open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Topsæ

**Topsæ** er en innsjø i Bygland kommune i Agder. I nordenden av vannet ligger Topsæfossen og på øst- og vestsiden ligger støylene Topsæheiæ og Topsæliæ. Jarnverksstøylen ligger innerst i Jarnverksbukta som strekker seg vestover. Støylene og grunnen rundt vannet hører til Åraksgårdene på Åraksbø. I utløpet ligger en gammel tømmerfløtningsdam og en bu som fløterne benyttet da de fløtet tømmer ned Tovdalsvassdraget. Det er bedrevet lite skogsdrift rundt Topsæ.

## Referanser
Smågefjorden

**Smågefjorden** er en innsjø i Nore og Uvdal kommune i Buskerud. Den ligger øst på Hardangervidda og er en del av Uvdalsvassdraget. Sjøen har utløp mot øst gjennom Smågåe, som renner ned til Vikvatn og Sønstevatn.

## Referanser
Freia-salen

**Freiasalen** ligger i Freia sjokoladefabrikk på Johan Throne Holsts plass 1 på Rodeløkka i bydel Grünerløkka i Oslo. 

Salen ble bygget i 1934, og var tegnet av arkitekt Ole Sverre. Den ble bygget basert på en filosofi om å lage en «storstue» og et samlingspunkt for alle ansatte. Den nye salen erstattet tre tidligere spisesaler, en for kvinner, en for menn og en for funksjonærer. Salen er i alle år blitt brukt som kantine for de ansatte på fabrikken, men ble tidlig også brukt som konsertsal siden Oslo ikke hadde egen konsertsal på østkanten i Oslo bortsett fra Calmeyergatens misjonshus som rommet 5000 tilhørere. Oslo Filharmoniske Orkester har siden Freiasalens åpning i 1934 hatt årlige populærkonserter i salen. På førti- og femtitallet var det fire årlige konserter og senere ble tallet redusert til to pr. år. I dag pleier Oslo-Filharmonien tradisjonen med å gi en årlig konsert med redusert besetning på grunn av podiets størrelse.

Salen var den mest moderne kantine i sin tid, og vakte oppmerksomhet langt ut over Norges grenser. Freia-salen er bygget i karakteristisk funkis, og har store vinduer ut mot Freia-parken med overlys fra taket. Veggene er kledt med bjørkepanel med aluminiumslister. Møblene i kantina er bygget i lys bjørk, og de originale møblene fra 1916 er fremdeles i bruk i dag.  

Salen er utsmykket med 12 originale malerier av Munch, som ble malt på hans atelier på Ekely i Oslo. Maleriene er i dag de eneste gjenværende intakte skisser av Munch, og viser lyse og lette motiver fra Kragerø og Åsgårdstrand. Maleriene ble opprinnelig laget til kvinnenes spisesal og ble montert i 1923, men ble flyttet til den nye spisesalen i 1934. Salen brukes også i dag som konsertlokale, og til andre arrangementer.

Freiasalen ble fredet av Riksantikvaren i 2015. Fredningen omfatter også Freiaparken. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Speilsalen

:*For isbregrotten i Trollheimen, se [[Speilsalen isbregrotte]].*
:*For den tidligere gymsalen på Hauketo skole, se [[Hauketo skole]].*

**Speilsalen** (fransk: *Galerie des Glaces*) er et stort rom i Versaillespalasset. Det regnes som en av de største attraksjonene ved slottet. 

## Beskrivelse
Arbeidene med salen ble påbegynt i 1678, da slottet fikk sin rolle som offisiell residens for Ludvig XIV, og ble fullført i 1684. Det finnes mange referanser til salen i Marie Antoinettes dagbøker.

Speilsalen ligger i palassets første etasje. Den er 73 meter lang, 10,5 meter bred og 12,3 meter høy. Den inneholder 357 speil. Ved siden av speilsalen ligger Krigshallen (* salon de la Guerre*) på nordsiden og Fredssalen (*salon de la Paix*) på sydsiden. Sytten vinduer åpner seg mot hagen og møter sytten søyler med speil. Speilene var av en for sin tid uvanlig størrelse og ble laget av Saint-Gobain, et Paris-firma, som fremdeles er virksomt. 

Etter at Nijmegenavtalen var underskrevet i 1678, beordret Ludvig XIV, som da var på høyden av sin regjeringstid, at taket skulle bemales med vitnesbyrd om hans suksesser. Arbeidene ble utført av Le Brun. Taket ble utført med 30 motiv, omkranset av stukkatur. Kongen fremtrer i skikkelse av en romersk keiser, som dyktig riksstyrer og som seierrik hærfører.

## Politisk betydning
Det var i denne hallen at det tyske keiserdømme ble kunngjort den 18. januar 1871, etter Frankrikes nederlag i den fransk-tyske krig. Det var også her at Versaillestraktaten ble underskrevet i 1919. Traktaten fastslo at Tyskland bar ansvaret for den første verdenskrig.
Paoletta Magoni

**Paoletta Magoni** (født 1964) er en italiensk tidligere alpinist.

I junior-VM i alpint 1982 tok hun gull i kombinasjonen.

Under OL 1984 i Sarajevo gikk hun overraskende helt til topps i slalåmrennet, foran Perrine Pelen og Ursula Konzett. Året etter fikk hun bronse i VM-slalåmen i Bormio.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Kretsløp

**Kretsløp**  kan referere til:

* Bane, innen matematikk og astrofysikk; når gravitasjonskraften og sentrifugalkraften er balansert mot hverandre
* Kretsløpssystem, innen medisin, blodomløp
** Blodets kretsløp, transportsystemet for blod i kroppen
* Karbonkretsløpet, innen økologi og geologi
* Vannets kretsløp, den hydrologiske syklusen, den kontinuerlige bevegelsen vann har i jordatmosfæren
* Geologisk kretsløp, et fundamentalt konsept i geologi, omdanningen av bergarter
* Kretsløpsteknologi, gjenbruk av ressurser i avfall
* *[[Kretsløpet (tidsskrift)|Kretsløpet]]*, tidsskrift for avfall og gjenvinning

## Se også
* Krets
Leonor av Spania

**Leonor av Spania** (Leonor de Borbón y Ortiz, født 2005) er en spansk prinsesse, tronfølger og fyrstinne av Asturias. Hun er nummer én i arvefølgen til Spanias krone. 

Hun er datter av Spanias kongepar Felipe VI og Letizia. Hun ble prinsesse av Asturias (kronprinsesse) etter at bestefaren, kong Juan Carlos, abdiserte. Prinsessens far, kong Felipe, overtok tronen 19. juni 2014 og Leonor ble samtidig tronfølger. 

Som tronfølger har hun titlene fyrstinne av Asturias, fyrstinne av Gerona, fyrstinne av Viana, hertuginne av Montblanc, grevinne av Cervera og frue av Balaguer.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
APFSDS

**Panserbrytende finnestabilisert pilammunisjon** eller *armour-piercing fin-stabilized discarding sabot* (**APFSDS**) er en type ammunisjon. Sammen med blant annet HEP og HEAT utgjør denne ammunisjonstypen standard oppsett på blant annet Leopard 1A5NO.

