open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Virus (film)

***Virus*** er en amerikansk film fra 1999. Mannskapet på en slepebåt finner et forlatt forskningsskip fylt med høyteknologisk radarutstyr, og de oppdager etterhvert at en elektronisk livsform har tatt over skipet.

Filmen er basert på en tegneserie med samme navn, utgitt av forlaget Dark Horse.

## Handling
Vladislav Volkov er et russisk forskningsfartøy som befinner seg i det sørlige Stillehavet, og kommuniserer med romstasjonen Mir. Men en stor energikilde som reiser gjennom verdensrommet treffer Mir, dreper alle kosmonautene, og denne elektriske overspenningen tar kontroll over Vladislav Volkov og angriper mannskapet. Syv dager senere mister slepebåten Sea Star, hvor alkoholikeren Robert Everton er kaptein, hele den uforsikrede lasten deres når de seiler gjennom en voldsom tyfon.

Men Volkov dukker plutselig opp på radaren deres, og Everton innser snart at forskningsfartøyet kan være verdt flere millioner hvis de klarer å berge den til land. Men om bord på Volkov er det meste av elektronikken ødelagt, og det russiske mannskapet er tilsynelatende savnet. Men det viser seg etter hvert at Volkovs mannskap har blitt konvertert til cyborger, og de forårsaker en rekke problemer for mannskapet fra Sea Star.

## Rolleliste

## Eksterne lenker
*
Programvareutviklingsprosess

**Programvareutviklingsprosessen** omfatter tekniske og administrative aktiviteter i forbindelse med å drive strukturert programvareutvikling.

Prosessen til en organisasjon og i hvilken grad organisasjonen følger den kan graderes på flere måter.  De to mest kjente er CMM og ISO 15504.

## Eksempler på utviklingsprosesser
*Rational Unified Process (RUP)
*Fossefallsmodellen
*Prototyping
*eXtreme Programming (XP)
*Scrum
*Spiralmodellen
Botswanas flagg

**Botswanas flagg** ble tatt i bruk 30. september 1966. Flagget er lyst blått med et svart horisontalt bånd over midten. Båndet har hvite kanter. Forholdet mellom stripene er 9:1:4:1:9. 

Den blå fargen symboliserer vann, spesielt regn, og kommer fra mottoet på Botswanas riksvåpen: *Pula* (som er tswana og betyr «La det bli regn»). De sorte og hvite linjene symboliserer harmoni mellom folkeslag, og refererer også til Sebraene som bærer riksvåpenet.

## Referanser
G-streng

:**''[[G-streng (musikk)|G-streng]]** finnes også som streng på musikkinstrumenter.*


En *'g-streng''' er en truse med et spesielt snitt, slik at rumpa er minimalt dekket av stoff.

Den består bak av en smal snor (streng) som går ned fra taljen, på forsiden likner det på en knapp tanga. Denne type truse ble brukt så tidlig som på 1800-tallet i Europa. I løpet av 1970-årene ble plagget populært i Brasil, der det opprinnelig ble brukt som badedrakt. Fra Brasil kom plagget tilbake til Europa som mote. På 1990-tallet ble denne typen truser meget populært, men har de siste årene tapt noe av markedet, til fordel for hipster, boxer og truser.

## Se også
* Truse
* Tanga

## Eksterne lenker
*
Designmuseum Danmark

**Designmuseum Danmark**, (inntil 2011 **Kunstindustrimuseet** eller **Det danske Kunstindustrimuseum**) stiller ut dansk og internasjonalt kunsthåndverk og industrielt design. Det holder til i Bredgade 68 i København. 

Designmuseum Danmark viser blant annet verk av kjente danske designere som Arne Jacobsen, Poul Henningsen og Kaare Klint i tillegg til kinesisk keramikk, fransk og tysk porselen fra 1700-tallet samt engelsk og fransk møbelkunst.
 
## Historie
Museet ble grunnlagt av Industriforeningen i København og Ny Carlsberg Museumslegat i 1890 og slo dørene opp for publikum i 1895. Museet holdt da til i H.C. Andersens Boulevard.

Dets første direktør var maleren og museumsmannen Pietro Krohn.

I 1926 flyttet museet inn i nåværende bygning, det tidligere Frederiks hospital, fra 1752–1757. Arkitekter var Nicolai Eigtved og Laurids de Thurah. Bygningen ble omskapt til museum av Ivar Bentsen og Kaare Klint. 

I tilknytning til museet ligger Grønnegården have anlagt av G.N. Brandt i 1923-24. Både selve bygningen og haveanlegget er fredet.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Burkina Fasos flagg

**Burkina Fasos flagg** består av to like store horisontale bånd med en stjerne i midten. Det øverste båndet er rødt, det nederste er grønt og den femtaggede stjernen er gul. Disse fargene er felles for mange afrikanske flagg og kalles pan-afrikanske farger. I Burkina Fasos tilfelle sies det også at det røde står for sosialismen, det grønne for Burkina Fasos fruktbarhet og at stjernen symboliserer revolusjonens ledende lys. 

