open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dark Recollections / Hallucinating Anxiety

***Dark Recollections / Hallucinating Anxiety*** er et split album til de to death metal-bandene Cadaver (Norge) og Carnage (Sverige), utgitt 1990.

## Sporliste
### [[Carnage]]
# «Dark Recollections» (03:45)  
# «Torn Apart» (04:40)  
# «Blasphemies of the Flesh» (03:46)  
# «Infestation of Evil» (04:57)  
# «Gentle Exhuming» (02:55)  
# «Deranged from Blood» (05:07)  
# «Malignant Epitaph» (03:18)  
# «Self-Dissection» (03:30)  
# «Death Evocation» (04:35)  
# «Outro» (01:40) 
 
### [[Cadaver]]
#  «Tuba (Intro) / Ignominious Eczema» (05:09)  
# «Corrosive Delirium» (02:56)
# «Erosive Fester» (02:42)  
# «Hallucinating Anxiety» (03:44)  
# «Cannibalistic Dissection» (02:46)  
# «Petrified Faces» (02:40)  
# «Innominate» (03:32)  
# «Twisted Collapse» (02:19)  
# «Abnormal Deformity» (03:18)  
# «Maelstrom» (03:29)  
# «Mental Abherrance» (02:38)  
# «Bodily Trauma» (04:10) 

## Kilder
*Dark Recollections / Hallucinating Anxiety hos Encyclopaedia Metallum

## Eksterne lenker
*
Fallingwater

**Fallingwater**, også kjent som **Edgar Kaufmann house**, er et hus tegnet av Frank Lloyd Wright i 1935 i Mill Run i Fayette County i Pennsylvania. Huset er delvis bygd over en foss i elva *Bear Run* og er et av de mest berømte verkene til Wright.

## Historie
Edgar Kaufmann, Sr. var en vellykket forretningsmann i Pittsburgh og grunnlegger av *Kaufmann's Department Store*. Sønnen hans, Edgar Kaufmann, Jr., studerte arkitektur med Wright som læremester. Familien Kaufmann ønsket et nytt feriehus og sønnens fascinasjon for Wrights idéer gjorde at jobben med å designe huset ble tildelt sistnevnte. Da Wright ble ansatt for å gjøre jobben, antok Kaufmann-familien at huset skulle ligge slik at det hadde en utsikt mot fossen, men ble temmelig overrasket da det viste seg at Wright ville plassere bygningen *over* fossen.

### Bruk av huset
Fallingwater var familiens helgebolig fra 1937 til 1963. I 1963 donerte Kaufmann, Jr. eiendommen til *Western Pennsylvania Conservancy*. Året etter ble den tilgjengelig for offentligheten som museum og nesten fem millioner mennesker har besøkt huset (per januar 2008). I dag besøker mer enn  personer huset årlig.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 

* Video med dataanimert rundtur i Fallingwater - YouTube
Toving

**Toving** er en mekanisk prosess som fører til at fibrene i ull blir filtrert sammen. Toving kan skje både i naturen og etter at dyret har blitt klippet. Hos pelsdyr med dobbelt pelslag (underull og dekkhår) vil pelsen naturlig tove, dersom den ikke blir stelt regelmessig. Tovingen oppstår da når pelsen tørker etter å ha blitt fuktig, og filtreringen påvirkes av statisk elektrisitet som oppstår når fibrene beveger seg mot hverandre. Toveprosessen får ullfibrene til å filtrere seg i hverandre, slik at de danner ei tett filtmatte av ull. Denne prosessen kan også utnyttes til å danne svært varmeisolerende stoffer (filt) som kan utnyttes til tekstiler.

Ull kan toves på flere måter. Ved bruk av vann og såpe kan en gni og forme ull til sitteunderlag, tøfler og liknende. Ved hjelp av en spesiell nål er det mulig å lage småting av ull uten bruk av såpe og vann. Denne teknikken kalles nålefilting eller nåletoving. 

## Historie
**Filting/toving** regnes som å være den eldste måten å fremstille tekstiler på. De eldste funnene antas å være ca. 8000 år gamle. Den lengste og bredeste tradisjonen innen filting/toving har Sentral-Asia, men kunsten er også holdt levende i Norden fram til nyere tid. De eldste funnene i Norge er ca. 1500-1600 år gamle.

## Avgrensning mot valking
Toving har likhetstrekk med valking, og de to metodene blir ofte forvekslet. Forskjellen består i at toving er bearbeiding av ullfibre som ikke har blitt spunnet til tråd, mens valking er bearbeiding av vevde, strikkede eller heklede ulltekstiler. Ferdige strikke- eller heklede tekstiler kan valkes i vaskemaskin. Vadmel er et eksempel på valket, vevd ulltekstil.

Større tekstiler kunne tidligere valkes ved bruk av vanndrevet stampemølle. En særskilt form for valket materiale som var laget av kasserte ulltekstiler kalles shoddy eller sjoddi. Rundt om i Norge fantes det egne sjoddifabrikker som produserte sjoddi til bruk blant annet som isolasjonsmateriale og som polstring i overstoppede møbler.

## Referanser


## Se også
* Liste over håndverksfag og håndverksteknikker
Bruk

__NOTOC__
**Bruk** refererer som oftest til:
* Bruke, det å anvende eller forbruke noe.
** Bruksrett, særegen rett en person har til å benytte en gjenstand, en eiendom, eller en del av en eiendom.
** Gjenbruk, det å anvende noe flere ganger.
** Misbruke, anvende maktposisjon på en måte som er uheldig for andre. 
** Språkbruk, bruk av språket (med tanke på formell korrekthet).
** Skikk og bruk, sedvane for sosial omgang.

## Virksomheter for produksjon og eiendom
* Fiskebruk, anlegg innenfor fiskeriindustri for mottak og behandling av fisk.
* Gårdsbruk, enhet under en matrikkelgård, med bruksnummer.
* Jordbruk, omfatter en rekke næringsgrener for foredling av jord for matproduksjon (kjøtt, korn, grønnsaker, frukt, og lignende).
* Møllebruk, omfatter anlegg for kverning av korn til mel.
* Sagbruk, anlegg for kutting og skjæring av tømmer, generelt om treforedling.
* Skogbruk, anlegg innenfor skogindustri for videreforedling av trevirke.
* Sjøbruk, næringsvei eller yrke relatert til fiske og fangst.

## Utstyr og eiendom
* Garnbruk, redskap eller utstyr til fangst og fiske.
* Hjellbruk, stativ for tørking av fisk.
* Notbruk, stort fiskegarn.

