open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Svevende ord bibelsenter

**Svevende Ord Bibelsenter** er navnet på parodimenigheten som presenteres på den satiriske nettsiden **Herregud.com**, som ved gjentatte anledninger har blitt truet med politianmeldelse på grunn av påstander om blasfemi. Svevende Ord har vært på Internett siden 1999.

## Nettstedets budskap
I et intervju sier innehaveren: «Den parodierer det jeg kaller karismatiske og ultrakonservative menigheter i Norge(...)Jeg opplever at de har et hat mot de som ikke deler de kristnes livssyn, og jeg synes det er rart hvor opptatt kristne kan være av homofili. Ingen synd er verre, virker det som. Jeg mener de kan begynne et annet sted, med å ta onanistene, for eksempel.»

## Svevende Ord vs. Levende Ord
I 2002 ble nettstedet truet av Levende Ord med anmeldelse for brudd på Almindelig borgerlig Straffelovs paragraf 135a, som handler om hetsing av folkegrupper. Trusselen fikk medieomtale, men ble ikke gjennomført.

Levende Ord har gjentatte ganger uttrykt misnøye ved Svevende Ords aktiviteter. Levende Ords talsmann kom med uttalelser som: «*Siden er absolutt en forhåning*» , «*Faren er at mennesker begynner å se på kristen tro som et sosialt avvik. Unge kan komme til å tro at kirken og kristendommen bare er noe tull.»* og *«(...) kan føre til at autoriteter ikke blir tatt seriøst.»*

Innehaveren av Svevende Ord har besvart kritikken med: «*Jeg har i utgangspunktet full respekt for kristne mennesker. Men når enkelte kan tillate seg å mene at homofili er en sykdom, og at alle som ikke tror havner i det evige helvete, da har det gått for langt. Jeg synes heller ikke mye om at kristne skal reise verden rundt og fortelle alle andre at det de tror på er feil.*»

## Referanser


## Eksterne lenker
* Svevende ord bibelsenter 
* Nå vurderer Flåten å anmelde hets på nett 
* Levende Ord latterliggjøres på ny nettside
Markabygda

**Markabygda** er et sogn og ei bygd i Levanger kommune i Trøndelag. Bygda ligger nordøst for Movatnet, ca. 10 km sørøst for tettstedet Skogn og 15 km sør for Levanger. Fylkesvei 754 forbinder Markabygda med tettstedet Skogn.

Markabygda kirke er sognekirke for Markabygda sogn i Sør-Innherred prosti i Nidaros bispedømme. Frem til 2004 var Markabygda sogn et annekssogn i Skogn prestegjeld. Markabygda sogn måler 47,5 km².

Med formannskapslovene av 1837 var Markabygda en del av Skogn formannskapsdistrikt. I 1962 ble Skogn, Frol, Åsen og Levanger by slått sammen til Levanger kommune. I 1964 ble Ytterøy lagt til samme kommune. Poststedsnavnet *Skogns Markabygd* ble endret til *Markabygda* i 1986. Postkontoret i bygda ble lagt ned i 1992.

Markabygda Montessoriskole med rundt 50 barneskoleelever åpnet høsten 2004. I det offentlige skoleverket sogner Markabygda til Skogn barne- og ungdomsskole.

Markabygda har fleridrettslaget Markabygda Idrettslag, stiftet i 1945.

## Referanser


## Litteratur
*
Utøy

**Utøy** (også kalt *Utøya*) er ei bygd i Inderøy i Trøndelag fylke. Bygda er kommunens grense mot Mosvik forbundet med Skarnsundbrua, og ligger ytterst på halvøya som Inderøy ligger på nesten innerst i Trondheimsfjorden. 

Mesteparten av næringsvirksomheten her er jordbruk, men vi finner også bedrifter som driver med entreprenørvirksomhet, mekanisk verksted og handel. Som i resten av Inderøy preges også Utøy av et rikt kulturliv. Her finner vi blant annet UL Øyna som hvert år setter opp revyer. Her er òg idrettslag og bedehus.

Høyeste punkt er Tittinghalla 268 meter over havet.
Ommunddal

**Ommunddal** eller **Ommunddalen** (også stavet **Amund-** og **Åmund-**), er ei lita fjellbygd i Åfjord kommune i Trøndelag. Næringsvirksomhet i bygda er jordbruk. Ellers er bygda rik på flott fjellnatur med store muligheter til jakt og fiske. Ommunddalselva renner forbi her. Ommunddalen var en av de første stedene hvor man fikk et kraftverk i Åfjord. Det ble bygget ca. 1929. Gården Ommunddal ble nevnt for første gang i 1590, under Stigtens gods. Navnet kommer fra mannsnavnet *Ommund*.

## Referanser
Penedo

**Penedo** er en by og kommune i delstaten Alagoas i nordøstregionen av Brasil. Byen ligger på nordsiden av elva São Francisco og har en befolkning på 59 429 *(2004)*. Det er ferjeforbindelse over elva til byen Neópolis i Sergipe.

Byen er en gammel koloniby, etablert i 1614, og er kjent for sine mange og vakre kirker. Noen av dem er Igreja de Nossa Senhora das Correntes, Catedral de Nossa Senhora dos Pretos og Igreja Santa Maria dos Anjos. Penedo fikk bystatus i 1842.

## Galleri

Fil:Rio Sao Francisco.PNG|Elva São Francisco sett fra Penedo.


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* http://www.penedofm.com.br
Langenes i Vest-Agder

**Langenes** er ei bygd sydøst i Søgne i Kristiansand kommune i Agder. Langenes var tidligere eget poststed med navnet «Langenesbygda».

På Langenes ligger blant annet Langenes barneskole, Langenes arbeidskirke (vigslet 29. november 1987), Agder folkehøgskole, og et gammelt fiskemottak.

I friområdet rundt Kvernhusvannet finnes det også et funn av en steinalderbosetning.

På området der Langenes barneskole ligger i dag, strandet det for ca. 12 000 år siden en blåhval. Skjelettdelene er utstilt på skolen; de er datert til 10 350 f.Kr.

I 1999 ble Helleviga på Langenes utpekt til «Årets friluftsområde i Norge».

## Eksterne lenker
* Søgneguiden om Langenes
Riksmålsforbundets litteraturpris

**Riksmålsforbundets litteraturpris** deles hvert år ut av Riksmålsforbundet for fremragende behandling av riksmålet. Prisen har blitt utdelt årlig siden 1957. Frem til 2002 ble den utdelt av Oslo og Bærum Riksmålsforening. Etter at denne foreningen ble oppløst, blir prisen utdelt av Riksmålsforbundet.