Flagget er i størrelsesforholdet 2:3. Samme flagg benyttes som nasjonalflagg, statsflagg og flagg for Burkina Fasos væpnede styrker. Flagget ble innført 4. august 1984, etter at landet skiftet navn fra Øvre Volta. 

## Tidligere flagg
Øvre Voltas flagg var en vannrett trikolor i svart over hvitt over rødt. Dette flagget ble innført i 1959, like før landets selvstendighet fra Frankrike. De tre stripene skulle symbolisere landets tre viktige elver: den Svarte, Hvite og Røde Volta.

## Litteratur
**Album des pavillons nationaux et des marques distinctives. National flags and distinctive markings*, Service hydrographique et océanographique de la marine, Brest, 2000
Bleie

:*For bygda i Hardanger, se [[Bleie (Hardanger)]].*

En bleies funksjon er å absorbere urin samt å holde på avføring. Den er derfor laget av absorberende materiale. Bleier brukes i tidlig alder, før blæren har fått en funksjon som gjør det mulig å kontrollere avføringen selv. Bleier brukes også av eldre mennesker, som kan lide av urinlekkasje. En bleie kan også bli opplevd som en fetisj i seksuell sammenheng.

Engangsbleier er mest brukt, men til spedbarn er gjenbruksbleier i tøy et alternativ. Tøybleier er vanligvis laget i bomull, men finnes også i ull, bambus og hamp. Tradisjonelt var tøybleier et rektangulært tøystykke som ble festet med en nål, men moderne tøybleier finnes i mange ulike varianter, farger og mønstre. Festemekanismen er vanligvis borrelås eller trykknapper. 

## Se også
* Badebleie
* Pottestol, liten beholder for at veldig små barn kan tisse og bæsje

## Referanser
Ukrainas flagg

**[[Ukraina]]s [[flagg]]** ble tatt i bruk i 1918 og består av to like store horisontale bånd, hvor det øverste er blått og det nederste er gult.

Flagget tolkes som den blå himmelen (som symboliserer fred) over de gule kornåkrene (som symboliserer velstand). Ifølge en teori skal fargene komme fra varjagene som dannet Kievriket, som opprinnelig kom fra Sverige. Sveriges flagg har de samme fargene. Teorien svekkes av at Kiev-russ staten eksisterte i vikingtiden og fram til midten av 1100-tallet, det vil si lenge før Sveriges flagg ble til. Likheten mellom de to lands flagg er altså tilfeldig.

Mens landet var del av Sovjetunionen var det ukrainske flagget forbudt fordi det symboliserte nasjonalisme. Den ukrainske sosialistiske sovjetrepublikk hadde sitt eget flagg. Det ukrainske flagget ble igjen tatt i bruk i 1992.

Ukrainas flaggdag er den 23. august. Denne dagen har blitt feiret som dagen for nasjonalflagget i Ukraina, siden 2004. Den 24. juli ble tidligere markert som nasjonal flaggdag i Kyiv. Den første seremonielle heisingen av det gul-og-blå ukrainske flagget i moderne tid fant sted den 24. juli 1990 ved Kyiv bystyre, to år før flagget offisielt ble vedtatt som nasjonalflagget.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
NOS

**NOS** kan ha forskjellige betydninger:

*Network operating system, en type programvare
*Nokia OS, et operativsystem for Nokia mobiltelefoner
*Nitrous Oxide Systems, en produsent av nitrogenoksidgass som brukes til drivstoff for biler. Nitrogenoksid brukes også som smertelindrende ved kirurgi. Må ikke forveksles med dinitrogenoksid (lystgass).
*Nederlandse Omroep Stichting, en del av det nederlandske kringkastingssystemet
*National Ocean Service, en del av National Oceanic and Atmospheric Administration
***, en bok av Miguel Serrano
*Forkortelse for "New Old Stock" som vil si ubrukte ting som har ligget lenge på lager. Betegnelsen brukes ofte i sammenheng med veteranbildeler.
Adobe Systems

**Adobe Systems** er et amerikansk selskap som lager og utvikler programvare til Windows, Linux og Mac OS X/Mac OS. Selskapet ble etablert i 1982 og programporteføljen spenner fra publiseringsprogram for Internett til avansert bildebehandling. Deres produkter framstår som markedsledere, og benyttes av bedrifter innenfor reklame og publisering, som f.eks Illustrator, InDesign, Photoshop og PageMaker, som opprinnelig ble utviklet av Aldus Corporation. I desember 2005 overtok Adobe programvareselskapet Macromedia. Selskapet har navnet sitt etter bygningsmaterialet adobe.

