open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Skjerstad kirke

**Skjerstad kirke** er en langkirke fra 1959 lokalisert i Skjerstad i Bodø kommune, Nordland fylke. Kirka er tegnet av arkitekt Arnstein Arneberg.

Byggverket er i betong og mur og har 450 plasser.


Fil:Skjerstad church nave.jpg|  Kirkeskip 
Fil:Skjerstad church organ and gallery.jpg|  Orgel og galleri 
Fil:Skjerstad church altar.jpg|  Alter 
Fil:Skjerstad church pulpit.jpg|  Prekestol 


## Tidligere kirker

Skjerstad har hatt kirke siden middelalderen, og dagens kirke har en rekke forgjengere. Kirkestedet er på Skjerstad (gnr. 35), og de to eldste kjente kirkene stod på omtrent der våningshuset står i dag. Sognet («Skirasta sokn j Salte») er nevnt i 1390 og kirken («Skierstad kircke») i 1589. En tømret korskirke skal i 1633 være «bygd opp utenpå den gamle». Denne ble revet i 1759.

Dagens kirkested er 3–400 meter lenger vest, og der ble en ny kirke innviet i 1759. Dette var også en tømret korskirke med kor i øst og sakristi inntil dette, våpenhus i vest og sentraltårn. Ny kirke ble ifølge Riksantikvaren oppført på samme tomt i 1848, og den hevdes å være basert på en typetegning av Linstow. I bygdeboken for Skjerstad og Fauske sies det imidlertid at det dreier seg om en ombygging av den eksisterende kirken. Denne kirken brant ned på morgenen den 18. februar 1873. Ny kirke ble tegnet av Håkon Mosling og vigslet den 31. oktober 1877. Dette var en stor langkirke som brant ned 17. mai 1955.

Inventar fra tidligere kirker er dels overført videre til nyere kirker, dels avhendet til museer eller andre steder. For eksempel finnes en gammel prekestol og en mariafigur i Tromsø museum. Det som var i kirken ved brannen i 1873, gikk tapt. To klokker støpt av Bochumer Verein i 1877 er reddet fra kirken som brant i 1955, og brukes i dagens kirke.

## Referanser




## Litteratur
* 
* 
* Jan Brendalsmo og Jan-Erik G. Erikson: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Nordland fylke (Riksantikvaren, 2016), s. 9–10
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Skjerstad wiki
* 
* 
* Skjerstad og Misvær menighet
Leiranger kirke

**Leiranger kirke** er en langkirke fra 1911 i Steigen kommune, Nordland fylke. Den hører til Leiranger sogn i Salten prosti.

Byggverket er i tre og har 500 plasser. Arkitekt for kirken var Nils Ryjord.

Bygd i 1911 (etter brann) i romantisk stil. Da ny kirke skulle bygges i 1734 på den andre siden av fjorden, tok en springflo materialene over til Leines. Og folket tok dette som et tegn på hvor Gud ville at kirken skulle stå.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Fjelldal kapell

**Fjelldal kapell** er et kapell fra 1960 i Tjeldsund kommune, Troms fylke.

Byggverket er i tre og har 140 plasser.

## Eksterne lenker
*
Ramsund kapell

**Ramsund kapell** er en arbeidskirke fra 1964 i Tjeldsund kommune, Troms fylke.

Byggverket er i stein og tre, og har 250 plasser.

Kapellet ble gjenreist etter brann i 1970.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Tjeldsund kirke

**Tjeldsund kirke** er en langkirke fra 1901 i Tjeldsund kommune, Troms fylke. Denne kirken ligger på Kjerkneset ved Hol. Den er oppført i tømmer og har 420 plasser.

Kirken ble oppført med omfattende gjenbruk av materialer fra den forrige kirken, som ble innviet i 1862.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Fiskernes bedehuskapell

**Fiskernes bedehuskapell** er en langkirke fra 1887 i på Selvær i Træna kommune, Nordland fylke.

Byggverket er i tre.

## Litteratur
*
Ole Jacob Hystad

**Ole Jacob Hystad** (født 20. juli 1960) er en norsk jazzmusiker (tenorsaksofon) fra Stord. Han er bror av jazzsaksofonist Jan Kåre Hystad.
## Kvartett
Han leder **Ole Jacob Hystad Quartet**, som med Sigurd Ulveseth bass, Ben Besiakov, piano,
og Stein Inge Brækhus, trommer.

## Diskografi
Ole Jacob Hystad Quartet har gitt ut
* *Touch of time* (Taurus Records, 1998).
Med Alex Riel i stedet for Brækhus utkom 
* *Tune in – take out* (2002), med Dexter Gordon-inspirert musikk.  

Den senere tid har kvartetten bestått av Dag Arnesen piano, Ulveseth og Frank Jakobsen trommer.
Han har også spilt i Bakeriet Bluesband, medvirket på utgivelser 
med bluesmusikerne Atle Hansen, Lars Erik Drevvatne og Ole Amund Gjersvik, samt vært i bresjen for Stord Jazz- og Bluesfestival.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Drag/Helland kirke

**Drag/Helland kirke** er en langkirke fra 1972 i Hamarøy kommune, Nordland fylke.

Byggverket er i tre og har 100 plasser.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norske kirkebygg Drag/Helland kirke
* kirkenorge.no Drag/Helland kirke
*
Remy Zero

**Remy Zero**, var et amerikansk rockeband som ble dannet i Birmingham, Alabama, USA. Låtene deres blir spilt i TV-serien Smallville og i filmen Garden State. Plateselskapene til Remy Zero heter Geffen Records og Elektra Records. Remy Zero spiller indie- og alternativ rock. Remy Zero var aktive i 1989 til 2003 og i 2010.
Cinjun Tate giftet seg med Alyssa Milano 1. januar 1999 og skilte seg 20. november 1999. Gregory Slay, Jeffrey Cain og Cedric Lemoyne vant Emmy Awards i 2004. Hele Remy Zero vant ASCAP Film and Television Music Awards i 2002. Cedric Lemoyne har sagt at navnet på bandet kom fra elendigheten de gjentatte uttrykk ”mammy’s hero” på Kate Bush sangen ”Army Dreamers” (sangen er med på hennes album fra 1980
Never For Ever; sangen er også inkludert på hennes beste sang kolleksjon, The Hole Story).* Remy Zero lagde et kamé 1.21 (utitlet "Tempest") av WB's Smallville spilling "Save me", seriens tittelsang, og "Perfect Memory", fra albumet [[The Golden Hum]].

Remy Zero ble oppløst etter at de hadde lagd The Golden Hum og etter mange av medlemmene hadde begynt i andre band. Shelby og Cinjun Tate hadde dannet bandet [[Spartan Fidelity]], Jeffrey Cain ble med i [[Isidore]], Cedric Lemoyne reiste med Alanis Morisette´s band, og Gregory Slay ble med i [[Sleepwell]].