## Prisvinnere

*  – Terje Stigen
*  – Harald Grieg
*  – Emil Boyson
*  – Odd Eidem
*  – Gunnar Bull Gundersen
*  – Solveig Christov
*  – André Bjerke
*  – Odd Hølaas
*  – Rolf Jacobsen
*  – Karin Bang
*  – Hallvard Rieber-Mohn
*  – Ebba Haslund
*  – Olav Nordrå
*  – Finn Carling
*  – Per Arneberg
*  – Bjørg Vik
*  – Aasmund Brynildsen
*  – Jens Bjørneboe
*  – Stein Mehren
*  – Astrid Hjertenæs Andersen
*  – Peter R. Holm
*  – Knut Faldbakken
*  – Åge Rønning
*  – Henrik Groth
*  – Jan Bull
*  – Sissel Lange-Nielsen
*  – Odd Abrahamsen
*  – Ernst Orvil
*  – Harald Sverdrup
*  – Carl Fredrik Engelstad
*  – Kjell Askildsen
*  – Richard Herrmann
*  – Gunvor Hofmo
*  – Erik Fosnes Hansen
*  – Kaj Skagen
*  – Paal Brekke
*  – Tove Nilsen
*  – Tor Åge Bringsværd
*  – Fredrik Wandrup
*  – Bergljot Hobæk Haff
*  – Lars Saabye Christensen
*  – Ketil Bjørnstad
*  – Ingvar Ambjørnsen
*  – Toril Brekke
*  – Britt Karin Larsen
*  – Olav Angell
*  – Roy Jacobsen
*  – Anne B. Ragde
*  – Erland Kiøsterud for *Det første arbeidet*
*  – Egil Børre Johnsen for *Unorsk og norsk. Knud Knudsen: En beretning om bokmålets far*
*  – Jan Chr. Næss for *Det begynner med sex og ender med døden*
*  – Dag O. Hessen for *Natur? Hva skal vi med den?*
*  – Rune Christiansen for *Krysantemum*
*  – Peter Normann Waage for *Leve friheten! [[Traute Lafrenz]] og Den hvite rose*
*  – *Ikke utdelt*
*  – Terje Holtet Larsen for *Dilettanten*
*  – Ragnar Kvam jr. for *Mannen og mytene* – tredje bind om Thor Heyerdahl
*  – Odd Klippenvåg for *Ada*
*  – Terje Emberland for *Da fascismen kom til Norge*.
*  – Tom Egeland for *Djevelmasken*
*  – Ingvild Burkey for *Et underlig redskap* og Frid Ingulstad (ærespris for forfatterskapet)
*  – Simon Stranger for *Leksikon om lys og mørke*
*  – Sverre Mørkhagen for *IBSEN … den mærkelige Mand*
*  – Karin Fossum for *Bakom synger døden*
*  – Lars Vik for *Bjørg Viks vei*
*  – Nina Lykke for *Vi er ikke her for å ha det morsomt*
*  – Pedro Carmona-Alvarez for *Chiquitita*
*  – Maria Kjos Fonn for *Margaret, er du i sorg*
*  – Birger Emanuelsen for romanen *Odysseen*

## Juryledere
* 2001–2006: Toril Brekke
* 2006–2016: Finn-Erik Vinje
* 2017–2021: Per Qvale
* 2022–: Anne Gaathaug

## Avslått tildeling
I 2011 ble Tomas Espedal tilbudt prisen, men han takket nei fordi han ikke kunne identifisere seg med Riksmålsforbundets ideer om språk og rettskrivning eller med de andre forfatterne som har fått prisen, spesielt Jens Bjørneboe.

## Se også
* Riksmålsforbundets barne- og ungdomsbokpris

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Olavsund

**Olavsund**, eller **Olavsundet**, er en del av øygruppen og uthavnen Ny-Hellesund i Søgne i Kristiansand kommune i Agder.

Mellom Kapelløya og Helgøya går Olavsund som etter sagnet der Olav den hellige søkte ly på flukt fra forfølgere under en kappseilas med broren og fienden hans, Harald Hardråde. I den trangeste delen av Olavsund kan man se konturen av Olavs ansikt i fjellet.  Der ligger også undervannsskjæret Trollkjerringa, som ifølge sagnet var ei forsteinet trollkjerring som gjorde helgenen oppmerksom på at ansiktet hans ville vises i fjellet.  Skjæret vernet senere Olav den hellige mot forfølgerne, som seilte på skjæret.

På Kapelløya, som «har sit Navn af et Kapel, hvoraf endnu sees Levninger,» skal Olav den hellige ha reist et kapell som takk for redningen. På dette stedet er det planlagt reist et kapell tegnet av Sverre Fehn.

På en av bergveggene på Helgøya er det innrisset monogrammer fra flere medlemmer av den norske kongefamilien. På Helgøya finner man også et tysk hærkystfort "HKB 21./979 Ny-Hellesund" med restaurerte festningsverk og kanoner i stilling. 

## Referanser
Riksmålsforbundets barne- og ungdomsbokpris

**Riksmålsforbundets barne- og ungdomsbokpris** deles ut av Riksmålsforbundet til en norsk barnebokforfatter eller til en oversetter av utenlandske barnebøker, for «fremragende bruk av riksmål/moderat bokmål». Prisen har blitt tildelt både for bildebøker, barnebøker, sakprosa og tegneserier. 

De to første utdelingene var «tilleggspris for barne- og ungdomslitteratur» som ble delt ut sammen med Riksmålsforbundets litteraturpris. Siden 1988 har prisen blitt utdelt årlig. Opprinnelig var det Oslo og Bærum Riksmålsforening som utdelte prisene, men da foreningen ble oppløst i 2002, tok Riksmålsforbundet over. Selve prisen består vanligvis av et grafisk trykk.

## Prisvinnere

* 1977 – Anne-Cath. Vestly  
* 1986 – Tor Åge Bringsværd «for sitt barne- og ungdomsforfatterskap» 
* 1988 – Vera Henriksen for **' 
* [[Litteraturåret 1989|1989]] – [[Hæge Follegg Pedersen]], for **' 
* 1990 – Torstein Bugge Høverstad, for oversettelse av Charles Dickens' *[[En julefortelling|Et julekvad]]* 
* 1991 – Eyvind Skeie for **'
* [[Litteraturåret 1992|1992]] – [[Nicole Macé]] for **' 
* 1993 – Paul Leer-Salvesen for **'
* [[Litteraturåret 1994|1994]] – [[Gunnar Staalesen]] for **'
* 1995 – Atla Lund for **' 
* [[Litteraturåret 1996|1996]] – [[Minken Fosheim]] for **' 
* 1997 – Elisabeth Bjørnson, for oversettelse av E.T.A. Hoffmanns *[[Nøtteknekkeren]]*
* 1998 – Else Færden for **'
* [[Litteraturåret 1999|1999]] – [[Tor Åge Bringsværd]] for **' 
* 2000 – Elin Brodin og Henning Hagerup for oversettelse av Per Nilssons **'
* [[Litteraturåret 2001|2001]] – [[Charlotte Glaser Munch]] for **'
* 2002 – May B. Lund for **'
* [[Litteraturåret 2003|2003]] – [[Jostein Gaarder]] for ''[[Appelsinpiken]]''
* [[Litteraturåret 2004|2004]] – [[Klaus Hagerup]] for bøkene i [[Markus og Diana|Markus-serien]] 
* [[Litteraturåret 2005|2005]] – [[Rune Johan Andersson]] for **'
* 2006 – Simon Stranger for **'
* [[Litteraturåret 2007|2007]] – [[Fam Ekman]] for **' 
* 2008 – Aleksander Melli for **'
* [[Litteraturåret 2009|2009]] – [[Taran L. Bjørnstad]] for **'
* 2010 – Anna Bache-Wiig for **' 
* [[Litteraturåret 2011|2011]] – [[Sverre Knudsen (musiker og forfatter)|Sverre Knudsen]] for **' 
* 2012 – Tor Fretheim for **'
* [[Litteraturåret 2013|2013]] – [[Cecilie Treimo]] for **'
* 2014 – Jon Ewo for **'
* [[Litteraturåret 2015|2015]] – [[Heidi Sævareid]] for **' 
* 2016 – Gro Dahle for **' 
* [[Litteraturåret 2017|2017]] – [[Synne Sun Løes]] for **' og Bo Gaustad for **' 
* [[Litteraturåret 2018|2018]] – [[Linn Skåber]] for **' 
* 2019 – Helene Uri for **' 
* [[Litteraturåret 2020|2020]] – [[Kirsten Holtmon Resaland]] og [[Astrid Nylander Almaas]] for ''Helt ærlig &#x2013; hvordan vi henger sammen'' 
* [[Litteraturåret 2021|2021]] – [[Nora Dåsnes]] for **' 
* 2022 – Tyra Teodora Tronstad for ** 
* 2023 – Ragnhild Holmås for *Ordenes hårreisende hemmeligheter*

