord for fjellet Sigaren (864 m). 

Skonuddbreen fortsetter sørover til den munner trangt ut i Höganäsbreen, som går videre sørøstover forbi inngangen til Svea Nord og videre ned mot Braganzavågen.

Breen er oppkalt etter svensk «feisel» som betyr gruvehammer.

## Referanser
Borbreen

**Borbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Van Mijenfjorden, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Breen ligger bare 7 km fra Sveagruva og 1 km fra inngangen til Svea Nord. Den er ca. 1&nbsp;km lang og starter umiddelbart sør for Gruvfonna, øst for fjellet Boret (725 m), som Svea Nord-gruva går inn i, og vest for Amelnryggen (801 m).

Borbreen fortsetter sørover til den munner ut med morenemateriale like ovenfor Höganäsbreen, som går videre sørøstover ned mot Braganzavågen.

Breen er oppkalt etter fjellet Boret, og «bor» henviser her til gruvebor. De Geer brukte ofte uttrykk fra gruveterminologi ved navnesetting i de kullførende områdene nord for Sveagruva og Braganzavågen.

## Referanser
Kilbreen

**Kilbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Van Mijenfjorden, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Breen ligger bare 7 km fra tettstedet Sveagruva og 1,5 km fra inngangen til Svea Nord. Den er en ca. 0,5&nbsp;km lang bre som starter litt sør for Gruvfonna, 1 km  øst for Boret som gruva Svea Nord går inn i. Breen ligger totalt omkranset av fjellet Amelnryggen (801 m) som breen har gravd ut. 

Kilbreen fortsetter sørover til den munner ut med morenemateriale like ovenfor Höganäsbreen, som går videre sørøstover forbi inngangen til Svea Nord og videre ned mot Braganzavågen.

Navnet «kil» henviser her til gruvekile. De Geer brukte ofte uttrykk fra gruveterminologi ved navnesetting i de kullførende områdene nord for Sveagruva og Braganzavågen

## Referanser
August Moldestad

**August Moldestad** (forkortet **Aug. Moldestad**) (født 19. august 1873, død 7. september 1936 i Bergen) var en norsk ingeniør, skipsreder og idrettsleder fra Bergen.

## Karriere
Moldestad studerte ved Bergens Tekniske Skole i 1894. Moldestad fikk i 1898/99 et statsstipendiat for høyere utdanning i Skottland og England, og tok derfra med seg britiske byggetradisjoner inn i sitt eget båtbyggeri, Damsgaards Baatbyggeri og Motorforretning i Bergen. (Senere Strømme verft) Moldestad jobbet som maskin- og skipstegner hos Mjellem & Karlsen fra 1895 til 1898. Fra 1898 til 1900 var han skipstegner hos Sir James Laing i Sunderland i England. Fra 1900 til 1905 var han maskintegner ved Bergen Mekaniske Verksted.

## MY Faun
Han stod bak byggingen av MY «Faun», en lystbåt bygget i 1916 for Einar Michelsen, sønnen til statsminister Christian Michelsen. Båten er siden 2005 restaurert og eid av Hardanger og Voss museum ved Hardanger Fartøyvernsenter.

## Idrett
Moldestad var styremedlem i Norsk idrætsforbund fra stiftelsen i 1896. Han representerte bergensklubben Norrøna IL

Moldestad stiftet Fana Motorbåtforening, og ble utpekt som formann i 1928. I 1936, samme år som han døde, fikk han foreningens ærestegn: «Den gyldne bensintank»" Per 1936 hadde klubben 25 medlemmer.

## Referanser
Helsingborgbreen

**Helsingborgbreen** er en 2,5 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Braganzavågen, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Breen ligger 10 km fra tettstedet Sveagruva og 3 km fra inngangen til Svea Nord, som går under breens vestside. I sør reiser det massive fjellet Kolhamaren (853 m) seg.

Den er en ca. 6,5&nbsp;km lang bre som starter umiddelbart øst for Gruvfonna og sør for fjellene Gruvhjelmen (891 m), vest for fjellet Kjernen (891 m). Denne breen har fem meget små sidebreer ikke er navngitt. 