## Titler på personer i arbeidslivet
* Brukseier, person som eier og driver en mindre industribedrift.
* Gårdbruker, person som driver med landbruk.
* Småbruker, person som driver med landbruk på liten gård.

## Betegnelse på personer
* Rusbruker, person som (regelmessig) bruker ett eller flere rusmidler
** Alkoholbruker, person som (regelmessig) bruker alkohol
** Cannabisbruker, person som (regelmessig) bruker cannabis
** Heroinbruker, person som (regelmessig) bruker heroin

## Andre sammensatte ord
* Murbruk, fugemasse som brukes mellom murstein.
Pamborina

* *Maoripamborus* 
* *Pamborus* 

**Pamborina** er en delgruppe av billene i underfamilien jordløpere (Carabinae) i familiegruppen løpebiller. Ingen arter er registret fra Norge.

Kroppen har form som kan minne om en pæreform. Brystskjoldet har en hjertelignende form og er smalt bakerst, mye smalere enn bakkroppen. De kan ikke fly da flygevingene er reduserte og dekkvingene er sammenvokste langs midtlinjen. Dekkvingene har en oppsvulmet og rund form, de mangler lengdestrimler, men har et uregelmessig kornet mønster.  Hodet er langstrakt framover. Palpenes endeledd er hos hannene tydelig økseformet.

Biller tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

## Systematisk inndeling
Systematikken følger Carabidae of the World

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[jordløpere]]** Latreille, 1802 Carabinae Latreille, 1802
****** stammen **[[Cychrini]]** Laporte, 1834 
******* gruppe Pamborina
******** slekten *[[Maoripamborus]]* Brookes, 1944
********* *[[Maoripamborus fairburni]]* Brookes, 1944 – New Zealand 
******** slekten *[[Pamborus]]* Latreille 1817     
********* *[[Pamborus cooloolensis]]* Takami & Sota, 2006
********* *[[Pamborus monteithi]]* Takami & Sota, 2006
********* *[[Pamborus moorei]]* Takami & Sota, 2006
********* *[[Pamborus alternans]]* Latreille, 1817  
********* *[[Pamborus brisbanensis]]* Castelnau, 1867
********* *[[Pamborus elegans]]* Sloane, 1904
********* *[[Pamborus euopacus]]* Takami & Sota, 2006
********* *[[Pamborus guerini]]* Gory, 1830
********* *[[Pamborus macleayi]]* Castelnau, 1867
********* *[[Pamborus opacus]]* Gehin, 1885
********* *[[Pamborus pradieri]]* Chaudoir, 1869 
********* *[[Pamborus punctatus]]* Darlington, 1961
********* *[[Pamborus sedlaceki]]* Coussement,
********* *[[Pamborus striatus]]* 1983
********* *[[Pamborus subtropicus]]* Darlington, 1961
********* *[[Pamborus transitus]]* Darlington, 1961
********* *[[Pamborus tropicus]]* Darlington, 1961
********* *[[Pamborus viridis]]* Gory, 1836

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Pamborina – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
* Norsk entomologisk forening
Procerus

***Procerus*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) jordløpere (Carabinae) i familiegruppen løpebiller. *Proceus* spiser hovedsakelig landlevende snegler og de voksne (imago) kan leve flere år.

## Utseende
Store og tunge, brede og hvelvede, matt svarte løpebiller. Slekten omfatter de største artene i slekten *[[Carabus]]* (i vid forstand) og noen av de tyngste av alle løpebiller.
## Systematisk inndeling

Systematikken følger Carabidae of the World. Det er nå vanlig å plassere gruppen som en underslekt av den artsrike slekten *[[Carabus]]*.

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[jordløpere]]** Latreille, 1802 Carabinae Latreille, 1802
****** stammen **[[Carabini]]** Latreille, 1802
******* slekten *Procerus* 
******** *[[Procerus gigas]]* Creutzer, 1799  – sørøst i Europa 
******** *[[Procerus scabrosus]]* Olivier, 1795  – Tyrkia 
******** *[[Procerus syriacus]]* Kollar, 1843  – Midtøsten

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Proceus'' – Database Carabidae of the World
* ''Procerus gigas'' - bilde
* ''Procerus scabrosus caucasicus'' - bilde
* ''Procerus scabrosus tauricus'' - bilde
* Norsk entomologisk forening
Procerus gigas

* *P. g. duponcheli* 
* *P. g. gigas* 
* *P. g. parnassicus* 

***Procerus gigas*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) jordløpere i familiegruppen løpebiller.  Arten plasseres nå oftest i den store slekten *[[Carabus]]*. Systematikken følger Carabidae of the World.

## Utbredelse
*Proceus gigas* finnes i helt i sørøst Europa og Midtøsten. Finnes ikke i Norge.

## Utseende
*Proceus gigas* er den største av løpebillene i Europa, opptil 70&nbsp;mm lang. Fargen er mørk brunlig svart, den er ikke metallisk, men mer matt.  Den ligner på de andre jordløperne, men er bredere og tyngre bygd.  Beina er lange løpebein, kroppen er elegant bygd. Bakkroppen er bredest på midten og ganske smal fremme. Dekkvingene har lengdestrimler på grunn av rekker av små knudrete forhøyninger i variable størrelser.  

## Levevis
*Proceus gigas*  lever som predator på andre dyr, kanskje særlig landlevende snegler. De voksne (imago) kan leve flere år.

Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de  voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.  

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Proceus gigas'' – Database Carabidae of the World
* ''Procerus gigas'' - bilde
* Norsk Entomologisk forening
Stortingsvalget 1945

**Stortingsvalget 1945** ble avholdt 8. oktober 1945 i Norge, var direkte valg til det 90., 91., 92., og 93. ordentlige Storting, og det første stortingsvalget i Norge etter andre verdenskrig. 

Einar Gerhardsens andre regjering ble dannet etter dette valget. 

Valget var en stor seier for Arbeiderpartiet, som fikk seks nye mandater og flertall alene i Stortinget, selv om de gikk tilbake i stemmetall. En annen stor vinner var Norges Kommunistiske Parti, som gjorde sitt klart beste valg noensinne og gikk fram fra å være et miniparti før krigen til 11 stortingsmandater. Kristelig Folkeparti stilte for første gang til valg som et landsdekkende parti, og fikk også et godt resultat.

Flere partier som hadde stilt ved Stortingsvalget 1936 kom ikke tilbake: Samfundspartiet, Nasjonal Samling, Frisindede Folkeparti og Det Radikale Folkeparti. Den kortlevde partidannelsen Nytt Norge var et resultat av splittelse i Samfundspartiet.