== Album ==
**Remy Zero* (30. januar 1996),
**Villa Elaine* (25. august 1998),
**Gramarye* (1999),
**The Golden Hum* (18. september 2001)

== Sanger ==
**Save me* (2002)
**Save me (Smallville tittelsang)
**Fair*
**Perfect Memory*
*Prophecy
*Twister
*Impossibility
*Shattered
*Batichico
*Gramarye
*Life in rain
*Golden Hum 
*Glorious # 1 
*Out/In 
*Bitter 
*Belong 
*Over the Rails and Hollywood High 
*Smile 
*I'm Not Afraid 
*I'm Not Afraid (Queen Of Creation)
*Sub Balloon
*Hermes Bird 
*Hollow 
*Yellow Light 
*Goodbye Little World 
*Temonos
*Temenos (Here Comes the Shakes) 
*Descent 
*Water
*Gold Star Speaker 
*Twister 
*Chloroform Days 
*Shadowcasting 
*Queen of Venus 
*Chromosome 
*Christmas 
*Problem
*Save
*(Hidden track)
*Ghost
*In Hindsight
*Lamplighter'S Parade 
*Searchers
*Shelter
*Apology for you

## Medlemmer
*Cinjun Tate (Vokal, Gitar)
*Shelby Tate (Gitar, Keyboard)
*Jeffrey Cain (Gitar)
*Cedric Lemoyne (Bass)
*Gregory Slay'' (Trommer) (døde i 2010)

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Jérémie Aliadière

**Jérémie Aliadière** (født 30. mars 1983) er en fransk tidligere fotballspiller. Før han signerte for Middlesbrough hadde han låneopphold i West Ham, Wolverhampton og Celtic.

Han bruker mye tid ved sin vingård som ligger i hjembyen hans Rambouillet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Javanese

**Javanese** er en katterase som er en langhårsvariant av Orientaler.

Kroppsbygningen er strømlinjeformet, elegant, lang, tubeformet og muskuløs. Halsen er lang og smal, skuldre og hofte er jevnbrede. Den har lange, slanke ben med smale ovale poter. Halen skal være svært lang og godt busket.    
Hodet er middels stort, sett forfra ser det ut som et triangel. Ørene skal være store og lavt plasserte. 
Øynene skal være grønne og mandelformede. Javaneseren er godkjent i 28 forskjellige farger, 5 mønstre (solid, tabby, 
tigret, spottet og ticket) som tilsammen gir 140 forskjellige varianter.

## Opprinnelse
Javaneseren er hverken fra Java eller Indonesia. Genetisk er de orientalere i langhåret versjon.
Det var Helen Smith fra oppdrettet *MerryMews Cattery* som ga rasen navnet i 1950. Det er uvisst om hun faktisk har vært i Indonesia. Rasenavnet kommer av tradisjonen ved å oppkalle orientale katteraser etter land og øyer i Sørøst-Asia.

## Referanser
Hypsometrisk ligning

**Hypsometrisk ligning** er en ligning som gir forholdet mellom lufttrykket og tykkelsen av et atomsfærelag så lenge man har konstant temperatur og gravitasjon. Ligningen utledes av den hydrostatiske ligningen og den ideelle gassloven. 

:\ h = z_2 - z_1 = \frac{R \cdot T}{g} \cdot ln \left [ \frac{P_1}{P_2} \right ]


der:

:\ h = Tykkelsen på laget i meter
:\ z = Geopotensiell høyde i meter
:\ R = Gasskonstant for tørr luft
:\ T = Temperatur i kelvin
:\ g = Tyngdeakselerasjon 
:\ P = Trykk 

I meteorologi er P_1 og P_2 isobarflater og *T* er middeltemperaturen i laget mellom dem. I høydemåling med Internasjonal Standard Atmosfære blir den hypsometriske ligningen brukt til å regne ut en gitt geopotensiell høyde i isoterme lag i den øvre og lavere stratosfæren.

## Utledning

Hydrostatisk likning:

:\ P = \rho g z

der \ \rho  er tetthet, blir brukt som ligning for hydrostatisk ligning, skrevet på differensialform:

:dP = - \rho \cdot g \cdot dz

som kombinert med den ideelle gassloven 

:\ P = \rho RT   

for å eliminere \ \rho blir:

:\frac{\mathrm{d}P}{P} = - \frac{g}{R T} \, \mathrm{d}z

Denne blir integrert fra \ z_1 til \ z_2:

:\ \int_{p(z_1)}^{p(z_2)} \frac{\mathrm{d}P}{P} = - \int_{z_1}^{z_2}\frac{g}{R T} \, \mathrm{d}z.

Ved å integrere venstresiden får vi: \ln\left(\frac{P(z_2)}{P(z_1)}\right).
Kjøpsvik kirke

**Tysfjord hovedkirke** eller **Kjøpsvik kirke** er fra 1975 i Narvik kommune, Nordland fylke.

Byggverket er i betong og har 400 plasser.

Kjøpsvik kirke ble bygget i 1975 som arbeidskirke ved siden av den gamle kirken, som samtidig ble revet. Den gamle kirken var dårlig vedlikeholdt og det var vanskelig å holde varmen i kirka om vinteren. Det ble i 1966 derfor bestemt å bygge ny kirke fremfor å restaurere den gamle, selv om den på daværende tidspunkt bare 79 år gammel.

Den gamle kirken i Kjøpsvik ble bygget i 1887 da den daværende kirken var blitt for liten. Denne kirken ble flyttet til Korsnes i Tysfjord som Korsnes kirke.

Da nåværende Korsnes kirke tjente som Kjøpsvik kirke sto kirka på det gamle kirkestedet ved den gamle kirkegården nede ved Kjøpsnes. Da kirka fra 1887 skulle bygges ble kirkestedet flyttet opp til der det ligger i dag.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Træna kirke

**Træna kirke** er en korskirke fra 1773 i Træna kommune, Nordland fylke.

Byggverket er i tømmer og har 200 plasser.


Interior Traena Church.jpg|Koret
Traena Church Alter.jpg|Altertavlen
Traena kirke dopefont.jpg|Døpefonten


## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Gimsøy kirke

**Gimsøy kirke** kan vise til:

* Gimsøy kirke (Skien) – murkirke fra 1922 i Skien kommune i Telemark fylke.
* Gimsøy kirke (Vågan) – en langkirke i tre på Sand på Gimsøya i Vågan kommune i Nordland, innviet 18. oktober 1876.
Kenneth McArthur

**Kenneth McArthur** (1881–1960) var en sørafrikansk friidrettsutøver som vant maraton under OL 1912 i Stockholm.

Han ble født i Dervock, County Antrim i Nord-Irland. Som tenåring var han en lovende løper, men han startet ikke seriøs trening før han emigrerte til Sør-Afrika og ble ansatt i Johannesburg-politiet i 1906. Han vant ganske raskt flere løp, blant annet to nasjonale terrengløp. Han løp sitt første maraton i 1908, og der slo han sølvvinneren i OL, Charles Hefferon. Under OL i Stockholm i løp han sammen med sin lagkamerat Christian Gitsham. Da Gitsham stoppet for å drikke vann, fortsatte McArthur og vant til slutt med vel 58 sekunder.

I 1913-sesongen  ble McArthur skadet i en ulykke og ble tvunget til å gi seg med idrett. I sin karrière deltok han i seks maratonløp og vant samtlige.