## Produkter
* Photoshop - bildebehandling av punktgrafikk, f.eks. manipulering av fotografier
** Photoshop Express – tilsvarende, men billigere og med begrenset funksjonalitet
* Lightroom – bolkredigering og etterproduksjon av fotografier
* Illustrator – tegneprogram for vektorgrafikk
* Flash – lager animasjoner til bruk på internettsider. Opprinnelig utviklet av Macromedia, men ble overtatt av Adobe ved oppkjøp i 2005.
* Dreamweaver – lage internettsider
* InDesign – sidelayoutredigering
* Premiere Pro – videoredigering
* Audition – lydredigering. Opprinnelig utviklet av Syntrillium Software, overtatt av Adobe i 2003. 
* After Effects – filmeffekter
* Ultra – vektor keying med bluescreen etc. 
* Fireworks – bitmap- og vektorgrafikkredigering
* Encore – DVD opphavsskriving
* Soundbooth – digitallydredigering 
* PDF – filformat for publisering av dokumenter
** Tilhørende programmer som Reader og Distiller.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Adobe

:*For programvareselskapet, se [[Adobe Systems]]*

**Adobe** (arabisk: الطوبى) er et naturlig bygningsmateriale som består av soltørket leire. Adobe er et svært bestandig materiale, noen av verdens eldste bygningsstrukturer er bygget med adobe. I varme områder av verden har adobe store fordeler over f.eks. tre, fordi adobe virker temperaturregulerende.

Bygninger laget av soltørket leire er vanlige i Vest-Asia, Nord-Afrika, Vest-Afrika, Latin-Amerika, sydlige deler av USA og i Spania. Adobe har blitt brukt av de innfødte i det sydvestlige USA, Mesoamerika og Andesregionen i Syd-Amerika i flere tusen år, skjønt sten var også et vanlig bygningsmateriale, ofte i kombinasjon med adobe. I Spania hadde man laget mursten av adobe allerede i den sene bronsealderen og jernalderen, og metoden ble utbredt fordi den var enkel og billig. Spanjolene introduserte adobemursten og navnet adobe i Latin-Amerika på 1500-tallet.

Verdens største by bygget i adobe-leire er Chan Chan i Peru. Den ble tatt opp på UNESCOs verdensarvliste i 1986.

## Kilder
* 
*  adobe (byggemateriale) i Den Store Danske Encyklopædi
*  adobe i Encyclopædia Britannica
Brystholder

En **brystholder** (mer korrekt: **bysteholder**), ofte omtalt ved forkortelsen **BH** (skrives også *behå*), er et klesplagg for kvinner. Plaggets formål er å støtte opp kvinnens bryster.

En brystholder kan være en del av en kvinnes undertøy, og brukes under en bluse, genser eller kjole, men den kan også være en bekledning som brukes synlig. Det er da snakk om en bikini-BH, eller et solliv.

Mange BH-typer er designet for spesielle funksjoner, hvor komfort ikke nødvendigvis har høyest prioritet, men estetikken har det. Det norske språket bruker lånord som navn på enkelte BH-typer. For eksempel "push-up", "minimizer" og "bralette".  

BH'er kommer i ulike størrelser, som betegnes ved et tall fra 65 og oppover og en bokstav. Tallet refererer til vidden rundt ryggen, mens bokstaven er størrelsen på skålene som brystene hviler i. AA er den minste skålen, og i vanlige klesbutikker kan man finne størrelser opp til D eller E, men det finnes BH'er med skåler opp til K.

Uttrykt i BH-størrelser ligger gjennomsnittsbrystet i Europa et sted nærmere B (44&nbsp;%) enn C (28&nbsp;%) &ndash; mens 15&nbsp;% har A, 10&nbsp;%&nbsp;D og 3&nbsp;% større.
Tall som ble offentliggjort i 2005 og som viser at den mest solgte BH-størrelsen i USA har gått fra 75B til 80C på bare 15&nbsp;år, er derimot ikke representative. Kvinner med små bryster er nemlig underrepresentert blant BH-kundene.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
BH

**BH**, **Bh**, **bH** og **bh** har flere betydninger:

## BH

* IATA-koden for flyselskapet Hawkair Aviation Services
* Bygg- og håndverksfag, tidligere begrep for fagområdet Bygg- og anleggsteknikk

## Bh
* Brystholder
* Kjemisk symbol for grunnstoffet bohrium (atomnr. 107)

## bH

## bh

* Forkortelse for plagget brystholder
Somalias flagg

**Somalias flagg** er lyst blått med en hvit femtagget stjerne i midten. Det ble tatt i bruk 12. oktober 1954. Den lyseblå fargen er inspirert fra FNs flagg. Stjernen er et symbol på frihet, og de fem taggene på de fem områdene somalierne bor i:

*Den tidligere britiske kolonien
*Den tidligere italienske kolonien
*Ogaden-regionen i Etiopia
*Det nordlige grensedistriktet i Kenya
*Grensedistriktet i Djibouti
Chukha

**Chukha** (tidligere **Chhukha**) er et av Bhutans 20 dzongkhag eller fylker. 

Fylkeshovedstaden Phuentsholing ligger ved den eneste veien mellom India og vest-Bhutan.