## Resultater

## Valgkretsene

### Mandatfordeling og endringer fra 1936

*I Opland ble det ett mandat til en fellesliste mellom Venstre og Det Radikale Folkeparti

**I Møre og Romsdals Kjøpstedene stilte Høyre og *Kristiansunds Samlingsparti* separate lister i listeforbund. Mandatet gikk til Kristiansunds Samlingsparti.

## Se også
* Liste over stortingsrepresentanter 1945–1949

## Referanser




## Kilder
* Stortingsforhandlinger 1945-46 (Oslo, 1947)

## Eksterne lenker
* Stortingsvalget 1945. NOS X 132 Statistisk sentralbyrå
* Valgkart
Sogn og Fjordane fiskar- og småbrukarparti

**Sogn og Fjordane fiskar- og småbrukarparti** var et politisk parti som stilte liste i Sogn og Fjordane fylke ved stortingsvalget i 1945.

Partiet ble dannet av krefter innen Sogn og Fjordane fiskarlag. Førstekandidat var O.H.J. Molnes, sekretær i fylkesfiskarlaget og navigasjonslærer ved fiskerifagskolen i Florø, mens formann i partistyret var Per Hjertenes, fisker, fangstmann og bonde fra Selje, som også var styremedlem i fylkesfiskarlaget.

Sogn og Fjordane fiskar- og småbrukarparti ble stiftet i august 1945. Det var tenkt som begynnelsen på et landsdekkende parti, eller i det minste et landsdelsparti for Vestlandet.

En av partistifterne, Karl Lofnes i Måløy, skrev at målet var «å stemme inn på Stortinget menn som virkelig har levet med i de små sliteres kår og få deres næringsveier bedre statsbeskyttet og derved lønnsomme i likhet med andre næringsgrener i vårt land.»

Sogn og Fjordane fiskar- og småbrukarparti fikk 2&nbsp;809 stemmer (6,7 prosent av stemmene i fylket) og ble størst i Selje, Solund og Sør-Vågsøy, men det rakk ikke til noe mandat. Fiskar- og småbrukarpartiet inngikk ikke i noe listeforbund.

Det ble valgt representanter på lokale fisker- og småbrukerlister i flere kystkommuner i Sogn og Fjordane ved kommunevalgene i 1947 og 1951.

## Se også
*Møre Fisker- og Småbrukerparti

## Referanser
Apotomus

***Apotomus*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) Apotominae i familiegruppen løpebiller. Ingen arter er registret fra Norge. Lengst sør i Europa, ved Middelhavet finnes seks arter, de resterende artene finnes i Afrika, Midtøsten og Asia.

## Systematisk inndeling
Oversikten har med de europeiske artene. Systematikken følger Carabidae of the World.

* Ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** Underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** Overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** Familien **[[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** Underfamilien **[[Apotominae]]** LeConte, 1853
****** Apotomini LeConte, 1853
******* slekt *Apotomus* Illiger 1807
******** *[[Apotomus angusticollis]]* G. Müller 1943
******** *[[Apotomus chaudoirii]]* Wollaston 1860
******** *[[Apotomus clypeonitens]]* G. Müller 1943
********* *A. c. adanensis* Jedlicka 1961
********* *A. c. clypeonitens* G. Müller 1943
******** *[[Apotomus rufithorax]]* Pecchioli 1837
******** *[[Apotomus rufus]]* (P. Rossi 1790)
******** *[[Apotomus testaceus]]* Dejean 1825

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Apotomus'' – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
* ''Apotomus'' - Fauna Europaea - engelskspråklig
* ''Apotomus rufithorax'' - bilde
* Norsk Entomologisk forening
Robin Toner

**Robin Toner** (født 1954, død 12. desember 2008) var en amerikansk journalist, og den første kvinnen til å bli nasjonal politisk korrespondent for *[[The New York Times]]*.

Gjennom sine over 20 år i avisen publiserte hun over 1&nbsp;900 artikler. Hun døde av kreft i 2008, 54 år gammel.
Skipsfører

**Skipsfører**, også kalt **kaptein** eller **skipskaptein** (engelsk: *sea captain*), er den som har den øverste myndighet om bord på sivile skip (handelsflåten). Krav til sertifikat og utdanning er beskrevet i den internasjonale STCW-konvensjonen.

## Norge - sivile skip

For å tjenestegjøre som skipsfører på passasjerskip, lasteskip større enn 15 meter, fiskefartøy større enn 10,67 meter (35 fot), samt på lektere, kreves det etter norsk lov relevant kompetansesertifikat for dekksoffiser.

Skipsførerens ansvar er nedfelt i mellom annet *sjøloven*, *skipssikkerhetsloven* og *skipsarbeidsloven*. Skipsføreren har det overordnede ansvar for teknisk og operativ sikkerhet, samt at skipet er i sjødyktig stand, herunder at det er tilstrekkelig utrustet, bemannet og proviantert og i forsvarlig stand til mottakelse, befordring og bevaring av last. Skipsføreren skal påse at lasten blir behørig stuet, at skipet ikke blir overlastet, at dets stabilitet er betryggende, og at lukene blir forsvarlig lukket og skalket.

Som øverste myndighet ombord på sitt skip kan skipsføreren treffe beslutninger som ingen andre, heller ikke skipets eier, befrakter eller driftsselskap, kan forhindre - dersom disse etter skipsførerens yrkesmessige skjønn er nødvendig for sikkerheten til menneskeliv til sjøs eller for vern av det marine miljøet.

Dersom skipsføreren av en eller annen grunn blir ute av stand til å ivareta sine plikter overtar overstyrmann kommando over skipet.

## Militære skip (marinefartøy)
Ombord militære skip (marinefartøy) er den øverste lederen tilbeordret som  "Skipssjef". (Engelsk: Comanding officer). Han/hun har sin akademiske basis- og militæroperative udannelse fra Sjøkrigsskolens operative linje, (Sjøoffiserslinjen) 

Avhengig av skipets type og funksjon, innehar skipssjefen en harmonisert offisersgrad. Ved tiltredelse og fratredelse vil skipssjefen henholdsvis heise og stryke sin kommando. Dette markeres seremonielt ved at kommandovimpel heises eller hales i skipets stormast  Skipets nestkommanderende er skipssjefens stedfortreder 

## Se også
* Sjøkaptein
* Dekksoffiser
* Overstyrmann
* Skipper

## Referanser
Walter Ris

**Walter «Wally» Ris** (født 4. januar 1924 i Chicago, Illinois, død 25. desember 1989 i Mission Viejo, California) var en amerikansk svømmer som deltok i de olympiske leker 1948 i London.

