6,5 × 55 mm

**6,5 × 55 mm** er en patron som ble utviklet av den norsk-svenske geværkomite i 1893, og ble antatt av forsvaret i begge land som standard riflepatron. I Norge var patronen i bruk i Forsvarets Krag-Jørgensen gevær fra 1894 til 1940. Det er fremdeles standardpatronen i Det frivillige skyttervesen, og er derfor fortsatt den mest brukte riflepatronen i Norge den dag i dag.

## Utvikling
I 1893 ble 6,5 × 55 mm-patronen standardisert av den norsk-svenske geværkommisjonen, og like etter innført som standardpatron i de norske og svenske forsvarene. Dette var en av flere norsk-svenske forsvarskommisjoner angående hærens håndvåpen, blant annet. Utgangspunktet for kommisjonen i 1893 var at man ønsket et mindre kaliber enn 10,15&nbsp;mm som hadde vært brukt før. Dette for å gi en bedre og flatere kulebane, og for at soldatene skulle kunne ha med seg mer ammunisjon. I perioden like før århundreskiftet antok mange land relativt finkalibrede repetergeværer med våpenmagasin. Kalibrene som ble valgt ellers i Europa var stort sett fra 7,5&nbsp;mm til 8&nbsp;mm. Testingen i Norge startet med kaliberet, hvor det viste seg at 6,5&nbsp;mm boringsdiameter ga best resultater, deretter så man på hylse og hylselengde, og endte da opp med en 55&nbsp;mm lang hylse. Prosjektilet som ble brukt til å begynne med, ble kalt for B-prosjektil, og var en 10,1 grams kule med rund spiss. Andre land gikk over til spissere og lettere kuler for å gi flatere kulebane og høyere utgangshastighet, og i 1925 ble en 9 grams spiss kule, det såkalte D-prosjektilet, approbert i forsvaret. Selv om lignende kuler er i bruk til konkurranseskyting også i våre dager, har det kommet et vell av andre kuler for å gi bedre presisjon, høyere utgangshastighet og flatere kulebane.

I 1984 standardiserte CIP patronen uavhengig under navnet «6,5 × 55 SE», og revisjonerte standarden i 2002 og 2007.

I 1990 standardiserte de skandinaviske skytterorganisasjonene kamringen som 6,5 × 55 SKAN», som i forhold til den opprinnelige 1893-standarden har strengere toleranser, har høyere makstrykk og ørlite lenger friflukt i kammeret.

I 1993 standardiserte SAAMI patronen uavhengig under navnet «6.5×55mm Swedish», med den offisielle SAAMI-forkortelsen «6.5×55».