## Gewog
Chukha består av 11 «underdistrikt» eller *[[gewog]]*:
*Bhulajhora Gewog
*Bjacho Gewog
*Bongo Gewog
*Chapcha Gewog
*Dala Gewog
*Dungna Gewog
*Geling Gewog
*Getena Gewog
*Logchina Gewog
*Metakha Gewog
*Phuentsholing Gewog

## Eksterne lenker

* Offisiell ''Dzhongkha profil'' med kart over gewog-inndeling
* Femårsplan 2002-2007
* Privat reisebrevside fra Phuentsholing På engelsk
* bilder fra Phuentsholing 
* Urbaniseringsproblemer i Phuentsholing Fra RAO Online, på engelsk
Gambias flagg

**[[Gambia]]s flagg** består av en horisontal trikolor av rød, blå og grønn. Fargene separeres av hvite striper. Den røde toppen symboliserer solen, det blå midtpartiet symboliserer Gambiaelven som flyter gjennom landet. Det grønne bunnpartiet symboliserer landet og skogen i Gambia. De hvite stripene symboliserer fred.

## Kilder
* FN: Country Facts - Gambia Besøkt 12. oktober 2018
* Worldatlas.com: Gambia Flags and Symbols and National Anthem Besøkt 12. oktober 2018
Armenias flagg

**Armenias flagg** består av tre like brede horisontale striper i fargene rød, blå og oransje. Flagget er i størrelsesforholdet 1:2.

Tanken om et eget armensk flagg kom opp blant armenere i eksil. I 1885 henvendte armenske studenter i Frankrike seg til Fader Alishan i Venezia fordi de ønsket et flagg som kunne symbolisere deres nasjonalitet. Fader Alishan foreslo et flagg i fargene rødt, grønt og hvitt og ga dette en religiøs forklaring med henvisning til at dette var fargene Gud ga armenerne etter at Noas ark hadde strandet på Ararats topp. Senere foreslo Fader Alishan fargene gult, rødt og grønt. Ingen av disse fargekombinasjonene festet seg. 

Da Armenia erklærte selvstendighet i mai 1918 bestemte regjeringen seg for et nytt flagg. Den tok utgangspunkt i rødt, blått og gult, med den begrunnelse at dette hadde vært dynastiske farger da Armenia sist hadde vært selvstendig. Den gule fargen ble imidlertid raskt endret til oransje. Det er mange tolkninger av fargenes betydning, men en allment akseptert tolkning går ut på at det røde symboliserer blod fra armenere som forsvarte landets selvstendighet, oransje symboliserer nasjonalt mot gjennom arbeid, og blått symboliserer håp og himmelen over landet. 

Flagget var Armenias offisielle flagg i perioden 28. mai 1918 til 6. desember 1920 under Den demokratiske republikken Armenias eksistens etter første verdenskrig og ble igjen tatt i bruk etter at Armenia brøt ut av Sovjetunionen. Det ble formelt vedtatt 24. august 1990. Flagget benyttes i samme form som nasjonalflagg, statsflagg og krigsmaktens flagg.

## Sovjetrepublikken Armenias flagg
 
I tiden Armenia var en del av Sovjetunionen som Den armenske sosialistiske sovjetrepublikk, førte landet flagg med sovjet-kommunistisk symbolikk. De første av disse flaggene ble innført i 1922 og hadde republikkens akronym påskrevet i bokstaver fra det armenske alfabet. I 1940 fikk flagget tillegg av hammer og sigd. I 1953 fikk sovjetrepublikken Armenia nytt flagg, også denne gang rødt, men uten inskripsjon. Flagget var basert på Sovjetunionens røde flagg med hammer, sigd og stjerne i kantonen. I tillegg hadde det en vannrett blå stripe gjennom midten av flaggduken. De andre sovjetrepublikkene hadde flagg etter samme modell, med et eget mønster særegent for hver enkelt sovjetrepublikk.

## Nagorno-Karabakhs flagg
 Nagorno-Karabakh, en stat med sterke bånd med Armenia, har nesten det samme flagget som Armenia. Landet bruker den samme trikoloren med rød, blå og oransje, men har i tillegg en såkalt «zig-zag» for å vise at landet er adskilt fra moderlandet.

