open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nansen

**Nansen** kan referere til
en person i den dansk-norske slekten Nansen:
* Hans Nansen (1598–1667), dansk handelsmann og borgermester i København
* Fridtjof Nansen (1861–1930), norsk vitenskapsmann, skiløper, diplomat og humanist
* Eva Nansen (1858–1907), norsk sangerinne, gift med Fridtjof Nansen
* Odd Nansen (1901–1973), norsk arkitekt og humanist, sønn av Eva og Fridtjof Nansen
* Eigil Nansen (født 1931), norsk arkitekt og menneskerettighetsforkjemper, sønn av Odd Nansen

;Andre betydninger
* Det internasjonale Nansenkontoret (1930–1938), en internasjonal organisasjon
* Nansenpass, et identitetsbevis som ble utstedt av Folkeforbundet
* Nansenmedaljen og Nansenprisen som deles ut av FNs høykommissær for flyktninger
* Nansen dialog, et ledd i Nansenskolens fredsarbeid
* Fridtjof Nansens Institutt, et norsk forskningsinstitutt
* Nansenbassenget, en del av Polhavet
* Nansenøya (Karahavet)
* KNM «Fridtjof Nansen», en fregatt i Fridtjof Nansen-klassen
* Nansen Cognac, et konjakkmerke
* Idrettslaget Nansen, et idrettslag i Dalsbygda
* Nansen Ski Club, en skiklubb i USA
* Nansen Ski Jump, en hoppbakke i USA
* Betty Nansen Teatret, et teater i København
Bode Miller

**Bode Miller** (født 1977) er en amerikansk alpinist. Miller, som er født i Franconia, New Hampshire, kom for alvor i søkelyset da han tok to sølvmedaljer i Vinter-OL 2002 i storslalåm og i kombinasjonen. Bodes foreldre er to tidløse hippier som ønsket å leve et enkelt liv.

## Karrière
I sesongen 2002/2003 tok Miller andreplassen i den sammenlagte verdenscupen like bak østerrikeren Stephan Eberharter. I sesongen 2004/2005 ble Miller den andre alpinisten gjennom tidene som vant minst ett renn i hver av de fire standarddisiplinene i samme sesong.  I 1989 var Marc Girardelli fra Luxembourg den første som greide dette.

Miller har gode resultater fra verdensmesterskapene. I 2003 tok han tre medaljer i VM i St. Moritz i Sveits, gull i storslalåm og kombinasjon og sølv i super-G. I 2005 tok han to VM-gull i Bormio i Italia (super-G og utfor).

Bode Miller har vunnet Verdenscupen i alpint to ganger, i 2004/2005 sesongen og 2007/2008 sesongen.

I Vinter-OL 2010 vant Miller gull i kombinasjonen, sølv i super-G og bronse i utfor.

## Resultater i verdenscupen i alpint

### Individuelle seire

### Sammenlagtplasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Rebiya Kadeer

**Rebiya Kadeer (**uigurisk: رابىيه قادىر, kinesisk 热比娅·卡德尔; født 1947) er en uigursk forretningskvinne og politisk aktivist fra Xinjiang nordvest i Kina. 

Kadeer vokste opp i fattigdom men bygde seg opp ved å starte en vaskeritjeneste og etter hvert grunnlegge et handelskompani og et kjøpesenter i Xinjiang. Hun var også en stor filantrop, særlig gjennom grunnleggelsen av *De tusen faniliers mødreprosjekt*, en veldedighet som tar sikte på å hjelpe uighurske kvinner til å starte lokale bedrifter. 

Kadeers suksess i forretningslivet gav henne det lokale tilnavnet «millionærsken», og hun fikk delta på FNs kvinnekonferanse i Beijing i 1995. Hun ble medlem av «Det kinesiske folks politiske konsultative konferanse», men nektet å stille til gjenvalg i 1998 etter at hun hadde nektet å fordømme uttalelser hennes ektemann hadde kommet med i USA.

Hun ble i 1999 arrestert, stilt for retten og dømt til fengselsstraff av  Folkerepublikken Kinas myndigheter, fordi hun hadde «lekket statshemmeligheter». Det hun hadde gjort, var å sende avisutklipp til sin mann Sidik Rouzi, som hadde flyttet til USA og arbeidet for det uighurske program i Radio Free Asia, og som er aktiv motstander mot den kinesiske politikk overfor uighurene. Kadeer ble arrestert i august 1999 da hun var på vei for å møte en delegasjon fra den amerikanske kongressen som ville undersøke forholdene i Xinjiang. Det ble hevdet at hun hadde med seg en liste med ti personer som ble «mistenkt for å være involvert i nasjonalseparatistiske aktiviteter» 

I 2004 ble fengselsstraffen redusert med ett år, på grunnlag av attest om "god oppførsel"  fra det kvinnefengselet i Xinxiang hun satt fengslet i. Samme år ble hun tildelt professor Thorolf Raftos minnepris.

Den 14. mars 2005, ble hun løslatt før tiden, under påberopelse av medisinske grunner, og overlatt til amerikanerne. USA hadde presset på for å få henne løslatt. Hun ble satt fri før USAs utenriksminister Condoleezza Rice besøkte Øst-Asia. Den 17. mars fløy Kadeer til USA og ble forent med sin familie i Chicago. Som reaksjon på løslatelsen gikk USA med på å trekke tilbake et resolusjonsforslag for FNs menneskerettighetskommisjon, noe som fikk menneskerettighetsorganisasjoner som *[[Amnesty International]]* og *[[Human Rights Watch]]* til å dempe sin ros av amerikanerne. 

Kadeer er *president* i *Uighur American Association*.

## Eksterne lenker
*
Nansenmedaljen

**Nansenmedaljen** ble første gang delt ut i 1954 og er en internasjonal hedersbevisning for fortjenstfull innsats for flyktninger. Medaljen deles ut hvert år og er oppkalt etter Fridtjof Nansen, som var Folkeforbundets første høykommissær for flyktninger. Den er siden 2001 knyttet til Nansenprisen, som også omfatter en pengebelønning.

## Prismedalje
Prismedaljen har på advers et venstrevendt portrett av Fridtjof Nansen med hans navn med store bokstaver i en bue nederst og i en bue i øvre del «• NESTEKJÆRLIGHET ER REALPOLITIKK •». Reversen har en brutt lenke i ring og plass til inngravering av prisvinnerens navn. Medaljen er støpt og har en diameter på 90&nbsp;mm. Den er modellert av Maja Refsum.

## Litteratur
*«Nansenmedaljen», *Nordisk Numismatisk Unions medlemsblad*, nr. 7, 1957, s. 201–202
Frank-Peter Roetsch

**Frank-Peter Roetsch** (født 19. april 1964 i Güstrow) er en tysk tidligere skiskytter, som representerte DDR.

Frank-Peter Roetsch var den første skiskytteren som tok i bruk skøyteteknikk, da han seiret klart i et verdenscupløp i Oberhof i 1985. Individuelt har han åtte mesterskapsmedaljer (5 gull og 3 sølv), og fem i stafett (2 gull og 3 sølv).