Helsingborgbreen går sørøstover til den sammen med Trollbreen fra øst munner ut helt nederst i Kjellströmdalen like ovenfor Braganzavågen – nordøst for Svea. Den har avsatt en drøyt 500 meter bred morenemasse sammen med Trollbreen.

Breen er oppkalt etter den svenske havnebyen Helsingborg i Skåne.

## Referanser
Trollbreen

**Trollbreen** er en 1,5 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Braganzavågen, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Breen ligger 15 km fra tettstedet Sveagruva og 6 km fra inngangen til Svea Nord. I sør reiser det massive fjellet Kolhamaren (853 m) seg der Trollbreens morene blandes med den vestre fra Helsingborgbreen.

Den er en ca. 3,5&nbsp;km lang bre som starter litt øst for Gruvfonna og sør for fjellene Høgflaket (969 m) og Trollslegga (912 m), øst for fjellet Kjernen (891 m) og vest for Trollsteet (932 m). Denne breen har to meget små sidebreer ikke er navngitt. 

Trollbreen går sørøstover til den munner ut helt nederst i Kjellströmdalen like ovenfor Braganzavågen – nordøst for Svea. Den har avsatt en drøyt 500 meter bred morenemasse sammen med Helsingborgbreen.

Breen er oppkalt etter troll.

## Referanser
Höganäsbreen

**Höganäsbreen** er en 3 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Braganzavågen, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Breen ligger bare 5 km fra tettstedet Sveagruva og inntil inngangen til Svea Nord i fjellet Boret. Gruveveien går over breen. I øst reiser det massive fjellet Kolhamaren (853 m) seg.

Breen er ca. 5,5 kilometer lang og starter umiddelbart øst for Sjaktbreen og nord for Deinbolttoppane (714 m), øst for fjellet Sigaren (864 m). Breen har fem sidebreer: Stollbreen, Ortbreen, Feiselbreen, Borbreen og Kilbreen. 

Höganäsbreen fortsetter sørøstover og munnet tidligere ut i Braganzavågen litt nordøst for Svea. Den har avsatt en 500 meter bred morenemasse.

Breen er oppkalt etter det svenske stedet Höganäs i Skåne, hvor det også brytes kull.

## Referanser
Pålbreen

**Pålbreen** inklusive **Pålsjöbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Braganzavågen, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Breen ligger 20 km fra tettstedet Sveagruva. Den er en ca. 3,5&nbsp;km lang bre som starter litt øst for Gruvfonna og sør for Vegbreen. Den går norøst om fjellene Høgflaket (969 m) og Trollslegga (912 m), og svinger sørøstover under navnet *Pålsjöbreen* ved Mefarfjellet (837 m). Her for den tilsig fra øst av den store Stakkbreen. Armen Pålsjöbreen har også en kilde øst for Mefarfjellet hvor den starter på høyden hvor Kvitryggfonna løper nordover mot Reindalen. 

Sammen med Vegbreen i nord henger to breene henger sammen og danner en mye brukt hundespann- og scooterløype fra Reindalen i nord til Kjellströmdalen i sør. 

Nederst får breen så en østlig sidebre i Murbreen, men denne er ikke forbundet på grunn av morenemasser som stenger mot Pålsjöbreen. I sør reiser fjellet Trollsteet (932 m) seg. Denne breen har to meget små sidebreer ikke er navngitt. Pålbreen går sørøstover til den munner ut langt nede i Kjellströmdalen noe ovenfor Braganzavågen – nordøst for Svea. Den har avsatt en drøyt 500 meter bred morenemasse sammen med Helsingborgbreen.

Breen er oppkalt etter navnet Pål i Pålsjöbreen.

## Referanser
Murbreen

**Murbreen** er en 1 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Kjellströmdalen, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Breen ligger 23 km fra tettstedet Sveagruva. Den er en ca. 1,5&nbsp;km lang bre som starter litt øst for Pålsjöbreen og sør for Kjeglebreen. Den går vest om fjellene Murtoppane (867 m) som den graver ut, og munner med morenemasser litt før Pålsjöbreen som munner ut langt nede i Kjellströmdalen. Den har avsatt en drøyt 800 meter bred morenemasse før den når Pålsjöbreen.