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Riksmålsforbundets barne- og ungdomsbokpris
Wankelmotor

En **wankelmotor** (også kalt **rotasjonsmotor**) er en bensinmotor konstruert av den tyske ingeniøren Felix Wankel på 1950-tallet. Den har ikke stempler og sylindre slik som vanlige to- og firetaktsmotorer, i stedet har den en trekantet rotor som går rundt i et hus formet som en epitrocoide. Mellom rotorens sider og huset dannes det kamre som øker og minsker i volum. Rotoren går rundt et fast tannhjul som sitter i veivhuset ved hjelp av en eksentrisk aksel som kan sammenlignes med veivakselen på vanlige motorer. Wankelmotoren arbeider etter firetaktsprinsippet , der fire takter skjer i de tre kamrene som dannes av det trekantede stempelet. 

Wankelmotoren ble brukt av NSU i bilen NSU Wankel Spider fra 1964 – og senere i NSU Ro 80 – men på grunn av tekniske problemer ble ikke dette noen suksess. Mazda benyttet motoren i sine sportsbiler, for eksempel Mazda RX-7 og Mazda RX-8.

## Fordeler

* Wankelmotoren har bare to bevegelige deler. Derfor trenger den lite vedlikehold. 
* Trekanten i en Wankelmotor beveger seg mer kontinuerlig (akselereres ikke så mye hit og dit) enn stempler i stempelmotorer, noe som gjør at Wankelmotoren tåler særdeles høye turtall, ofte opp mot 13 000 omdreininger pr. minutt. Siden Effekt=dreiemoment*turtall, kan altså Wankelmotoren gi langt høyere effekt i forhold til motorens slagvolum og vekt, sammenlignet med tilsvarende stempelmotorer.

## Ulemper
* Wankelmotoren kan av geometriske grunner ikke ha så høy kompresjon som er optimalt for bensinmotorer. Det gir lavere dreiemoment og følgelig lavere virkningsgrad enn andre bensinmotorer.
* Hvert hjørne av trekanten må ha kontakt med veggene for å skille de tre volumene som er mellom veggene og hver kant av trekanten. På disse kontaktflatene blir det friksjon og det er derfor montert en fjærbelastet "Apex"-metalldel som kan skiftes ut ved slitasje.

Dette var, og er fortsatt wankelmotorens største problem. På grunn av dette har wankelmotorer kortere levetid enn stempelmotorer. Vedlikeholdet er imidlertid enklere.

## Referanser


## Se også
* Bensinmotor
* Kvasiturbin
* Aksialmotor

## Eksterne lenker
* Wankelmotorens virkemåte
* Wankelmotorens virkemåte på How Stuff Works
Liste over konger av East Anglia

**Kongene av East Anglia** styrte i middelalderen øst-anglernes rike East Anglia i dagens England. Man mener at riket ble opprettet omkring 520, men det er usikkert når den første konge, Wehha, ble innsatt. I 794 ble riket underlagt Mercia, og senere var det i noen perioder selvstendig og i andre styrt av kongen av Mercia. I 870 kom East Anglia under dansk kontroll, og Det danske kongedømme East Anglia ble dermed opprettet. Dette varte til 918, da East Anglia ble erobret av Wessex.

Årstall må i de fleste tilfeller oppfattes som omtrentlige selv om dette ikke er spesifisert i listen.
Felix Wankel

**Felix Heinrich Wankel** (født 13. august 1902 i Lahr, Tyskland, død 9. oktober 1988 i Heidelberg, Tyskland) var en tysk ingeniør og nazist som er mest kjent for å ha konstruert wankelmotoren.

## Bakgrunn
Wankel ble født i Lahr i det daværende Storhertugdømmet Baden. Moren ble enke under den første verdenskrig. Wankel fikk ingen universitetsutdannelse og heller ikke noen lærlingplass.

## Forhold til NSDAP
Han gikk inn i NSDAP allerede i 1921, og han møtte Adolf Hitler i 1928. Fra begynnelsen av 1930-årene var han gauleiter for Hitlerjugend i Baden. Wankel hadde imidlertid sine sympatier på partiets venstrefløy, under ledelse av Gregor Strasser. Han gikk ut av partiet i 1932 etter uenighet med partiledelsen i Baden og anklaget denne for korrupsjon. Etter den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen i 1933 ble han arrestert og satt fengslet i seks måneder, til han ble løslatt etter at forretningsmannen og en av de viktigste av partiets finansierer, Wilhelm Keppler, hadde grepet inn.

Fra 1936 og til slutten av andre verdenskrig arbeidet han ved Reichsluftfahrtministerium.

Han ble medlem av SS i 1940 og nådde graden Obersturmbannführer.

## Oppfinner
Uten formell utdannelse klarte han på egen hånd å tilegne seg teknisk innsikt og utviklet ideen om det som skulle bli kjent som wankelmotoren i 1924. I 1951 begynte han utviklingen av denne motoren, mens han arbeidet hos NSU Motorenwerke, og den første fungerende prototypen så dagens lys i 1957.

Den 5. desember 1969 mottok han et æresdoktorat ved det tekniske universitetet i München. Han ble også kjent som en forkjemper for dyrenes rettigheter og som motstander av dyreforsøk.

Wankel døde i Heidelberg.

## Referanser
Stein Eriksen

**Stein Eriksen** (1927–2015) var en norsk alpinist. Han vant storslalåm i OL 1952 og tok tre gull i VM i alpint 1954. Han kjørte for Idrettsforeningen Ready i Norge, og ble senere kalt «Mr. Ski» i USA.

## Bakgrunn
Steins far, Marius Eriksen, deltok som turner i Sommer-OL 1912 i Stockholm. Hans bror Marius Eriksen ble norgesmester i slalåm i 1947 og 1948. Hans mor, Bitten Eriksen, var viktig som andre formann i Damenes skiklubb. Han var gift og hadde fire barn.