APFSDS er en ammunisjonstype med svært høy hastighet (opp mot 2&nbsp;000 m/s) og flat bane, og spesielt godt egnet mot hardt pansrede mål, for eksempel stridsvogner. Selve prosjektilet er pilformet og består av en kjerne av hardt metall med diameter på 4–5 cm, og holdes på plass i granaten av en plastkappe som faller av umiddelbart etter at prosjektilet har forlatt kanonløpet.  Virkningen i målet ved bruk av APFSDS er ytterst effektfull, med både sjokk- og splintskader, varmeutvikling og påfølgende eksplosjoner og brann som vanlige scenarioer ved treff. 

Prosjektilet har ingen sprengladning. Det er kun den kinetiske energien som gir virkningen i sammenstøtet.

Ammunisjonen finnes også i en versjon med sporlys, *APFSDS-T* (*T* står for tracer).

Inntrengningsdybden har sammenheng med farten og lengden på pilen. For eksempel kan den være 400 mm i RHA på 3&nbsp;000 meter for en pil som er 55 cm lang.

## Se også
* Pilammunisjon (APDS)
Hognfjorden

**Hognfjorden** (nordsamisk: *Onafierda*) er en fjord på vestsiden av Hinnøya i Sortland kommune i Nordland. Fjorden strekker seg fra Holmen og Kvalsaukan ved Sortlandssundet østover til Eidbukta, der den svinger nesten 90 grader og går med navnet Sørfjorden sørover til Sørfjordbotn.

Fylkesvei 82 går over Kvalsaukan bru over den ytre delen av Hognfjorden. Brua ble åpnet i 1975. Fra Holmen går fylkesvei 960 på nordsiden av fjorden til Eidbukta og over Godfjordeidet til Godfjorden. Fra Osvoll går kommunal og privat vei gjennom Osvolldalen til Sørfjorden, og privat vei videre til Gombogen i Kvæfjord.

## Referanser
Kvalsaukbrua

**Kvalsaukbrua** er ei bru som krysser Hognfjorden på Hinnøya, i Sortland kommune i Nordland. Den er en del av fylkesvei 82#Sortland. Brua er 401 meter lang og har seilingshøyde 8 meter.

Kvalsaukbrua ble tatt i bruk den 5. september 1974, og er en av Vesterålsbruene. Disse ble oppført på 1970-tallet som en del av et interkommunalt samarbeid mellom de berørte kommunene i Vesterålen og Statens vegvesen, og gav kommunene fergefri veiforbindelse. Kvalsaukbrua var den eneste av de 4 bruene som ikke ble finansiert med bompenger.

Kvalsaukbrua og de øvrige Vesterålsbruene ble prosjektert av firmaet Aas-Jakobsen AS, Oslo.

De andre Vesterålsbruene er Sortlandsbrua, Andøybrua og Hadselbrua. Sammen med Sortlandsbrua erstattet Kvalsaukbrua fergestrekninga mellom Sortland og Maurnes.

## Se også
*Sortlandsbrua
*Hadselbrua
*Andøybrua

*Liste over broer i Norge
*Liste over broer i Norge etter lengde

## Eksterne lenker
* The World's Longest Tunnel Page (bru-delen)
Vestnesfjellene

**Vestnesfjellene** er et fjellmassiv som hovedsakelig ligger i Vestnes kommune i Møre og Romsdal.  De ligger nord for Sunnmørsalpene, vest for Romsdalsalpene.
De er primært viktige for friluftsliv og delvis for fjellklatring.

## Fjelltopper i Vestnes over 1&nbsp;000 [[moh]]

*Sandfjellet (ved Lauparen), 1&nbsp;470
*Lauparen, 1434
*Gjeitmjølktinden, 1&nbsp;361
*Brudefølgjet, 1&nbsp;345
*Rollsbotnskorka, 1&nbsp;333
*Svartevasstinden, 1&nbsp;259
*Sunnmørslauparen, 1&nbsp;253
*Kvitnyken, 1&nbsp;244
*Trolltinden, 1&nbsp;241
*Øspetinden, 1&nbsp;228
*Midttinden, 1&nbsp;220
*Storknubben, 1&nbsp;208
*Sessknubben, 1&nbsp;200
*Sprovstinden, 1&nbsp;194
*Trolltinden (Brustinden), 1&nbsp;170
*Blåtinden, 1&nbsp;166
*Næremstindane, 1&nbsp;164
*Litleskorka, 1&nbsp;164
*Høgsvora, 1&nbsp;163
*Ytstetind, 1&nbsp;162
*Remmemstind, 1&nbsp;090
*Øspefonna, 1&nbsp;084
*Sandtinden, 1&nbsp;065
*Blåskjerdingen, 1062
*Blåfjellet, 1&nbsp;043
*Sandfjellet, 1&nbsp;041
*Brustindene (mellom Varfjellet og Remmemstind), 1&nbsp;001

Oversikten er laget av Marianne Frøland.  Fjellmassivet og ruter er omtalt i *Fjellgeita* utgitt av Trimgruppa ved Tomrefjord Idrettslag og *Til Fjells i Vestnes* utgitt av Nils R. Eidhammer og Øystein Hole.
Christine Goitschel

**Christine Goitschel** (født 1944) er en fransk tidligere alpinist. Hun er søsteren til Marielle Goitschel.

Christine Goitschel kunne feire sin største sportslige suksess i OL 1964 i Innsbruck. Hun ble olympisk mester i slalåm, foran søsteren Marielle. I storslalåmrennet, som søsteren vant, delte Christine sølvmedaljen med kanadiske Jean Saubert.

Christine Goitschel vant ett renn i verdenscupen i karrieren, storslalåmrennet i Franconia i New Hampshire 11. mars 1967.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rosi Mittermaier

**Rosemarie «Rosi» Mittermaier** (1950–2023) var en tysk alpinist.

Hun gikk sensasjonelt til topps i både slalåm og utfor under OL 1976 i Innsbruck. I tillegg til dette tok hun sølvmedalje i storslalåm. Samme år vant hun i tillegg verdenscupen sammenlagt.

Siden 1980 var hun gift med alpinisten Christian Neureuther. De er foreldre til alpinisten Felix Neureuther.

## Meritter
### Resultater verdensmesterskap
Resultatene var som følger:

Fra 1948 til og med 1980, Vinter-OL var også alpint verdensmesterskap.
Ved verdensmesterskapene fra 1954 til og med 1980, kombinasjonen var et "papir-renn" som brukte resultatene fra tre øvelser (utfor, storslalåm, slalåm).

### Resultater olympiske vinterleker
Resultatene var som følger:

### Verdenscupseire
* Verdenscupen: 10 enkeltseire (1 storslalåm, 8 slalåm, 1 kombinasjon) 1 sammenlagtseier (1976)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*
Voksenåsen

**Voksenåsen** er et høytliggende område i bydel Vestre Aker i Oslo, 502,4 meter over havet, avgrenset av Holmenkollbanen i sør, vest og nord. Nord for området ligger Tryvannshøyden og Nordmarka, med Sørkedalen i vest, Bogstad i sørvest og Holmenkollen i sørøst. 