## OL-medaljer
* 1912  Stockholm -  **Gull** i friidrett, maraton 

## Referanser


## Kilder
*  Ballymoney Borough Council info om Kenneth McArthur

## Eksterne lenker
*
Vega kirke

**Vega kirke** (*[[Gladstad]] kirke*) er en langkirke fra 1864 i Vega kommune, Nordland fylke.

Byggverket er i tre og har 430 plasser.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Bjarne Berg-Sæther

**Bjarne Berg-Sæther** (født 14. april 1919 på Sæter i Tjeldsund, død 5. august 2009) var en norsk lærer, kontorsjef og politiker (Ap). Han var fylkesordfører i Troms og ordfører i både Sandtorg og i nye Harstad kommune. Han var også vararepresentant på Stortinget. 

Han var sønn av kystlos Magnar Berg-Sæther (1876–1948) og Magna Toresen (1881–1952) og tok utdanning i språk og økonomi i England (1939). Han giftet seg i 1943 med Gudrun Jackobsen (1907–94).

## Politiske verv
Bjarne Berg-Sæther var den første som ble valgt til ordfører i Sandtorg kommune i 1948 og satt helt frem til sammenslåingen av Harstad, Trondenes og Sandtorg. Han ble også første ordfører i den sterkt utvidete bykommunen Harstad (1964–68). Berg-Sæther var også medlem av Troms fylkesting (1947–63), av fylkesutvalget (1958–63) og var fylkesordfører (1963–67). Han var kommunestyrerepresentant i Harstad (1947–1975) og formann i Sandtorg Arbeiderparti (1945–52) og Sør-Troms Arbeiderparti. I tillegg til deltakelse i regionale og lokale verv var Bjarne Berg-Sæther også vararepresentant på Stortinget (i perioden 1965–1973) der han var medlem av industrikomiteen (han møtte totalt i 347 dager). Bjarne Berg-Sæther har også vært formann for Troms Arbeiderparti (1953–68).

## Styreverv
Bjarne Berg-Sæther var formann i en rekke offentlige styrer, deriblant Vågsfjord Kraftselskap (1956–1975), formann av det interkommunale flyplassutvalget for Evenes flyplass (1964–1967), Medlem av styret i Festspillene I Nord-Norge (1964-71), formann av Plan og byggekomiteen for Harstad nye sykehus og Harstad sykehus (1969–1976), Harstad Oppland Rutebil (1964–1986), Formann av Fiskernes Bank og senere Kreditkassen i Harstad (1975–1986), medlem i Postrådet (1978–1986) og varaformann i styret i Niingen Kraftlag (1980–1990).

## Stillinger
Under krigen var Bjarne Berg-Sæther fungerende lærer i to år. Etter freden ble han førstesekretær ved Finnmarkskontoret (1946–1952) der han fikk ansvaret for integreringen av flyktninger fra Finnmark. Han var kontorsjef ved Trondenes Kraftverk (1954–1970) og Sør-Troms Elforsyning (1971–1986) i tilsammen 32 år.

## Viktige utmerkelser
Han ble tildelt Deltagermedaljen av kong Olav (1945), Harstad bys fortjenestmedalje (1969), KS-medaljen (1989) og Kongens fortjenstmedalje i gull (2001).

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Strauman kirke

**Strauman kirke**, tidligere *Sydal skolekapell*, er en langkirke fra 1984 i Vågan kommune, Nordland fylke. Kirken er en del av Strauman oppvekstsenter som ligger i bygda Sydalen. På 1980-tallet var det en lengre prosess med mål om å bygge et eget kirkebygg for Strauman-området, men det endte opp med å bli et skolekapell. Skolens gymsal er utvidet med et korområde til kirke. Kirkeklokke ble donert av Vaagan Sparebank, nå en del av Sparebank 1 Nord-Norge. Kirken har 125 plasser og det er gravplass noen hundre meter mot nordøst.

## Lokaliseringsdebatten
Gjennom trenden med tilbakeflytting til bygdene vokste Strauman-samfunnet gjennom 1970-tallet. Da bygdesamfunnet fikk egen gravplass på 1950-tallet, etter å ha brukt gravlunden ved Gimsøy kirke frem til da, vokste det frem et ønske om å også få egen kirke i bygdesamfunnet. Det ble startet en innsamlingsaksjon for å finansiere kirkebygget, men prosessen ble preget av uenighet om hvor kirken skulle bygges. Det sto hovedsakelig mellom bygdene Gravermarka og Sydalen. Både området ved Strauman gravlund ble vurdert, og det høyeste punktet mellom de to bygdene. Området på motsatt side av veien vis a vis Ungdomshuset til UL Nøkkåsen i Gravermarka omtales fortsatt som «Kirketomta». Det endte opp med å inkorporere et skolekapell i byggingen av ny gymsal ved Sydal Skole (nå Strauman oppvekstsenter). 

## Referanser


## Litteratur
* Vågan kirkelige fellesråd
* 

## Eksterne lenker
*
MIT Artificial Intelligence Laboratory

**MIT Artificial Intelligence Laboratory** var en tverrfaglig forskningsgruppe ved Massachusetts Institute of Technology (MIT).
Det ble en av de ledende innen kunstig intelligens og robotforskning. 

Forskning i kunstig intelligens startet ved MIT i 1959. Blant de fremste forskerne er Marvin Minsky og John McMarthy. Richard Stallman var blant de unge programmerere som var knyttet til laboratoriet.
Borge kirke (Nordland)

**Borge kirke** ligger på Borg i Vestvågøy kommune i Nordland. Kirka er ei kvadratisk kirke bygd i betong i 1986. Den ble innviet 31. mai 1987 og har 350 plasser. Arkitekt for kirka var Knut Gjernes.

Dagens kirke er minst den sjette som har stått i Borge. Borge kirke er første gang nevnt i skriftlige kilder i et dokument fra 1335. Ei kirke på Borge ble bygd i 1798, ombygd i 1877 og brant ned i 1896. Ei ny kirke ble innviet i 1898. Denne kirka brant ned 14. februar 1983. Da den nye kirken ble bygget var arkitekturen omstridt lokalt. Kritikerne hevdet at det så ikke ut som en tradisjonell kirke og den ble omtalt som «hoppbakken». Kritikken gikk imidlertid fort over og det er i dag en populær kirke. 

Brannen i kirken fra 1898 ble oppdaget midt på dagen 14. februar 1983. Den ble raskt overtent og var ikke mulig å redde, selv om brannvesenet var raskt på stedet. Sokneprest Bjørn Mathiassen hadde prøvd å ta seg inn i kirken for å redde verdier, men tykk røyk hindret han. Røykdykkere fra brannvesenet fikk imidlertid reddet ut altersølvet, døpefonten, brudestolene, bilder, bøker, de liturgiske klærne, lysekroner og tavla over de falne under krigen. Frem til ny kirke sto ferdig fire år senere, ble Buksnes kirke på Gravdal brukt.

