Ivar Aasen-sambandet

**Ivar Aasen-sambandet** er en organisasjon som arbeider for å fremme høgnorsk som en fortsettelse av landsmålsnormalen til Ivar Aasen. Organisasjonen ble grunnlagt 11. oktober 1965 av tidligere medlemmer i Noregs Mållag som en reaksjon på samnorskpolitikken og indre strid i Noregs Mållag. Ivar Aasen-Sambandet virker i dag som paraplyorganisasjon for høgnorsklag som Høgnorskringen og Vestmannalaget. Sergej Alexander Munkvold er leder og Leif Arne Storset nestleder.

Sambandet avviser rettskrivingsreformene av 1938 og 1959 som de mener er et angrep på det nynorske skriftspråket og stilte seg kritisk til 2012-reformen. Organisasjonen ser seg ikke lenger som i direkte konkurranse med Noregs Mållag og resten av målrørsla, men som en fraksjon innafor den.

## Historie

### Bakgrunn
Rettskrivinga av 1938 gikk ut på å føre bokmål og nynorsk sammen til ett skriftspråk gjennom gradvis reform. I motsetning til tidligere reformer, der tilnærmingsreformer var valgfrie, ble flere tradisjonelle skrivemåter i begge normene gjort om til sideformer eller tatt ut av den offisielle rettskrivinga. For nynorskens del medførte reformen blant annet større endringer i formverket og at etymologiske skrivemåter måtte vike for ortofone – ifølge Gustav Indrebø var endringene så inngripende at reformen innebar et språkskifte («målbrigde») heller enn rettskrivingsreform. Reformen møtte motstand fra både bokmåls- og nynorskfolk, og motstanden tiltok i etterkrigstida.

Utover 1950-åra organiserte riksmålsbevegelsen motstand mot samnorskpolitikken, blant annet gjennom foreldreaksjonen mot samnorsk, grunnleggelsen av Det Norske Akademi for Sprog og Litteratur og utgivelsen av egne oppslagsverk. I målrørsla avtok motstanden mot 1938-reformen. Etter 1959-reformen mente kritikerne at mens riksmålsbevegelsen hadde fått gjennomslag for å slippe til tradisjonelle bokmålsformer i bokmålet, hadde enda flere bokmålsformer blitt pressa inn i nynorsken. Særlig stor var motstanden i Vestmannalaget som var tilhengere av Aasen-normalen og ønskte stabilitet i rettskrivinga. Andre argumenterte for at slaget om i-målet var tapt og at det viktige var å sørge for at nynorsken overlevde den pågående tilbakegangen og flyttestrømmene fra bygd til by.

Da Vestmannalaget ikke fikk gjennomslag for synet sitt i Noregs Mållag, meldte laget seg ut i 1962 og tok deretter initiativ til å etablere Ivar Aasen-sambandet som en paraplyorganisasjon for høgnorsken. Stiftelsen var 11. oktober 1965 med Per Thorson som formann og ble etter årsmøte i 1971 en landsdekkende organisasjon på linje Noregs Mållag. Den første tida bare som et lag for personlige medlemmer. Utover 1970-åra begynte også lag å slutte seg til Ivar Aasen-sambandet, blant dem Vestmannalaget. I 1971 fikk de følge av Vestlandske Mållag, som fram til da var med i Noregs Mållag.

### Intern uro – nedleggelsesvedtak og videreføring
En intern konflikt i høgnorskbevegelsen førte våren 2004 til at det ble arrangert to separate årsmøter i Ivar Aasen-sambandet.

I 2002 holdt Vestlandske Mållag årsmøte i «Borkne», utenfor Bergen for første gang. Lars Bjarne Marøy ble valgt til formann. Den andre fløyen i sambandet hevdet at de ikke klarte å finne veien til Bortnen i Nordfjord. Mens Vestmannalaget boikottet årsmøtet i Nordfjord, så deltok representanter fra alle andre lokallag, inkludert Høgnorskringen i Oslo (Håvard Tangen og Kjetil Aasen) og Nidaros Høgnorsklag (Sergej Alexander Munkvold).

I april 2004 vedtok fraksjonen som i 2002 hadde holdt årsmøte i Nordfjord i stedet for Bergen å legge ned Vestlandske mållag. Noen dager senere holdt den andre fløyen et alternativt årsmøte i Vestlandske mållag. I oktober 2004 ble det i Bergen holdt årsmøte i Norsk Bladmannalag. To dørvakter var leid inn for holde enkelte personer bort og det endte i håndgemeng.

### Nyere tid
I 2007 etablerte Ivar Aasen-sambandet wikien *Mållekken*, som de beskriver som et høgnorsk oppslagsverk og kunnskapssamling. Nettstedet sambandet.no har siden årsmøtet i 2004 blitt videreført som et høgnorsk nettressurs.

Ivar Aasen-sambandet sammen med Norskt måldyrkingslag stilte seg kritisk til rettskrivingsreformen fra 2012.

## Se også
*Høgnorskbevegelsen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Høgnorsk wikien