## Holmenkollbanen og boligstrøk
Holmenkollbanen snor seg rundt åsen, og har fire stasjoner i området. Da banen ble forlenget fra Holmenkollen i 1916, ble utbyggingen av åsen forsøkt stimulert for å øke kundegrunnlaget. Fremdeles preger banen bosetningsmønsteret, og tidligere var nesten all bebyggelse plassert langs med eller nær linjen. Senere er imidlertid områder lengre unna banen også blitt utbygget. Hver av de fire stasjonene betjener ulike underområder, som kan regnes som egne strøk:

***[[Voksenlia stasjon|Voksenlia]]**, tidligere *Lia stasjon*, ligger lengst sør i området, bak Holmenkollbakken. Området består stort sett av villa- og rekkehusbebyggelse.
* **[[Skogen stasjon|Skogen]]**, tidligere *Voksenskogen stasjon*, ligger lengst vest. Nedenfor stasjonen ligger bussholdeplassen *Voksen skog*, som er endestopp for linje 42 og 45. Området er preget av et stort rekkehusfelt (Skogen boligsameie), bygget på starten av 1980-tallet i den bratte skråningen nedenfor stasjonen.
* **[[Lillevann stasjon|Lillevann]]** ligger nordvest i området. Stasjonen og området er kalt opp etter tjernet Lillevann. Nedenfor den bratte skråningen vest for stasjonen ligger et større tjern, Strømsdammen, med adkomst fra Skogen boligsameie og fra Søkredalen. Området ligger helt inntil Markagrensen, og er spredt bebygd.
* **[[Voksenkollen stasjon|Voksenkollen]]** danner den øverste delen av Voksenåsen og har en silhuett som er synlig både mot nord-vest fra Oslo og mot nord-øst fra Bærum og Sørkedalen. Den inngår i de høydedrag som skaper Oslos grønne synsrand og profil. Voksenkollen er et viktig adkomststed for alle brukere av Nordmarka via Holmenkollveien/Voksenkollveien og med Holmenkollbanens stasjoner Voksenkollen og endestasjonen Frognerseteren

## Utdanning
Ned mot Bogstad ligger barneskolen Grindbakken. Med unntak av Voksentoppen skole, en spesialskole for elever med allergi, ligger ingen andre skoler i området. Ungdomsskoleelever fra området går, sykler, blir kjørt eller tar Holmenkollbanen ned til Midtstuen skole, mens man må nærmere Oslo sentrum for å finne nærmeste videregående skole.

## Referanser




## Se også
* Voksenkoll-ulykken (1945) – en flyulykke som fant sted godt og vel 1&nbsp;km (i luftlinje) syd for Voksenkollen stasjon
* Voksen
* Fjell i Oslo
Tryvannstua

**Tryvannstua** er en turisthytte mellom Tryvannene i Oslomarka, i nærheten av Tryvann Vinterpark.
Hytta ble bygd i 1931 blant annet med nedfallstømmer fra stormen i 1930, og utvidet
i 1965.  I dag er hytta åpen året rundt med servering.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* Tryvannstua sportsstue
Tippeligaen 2006

**Tippeligaen 2006** var den 17. sesongen av Eliteserien i fotball som gikk under navnet Tippeligaen. Stabæk og Sandefjord var nyopprykket for sesongen. Serien startet 9. april og sluttet 5. november. 

* Sesongens første mål ble scoret av Stian Ohr etter 17 minutter i kampen mellom  og Tromsø.

* Sesongens første gule kort fikk Kjetil Wæhler etter 22 minutter i kampen mellom  og .

* Sesongens første røde kort fikk Daniel Berg Hestad etter 74 minutter i kampen mellom  og Tromsø.

## Tabell

Odd Grenland slo Bryne 3–0 hjemme og 7–1 borte i to kvalifiseringskamper og beholdt plassen.

## Statistikk


●
Tromsø
●
Rosenborg
●
Molde
●
Brann
●
Viking
●
Start
●
HamKam
●
Lillestrøm
●
Vålerenga, Lyn
●
Stabæk
●
Fredrikstad
●
Sandefjord
●
Odd Grenland


### Klubbenes budsjetter
### Budsjett

* Tallene for 2006 er ikke endelige. Tilsammen for de 14 klubbene er budsjettet på 743 millioner kroner, mot 566,5 millioner i 2005 for de samme klubbene. 

**Kilde:**
*Alle klubbene øker budsjettet - artikkel hos Fædrelandsvennen.

## Dommere

Norges Fotballforbund satte opp disse dommerne for sesongen 2006:

## Målskårere

**19 mål:**
*Daniel Nannskog, Stabæk

**18 mål:**
*Veigar Páll Gunnarsson, Stabæk

**17 mål:**
*Steffen Iversen, Rosenborg

**11 mål:**
*Michael Mifsud, Lillestrøm
*Peter Ijeh, Viking
*Ole Martin Årst, Tromsø

**10 mål:**
*Robert Koren, Lillestrøm
*Andreas Tegström, Sandefjord

**9 mål:**
*Bengt Sæternes, Brann
*Jan Derek Sørensen, Vålerenga

**8 mål:**
*Simen Brenne, Fredrikstad
*Chinedu Ogbuke, Lyn
*Tommy Knarvik, Sandefjord

**7 mål:**

**6 mål:**

**5 mål:**

**4 mål:**

**3 mål:**

**2 mål:**

**1 mål:**

## Terminliste













## Resultattabell
* **Tabellen leses slik**: Hjemmekamper ligger vannrett, mens bortekamper er plassert loddrett. ''(Merk at bortemål er plassert til høyre i loddrett kolonne). 

## Se også
*Kvalifisering til Eliteserien i fotball

## Eksterne lenker
* Slik blir Tippeligaen 2006 – en webloggartikkel hos Dagbladet.
Perrine Pelen

**Perrine Pelen** (født 1960) er en fransk tidligere alpinist.

## Meritter
### Olympiske leker
* OL 1980 &ndash; bronse i slalåm
* OL 1984 &ndash; sølv i slalåm, bronse i storslalåm

### Verdensmesterskap
* VM 1982 &ndash; sølv i slalåm, sølv i kombinasjonen
* VM 1985 &ndash; gull i slalåm

### Verdenscupseire

Perrine Pelen vant i tillegg 14 enkeltrenn i verdenscupen, og vant slalåmcupen sammenlagt i sesongen 1979/80 (nummer to i sesongene 1976-77 og 1977-78).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Aase Lionæs

**Aase Wind Lionæs** (1907–1999) var en norsk økonom og Ap-politiker. Hun var stortingsrepresentant for Oslo i seks perioder 1954–1977, og medlem av Den Norske Nobelkomite 1948–1978. Fra 1968 til 1978 var hun leder av Nobelkomiteen.

## Liv og virke
Hun tok artium i 1926 og ble cand.oecon. ved Universitetet i Oslo 1930. Hun studerte senere et år ved London School of Economics i 1935–1936. Sammen med Arne Skaug utga hun boka *Tidens socialøkonomi*, som de selv kalte den første lærebok på norsk skrevet ut fra et klart sosialistisk perspektiv. De skrev også flere bøker sammen.

