Storhertugdømmet Posen

**Storhertugdømmet Posen** (tysk *Großherzogtum Posen*; polsk *Wielkie Księstwo Poznańskie*) var en selvstyrt provins innen Kongedømmet Preussen, beliggende i det polske landskapet som vanligvis blir kalt Stor-Polen mellom 1815 og 1848. Navnet ble også benyttet uoffisielt i ettertid om området, særlig av polakkene. Hovedstaden i storhertugdømmet var Poznań (tysk: *Posen*).

Storhertugdømmet ble formelt erstattet av provinsen Posen i kongedømmet Preussens nye grunnlov av 5. desember 1848.

## Areal og befolkning

### Område
Storhertugdømmets areal var på 28,951&nbsp;km² og besto hovedsakelig av områdene fra den historiske landskapet Stor-Polen, som besto av de vestlige områdene av Hertugdømmet Warszawa (de administrative enhetene Poznań, Bydgoszcz og deler av Kalisz) som ble avståtte til Preussen etter Wienerkongressen i 1815. Det ble gitt en internasjonal garanti for selvstyre og fri utvikling av den polske nasjon.

### Befolkning

I 1815 utgjorde polakker rundt 73% av den totale befolkningen, mens tyskere utgjorde 25% og jøder 2%. Til tross for de tyske germaniseringsbestrebelsene utgjorde den polske befolkningen hele tiden majoriteten, men sank til 64% av befolkningen i 1910.

### Religion
Ifølge statistikk fra 1825, besto befolkningen av 65,6 % katolikker, 28,1 % protestanter og 6,3 % jøder. Den katolske kirke ble organisert på grunnlag av **''Gniezno-Poznań erkebispedømme** (tysk *Erzbistum Gnesen-Posen*)*, gjennom en sammenslåing av [[Gniezno erkebispedømme]] og [[Poznań erkebispedømme]] (delt igjen i 1946). 

Hoveddelen av de protestantiske menighetene ble samlet i kirkeprovinsen Posen, innenfor [[Kirken i den gammelprøyssiske union]]. Dette vakte en viss motstand fra enkelte lutheranere, og da Den evangelisk-lutherske kirke i Preussen oppsto i 1841, og ble underlagt de offentlige myndigheter i 1845 ble disse samlet for hele hertugdømmet. 

== Historie ==

=== Bakgrunn ===
Området var en del av [[Polen-Litauen|Det polsk-litauiske samvelde]], men ble fra midten av [[1600-tallet]] invadert under [[Karl Gustav-krigene]]. Under [[Polens-Litauens tre delinger|Polens delinger]] gikk store deler av området til [[Kongeriket Preussen|Preussen]], selv om Preussen mistet for en kort periode kontrollen under [[Kościuszko-oppstanden]] i [[1794]].

Området ble administrert av Preussen som en del av [[Sør-Preussen]]. Polakkene var en av Napoleons støttespillere i [[Sentral-Europa]], også gjennom [[Den storpolske oppstanden i 1806]] og gjennom å bidra til de franske styrkenes forsyninger. Etter prøyssernes nederlag for [[Det første franske keiserdømme|det franske keiserdømmet]], ble [[Hertugdømmet Warszawa]], som også besto av Posen, opprettet under [[freden i Tilsit]] i 1807.

=== 1815 – 1830 ===

Etter Napoleons nederlag ble hertugdømmet Warszawa oppløst av [[Wienerkongressen]] og delt i tre. Deler av de prøyssiske delene fra de polske delingene ble tilbakeført til Preussen som storhertugdømmet Posen, [[Kongress-Polen]] ble underlagt den russiske [[tsar]]en og [[Kraków]] ble gjort til en fristad under Østerrike.

I begynnelsen innebar diskrimineringen og undertrykkelsen av polakkene at deres adgang til utdannelse og til det rettslige systemet ble redusert. Germanisering på bekostning av den polske kulturen ble ansett som en ønsket utvikling, og etterhvert strakte diskrimineringen av polakkene seg ned også til den lokale forvaltningen. 