Ris ble olympisk mester i svømming to ganger under OL 1948 i London. Han vant 100 meter fri med tiden 57,3 som var ny olympisk rekord, foran sin landsmann Alan Ford. Han var også med på det amerikanske laget som vant 4 x 200 meter fri med ny verdensrekord 8.46,0 foran Ungarn og Frankrike.  De andre på laget var James McLane, Wallace Wolf og William Smith.

## OL-medaljer
* 1948  London -  **Gull** i svømming, 100 meter fri
* 1948  London -  **Gull** i svømming, 4 x 200 meter fri (USA)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Norio Okazawa

**Norio Okazawa** (født 1944) er en japansk statsviter. Han er professor i politikk ved Waseda-universitetet i Tokyo. Okazawa har forsket på europeiske og skandinaviske forhold og har utgitt en rekke bøker om Norge og Sverige på japansk.

Kongen utnevnte i 2008 Okazawa til kommandør av Den Kongelige Norske Fortjenstorden «for fremme av akademisk forskning og kunnskap om Norge i Japan.»

## Referanser
Olivier Appert

**Olivier Appert** (født 1949) er en fransk ingeniør og statstjenestemann.

Appert er utdannet ved École polytechnique og École des mines og har avlagt doktorgrad. 

Appert har siden 2003 vært styreleder for det franske petroleumsinstituttet, Institut Française du Pétrole. Han har tidligere tjenestegjort ved statsminister Pierre Mauroys kontor (1981–1983). Appert var fra 1984 til 1986 leder ved industriministerens kontor og var fra 1989 til 1994 leder for olje og gassavdelingen i det franske industridepartementet. Fra 1986 til 1989 var Appert visedirektør i Philips-gruppen. 

Kongen utnevnte 24. november 2008 Appert til kommandør av Den Kongelige Norske Fortjenstorden «for fremme av det vitenskapelige og industrielle samarbeidet mellom Norge og Frankrike.»

## Referanser
Xanthi (prefektur)

**Xanthi** (gresk Ξάνθη, *Xánthi*) er et prefektur i Hellas i periferien Øst-Makedonia og Thrakia. Hovedstaden i prefekturet er Xanthi. 

## Geografi
Xanthi er det minste prefekturet i både folketall og areal i Thrakia. Xanthi grenser til Bulgaria langs Rodopifjellene i nord og til Egeerhavet i sør. Prefekturet Kavala ligger i vest, mens Drama ligger i nordvest og Rodopi ligger i øst. Fjellene Koula ligger i øst og Papingio i nordøst.

## Klima

Prefekturet har hovedsalig middelhavsklima i sørlige og sentrale områder. I nord og i høyereliggende strøk har en derimot hovedsakelig kontinentalklima med kalde vintre. 

## Kommuner
Seløy (Herøy)

**Seløy** eller **Seløya** er en øy i Herøy kommune på Helgeland.

Seløy ligger vest for Staulen, nord for Ytre Øksningan og sør for Sildøyfjorden.

## Kjente seløyværinger
* Hans Inge Fagervik
* Håkon Fagervik
James McLane

**James Price McLane** (født 13. september 1930 i Pittsburgh, Pennsylvania) var en amerikansk svømmer som deltok i de olympiske leker 1948 i London og 1952 i Helsingfors.

McLane ble olympisk mester i svømming to ganger under OL 1948 i London. Han vant 1500 meter fri med tiden 19.18,6 foran australske John Marshall. Han var også med på det amerikanske laget som vant 4 x 200 meter fri med ny verdensrekord 8.46,0 foran Ungarn og Frankrike.  De andre på laget var Walter Ris, Wallace Wolf og William Smith. McLane kom på andreplass på 400 meter fri bak sin landsmann William Smith.

Fire år senere, under OL 1952 i Helsingfors, vant han sin tredje olympiske gullmedalje, han var med på det amerikanske laget som vant 4 x 200 meter fri.

Han vant to individuelle gullmedaljer, 400- og 1500 meter fri, under de Panamerikanske leker 1955 i Mexico by.

## OL-medaljer
*  1948  London - **Gull** i svømming, 1500 meter fri  USA
*  1948  London - **Gull** i svømming, 4 x 200 meter fri  USA
*  1952  Helsingfors - **Gull** i svømming, 4 x 200 meter fri  USA
*  1948  London -  Sølv i svømming, 400 meter fri  USA

## Referanser


## Eksterne lenker
*
William Smith (svømmer)

**William Smith** (født 16. mai 1924 i Honolulu, død 8. februar 2013 samme sted) var en amerikansk svømmer som deltok i de olympiske leker 1948 i London.

Smith ble olympisk mester i svømming to ganger under OL 1948 i London. Han vant 400 meter fri med tiden 4.41,0 foran sin landsmann James McLane. Han var også med på det amerikanske laget som vant 4 x 200 meter fri med ny verdensrekord 8.46,0 foran Ungarn og Frankrike.  De andre på laget var Walter Ris, James McLane og Wallace Wolf.

Smith satte sju verdensrekorder i løpet av sin svømmekarriere og i en periode var han innehaver av alle verdensrekorder på alle distanene mellom 200- og 1000 meter fri. Han døde den 8. februar 2013 i en alder av 88 år.

## OL-medaljer
*  1948  London -  **Gull** i svømming, 400 meter fri  USA
*  1948  London - **Gull** i svømming, 4 x 200 meter fri  USA

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stefan Ingves

**Stefan Nils Magnus Ingves** (født 1953) er sentralbanksjef i Sveriges riksbank. Han tiltrådte i stillingen i 2006 etter Lars Heikensten. Ingves er også medlem av Den europeiske sentralbankens generalforsamling og sitter i styret til Den internasjonale oppgjørsbanken (BIS) i Basel.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wallace Wolf

**Wallace «Wally» Perry Wolf, Jr.** (født 2. oktober 1930 i Los Angeles, død 12. mars 1997 i Santa Ynez i California) var en amerikansk svømmer og vannpolospiller som deltok i flere olympiske leker: 1948 i London, 1952 i Helsingfors, 1956 i Melbourne og 1960 i Roma.

Wolf ble olympisk mester i svømming under OL 1948 i London. Han var med på det amerikanske laget som vant 4 x 200 meter fri med ny verdensrekord 8.46,0 foran Ungarn og Frankrike. De andre på laget var Walter Ris, James McLane og William Smith.