Den har navn etter fjellet rundt.

## Referanser
Stakkbreen

**Stakkbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Kjellströmdalen, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Breen ligger 25 km fra tettstedet Sveagruva. Den er en ca. 2,5&nbsp;km lang bre som starter umiddelbart sør for Kvitryggfonna. Øst for breen starter Kjeglebreen som går østover til Lundströmdalen. Den går vest om Mefarfjellet (867-873 m) og sør fra Kvitryggen (1006 m), og munner med noe overflatiske morenemasser ut i Pålsjöbreen – som igjen munner ut langt nede i Kjellströmdalen. 

Den har navn etter fjellene rundt.

## Referanser
Kjeglebreen

**Kjeglebreen** er en 2 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Kjellströmdalen, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Breen ligger 27 km fra tettstedet Sveagruva. Den er en ca. 3,5&nbsp;km lang bre som starter umiddelbart øst for Stakkbreen og nord for Murbreen og Tinkarpbreen. Breen går nordøst om fjellene Murtoppane (867 m) som den graver ut, og munner med morenemasser i nedre Lundströmdalen. Den har avsatt en drøyt 800 meter bred morenemasse før den når Lundströmelva midt mellom de to fjellene Innkjegla (954 m) og Dalkjegla (840 m).

Breen har navn etter de to kjegleformede fjellene i nord og sør.

## Referanser
Lunckebreen

**Lunckebreen** er en isbre på 1,5 km² på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Kjellströmdalen i det sørøstre Nordenskiöld Land. Isbreen er 2,5 km lang, frittstående og graver ut nordre Lunckefjellet (924-1046 m) nord om Marthabreen. Breen ligger 20 km nord for tettstedet Sveagruva. Den går nordover og munner ut i øvre Reindalen. Morenemassene foran breen er nesten 1 km brede.

Lunckebreen har sitt navn etter Bernhard Luncke (1894–1963), en norsk topograf og polarforsker.

## Referanser
Vegbreen

**Vegbreen** er en 6 km lang isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Kjellströmdalen i det sørøstre Nordenskiöld Land. Isbreen er forbundet med Pålbreen i sør og Kvitryggfonna i øst, og strekker seg mellom Lunckefjellet (924-1046 m) i vest og Mefarfjellet (873 m) i sørøst. Skillet mot den parallelle Kvitryggfonna er den langsmale nunataken Rakekniven, og de to breene møtes igjen i nord med felles morenemasser i Reindalen. 

Breen ligger 25 km nord for tettstedet Sveagruva. Morenemassene foran breen er nesten 2 km brede og går nesten helt ned til øvre Reindalselva.

Vegbreen har sitt navn etter vegen den danner sammen med Pålbreen. De to breene henger sammen og danner en mye brukt hundespann- og scooterløype fra Reindalen i nord til Kjellströmdalen i sør.

## Referanser
Glitrebreen

**Glitrebreen** er en 2,5 km lang og 2 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Lundströmdalen i det sørøstre Nordenskiöld Land. Isbreen er nesten forbundet med Kvitryggfonna i øst, og strekker seg mellom Glitrefjellet (902 m) i nord og Kvitryggen i sørvest. Sistnevnte fjelltopp er skillet mot Kvitryggfonna. Glitrebreen fører foran seg nesten 1 km med morenemasser som går helt ned til Lundströmelva i Lundströmdalen.  

Breen ligger 20 km nord for tettstedet Sveagruva. Glitrebreen har sitt navn etter fjellet Glitrefjellet.

## Referanser
Urdkollbreen

**Urdkollbreen** er en 2,5 km lang og 1,5 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Van Mijenfjorden i det sørøstre Nordenskiöld Land. Isbreen er nesten forbundet med Greinbreane i vest og Samuelssonbreen i nord, og strekker seg mellom Urdkollen (892 m) i sør og Skalken (1034 m) i nord. Urdkollbreen fører foran seg nesten 500 m med morenemasser ned i Urdkolldalen, som igjen munner i Gustavdalen før havet. Breen ligger 10 km vest for Sveagruva.