Hun var sentralstyremedlem i AUF 1930-1934, leder for Arbeiderpartiets kvinnesekretariat fra 1945 til 1953 og sentralstyremedlem i Arbeiderpartiet 1936-1953. Lionæs satt i Oslo bystyre 1934–1937 og 1945–1947. 

Lionæs arbeidet som sekretær Arbeidernes Opplysningsforbund 1932–1936 og redaktør for *[[Arbeiderkvinnen]]* 1936–1953.

Hun var valgt stortingsrepresentant i fem perioder 1958–1977 og fast møtende vararepresentant i perioden 1954–1957 for statsråd Rakel Seweriin og statsminister Einar Gerhardsen. Hun var første kvinne i finanskomiteen og komiteens første kvinnelige leder, første kvinnelige delegat til FN, og første kvinne i Stortingets presidentskap.

På Stortinget kjempet hun blant annet for liberalisering av abortloven, og fremmet forslag om at kvinnelige prester skulle bli tillatt i statskirken. Som medlem av Nobelkomiteen var hun både omstridt og avholdt. Som leder av komiteen gikk hun i bresjen for å tildele Nobels fredspris til Henry Kissinger og Le Duc Tho i 1973 og til Menachem Begin og Anwar Sadat i 1978.

Hun var formann i Redd Barna 1948-1951 og formann i Den norske Helsingforskomité. Aase Lionæs var blant stifterne av organisasjonen VINA (Venner av Israel i Norsk Arbeiderbevegelse). I 1950 ble hun utnevnt til æresdoktor ved Western College, Oxford, Ohio, USA.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
## Eksterne lenker
* 
* 
*
Sverre Støstad

**Sverre Kornelius Eilertsen Støstad** (1887–1959) var en norsk skogs- og anleggsarbeider og Arbeiderparti–politiker fra Trondheim. Han var stortingsrepresentant i sju perioder 1922–1949, sosialminister 1939–1945 og parlamentarisk leder for Ap i tre perioder. Han var stortingsrepresentant for valgkretsen Kjøpstedene i Sør-Trøndelag og Nord-Trøndelag fylker. I én periode (1925–1927) representerte han Norges Kommunistiske Parti.  
## Bakgrunn
Han ble født på husmannsplassen Auntrøa under Støstad i Øvre Kvam i nåværende Steinkjer kommune. Han var først jord- og skogsarbeider frem til 1908, deretter anleggs- og bygningsarbeider frem til 1918. Fra 1918 var han bosatt i Trondheim og arbeidet som assistent ved Trondheims offentlige arbeidskontors håndverks- og handelsavdeling. Han var sosialrådmann i Trondheim 1945–1957.

## Politisk arbeid
Støstad meldte seg inn i Arbeiderpartiet første gang i 1908 og fikk snart verv knyttet til arbeiderbevegelsen i Trondheim. Han var stortingsrepresentant for Arbeiderpartiet fra 1921, men ble med over til NKP da partiet ble etablert i 1923. Han ble i 1923 første formann i Norges Kommunistiske Parti (NKP) etter bruddet med Arbeiderpartiet. Han markerte seg tidlig som en del av NKPs høyrefløy og ble ikke gjenvalgt i 1925. Etter valget i 1924, der NKP gjorde et dårligere valg enn forventet, argumenterte Støstad for å samle de tre arbeiderpartiene. I tråd med dette deltok han på samlingskongressen mellom Arbeiderpartiet og Norges Socialdemokratiske Arbeiderparti i 1927, og ble følgelig ekskludert fra NKP. Han representerte deretter Arbeiderpartiet på Stortinget frem til 1949.

Støstad var blant annet parlamentarisk leder for Arbeiderpartiets stortingsgruppe i Hornsruds korte regjeringsperiode i 1928, 1935–1939 og 1945–1947, odelstingspresident 1935–1939, sosialminister i Johan Nygaardsvolds regjering 1939–1945, medlem av Regjeringsdelegasjonen som fungerende sjef for Sosialdepartementet og Forsyningsdepartementet 14.–31. mai 1945. Han satt i Trondheim bystyre 1922–1945, og hadde en rekke styreverv: styreformann for Regionsykehuset i Trondheim 1948-1959, formann Arbeidsløshetsrådet 1939-1947. Han var medlem av ordensrådet for St. Olavs Orden 1945-1951.

Det har vært hevdet at Støstad var Einar Gerhardsens førstevalg som avløser, da han i 1951 gikk av som statsminister og Oscar Torp overtok. Rolf Gerhardsen sier dette i sin biografi om broren, som imidlertid selv i ettertid sa at dette skyldtes en misforståelse. Historikeren Hans Olav Lahlum konkluderer likevel i sin bok om statsrådskifter i Arbeiderpartiet at «med all sannsynlighet var altså Sverre Støstad Gerhardsens hemmelige førstevalg som ny statsminister i 1951».

## Referanser



## Eksterne lenker
* 
*
Idrettsklubben Junkeren

**Idrettsklubben Junkeren** (stiftet 1958) er en fotball- og håndballklubb fra Bodø med tilhørighet i bydelen Rønvika. 

## Fotball
I 2006-sesongen var klubben sammen med  Bodøs nest beste herre-seniorlag, med spill i 3. divisjon (nivå 4), men rykket senere ned til 4. divisjon. I 2010 vant Junkeren kretsmesterskapet i 4. divisjon og rykket dermed opp til 3. divisjon foran 2011.

I 2012 ble Tommy Hansen og Ola Haldorsen trenere. De to neste sesongene endte de nest sist i 3. divisjon avd. 11, før de fikk en solid opptur i 2014 og endte på 3. plass. I 2016 endte de på 2. plass. 

I 2017 ble sesongen avsluttet på fjerdeplass og 2018 på 5. plass. I 2022 ble det opprykk til 2. divisjon (nivå 3) og klubben fikk to sesonger på dette nivået før det ble nedrykk tilbake til 3. divisjon i 2024. Laget rykket opp igjen til 2. divisjon på første forsøk.

## Tabellen

## Tidligere sesonger

## Håndball
Klubben hadde i sin storhetstid på 1990-tallet med lag i eliteserien for damer. Laget spilte seg til eliteserien i 1994-95, ble nr. 4 i Gildeserien i de to følgende sesongene. De rakk også å markere seg internasjonalt i daværende City Cup, med å beseire russiske Kuban Krasnodar i kvartfinale i 1996-97.

Junkerens damelag rykket i 2021/22-sesongen opp fra 2. divisjon til 1. divisjon. 

## Kjente utøvere
* Mini Jakobsen, fotball
* Runar Berg, fotball
* Lene Rantala, håndball
* Tonje Sagstuen, håndball
* Daniel Berntsen, fotball
* Quint Jansen, fotball

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Transportkontroll

**Transportkontroll** refererer til den del av den militære transporttjeneste som omfatter planlegging, iverksetting, overvåking, ledelse og rapportering.

Begrepet transportkontroll er også en fellesbetegnelse for de organer som utfører denne virksomheten.

Begrepet har en tendens til å tilsidesatt til fordel for det engelske begrepet *Movement Control* (Movcon).