Fire år senere, under OL 1952 i Helsingfors, var han med på det amerikanske stafettlaget på 4 x 200 meter fri, men han deltok ikke i finalen.

Under OL 1956 i Melbourne var han med på det amerikanske vannpolo-laget som kom på femteplass. Han spilte fem kamper.

Under OL 1960 i Roma var han igjen med på det amerikanske vannpolo-laget som denne gang kom på sjuendeplass. Wolf spilte alle sju kampene og scoret fire mål.

## OL-medaljer
* 1948  London -  **Gull** i svømming, 4 x 200 meter fri (USA)

## Eksterne lenker
*
Crosshouse

**Crosshouse** er en landsby (*[[Landsby#Landsbyer i engelsktalende land|village]]*) i regionen East Ayrshire i Skottland. Den ligger like vest for Kilmarnock.

Ved folketellingen i 2001 hadde Crosshouse 2&nbsp;454 innbyggere.
 
I 2006 ble folketallet estimert til 2&nbsp;730 innbyggere.

Australias femte statsminister Andrew Fisher kom fra Crosshouse.


## Referanser
Cumnock

**Cumnock** (skotsk-gælisk: *Cumnag*) er en by (*[[Bystatus#Engelsktalende land|town]]*) i regionen East Ayrshire i Skottland. Cumnock ligger øst for Ayr og sørøst for Kilmarnock. Like nordvest for byen ligger Auchinleck. Byen ligger ved sammenløpet av elvene Glaisnock Water og Lugar Water. Det er tre nærliggende boligprosjekter som ligger like utenfor bygrensene, Craigens, Logan og Netherthird, med den tidligere jernverksbebyggelsen Lugar også like utenfor byen. En ny boligutvikling, Knockroon, ble gitt planleggingstillatelse 9. desember 2009 av East Ayrshire Council.

Ved folketellingen i 2001 hadde Cumnock 9 358 innbyggere. Befolkningstallet er for 2020 beregnet til 8 700 innbyggere.

I byen finnes Robert Burns Academy, et nytt utdanningssenter som huser hovedskolen Robert Burns Academy etter sammenslåingen av Cumnock Academy og Auckinleck Academy, Lochnorris Primary School og Cherry Trees Early Childhood Centre. Senteret er den største utdanningsinstitusjonen i Skottland.

## Etymologi
Opprinnelsen til stedsnavnet Cumnock er uklart og har blitt diskutert gjennom årene og flere tolkninger har blitt tilbudt: *Com-cnoc*, («hule i åsene»); *Com-oich*, («vannets møte» ettersom to elver går sammen); *Cam-cnoc*, («kroket bakke»); og eventuelt *Cumanag*, («liten helligdom»).

## Industrielle Cumnock
Cumnock har en sterk sosialistisk arv på grunn av sin historie som et gruvesenter. James Keir Hardie, som betraktes som «far» til det britiske arbeiderpartiet, Labour Party, bodde i byen en stor del av livet, og statuen hans sitter utenfor Cumnocks rådhus. Den venstreorienterte politikeren Emrys Hughes, som var lokal parlamentsmedlem en tid på midten av 1900-tallet, og bodde også i byen.

## Referanser


## Eksterne lenker

*Cumnock History Group
*Cumnock Action Plan 
*Cumnock Chronicle, samfunnsnettsted for Cumnock
Dicrodontus

***Dicrodontus*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) Dryptinae i familiegruppen løpebiller.

## Systematisk inndeling
Oversikt over alle artene i slekten, alle er registrert fra i Europa. Systematikken følger Carabidae of the World.

* Ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** Underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** Overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** Familien **[[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** Underfamilien **[[Dryptinae]]**  Bonelli, 1810 
****** stamme Zuphiini Bonelli, 1810
******* delgruppe Dicrodontina Machado, 1992
******** slekt Dicrodontus Chaudoir 1872
********* *[[Dicrodontus alluaudi]]* Mateu 1952 
********* *[[Dicrodontus aptinoides]]* (Wollaston 1865) 
********* *[[Dicrodontus brunneus]]* (Dejean 1831)
********** *D. b. brunneus* (Dejean 1831) 
********** *D. b. exilis* Machado 1992

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Dicrodontus'' - Database Carabidae of the World - database, utbredelse, bilder  engelskspråklig
* ''Dicrodontus'' - Fauna Europaea  engelskspråklig
Bob Crompton

**Robert «Bob» Crompton** (født 26. september 1879 i Blackburn, død 16. mars 1941) var en engelsk fotballspiller og trener. I løpet av sin spillerkarriere fra 1896 til 1920 spilte han i Blackburn Rovers. Han spilte en sesong i Blackpool under første verdenskrig. Mellom 1902 og 1914 spilte han 41 landskamper, hvorav 22 som kaptein, for .

Han spilte 528 kamper for Blackburn og vant serien i 1912 og 1914. I sesongen 1915/16 spilte han i Blackpool i den regionale ligaen under første verdenskrig. 

Mellom 1926 og 1930 var han manager i Blackburn. I 1928 vant Blackburn FA-cupen etter å ha slått Huddersfield Town i finalen. Han ble manager i klubben igjen på slutten av 1930-tallet og var det fra til han døde i 1941. Da hadde han vært i Blackburn i flere tiår.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Duns

**Duns** (skotsk gælisk: *Na Dùintean*; skotsk: *Dunse*) er en by (*[[Bystatus#Engelsktalende land|town]]*) med historisk status som burgh i regionen Scottish Borders i Skottland. Duns var tidligere administrativt sentrum for grevskapet Berwickshire. Ved folketellingen i 2011 hadde byen en befolkning på 2 753 innbyggere, beregnet til 2 720 i 2014.

På det opprinnelige stedet for byen Duns er det levninger fra en bygdeborg fra jernalderen ved dens høyde. Tilsvarende strukturer i nærheten, slik som Edin's Hall Broch, en broch eller rundhus, peker mot bosetning i området fra svært tidlig av. Den første skriftlige omtalen av Duns er noe før 1179 da en «Hugo de Duns» sto som vitne til et charter gitt av Roger d'Eu som ga fordeler til kirken i Langton (dagens landsby Gavinton, 2&nbsp;km sør for Duns) som tilhørte Kelso-klosteret.