Urdkollbreen har navn etter fjellet Urdkollfjellet.

## Referanser
Krokryggbreen

**Krokryggbreen** er en 2 km lang og 1 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Van Mijenfjorden i det sørøstre Nordenskiöld Land. Isbreen er nesten forbundet med Greinbreane i nordvest og Urdkollbreen i nordøst, og strekker seg mellom Urdkollen (892 m) i øst og Krokryggen (858 m) i vest. Krokryggbreen fører foran seg drøyt 500 m med morenemasser ned mot elva som munner rett ut i Slettvika i Van Mijenfjorden.  

Breen ligger 12 km vest for tettstedet Sveagruva. Krokryggbreen har sitt navn etter fjellet Krokryggen.

## Referanser
Gruvfonna

**Gruvfonna** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Kjellströmdalen, i det sørøstre Nordenskiöld Land. Breen ligger 10 km nord for tettstedet Sveagruva. Dette er den femte største breen i Nordenskiöld Land, bare overgått av Fridtjovbreen, Grønfjordbreen, Slakbreen og Drønbreen. Den er en ca. 4x3&nbsp;km stor bre som starter umiddelbart øst for Slakbreen og nord for Sjaktbreen og Höganäsbreen. Breen går nordøst om fjellene Skonuddan og Feiselen, og fortsetter videre nordøstover til den når nunataker som danner grense mot Propsbreen, Marthabreen og Helsingborgbreen. breen er en ren toppbre som ikke munner ut i noen dal. 

Fra nord og med klokken støter Gruvfonna mot fjellene Skollfjellet (1098 m), Propsen (775 m), Gruvhjelmen (885 m), i øst Stempelen (900 m), Amelnryggen (801 m), og i sør Feiselen (692 m) og Skonuddane (669 m). 

Breen har navn etter gruvene ved Svea. Under breen ligger Sentralfeltet med Svea Nord.

## Referanser
Propsbreen

**Propsbreen** er en isbre på 3 km² på Spitsbergen, Svalbard, mellom Reindalen og Kjellströmdalen i det sørøstre Nordenskiöld Land. Isbreen er en sidebre til Marthabreen og fyller dalen mellom vestre Lunckefjellet (924 m) og Skollfjellet (1065 m) vest om Marthabreens hovedløp. Breen ligger 15 km nord for tettstedet Sveagruva. Den starter umiddelbart nord for Gruvfonna. 

Breen går ned til fjellene Propsen og Gruvhjelmen, og munner ikke ut i noen dal.

Propsbreen har sitt navn etter «props», som betyr gruvestolper.

## Referanser
Knorringbreen

**Knorringbreen** er en 2 km lang og 3 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Adventdalen og Isfjorden i det nordlige Nordenskiöld Land. Isbreen ligger ved Telgefjellet (921 m), Knorringfjellet (948 m) og Wimanfjellet (912 m) i fjellmassivet nordøst for Longyearbyen. Knorringbreen fører foran seg drøyt 500 meter med morenemasser ned mot Hanaskogelva som munner rett ut i Adventfjorden litt vest for Revneset. En sidebre i nord går ned mot øvre Wimandalen.

Knorringbreen har sitt navn etter den svenske offiseren og polarforskeren Otto Wilhelm von Knorring (1863–1933).

## Referanser
Brandtbreen

**Brandtbreen** er en 3 km lang og 1,5 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Adventdalen og Isfjorden i det nordlige Nordenskiöld Land. Isbreen ligger ved Telgefjellet (921 m), Stäket (1030 m) og Kjødetoppen (769 m) i fjellmassivet nordøst for Longyearbyen. Brandtbreen fører foran seg drøyt 200 meter med morenemasser ned mot Hanaskogelva som munner rett ut i Adventfjorden litt vest for Revneset. I øst ligger Blackbreen.

Brandtbreen har sitt navn etter den tyske oceanografen og polarforskeren Karl Brandt (1854–1931).