## Andre betegnelser på patronen

***6.5×55 mm** eller **6,5×55 mm** – Den opprinnelige kammerspesifikasjonen fra den norsk-svenske geværkomite i 1893 og dermed den første standardiseringen av 6,5×55 mm. Denne ble brukt i den norske Krag-Jørgensen M/1884-riflen approbert i 1894 av det norske forsvaret, og den svenske Mauser m/96-riflen approbert i 1896 av det svenske forsvaret. Også brukt som generelt navn for alle kamringer nevnt under. De opprinnelige dimensjonene er så å si identiske med de som brukes av CIP i dag. SKAN-utgaven som brukes i de skandinaviske skytterorganisasjonene har litt lengre hals (under en millimeter) for økt sikkerhet, men er ellers så å si identisk med den opprinnelige spesifikasjonen.
***6,5 × 55 Krag** og **6,5 × 55 Mauser** – Uoffisielle og uformelle navn brukt om patroner ladd til den gamle kammerspesifikasjonen fra den norsk-svenske geværkomite i 1893. Selv om kammerspesifikasjonen på de to våpnene er den samme så hadde den svenske Mauseren ofte i praksis noe trangt kammer og Kragen ofte noe romt kammer. Klengenavnene «6,5 × 55 Krag» og «6,5 × 55 Mauser» har dermed blitt brukt i Norge for å skille ladedata for de to våpentypene. I tillegg til små produksjonsforskjeller i kammerdimensjonene er glidekassen på Krag-Jørgensen-geværet noe svakere enn Mauser m/96, en del svakere enn Mauser M67, og betraktelig svakere enn andre mer moderne våpen som 200 STR, og det er derfor ikke tilrådelig å skyte alle typer 6x5x55 mm-ammunisjon i Krag. Til sammenligning kan SIG Sauer 200 STR bruke feltladninger med hastighet over 900&nbsp;m/s, Mauser M67 med hastighet over 800&nbsp;m/s, mens Krag må bruke tyngre kuler ladet til hastighet 770&nbsp;m/s.
***6.5×55 Swedish Mauser** – En uoffisiell betegnelse som har vært brukt bl.a. i USA, og mye ladeverktøy for hjemmelading har hatt denne betegnelsen.
***6.5×55 Swedish** – SAAMI-betegnelsen. Siden 2007 har SAAMI-spesifikasjonen blitt endret til å være i samsvar med CIP-spesifikasjonen.
***6,5 × 55 SE** – CIP-betegnelsen, hvor «SE» viser til den tosifrede varianten av landskoden for Sverige. CIP standardiserte 6.5x55 mm for første gang i 1984, og reviderte standarden i 2002 og 2007. I 2007-revisjonen ble spesifikasjonene til CIP og SAAMI samkjørt.
***6,5 × 55 SKAN** – DFS/DGI/SvSF-betegnelsen som ble tatt i bruk i 1989/1990 da SIG Sauer 200 STR ble innført som standard våpen i de skandinaviske skytterorganisasjonene. Det var da viktig at ammunisjon ladet for Sauer ikke ble brukt i Krag. SKAN-kamringen ikke CIP- eller SAAMI-typegodkjent, men er spesifikasjonen er basert på internasjonale standarder. Sammenlignet med den opprinnelige norsk-svenske kammerspesifikasjonen fra 1893 og SE-kamringen til CIP, så er SKAN-hylsehalsen forlenget i underkant av en millimeter, men er ellers så å si identisk med det over 100 år gamle opphavet. Dette gjør at man med SKAN-kammer ikke i samme grad trenger å trimme hylselengden når hylsene strekker seg etter mange omladninger. Selv om SKAN-kamringen hverken er CIP- eller SAAMI-typegodkjent er det diskutabelt om SKAN-kamringen kan regnes som en villkattpatron. Noen ganger feilstavet som «SCAN». Grunnet nye CIP-regler blir SKAN-piper produsert i CIP-land fra 2020 merket med «6,5 × 55 SE, også godkjent for SKAN».

Fabrikkammunisjon i alle disse kamringene kan skytes i våpen med alle fire nevnte kamringer, unntatt eldre våpen som Krag hvor man kan få problem med trykk.

## Militært bruk
### Norge
I Norge ble 6,5 × 55 mm tatt i bruk i Krag-Jørgensen-geværene, samt i Madsen MG, og var standard kaliber i forsvaret fram til andre verdenskrig.

### Sverige
I Sverige ble kaliberet tatt i bruk i både Mauser m/96 og Mauser m/38, samt maskingeværer og senere i den halvautomatisk rifla Ag m/42.

## Ytelse
### Trykkbegrensninger
For konkurranser i Det frivillige Skyttervesen er maksimalt tillatt kammertrykk målt ved piezoelektrisk trykkmåling:
* 250&nbsp;MPa (2500&nbsp;bar) for 6,5&nbsp;mm rekruttammunisjon.
* 330&nbsp;MPa (3300&nbsp;bar) for 6,5&nbsp;mm i Krag-Jørgensen. Skytterlagsammunisjon produsert for Krag-geværet av Raufoss ble videre redusert til 280&nbsp;MPa fra 1960 til 1970-tallet, for eksempel med «RA SUPER sierra» og «RANO super».
* 380&nbsp;MPa (3800&nbsp;bar) for 6,5&nbsp;mm i Sauer og Mauser. Hevarmen på mange 200 STR er imidlertid merket fra fabrikk med 370&nbsp;MPa / 3700&nbsp;bar. Noen anser 200 STR som overdimensjonert, og enkelte hjemmeladere drister seg å lade til overtrykk tilsvarende moderne patroner (for eksempel har 6,5 mm Creedmoor et makstrykk på 435&nbsp;MPa).
* 415&nbsp;MPa (4150&nbsp;bar) for 7.62&nbsp;mm i Sauer og Mauser.

I mange år hadde reglementær 6.5x55-ammunisjon for Krag-Jørgensen til bruk i det norske forsvaret et normalt arbeidstrykk på 3500 atmosfærer (355 MPa; 3550 bar).

### Fabrikkammunisjon
Eksempler på fabrikkammunisjon (skytterlagsammunisjon) skutt fra 740&nbsp;mm pipe:

## Se også
* Liste over norske skytevåpen
* 6,5 mm Grendel (6.5×38)
* 6.5×47mm Lapua
* 6.5mm Creedmoor (6.5×48)
* .260 Remington (6.5×51)

## Referanser

*
*

## Eksterne lenker
* A Metric Marvel: 6.5x55 Swedish Mauser, Shooting Times, Steve Gash, 15. oktober 2015