Kort tid etter karrieren som aktiv dro Eriksen til USA, hvor han siden bodde. Han arbeidet som skiinstruktør og som leder for forskjellige skiskoler. Han var tilknyttet skisenteret Deer Valley i Utah, og drev også Stein Eriksen Lodge.

## Idrettskarriere

## Mesterskapsmedaljer

*
## Ettermæle
I sesong 9 av den amerikanske TV-serien *[[Seinfeld]]* ble han nevnt av Elaine Benes i episode 168. Elaines kjæreste, Puddy, stilte med en diger pelsjakke, og Elaine beskrivelse var at han «gikk rundt som om han var Stein Eriksen».

## Bibliografi
* Stein Eriksen: *Mine hvite eventyr*. J.W. Cappelens Forlag 1952, 137 sider 
** (2. utg. 1977, 3. utg. i serien Norges OL-helter 1998)
* Stein Eriksen: *Come ski with me* (sm.m. M. Luray), London 1966

## Referanser




## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* NRK Nett-TV Historien om Stein Eriksen
* 
* 
*
Språklig samlings litteraturpris

**Språklig samlings litteraturpris** deles hvert år ut av Landslaget for språklig samling til forfattere som først og fremst framviser litterære kvaliteter, men som i sin litterære kunst også gir verdighet til språkformer som peker fram mot et felles norsk skriftspråk. 

Prisen blei delt ut første gang i 1963, og etter at Tomas Refsdals litteraturfond blei oppretta i 1980 består prisen av ei pengegave i tillegg til sjølve utmerkelsen. 

Halldis Moren Vesaas var medlem av den første prisjuryen, og sia har juryen alltid hatt medlemmer som enten har vært erfarne forfattere, framstående litteraturforskere eller litteraturpedagoger.

## Prisvinnerere

*1963 – Mikkjel Fønhus
*1964 – Åsta Holth
*1965 – *Ingen pris utdelt*
*1966 – Kåre Holt
*1967 – *Ingen pris utdelt*
*1968 – *Ingen pris utdelt*
*1969 – Elling M. Solheim
*1970 – *Ingen pris utdelt*
*1971 – *Ingen pris utdelt*
*1972 – Hans Børli
*1973 – Monrad Norderval
*1974 – Rolf E. Stenersen
*1975 – *Ingen pris utdelt*
*1976 – Stein Ove Berg
*1977 – Gutorm Gjessing
*1978 – *Ingen pris utdelt*
*1979 – Olav Dalgard og Kirsten Langbo
*1980 – Vidar Sandbeck
*1981 – *Ingen pris utdelt*
*1982 – Dag Solstad
*1983 – Erling Pedersen
*1984 – Tove Nilsen
*1985 – Einar Økland
*1986 – Karin Sveen
*1987 – Ingvar Ambjørnsen
*1988 – Mari Osmundsen
*1989 – Arvid Hanssen
*1990 – Kim Småge
*1991 – Jon Michelet 
*1992 – Laila Stien 
*1993 – Per Petterson 
*1994 – Ketil Gjessing
*1995 – Øystein Sunde
*1996 – Tron Øgrim
*1997 – Magnar Mikkelsen
*1998 – Rune Christiansen
*1999 – Erling Kittelsen
*2000 – Harald Rosenløw Eeg
*2001 – Jonny Halberg
*2002 – Øyvind Berg
*2003 – Jo Eggen
*2004 – Olav Skevik
*2005 – Sverre Knudsen
*2006 – Kyrre Andreassen
*2007 – Lise Knudsen
*2008 – Heidi Marie Kriznik
*2009 – Kjersti Ericsson
* 2010 &ndash; Håvard Syvertsen
* 2011 &ndash; Ingvild H. Rishøi
* 2012 &ndash; Mona Høvring
* 2013 &ndash; Wenche-Britt Hagabakken
* 2014 &ndash; Hanne Bramness
* 2015 &ndash; *ingen pris utdelt*
* 2016 &ndash; Camilla Otterlei
* 2017 &ndash; Jan Kristoffer Dale
* 2018 &ndash; *ingen pris utdelt*
* 2019 &ndash; Per Petterson
* 2020 &ndash; Johan Borgos
* 2021 – Trine-Lise Rygh
* 2022 – Sunniva M. Roligheten
* 2023 – *ingen pris utdelt*
* 2024 – Harald Flodda
* 2025 – Kathrine Nedrejord

## Referanser



## Eksterne lenker
* Hjemmeside for litteraturprisen
Halfdan Cleve

**Halfdan Cleve** (født 5. oktober 1879, død 6. april 1951) var en norsk pianist og komponist, født og oppvokst i Kongsberg. Han komponerte blant annet fem klaverkonserter, andre klaververker, samt en del kammermusikk.

Cleve ble født inn i en musikalsk familie, og var sønn av organist i Kongsberg kirke, Andreas Johan Julius Klewe (1832&ndash;1903). Cleves musikalske talent viste seg tidlig, og han begynte å spille klaver tre år gammel. Som 8-åring hadde han sin første offentlige opptreden. Han ble først undervist av faren, og fra 1895 studerte han i Kristiania under Otto Winther-Hjelm. 
I 1898 flyttet han til Berlin, hvor han studerte under Oscar Raif og brødrene Scharwenka.

I 1902 gjorde Cleve sin debut i Berlin hvor han fremførte sin egen pianokonsert i A-dur. Han bodde i Berlin til 1908. I 1907 var han solist ved en konsert for å hedre Edvard Grieg &ndash; med Grieg selv på dirigentpodiet. Han bodde i Berlin til 1908. Deretter bodde han en kort periode i København. I 1909 flyttet han til Kristiania hvor han bodde resten av sitt liv. Tilbake til Norge konsentrerte han seg om komposisjon. Musikken hans karakteriseres som senromantisk. Etter hvert fikk den et norskere preg. Cleve fikk Statens kunstnerlønn fra 1946. Fra 1926 til 1950 var han klaverlærer ved Musikkonservatoriet i Oslo. 

Cleve giftet seg i Vestre Aker kirke i 1902 med pianisten Berit Winderen (1878&ndash;1964), som han fikk fire døtre med: Astri (født 1903), Dagny (født 1905), Signy (født 1907), Cissi (Cecilie Schou) (født 1911).

På Glitre gård på Lågdalsmuseet på Kongsberg ble det 5. oktober 1958 innviet et eget Cleve-rom hvor hans familie hadde donert flere av Cleves møbler og bilder.

## Referanser


## Litteratur
* Langs Lågen 2011 (Lokalhistorisk årbok): Dag Kristoffersen: Som far så sønn. Andreas Klewe og Halfdan Cleve

## Eksterne lenker
* Halfdan Cleves vei i Kongsberg
Danseband

**Danseband** er et band som spiller lett dansemusikk (dansebandmusikk), en rytmisk musikkform som hovedsakelig er inspirert av swingmusikken. Dansebandmusikken innbyr til dans og regnes som «folkelig».

Dansebandmusikken kom til Norge fra Sverige, og sjangeren ble derfor tidligere ofte omtalt som «svensktoppar».
Kulturhistorisk har dansebandsjangeren sine røtter i britisk-amerikansk femti- og sekstitalls pop, men den har også tatt opp i seg trekk fra andre sjangre, som rock'n roll, tysk slagermusikk, countrymusikk, og tradisjonell folkemusikk.