## Meritter
### OL
* Vinter-OL 1988 Calgary: Gull på 10 km og 20 km 	
* Vinter-OL 1984 Sarajevo: Sølv på 20 km

### VM
* 2 ganger juniorverdensmester
* 5 ganger verdensmester (3 individuelt og 2 stafett)

### Verdenscupen
* 3 ganger vinner av verdenscupen sammenlagt

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Om Frank-Peter Rötsch på Biathlonworld
Schäfer

**Schäfer** er et ord av tysk opprinnelse, som blant annet kan betegne de understående artikkelsubjekter:

Et antall personer har dette som *etternavn*:

* Carolin Schäfer (født 1991), tysk friidrettsutøver som konkurrerer i mangekamp
* Hans Schäfer (1927–2017), tysk fotballspiller
* Kai Schäfer (født 1993), tysk badmintonspiller
* Gustav Schäfer (født 1988), tysk trommeslager
* Thomas Schäfer (1966–2020), tysk politiker
* Carmen Schäfer (født 1981), sveitsisk curlingspiller
* Traute Schäfer (født 1942), tysk volleyballspiller
* Carl Schäfer (1844–1908), tysk arkitekt
* Marcel Schäfer (født 1984), tysk fotballspiller
* András Schäfer (født 1999), ungarsk fotballspiller
* Willy Schäfer (håndballspiller) (1913–1980), sveitsisk håndballspiller 
* Pauline Schäfer (født 1997), tysk gymnast som konkurrerer i apparatturn
* Gustav Schäfer (roer) (1906–1991), tysk roer
* Heinrich Schäfer (egyptolog) (1868–1957), tysk egyptolog, universitetsforeleser og museumssjef
* Ernst Schäfer (1910–1992), tysk utforsker, jeger og zoolog
* Karl Schäfer (1909–1976), østerriksk kunstløper
* Fritz Schäfer (1912–1973), tysk bryter
* Lucas Schäfer (født 1994), tysk roer
* Willy Schäfer (skuespiller) (1933–2011), tysk skuespiller
* Werner Schäfer (1904–1973), n tysk nazist og leder for konsentrasjonsleirene i Oranienburg og Börgermoor

Det brukes også som betegnelse for:

* Schäferhund
Kilobit

**Kilobit** er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
En kilobit er lik 1000 (103) bit. 

Kilobit har ikke noe offisielt symbol, men *[[de facto]]* standard er **kb**.

Enkelte deler av IT-bransjen har historisk brukt **kilobit** om 1024 (210) bit, men dette er bl.a. ikke i samsvar med definisjonen av prefikset kilo i SI-systemet. Telekommunikasjonsbransjen (modemhastigheter og lignende) har stort sett brukt den riktige betydningen av kilobit. For å betegne 1024 (210) bit skal binærprefikset kibi- benyttes. En kibibit er alltid lik 1024 bit.

Kilobit brukes særlig til å angi overføringshastigheter i datanett, målt i kilobit per sekund (symbol **kbps**). For eksempel har et telefonmodem en overføringshastighet på opptil 56&nbsp;kbps. For denne anvendelsen har det vært vanlig å bruke den korrekte verdien av kilobit (1000 bit).

## Referanser


## Se også
* binærprefiks 
* kilobyte
Vladimír Veselý

**Vladimír Veselý** (død 1982 i Wiesbaden i Hessen) var en tsjekkoslovakisk journalist som ble vervet som CIA-agent da han var korrespondent i Frankfurt am Main på 1950-tallet. I 1956 ble han vervet av norsk etterretningstjeneste for å spionere på kommunistregimet i Tsjekkoslovakia for Norge. Året etter ble han arrestert og dømt til 25 års fengsel; det ble først kjent senere at det var en norsk agent som hadde vervet Veselý. Han ble sluppet ut på prøve etter 10 år, kort før Sovjetunionen, DDR og Polen invaderte Tsjekkoslovakia. 

Etter den sovjetiske invasjonen flyktet han til Vest-Tyskland, der han fikk jobb som journalist for ZDF. Veselý ble i årene som fulgte overvåket av tsjekkoslovakisk etterretning, hvor blant annet personlige detaljer om hans bopel i Vest-Tyskland ble kringkastet i tsjekkoslovakisk fjernsyn. Han fikk i 1982 diagnosen kreft, men mente han var blitt forgiftet av tsjekkoslovakiske agenter.

## Referanser
Feiring

**Feiring** [fe:`ring] er et bygdelag og en tidligere kommune med ca. 1000 innbyggere, siden 1964 beliggende i Eidsvoll kommune i Akershus. Navnet *Feiring* er etymologisk knyttet til ordet «fager». Feiring ligger på vestsiden av Mjøsas sørende. Kirkesognet ble 1. januar 1870 skilt ut fra Hurdal som eget herred/kommune, for så bli innlemmet i Eidsvoll kommune igjen 1. januar 1964. Feiring herred hadde et flatemål på 102,45&nbsp;km².

Fylkesvei 33 mellom Minnesund og Østre Toten, er bygdas eneste samferdselsåre, og ble bygget i 1890-årene. Før 1. januar 2010 var veien riksvei, men etter at forvaltningsreformen trådte i kraft har den fått status som fylkesvei.

Feiring kirke ble bygd i 1870. Opprinnelig skulle den gamle kirka fra 1693 restaureres, men etter drøfting i kommunestyret ble det vedtatt å bygge ny kirke. Mye av materialet i kirka stammer likevel fra den gamle tømmerkirka.

På 1600-tallet ble det drevet ca. 20 kobbergruver nord og nordvest for kirka, med smeltehytte ved Flesvikelva. Carsten Anker drev i perioden 1806&ndash;1818 Feiring jernverk ved Skreikampen. Feiring jernverk er et av de best bevarte jernverksområdene i Norge fra tiden etter den industrielle revolusjonen. Hustuftene har stått nesten helt urørt frem til i dag. Jernverkstuftene og restene etter masovnen er blitt restaurert, og Eidsvoll historielag har satt opp informasjonstavler på verksområdet. De senere årene er det årlig satt opp et historisk teaterstykke på verksområdet. «Jernverkshelga» arrangeres i august.

Behandlings- og rehabiliteringssenteret for hjertesyke, Feiringklinikken, drevet av Landsforeningen for hjerte- og lungesyke, lå sentralt i Kirkebygda ned mot Mjøsa. I 2017 ble sykehuset flyttet til Gardermoen sammen med Glitreklinikken. Det nye sykehuset fikk navnet LHL-sykehuset. LHL klarte ikke å drive sykehuset og i 2022 ble det klart at Stiftelsen Diakonissehuset Lovisenberg overtok driften. 

Feiring videregående skole startet høsten 2020 opp i lokalene etter Feiringklinikken. Skolen blir drevet av Videreskolene AS og er en tilrettelagt skole for ungdom og unge voksne med behov for særskilt tilrettelagt opplæring.

I dag ser man fortsatt milepælen som viser grenseposten ved riksvei 33 mellom Østre Toten og Eidsvoll kommuner (gamle Feiring herred). Grenseposten mellom Feiring og Eidsvoll er dessverre fjernet, slik at besøkende ikke lenger vet når de kjører inn i kjerneområdet av Romerike. Men det er mye som tyder på at den stod rett før svingen som populært blir kalt Migersvingen eller Migern.