## Referanser
Blackbreen

**Blackbreen** er en 3 km lang og 2 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Adventdalen og Isfjorden i det nordlige Nordenskiöld Land. Isbreen ligger ved Telgefjellet (921 m), Stäket (1030 m) og Knorringfjellet (948 m) i fjellmassivet nordøst for Longyearbyen. Blackbreen fører foran seg drøyt 500 meter med morenemasser ned mot Tobredalen som munner rett ut i De Geerdalen som igjen går nord til Isfjorden.

Blackbreen har sitt navn etter amerikaneren David Black, som var gruvebestyrer for Spitsbergen Coal and Trading Co. fra 1904 til 1906 eller 1907.

## Referanser
Mälarbreen

**Mälarbreen** er en 3 km lang og 2 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Adventdalen og Isfjorden i det nordlige Nordenskiöld Land. Isbreen ligger ved Birkafjellet (976 m), Kjødetoppen (769 m) og Stäket (1030 m) i fjellmassivet nordøst for Longyearbyen. I sør ligger Blekumbreen. Mälarbreen fører foran seg drøyt 200 meter med morenemasser ned mot Mälardalen som munner rett ut i Adventdalen ved deltaet i Adventfjorden.

Mälarbreen har sitt navn etter den svenske innsjøen Mälaren.

## Referanser
Altbreen (Svalbard)

**Altbreen** er en 2 km lang og 1,5 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Adventdalen og Isfjorden i det nordlige Nordenskiöld Land. Isbreen ligger i mellom Operafjellet i vest og Helvetiafjellet i øst, i fjellmassivet nordøst for Longyearbyen. I nord ligger Tellbreen, i vest er det direkte overgang via en høyde til Blekumbreen. Altbreen fører foran seg drøyt 200 meter med morenemasser ned mot Koslådalen som munner rett ut i Adventdalen vis-à-vis Gruve 7-fjellet.

Altbreen har sitt navn etter stemmeleiet alt, og har sitt opphav i breens nære relasjon til Operafjellet og de tre nærliggende fjelltoppene Dirigenten (928 moh), Tenoren (655 moh) og Bassen (968 moh). 

## Referanser
Det øverste militærrådet (Egypt)

**Det øverste militærrådet** (arabisk: المجلس الأعلى للقوات المسلحة; *al-Maǧlis al-ʾAʿlā lil-Quwwāt al-Musallaḥah*, engelsk: *Supreme Council of the Armed Forces* eller *SCAF*) består av 20 høyere offiserer i det egyptiske militæret. Som en konsekvens av Den egyptiske revolusjonen i 2011 ble rådet gitt makt til å styre Egypt av den avgående president Hosni Mubarak den 11. februar 2011.

Rådet ledes av Mohamed Hussein Tantawi, som var forsvarsminister under Mubarak. Andre medlemmer er Reda Mahmoud Hafez Mohamed, Sami Hafez Anan, Abd El Aziz Seif-Eldeen og Mohab Mamish.

## Referanser
Flowerbreen

**Flowerbreen** er en 2,5 km lang og 1,5 km² stor isbre på Spitsbergen på Svalbard, mellom øvre Adventdalen og Isfjorden i det nordlige Nordenskiöld Land. Isbreen graver seg radialt ut fra fjellmassivet med Lusitaniafjellet (927 m) og Valmuetoppen (891 m), øst for Longyearbyen og nord for fjellet Skolten. Flowerbreen går nordover og fører foran seg drøyt 200 meter med morenemasser ned mot Flowerdalen som munner rett ut i Isfjorden ved Vinodden.

Flowerbreen har sitt navn etter den britiske museumslederen William Henry Flower (1831–1899).

## Referanser
Duboisbreen (Svalbard)

**Duboisbreen** er en 3 km lang og 2,5 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom øvre Adventdalen og Isfjorden i det nordlige Nordenskiöld Land. Isbreen graver seg radialt ut fra fjellmassivet med Lusitaniafjellet (927 m) og Valmuetoppen (891 m), rundt 25 km øst for Longyearbyen. Duboisbreen går nordøstover og fører foran seg drøyt 400 meter med morenemasser ned mot Deltadalen. Elva som renner fra brefronten munner ut i Sassenelva, som fortsetter til Isfjorden.