Dansebandsjangeren har sitt tyngdepunkt i Sverige og Norge, men den er også tilstedeværende i andre europeiske land, som Danmark, Nederland, Tyskland og Østerrike. I Norge har indre strøk av Østlandet og Trøndelag tradisjonelt vært områdene med størst interesse for dansebandmusikk.

Historisk har Sverige eksportert en rekke populære danseband til Norge, deriblant Sven-Ingvars, Vikingarna og Lasse Stefanz, men de siste ti årene har norske danseband også nytt økende popularitet og salgstall i Sverige, deriblant Ole Ivars og Gluntan.

## Eksterne lenker
* dansebandmusikk.no  
* Danseband.no
* Danseband Oversikten 
* ''Dansebandfeber!'' – Masteroppgave om norske dansebandkultur, (2008) Torgeir Uberg Nærland
* Dansbandradioen.no
* DanseGalla.no
Slaget ved Mons Badonicus

**Slaget ved Mons Badonicus** (walisisk *Mynydd Baddon*, engelsk *Mount Badon*; men på begge språk oftest nevnt med det latinske navnet) var et slag mellom angelsaksiske styrker på den ene siden og en allianse av romano-britiske og keltiske styrker på den andre. Slaget sto en gang mellom 496 og 516; at det var etter 500 synes å være den rådende oppfatning.

Det finnes ingen gode kilder til akkurat hvor og når slaget sto, og det er lite som er kjent om hvordan det ble utkjempet. Utfallet var en viktig seier for de keltiske og romano-britiske styrkene, som forsinket den angelsaksiske overtagelsen av dagens England med flere år. 

Kommandantene er heller ikke kjent, men flere historikere mener at det kan ha vært Ælle av Sussex som ledet den angelsaksiske hæren. Da han var den første *[[bretwalda]]*, eller angelsaksiske overherre, er dette absolutt en mulighet. I så fall bør slaget ha stått før 514, som man regner som siste mulighet for Ælles dødsår. Kandidater som kommandant for den keltiske og romano-britiske hæren er Arthur eller Ambrosius Aurelianus. I senere tid har Ambrosius gjerne blitt regnet som den mest sannsynlige leder, men slaget har lenge vært knyttet til Arthurlegenden.

Andre slag ved Mons Badonicus skal ha stått i 665.
Memurubu

**Memurubu** (oppført 1872) er en turisthytte som ligger øst i Jotunheimen, i Lom kommune. Det er en vanlig start eller avslutning på turen over Besseggen, der mange velger å overnatte. Hvert år går rundt 40 000 mennesker turen over Besseggen.

Memurubu ligger nederst i Memurudalen, ved den nordlige bredden av Gjende ved utløpet til elva Muru. Den var den fjerde turisthytte oppført av Den norske turistforening (DNT) og ligger midt mellom foreningens hytter Gjendesheim og Gjendebu. På Memurubu er det totalt 150 sengeplasser fordelt på 2- og 4-sengsrom. Hytta er nå på private hender. Det er i tillegg muligheter for å bo i telt utenfor Memurubu. 

Det er muligheter for flere toppturer i området rundt Memurubu. Surtningssue på 2368 moh og Besshøe 2258 moh er noen av dem. Bukkelægret er en annen, luftig turmulighet mellom Memurubu og Gjendebu. Det er også mulig å gå i slakere terreng opp Memurudalen til Memurubre. Man kan også gå langs vannet til Gjendesheim på ca 3,5-4 timer. 

I området rundt Memurubu er det fine fiskemuligheter. De vanligste stedene for fiske er i Gjende og Memurutunga. Memurutunga ligger ca. 1,5 time fra Memurubu mot Bukkelægret. 

Det er båtforbindelse med flere daglige avganger mellom Gjendeosen og Memurubu, og mellom Memurubu og Gjendebu. Det er også mulig å ta utflukter med Gjendebåten. 


File:376. Vinter i Norge - no-nb digifoto 20150116 00197 blds 07185 (cropped).jpg|Gammelt bilde av Memurubu
Fil:Memurubu - panoramio.jpg|Meurubu og Gjende 
Fil:Memurubu hytt Gjende panorama.jpg|Panoroamabilde over Gjende, tatt ved Memurubu


## Eksterne lenker
* Memurubu sine offisielle sider
* Gjendebåtene
* Visit Norway sine sider om Memurubu
* YR Værvarsel for Memurubu 
* Besseggen infosider
Botilrud

**Botilrud** er et lite sted i Ringerike kommune i Buskerud som består av 18 hus, der det første huset ble bygd i 1950. Stedet ligger nær Norderhov kirke, Norderhov prestegård og Norges største frukthage, Ringvoll.

Navnet er sammensatt av mannsnavnet *Botil* og endingen *rud* (som betyr rydning). Dette indikerer at det har ligget et mindre gårdbruk (småbruk) her, siden plassen ikke er kjent under eget gårdsnummer.

## Se også
* Norderhovsveien

## Referanser
Björn Borg

**Björn Rune Borg** (født 1956) er en svensk tidligere tennisspiller, og av mange ansett som en av verdens beste tennisspillere noensinne.  I september 2025 fikk han påvist prostatakreft. 

## Tenniskarrieren
Björn Borg ble født 6. juni 1956 i Stockholm, og er oppvokst i Södertälje. Han ble tidlig betraktet som et vidunderbarn, og spilte allerede som 15-åring på Sveriges Davis Cup-lag. I debutkampen slo han sin langt mer erfarne motstander. Historien om hvordan Borg slo baller mot garasjen hjemme i Södertälje som barn, spredte seg raskt. Borg fortsatte utviklingen i rask takt, og tok tre år senere sin første Grand Slam-tittel i French Open. Han var da den yngste som noen gang vunnet French Open. Borg skulle vinne i Paris ytterligere fem ganger, men er kanskje mest kjent for sine fem seire på rad i Wimbledon. 

Björn Borg var også ankermann for det svenske laget som vant Sveriges første Davis Cup-tittel ved å slå Tsjekkoslovakia i 1975. Han vant hele 37 av 40 singlekamper i Davis Cup. Borg ble rangert som verdens beste spiller i alt 109 uker mellom 1977-81. Borg avsluttet tenniskarrieren i 1983, men gjorde senere et kortvarig comeback.

Han er den eneste sammen med Ingemar Stenmark og Anja Pärson som har blitt tildelt Svenska Dagbladets gullmedalje to ganger, første gangen i 1974 og for annen gang i 1978 da sammen med Stenmark. Björn Borg ble i forbindelse med milleniumskiftet av Svenska Idrottsakademin kåret til «Århundradets svenska idrottsman» foran Ingemar Stenmark og bokseren Ingemar Johansson.
 
Han har gitt navn til det meget populære undertøysmerket «Björn Borg Underwear». De produser også andre produkter som sko, parfyme, briller og moteklær, men Borg har ikke lenger kontroll med disse.

## Grand Slam-titler

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
BirdLife Norge

**BirdLife Norge**, inntil oktober 2021 **Norsk Ornitologisk Forening** (**NOF**), er en norsk ideell forening som har vern av fugler som sin viktigste oppgave.