## Bildegalleri

Borg-Kirche-06-2019-gje.jpg
Borg-Kirche-08-zum Altar-2019-gje.jpg
Borg-Kirche-10-Altar-2019-gje.jpg
Borg-Kirche-12-Orgel-2019-gje.jpg


## Andre kirker i Vestvågøy
*Buksnes kirke
*Hol kirke
*Knutstad kapell
*Stamsund kirke
*Steine kapell (1854-1905)
*Valberg kirke

## Referanser


## Litteratur
* Vestvågøy kirkelige fellesråd

## Eksterne lenker
* Arkitekturguide for Nord-Norge og Svalbard
* 
*
Georg Åberg

**Georg Åberg** (født  20. januar 1893, død 18. august 1946) var en svensk friidrettsutøver som hovedsakelig konkurrerte  i lengdehopp og tresteg.  Under OL i 1912 som ble holdt i Stockholm vant han sølv i tresteg og bronse i lengde, bare 19 år gammel. Han ble svensk mester i lengde i 1912, 1913 og 1915.

## OL-medaljer
* 1912  Stockholm -  Sølv i friidrett, tresteg  Serige 
* 1912  Stockholm -  Bronse i friidrett, lengdehopp  Serige

## Referanser


## Kilder
* storagrabbar om Georg Åberg

## Eksterne lenker
*
Hol kirke

Flere kirker i Norge kalles **Hol kirke**:

* Hol kirke (Buskerud) &ndash; Hagafoss, Hol kommune, Buskerud
* Hol gamle kirke &ndash; Hol, Hol kommune, Buskerud
* Hol kirke (Vestvågøy) &ndash; Vestvågøy kommune, Nordland
Femtallsystemet

**Femtallsystemet** er et tallsystem med grunntall *[[5 (tall)|fem]]*. For å skrive tall i femtallsystemet brukes kun sifrene 0, 1, 2, 3 og 4.

De ti første positive heltallene skrives på følgende måte:

For å indikere at et tall er skrevet i femtallsystemet kan man, der det er hensiktsmessig, føye til 5 med senket skrift etter tallet: 105 = 5.

## Omregninger
For å konvertere et tall fra femtallsystemet til titallsystemet multipliserer man hvert siffer med en potens av fem og adderer, som vist i eksempelet med tallet 3145 nedenfor:
 **3**×52 + **1**×51 + **4**×50 = 3×25 + 1×5 + 4×1 = 84.
Tallet 3145 i femtallsystemet blir altså 84 i titallsystemet.

For å konvertere et tall fra titallsystemet til femtallsystemet må man gjentatte ganger utføre heltallsdivisjon med grunntallet 5 og merke seg resten, som vist i eksempelet med tallet 84 nedenfor:

Tallet 84 blir altså 3145 i femtallsystemet.
Vevelstad kirke

**Vevelstad kirke** er en langkirke i laftet tømmer med bordkledning, med første byggetrinn fra 1796 i Vevelstad kommune, Nordland fylke. Den opprinnelige kirken var en gave til soknet fra to av bygdas rike menn. Altertavlen er fra 1796, og er utført av italieneren Joseph Pisani.  Kirken ble påbygd både i høyde og lengde i  1871 og fikk da sitt nåværende utseende både innvendig og utvendig. Samtidig ble svært mye av det gamle inventaret solgt eller på annen måte forsvant.  Det nye inventaret, benker, tårnet og kirkeklokkene er fra 1871.  Den gamle klokken henger i dag på en privat gård i Lofoten. Siste restaurering skjedde i 1981 da kirken gjennomgikk en omfattende restaurering. Blant annet ble fargene innvendig brakt tilbake til slik man mener kirken sto frem etter påbygging i 1871.

Byggverket er i tømmer og kirken har 250 sitteplasser.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Bygelinje

En **bygelinje** er regnbyger organisert langs en linje, også kalt *tråg*, og denne kan bli flere hundre kilometer lang. Linjen inneholder ofte flere individuelle tordenskyer, og blir også kalt multicellelinjer. Bygelinjene kan oppstå på egen hånd eller sammen med lavtrykk eller tropiske sykloner. Som oftest oppstår individuelle byger langs en front og kan medføre kraftig nedbør, hagl, lyn, kraftig vind, og hvis forholdene ligger til rette for det tornadoer og skypumper. 

I områdene rundt Norge oppstår bygelinjene som regel i kaldluften bak en kaldfront, særlig på vinterhalvåret i alle norske havområder. Ofte ligger de parallelt med fronten.
Buksnes menighetshus

**Buksnes menighetshus** er fra 1986 på Buksnes i Vestvågøy kommune, Nordland fylke.

Byggverket er i tre og har 200 plasser.

## Litteratur
*
Alma (fornavn)

**Alma** er et kvinnenavn som trolig kommer fra den feminine formen av det latinske adjektivet *almus* som betyr «nærende», «god», «velgjørende», eller «velsignelsesrik». Navnet kan også komme av det spanske ordet *alma* som betyr «sjel».

I romertiden ble navnet brukt som tilnavn for gudinner, i betydningen «velgjørende». *[[Alma mater]]*, «nærende mor», er en betegnelse for et universitet.

Alma er også brukt som mannsnavn, men svært sjeldent.

## Utbredelse
Navnet *Alma* er kjent i Sverige fra 1724, og i Norge fra 1800-tallet. I Norge var navnet mest populært på slutten av 1800-tallet, og igjen fra 2010-tallet. I Sverige var navnet mest brukt rundt 1900 og igjen fra 2000. I engelsktalende land ble navnet populært etter slaget ved Alma i 1854 under Krimkrigen, hvor Frankrike og Storbritannia vant over Russland.

Navnet *Alma* var vanlig i Norge fra 1880- til 1920-årene og igjen fra 2000-årene og hadde en popularitetstopp med 1,1 % i 2025.

*Alma* er i dag et vanlig navn blant annet i mange nordiske land.

|}

## Navnedag
*Alma* har navnedag i flere land, oftest 28. mai. Den norske navnedagen er .

## Kjente personer med navnet
* Alma Woodsey Thomas (1891–1978), amerikansk maler
* Alma Lund (1854–1932), norsk operasanger og skuespiller
* Alma Bodén (1859&ndash;1947), svensk operasanger og skuespiller
* Alma Mahler (1879&ndash;1964), østerriksk komponist og kunstner
* Alma Rubens (1897–1931), amerikansk skuespiller
* Alma Reville (1899–1982), britisk regissør
* Alma Halse (1907&ndash;1969), norsk predikant og barnehjemstifter
* Alma Routsong (1924–1996), amerikansk forfatter
* Alma Cogan (1932&ndash;1966), britisk sanger
* Alma Flor Ada (f. 1938), kubansk forfatter
* Solveig-Alma Halaas Lyster (f. 1946), norsk pedagogikk-professor og forsker
* Alma Alexander (f. 1963), serbisk-amerikansk forfatter
* Alma Hasanic (f. 1989), bosnisk-norsk håndballspiller
* Alma Jodorowsky (f. 1991), fransk skuespiller og sanger

### Alma som mannsnavn
* Alma Richards (1890–1963), amerikansk friidrettsutøver

## Se også
* Andre betydninger av Alma

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bjørgvin marknad

**Bjørgvin Marknad** er en viking- og middelalderfestival som arrangeres årlig på Hordamuséet utenfor Bergen. Organisasjonen med samme navn ble startet høsten 2003 og formelt stiftet 5. februar 2004. Bjørgvin Marknad drives utelukkende av frivillige, og er en ikke-kommersiell organisasjon. 