Duboisbreen er oppkalt etter den sveitsiske geologen Auguste Dubois (1862-1923).

## Referanser
Arctowskibreen

**Arctowskibreen** er en 2 km lang og 2 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom øvre Adventdalen og Isfjorden i det nordlige Nordenskiöld Land. Isbreen graver seg radialt ut fra fjellmassivet med Arctowskifjellet (958 moh), nord for Adventdalen og rundt 20 km øst for Longyearbyen. Arctowskibreen går mot nordvest og fører foran seg flere hundre meter morenemasser ned mot De Geerdalen. Fra brefronten renner De Geerelva, som munner ut i Isfjorden ved Elveneset, rundt 5 km øst for Diabasodden.

Arctowskibreen har sitt navn etter den polske geofysikeren Henryk Arctowski (1871-1958), som var med på Belgica-ekspedisjonen til Antarktis i 1897–99. Han forsket også på Spitsbergen, som han i 1910 besøkte med dampbåten «Ile de France», sammen med den sveitsiske geologen Auguste Dubois

## Referanser
Vendombreen

**Vendombreen** er en 7 km lang og 12 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom øvre Adventdalen og Sassendalen langt vest i Sabine Land. Isbreen ligger ved Breikampen (915 m) og Skrinnfjellet (906 m) i fjellmassivet vest for Vendomdalen. Vendombreen fører foran seg drøyt 1 kilometer med morenemasser ned mot øvre Vendomdalen i øst. i morenen munner også Jinnbreen ut fra øst. 

Helt øverst i breen er den helt snødekte toppen Islysa 876 moh, og sør for denne starter Slottsbreen sørover. Isbreen har fem sidebreer.

Vendombreen har sitt navn etter Vendomdalen.

## Referanser
Scheffler

**Scheffler**:
* Christoph Thomas Scheffler
* János Scheffler, aka: Johann Scheffler
* Johannes Scheffler
* Karl Scheffler

* 2485 Scheffler
Slottsbreen

**Slottsbreen** er en 3 km lang og 3,5 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom øvre Adventdalen og Lundströmdalen langt vest i Sabine Land. Isbreen ligger i fjellmassivet nord for Lundströmdalen. Slottsbreen fører foran seg drøyt 1 kilometer med morenemasser ned mot øvre Oppdalen i sør. I øst utgjør breen den helt isdekte toppen Slottet på 805 moh. Nord for dette ligger Vendombreen.

Slottsbreen har navn etter fjellet Slottet.

## Referanser
Hellefonna

**Hellefonna** er en 12 km lang og 40 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, i fjellmassivet som ligger mellom øvre Kjellströmdalen og øvre Sassendalen, langt sørvest i Sabine Land. Hellefonna er en toppbre og har en rekke sidebreer som graver seg ned mot dalene og fører foran seg store morenemasser. Regnet fra nord og med klokken har den fire sidebreer mot Sassendalen og deretter i øst Marmorbreen (Fulmardalen), Skruisbreen og Sveigbreen (Agardhdalen), og i vest Innerbreen (Oppdalen) og Jinnbreen (Vendomdalen)

Hellefonna har sitt navn etter den norske topografen og polarforskeren Sigurd Gunnarson Helle (1920–).

## Referanser
Jinnbreen

**Jinnbreen** er en 4 km lang og 4 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, i fjellmassivet som ligger mellom øvre Kjellströmdalen og øvre Sassendalen, langt sørvest i Sabine Land. Jinnbreen er en vestlig sidebre til den store Hellefonna, og fører foran seg store morenemasser som ender i Vendomdalen i nordvest – sammen med Vendombreens løsmasser. I nord ligger fjellet Dalsnuten (621 m).

Jinnbreen har sitt navn etter ørkenåndene *[[djinn]]* i islamsk mytologi.

## Referanser
Marmorbreen

**Marmorbreen** er en 3 km lang og 3 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, i fjellmassivet som ligger mellom øvre Kjellströmdalen og øvre Sassendalen, langt sørvest i Sabine Land. Marmorbreen er en østlig sidebre til den store Hellefonna, og fører foran seg store morenemasser som ender helt øverst i Fulmardalen i nord samt til Jøkulvatnet i øst. I sør ligger fjellet Raggfjellet (571 m).