Foreningen ble stiftet i 1957, og arbeider for vern av naturen, særlig fuglefaunaen, og for å fremme interessen for og bedre kunnskapen om fugler, samt å stimulere til ulike ornitologiske aktiviteter. Foreningen er tilsluttet BirdLife International og fungerer som et bindeledd mellom fugleinteresserte i Norge og andre land. Foreningen arrangerer turer og foredrag årlig.

## Taksonomi og nomenklatur

I desember 2020 besluttet organisasjonen at de taksonomiske anbefalingene i IOC World Bird List skal legges til grunn for foreningens organer.

I likhet med BirdLife International har imidlertid også BirdLife Norge nylig (2025) besluttet at organisasjonen for framtiden skal følge den ny globale sjekklista – AviList – med hensyn til taksonomi og nomenklatur.

## Virke
Sekretariatet, som er ansvarlig for den daglige driften av foreningen, ligger i Trondheim og ledes av generalsekretæren. Foreningen har omkring  medlemmer, inkludert rundt 50 lokallag.

Foreningen publiserer også tidsskriftene *[[Vår Fuglefauna]]* og *[[Fuglevennen|Fuglevennen,]]* samt årboken *Fugleåret*. I tillegg utgir BLN det elektroniske fagtidsskriftet *[[Ornis Norvegica]].*

Foreningen administrerer en døgnbemannet vakttelefon som skal ta seg av fuglenes ve og vel samt deres leveområder. 

## Viktige komiteer
* Norsk sjeldenhetskomité for fugl (NSKF). Jobber systematisk med kvalitetssikring av observasjoner av nasjonalt sjeldne fugler i Norge og publiserer funnene i årsrapporter.
* Lokal rapport- og sjeldenhetskomité (LRSK). Regionale komitéer som kvalitetssikrer observasjoner av sjeldne og uvanlige arter i sitt ansvarsområde.
* Norsk faunakomité for fugl (NFKF). Oppsummerer LRSK-ene sitt arbeid og publiserer nasjonale årsrapporter som omfatter artene som ikke behandles av NSKF.
* Norsk navnekomité for fugl (NNKF). Jobber med å gi offisielle norske navn til alle verdens fuglearter.

## Fond
BLN har fire fond, hvorav tre gir årlige bidrag til fuglevernarbeidet i Norge.
* Norsk Fuglevernfond, har som formål å fremme ornitologisk forskning med spesiell vekt på fuglevern i Norge
* Snøuglefondet, har som formål å gi midler til fuglevernarbeid for følgende arter: snøugle, fjellvåk, jaktfalk og vandrefalk, samt noen tillegg
* Oddmund Magne Aune og Erling Bjørgums minnefond, har som formål å fremme ornitologisk forskning med spesiell vekt på trekkfugler
* Svein Haftorns Minnefond, har som formål å fremme barne-, ungdoms- og rekrutteringsarbeidet, herunder tildeling av stipendier

## Årlige begivenheter
* Årets fugl er en kåring som skjer årlig i regi av BLN.
* Hagefugltellingen går årlig av stabelen den siste helga i januar. Hele Norden samles rundt sine fôringsplasser for fugler, og rapporterer det de finner i løpet av kampanjedagene.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Gjendesheim

**Gjendesheim** er en turisthytte som ligger ved øst i Jotunheimen, i Vågå kommune i Innlandet. Gjendesheim ligger ved østenden av Gjende, omtrent 2&thinsp;km fra Maurvangen ved Rv51 og er ca. 1&nbsp;000 meter over havet. Gjendesheim har vært turisthytte for Den Norske Turistforening (DNT) siden 1878. Gjendesheim har 170 sengeplasser, de fleste på 2- og 4-sengs rom, 4 sovesaler og noen få enkeltrom.

De som går den populære fjellturen over Besseggen begynner ofte turen på Gjendesheim. Turistene har valget mellom å gå fra Gjendesheim over Besseggen til Memurubu, og derfra ta rutebåten tilbake til Gjendesheim, eller ta båten til Memurubu og gå over Besseggen tilbake til Gjendesheim. Det er mest populært å ta båten til Memurubu og gå tilbake til Gjendesheim. Dusj og toalett er i et fellesanlegg.

## Historie
Opprinnelig skulle Gjendesheim bygges ved Leirungen som ligger lengre opp mot Valdresflya. Siden det ikke var mulig å få tomt der ble Gjendesheim bygd der den er i dag.

I «Meddelelser til medlemmene» fra Den Norske Turistforening står det: «Den nye hytte ved Gjende blev ferdig sommeren 1878 og samme år besøkt av 125 turister. Den 4. mars 1879 fikk den navnet Gjendesheim.»

Viktige årstall:
*1868: Den Norske Turistforening (DNT) ble stiftet
*1873: DNTs første varderute ble merket fra Memurudalen til Bessvatnet
*1878: «Aktiestationen Gjendesheim» ble opprettet. For å finansiere Gjendesheim etablerte man et aksjeselskap og investorer kunne kjøpe til 5 spesiedaler stykket.
*1890-åra: Aksjeselskapet ble oppløst fordi bygginga ble dyr, og alle aksjer ble overført til DNT uten betaling.
*1890: Første utbygging med ny kjøkkenfløy, ombygginger og utvidelser i 1898, 1904–05, 1910–11, 1916 og 1925.
*1937: Ny hovedbygning og oppussing losjihus.
*1974: Gjendesheim fikk strøm.
*1976: Ny stor ombygging og oppussing.

Etter 1976 er det ikke oppført nye hus, men det har pågått stadig ombygging, påbygging og oppussing av alle hus. Gamlebygningen er påbygt i begge retninger, og den eldste delen fra 1878 eksisterer fortsatt i bygningen. 

Bestyrere på Gjendesheim:
*Anders Rusnes: 1878–1901
*Kari Rusnes: 1901–1920
*Ragnhild Repp: 1920–1950
*Bjørg Hult Nystrøm: 1950–1952
*Marit og Jens Skogstad: 1952–1958
*Åslaug og Nils Vole: 1959–1974
*Sonja og Olav Gaute Vole: 1975–1977
*Olav Gaute Vole: 1977–1980
*Bjørg Aaseng Vole og Olav Gaute Vole: 1980–2010
* Anne Katrin Taagvold og Marius Haugaløkken: 2011-

## Eksterne lenker
* Gjendesheim
* Gjendebåtene
NOF

**NOF** kan referere til

* Norsk Ornitologisk Forening, et tidligere navn på BirdLife Norge
* Norsk Oppfinnerforening
* Norges Orienteringsforbund
* Norsk Osteopat Forbund
* Norges Optikerforbund
* Norges offisers- og spesialistforbund
Approbasjon

**Approbasjon** (fra latin *approbare*, «godkjenne») benyttes i juridisk språkbruk gjerne om en offentlig myndighets godkjennelse av vedtak gjort av en annen offentlig myndighet.

Approbasjon brukes også i militær forstand. Når en artikkel er blitt approbert er den blitt testet og godkjent som en offisiell del av soldatenes utrustning.