I 2006 fikk Feiring sin egen "regjering" som er bygdas talerør til Eidsvoll kommune. Og som står for ting som skjer i bygda både på det kulturelle og politiske plan.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Jernverkshelga
* Feirings egen hjemmeside
* Feiring videregående skole
Terabit

**Terabit** er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
Terabit er ikke en SI-enhet, men prefikset *tera* er et SI-prefiks.
En terabit er lik
1012 = 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000 bit *eller*
240 = 1&nbsp;099&nbsp;511&nbsp;627&nbsp;776 bit, avhengig av sammenhengen.
Se binærprefiks og terabyte.
Terabit har ikke noe offisielt symbol, men *[[de facto]]* standard er **Tb**.

Enheten terabit er nært knyttet til enheten tebibit, som alltid er 240 = 1&nbsp;099&nbsp;511&nbsp;627&nbsp;776 bit.

Terabit brukes særlig til å angi overføringshastigheter i datanett, da i form av terabit per sekund (symbol **Tbps**). Slike overføringshastigheter er foreløpig lite utbredt.

1 terabit er lik (avhengig av sammenhengen):
*1012 eller 240 bit
*1000 eller 1024 gigabit
*1/1000 eller 1/1024 petabit

Og motsatt:
* 1 gigabit = 1/1000 eller 1/1024 terabit
* 1 petabit = 1000 eller 1024 terabit
Elvin Jones

**Elvin Ray Jones** (født 9. september 1927, død 18. mai 2004) var en jazztrommeslager. Han ble født i Pontiac, Michigan som den yngste i en familie på 10. To av brødrene var også jazzmusikere: Hank (piano), og Thad (trompet/flygelhorn).

Elvin begynte å spille profesjonelt i 1940-årene. Etter hvert begynte han å spille med artister som Charlie Parker, Miles Davis, og Wardell Grey. I 1955, etter å ha blitt vraket etter prøvespilling for Benny Goodman, fant han arbeid i New York. Han ble med i bandet til Charles Mingus, og ga ut en plate kalt *J is for Jazz*. I 1960, ble han med i den klassiske kvartetten til John Coltrane, som også besto av Jimmy Garrison og McCoy Tyner. Han fortsatte å spille med Coltrane til 1966. Samspillet med Coltrane har av mange blitt ansett som en redefinering av swing (den rytmiske jazzfølelsen), på samme måte som Louis Armstrong gjorde det i jazzens barndom.

Etter at han sluttet hos Coltrane, begynte han å spille med Duke Ellington. Etter hvert dannet han sitt eget turneband, Jazz Machine, som vanligvis var en kvintett, og som fortsatte i den samme musikalske retningen. Hans sans for timing, polyrytmikk, dynamikk, klang og legato-frasering, så vell som det enorme lydvolumet han produserte, bragte trommesettet i forgrunnen.

Jones underviste regelmessig og spilte på skoler og i fengsler. Undervisningen bestod av både trommeteknikk og musikkhistorie. Han døde av hjertesvikt i Englewood, New Jersey 18. May, 2004.

## Utvalgt diskografi

### Med [[Sonny Rollins]]
* *Live At The Village Vanguard*
* *East Broadway Rundown*

### Med [[John Coltrane]]
* *My Favorite Things*
* *Coltrane's Sound*
* *Impressions*
* *Ole*
* *Coltrane Plays The Blues*
* *Africa Brass*
* *Live At The Village Vanguard*
* *Live At Birdland*
* *Coltrane*
* *A Love Supreme*
* *Selflessness Featuring My Favorite Things*
* *Ascension*
* *Sun Ship*
* *Expression*
* *First Meditations*
* *Meditations*

### Med [[McCoy Tyner]]
* *Plays Duke Ellington*
* *The Real McCoy*

### Med [[Wayne Shorter]]
* *Night Dreamer*
* *Juju*
* *Speak No Evil*

### Eget band
* *Puttin' It Together*
* *The Ultimate*
* *Polycurrents*
* *Live At The Light House*
* *Genesis*
* *Heavy Sounds* (sammen med Richard Davis)

## Norgesbesøk
* 1975 Elvin Jones Sextett på Kongsberg Jazzfestival
* 2002 Elvin Jones Jazz Machine på Kongsberg Jazzfestival

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Gigabit

**Gigabit** er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
Gigabit er ikke en SI-enhet, men prefikset *giga* er et SI-prefiks.
En gigabit er lik
109 = 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000 bit *eller*
230 = 1&nbsp;073&nbsp;741&nbsp;824 bit, avhengig av sammenhengen.
Se binærprefiks og gigabyte.
Gigabit har ikke noe offisielt symbol, men *[[de facto]]* standard er **Gb**.

Enheten gigabit er nært knyttet til enheten gibibit, som alltid er 230 = 1&nbsp;073&nbsp;741&nbsp;824 bit.

Gigabit brukes særlig til å angi overføringshastigheter i datanett, da i form av gigabit per sekund (symbol **Gbps**).

1 gigabit er lik (avhengig av sammenhengen):
*109 eller 230 bit
*1000 eller 1024 megabit
*1/1000 eller 1/1024 terabit

Og motsatt:
* 1 megabit = 1/1000 eller 1/1024 gigabit
* 1 terabit = 1000 eller 1024 gigabit
Exabit

**Exabit** er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
Exabit er ikke en SI-enhet, men prefikset *exa* er et SI-prefiks.
En exabit er lik
1018 = 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000 bit *eller*
260 = 1&nbsp;152&nbsp;921&nbsp;504&nbsp;606&nbsp;846&nbsp;976 bit, avhengig av sammenhengen.
Se binærprefiks og exabyte.
Exabit har ikke noe offisielt symbol, men *[[de facto]]* standard er **Eb**.

Enheten exabit er nært knyttet til enheten exbibit, som alltid er 260 = 1&nbsp;152&nbsp;921&nbsp;504&nbsp;606&nbsp;846&nbsp;976 bit.

Exabit vil være naturlig å bruke til å angi overføringshastigheter i datanett, da i form av exabit per sekund (symbol **Ebps**), men foreløpig finnes det ikke noe utstyr med ytelse som det er naturlig å måle i exabit per sekund.

1 exabit er lik (avhengig av sammenhengen):
*1018 eller 260 bit
*1000 eller 1024 petabit
*1/1000 eller 1/1024 zettabit

Og motsatt:
* 1 petabit = 1/1000 eller 1/1024 exabit
* 1 zettabit = 1000 eller 1024 exabit

## Referanser
Zettabit

**Zettabit** er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
Zettabit er ikke en SI-enhet, men prefikset *zetta* er et SI-prefiks.
En zettabit er lik
1021 = 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000 bit *eller*
270 = 1&nbsp;180&nbsp;591&nbsp;620&nbsp;717&nbsp;411&nbsp;303&nbsp;424 bit, avhengig av sammenhengen.
Se binærprefiks og zettabyte.
Zettabit har ikke noe offisielt symbol, men *[[de facto]]* standard er **Zb**.

Zettabit vil være naturlig å bruke til å angi overføringshastigheter i datanett, da i form av zettabit per sekund (symbol **Zbps**), men foreløpig finnes det ikke noe utstyr med ytelse som det er naturlig å måle i zettabit per sekund.