Marmorbreen har sitt navn fargespillet i breen.

## Referanser
Kampfonna

**Kampfonna** er en 3 km lang og 5 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom øvre Adventdalen og Sassendalen langt vest i Sabine Land. Isbreen ligger ved Breikampen (915 m) i fjellmassivet vest for Vendomdalen. Kampfonna fører foran seg drøy 250 meter med morenemasser ned mot Eskerdalen som igjen leder til Sassendalen.  

Kampfonna har sitt navn etter fjellet.

## Referanser
Mokke & Høst

***Mokke & Høst*** er et musikkalbum med Knut Lystad og Marianne Mørk, utgitt i 1981. Dette er duoens debutalbum.

## Sporliste
# «Aleneleken» (Mørk/Thingnæs)
# «Skynd deg Mokke» (Mørk/Thingnæs)
# «Her sitter jeg» (Mørk/Thingnæs)
# «Møter her, møter der» (Mørk/Thingnæs)
# «Kostymefest» (Mørk/Thingnæs)
# «Revevise» (Mørk/Thingnæs)
# «Malersang» (Mørk/Thingnæs)
# «Å, vi kjeder oss så» (Mørk/Thingnæs)
# «Godtesangen» (Mørk/Thingnæs)
# «Skumle lyder» (Mørk/Thingnæs)
# «Kjære lille Mokke» (Mørk/Thingnæs)
# «Lyve det er dumt» (Mørk/Thingnæs)
# «Mobbevise» (Mørk/Thingnæs)
# «Synge litt og le» (Mørk/Thingnæs)
# «Kveldssangen vår» (Mørk/Thingnæs)
# «Aleneleken» (instr.), (Mørk/Thingnæs)
## Medvirkende
### Musikere
* Knut Lystad - sang
* Marianne Mørk - sang, låtskriver
* Frode Thingnæs - trombone, perkusjon, produsent, låtskriver, musikkarrangement 
* Henryk Lysiak - keyboard, saksofon, perkusjon, fløyte
* Carl Erik Hedløv - gitar
* Kalle Helgesen - gitar
* Terje Methi - bass 
* Bjørn Jacobsen - bass 
* Thor Andreassen - trommer, perkusjon
### Øvrige medvirkende
* Tore Tambs Lyche - tekniker
* Morten Krogvold - coverfoto 
* BM Design AS - coverdesign 
## Eksterne lenker
* Mokke & Høst
Unit Five’s beste!

***Unit Five's beste!*** er et samlealbum med Unit Five, utgitt i 1983. Albumet inneholder også den nye låta «I'm Singing the Blues Once Again».

## Sporliste

# «På hver sin kant av landet» (T. Hansen), (*[[Ængel med skit på vingan]]*)
# «Salamandra i fra neset» (T. Hansen), (*[[Ængel med skit på vingan]]*)
# «Gir ænglan applaus» (T. Hansen), (*[[From Gokk with Love]]*)
# «I'm Singing the Blues Once Again» (T. Hansen), (ny)
# «Ut og fly» (T. Hansen), (*[[Under stjerna]]*)
# «Curly» (T. Hansen), (*[[Under stjerna]]*)
# «Polardego» (T. Hansen), (*[[Æ e' nordlending æ!]]*)
# «Han Mikkel» (T. Hansen), (*[[Ængel med skit på vingan]]*)
# «Hvil under stjerna» (T. Hansen), (*[[Under stjerna]]*)
# «Kjære doktor» (T. Hansen), (*[[From Gokk with Love]]*)
# «Vit at jeg elsker deg» (T. Hansen), (*[[Æ e' nordlending æ!]]*)
# «Ængel med skit på vingan» (T. Hansen), (*[[Ængel med skit på vingan]]*)
# «Lei mæ hjem» (T. Hansen), (*[[Lei mæ hjem]]*)
# «Æ e nordlending æ» (T. Hansen), (*[[Æ e' nordlending æ!]]*)
## Eksterne lenker
*