I Forsvaret har Forsvarets kompetansesenter for logistikk og operativ støtte det faglige ansvaret for feltet.
Axel Heiberg

:*for den norske høyesterettsadvokaten med samme navn se [[Axel Heiberg (1875–1952)]]*

**Axel Heiberg** (født 16. mars 1848 i Christiania, død 4. september 1932) var norsk finansmann, konsul, mesén og foreningsgrunnlegger.

Han var av slekten Heiberg (oldefar til tidligere Oslo-ordføreren Fabian Stang), gift med Ragnhild Meyer (1849–1937) som var datter av rikmannen Thorvald Meyer (1818–1909).  Etter examen artium 1867 jobbet han i USA og i Hongkong, før han fra 1870 til 1872 var norsk-svensk konsul i Shanghai.  I 1872 var han tilbake i Norge. Han  finansierte etableringen av Ringnes Bryggeri (1876).  Sammen med skipsreder Thomas Fearnley og bryggerieierne Amund og Ellef Ringnes finansierte han Fridtjof Nansen og Otto Sverdrups ekspedisjoner til Grønland, ved å bli reder og medeier i skuta «Fram» (se Nansens Fram-ekspedisjon).  For det siste fikk sponsorene hver sin øy oppkalt etter seg. Heiberg har gitt navn til Axel Heibergs land i Canada. Også Axel Heiberg-breen i Antarktis og Axel Heiberg-øyene utenfor kysten av Sibir bærer hans navn. Heiberg ble utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden i 1896, han ble forfremmet til kommandør av 1. klasse i 1902 og han fikk storkorset i 1908. I 1897 ble han innvalgt i Det Norske Videnskaps-Akademi, og han mottok Borgerdådsmedaljen i gull i 1923.

Heiberg hadde på 1880-tallet bygd opp Strand gård i Lyngdal i Flesberg, fremdeles i familiens eie i 2022. I 1898  tok Axel Heiberg del i stiftelsen av Det norske Skogselskap, der han var formann og daglig leder inntil 1923. I 1948 ble Heiberg avbildet på et frimerke i samband med Skogselskapets 50-årsjubileum.

I 1878 deltok han i stiftelsen av Christiania Roklub (sammen med tre andre), og noe senere «Konsul Axel Heibergs og Fabrikkeier Hans B. Fasmers fond» (i 1915 overført til Nansenfondet).  Det Norske Pengelotteri ble også etablert av ham.  De to statuene av Henrik Ibsen og Bjørnstjerne Bjørnson ved Nationaltheatret er finansiert av Heiberg.

## Litteratur
* W.C. Brøgger, «Axel Heiberg in memoriam» i *Nordisk Tidskrift för Vetenskap, Konst och Industri*, 1932.

## Referanser
Picabo Street

**Picabo Street** (født 3. april 1971 i Triumph i Idaho i USA) er en tidligere amerikansk alpinist. Hun representerte det amerikanske skilandslaget for første gang i 1989, bare 17 år gammel. Hun har utgitt selvbiografien *Nothing to Hide* (ISBN 0-07-140693-X).

## Meritter
* OL 1994: sølv i utfor
* OL 1998: gull i Super-G
* VM 1993: sølv i kombinasjon
* VM 1996: gull i utfor, bronse i super-G
* Verdenscupen: Vant utforcupen i 1995 og 1996

### Pallplasseringer i verdenscupen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Bürgerbräukeller

**Bürgerbräukeller** var en stor vertshuskjeller i München i Tyskland. Frem til 1933 var det et av de foretrukne møtelokalene for Det nasjonalsosialistiske tyske arbeiderparti.

Det var i Bürgerbräukeller at Adolf Hitlers mislykkede Ølkjellerkupp fant sted. Herfra la de sammensvorne ut på sin marsj mot *Feldherrnhalle* tidlig om morgenen 9. november 1923.

Fra og med 1933, og alltid på den 8. november, holdt Hitler en tale her for tidligere deltakere ved kuppforsøket. Den 8. november 1939 unnslapp han et attentat mot sitt liv her. Men åtte personer ble drept, og 63 andre ble såret. Hitler hadde forlatt lokalet noen få minutter før opprinnelig planlagt. Attentatsmannen Georg Elser ble henrettet den 9. april 1945 i Dachau.

Skadene på Bürgerbräukeller var så omfattende at man da ikke så seg tjent med å gjenoppbygge det. Noe var likevel brukbart, og frem til krigsslutt i 1945 var det matlager her. Så var det kantine for den amerikanske hæren. I 1958 gjenåpnet man det som stort vertshus og selskapslokaler. I 1979 ble hele komplekset revet, og andre bygninger reist.

## Litteratur
* Karl Stankiewitz: *Aus is und gar is! Wirtshäuser, Theater, Cafés, Nachtclubs und andere verlorene Orte Münchner Geselligkeit*. Allitera Verlag, München 2018, ISBN 978-3-96233-023-1.
Daniela Ceccarelli

**Daniela Ceccarelli** (født 25. september 1975 i Rocca Priora) er en italiensk alpinist.
I 2002 vant hun overraskende gull i Super-G i OL i Salt Lake City.

## Pallplasseringer i verdenscupen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Steve Harley

**Stephen Malcolm Ronald Nice** (1951–2024), kjent som **Steve Harley**, var en britisk artist innenfor sanger/låtskriver-tradisjonen. Harley grunnla bandet Cockney Rebel i 1973 med gitaristen Jean Paul Crocker, bassist Paul Jeffreys, keyboardist Milton Reame James og trommeslager Stuart Elliot. Etter andrealbumet, *The Psychomodo*, ble bandet oppløst som følge av interne konflikter. Steve Harley hentet inn nye musikere før tredjealbumet, *The Best Years of Our Lives*, nemlig Duncan Mackay (tangenter), Stuart Elliot (trommer), George Ford (bass), og Jim Cregan (gitar). 

De første albumene fremstår som en avantgarde-kitchy, glamteatralsk poprock, i slekt med David Bowie og Roxy Music, med el-fiolin i stedet for el-gitar, mens etter midten av 1970-tallet er det en mer moden artist som kommer til syne, spesielt i «Timeless Flight» fra 1976. Bob Dylan er en opplagt referanse på tekstsiden. Harley oppløste bandet og flyttet til USA i 1977, der solokarrieren snublet i startgropen, delvis på grunn av et for stort inntak av champagne og kokain. Han ga ut to soloplater på slutten av 1970-tallet. På 1980-tallet holdt Harley seg vekk fra rampelyset, unntatt en skuespilleropptreden på Broadway i rollen som dikteren Marlowe. Han startet på ny frisk på 1990-tallet, og turnerer den dag i dag. Høsten 2005 kom albumet *The Quality of Mercy* ut, og høstet gode kritikker.

Steve Harley er mest kjent for listetoppsingelen «(Come Up And See Me) Make Me Smile» fra albumet *The Best Years of Our Lives* (1974), produsert av Alan Parsons. Andre kjente låter er «Mr. Soft», «Judy Teen», «Sebastian», «The Psychomodo» og coverversjonen av George Harrisons «Here Comes The Sun».

I desember 2023 skrev Harley på sin nettside at han kjempet mot kreft og derfor ikke kunne gjennomføre konserter i 2024. Han døde fredelig i sitt hjem 17. mars 2024.