1 zettabit er lik (avhengig av sammenhengen):
*1021 eller 270 bit
*1000 eller 1024 exabit
*1/1000 eller 1/1024 yottabit

Og motsatt:
* 1 exabit = 1/1000 eller 1/1024 zettabit
* 1 yottabit = 1000 eller 1024 zettabit
Kibibit

**Kibibit** er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde). Kibibit er ikke en SI-enhet, men enheten er godkjent av International Electrotechnical Commission (IEC). En kibibit er lik
210 = 1024 bit. Se binærprefiks og kibibyte. Symbolet for kibibit er **Kib**.

Enheten kibibit er nært knyttet til enheten kilobit, som enten er lik en kibibit eller 103 = 1000 bit, avhengig av sammenhengen.

Kibibit har samme andvendelsesområde som kilobit, men brukes når en ønsker å unngå kilobit, som er tvetydig i enkelte sammenhenger.

1 kibibit er lik:
*1024 bit 
*1/1024 mebibit
*1/8 kibibyte

Og motsatt:
* 1 bit = 1/1024 kibibit
* 1 mebibit = 1024 kibibit
*1 kibibyte = 8 kibibit

## Referanser
Petabit

**Petabit** er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
Petabit er ikke en SI-enhet, men prefikset *peta* er et SI-prefiks.
En petabit er lik
1015 = 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000 bit *eller*
250 = 1&nbsp;125&nbsp;899&nbsp;906&nbsp;842&nbsp;624 bit, avhengig av sammenhengen.
Se binærprefiks og petabyte.
Petabit har ikke noe offisielt symbol, men *[[de facto]]* standard er **Pb**.

Enheten petabit er nært knyttet til enheten pebibit, som alltid er 250 = 1&nbsp;125&nbsp;899&nbsp;906&nbsp;842&nbsp;624 bit.

Petabit brukes særlig til å angi overføringshastigheter i datanett, da i form av petabit per sekund (symbol **Pbps**), men foreløpig er utstyr med ytelse, som det er naturlig å måle i petabit per sekund, kun på utviklingsstadiet.

1 petabit er lik (avhengig av sammenhengen):
*1015 eller 250 bit
*1000 eller 1024 terabit
*1/1000 eller 1/1024 exabit

Og motsatt:
* 1 terabit = 1/1000 eller 1/1024 petabit
* 1 exabit = 1000 eller 1024 petabit

## Referanser
Mebibit

**Mebibit** (forkortelse av engelske «mega binary bit») er et mangfoldig av bit, en måleenhet for digital datamengde, prefikset av standardbaserte multiplikator mebi (symbol Mi), en binær prefiks som har betydningen 220. Mebibit er ikke en SI-enhet, men enheten er godkjent av International Electrotechnical Commission (IEC).

En mebibit er lik
220 = 1&nbsp;048&nbsp;576 bit.
Se binærprefiks og mebibyte.
Symbolet for mebibit er **Mib**.

Enheten mebibit er nært knyttet til enheten megabit, som enten er lik en mebibit eller 106 = 1&nbsp;000&nbsp;000 bit, avhengig av sammenhengen.

Mebibit har samme anvendelsesområde som megabit, men brukes når en ønsker å unngå den tvetydige enheten megabit.

1 mebibit er lik:
*1024 kibibit
*1/1024 gibibit
*1/8 mebibyte

Og motsatt:
* 1 kibibit = 1/1024 mebibit
* 1 gibibit = 1024 mebibit
*1 mebibyte = 8 mebibit

## Referanser
Gibibit

**Gibibit** er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde). Gibibit er ikke en SI-enhet, men enheten er godkjent av International Electrotechnical Commission (IEC). En gibibit er lik 230 = 1&nbsp;073&nbsp;741&nbsp;824 bit. Se binærprefiks og gibibyte. Symbolet for gibibit er **Gib**.

Enheten gibibit er nært knyttet til enheten gigabit, som enten er lik en gibibit eller 109 = 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000 bit, avhengig av sammenhengen.

Gibibit har samme andvendelsesområde som gigabit, men brukes når en ønsker å unngå gigabit, som er tvetydig i enkelte sammenhenger.

1 gibibit er lik:
*1024 mebibit
*1/1024 tebibit
*1/8 gibibyte

Og motsatt:
* 1 mebibit = 1/1024 gibibit
* 1 tebibit = 1024 gibibit
*1 gibibyte = 8 gibibit

## Referanser
Tebibit

**Tebibit** er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
Tebibit er ikke en SI-enhet, men enheten er godkjent av International Electrotechnical Commission (IEC).
En tebibit er lik
240 = 1&nbsp;099&nbsp;511&nbsp;627&nbsp;776 bit.
Se binærprefiks og tebibyte.
Symbolet for tebibit er **Tib**.

Enheten tebibit er nært knyttet til enheten terabit, som enten er lik en tebibit eller 1012 = 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000 bit, avhengig av sammenhengen.

Tebibit har samme andvendelsesområde som terabit, men brukes når en ønsker å unngå terabit, som er tvetydig i enkelte sammenhenger.

1 tebibit er lik:
*1024 gibibit
*1/1024 pebibit
*1/8 tebibyte

Og motsatt:
* 1 gibibit = 1/1024 tebibit
* 1 pebibit = 1024 tebibit
*1 tebibyte = 8 tebibit
Exbibit

**Exbibit** er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
Exbibit er ikke en SI-enhet, men enheten er godkjent av International Electrotechnical Commission (IEC).
En exbibit er lik
260 = 1&nbsp;152&nbsp;921&nbsp;504&nbsp;606&nbsp;846&nbsp;976 bit.
Se binærprefiks og exbibyte.
Symbolet for exbibit er **Eib**.

Enheten exbibit er nært knyttet til enheten exabit, som enten er lik en exbibit eller 1018 = 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000 bit, avhengig av sammenhengen.

Exbibit har samme anvendelsesområde som exabit, men brukes når en ønsker å unngå exabit, som er tvetydig i enkelte sammenhenger.

1 exbibit er lik:
*1024 pebibit
*1/8 exbibyte

Og motsatt:
* 1 pebibit = 1/1024 exbibit
*1 exbibyte = 8 exbibit

## Referanser
Pebibit

**Pebibit** er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
Pebibit er ikke en SI-enhet, men enheten er godkjent av International Electrotechnical Commission (IEC).
En pebibit er lik
250 = 1&nbsp;125&nbsp;899&nbsp;906&nbsp;842&nbsp;624 bit.
Se binærprefiks og pebibyte. Symbolet for pebibit er **Pib**.

Enheten pebibit er nært knyttet til enheten petabit, som enten er lik en pebibit eller 1015 = 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000 bit, avhengig av sammenhengen.

Pebibit har samme andvendelsesområde som petabit, men brukes når en ønsker å unngå petabit, som er tvetydig i enkelte sammenhenger.

1 pebibit er lik:
*1024 tebibit
*1/1024 exbibit
*1/8 pebibyte

Og motsatt:
* 1 tebibit = 1/1024 pebibit
* 1 exbibit = 1024 pebibit
*1 pebibyte = 8 pebibit

## Referanser
Stingsild

* tangstikling
* trepigget stingsild
* nipigget stingsild

**Stingsild** (*Gasterosteidae*), eller **stiklinger**, er en familie av stiklingfisker. Familien omfatter 16 arter, hvorav de fleste har langstrakt, noe sammentrykket kropp, og smal halerot. Felles for alle artene er at det er hannen som passer på yngelen, i et rede han har bygget av vannplanter.

