Rolandskvadet

:*For den nordiske middelalderballaden se [[Roland og Magnus kongen]]*

**Rolandskvadet** (fransk: *La Chanson de Roland*) er et gammelfransk heltedikt fra 1100-tallet og det kjenteste innenfor genren *[[chanson de geste]]* («sanger om heltegjerninger», «kjempekvad») med handlingen sentrert om Karl den store (*Carolus Magnus*) og de tolv kjempene («jevningene») hans, blant andre Roland og Holger Danske (*Ogier le Danois*). Sentralt i diktet står slaget ved Roncevaux, der både Roland og Holger faller i drabelig kamp mot muslimske sarasenere.

Diktet er skrevet i pentameter og med assonans-rim (vokalsamklang) i linjens siste stavelse, slik at *f*'a**ce'' teller som rim på ''vis**a**ge''. Det er overlevert i flere versjoner og [[manuskript]]er, de lengste på ca. 4&nbsp;000 verselinjer. ''Rolandskvadet'' utspilles i [[Karolingerne|karolingertiden]], men ble nedskrevet langt senere. Det er bevart et enkelt manuskript av kvadet i forsknings[[bibliotek]]et ''[[Bodleian Library]]'' i [[Oxford]], datert 1125-50 og skrevet på [[anglo-normannisk]] [[dialekt]], men uten innslag av normannisk lokal[[patriotisme]]. Tvert om beskrives Roland, hans venn Olivier og de andre [[paladin]]ene som «[[frankere]] fra [[Frankrike]]» (''Francs de France''). Det finnes også åtte andre manuskripter, foruten tre fragmenter, av andre dikt om Roland. 

I siste verslinjen oppgir dikteren navnet sitt, Turold (dvs. [[Thorvald]], så trolig var han fra [[Normandie]], noe som kan forklare introduksjonen av en helt av dansk avstamning, [[Holger Danske|Holger]]). Diktet ble raskt så populært at foreldre begynte å bruke Roland og Olivier som døpenavn. 

''Rolandskvadet'' ble oversatt til norsk av [[Johs. A. Dale]] i [[1934]].

== Handling ==
Der ''[[Iliaden]]'' innledes med at [[trojanerkrigen]] har vart i ti år, innledes kvadet med at felttoget har vart i syv år. Alle franskmennene faller, men først da Olivier blir såret og i forvillelse går løs på sin venn Roland, går Roland med på å blåse i hornet Olifant etter hjelp, og blåser så [[tinning]]ene hans brister, og blodet strømmer. Han faller som den siste, men da er araberne slått tilbake. Han rekker å bekjenne sin synd og sitt overmot og rekke sin hanske til Gud, som også tar imot den.

I andre del av kvadet kommer Karl den store tilbake og finner baktroppen sin utslettet. Han setter etter de flyktende sarasenerne, mens Gud holder solen i ro på himmelen, slik det skildres i ''[[Josvas bok]]''. De to hærene støter sammen, og høydepunktet er Karl den stores [[duell|tvekamp]] med [[emir]]en Baligant. Karl gir nesten opp; da sender Gud [[erkeengel]]en [[Gabriel]] til hans side: «''Han slår emiren med Frankrikes [[sverd]]''.» Slik seirer den kristen hæren. Men Rolands trolovede, den vakre Aud (''la belle Aude''), faller død om da hun får vite at Roland er falt. Hans stefar Ganelon straffes for sitt svik, og slites i biter mellom fire hester. Kvadet ender med at Karl den store har en [[drøm]] som byr ham å hjelpe en annen monark mot [[hedning]]er.

==Historisk bakgrunn==
Dette heltediktet omskriver faktiske historiske hendelser da Karl den store, en yngre mann på 36, i 778 ledet en militær ekspedisjon etter at styret for de nordligste [[islam]]ske områdene i [[Spania]] ba om hans hjelp mot [[emir]]en i Córdoba. På hjemvei til Frankrike raserte Karl den kristne byen [[Pamplona]], og [[baskere]] la seg da i [[bakhold]] som [[hevn]] for byen sin. 15. august 778 ble Karls baktropp, ledet av grev Roland, overfalt og utslettet til siste mann av baskerne som ventet i [[fjellpass]]et Roncevaux i [[Pyreneene]]. 

I kvadet er slaget mot kristne baskere omskrevet til en kamp mellom kristne tropper og hedenske [[sarasener]]e, og Karl den store er en utgammel olding på to hundre år, «Guds soldat», som svikes av Rolands stefar Ganelon. 

Den eneste historiske kilden til slaget ved Roncevaux og Rolands fall er [[Einhard]]s biografi om Karl den store, skrevet få år etter hans død. I [[Sigmund Skard]]s [[nynorsk]]e oversettelse fra [[1929]] av den latinske originalen er slaget skildret slik:
:''Men på heimvegen, uppi sjølve [[Pyreneene|Pyrinearfjelli]], fekk han røyna truløysa åt baskarane ei rid. For då heren rekte fram i ei lang rad, slik han måtte der i skardet, då lagde baskarane seg i baklur øvst uppe på fjelltoppen – der er laglegt for slikt, med veldige, myrke skogar, – gauv ned på attarste luten av trenet og baktroppen som skulde verna sjølve heren, kasta dei ned i dalen, byrja slag med deim der, hogg deim ned alle som ein, og plundra trenet; det leid mot natti då, og fyrr ein visste ordet av, var dei burte i myrket, kvar til sin kant. Det bata baskarane mykje at dei var lettvæpna og at slagplassen var lagleg for deim; frankarane derimot var låkare stadde i alt – både var dei tungt væpna og stod i meinsleg lende. I det slaget fall Eggihard, [[drottsete]]n åt kongen, Anselm, slottsgreiven, og **Hruodland*', [[markgreve|styresmann]] i det [[Bretagne|bretonske]] grenselandet, og mange andre.