Duns Castle var tidligere et normannisk borgtårn fra før 1320 tilhørende slekten Hay, men som ble ombygget til et nygotisk slott i 1818–1822 av arkitekt James Gillespie Graham. Duns’ omgivelser har et betydelig antall herskapsboliger

## Polsk krigsmonument

Under den andre verdenskrig var det et stort antall polske soldater stasjoner i området som kom hit for å danne nye regimenter før de ble satt inn i kampene på det europeiske fastlandet. Duns og området rundt hadde stasjonert første og andre panserregimenter i den polske hær som trente krigføringer med pansertropper på lyngheiene i Berwickshire. 127 av disse døde senere i krigen. Polske veteraner og innbyggerne i Duns reiste sammen et krigsmonument som minne om deres innsats. Det ble avduket i 1981 av deres tidligere kommanderende offiser, general Stanisław Maczek.

## Kjente personer fra Duns
* John Duns Scotus (ca. 1266–1308), skolastisk filosof, logiker og teolog
* Whitelaw Ainslie (1767–1837), britisk kirurg og skribent av *materia medica*.
* Jim Clark (1936–1968), racebilsjåfør innen formel 1, med et lite museum i Duns.

## Referanser


## Litteratur
* Ridpath, George (1776): ''The Border History of England and Scotland'', London
* Strang, Charles Alexander (1994): *Borders and Berwick*, Rutland Press, (P/B), ISBN 1-873190-10-7

## Eksterne lenker
* 
* Duns Scotland
Fylkesvei 2310

**Fylkesvei 2310** går mellom Hilden og Prestkvern i Gran kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 38 (Oppland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Ingvar Helle

**Ingvar Lars Helle** (født 12. april 1933 i Larvik, død 14. mai 2003 i Stavanger) var en norsk politiker, advokat og næringslivstopp.

Han ble født i Larvik, men flyttet som 14-åring til Rogaland, til daværende Hetland kommune, hvor faren var skoleinspektør. Helle tok examen artium ved Kongsgård skole i Stavanger i 1952.Han var utdannet siviløkonom fra Norges Handelshøyskole i Bergen fra 1958, og senere avla han juridisk embedseksamen ved Universitetet i Oslo i 1992. Han hadde en rekke studieopphold i utlandet.

Helle var lektor ved Stavanger Handelsgymnasium og rektor ved Ledaal videregående skole (1967-1980), personalsjef i oljeboringsselskapet Loffland Brothers North Sea Inc. (1980-1982) og direktør og spesialrådgiver i Statoil. Fra 1997 til sin død var han advokat i firmaet *Helle, Torall, Berven og Brygfjeld*, der han engasjerte seg spesielt i erstatningssaker for oljearbeidere i Nordsjøen.

Helle var innvalgt på Stortinget fra Rogaland 1969–1973, og representerte Det Nye Folkepartiet (DNF) etter bruddet på Venstres landsmøte i 1972. Han var formann i DNF 1978–1980, og kom tilbake til Venstre ved gjenforeningen i 1988. Helle var medlem av Stavanger bystyre for Venstre 1965–1971 og av Rogaland fylkesting 1967–1971, og var DNFs gruppeleder på fylkestinget 1979–1983. Helle var æresmedlem av Rogaland Venstre fra 1995.

Helle hadde tre sønner sammen med konen Ellen Synnøve. 

Ingvar Helle var bror til professor Knut Helle.

## Referanser

## Eksterne lenker
* 
*  Minnetale over tidligere stortingsrepresentant Ingvar Lars Helle
Ildobates neboti

***Ildobates neboti*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) Dryptinae i familiegruppen løpebiller. Systematikken følger Carabidae of the World.

*Ildobates neboti* er den eneste arten i slekten *[[Ildobates]]*, den er registret fra Europa og finnes i Spania.

Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Ildobates neboti'' - Database Carabidae of the World - database, utbredelse, bilder  engelskspråklig
* ''Ildobates neboti'' - Fauna Europaea engelskspråklig
* ''Zuphium olens''  - bilde
* Norsk entomologisk forening
Ted Hanisch

**Theodor Harald Hanisch** (født 1947) er en norsk samfunnsforsker, embetsmann og forretningsmann. Han var arbeidsdirektør fra 1995 til 2000.

Hanish er magister (mag.art.) i sosiologi fra Universitetet i Oslo (1973). Han var leder for Institutt for samfunnsforskning i Oslo 1978–1989 og statssekretær i Gro Harlems Brundtlands regjering 1986–1989. Han var også leder for CICERO Senter for klimaforskning 1990–1993.

Hanish var assisterende arbeidsdirektør 1992–1994 og arbeidsdirektør fra 1995. Han valgte å gå av i 2000 etter at det ble avdekket overrapportering av arbeidsformidling i Arbeidsmarkedsetaten (nå NAV).

Fra 2000 har han i hovedsak vært leder og gründer i næringslivet. I 2001 startet han bemanningsbyrået Personalhuset AS. Hanisch var styreleder i Enova 2002–2008 og er styreleder i konsulentselskapet Sitepartner AS. Han har også vært styreleder/styremedlem i flere andre selskaper.

Hanisch har også vært styreleder i Risør Trebåtfestival og i Risør Kammermusikkfestival. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Ted Hanish – Store norske leksikon
Amblève

**Amblève** (tysk: *Amel*) er ei 93 kilometer lang elv i østlige deler av Belgia i provinsen Liège, og ei av sideelvene til elva Ourthe fra høyre. Den har sitt utspring nær Büllingen i Hautes Fagnes, nær grensa til Tyskland. Den har blant annet sideelvene Warche og Salm. Amblève renner gjennom landsbyene Amel, Stavelot, Trois-Ponts, Remouchamps og Aywaille. Ved Coo, nær Trois-Ponts, er det et velkjent fossefall. Amblève munner ut i elva Ourthe i Comblain-au-Pont. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ourthe

**Ourthe** (tysk: *Urt*) er ei 130 kilometer lang elv i Ardennene i Vallonia, som ligger i Belgia. Den er ei av sideelvene til Meuse (Maas) fra høyre. Den har sitt utspring der elvene *Ourthe Occidentale* og *Ourthe Orientale* renner sammen, vest for Houffalize.  

Kilden til *Ourthe Occidentale* er nær Libramont-Chevigny, i den belgiske provinsen Luxembourg. Kilden til *Ourthe Orientale* er i samme provins, nær Gouvy, og nær grensa til landet Luxembourg. 