Stingsild lever på den nordlige halvkule i både fersk- og saltvann. Huden er uten skjell, men hos de fleste artene dekket av benplater.

I kjøkkenmøddingen på steinalderboplassen Krabbesholm ved Skive ble det funnet mange bein fra stingsild. Det antas at de ble fisket pga oljeinnholdet. Det er kjent at stingsild ble fisket av samme grunn i perioden fra 1500- til 1800-tallet.

## Norske arter
* Trepigget stingsild (*Gasterosteus aculeatus*) med 3&ndash;5 pigger foran ryggfinnen. Lever i fersk- og brakkvann.
* Nipigget stingsild (*Pungitius pungitius*), som også lever i fersk- og brakkvann, har 7&ndash;12 frie pigger.
* Tangstikling (*Spinachia spinachia*), som har 14&ndash;17 ryggpigger, lever i strandsonen i saltvann, men og ferskvann. Dei liker seg best i vann som har veldig lav Ph.

## Et utvalg av utenlandske arter
* Firepigget stingsild (*Apeltes quadracus*) Lever i det nordøstlige Nord-Amerika. For det meste marin, men også populasjoner i ferskvann.
* Bekkestingsild (*Culea inconstans*) En nordamerikansk art som nesten utelukkende lever i ferskvann.
* Ukrainsk stingsild (*Pungitius platygaster*) En fersk- og brakkvannsart med 8&ndash;9 frie pigger. Den lever i elvene som renner til Svartehavet, Det kaspiske hav og Aralsjøen. I Donau går den opp til Beograd. Den lever også ute i Azovhavet, Det kaspiske hav, og, før den tørket inn, i Aralsjøen.
* Gresk stingsild (*Pungitius hellenicus*) En ferskvannsform fra Hellas, der den lever i Sperkhiós-elva i Sentral-Hellas. Den ble ikke vitenskapelig beskrevet før i 1971 og er truet av utryddelse.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Filmteknikk

**Filmteknikk** (på engelsk *cinematic techniques*), også kalt **audiovisuelle virkemidler** eller **filmatiske grunnelementer**,  er ulike kunstneriske, fortellertekniske, visuelle og lydmessige metoder filmskapere benytter seg av for kommunisere en mening, underholde, og for å skape en bestemt følelsesmessig eller psykologisk reaksjon hos publikum. 

Med filmteknikk mener man de mest grunnleggende virkemidlene i filmmediet.  

Terminologien for filmteknikk er ofte overlappende med tegneseriens. I litteraturen kalles de tilsvarende metodene "litterære virkemidler".  

## Mise en scène
*Se utdypende artikkel om [[Mise en scène]]*

*Mise en scène* er et audiovisuelt virkemiddlel som brukes når man lager film, og innebærer rommet og elementene som stilles foran kamera. Dette inkluderer scenografi (rommet som avbildes), skuespillere, og lysetting. *Mise en scène* etablerer stemningen i en scene, og karakteriserer og identifiserer miljøet og personer i scenen.

Ordet er fransk og betyr «det som stilles til skue».

## Kinematografi
*Se utdypende artikkel om [[Kinematografi]]*

Kinematografi er en del av filmteknikk og et audiovisuelt virkemiddel, samt filmatiske grunnelementer.

Med Kinematografi mener man alt av filminnspillingen som skjer inne i kameraet. Dette innebærer alle estetiske valg om innstillinger osv. Det innebærer:
# Billedutsnitt
# Perspektiv
# Kameraføring
# Kamerainnstillinger
# Objektivet

## Filmlyd
*Se utdypende artikkel om [[Filmlyd]]*

Filmlyd er en betegnelse på lyden i film. Ofte blir filmlyd definert i disse gruppene:

*Effektlyd
*Filmmusikk
*Reallyd
*Kontentum
*Dialog
*Monolog

## Klipping
*Se utdypende artikkel om [[Klipping]]*

Klipping er den prosessen hvor man setter sammen en mengde opptak til en hel film, et fjernsynsprogram eller en video. Det er altså en måte å redigere opptak på, eller en måte å sette sekvenser i en montasje på, som har vært i kontinuerlig utvikling helt siden levende film ble oppfunnet. 
Et klipp er overgangen fra en sekvens til en annen, eventuelt avslutningen av ett klipp, og begynnelsen på et annet.

Alt etter hvilken teknikk man velger i en gitt situasjon, og hva man ønsker å oppnå, kan man velge å fremheve eller skjule et klipp. Innen amerikansk filmproduksjon søkes det gjerne i størst mulig grad å skjule klippene for å ikke trekke oppmerksomhet fra selve historien.

Klipping er en egen kunstform innen filmproduksjon, og blir gjerne omtalt som «andre gangs regissering» av filmen.

## Se også
*Film
*Filmhistorie
*Filmteori
*Filmproduksjon
Øyepål

**Øyepål** (*Trisopterus esmarkii*) er en fiskeart i torskefamilien. Den er en viktig industrifisk og det produseres fiskemel og fiskeolje av fangstene. 

## Utbredelse og habitat
Øyepålen er utbredt fra Biscaya og nordover til Island og Barentshavet. Den kan også gå inn i sørlige deler av Østersjøen. I Norge er den vanlig langs hele kysten.
Øyepålen liker seg over mudderbunn, fra 50 – 300 meters dyp.

## Beskrivelse
Øyepålen kan bli opptil 35&nbsp;cm lang, men vanligvis blir den ikke lenger enn 20&nbsp;cm. Den har et stort øye, er underbitt og har en liten skjeggtråd. Fargen er brunlig på ryggen og hvit på buken. Den mørke sidelinjen går i en bue over brystfinnene. Øyepålen har tre ryggfinner, den første har 14-16 bløtstråler, den andre 23-26 bløtstråler og den tredje har 23-27 bløtstråler. Den første gattfinnen har 26-31 bløtstråler og den andre 24-30 bløtstråler. Ved roten av brystfinnene har øyepålen en mørk flekk.

## Adferd
Øyepålen er en stimfisk som lever bentopelagisk. Den spiser i hovedsak krepsdyr, men tar også mindre fisker som kutlinger. 
Gytingen foregår i perioden januar – juli og hunnfisken gyter mellom 60&nbsp;000 – 380&nbsp;000 egg.

## Økonomisk betydning
Øyepålen brukes ikke som matfisk. Den fiskes imidlertid til bruk som industrifisk, og er en av de viktigste kommersielle artene i Nordsjøen.

## Referanser




## Litteratur
* 
* 
* 

* Torsvik, Mortensen, Nedreaas (red.) Fiskeribiologi ISBN 82-529-1720-8

## Eksterne lenker
* 
*
Grodagen

**Grodagen** er populærbetegnelse på en feriedag innført gjennom endring av ferieloven den 15. mai 1981. Dagen er oppkalt etter Gro Harlem Brundtland, som var statsminister da. Grodagen var ment som begynnelsen på opptrappingen mot en femte ferieuke.