Dette er eneste gang Roland er nevnt i en historisk kilde. I originalen står det *Hruolandus Brittannici limitis praefectus*, oftest oversatt med «Roland, [[markgreve]] av [[Bretagne]]».

==Oversettelse og gjendiktning==
Den store forskjellen mellom den nøkterne historiske kilden og *Rolandskvadet* tyder på en muntlig sagntradisjon som vokste frem i hundreårene etter 778. *Rolandskvadet* ble populært og utbredt ved de europeiske fyrstehusene i ulike oversettelser fra [[velsk]] eller anglo-normannisk, som del av [[senmiddelalderen]]s europeiske [[adel]]s- og hoffpoesi. 

Rolandskvadet ble også grunnlaget for en del av den [[norrøn]]e *Karlamagnús saga* som ble skrevet mens [[Håkon Håkonsson]] var konge i Norge. En [[prosa]]versjon ble også populær lesning i mange land. I [[Danmark]] ble *Keiser Karl Magnus's Krønike* trykt i [[1534]], men den finnes også i et håndskrift fra så tidlig som [[1480]].

*Karlamagnussagaen* ble i sin tur grunnlaget for en nordisk [[ballade]] om *Roland og Magnus kongen* som finnes i en lang [[Færøyene|færøysk]] og en kort norsk versjon. [[Stedsnavn]]et Roncevaux ble i denne sammenhengen til *Ronsarvollen.

Middelalderlegendene om kampen mellom kristne og muslimer på Karl den stores tid satte også sitt på preg på italiensk renessanse i *[[Orlando furioso]]*, Ludovico Ariostos ridder-epos fra 1500-tallet. Her er den franske helten omdøpt til Orlando fra Aspromonte i Calabria.

## Referanser


## Litteratur
*Einhard og Nokter den stamme: *Karl den store*, oversatt av Sigmund Skard. Oslo 1929
**Rolandskvadet*, oversatt fra gamalfransk av Johs. A. Dale. Oslo 1934, nyutgitt (heftet) av Det Norske Samlaget i 1965.
**Rolandsangen*, gjendiktet fra gammelfransk av Helge Nordahl for Thorleif Dahls kulturbibliotek, Oslo 1985. ISBN 978-8203-150-15-9
*Gaston Paris: *Histoire poétique de Charlemagne*. Paris 1865.
*Gaston Paris: *La poésie au Moyen Âge*. Paris 1885 & 1895.
*Gustav Storm: *Sagnkredsene om Karl den store og Didrik af Bern hos de nordiske Folk. Et Bidrag til Middelalderens litterære Historie*. P.T. Mallings Bogtrykkeri. Kristiania 1874.
*Knud Togeby & Pierre Halleux (red.): *Holger Danske. – Ogier le Danois*. Vol. 1-3. (1. «Ogier le Dannoys. Roman en prose du XVe siècle». Publié par Knud Togeby. 2. Knud Togeby: «Ogier le Danois dans les littératures Europénnes». 3. «Karlamagnús saga. Bramches I. III, VII et IX».) Edition bilingue projetée par Knud Togeby et Pierre Halleux. Texte norrois édité par Agnete Loth. Traduction française par Annette Patron-Godefroit. Avec une étude par Paul Skaarup. Publié par Det danske Sprog- og Litteraturselskab, København (Copenh.) 1967, 1969 & 1980.
*Carl Elberling: *Danske Folkebøker*. København 1867
*Carl Richard Unger: *Karlamagnus Saga ok Kappa hans. Fortællinger om Keiser Karl Magnus og hans Jævninger*. Trykt hos H.J. Jensen. Christiania 1860. I norsk Bearbeidelse fra det trettende Aarhundrede. Program til I. Semester 1859. 1 Plansje.
*Bjarni Vilhjálmsson (red.): «Karlamagnus Saga og Kappa Hans». Vol. 1-3. Islendingasagnaútgáfan, Haukadalsútgáfan. Reykjavik. 8°.
*Magnus Brostrup Landstad: «Roland og Magnus kongin» (s. 169-176). *Norske Folkeviser*. (Uforandret opptrykk av utgaven fra 1853, med etterord av Erik Henning Edvardsen).  Norgesforlaget AS. Porsgrunn 2002. ISBN 82-91986-45-2 (KPL)

## Eksterne lenker
* Rolandskvadet av norsk musiker Erik Bye på YouTube
* Rolandskvadet av norsk musiker Harald Foss på YouTube
* Rolandskvadet av norsk Trio Mediæval på YouTube
* Roland og Magnuskongen fra Rolandskvadet på YouTube
* Roland og Magnuskongen - Trondhjems Studentersangforening på YouTube