Kretinga

**Kretinga** er en by i Kretinga kommune i Klaipėda fylke i Litauen. Kretinga ligger 12 km øst fra Palanga og 25 km nord for Klaipėda. I 2022 var det  innbyggere i byen. Kretinga er den sjette største byen i regionen Samogitia og 18. største by i Litauen. 

## Historie
Kretinga er en av de eldste byene i Litauen. Den ble nevnt første gang i 1253 som slottet *Cretyn,* av biskop Heinrich av Kurland.

I 1602 bygde Jan Karol Chodkiewicz den første trekirken i Kretinga og etablerte et Benediktinerkloster. Omtrent ti år senere ble det bygget en ny mursteinkirke med et imponerende orgel. I 1610 ble en skole tilknyttet kirken åpnet.

I 1609 kunngjorde Jan Karol Chodkiewicz at han ville etablere en ny by ved siden av den gamle landsbyen, og gi den nye byen Magdeburg-rettighetene. Den nye byen vedtok et våpenskjold som avbilder jomfru Maria med Jesusbarnet i armene. Kretinga sitt skytshelgen er den hellige jomfru.

I 1621 fikk Sapiehafamilien kontroll over byen, og de endret sitt våpenskjold til å avbilde den nasjonale skytshelgenen Kasimir. I 1659 og 1710 ble kirken og klosteret ødelagt av svenske hærstyrker. Sapiehafamilien hjalp etter dette med å gjenoppbygge og forbedre byen.

I 1720 kom byen under jurisdiksjonen til Massalskifamilien. Ignacy Jakub Massalski åpnet et gymnasium i 1774. Byen mistet sine kommunale rettigheter etter partisjoner av det polsk-litauiske samveldet.

Byen blomstret i det 19. århundre som en del av Det russiske keiserdømmet. I 1882 knyttet den første telefonlinjen i Litauen Kretinga med Plungė og Rietavas. I 1875 bestemte grev Tiškevičius å etablere sin families eiendom i Kretinga, og kjøpte og ombygde et gammelt palass. Etter moten fra den viktorianske tidsalder, ble boet overdådig ombygget av familien, og et drivhus med eksotiske blomstrende planter og tropiske frukter ble også oppført. I 1890 installerte de strøm i gården.

Under første verdenskrig bygde tyskerne en jernbane mellom Kretinga, Bajorai og den latviske byen Priekule.

I 1924 gjenvant Kretinga sine kommunale rettigheter. I mellomkrigstiden ble landsbyen Kretingsodis, på den andre siden av elva Akmena, innlemmet i byen. Kretinga fikk større betydning etter at den andre jernbanen ble bygget i 1932 som koblet den til Šiauliai.

Under den første sovjetiske okkupasjonen, under Molotov–Ribbentrop-pakten, ble lokale innbyggere arrestert, og i noen tilfeller, henrettet uten rettssak eller deportert til Sibir. En lokal advokat, Vladas Petronaitis, ble arrestert og til slutt torturert til døde av det sovjetiske etterretningsbyrået.

Under den andre verdenskrig, og den nazistiske okkupasjonen av Litauen som begynte med invasjonen av Sovjetunionen 22. juni 1941, ble Kretingas jødiske befolkning nesten utryddet. Massakrene i Kretinga var blant de første i den systematiske utryddelsen av Europas jøder. Tyskerne fikk bistand fra etniske litauere hvorav noen hadde flyktet til Tyskland etter den sovjetiske maktovertakelsen i 1940. I Gargždai, Kretinga og Palanga ble likene dumpet i eksisterende hull eller groper i terrenget som de som skulle henrettes hadde gravd. En rekke på ti menn ble stilt på kanten av gropen og den neste gruppen på ti menn måtte da sørge for at alle likene fra forrige runde havnet i massegraven. Den sovjetiske okkupasjonen i 1945 førte til ytterligere reduksjoner i befolkningen, da folk flyktet til vest. De som flyktet vestover og ble fanget ble ofte deportert til Sibir.

Den lokale økonomien stagnerte under den sovjetiske okkupasjonen, noe som tvang gårdene i området til økt kollektivisering. Området lå i økonomisk bakevje.

Litauen ble selvstendig i 1990, og byen kan i dag by turister på blant annet historie og kunst. Kretinga er vert for folkemusikkfestivaler, teaterliv, og arrangerer Kretingafestivalen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*