## Litteratur
* *Album des pavillons nationaux et des marques distinctives. National flags and distinctive markings*, Service hydrographique et océanographique de la marine, Brest, 2000
* V. A. Sokolov: *Flagi Rossijskoj Imperii i SSSR v dokumentakh*, Moskva: MGIU, 2001.
* H. K. Bebessian: "History of the Armenian flag and origin of the tricolor", i *Atlas of the Historical Armenia*, 1954, s. 323-326.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Marshalløyenes flagg

**Marshalløyenes flagg** ble tatt i bruk 1. mai 1979.

Flagget tolkes som følger:

* Den blå bakgrunnen representerer Stillehavet
* Den hvite stripen representerer *Ratak* (Soloppgangen)
* Den oransje stripen representerer *Ralik* (Solnedgangen)
* Alternativt kan også hvit og oransje representere fred og mot.
* Stjernen symboliserer det kristne krusifiks. De 24 taggene representerer de 24 forvaltningsområdene på Marshalløyene, og de fire store taggene representerer de fire hovedområdene.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mikronesiaføderasjonens flagg

**Mikronesiaføderasjonens flagg** ble tatt i bruk 10. november 1979. Den blå bakgrunnen representerer Stillehavet, mens de fire stjernene representerer de fire øygruppene i føderasjonen: Chuuk, Pohnpei, Kosrae og Yap. Flaggduken er av samme valør som FN-flagget, et minne om øygruppens tidligere status som tilsynsområde under FN.

Et lignende flagg med seks stjerner var i bruk fra 1965 for Trust-Territoriet. Kosrae var da en del av Pohnpei og disse ble derfor bare representert av en stjerne. De tre gjenstående stjernene representerte Palau, Marshalløyene og Nord-Marianene som valgte å ikke ta del i føderasjonen.

## Referanser
Smaksløk

**Smaksløker** er kjemiske mottakere som primært er plassert langs sidene og bakerst på den øvre delen av tungen. Menneskets tunge har omtrent 9000 smaksløker som gir informasjon om smaken på maten. Det er ulike typer smaksløker som aktiviseres ved inntak av ulik mat og drikke.
Stefania Belmondo

**Stefania Belmondo** (født 13. januar 1969) er en italiensk tidligere langrennsløper. Hun deltok i fem olympiske vinterleker, og vant to gullmedaljer; på 30&nbsp;km i 1992 i Albertville og på 15&nbsp;km i 2002 i Salt Lake City.

## Karriere

Belmondo var jevnt god på alle distanser, og vant både verdenscupen i sprint og OL-gull på tremila. Hun har syv plasseringer blant de tre beste i verdenscupen sammenlagt. Hun ble nummer to sammenlagt i 1996/97 og 1998/99, vant sprintcupen i 1996/97 og i 1997 ble hun sammen med Bjarte Engen Vik og Bjørn Dæhlie tildelt Holmenkollmedaljen.

Ved åpningsseremonien til OL 2006 i Torino fikk hun æren av å tenne den olympiske ilden.

## Sammenlagtplasseringer i verdenscupen


 distansecupen var delt mellom langdistanse og mellomdistanse


## Se også
* Liste over personer som har tent den olympiske ild

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Haugar (Tønsberg)

**Haugar** er et av de eldste landemerkene i Tønsberg i Vestfold. Haugar utgjør en høyde midt i byen, med gravhauger fra vikingtida. Her ble Haugarting avholdt på 12- og 1300-tallet.  

Vestfold Haugar kunstmuseum holder til i en markant bygning på Haugar. Bygningen er oppført for Tønsberg Sjømannskole mellom 1918 og 1921 (egentlig Tønsberg Navigasjonsskole). På Haugar ligger også Villa Møllebakken, en stor villa i sveitserstil, som lenge rommet Tønsberg bibliotek.

Haugar ligger øst i byen, ikke langt fra Vestfold fylkeskommunes kontorer og Svend Foyns arbeiderboliger. Haugar utgjør et slags skille mellom den nordlige og sørlige delen av Tønsberg.


File:Slottsfjellet (14611110555).jpg|Tønsberg med Slottsfjellet, det viktigste landemerket i byen, sett fra nordøst, på flyfoto tatt av Widerøe i 1957. Bildet viser sentrum og Haugar med Tønsberg sjømannsskole, nå Haugar Vestfold Kunstmuseum, oppe til høyre, bak i bildet.
File:Tønsberg (14623663053).jpg|Flyfoto av Tønsberg sentrum i 1951. Deler av bygningsmassen er siden endret, blant annet med kjøpesenteret Farmandstredet, men en kjenner igjen blant annet Tønsberg Torv midt i bildet og nordre del av Haugar oppe til høyre, med Tønsberg gamle kirkegård bak.
File:Tønsberg (14416706388).jpg|Flyfoto av Tønsberg 1947 sett fra vest, med Tønsberg Torv til venstre for midten av bildet og Haugar til høyre.