Bjørgvin Marknad arrangerer sine festivaler første helg i juni måned, datoene varierer noe fra år til år for å passe inn med andre festivaler i Norge av samme sjanger. Festivalen for 2007 ble arrangert 1.-3. juni på Fløyfjellet over Bergen sentrum, og nådde sitt til nå beste besøkstall med 6&nbsp;187 besøkende over tre dager. 

Festivalen inneholder blant annet et middelaldermarked, kampoppvisninger, barneaktiviteter som bueskyting, øksekast og andre turneringer, samt historiske utstillinger.
Fram til 2010 var festivalen gratis for publikum, men fra 2011 ble det innført «avlat» som følge av ønske om å heve kvaliteten på marknaden ved å knytte til seg profesjonelle artister og musikere.

Bjørgvin Marknad har siden 2005 vært tilknyttet interesseorganisasjonen Hyperion, og samarbeider periodisk med blant andre Hordamuseet, Frie Duellister, Alenfit, Bergen kommune og Langskipet Haakon Haakonsson. 

## Besøkstall
*2004:   2&nbsp;500
*2005:   3&nbsp;007
*2006:   4&nbsp;000
*2007:   6&nbsp;187
                               
## Eksterne lenker
* Bjørgvin Marknads offisielle hjemmeside
Della Robbia Pottery

**Della Robbia Pottery** var et lite industriverksted for håndverkskunst i Birkenhead i England som ble grunnlagt av Harold Rathbone og Conrad Dressler, og har blitt betraktet som en del av den pre-rafaelittiske bevegelsen og ikke minst den engelske Arts and Crafts-bevegelsen på siste halvdel av 1800-talle].

Rathbone hadde vært en elev av maleren Ford Madox Brown som hadde vært en av grunnleggerne til Arts and Crafts-bevegelsen. Dressler var en billedhugger og en oppfinner av en type tørkeovn. Problemet for verkstedet var at Rathbone var ingen forretningsmann slik Dressler forlot virksomheten etter tre år. Virksomheten varte fram til 1906 da det ble nedlagt.

Firmaet spesialiserte seg på keramiske fliser, steintøy; leirvarer, og spesielt plaketter med motiver i relieff inspirert av den florentinske billedhuggeren Luca della Robbia og hans familie, derav firmaets navn. De brukte lokal red leire fra Moreton, Merseyside, og keramikken hadde en skinnende blyglasur og ble ofte brukt som mønster med sammenflettede planter typisk av art nouveau sammen heraldiske og islamske motiver.

Della Robbia Potterys merke var vanligvis håndskrevet på undersiden og ofte initialene til formgiveren, og noen ganger også en dato. Eksempler på signaturer kan være:

* 'C' for Charles Collis
* 'C.A.W.' for Cassandia Annie Walker
* 'C.M.' for Carlo Manzoni (1855–1910)
* 'L.W.' for Liza Wilkins
* 'R.B' for Ruth Bare

Et uvanlig håndskrevet merke har navnet 'Salopian', som øyensynlig er en referanse til firmaet Salopian Art Pottery som ble forhandlet av Benthall Pottery, i Benthall, Shropshire. De to firmaene produserte tilsvarende polykrome sgraffito-stykker, og det var øyensynlig en forbindelse mellom dem.

Produktene fra Della Robbia Pottery ble solgt av Liberty & Co. Den største samlingen av Della Robbia-keramikk kan bli sett kunstgalleriet Williamson Art Gallery i Birkenhead. Noe er også ved Standen (i nærheten av East Grinstead) som er eid av National Trust.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Rathbone Studio
Minde Chokoladefabrik

**Minde Chokoladefabrik** ble etablert i Bergen i 1898 av Anton Minde og broren Hjalmar. Den første fabrikken lå i Starvhusgaten, men da den ble for liten, ble det bygget ny fabrikk i Nygårdsgaten. Den gamle ble brukt til lager. Etter bybrannen i Bergen i 1916, hvor lageret i Starvhusgaten brant ned, bygde Minde ny fabrikk i Lars Hillesgate. Den var på fire etasjer og 1326 kvadratmeter. 

Det var lokale kvinner som stod for produksjonen av sjokolade, men oppskriftene kom fra konditorer fra Sveits og Tyskland. Oppskriftene var bedriftshemmeligheter og ble derfor ikke skrevet ned. 

Etter Anton Mindes død ble fabrikken kjøpt av Behrensfamilien, deretter B. Friele & sønner og Rieber & Søn. I 2000 ble fabrikken solgt til Brynild AS i Fredrikstad.

30. november 2010 ble fabrikken i Bergen lagt ned og produksjonen flyttet til Fredrikstad.

## Produkter
Fra nåværende sortiment (2023):
*Minde Sjokolade Smågodt 180 gram, pose
*Minde Sjokolade Jubileum 250 gram, pose
*Minde Sjokolade Banan 200 gram, pose
*Minde Sjokolade Risbrød 290 gram, pose
*Minde Sjokolade Sjokomiks 180 gram, pose
*Minde Sjokolade Fristelser 250 gram, pose
*Minde Sjokolade Mørk Blanding 150 gram, pose 
*Minde Sjokolade Lakris 180 gram, pose
*Minde Sjokolade Mumsi 175 gram, pose

*Minde Sjokolade Mørk Klassisk 80 gram, plate
*Minde Sjokolade Mørk Salt 80 gram, plate

Utgått av sortimentet:
*Minde Bit for Bit
*Minde Melkesjokolade
*Minde Knaz maiscrisp
*Minde Knaz nøttecrisp
*Minde Marsipanbrød
*Minde Juvelpletter
*Minde Mokka
*Minde Blokk
*Minde Sjokoknaz

## Referanser




## Kilder
**Med Minde sjokoladefabrikk i 100 år 1898-1998*, publisert hefte, Bergen Off.bibliotek, av Dag Johan Beek

## Eksterne lenker
* Minde sjokolades nettsted
* Historikk om Minde sjokolade 
* Bergen byleksikon på nett, om Minde Sjokolade AS
* Minde/Brynild fabrikker
Eysteinkyrkja

**Eysteinkyrkja**, eller **Eysteinskyrkja**, er en kirke bygd i en vifteplan fra 1969 i Dovre kommune, Innlandet fylke.

Kirka har navn etter Kong Eystein, som ifølge sagaen lot bygge et sælehus for de reisende over Dovrefjell.

Det er kjent fra Aslak Bolts jordebok at det har ligget en kirke på Hjerkinn i middelalderen, men det finnes ingen datering for denne, verken for etablering eller for den ble borte. Men den i lokale navnetradisjonen har et av jordene nedenfor Hjerkinn fjellstue navnet kirkejordet. Dette kan være en indikasjon på hvor middelalderkirken på Hjerkinn har ligget.