## Trivia
Sangen «(Come Up And See Me) Make Me Smile» ble benyttet i en norsk reklame for Lotto midt på 2000-tallet.

## Diskografi
**Cockney Rebel**:
* *The Human Menagerie* – 1973
* *The Psychomodo* – 1974

**Steve Harley & Cockney Rebel**:
* *The Best Years of Our Lives* – 1975
* *Timeless Flight* – 1976
* *Love`s a Prima Donna* – 1976
* *Face to Face* – 1977
* *The Quality of Mercy* – 2005
**Birmingham - live with orchestra & choir* – 2013

**Steve Harley (soloalbum)**:
* *Hobo With a Grin* – 1978
* *The Candidate* – 1979
* *Yes You Can* – 1991
* *Poetic Justice* – 1996
* *Stranger comes to Town* – 2010
* *Uncovered* – 2020

**Samlingsalbum**:
* *A Closer Look* – 1975
* *The Best of Steve Harley and Cockney Rebel* – 1980
* *Collection* – 1981
* *Greatest Hits* – 1987
* *The Collection* – 1988
* *Make Me Smile – The Best of Steve Harley and Cockney Rebel* – 1992
* *More Than Somewhat – The Very Best of Steve Harley* – 1998
* *The Cream of Steve Harley & Cockney Rebel* – 1999
* *Best of the 70's* – 2000
* *The Ultra Selection* – 2005
* *The Cockney Rebel – A Steve Harley Anthology* (2006)
* *The Best of Steve Harley and Cockney Rebel* (2008)
* *Cavaliers: An Anthology 1973-1974* (2012)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Steve Harley – offisiell hjemmeside
Peter Andreas Blix

**Peter Andreas Blix** (1831–1901) var en norsk arkitekt og ingeniør.

Blixtunnelen som åpnet i 2022 er oppkalt etter han.

## Biografi

Han var utdannet i Hannover og Karlsruhe i Tyskland i perioden 1851–1855.

I perioden 1856–1863 arbeidet han i Kanalvæsenet med utbygging av kanaler og elver, herunder bygninger i tilknytning til disse. Senere slo han seg ned i Bergen og ble etter hvert privatpraktiserende arkitekt. Her arbeidet han blant annet med restaureringen av Bergen domkirke. Han har tegnet en rekke villaer i Bergen, blant annet Moldegaard villa i Os kommune.

Blix arbeidet som jernbanearkitekt fra 1873 til 1877 og tegnet i den perioden stasjonsbygninger for Jærbanen, Dovrebanen, Meråkerbanen, Rørosbanen og Østfoldbanens vestre linje. Blant hans best kjente stasjonsbygninger er bystasjonene i tegl på sistnevnte linje, det vil si Moss, Fredrikstad, Sarpsborg og Halden. Mens han holdt på med dette arbeidet, oppstod en konflikt som endte med at Blix gikk på dagen, og en rekke av Blix' stasjonsbygninger ble fullført under Blix' etterfølger Balthazar Lange, som også videreutviklet noen av stasjonstypene.

Blix var en aktiv bidragsyter til Fortidsminneforeningen, hvor han blant annet bidro med midler til å kjøpe middelalderkirken i Moster. I 1890-årene arbeidet han med rehabiliteringen av Akershus slott og festning.

Blix var sentral i restaureringen av Hopperstad stavkirke og Hove kirke i Vik i Sogn og Fjordane. Han er gravlagt i Hove kirke.

Det var Blix som i 1874 tok initiativet til stiftelsen av Den norske ingeniør- og arkitektforening, som i dag er videreført i Tekna. 

Kongen utnevnte 21. januar 1896 Blix til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden «for fortjenstfuld kunstnerisk Virksomhed». 

Blix var også en habil akvarellmaler og malte flere scener fra Oslos bymiljø.

## Verker (utvalg)
Årstallet angir byggverkets ferdigstillelse:

* 1874: Bryggerhuset ved siden av Steinvik stasjon
* 1875?: Betjentbolig med uthus på Koppang stasjon
* 1876: Opphus stasjon
* 1877: Rognes stasjon – tatt av flom i 1940
* 1878: Vestby stasjon
* 1878: Oppegård stasjon
* 1879: Dilling stasjon
* 1879: Sandesund stasjon
* 1879: Såner stasjon
* 1879: Skjeberg stasjon
* 1879: Onsøy stasjon
* 1879: Berg stasjon (Østfoldbanen)
* 1879: Ås stasjon
* 1879: gamle Ljan stasjon – revet og erstattet i 1923 med den nåværende stasjonsbygningen
* 1879: Kornsjø stasjon
* 1879: Halden stasjon
* 1879: Moss stasjon
* 1879: Prestebakke stasjon
* 1879: Rygge stasjon
* 1879: Råde stasjon
* 1879: Fredrikstad stasjon
* 1879: Sarpsborg stasjon
* 1880: Stange stasjon
* 1880: Tangen stasjon
* 1881: Hell stasjon – den første stasjonsbygningen, revet i forbindelse med at stasjonen ble flyttet vestover i 1902
* 1889: Fleischer's Hotel, Voss
* 1891: Hotel Mundal, Fjærland i Sogndal kommune

## Referanser

## Litteratur
* Losnegård, Gaute og Losnegård, Rolf: *Peter Andreas Blix i strid for vern og vekst*, Førde og Leikanger 2001, ISBN 82-91722-16-1

## Eksterne lenker
* NRK fylkesleksikon om P. A. Blix
* Artemisia.no om P. A. Blix
* Peter Blix – et hundreårsminne
Sigrid Wolf

**Sigrid Wolf** (født 14. februar 1964 i Lechtal) er en tidligere østerriksk alpinist.

Wolf kom i rampelyset for første gang under VM 1985 i Santa Caterina, da hun kom på fjerdeplass i utforrennet.

Sigrid Wolf vant gull i super-G under OL 1988 i Calgary, foran Michela Figini og Karen Percy. Dette var første gang det ble arrangert Super-G-renn i olympisk sammenheng. Året etter tok hun sølv i samme disiplin under VM i Vail.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sortlandssundet

**Sortlandssundet** (nordsamisk: *Suorttánuorri*) er sundet mellom Langøya og Hinnøya i Vesterålen. Sundet krysses av Sortlandsbrua mellom Sortland på Langøya og Strand på Hinnøya.

Sør for Sortlandssundet skiller Hadselfjorden Hadseløya på den ene siden og Hinnøya og Austvågøya på den andre siden. Nord for Sortlandssundet skiller Gavlfjorden Langøya og Andøya, og Risøysundet skiller Andøya og Hinnøya.

Hurtigruta går gjennom Sortlandssundet, med anløp på Sortland mellom Stokmarknes og Risøyhamn.

Før bruene i Vesterålen ble bygd gikk det flere ferger over Sortlandssundet. I tillegg til ferga mellom Sortland og Strand, gikk det ferge mellom Sortland og Maurnes, og mellom Sortland og Djupfjorden.