Under hovedoppgjøret i 2000 ble LO og NHO enige om å innføre den femte ferieuken. Etter dette brukes «grodag» gjerne som en spøkefull betegnelse på «inneklemte» virkedager hvor mange tar seg fri, som f.eks. fredag etter Kristi himmelfartsdag. 

## Se også
* Ferie i Norge

## Referanser
McCoy Tyner

**Alfred McCoy Tyner** (født 11. desember 1938 i Philadelphia, død 6. mars 2020 i New Jersey) var en amerikansk jazzpianist kjent for sitt arbeide med John Coltrane Quartet. Han regnes som en av de mest innflytelsesrike jazzpianister på sin tid. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Alfred McCoy Tyner var det eldste av tre barn. Han ble oppmuntret av sin mor til å lære seg å spille piano og tok pianotimer fra han var 13 år. Innen to år var musikken blitt det sentrale i hans liv.

### Karriere
Første gang Tyner fikk større oppmerksomhet var som pianist i Benny Golsons og Art Farmers Jazztet (1959). Etter yiden med Jazztet ble Tyner medlem i John Coltranes gruppe i 1960.  Coltrane hadde da kjent Tyner en tid og spilt en av hans komposisjoner, "The Believer", alt i 1958. *The Coltrane Quartet*, som bestod av Coltrane på tenorsaksofon, Tyner, Jimmy Garrison på bass og Elvin Jones på trummwr, turnerte nesten uten opphold fra 1961 til 1965 og spilte inn flere album som fikk status som klassikere, deriblant *Live at the Village Vanguard*, *Ballads*, *Crescent*, *A Love Supreme*, og *The John Coltrane Quartet Plays …*, på platemerket Impulse!.

Tyner har også innspilt flere viktige album på egen hånd. Mens han var i Coltranes gruppe spilie han inn en rekke relativt konservative album (mest i pianotrioformat) for Impulse. Etter at han forlot Coltranes gruppe gjorde han flere post-bop-album som urkom ut på platemerket Blue Note i perioden 1967 til 1970: *The Real McCoy* (1967) *Tender Moments* (1967),  *Expansions* (1968) og *Extensions* (1970). Kort deretter flyttet han til merket Milestone og spiltee inn flere innflytelserike splater, som *Sahara* (1972) og *Enlightenment* (1973). Hans musikk for Blue Note og Milestone tok ofte utgangspunkt i Coltranekvartettens musikk, men beveget seg i forskjellige retninger ved å blany annet innta elementer fra afrikansk og østasiatisk musikk. Disse album gis ofte som eksempler på vital, innovativ jazz fra 1970-årene som var verken jazz fusion eller frijazz. Platen *Trident* fra 1975 er spesiell ved at Tyner der spiller cembalo, et sjeldent instrument i jazz, og celesta, foruten hovedinstrumentet piano. 

Tyner angis ofte som en stor innflytelse på yngre jazzmusikere. Han fortsatte å spille inn musikk og turnere, og spilte på 1980- og 1990-årene med en trio som inkluderte Avery Sharpe på bass og Aaron Scott på trommer. Tyner spilte da for platemerket Telarc og med forskjellige trioformasjoner.

## Konserter

### Norgesbesøk
* 1973 McCoy Tyner Quartet på Kongsberg Jazzfestival
* 1985 McCoy Tyner Trio på Kongsberg Jazzfestival
* 2002 McCoy Tyner & Bobby Hutcherson på Kongsberg Jazzfestival
* 2010 McCoy Tyner Trio med Joe Lovano på Kongsberg Jazzfestival

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Blåmann! Blåmann! (album fra 1988)

***Blåmann! Blåmann!*** er et album innspilt av Jan Erik Vold og Chet Baker hos Hot Club Records og produsert av Jon Larsen i Paris, 17. og 18. februar 1988. En engelskspråklig versjon ble utgitt i 2010, der diktene er oversatt og fremføres av Jan Erik Vold (2009).

## Sporliste
#«Et nytt møte (Blåmann, blåmann)»
#«In Memory of (If You Could See Me Now)»
#: I: «Den svimle svingen»
#: II: «Der bjørketreet stod»
#: III: «En trane letter»
#«Balladen om smørblid»
#«I går ja»
#«Jeg ser» («Childrens's Waltz»)
#«At fuglene ikke synger» («Skylark»)
#«Elg» («Makin' Whopee»)
#«Wigwam» («Body and Soul»)
#«Fuglen fra kapingamarangi»
#«6 Hekt» (Love for Sale)
#«Koan for en Kulturbyråkrat» («How High the Moon»)1
#«Furukonglesang» («Alice in Wonderland»)
#«Ingefærblomstens duft» («My Foolish Heart»)
#«Han brant fordi han brant»
#«Uten ord, fire island» («I Want a Little Girl»)

## Musikere
* Chet Baker, trompet, sang1
* Jan Erik Vold, lyrikk, stemme
* Egil Kapstad, piano
* Philip Catherine, gitar
* Terje Venaas, bass

## Eksterne lenker
*
Sverdfisk

**Sverdfisk** *(Xiphias gladius)* er en piggfinnefisk og den eneste arten i familien Xiphiidae. Den kan bli opptil 5&nbsp;m lang og veie 450&nbsp;kg. Navnet kommer av den svært forlengede «sverdformede» overkjeven som kan utgjøre hele 1/3 av kroppslengden.

Sverdfisken er utbredt i varme og tempererte havstrøk, og opptrer bare sporadisk langs norskekysten, og da helst sør for Trøndelag, men den er også observert så langt nord som i Tysfjord i Nordland og Gratangen i Troms. Det er en pelagisk fisk som ofte går alene eller 2-3 sammen. Næringen består av stimfisk som sild og makrell samt blekksprut.

Sverdfisken foretrekker å befinne seg i temperaturer mellom 18 og 22 °C (64 og 72 °F), men grunnet dens høye toleranse kan fisken også bli funnet fra 5 til 27 °C (41 to 81 °F).  Arten trekker mot nordligere strøk for å ernære om sommeren. Sverdfisken spiser daglig, som oftest om natten, når den trekker mot vannoverflaten hvor den leter etter småfisk. Om dagen er den vanligvis å finne på 550 m (1,800 ft) dyp, men har blitt funnet på så dypt som 2,878 m (9,442 ft) under vannoverflaten.  Vanlig kost for en voksen sverdfisk er fisk som regel pelagiske fiskearter, som makrell, men de spiser også andre dyphavsarter og blekksprut. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Inger Elisabeth Hansen

**Inger Elisabeth Hansen** (født 1950) er en norsk lyriker og oversetter. 

Hansen har undervist i spanskpråklig litteratur ved Universitetet i Oslo. Hun har vært formann i Den norske Forfatterforening og medlem av Forfatterforeningens litterære råd. I 2004 ble hun nominert til Nordisk råds litteraturpris for diktsamlingen *Trask*. Hun har vunnet flere priser, og Norsk Forfattersentrum valgte henne som festspilldikter for 2013. Inger Elisabeth Hansen er gift med poeten Torgeir Schjerven.

## Bibliografi
* *Det er nå det er like før* &ndash; dikt (1976)
* *Klodedikt* &ndash; dikt (1979)
* *Hablabaror* &ndash; dikt (1983)
* *Dobbel dame mot løvenes ørken* &ndash; dikt (1986)
* *Pinlige historier* &ndash; noveller (1991)
* *Hugo og de tre som forsvant* &ndash; barnebok (1992)
* *I rosen* &ndash; dikt (1993)
* *Fraværsdokumenter* &ndash; dikt (Aschehoug, 2000)
* *Blindsoner* &ndash; essays (2002)
* *Trask* &ndash; dikt (2003)
* *5 x Hansen. Dikt i utvalg* &ndash; (Aschehoug, 2004)
* *Å resirkulere lengselen, avrenning foregår* &ndash; dikt (Aschehoug, 2015)
**Krysninger / konvoi. Dikt og dokumentariske fabler* (2018)

;Gjendiktning
* *[[Vicente Aleixandre]]: Undergang eller kjærlighet* (1978)
* *[[Märta Tikkanen]]: Århundrets kjærlighetssaga*	(1979)
* *[[Rafael Alberti]]: Engler i gatene* (1980)
* *[[Märta Tikkanen]]: Mørket som gir gleden dyp* (1981)
* *[[Juan Gelman]]: Bein og bebudelser* (1989)
* *[[Rosario Castellanos]]: Brukne negler*	(Cappelen, 2001)
* *[[Julia de Burgos]]: Blå, klar* (2005)
* *[[César Vallejo]]: Menneskelige dikt* (Aschehoug, 2007)

## Priser
* Gyldendals legat 1986
* Aschehougprisen 1994
* Doblougprisen 1994
* Brageprisen 2003, for *Trask*
* Gyldendalprisen 2003
* Kritikerprisen 2015
* Triztan Vindtorn poesipris 2016

## Referanser


## Kilder
* Presentasjon av Inger Elisabeth Hansen i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

## Eksterne lenker
* Inger Elisabeth Hansen i NRK Forfatter
* Inger Elisabeth Hansen i Dagbladet Forfatter
* Inger Elisabeth Hansen i Aftenposten Alex
* Inger Elisabeth Hansen i Norsklæreren
Nord-Vågsøy

Nord-Vågsøy var en selvstendig kommune i Sogn og Fjordane fylke, fra 1837 del av Selje formannskapsdistrikt.

1. januar 1910 ble Nord- og Sør-Vågsøy skilt ut som egne kommuner fra Selje. Nord-Vågsøy hadde ved delingen 1&nbsp;111 innbyggere.

1. juli 1921 ble gården Blesrød i Nord-Vågsøy overført til Sør-Vågsøy kommune.

1. januar 1964 ble Nord-Vågsøy, Sør-Vågsøy samt deler av Davik og Selje kommuner slått sammen til den nye Vågsøy kommune. Nord-Vågsøy hadde ved sammenslåingen 1476 innbyggere.

I Nord-Vågsøy finner man bygdene Raudeberg, Halsøyra, Vedvika, Refvik, Kvalheim og Kråkenes. Raudeberg er det største tettstedet og her finnes Raudeberg skole og Nord Vågsøy kirke. På Kapellneset finner vi restene (tårnet) av den eldste kirken i kommunen. Flere gravhauger vitner om at høvdinger eller stormenn har hatt sete her. Raudeberg skole er felles skole for elevene i desse bygdene.
 
Halsøyra ligger på innsida av Vågsøy. Herifra kan man se utover Sildagapet, mot Stad og over til den lille øya Silda. Mellom Halsøyra og Vedvika ligger et langt nes som heter Kongsnes. Ytters på neset ligg Skongenes fyr som skal lede båttrafikken sørover det stormfulle Stadhavet. Mot øst ser vi Seljeklosteret på øya Selja.
 
Mot nordvest på Vågsøy ligger Refvik med den kjente Refviksanden. Her ligger også fotballbana til det lokale fotballklubben Tornado-Måløy Fotball Klubb.

På vestsida av Vågsøy ligger Kvalheim. Her finner man fuglefjellet Einevarden. Går man over fjellet tilbake til Raudeberg kan man se ned i Oppedalen med den kjente Kannesteinen. Senere passerer vi Rystestølen, en gamal støl som har blitt restaurert.

## Eksterne lenker
* http://www.vivest.no/vaagsoy.html
Hekhál

**Hekhál** (hebr.  *hēxāl*) er det hovedsakelig sefardiske navnet for arken eller torá-skapet i en synagoge. Hekhálen er et stort skap, ofte med flere dører, som står plassert i selve synagogerommet midt på den veggen som vender mot Jerusalem. Hekhálen står oftest på en opphøyd avsats som blir kalt dukhán.

## Funksjon
Hekhálens hovedfunksjon er oppbevaring av torárullene. Hekhálen er synagogens parallell til det aller helligste i Tempelet i Jerusalem og blir regnet som det helligste punktet i synagogen. Når dørene til hekhál blir åpnet, reiser alle seg, og man blir stående til dørene blir lukket igjen.

## Form
I vesteuropeisk sefardisk tradisjon er det ikke forheng (parókhet) foran hekhál, men dette forhenget er i stedet plassert innenfor dørene til hekhál. De fleste andre tradisjoner har et forheng foran hekhál som skjuler dørene det meste av tiden.

## Andre navn
De fleste askenasiske jøder kaller hekhálen **Aron hakkódesj**. Dette navnet er også noe brukt blant mizrahiske jøder. En del sefardiske jøder fra Balkan bruker navnet **Hekhál hakkódesj**.
Steinar Opstad

**Steinar Opstad** (født 28. juni 1971 i Stokke i Vestfold) er en norsk lyriker.

Steinar Opstad vokste opp på en bondegård på Gjein i Stokke kommune i Vestfold og gikk på videregående skole i Tønsberg. Han studerte siden tysk, religionshistorie og litteraturvitenskap ved Universitetet i Oslo og Universitetet i Bergen. Han gikk også på Vestlandske skrivekunstakademi 1990&ndash;1991. Han arbeider som forlagskonsulent. 

Opstad debuterte i 1996 med diktsamlingen *Tavler og bud*, som ble tildelt Tarjei Vesaas' debutantpris.

## Bibliografi
* 1996: *Tavler og bud* &ndash; dikt
* 1998: *Den alminnelige* &ndash; dikt 
* 2000: *Analfabetisk* &ndash; dikt
* 2002: *Synsverk* &ndash; dikt
* 2005: *Samle øksene inn for kvelden* &ndash; dikt
* 2006: *Det jeg synger om er enkelt* &ndash; dikt i utvalg
* 2009: *Avhymninger –* dikt
* 2012: *Himmelretninger. Essays om dikt og diktning*
* 2013: *Å, høye dag *– dikt
* 2015: *Kjærlighetstapene *– dikt
*2019: *En varig lengsel –* dikt
*2022: *Å være flere* - dikt
*2026: *Tørkesommer* – roman

### Antologier
* 1999: *Mykt glass – dikt i utvalg*, Cecilie Løveid, (red. Steinar Opstad) 
* 2003: *Men sannheten kom som et dikt – 13 poesier* (red.). Antologi over norsk samtidslyrikk 
* 2016: *Arbeid og drøm - dikt 1996-2016* 

### Gjendiktninger

* 2017: *Fragment*
* 2020: *Fragment II*. Gjendiktning

### Oversettelser

* 2012: *Den lyckligaste av alla ensamheter* - dikt. Overs. Marie Lundquist. Ellerströms.
* 2015: *Under en omvänd himmel*. Dikt - Overs. Marie Lundquist, Ellerströms
* 2018: *Punë dhe ëndër.* Dikt - overs. Olimbi Velaj, Shtëpia Botuese Neraida, Tirana, Albania.
* 2020: *Az elégett naplóból*. Dikt i utvalg, overs. Ádám Vajna. Balatonfüred Városért Közalapítvány, Balatonfüred, Ungarn.
* 2021: *Ran i san.* Dikt - overs. Munib Delalic. Dobra Knjiga, Sarajevo.
* 2022: *En varaktig längtan.* Dikt - overs. Marie Lundquist. Ellerströms.
* 2022: *Kärleksförlusterna.* Dikt - overs. David Andersson. Ellerströms.
* *2023: Att vara flera.* Dikt - overs. av Marie Lundquist, Ellerströms förlag.