Kirka har bare delvis funksjoner som menighetskirke, og tjener også som møtested for tre fylker som møtes på Hjerkinn, og som pilegrimskirke på Pilegrimsleia over Dovrefjell.

Rakel Onsum Berg har laget en av kirkens to messehakler, den andre er laget av Borgny Farstad Svalastog.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Digital fortelling av Marit Kjerksrud Amundsen i Digitalt fortalt
* Statens kartverk om skrivemåten
*
Ålgård KFUK-KFUM-speidere

**Ålgård KFUK-KFUM** er en speidergruppe på Ålgård i Gjesdal kommune i Rogaland. Det er en av de største gruppene i Rogaland krets av Norges KFUK-KFUM-speidere. Enhetene har møtene sine i Ålgård kirke, og har tilbud til alle gutter og jenter fra 6 år og oppover.

## Historikk
Det har vært speiderarbeid på Ålgård siden 1932. Det var da i begynnelsen bare et arbeid for jenter. Ledere fra en speidergruppe på Sandnes var med på å starte speiderarbeidet på Ålgård. Fra 1948 av ble det også opprettet en guttespeidergruppe. Jentene var organiserte i KFUK-speiderarbeidet, mens guttene var en del av Norges Speiderguttforbund. Fra 1964 gikk guttene inn i KFUM-speideren.

Jentespeiderne hadde hatt en hytte på Refsnes ved Øygardsvatnet, men på midten av 1950-tallet ble det tatt initiativ til å bygge en ny, felles speiderhytte. Gårdbrukeren Arne Gjesdal på Bjelland lot speiderne sette opp hytta gratis på garden hans. Hytta er fremdeles (på 2000-tallet) i speidergruppas eie; den ligger ved Sjurstjødna i området mellom Rv45, Ravndal, Lima og Gjesdal.

I starten var det innsatsen til Odd og Gerd Helland som drev mye av speiderarbeidet på Ålgård. Siden lederne i gutte- og jentespeideren på Ålgård var gifte var det naturlig at det var et tett samarbeid mellom gruppene. Dette har fortsatt opp gjennom årene, og da KFUK-speiderne og KFUM-speiderne slo seg sammen i 2003 var det derfor bare en formalitet for gruppene på Ålgård å slå seg sammen til Ålgård KFUK-KFUM-speidere. Dette skjedde 19. februar 2004. I dag er speiderarbeidet på Ålgård stort og aktivt. Det er over 200 medlemmer, med en stor ledergruppe.

## Gruppestrukturen
Speiderne på Ålgård er delt inn i ulike enheter etter alder:

* **Oppdagerne** er de aller yngste speiderne. Gutter og jenter i 1. og 2. klasse er her sammen i en felles enhet. Disse ledes av voksne ledere. Oppdagerne bruker gult skjerf med hvit kant til drakten.
* I **stifinnerne** deler guttene og jentene seg inn i egne enheter. Stifinnerne er barn som går i 3.&nbsp;klasse og 4.&nbsp;klasse. I disse gruppene introduseres ulike ferdighetsmerker. Stifinnerne bruker røde skjerf med hvit kant til speiderdrakten.
* I **vandrerne** er det også adskilte gutte- og jentetropper. Troppene er delt inn i patruljer med 4–10 speidere som styres av patruljeførerne (PF). Vandrerne er barn fra 5. til 10. klassetrinn. Vandrerne bruker blått skjerf med hvit kant til drakten.
* **Roverne** er gutter og jenter over 16 år. Roverlaget har en lagleder, men er i prinsippet en gruppe med likestilte. Roverne bruker burgunder skjerf med hvit kant til drakten sin.
## Eksterne lenker
* 
* Norges KFUK-KFUM-speidere
Dovre kirke

**Dovre kirke** er en laftet korskirke i Dovre kommune, Innlandet fylke. Kirken ble oppført av byggmester Jesper Mikkelson Rusten og tatt i bruk i 1736, men formelt innviet ble den først den 21. februar 1740.

Byggverket er laftet av tømmer og har 250 plasser. Tårnet ble bygget nytt i 1840. Kirken ble omtrent samtidig kledd utvendig med store skiferheller.

Altertavlen er skåret av Johannes Skråstad på 1600-tallet til en tidligere kirke. Prekestolen er skåret av Lars Pinnerud, som også skar korskille til kirken.

På kirkegården finnes mange eldre gravminner, en del av dem samlet under egne takutbygg. Det finnes også et sovjetisk krigsminnesmerke samt tre Commonwealth War Graves.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Philip Calderon

**Philip Hermogenes Calderon** (født 3. mai 1833, død 30. april 1898) var en britisk maler av fransk fødsel og spansk opprinnelse som delvis malte i den pre-rafaelittiske stilen. Han var konservator ved Royal Academy i London.

Calderon var født i Poitiers i Frankrike. Hans mor var fransk og hans far, Juan Calderon, var en katolsk prest og professor i spansk litteratur. Calderon hadde opprinnelig planlagt å studere til ingeniør, men han ble så interessert i å tegne tekniske tegninger og diagrammer at han endret plan og henga seg fullstendig for kunsten. Hans første suksessfulle maleri het *By the Waters of Babylon* (1853), og det ble etterfulgt av det enda mer populære *Broken Vows* (1857). Allerede fra begynnelsen av sin karriere som maler var han inspirert av pre-rafaelittene, og noen av hans malerier viser pre-rafaelittiske karakteristikker som uthevede detaljer, dype farger og realistiske former.

Historiske, bibelske og litterære emner var det som kjennetegner Calderons verker. Mange av hans bilder viser kvinnelige former som bærer kostbare klær i slike og oppholder seg i vare og forsiktig malte landskap. Hans *Morning* (1884) viser en kvinne med kopperrødt hår som ser på solnedgangen. Hans *Juliet* (1896) viser William Shakespeares unge heltinne sittende på sin balkong og stirrer mot stjernene.

Det var ikke bare i England at hans arbeid ble beundret. Ved Paris-utstillingen i 1867 fikk han den første medalje som ble gitt til en britisk kunstner. Han giftet seg i 1858 og døde i 1898.

Tate Gallery stiller flere av Calderons malerier.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Calderons biografi (engelsk)
Aulstad kirke

**Aulstad kirke** er en langkirke fra 1864 i Gausdal kommune, Innlandet fylke.

Byggverket er i tømmer og har 150 plasser. Ved byggingen ble det gjenbrukt materialer fra gamle Svatsum kirke (revet 1860). Også inventaret er overtatt derfra. Blant annet en altertavle i treskurd utført av Eistein (Østen) Kjørn ble også overført fra Svatsum til Olstad (Aulstad).

Adkomst til kirken er via fylkesvei 255. Det er kirkegård ved kirken.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* Gausdal kirkelige fellesråd
*
Follebu kirke

**Follebu kirke** er en steinkirke fra 1260 i Gausdal kommune, Innlandet fylke.

Det er en rektangelformet gotisk steinkirke bygd ca 1260. Kirken har gjennomgått flere endringer. Kirkens våpenhus ble bygget i 1872.  Sakristiet fra 1868 ble utvidet i 1913. Flere endringer fra 1913 ble tilbakeført ved en restaurering 1950–60.

