Vendelbomål

**Vendelbomål ** er en dansk dialekt fra Vendsyssel.

## Fonetikk og fonologi
Vendelbomålets fonologi har mange særegenheter. Vokalene har fire åpningsgrader i motsetning til vokalsystemet i riksdansk som har tre åpningsgrader. Vendelbomålet har et av de rikeste vokalsystemene blant verdens språk. En stor del av fonologien er felles med hanherredmål og thybomål.

### Konsonantene
Vendelbomålets konsonantsystem skiller seg radikalt fra det riksdanske. Noen av forskjellene kan forklares ved at vendelbomålet tales i et ytterområde og derfor dels har bevart noen uttaleformer som forlengst er forsvunnet i de øvrige danske dialektene, dels har nyutvikla egne særtrekk. Dette er muligens forklaringa på at man kan gjenfinne for eksempel vendelbomålets bruk av *j-* i stedet for riksdansk *g-* i blant annet bornholmsk og i svensk.

#### Blød ''-d-'' er falt bort
Man unnlater å uttale "*blød d*" i mellomlyd på vendelbomålet.

#### ''dj''
Denne uttalen forekommer oftest i de nord- og sørøstlige delene av Nordjylland. Se *j*.

#### ''h''
Den velkjente jyske uttalen av *h-* foran *j* og *v* (som i øymålene og på sønderjysk er forsvunnet), finnes også i vendelbomålet:*hwitj* "hvid"

#### ''g'' i forlyd blir ''j''
I stedet for riksdansk *g-* finner man ofte *j-* på vendelbomål:*jik* "gik"*ji:l* "gilde"*jæs* "gæs"I de nord- og sørøstlige delene finner man som sagt ofte *dj-*:*djik* "gik"*dji:l* "gilde"*djæs* "gæs"Skriftspråkets *-nd*, som i de øvrige jyske dialektene og en del øymål uttales *nj*  er i vendelbomål blitt palatalisert videre til *j*:*spaj*' "spand", *Sjællaj* "Sjælland"Dette er noe ganske karakteristisk for vendelbomålet.

#### Klusiler
Lydene *p*, *t* og *k*, som i innlyd er svekka til *b*, *d* og *g* på riksdansk, er ikke svekka på vendelbomål og i de andre nordjyske dialektene:*kåppi* "koppen" (riksdansk *kåbben*)*sokker* "sukker" (riksdansk *sogger*)

Lydene *b*, *d* og *g*, som i riksdansk er ustemte, har bevart en delvis stemthet på vendelbomål og i de andre nordjyske dialektene, akkurat som på svensk.

Uttalen av *t* i forlyd er dental (med tungespissen på tennene), i motsetning til i det øvrige Danmark, hvor den er alvæolær (med tungespissen på tannkjøttsranden) og i københavnsk, hvor den er en *ts*-lyd.

#### ''tj''
Vendelbomålets *tj*-lyd er en palatal klusil (i lydskrift [c]), der forekommer der riksdansk har *k* i forlyd foran fortungevokaler: *tjön*' "køn"*tje:j* "kende"*tje:rk* "kirke". Her har de øvrige jyske dialektene en *kj*-lyd.*tj*-lyden forekommer også i utlyd etter konsonantene *n* og *l*:*tentj* "tænkt"*såltj* "salt"*we:ntj* "vente"

Lyden forekommer også i stedet for riksmålets stød i mange ord og også i stedet for skriftspråkets *-gt*:*fritj* "fri". Dette kalles klusilspring eller parasittlyd og finnes også i de andre nordjyske dialektene.

Lyden forekommer også i utlyd, der riksdansk skriver *-gt*: *knætj* "knægt"

#### ''w''
Vendelbomålet og de øvrige nordjyske dialektene har alltid *w* i forlyd, og *v* finnes ikke:*wæ:* "vide"*war:* "var"

## Grammatikk
Vendelbomålet har bevart den gamle oppdelinga av navneorda i tre kjønn, men artiklene er annerledes enn de vi finner på norsk. I det jyske område er Vendsyssel, Samsø og Djursland aleine å ha bevart tre kjønn, men dette finnes også i visse danske dialekter på øyene.

### Artikler
Artiklene  i entall heter på de tre kjønna (riksdansk i parentes etterpå):

Eksempler på bestemt artikkel i pluralis: *-en*-former og sammentrukne former (markert med *):

## Talord

### Eiendomspronomener
Med *min* som eksempel:

## Språkprøve
Utsnitt av *Livet i Sognegaarden* (av Jens Thise) på vendelbomål med riksdansk oversettelse:

## Litteratur
På vendelbomål:
* *Eventyr og krønniker* (2003) af Arne Espegaard (Eventyr og krønniker på vendelbomål med rigsdansk oversættelse), ISBN 87-87881-45-4
* *Gavn og Gammen* (1960) af Arne Espegaard (Fortællinger og digte fra Vendsyssel og Læsø)
* *Livet i Sognefogedgaarden I-II* (1922–23) af Jens Thise (Fra egnen mellem Brønderslev og Løkken)
* *Mæ å Moses* (1990) af Bastholm Nørgård (En vendsysselsk bondes gendigtning af første Mosebog)
* *Munter Historrier ø* (1907) af  Frans Vendelbo, pseud. for Jens Peter Vestergaard (Historier fra egnen nordøst for Hjørring)
* *Optegnelser på vendelbomål* (1884) af O.L. Grønborg (Optegnelser fra Brønderslev-egnen)
* *Sognefogdens Pigebørn* (1918) af Jens Thise (Fra egnen mellem Brønderslev og Løkken)
* *Sognefogdens Svigersønner* (1919) af Jens Thise (Fra egnen mellem Brønderslev og Løkken)
* *Timmer Kræns Historrier* (1912) af Lars C. Ringsholt (Fra Nørresundby-egnen)
* *To Noveller* (1886) af Chr. J.R. Lund (To noveller fra egnen mellem Frederikshavn og Sæby)
Om vendelbomål:
* *Bidrag til Vendelbomålets fonologi* (1984) af Bent Jul Nielsen (Lydsystemet for dialekten på Hirtshals-egnen)
* *Et vendelbomåls lyd- og formlære* (1903) af J.M.Jensen (Bøjningssystemet for dialekten på Brønderslev- egnen) 
* *Saltumdialektens bøjningssystemer* (1987) af I.C.Højensgård
* *Vendsysselsk ordbog I-V* (1972–86) af Arne Espegaard
* *Nogle Nordjyske Mål I-II* (1995) af Arne Espegaard (Sammenligning af samtlige nordjyske dialekters lydsystem, set i et historisk perspektiv)

## Kilder
* *Ord & Sag* (Peter Skautrup Centret for Jysk Dialektforskning)
* *Livet i Sognefogedgaarden I-II* (1922–23) af Jens Thise

## Eksterne lenker
* Jysk Ordbog 
* Peter Skautrup Centret for Jysk Dialektforskning