## Referanser
Charlotte Amalie (by)

**Charlotte Amalie** er hovedstaden på De amerikanske Jomfruøyer. Den ligger på øya St. Thomas og hadde 18&nbsp;481 innbyggere i 2010. Byen, som også har hatt det danske navnet Taphus («kro»), er oppkalt etter dronning Charlotte Amalie, gift med kong Christian V, som regjerte fra 1670 til 1699. Også navnet St. Thomas ble brukt i dansketida før 1917, og fra 1921 til 1936. Navnet **Charlotte Amalie** har vært i bruk i perioden fra 1917 til 1921, og så fra 1936 frem til våre dager.

Byen har en rekke spor etter dansketida. I tillegg til en rekke bevarte kolonibyggverk, slik som festningen fra 1870-tallet med navnet Fort Christian, heter blant annet byens hovedgate Dronningens Gade, mens en annen heter Crystal Gade.

Charlotte Amalie er sannsynligvis den viktigste og travleste cruisehavna i Karibien. Flyplassen utenfor byen heter Cyril E. King Airport.

## Etymologi
Før Dansk Vestindia (1754–1917) ble oppretta, kalte danskene byen for *Taphus* («kro») på grunn av de mange ølstuene. I 1691 fikk byen det mer respektable navnet *Amalienborg*, til ære for kong Christian Vs kone Charlotte Amalie (1650–1714). Dagens offisielle navn, *Charlotte Amalie*, ble brukt av engelsktalende istedenfor *Amalienborg*. I perioden 1921–1936 het byen *St. Thomas*. I 1936 fikk den igjen navnet *Charlotte Amalie*.

## Geografi
Charlotte Amalie ligger på den sørlige kysten av øya St. Thomas, og strekker seg om lag en kilometer rundt Saint Thomas-havna, fra distriktet Havensight, hvor cruiseskipa legger til, i øst, til nabolaga Frenchtown og Sub Base i vest. Det danske Fort Christian og det åpne området rundt Emancipation Garden og Vendor's Market utgjør gamlebyens sentrum. Mange av byens historiske bygninger ligger i bakkene på Government Hill rett nord for Emancipation Garden. Dette er «Kongens Quarter». I vest, i området mellom Waterfront Dr og Dronningens Gade, er det en rekke alleer, hver av dem omkransa av varehus fra kolonitida som har blitt gjort om til butikker og kjøpesentere. Saint Thomas-havna skjærer dypt inn i øya, og foran den ligger øyene Water Island og Hassel Island. Det er flere utsiktspunkter over bukta; det høyeste ligger 460 meter over havet.

## Eksterne lenker
*
Charlotte Amalie

**Charlotte Amalie** er navnet på flere personer:

* Charlotte Amalie av Danmark og Norge (1650–1714), gift med Christian V
* Charlotte Amalie Griffenfeld (1672–1703), adelskvinne
* Charlotte Amalie Danneskiold-Laurvig (1682–1699), datter av Ulrik Fredrik Gyldenløve
* Charlotte Amalie Skeel (1685–1729), adelsdame
* Prinsesse Charlotte Amalie (1706–1782), datter av Frederik IV
* Charlotte Amalie von Bülow av Wedendorf (1719–1780), baronesse
* Charlotte Amalie (1744–1770), prinsesse av Pløn
* Charlotte Amalia Dahlberg (1791–1861), dansk-norsk skuespillerinne
* Prinsesse Charlotte av Württemberg (1807–1873)
* Charlotte Amalie Koren (1831–1910), norsk forfatterinne 

## Oppkalte steder

* Charlotte Amalie (by) på St. Thomas, De amerikanske Jomfruøyer
Charlotte Amalie av Danmark og Norge

**Charlotte Amalie** av Hessen-Kassel (født 27. april 1650 i Kassel i landgrevskapet Hessen-Kassel, død 27. mars 1714 i København) var gift med kong Christian V og var dronning av Danmark-Norge. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Hun var datter av landgreve Vilhelm VI av Hessen-Kassel og Hedvig Sophie av Brandenburg, og var oppdratt i den kalvinistisk-reformerte tro, som hun beholdt hele livet. 
### Dronning
Dronning Charlotte Amalie var særlig avholdt både av folket og ved hoffet for sin vennlighet. I en tid der de kongelige og hoffet gjerne snakket tysk, er hun også husket for sin levende interesse for det danske språket. Under krigen mot svenskene utviste hun stort mot da Karl XII nærmet seg København med sine tropper.

Hun var kalvinist og fikk sammen med de danske gesandter i Versailles gjennomtrumfet løslatelsen av protestantiske fanger, tilbakelevering av deres formuer og familiesammenføring i Danmark. Hun var ved korrespondanser og personlige møter utrettelig i å forsvare sine trosfeller i og utenfor Frankrike, selv om Frankrike og Danmark-Norge hadde en forsvarsallianse i en del av hennes regjeringstid. Hun lot oppføre Reformert kirke i København for sine franske og tyske trosfeller. 

Hun fikk syv barn, blant annet den senere kong Frederik IV.

Hovedstaden på De amerikanske Jomfruøyer, Charlotte Amalie, er oppkalt etter henne. Det samme er slottet Charlottenborg i København.

## Litteratur
*
## Eksterne lenker
* Kvinfo.dk: Charlotte Amalie (1650 – 1714)
* charlotteamalie.dk
Adelskalender (andre betydninger)

**Adelskalender**  kan sikte til:

* Adelskalender, en fortegnelse over et lands adel.
* Adelskalender (sport), rekordlister eller lister over de beste utøverne innen en sport. 
* Adelskalenderen (skøyter), en rangering av løperne etter personlige rekorder på bestemte distanser (mest brukt om allrounddistansene) innen hurtigløp på skøyter.
ICMP

**ICMP** (*Internet Control Message Protocol*) er en protokoll i IP-protokoll som settes og brukes til å overføre meldinger om feil eller andre hendelser. Et kjent bruksområde for ICMP er i ping- og tracerouteprogrammene. 

ICMP skiller seg fra TCP og UDP ved at ICMP vanligvis ikke brukes direkte av program. Ett unntak er programmene ping og traceroute som sender ICMP-ekkoforespørsler – og måler den tiden det tar til forespørselen kommer tilbake fra mottaker.

## Tekniske detaljer
**ICMP** er en del av internettprotokollene som er definert i RFC 792.  ICMP-meldinger blir ofte brukt for å håndtere feil i IP datagram (som spesifisert i RFC 1122), i diagnosearbeid og for routing av datagram.

ICMP-utgaven som brukes i versjon 4 av internett protokollen blir også kalt **ICMPv4**, fordi det er en del av IPv4. IPv6 har en tilsvarende protokoll, **ICMPv6**.

ICMP-meldinger er på IP-laget, kommer oftest fra et vanlig IT-datagram som har generert et ICMP-tilbakemelding. IP-laget legger ICMP-meldingene i en IP-pakke (for å få ICMP-meldingen til rett sted), og videresender resultatet på vanlig måte.

Ett eksempel: Hvert punkt som videresender en IP-pakke skal minke (**TTL**)-verdien i IP-hodet med én. Hvis TTL-verdien blir 0, sendes det ICMP-melding tilbake til avsender – og pakken droppes.