## Eksterne lenker
* Sortland Havn: Seilingsforhold i Sortlandssundet
Stefan Ishizaki

**Stefan Ishizaki** (født 15. mai 1982) er en svensk tidligere fotballspiller.

Han har japansk far. Han var 2 sesonger i Vålerenga.

Grunnen til at han gikk over til IF Elfsborg fra Vålerenga IF er at han følte at han fikk for liten spilletid. I 2005 uttrykte han at han ville tilbake til Sverige men dro ikke før 2006.

Han har tidligere spilt i Rågsveds IF, Genoa CFC og AIK.

Ishizaki spiller på midtbanen, som oftest på høyre side.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dexter Blackstock

**Dexter Blackstock** (født 20. mai 1986) er en engelsk fotballspiller som for tiden er klubbløs.

Han er angrepsspiller, og har representert  på U-20 nivå. 

## Biografi
Blackstock startet sin fotballkarriere i Oxford United, men ble solgt til Southampton for £275 000 i mai 2003. Han debuterte i Premier League den 16. oktober 2004 mot Everton, og scoret 3 mål i Ligacupen mot Colchester United den 27. oktober 2004. Sitt første ligamål for Southampton fikk han bokført den 13. november 2004 da de vant 2-1 over Portsmouth. Etter å ha spilt 9 ligakamper og scoret 1 ligamål for *the Saints* i første del av 2004/05-sesongen ble han i februar 2005 lånt ut til Plymouth Argyle. Han debuterte for Plymouth den 5. februar 2005 i en ligakamp mot Reading, mens hans første mål for *the Pilgrims* kom 22. februar 2005 i en ligakamp mot Sheffield United. Etter å ha scoret 4 ligamål på 14 kamper for Plymouth returnerte han til Southampton da 2004/05-sesongen var over. 

Blackstock spilte 6 ligakamper for *the Saints* i starten på 2005/06-sesongen før han i oktober 2005 skrev under på en 1-måneds utlånsavtale med Derby County. Han debuterte i ligasammenheng for Derby mot Queens Park Rangers den 29. oktober 2005, og i denne kampen scoret han også sitt første mål for Derby County. Utlånsavtalen ble forlenget med en måned to ganger, men da Southamptons manager Harry Redknapp forlot klubben i desember 2005 ble Blackstock hentet tilbake etter å ha spilt 9 ligakamper, og scoret 3 ligamål, for *the Rams*. I siste del av 2005/06-sesongen scoret han 3 ligamål på 13 kamper for Southampton. 

I august 2006 gikk Blackstock til Queens Park Rangers for et beløp rundt £500 000. Han debuterte for Rangers den 12. august 2006 da de slo Southend United 2-0 i en ligakamp, mens hans første ligamål for *the Hoops* kom 9. september 2006 da QPR spilte 1-1 mot Plymouth Argyle. Totalt scoret Blackstock 13 ligamål på 39 kamper for Rangers i 2006/07-sesongen. 

## Karriere som spiller

## Kilder
* Rollin, Glenda & Rollin, Jack: *SKYSPORTS FOOTBALL YEARBOOK 2006-07* (side 535).  Headline Book Publishing, London. ISBN 0-7553-1526-X

## Eksterne lenker
*
Holm (Sortland)

**Holm** er et sted helt nord i Sortland kommune i Vesterålen. Stedet tilhørte fram til 1963 Langnes (nå Øksnes) kommune. Holm ligger på Langøya, ved innløpet til Lifjorden. 

Stedet er knyttet til omverdenen med en kommunal vei (dårlig grusvei) og fylkesvei til de mer sentrale delene av kommunen. Veien mellom Vikosen og Holm var hovedveien mellom Sortland og Alsvåg fra den ble bygd på 1930-tallet til veien over Frøskelandseidet ble bygd.

Holm er i dag for det meste fraflyttet, men det finnes fremdeles et gårdsbruk igjen på stedet.

## Historie
Fram til tidlig på 1960-tallet gikk det rutebåt over Lifjorden fra Holm.  Kaia på Holm ble revet i 1992, etter at den hadde stått til nedfalls i mange år.

Holm har utsikt rett mot nord, ut Gavlfjorden mellom Langøya og Andøya. På stedet finnes også ei strand med korallsand. Sør for Holm ligger Harhalsvatnet, som er populært som fiskevann.

## Referanser
Øyvind Bolthof

**Øyvind Bolthof** (født 30. mars 1977) er en norsk tidligere fotballspiller fra Oslo. 

Han var målvakt og kom til Vålerenga i 1995. Han har også spilt for Bøler IF, Lyn, Bækkelaget og Årvoll.

Han storspilte for Vålerenga da de vant cupfinalen i 2002, og var med i landslagsdiskusjonen, men ble aldri tatt ut. Spilte ikke en eneste seriekamp i 2005, 2006, 2007 eller 2008 sesongen. Etter 2009-sesongen ble Bolthof og klubben enig om å avslutte samarbeidet.

## Referanser
Vestre Jakobselv

**Vestre Jakobselv** (i dagligtale: *Jakobselv*; nordsamisk: *Ánnejohka*; kvensk og finsk: *Annijoki*) er et tettsted og tidligere fiskevær i Vadsø kommune i Finnmark med  innbyggere per 1. januar . Stedet har egen barne- og ungdomsskole med 65 elever, et samfunnshus, svømmehall, fotballbane og lysløype. Idrettslaget Polarstjernen il holder til her. Idrettslaget driver aktivitet innen fotball og ski.

Vestre Jakobselv ligger ved Varangerfjorden og Jakobselva har sitt utløp her. Laksefiske trekker mange tilreisende i sommeresongen, da elva er fiskerik. I Lilledalen ligger Vestre Jakobselv Camping som gir gode muligheter for overnatting. Mulighet for overnatting er det også på kai-anlegget Pikkuskitsi, som ligger ved elva nedenfor brua. Næringslivet i bygda er til stede med entreprenører, bilforhandlere/verksteder, butikk og bensinstasjon. I skogs- og fjellområdene i bygda er det et rikt hytteliv. Jakt- og fiskemulighetene i disse områdene er gode.

Bygda har sitt eget musikk- og drillkorps, et eget idrettslag som har tilbud innen fotball, ski og trening for alle aldersgrupper. Vestre Jakobselv har også sitt eget revylag, Jakobselvrevyen, som hvert år holder forestillinger for fullsatte saler. I tillegg finnes det en rekke andre lag og foreninger i bygda.

## Hvordan reise til Vestre Jakobselv
Fra Vadsø til Vestre Jakobselv tar det om lag 15 minutter med bil. Vadsø har hurtigruteanløp. Den ankommer Vadsø syv dager i uken stort sett hele året.

Widerøe flyr til Vadsø lufthavn fra stamflyplassene i Tromsø, Alta og Kirkenes hvor det er gode tilknytningsmuligheter fra rutene til SAS og Norwegian.

Det er også mulig å fly til Kirkenes og kjøre bil derfra til Vestre Jakobselv. Turen rundt Varangerfjorden tar om lag to timer.