Etter [[1824]]  ble forsøk på å germanisere skolesystemet tilskyndet og myndighetene nektet etableringen av et polsk universitet i Poznań. Polske politikere protesterte mot den prøyssiske politikken og det ble dannet en hemmelig, patriotisk polsk organisasjon med navnet *Towarzystwo Kosynierów*. Den polske motstanden førte til en reaksjon fra [[Berlin]], hvor det ble avholdt en rettssak angående forbindelser mellom polakker fra de prøyssiske områdene av Polen og polakker fra det russisk-kontrollerte [[Kongress-Polen]].

=== 1830 – 1846 ===

[[Novemberoppstanden]] i 1830 innen Kongress-Polen mot [[Det russiske keiserrike]] hadde sterk støtte blant den polske befolkningen innen Posen. Etter dette satte den prøyssiske administrasjonen under oberpräsident [[Eduard Heinrich Flottwell]], kjent for sine anti-polske holdninger i gang en rekke sterkere undertrykkelsestiltak mot polakkene. De prøyssiske myndighetene søkte å fjerne polakker fra den offentlige administrasjonen og svekke den polske adelen ved å kjøpe opp deres eiendommer og overlate denne til tyske innvandrere, og etter 1832 ble det polske språket sterkt svekket innen skolevesenet. Lokalt selvstyre under polske landeiere ble avskaffet, og det ble i stedet utnevnt kommissærer fra den prøyssiske stat. Videre ble klostre og deres eiendommer konfiskert av Preussen. Kontoret til den polske generalguvernøren ble stengt, og offentlige institusjoner, rettsapparatet og utdannelsesinstitusjoner ble germanisert ved at tysk ble eneste språket. Videre ble polske symboler fjerne fra offentlige segl og emblemer og tysk kolonisering ble innført og fremmet.

Det ble reist klagemål mot den prøyssiske kongen, men [[Fredrik Vilhelm IV av Preussen]] støttet fullt ut de tyske germaniseringsbestrebelsene, men trodde at metodene til Flottwell var uheldige og fjernet ham fra sine hovedfunksjoner. Da den polske opposisjonelle Antoni Babiński ble henrettet i februar 1847 brøt det ut opptøyer og annen sivil motstand.

Fram mot 1848 med undertrykkelsen intensifiert, sensuren ble strengere og flere tyske nybyggere ble brakt inn.

=== Frankfurtparlamentet ===

Under [[revolusjonene i 1848]] forsøkte [[Frankfurtparlamentet]] å dele hertugdømmet i to deler: Provinsen Posen som skulle bli tysk og annekteres inn i det nydannede [[Tysklands historie (1871–1918)|tyske keiserriket]], og provinsen [[Gniezno]], som skulle bli polsk og holdt utenfor Tyskland. Men protester fra polske parlamentariker falt dette forsøket og hertugdømmet ble beholdt intakt. Imidlertid ble det 9. februar 1849 vedtatt, etter en rekke brutte løfter, ble hertugdømmet omdøpt til [[Provinsen Posen]]. De prøyssiske kongene helt fram til [[Vilhelm II av Tyskland|Vilhelm II]] ble imidlertid fortsatt titulert som «storhertug av Posen» fram til 1918.

== Kjente personer ==

* [[Stanisław Staszic]] (1755–1826), polsk [[prest]], [[filosof]], statsmann, [[geolog]], vitenskapsmann, [[poet]], forfatter og leder for den polske opplysningen
* [[Karol Kurpiński]] (1785–1857), polsk komponist
* [[Eduard Heinrich Flottwell]] (1786–1865), prøyssisk politiker, *oberpräsident'' av storhertugdømmet Posen 1830–1841
* Atanazy Raczyński (1788–1874), greve, diplomat, politiker og kunstsamler 
* Friedrich Wilhelm Eduard Gerhard (1795–1867), prøyssisk arkeolog
* Włodzimierz Krzyżanowski (1824–1887), polsk emigrant og Alaskas første administrator
* Eduard Lasker (1826–1884), prøyssisk nasjonalliberal politiker og jurist
* Lazarus Fuchs (1833–1902), prøyssisk matematiker
* Paul von Hindenburg (1847–1934), generalfeltmarskalk og president i Weimarrepublikken
* Anton Radziwiłł (1775–1833), polsk hertug, komponist og politiker, generalguvernør av Storhertugdømmet Posen

## Se også
* Polens historie
* Kongress-Polen
* Hertugdømmet Warszawa
* Provinsen Posen

## Referanser

## Eksterne lenker
*