Altertavle og prekestol med rike akantusdekorasjoner utført av Eistein Kjørn. Blant de mer eiendommelig tingene fra kirkeinventaret er to gravkårder fra 1700--tallet som nå finnes på Maihaugen.

Adkomst til stedet er via Fv341 og Fv318.

File:FV341 Follebu krk I.jpg|Kirka ligger like ved veien.
Follebu kirke - an10071203065005.jpg|Restaureringsutkast fra 1905
Follebu kirkegård.JPG|Kirkegården og omgivelsene.


## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Gausdal kirkelige fellesråd
Østre Gausdal kirke

**Østre Gausdal kirke** er en langkirke  av stein fra omkring 1250 i Gausdal kommune, Innlandet fylke. Adkomst til stedet er via fylkesvei 2528 og fylkesvei 254.

## Kirkebygningen
Den romanske steinkirken  ble bygd i tidsrommet 1250&ndash;1300. På 1700-tallet ble den utvidet mot øst. Den har en utskåret prekestol med akantusdekor fra 1700-tallet. Svenskene satte fyr på kirken i 1567  under Den nordiske syvårskrigen.

## Orgelet
Orgelet er bygget av August Nielsen i 1888. Det hadde opprinnelig syv stemmer. Tidlig på 1960-tallet ble orglet utvidet til ni stemmer av den danske orgelbyggeren Conrad Christiansen.
Rundt 1990 ble orglet restaurert av orgelbygger Nils Arne Venheim. De to nye stemmene fra 60-tallet ble da byttet ut.
Orgelet har svært høy kvalitet og er på Riksantikvarens liste over verneverdige orgler i Norge.
Familien Elvestrand var organister i Gausdal i om lag 80 år. (Olaf Elvestrand, deretter hans datter Kristine Elvestrand, fram til 1983).

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Gausdal kirkelige fellesråd
*
Bruflat kirke

**Bruflat kirke** er en korskirke fra 1750 i Etnedal kommune, Innlandet fylke.

Byggverket er i tømmer og har 250 plasser.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Bruflat kirke i *Norges Kirker* utgitt av NIKU og KA
* 
*
Svatsum kirke

**Svatsum kirke** er en åttekantet kirke i laftet tømmer fra 1860 i Gausdal kommune i Innlandet. Den står på gården Kirkebøs grunn. Byggverket er i tømmer og har 250 plasser. Den har tre kirkeklokker er fra 1200-1300 og fra 1981, en av klokkene er tatt ut av bruk. Altertavlen er malt av C. Brun. Prekestolen er fra 1860 og pipeorgelet fra 1960. Dåpsfatet er eldre enn kirkebygget. Kirken ble innviet 25. oktober 1860.

Adkomst er via fylkesvei 255. Det er kirkegård ved kirken.

Det sto trolig en stavkirke på Svatsum til den ble nedrevet i 1726 og erstattet av en tømmerbygning. Arkivmaterialet dokumenterer utbedringer og vedlikhold på kirken på 1600-tallet og til 1724. En trefigur av Maria med jesusbarnet og en trefigur av Paulus finnes i Nordiska museet og kan skrive seg fra Svatsum stavkirke på 1200-tallet. Paulusfiguren er et hovedverk fra Gudbrandsdalens gamle kirkekunst. Et alterkrusifiks i Nordiska museet skriver seg trolig også fra Svatsum, og har havnet på museum etter først å ha vært overført til Olstad kapell. Bygget oppført i 1726 var trolig en korskirke og den ble nedrevet da åttekantkirken ble oppført i 1860. Ved oppføring av Aulestad/Aulstad kapell i 1862 ble tømmer fra den forrige Svatsum kirke gjenbrukt. En altertavle i treskurd utført av Eistein (Østen) Kjørn ble også overført til Olstad (Aulestad). Svatsum kirke nevnes første gang i 1344 ("saurtsæimi", "suartzheims"). Kirken er også omtalt som "Svartsheims kirkja".

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Gausdal kirkelige fellesråd
*
Krysslagt

**Krysslagt** er en betegnelse i heraldikken på to eller flere figurer som er lagt på skrå over hverandre. Også betegnelsen *korslagt* er brukt i våpenbeskrivelser (blasoneringer).

Det er krysslagte figurer i våpenskjold allerede fra middelalderen, dette forekommer i alle land med europeisk heraldikk og både i offentlige våpen (bl.a. riksvåpen, kommunevåpen) og i private våpen (bl.a. slektsvåpen og korporasjoners våpen).

Bruken av krysslagte figurer er omdiskutert, fordi figurene smelter inn i hverandre når de gjengis som rene fargeflater i heraldisk stil og ses på avstand.

I nyere norske kommunevåpen er krysslagte figurer tatt i bruk når våpenmotivet er dannet ut fra våpen fra middelalderen, så som i Hordalands og Sør-Trøndelags fylkesvåpen. Begge disse har to økser med krysslagte håndtak samt andre figurer.

I norske slektsvåpen forekommer mange krysslagte figurer, bl.a. to fisker (Astrup), to vinstokker (Aubert), håndverkerredskaper (Berner), to trestammer (Bull), to sverd (Holmsen og Keilhau), sverd og pil (Wergeland), to piler (Smith-Petersen) og to knokler under et dødningehode (Heiberg og Saxe).

## Litteratur
*Hans Cappelen: «Norske slektsvåpen», Oslo 1969 (2. opplag Oslo 1976)
*Herman L. Løvenskiold: «Heraldisk nøkkel», Oslo 1978
*Hans Cappelen og Knut Johannessen: «Norske kommunevåpen», Oslo 1987
* Jan Raneke (redaktør): «Nordisk heraldisk terminologi», Lund 1987 (med heraldiske faguttrykk på bokmål og nynorsk)
* Harald Nissen og Monica Aase: ''Segl i Universitetsbiblioteket i Trondheim'', Trondheim 1990

**Andre land**
* Poul Bredo Grandjean: «Dansk Heraldik», København 1919 (bare dansk-norsk adelsheraldikk og i dag å anse som foreldet)
* Le Baron Stalins: «Vocabulaire-Atlas Héraldique en six Langues: Francais-English-Deutsch-Español-Italiano-Nederlandsch», Paris 1952
* Carl-Alexander von Volborth: «Alverdens heraldik i farver», Politikens Forlag, København 1972 (oversatt av Sven Tito Achen)
* Ottfried Neubecker: «Heraldik. Kilder, brug, betydning», København 1979 (oversatt og bearbeidet for Skandinavia av Nils G. Bartholdy)
* Carl-Alexander von Volborth: «Heraldry – Customs, Rules and Styles», Dorset 1981
* Carl-Alexander von Volborth: «The Art of Heraldry», Dorset 1987
* Magnus Bäckmark och Jesper Wasling: «Heraldiken i Sverige», Lund 2001
Sébastien Joly

**Sébastien Joly** (født 25. juni 1979 i Tournon, Frankrike) er en tidligere profesjonell landeveissyklist. Han avsluttet karrieren i Saur-Sojasun.