## Se også
*Grense Jakobselv
## Referanser


## Eksterne lenker
* kort om fiske i elva
* Randulf Valle beskriver fisket i Jakobselva
* Side om Vestre Jakobselv skole 
* undersøkelser i elva.
* siden finsk.no
* ei privat side fra bygda...
* Vestre Jakobselv Camping
Langøysundet

**Langøysundet** er et sund i Hadsel kommune i Vesterålen i Nordland. Det går i retning øst-vest mellom Langøya i nord og Hadseløya og Børøya i sør. Langøysundet krysses av Hadselbrua mellom Langøya og Børøya.

## Referanser
Eidsfjorden (Vesterålen)

:*For andre fjorder med samme navn, se [[Eidsfjorden]].*

**Eidsfjorden** (nordsamisk: *Nuorrevuotna*) er en fjord i Vesterålen i Nordland. Fjorden er 25 kilometer lang og den danner et skille mellom den østlige og den vestlige delen av Langøya.

Fjordens navn kan ha betydningen «fjorden med de mange eider». Disse er: eidet mot Sortlandsundet over Holmstaddalen, Vikeidet mot Vikosen i Sortlandssundet, Frøskelandseidet mot Steinlandsfjorden og Lifjorden, eidet mot Romsetfjorden, Skjellfjordeidet mellom fjordarmen Bjørndalsfjorden og Skjellfjorden, og eidet mellom fjordarmen Olderfjorden og Ånnfjorden.

Størstedelen av fjorden er i dag i Sortland kommune. Denne indre delen ble overført fra Hadsel til Sortland i 1963. Den ytre østre delen hører fremdeles til Hadsel kommune. Den ytre vestre delen av fjorden tilhører Bø kommune. Botnen av Bjørndalsfjorden, aller innerst i den vestre delen av Eidsfjorden, tilhører Øksnes kommune.
1
Innerst i Eidsfjorden ligger Frøskeland, som er knutepunkt for flere veier i området. Fylkesvei 820 passerer den indre delen av fjorden på vei fra Sortland til Bø. Fylkesvei 821 tar av på Frøskeland og går mot Øksnes. Det går også fylkesvei fra Frøskeland via Holmstad og Slåttnes til Sandnes (ved Hadselbrua). I vest når veinettet i Bø fram til Guvåg ytterst i Eidsfjorden.

## Historie

Eidsfjorden var tidligere kjent som en fantastisk sildefjord. I siste halvdel av 1800-tallet var sildefisket så godt og aktiviteten i fjorden så stor at stedet Sildpollen hadde den nest travleste telegrafstasjonen i landet. Dette var bakgrunnen for at Den Indre Sjømannsmisjon ble stiftet.

Det finnes to kirker i Eidsfjorden. På Holmstad i Sortland ligger Indre Eidsfjord kirke. På Grønning i Hadsel, lenger ute i fjorden, ligger Grønning kirke (også kalt Ytre Eidsfjord kirke).

Et kjent landemerke på vestsiden av Eidsfjorden er fjellet Reka på 605 moh.

Størstedelen av Eidsfjordens vestside er i dag fraflyttet. Men flere gamle hus blir fremdeles vedlikeholdt og brukt som fritidshus. Dette er den eneste delen av Sortland kommune som ikke har veiforbindelse.

## Referanser
Ingrid Storholmen

**Ingrid Storholmen** (født 22. mai 1976 i Verdal) er en norsk forfatter og litteraturkritiker. 

Storholmen er utdannet ved Universitetet i Oslo med litteraturvitenskap mellomfag i 1996, hovedfag litteraturvitenskap fra Universitetet i Bergen, og forfatterstudiet i Bø i 2000.

Hun debuterte som lyriker med diktsamlingen *Krypskyttarloven* i 2001. I 2003 kom *Skamtalen Graceland* som hun senere har iscenesatt som performancekunstner. Bøkene er utgitt på Aschehoug forlag. *Sirispelet*, en form for mediterende monolog, kom i 2006. I 2007 ga hun ut diktsamlingen *Siriboka*, også denne på Aschehoug. Boka ble i april 2008 kåret til årets vakreste bok. I april 2009 kom hennes første roman: *Tsjernobylfortellinger*.

I 2024 ga hun ut romanen *Bloddråpetall*; som research til denne boken gikk hun gjennom et stort forskningsmateriale med utspring i den store Helse­undersøkelsen i Trøndelag (HUNT) som startet i 1984 og (per 2024) fremdeles pågår. NRKs litteraturanmelder ga romanen terningkast 6, og mente at Storholmens nye utgivelse var enestående god og hadde «klassikerpotensial».

Storholmen har vært litteraturredaktør i *[[Morgenbladet]]*. I 2003 var hun med på å starte litteraturtidsskriftet *[[LUJ]]*. Hun har vært engasjert i uetablerte, alternative skrivemiljøer, og tok i samarbeid med Gunnar Wærness initiativ til Skriveforum Midt-Norge.  I 2002 fikk hun reisestipend til en reise til Belarus og Ukraina som grunnlag for romanen *Tsjernobylfortellinger*. Hun har deltatt ved en rekke litteraturfestivaler i Norge og internasjonalt, og har vært nominert til flere litteraturpriser.

I perioden 2002&ndash;2007 bodde hun i Trondheim kommunes dikterbolig Adrianstua. I mars 2004 disponerte hun Trondheims kunstnerbolig i Berlin. 

## Bibliografi
* 2001: *Krypskyttarloven* (lyrikk). ISBN 82-0318-461-8
* 2005: *Skamtalen Graceland* (lyrikk). ISBN 82-0318-883-4
* 2007: *Siriboka* (lyrikk). ISBN 978-82-03-19302-6
* 2009: *Tjernobylfortellinger* (fortellinger). ISBN 978-82-03-19518-1
* 2011: *Til kjærlighetens pris* (lyrikk), Aschehoug
* 2012: *Mora som glemte at det var kveld* (billedbok), Aschehoug
* 2014: *Her lå Tirpitz –* (roman), Aschehoug 
* 2024: *Bloddråpetall* (roman), Aschehoug

## Priser
* Sult-prisen 2010
* Mads Wiel Nygaards legat 2010
* Tanums kvinnestipend 2011
* Nominasjon til IMPAC Dublin Literary Award 2015 for *Tsjernobylfortellinger*

## Referanser


## Kilder
*Presentasjon av Ingrid Storholmen i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

## Eksterne lenker

* Ingrid Storholmen i NRK Forfatter
* Ingrid Storholmen i Aftenposten Alex

__NOTOC__
Westermoor

**Westermoor** er en kommune med 385 innbyggere i Schleswig-Holstein i Tyskland. Den ligger ca. fem km øst for Itzehoe.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Polarbane

En satellitt i **polarbane** passerer over eller nært over polene til planeten ved hvert omløp. Den har derfor en inklinasjon på 90 grader eller nært 90 grader i forhold til ekvator.

## Referanser
Det alltyske forbund

**Det alltyske forbund** (*Der Alldeutsche Verband*) bestod fra 1891 til 1939 og var det minste av de agitasjonsforbundene som oppstod på Det tyske keiserrikes tid. Men det var så aktivt og innflytelsesrikt at det ble oppfattet som et av de viktigste. Dets program var ekspansjonistisk og nasjonalistisk. Etter første verdenskrig brøt også igjennom en antisemittisme som tidligere bare hadde vært en svak understrømning.