File:Haugar Toensberg Norway 2015-07-07 Panorama.jpg|
File:Haugar Kunstmuseum Toensberg Norway 2015-07-07 Panorama 02.jpg|
File:Haugar Kunstmuseum Toensberg Norway 2015-07-07 Panorama 03.jpg|

## Se også
* Haugar kunstmuseum
* Haugatinget

## Eksterne lenker
* Tønsberg Navigassjonskole 1859-1959
* Om Haugar og Vestfold kunstmuseum
* Om Haugarting
Enhetsregisteret

**Enhetsregisteret** samordner opplysninger om næringslivet og offentlige etater i Norge som finnes i ulike offentlige registre, og som er gjengangere på spørreskjemaer. I stedet for at hver offentlige etat sender ut hvert sitt skjema til bedriftene, sørger Enhetsregisteret for at opplysningene samles på ett sted. Enhetsregisteret inneholder grunndata om enheter som har registreringsplikt i en rekke registre (se nedenfor).

Enhetsregisteret ble opprettet i 1995 og er en del av Brønnøysundregistrene.

## Formål
Formålet med opprettelsen av Enhetsregisteret var å sørge for «effektiv utnyttelse og samordning av offentlige opplysninger om juridiske personer, enkeltpersonforetak og andre registreringsenheter»
Ifølge loven fra 1994 som hjemler Enhetsregisteret (enhetsregisterloven), er reduksjon i mengde opplysninger som næringsdrivende må sende inn til det offentlige, hovedintensjonen med å samle informasjon om bedrifter i et enkelt register: «Enhetsregisteret skal entydig identifisere registreringsenhetene ved tildeling og registrering av organisasjonsnummer. Alle tilknyttede registre skal bidra til å redusere oppgaveplikten for næringslivet ved å benytte organisasjonsnummer og opplysninger fra Enhetsregisteret. Offentlige organer og registre som ikke er tilknyttede registre, plikter, der det er praktisk mulig, å benytte opplysninger fra Enhetsregisteret».

## Opplysninger i registeret
En organisasjons foretaksnavn, adresse, formål, organisasjonsform, daglig leder / administrerende direktør og styremedlemmer er blant opplysningene som finnes (i Enhetsregisteret) om de forskjellige enhetene som har registreringsplikt i  
* Arbeidsgiver- og arbeidstakerregisteret (også kjent som Aa-registeret) 
* Merverdiavgiftsregisteret 
* Foretaksregisteret 
* Statistisk sentralbyrås bedriftsregister 
* Skattedirektoratets register over upersonlige skatteytere eller Stiftelsesregisteret
* Konkursregisteret. (Alle konkursbo blir registrert og tildelt organisasjonsnummer i Enhetsregisteret.)

Grunndata er ikke noe entydig begrep, men Brønnøysundregistrene omtaler det som «opplysninger om juridiske personer som registreres i Enhetsregisteret. Eksempler på grunndata kan være foretaksnavn, adresse, formål, organisasjonsform, daglig leder / adm.direktør og styre.»

## Tilgjengelighet av informasjon
Eksempler på informasjon som er tilgjengelig ved telefoniske henvendelser eller som utskrift som sendes i posten, er navn på alle medlemmer i styret til en organisasjon (som har et organisasjonsnummer).

Registerutskrift fra Enhetsregisteret (og Foretaksregisteret) leveres kun som postsendt utskrift eller telefaks.

Oversikt over hvilke klienter en revisor eller regnskapsfører er registrert med i Enhetsregisteret (og Foretaksregisteret), leveres som tilsendt dokument, diskett eller CD-ROM plate. (Dette er den eneste tjenesten som kun er tilgjengelig ved bestilling pr. brev.)

Andre tjenester kan bestilles pr. e-post.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Data fra Enhetsregisteret
* Lov om Enhetsregisteret
Organisasjonsnummer

**Organisasjonsnummer** er i Norge et ni-sifret registreringsnummer som tildeles av Enhetsregisteret ved Brønnøysundregistrene for en organisasjon (foretak, idrettslag og lignende). Nummeret brukes for å gi organisasjonen og juridiske personer en unik og entydig identifikator overfor offentlige myndigheter og andre organisasjoner.

Organisasjonsnummeret skal oppgis ved for eksempel opprettelse av en bankkonto, på salgsfakturaer, henvendelser til offentlige myndigheter og økonomiske oppgaver som skal leveres på vegne av organisasjonen.

Det niende sifferet i organisasjonsnummeret er et kontrollsiffer. Det vil si at sifferet er tildelt etter en formel slik at det maskinelt kan beregnes at det er i samsvar med første åtte siffer, for å  unngå feilskriving.

## Se også
*Brønnøysundregistrene
*Organisasjon

## Implementasjoner i programmeringsspråk

### Python

```python3
def mod11(text, length=8, weights=None):
    """
    :param text:    input tekst eller nummer for organisasjonsnummer
    :param length:  lengde, hvis funksjonen skal brukes til å kontrollere andre 
                    nummer, feks. kontonummer
    :param weights: liste over vekttallene som brukes til kontroll, kan endres
                    hvis funksjonen brukes til feks. konto
    :return:        kontrollsifferet, data type integer
    """
    if weights is None:
        weights = [2, 3, 4, 5, 6, 7]
    text = str(text).strip()
    digit_sum = 0
    for index, value in enumerate(list(str(text))[length - len(text) - 1::-1]):
        digit_sum += int(value) * weights[index % len(weights)]
    result = 11 - (digit_sum % 11)
    return 0 if 9 < result else result


if __name__ == '__main__':
    tester = [971524960, 974761270, 997694317, 994167642, 917218765, 982110777]
    for test in tester:
        print(mod11(test), str(test)[-1:])
```


## Referanser


## Eksterne lenker
* Kan alle få et organisasjonsnummer? – Altinn/Hjelp til regelverk 
* Hvordan plasseres organisasjonsnummeret? – Altinn/Hjelp til regelverk 
* Teknisk oppbygging av organisasjonsnummeret
* Emne organisasjonsnummer – Altinn 
* C# bibliotek for å validere og generere organisasjonsnummere
Armin Kogler

**Armin Kogler** (født 1959) er en tidligere østerriksk skihopper.

Etter at han overraskende vant VM i skiflyging i 1979, satte Kogler i 1981 ny verdensrekord i skiflyging med et hopp på 180 meter. I de neste årene tok han to sammenlagtseire i verdenscupen, samt verdensmestertittelen i normalbakke i 1982. I 1984 ble han tildelt Holmenkollmedaljen.

Etter hoppkarrieren utdannet Kogler seg til flyger. I 1989 begynte han som flyger i Tyrolean Airways. Han har dessuten jobbet som ekspertkommentator under ORFs hoppsendinger.

Kogler er gift og har to døtre.

## Meritter
* VM i skiflyging: 1.-plass i 1979
* Verdenscupen: Sammenlagtseier 1981 og 1982, 2.-plass i 1980, 3.-plass i 1983, 14 enkeltseire
* VM i Oslo 1982: : 1.-plass i normalbakken, 3.-plass i stor bakke 2.-plass i laghopping.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Andreas Goldberger

**Andreas Goldberger** (født 1972) er en tidligere østerriksk skihopper. Han var en av de mestvinnende skihopperne på 1990-tallet, og var også en av de mest populære hopperne, blant annet på grunn av sin sympatiske væremåte og positive holdning.

## Meritter
* Verdenscup:
** Sammenlagtvinner 1992/93, 1994/95, 1995/96
** 20 seire i enkeltrenn
* Skiflyging
** Gull under VM i skiflyging 1996 i Kulm
** Verdenscupseire i skiflyging i 1995 og 1996
** I 2000 satte Goldberger ny verdensrekord i Planica med hopp på 220 og 225 meter.
* OL 1994:
** 2 bronsemedaljer
* VM
** 1 gull, to sølv, fire bronse
* Hoppuka
** 2 sammenlagtseire: 1992/93 og 1994/95

### Sammenlagtplasseringer i verdenscupen

## Narkotikaskandalen
I 1997 innrømmet Goldberger misbruk av kokain. Han ble utestengt av det østerrikske skiforbundet i seks måneder. Goldberger vurderte å bytte forbund og konkurrere for Serbia, men han ombestemte seg, og ble værende i det østerrikske skiforbundet.

29. mai 2005 la Goldberger opp etter en lang og innholdsrik karriere, men fortsatte som prøvehopper i verdenscuprenn i områdene rundt Tyskland og Østerrike. Så sent som i 2008 var han godt med på notene som prøvehopper, og presterte bedre enn over halvparten av de profesjonelle hopperne.

## Bilder

Andreas_Goldberger_(2011).jpg|Andreas Goldberger
Andreas Goldberger and Thomas Morgenstern Nacht des Sports 2008.jpg|Goldberger flankert av lagkamerat Thomas Morgenstern
20170205 Ski Jumping World Cup Hinzenbach 7528.jpg|Goldberger i svevet i Hinzenbach


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Rockefeller Center

**Rockefeller Center** er et kompleks av kontor- og forretningsbygg i New York, i alt 19 bygninger. Rockefeller Center strekker seg over flere kvartaler mellom 48. og 51. gate, og mellom femte og sjuende aveny, i hjertet av Midtown på Manhattan.

Senteret er oppkalt etter John D. Rockefeller jr., som utviklet området i årene mellom 1929 og 1940. Dagens Rockefeller Center består av to ulike deler: de opprinnelige art deco-byggene fra 1930-tallet, og en rekke nyere skyskrapere langs sjette aveny, oppført på 1960- og 70-tallet. Den mest dominerende og berømte bygningen, **[[30 Rockefeller Plaza]]**, er med sine 260 meter New Yorks 19. høyeste bygning (*pr. mai 2018*).

Rockefeller Center representerer det beste av 1930-årenes arkitektur i New York. Senteret kan i tillegg by på et utall kulturelle og kommersielle opplevelser &ndash; fra fjernsynsnettverket NBCs hovedkvarter og USAs største innendørs teater (Radio City Music Hall), til kaféer, offentlige kunstprosjekter og konserter. Blant annet blir TV-showene *Saturday Night Live, The Tonight Show* og *Late Night* sendt fra NBCs studioer i 30 Rockefeller Plaza. På andre siden av 49. gate sendes morgenprogrammet *Today* fra et studio med vindu ut mot Rockefeller Plaza. På den berømte, nedfelte plassen foran den slanke skyskraperen blir det om vinteren anlagt en skøytebane åpen for publikum. Her blir også USAs høyeste juletre tent under en høytidig markering hvert år.

Rockefeller Center er også åpent for besøkende, med muligheten til å ta heisen til toppen av 30 Rockefeller Plaza. Køene er som regel kortere her enn ved Empire State Building.

## Eksterne lenker
*
Peter Angerer

**Peter Angerer** (født 1959) er en tysk tidligere skiskytter. Under OL 1984 i Sarajevo vant han gull på 20&nbsp;km. I tillegg tok han sølv på sprintdistansen og bronse med det vesttyske stafettlaget.

Allerede under OL 1980 i Lake Placid hadde han tatt stafettbronse, og i OL 1988 i Calgary fulgte nok en stafettbronse. I tillegg fikk Angerer med seg fem VM-medaljer, to av dem individuelt. Han vant verdenscupen sammenlagt i 1983.

Angerer driver en langrennskole i Ruhpolding.
## OL-medaljer
* 1984  Sarajevo -  **Gull** i skiskyting, 20&nbsp;km, menn 
* 1984  Sarajevo -  **Sølv** i skiskyting, 10&nbsp;km, menn 
* 1988  Calgary -  **Sølv** i skiskyting, 4 x 7,5&nbsp;km stafett, menn 
* 1984  Sarajevo -  **Bronse** i skiskyting, 4 x 7,5&nbsp;km stafett, menn 
* 1980  Lake Placid -  **Bronse** i skiskyting, 4 x 7,5&nbsp;km stafett, menn  Vest-Tyskland

## VM-medaljer
* 1983  Antholz -  **Sølv** i skiskyting, 10&nbsp;km, menn 
* 1981  Lahtis -  **Sølv** i skiskyting, 4 x 7,5&nbsp;km, menn 
* 1983  Antholz -  **Bronse** i skiskyting, 20&nbsp;km, menn 
* 1985  Ruhpolding -  **Bronse** i skiskyting, 4 x 7,5&nbsp;km, menn 
* 1987  Lake Placid -  **Bronse** i skiskyting, 4 x 7,5&nbsp;km, menn 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Damsgårdssundet

**Damsgårdssundet**  i Bergen er den smaleste delen av Puddefjorden, og ligger mellom bydelene Møhlenpris på nordøstbredden og områdene Laksevåg, Damsgård, Gyldenpris og Solheimsviken på sørvestsiden. Damsgårdssundet starter ved Kirkebukten på Damsgård i nord og ender ved Nygårdsbroene i sør.

## Historie
Kongene på Alrekstad gjorde i liten grad bruk av innseilingen, ettersom strømmen var stri inn i Alrekstadvågen (Store Lungegårdsvann) under det som i dag er Nygårdsbroen. Dette sundet var dessuten ofte islagt. Den nederste dammen i Nygårdsparken var tidligere en fjordbukt, så skip kan ha lagt til der.

I nyere tid var sundet i mange tiår preget av skipsfart og industri. Bergens Mekaniske Verksted ble etablert i Solheimsviken i 1855. Andre viktige industribedrifter i dette området var Mjellem & Karlsen Verft, Sabb Motor, Kavli, IFA malingsfabrikk og Gyldenpris Slip og Mekaniske Værksted.

## Ny bydel og nye virksomheter
Siden begynnelsen av 2000-tallet har mye av de tradisjonelle industriområdene blitt omregulert til bolig og mer moderne næring. På vestsiden av sundet har Bergen og Omegn Boligbyggelag en rekke byggeprosjekter, og sammenlagt er det planlagt 30.000 m² boligflate. I Solheimsviken næringspark var det i 2014 nærmere 4.000 arbeidsplasser. Messehallen Arenum ble revet for å gi plass til DNB Solheimsviken.

Både i Solheimsviken og på Marineholmen har kunnskapsbedrifter og konsulentbyråer overtatt for verftsindustri og mekaniske verksteder.

### Bedrifter langs Damsgårdssundet i dag
* Bouvet
* Cornerteateret (driftes av Vestlandske Teatersenter og ProScen)
*DNB
* Handelshøyskolen BI
* Kaffebrenneriet
* Media Bergen
* Nansensenteret
* Vitensenteret

### Småpudden
Høsten 2014 begynte anleggsarbeidene på den 154 meter lange gangbroen «Småpudden», som er en gang- og sykkelbro mellom Fløttmannsplassen ved Damsgårdsveien og Marineholmen. I mars 2016 ble grunnsteinen til broen ble avduket av byrådene Henning Warloe og Eiler Macody Lund. