Caerleon

**Caerleon** (walisisk: *Caerllion*, latin *Isca Silurum*), tidvis omtalt som *Caerleon upon Usk*, er en landsby ved elven Usk, i 8 km nordøst for Newport sentrum og 9 km sørøst for Cwmbran i Wales. Den utgjør et viktig arkeologisk område, da det lå en bemerkelsesverdig romersk festning for legioner, Isca Augusta, på stedet mellom ca. 75 og 300. Det er også et keltisk bygdeborg fra jernalderen på en årsrygg.

Nær restene av Isca Augusta ligger National Roman Legion Museum og Roman Baths Museum. 

Store deler av det romerske anlegget er utgravd, og kan sees. Det inkluderer et militært amfiteater, som er et av de flotteste i Storbritannia, og badehuset. Et museum ligger over badehuset. Det arkeologiske området administreres av Cadw. Et annet museum, som tilhører sammenslutning De walisiske nasjonalmuseer og -gallerier, viser funn fra andre steder i landsbyen.

Byen har også sterke historiske og litterære tilknytninger: Geoffrey av Monmouth framhevet på 1100-tallet betydningen av Caerleon som et viktig sentrum for britisk historie i sin *[[Historia Regum Britanniae]]* (ca. 1136), og den viktorianske poeten Alfred Tennyson skrev *Idylls of the King* (1859–1885) mens han oppholdt seg i Caerleon. Det besto av tolv narrative dikt som gjenfortalte myten om sagnkongen Arthur.

Navnet Caerleon regnes gjerne for en forvanskning av et eldre walisisk stedsnavn som betydde «legionens festning». Dette viser til den romerske legionen II Augusta, som var forlagt på stedet. Romerne selv kalte stedet *Isca Silurum*, etter den keltiske stammen silurene, som bodde i området.

## Arthurlegenden
Caerleon er også et av stedene som forbindes med kong Arthurs Camelot. De eldste forfatterne som skrev om Arthurlegenden, som Geoffrey av Monmouth, Wace og Layamon, nevner ikke Camelot, men skriver i stedet at Arthurs hovedstad var i Caerleon.

I sitt verk *Itinerarium Cambriae* fra 1191, skrevet om en reise til Wales i 1188 for å rekruttere til det tredje korstog, sier forfatteren Gerald av Wales om Caerleon: «De romerske ambassadørene her mottok sin audiens ved hoffet til den store kong Arthur.»

Geoffrey gjør Arthurs hovedstad til Caerleon, og Thomas Malory får Arthur kronet på nytt der. Det fortsatt eksisterende amfiteateret i Caerleon har blitt assosiert med Arthurs «Det runde bord»; og har blitt foreslått som en mulig kilde til legenden.

Selv om ruinenes enorme skala, sammen med Caerleons betydning som et urbant sentrum i det kongeriket Gwent i tidlig middelalder, kan ha inspirert Geoffrey, er den viktigste historiske kilden for Arthurs tilknytning til «legionens leir» listen over Arthurs tolv slag i *[[Historia Brittonum]]* fra 800-tallet. Imidlertid kan «urbs legionis» som er nevnt der være Chester – eller til og med York. «Camelot» dukker først opp i Chrétien de Troyes' Lancelot, selv om Chrétien også nevner Caerleon.

Caerleon har også assosiasjoner til langt senere arthuriansk litteratur, som fødestedet til forfatteren Arthur Machen, som ofte brukte det som et sted i sine verker. Alfred Tennyson innlosjerte seg på gjestgiveriet The Hanbury Arms mens han skrev sin *Morte d'Arthur *(senere innlemmet i hans *Idylls of the King*). I dag har Caerleon en moderne statue av en ridder, «Hanbury-ridderen», i reflekterende rustfritt stål av den belgiske skulptøren Thierry Lauwers. I Michael Morpurgos roman *Arthur, High King of Britain*, er Caerleon slottet der Arthur uvitende begikk incest med sin halvsøster Morgaine, noe som resulterte i unnfangelsen av sønnen Mordred, som senere ville føre til hans fall. Mary Stewarts fortelling om de arthurianske legendene nevner også Caerleon som et sted der Arthur holdt hoff. I den fortellingen fant incesten sted på Luguvalium (en gammel romersk by i Nord-Storbritannia som ligger i dagens engelske Carlisle, Cumbria).

## Referanser


## Eksterne lenker
*