## Lag
* Bonjour (2001–2002)
* Jean Delatour (2003)
* Crédit Agricole (2004–2005)
* Française des Jeux (2006–2009)
* Saur-Sojasun (2010–2011)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vestre Gausdal kirke

**Vestre Gausdal kirke** (**Nykirken**) er en laftet korskirke i Gausdal kommune, Innlandet fylke. Den ble oppført i 1781 og innviet i 1784. Kirken erstattet trolig en tømmerkirke fra 1665 som i sin tur hadde erstattet Bødalen stavkirke. Samtidig ble kirkestedet flyttet til Forset lenger nede i dalen. Den laftede Bødalskirken fra 1665 ble trolig nedlagt i årene omkring dette. Det later imidlertid til at den ikke ble revet umiddelbart. Ifølge lokale tradisjoner skal den ha vært i bruk blant annet som forsamlingslokale en hundre års tid etterpå. 

Kirken har ca. 400 plasser. I kirken er en figur av Madonna med barnet samt en bispefigur, begge fra middelalderen.

Det er kirkegård ved kirken.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Gausdal kirkelige fellesråd
*
Valgmenighet

**Valgmenighet** er den betegnelse som brukes i Danmark, når en gruppe medlemmer av folkekirken danner en særlig menighet.

Valgmenigheter hører under folkekirken og skal derfor godkjennes av kirkeministeren.  Kravet for godkjennelse er, at minst 50 personer, som har stemmerett til menighetsråd, skriver under på søknaden, og at en person, som er kvalifisert som prest i folkekirken, erklærer, at han ønsker å bli prest for valgmenigheten. Valgmenigheten skal selv dekke alle utgifter, inklusiv avlønning av presten, men medlemmene betaler til gjengjeld ikke kirkeskatt. Valgmenigheter står i motsetning til frimenigheter under oppsyn av biskop og prost.

Muligheten for å danne valgmenigheter innenfor folkekirken i Danmark ble der åpnet for 15. mai 1868 med valgmenighetsloven, som er en del av den folkekirkelige frihetslovgivning. Tanken var å gi folkekirkemedlemmer, som var utilfredse med lokale forhold, mulighet til å ansette en egen prest frem for å tre ut av folkekirken og danne en frimenighet. I de første årene var det primært grundtvigianere som benyttet seg av loven, men i de senere år har også grupper med tilknytning til den karismatiske bevegelse og misjonsbevegelsene opprettet valgmenigheter. I 1990 ble Århus Valgmenighet derfor opprettet av personer med bakgrunn i den karismatiske bevegelse, og i 1991 ble Fjellerup Valgmenighet opprettet av personer med tilknytning til indremisjonen i Danmark.

I 2004 ble «Foreningen af Evangelisk-Lutherske Valgmenigheder i Danmark» stiftet med formålet å fremme fellesskapet mellom valgmenighetene i foreningen, og å støtte og veilede andre som tenker på å etablere en valgmenighet, samt å ivareta medlemsmenighetenes interesser i forhold til folkekirken og kirkelige organisasjoner, foreninger og nettverk. 

## I Norge
I Norge har en slik mulighet ikke vært til stede før i de senere år. I dag er det bare Bymenigheten – Sandnes som er valgmenighet i Den norske kirke. Da man prøvde å innføre ordningen i Gamle Aker menighet tidlig på 1990-tallet, ble dette avslått. Senere har man fått noen menigheter som ligner på dette i tilknytning til Normisjons virksomhet. Det gjelder blant annet Storsalen menighet i Oslo og IMI-Kirken i Stavanger, Norkirken Sandnes og Norkirken Bergen.

## Eksterne lenker
* Valgmenighedsloven
* Foreningen af Grundtvigske valg- og frimenigheder
Bråstad kirke

**Bråstad kirke** er en langkirke fra 1963 i Gjøvik kommune, Innlandet fylke. Byggverket er i tre og har 140 plasser. Kirker er tegnet av arkitekt Per Nordan.

Det er urnelund ved kirken.

Dagens Bråstad kirke ble innvidet den 29. desember 1963 av daværende biskop i Hamar bispedømme, Kristian Schjelderup. Kirken fikk i 1975 innsatt et glassmaleri av kunstner Victor Sparre. Dette fungerer som altertavle

## Tidligere kirker
Det har stått to tidligere kirker på Bråstad — ved Bråstad nordre, noen hundre meter sørøst for dagens kirkested. Middelalderkirken var trolig en stavkirke. Den ble avløst av en tømret langkirke i 1664. Tømmerkirken ble revet i 1822, og sognet ble slått sammen med Hunn, der ny kirke ble oppført i 1821. Et par planker med innskrifter er bevart fra tømmerkirken.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Bråstad menighet
*
Biri kirke

**Biri kirke** er en korskirke fra 1777 i Gjøvik kommune, Innlandet fylke.

Byggverket er i tømmer og har 450 plasser. Kirken har inventar med akantus og er den eldste kirken i Gjøvik kommune. Kirken gjennomgikk en omfattende restaurering i 2007 etter at det ble oppdaget store råteskader. Samme år ble kirken malt.

I 1999 tok Lions-klubben på Biri initiativ til å bygge et bårehus ved kirken, og dette driftes av Gjøvik kirkelige fellesråd.


Altertavlen i Biri kirke.jpg|Altertavle
Prekestolen i Biri kirke..jpg|Prekestol
Gudstjeneste i Biri kirke..jpg|Gudstjeneste i Biri kirke


## Kirkegården
Biri kirkegård er en kirkegård på 28 dekar, hvorav 4,5 dekar enda ikke er ferdig utbygd. Det er 3270 graver, hvorav 1100 er ledige. På den ikke-utbygde delen av kirkegården er det en reserve på om lag 400 graver. På kirkegården ligger blant annet en av de 112 eidsvollsmennene, Anders Lysgaard, og tidligere stortingsrepresentant Gunnar Kalrasten.

Krigsgravene på Biri med fem engelske og en norsk soldat fra den andre verdenskrig, som alle ble drept på Biri av tyskerne 20. april 1940, ligger også på Biri kirkegård.

Den gamle kirkegården rundt Biri kirke er fredet og ble brukt fra 1891 til 1942.


Fem engelske soldater gravlagt på Biri kirkegård sammen med en norsk soldat.jpg|Krigsgraver på kirkegården
Anders Lysgaard på Biri kirkegård.jpg|Minnesmerke for Anders Lysgaard på kirkegården
Biri kirke.jpg|Fra den fredede kirkegården ved kirken


## Prestene i Biri menighet

2012 - d.d. – Hanne Moesgaard Skjesol

1992 - 2012 – Knut Yngvar Sønstegaard
1987 - 1992 – Arne Wilther

1979 - 1987 – Øyvind Hartberg

1973 - 1979 – Reidar Nilsen

1962 - 1973 – Hans Ihlen Nistad

1947 - 1962 – Jørgen Overå

1929 - 1946 – Sigvald Krohn

1921 - 1928 – Edvard Olai Arstein

1909 - 1921 – Hans Wråmann Domås

## Se også
* Biri-madonnaen

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Biri menighet
*