### Som redaktør

* Mykt glass. Dikt i utvalg, 1999
* Men sannheten kom som et dikt. 13 poesier, 2003
* Et leskur for vinden. Dikt, 2010
* Til Cecilie: Festskrift til Cecilie Løveid på 60-årsdagen. Antologi, 2011
* Dikt og tekster 1968–2000. Dikt, 2019

## Priser
* 1996: Tarjei Vesaas' debutantpris
* 2001: Bjørnsonstipendet, for *Analfabetisk*
* 2001: Anders Jahres kulturpris (juniorprisen)
* 2002: Den norske Lyrikklubbens pris 
* 2003: Aschehougprisen
* 2006: Sult-prisen 
* 2006: Stokke kommunes kulturpris 
* 2007: Rolf Jacobsens lyrikkpris
* 2015: Herman Wildenveys poesipris
* 2016: Vestfolds Litteraturpris
* 2017: Doblougprisen
* 2022: Diktartavla

## Referanser


## Kilder
*Presentasjon av Steinar Opstad i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

## Eksterne lenker

* Steinar Opstad i NRK Forfatter
* Steinar Opstad i Dagbladet Forfatter
* Steinar Opstad i Aftenposten Alex
* Vekker oppsikt i Sverige
Davik

**Davik** var en tidligere kommune i distriktet Nordfjord i Sogn og Fjordane fylke, opprettet som Davik formannskapsdistrikt i 1837.  Kommunen omfattet øyene ytterst i fjorden og arealer på begge sider av fjorden. Kommunen ble oppdelt etter Schei-komiteens arbeid; fjorden hadde på 1900-tallet blitt et skille, mens nye veier bandt sammen. Det gamle kommunesenteret, bygda med navnet Davik, ble nå en utkant.
 
## Grensejusteringer
1. januar 1913 ble en del av Davik, gården Metteneset med 3 innbyggere, overført til Gloppen kommune.

1. januar 1964 ble Husevågøya, Grindøya (Vågsøy), Gangsøya, Risøya og nordsida av Nordfjord østover til og med Maurstad i Davik kommune, slått sammen med Sør- og Nord-Vågsøy kommuner samt deler av Selje til den nye Vågsøy kommune. Disse delene av Davik hadde 1&nbsp;216 innbyggere.

1. januar 1965 ble området på sørsida av Nordfjord og øyområdene (unntatt øyene som året før gikk inn i Vågsøy), samt det meste av Bremanger, slått sammen til den nye Bremanger kommune. De delene av Davik som gikk inn i Bremanger hadde 1&nbsp;567 innbyggere.

Fra samme dato gikk området på nordsida av Nordfjord østover fra og med Levdal i Davik slått sammen med Eid kommune og deler av Hornindal til den nye Eid kommune. Det var 654 innbyggere fra Davik som gikk inn i denne nye kommunen.

## Referanser
Dop

**Dop** er et slanguttrykk for rusmidler, hovedsakelig illegale rusmidler.

**Dop** eller **DOP** kan også sikte til:
* Doping, bruk av prestasjonsfremmende midler
* Dominikansk peso, valuta i Den dominikanske republikk
Sør-Rana

**Sør-Rana** er en tidligere kommune i Nordland fylke, fra 1837 del av Hemnes formannskapsdistrikt. Kommunen hadde et areal på 776,95 km², herav 736,88 km² landområde.

Sør-Rana ble skilt ut som egen kommune i 1929, med Finneidfjord som administrasjonssenter. Kommunen hadde ved etableringen 1&nbsp;708 innbyggere. Også Elsfjord ble skilt ut fra Hemnes på samme tid.

1. januar 1964 ble området sør for Ranfjorden i Sør-Rana med 934 innbyggere slått sammen med Korgen og Hemnes kommuner samt en del av Hattfjelldal til den nye Hemnes kommune. 

Området nord for Ranfjorden med 697 innbyggere ble samtidig slått sammen med Mo, Nord-Rana og deler av Nesna til den nye Rana kommune.

## Folketall
Statistisk sentralbyrå oppgir følgende folketall i Sør-Rana i perioden 1929–1964:

## Se også
*Kommunestyrevalg i Sør-Rana
Nord-Rana

**Nord-Rana** er en tidligere kommune i Nordland fylke, del av Mo formannskapsdistrikt fra 1837.

Nord-Rana ble skilt ut som egen kommune fra Mo 1. januar 1923. 

Kommunens areal var 3 980,84 km², herav land 3 821,49 km².

1. januar 1964 ble Nord- og Sør-Rana samt Mo kommuner med tillegg av et område fra Nesna slått sammen til den nye Rana kommune. Nord-Rana hadde ved sammenslåingen 11&nbsp;636 innbyggere.

Navnet Nord-Rana brukes også om den innerste delen (fra Hemnesberget til Mo i Rana) av Ranfjorden.

## Folketall
Statistisk sentralbyrå oppgir følgende folketall i Nord-Rana i perioden 1930&ndash;1964:

## Referanser


## Se også
*Kommunestyrevalg i Nord-Rana
Ellen Einan

**Ellen Johanna Einan** (født 5. juni 1931 i Svolvær, død 25. mars 2013 i Kabelvåg) var en norsk lyriker fra Svolvær. Hun debuterte 51 år gammel, med diktsamlingen *Den gode engsøster* i 1982. Likevel oppnådde hun i løpet av en tiårsperiode å bli anerkjent som en de av viktigste samtidslyrikerne i Norden.

## Bibliografi
* *Den gode engsøster* – dikt (1982) 
* *Muldsøstre* – dikt (1983) 
* *Jorden har hvisket* – dikt (1984) 
* *Søster natt* – dikt (1985) 
* *Nattbarn* – dikt (1986) 
* *Sene rop mellom bronsebergene* – dikt (1988) 
* *Hestene våker i duggtoneengen* – dikt (1989) 
* *Døgnfarvene er mørke* – dikt (1991) 
* *De syv nattstegene* – dikt (1992) 
* *Jade for min engel* – dikt (1994) 
* *Innenfor og utenfor er ett* – dikt (1999)
* *Dagen får min uro* – dikt (2004)
* *Noen venter på bud* – dikt (2009)

## Priser
* Aschehougprisen 2002 
* Havmannprisen 2009 
* Doblougprisen 

## Referanser