Etter at de to elvene renner sammen, renner Ourthe hovedsakelig nordvestover. Den munner ut i Meuse ved byen Liège. De viktigste sideelvene til Ourthe er Amblève og Vesdre. Av landsbyer langs Ourthe finner man Houffalize (Ourthe Orientale), La Roche-en-Ardenne, Hotton, Durbuy, Hamoir og Esneux. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Polistichus

***Polistichus*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) Dryptinae i familiegruppen løpebiller.

## Systematisk inndeling
Oversikten har med slektens to arter, begge er registrert lengts sør i Europa, rundt middelhavet. De finnes i Nord-Afrika, Midtøsten og litt østover i Asia. Systematikken følger Carabidae of the World.

* Ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** Underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** Overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** Familien **[[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** Underfamilien **[[Dryptinae]]**  Bonelli, 1810 
****** stamme Zuphiini Bonelli, 1810
******* delgruppe Zuphiina Bonelli, 1810 
******** slekt *Polistichus* Bonelli 1810 
********* *[[Polistichus connexus]]* (Geoffroy in Fourcroy 1785) 
********* *[[Polistichus fasciolatus]]* (P. Rossi 1790)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Polistichus'' - Database Carabidae of the World - database, utbredelse, bilder  engelskspråklig
* ''Polistichus'' - Fauna Europaea  engelskspråkl
Vesdre

**Vesdre** (tysk: *Weser*, flamsk: *Vesder*) er ei elv øst i Belgia, i provinsen Liège, og ei av sideelvene til Ourthe fra høyre. Den har sitt utspring i Hautes Fagnes, nær grensa til Tyskland nær Monschau. Den renner gjennom en kunstig innsjø (*Barrage de la Vesdre*), og så gjennom landsbyene Eupen, Verviers, Pepinster og Chaudfontaine. Vesdre munner ut i Ourthe et par kilometer fra Liège. Den totale lengden er omtrent 70 kilometer. 

Vannet i Vesdre er surt (på grunn av myrene Hautes Fagnes), og var derfor nyttig for tekstilindustrien rundt Verviers. Vesdredalen er således blitt en østlig utløper av det belgiske industriområdet *[[sillon industriel]]*. I dag blir vannet i Vesdre stort sett brukt til drikkevann.

## Eksterne lenker
*
Høyreradikalisme

**Høyreradikalisme** er en «samlebetegnelse på politiske partier og bevegelser til høyre for den parlamentariske konservatismen». Alt etter de politiske tradisjonene i deres respektive hjemland, kan høyreradikale partier «anta en nynazistisk eller nyfascistisk form», men høyreradikale er ikke høyreekstreme per definisjon.

Høyreradikale partier arbeider helst innenfor demokratiets rammer, og de godtar ikke åpent voldsbruk for politiske formål. Høyreradikale anser gjerne det demokratiske systemet som forfeilet og ikke tjener folkets interesser, men en privilegert elite, mens høyreekstreme ikke aksepterer demokratiet og er beredt til å erstatte demokrati med et autoritært styre, om så med vold.

Begrepet ble skapt av amerikanske samfunnsforskere i 1950-årene for å beskrive grupper som John Birch Society. Siden 1990-årene har begrepet blitt brukt vel så mye om europeiske forhold, selv om dette skiller seg fra tidligere bruk om amerikanske forhold. Av den grunn skjer også en sammenblanding med begrepet om høyreekstremisme.

Slik begrepet vanligvis brukes, kan europeiske høyreradikale være elitistiske så vel som populistiske. De forfekter vanligvis en tradisjonalistisk konservatisme, antisosialisme, nasjonal identitet og skepsis til innvandring.

## Referanser
Attert (elv)

**Attert** (luxembourgsk *Atert*) er ei elv som renner gjennom Belgia og Luxembourg. Den er ei av sideelvene til Alzette fra venstre og har en lengde på 38 kilometer, der 6 kilometer er i Belgia og 32 kilometer er i Luxembourg. 

Den har sin kilde i Nobressart, nordvest for Arlon i den belgiske provinsen Luxembourg.  Den munner ut i Alzette ved Colmar-Berg. Attert renner gjennom landsbyen Attert i Belgia, og byene Redange, Useldange, Boevange-sur-Attert og Bissen i Luxembourg.
## Referanser
Fylkesvei 2396

**Fylkesvei 2396** går mellom Lortvika og Honerud i Søndre Land kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 140 (Oppland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Nordlig kammygg

**Nordlig kammygg** (*Dilophus borealis*) er en art av mygg som tilhører familien hårmygg (Bibionidae). Til tross for at denne arten først ble beskrevet i 1993 er den ganske vanlig i fjellet i store deler av Europa.

## Utseende
En ganske liten (lengde 3,5 – 5 mm) og spinkel hårmygg, den minste arten som forekommer i Norge. Som andre arter i slekten kammygg (*[[Dilophus]]*) har den to tverr-kammer av pigger på ryggsiden av forkroppen (thorax) og pigger i midten og rundt spissen av for-leggen (protibia). Hos denne arten er disse piggene temmelig spinkle. Den ligner sterkt på vanlig kammygg (*Dilophus femoratus*), men kan skilles fra denne på at beina er litt slankere, på at hunnens bein er omtrent ensfargede, mens lårene er gule og resten svarte hos vanlig kammygg, og på noen trekk ved hannens ytre kjønnsorganer. I tillegg kan de to artene lett skilles på flygetiden: vanlig kammygg flyr senest til slutten av juli, mens nordlig kammygg tidligst kan være på vingene i midten av august. Hannen er glinsende svart uten påfallende hår, vingene er melkehvite med de fremre vingeårene brune. Hunnen er svart, beina rødbrune. Vingene har et stort (men ikke så stort som hos vanlig kammygg), ovalt, brunt vingemerke. Larvene er korte og kraftige, hvite eller gulaktige (det er til nå ikke undersøkt ferske larver, bare gammelt spritmateriale). 

## Levevis
Arten lever på enger fra bjørkebeltet (subalpin region) til det lavere delen av høyfjellet. De voksne myggene flyr i august – september. Ellers er lite kjent om biologien til denne arten. På grunn av den sene flygetiden besøker den blomster i mindre grad enn de andre *[[Dilophus]]-*artene.

## Utbredelse
Arten ble først beskrevet fra Dovrefjell , men det viser seg at den fantes museumsmateriale av den fra mange områder. Den er nå kjent fra Sierra Nevada i Spania i sør til nær Nordkapp i nord, med funn fra Norge , Sverige, Finland , Russland , Frankrike, Sveits , Italia , Østerrike  og Spania. I Norge finnes den i fjellområdene i Sør-Norge, i nord også ut til kysten.