## Eksterne lenker
Se (IANA ICMP-oversikt) for en oversikt over hvilke ICMP-meldinger som er, og hva de betyr.
Memurudalen

**Memurudalen** er en dal i Lom kommune i Innlandet fylke. Nederste del av dalen begynner ved den nordlige bredden av Gjende, ved Memurubu, går vestover og dreier så nordover mot Memurutindan. Elven Muru renner gjennom hele dalen. Stien opp til Surtningssue går også gjennom mesteparten av dalen.

## Referanser
Muru

**Muru** er en elv i Lom kommune i Innlandet fylke. Den er drøyt 13 kilometer lang og renner fra Austre Memurubrean til Gjende ved Memurubu. Muru fører med seg store mengder morenemasse fra isbreene i nedbørfeltet, noe som gjør at vannet i elven er grågrønt og ugjennomsiktig. Det er Muru som gir Gjende sin karakteristiske smaragdgrønne farge.

Muru brukes til elvepadling, men er en krevende elv. Det finnes ingen vei i nærheten, så padlere må selv bære båtene opp langs elven. Nærmeste vei er ved Gjendesheim, hvorfra det går rutebåt til Memurubu.

## Referanser
Lov

**Lov** har flere betydninger:

* Norm
** Religiøs lov
** Lov (jus)
* Lovhypotese, vitenskapelig lov
* Naturlov
* Tillatelse, som i landlov
Religiøs lov

Alle de store verdensreligionene har formulert **religiøse lover** for hvordan de troende skal leve. Lovene blir formidlet via utsendinger fra Gud (de store Profetene, Guds budbærere). De åndelige lovene er de samme for alle religioner, men de sosiale lovene endres og tilpasses fra tid til tid.

I religiøs mening kan man tenke seg loven som et ordnende prinsipp av virkeligheten: kunnskap åpenbart av Gud for å definere og regjere menneskelige levesett. Den religiøse loven inkluderer kodeks for etiske og moralske leveregler. Eksempler er hinduiske loven, islamske loven, moseloven og bahá'íloven.

## Etablerte religioner
Statskirker og lignende etablerte trossamfunn er grener under de myndigheter som etablerte dem. Det betyr at de opererer med egne lovlige/juridiske systemer, eller spiller en rolle i de rettslige myndighetssystemer. Den kanoniske loven er en form av et rettslig system, og blir administrert av religiøse domstoler. Slik indrekirkelig lovgivning finnes for eksempel i Den katolske kirke og Den anglikanske kirke.

I kristendommen ser man loven i kontrast til nåden: kontrasten taler her om å oppnå frelsning i lydnad til lovens kodeks, i motsetning til å søke frelse gjennom å tro på Jesus forsoning på korset. Dette forhindrer dog ikke at man har lovverk som regulerer en rekke sider ved det kirkelige liv.

Muslimske samfunn har tradisjonelt betraktet islamsk lov som viktig for deres religiøse måte å se på verden. Tradisjonell islamsk lov kalles Shariah (شريعة). Som øvrige religiøse kulturer klassifiserer man ingen forskjell mellom religiøst og verdslig liv. Koranen er den fremste kilde til islamsk rettsvitenskap; den andre er Sunnah (Profetens sedvane og berettelser fra Hans liv). Sunnah i seg selv er ingen tekst som Koranen, men er utdrag av analyser fra Hadithtekster (arab. rapport) som inneholder fortellinger fra Profetens talesett, dyder og handlinger.

Bahailoven, skrevet i Kitáb-i-Aqdas inneholder kodeks for individer og et fremtidig rettferdig samfunn basert på åndelige vurderinger. Det betraktes som charteret for en fremtidig verdensorden.

## Se også
* Arv
* Begravelse
* Bønn
* Ekteskap
* Faste
* Gudstjeneste
* Kalender
* Mat
* Pilegrimsreise
* Ritual
* Skatt
* Andre betydninger av «lov»
Lützen

**Lützen** er en småby i den tyske delstaten Sachsen-Anhalt som ble kjent i historien som slagstedet der den svenske kongen Gustav II Adolf av Sverige falt i 1632. Byen ligger omtrent 20 km vestlig for Leipzig. Både en minnesten og et kapell minner om kong Gustav II Adolf. 

Ettersom Napoleon demonstrativt overnattet ved minnestenen for Gustav Adolf natten forut for slaget ved Großgörschen (2. mai 1813), omgitt av sine styrker, blir også sistnevnte slag av og til omtalt som *slaget ved Lützen* – eller *det annet slag ved Lützen*. 

Byen ligger i Burgenlandkreis, og hadde ved utgangen av 2007 et folketall på 3&nbsp;620 innbyggere.

## Bilder

Lützen Schinkelbaldachin1837.JPG|Støpjernsbaldakin over minnesteinen der kong Gustav Adolf falt


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Anita Ekberg

**Kerstin Anita Marianne Ekberg** (1931–2015) var en svensk modell og skuespiller. Hun er mest kjent for hovedrollen i Federico Fellinis film *[[Det søte liv]]*, med den ikoniske badescenen fra Fontana di Trevi i Roma.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Anita Ekberg var datter av Alva og Gustav Ekberg og vokste opp i Östra Fäladsgatan 29 i Malmö. I 1951 vant hun skjønnhetskonkurransen Fröken Sverige.

### Karriere
Hun kom samme år til USA for å konkurrere i Miss Universe-kåringen. Den vant hun ikke, men fikk arbeide som fotomodell og på nattklubber før hun gjorde en strålende filmdebut i Hollywood i 1953. Først hadde hun noen biroller for Universal Pictures i filmene *Abbott and Costello go to Mars* og *The Golden Blade* der hun spilte sammen med John Wayne og Lauren Bacall.

Howard Hughes ville at hun skulle skifte navn; han mente at Ekberg var for vanskelig å uttale. Men hun nektet og mente at dersom hun ble kjent skulle folk lære seg å uttale hennes navn, og dersom hun ikke ble kjent spilte det ingen rolle.

Det internasjonale gjennombruddet kom med filmen *[[Krig og fred (1956)|Krig og fred]]* (1956). Etter fem år i Hollywood dro hun til Italia for å spille inn *Det søte liv*, Federico Fellinis film fra 1960 som utgjorde Ekbergs høydepunkt i karrieren.
Hun spilte der rollen som *Sylvia*, mot Marcello Mastroianni. Der bader hun i en berømt scene i Fontana di Trevi i Roma.

I november 1961 poserte hun for magasinet *[[Playboy]]*.

I 1963 spilte hun mot Frank Sinatra og Dean Martin i  Western-komedien *4 for Texas*. Deretter var hun knapt med i noen nevneverdige filmer - unntaket var først i 1987, da hun hadde en minnesverdig rolle i *Intervista*. Hun har aldri medvirket i noen svensk film.

Ekberg var gift to ganger: Med den britiske skuespilleren Anthony Steel (1956–1959) og skuespilleren Rik Van Nutter (1963–1975).

## Filmografi (utvalg)
* 1956 – *[[Krig og fred (1956)|Krig og fred]]*
* 1960 – *[[Det søte liv]]*
* 1960 – *[[Kokottene]]*
* 1978 – *[[Mord i klosteret]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
*