## Systematisk inndeling

* orden Tovinger, Diptera
** underorden Mygg, Nematocera
*** overfamilie **Bibionoidea**
**** familie Hårmygg, Bibionidae
***** **Nordlig kammygg**, *Dilophus borealis* Skartveit, 1993

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Dommel

**Dommel** er ei elv i Belgia og Nederland, og er ei av kildeelvene til Dieze fra venstre. Den har sitt utspring nordøst i Belgia nær Peer og renner inn i sørlige deler av Nederland. Dommel har sideelvene Keersop, Tongelreep, Gender og Kleine Dommel, og renner sammen med elva Aa ved 's-Hertogenbosch. Videre herfra heter elva Dieze, som til slutt renner ut i Maas. De største byene og landsbyene langs elva er Peer, Neerpelt, Eindhoven, Son en Breugel, Boxtel, Sint-Michielsgestel og 's-Hertogenbosch.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ida Lerberg

**Ida Lerberg** (født 27. juni 1920 i Nannestad, død 9. desember 2008) var en norsk misjonær tilknyttet den norske pinsebevegelsen. Hun vokste opp i en misjonsinteressert familie og fikk misjonskallet i ung alder. I familien var hennes broren Leif Lerberg og søsteren Hjørdis Lerberg, misjonærer.

Ida Lerberg var blant de mange norske misjonærene som ble sendt ut like etter den andre verdenskrig. Hun ble sendt ut som misjonær for norsk pinsemisjon (PYM), 27 år gammel, i 1947 av  pinsemenigheten Betel Rælingen. Hun virket hele sitt voksne liv som misjonær. 

Ida Lerberg startet sitt arbeide i Hated og Chopda i India. Senere ble hun flyttet til misjonsstasjon i Dhanora i delstaten Maharashtra. Det var i Dhanora hun kom til å virke resten av tiden. I en alder av 85 år ble helsetilstanden hennes slik at hun måtte gi seg, og reiste til Norge for siste gang. 

Ida Lerberg ble 88 år gammel. Hun ble begravet fra Holter kirke 18. desember 2008.

## Referanser


## Litteratur
* Ukjent: *Hjem til Gud. Ida Lerberg*. (nekrolog) Korsets Seier 12. desember 2008. Side 25. 
* Johansen, Oddvar. *Ida Lerberg*. (nekrolog) Korsets Seier 19. desember 2008. Side 37.
* Johansen, Oddvar; Hagen, Kjell; Nyen, Astrid Neema; Kolbjørnsrud, Paul og Filberg, Trond. 2010. *I all verden. Pinsemisjon i 100 år. PYM 100 år 1910-2010* (jubileumsskrift) De norske pinsemenigheters ytremisjon (PYM).
Dieze

**Dieze** er ei kort elv i Noord-Brabant i Nederland og ei sideelv til Maas. Den blir danna der elvene Aa og Dommel renner sammen i 's-Hertogenbosch. Delen av Dieze som ligger i sentrum av 's-Hertogenbosch blir kalt Binnendieze og består av et delvis overbygd nettverk av kanaler. Dieze munner ut i Maas nær Hedel.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
The Box of Mothers

**The Box of Mothers**, ofte bare kalt **Box of Mothers**, er et band fra Tromsø. Rockegruppa spiller hardcore-musikk og har utgitt EP-en *Lulled sense of security*. De har blant annet spilt på Øyafestivalen 2007.

De er 5 medlemmer i bandet. 

## Eksterne lenker
* Presentasjon på NRKs Urørt-sider
* The Box of Mothers på Myspace.com
Ringsaker Idrettsforening

**Ringsaker Idrettsforening** (stiftet 19. januar 1919) er et idrettslag fra Ringsaker i Innlandet. Det har lag og aktive innen fotball og skiidrett. 

De holder til på Gaupen, og har blant annet en kunstgressbane der. Fotballaget har de siste årene spilt i 5. divisjon.

## Tabellen

## Divisjonsutvikling

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hovedside hos KlubbenOnline
* Fotballagets side hos KlubbenOnline
Berit Gullberg

**Berit Gullberg** (født 9. april 1939) er en svensk forfatter og driver et agentur for dramatikere og deres manuskripter.

Hun studerte litteratur-, språk- og teatervitenskap ved Universitetet i Stockholm, og begynte deretter som PR- og pressesjef i forlaget Rabén & Sjögren.

Gullberg var pressesjef ved Dramaten fra 1968 til 1988. Innimellom skrev hun bøker, både lyrikk, romaner, og en sakprosabok om skuespillerkunst. Hun spilte rollen som Säpoagent i spillefilmen «Sopor» fra 1981. I årene 1984–1985 var hun programleder for «Gomorron Sverige» i svensk fjernsyn. Hun var presseagent for Ingmar Bergman blant annet under innspillingene av *[[Fanny og Alexander]]* (1982) og *Den gode viljen* (1992). 

Gullberg er forlagssjef ved Colombine Teaterförlag, et forlag hun startet i 1993. I sitt virke som teaterforlegger har Gullberg blant bidratt til å gjøre Jon Fosses dramatikk internasjonalt kjent. Hun har også formidlet dramatikk av Arne Lygre, Fredrik Brattberg og Petter Rosenlund til utlandet.

Kongen utnevnte 2. desember 2008 Gullberg til ridder av 1. klasse av Den Kongelige Norske Fortjenstorden «for fremme av det kulturelle samarbeidet mellom Norge og Sverige». Gullberg ble i 2002 hedret Norske Dramatikeres Forbunds ærespris.

## Bibliografi (utvalg)
* 1980: *Elfrida*
* 1983: *Lifsens krona*
* 1985: *Nakna kvinnor*
* 1989: *Änglar i sanden*
* 1990: *Knöcklor*
* 1990: *Samtal med 12 skådespelare*

## Referanser


## Eksterne lenker
* Colombine.se
* Artikkel om Gullberg hos Dramatikerforbundet
Aa (elv i Nederland)

**Aa** er ei lita elv i Nederland. Den har sitt utspring nær Meijel sørøst i provinsen Limburg i Peel-regionen. Den renner nordvestover gjennom provinsen Noord-Brabant mot 's-Hertogenbosch, omtrent langs kanalen Zuid-Willemsvaart. I 's-Hertogenbosch renner Aa sammen med Dommel og danner Dieze som igjen munner ut i Maas et par kilometer lenger nede. De største byene langs Aa er Asten, Helmond, Veghel og 's-Hertogenbosch.
## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Illustrert kart Aa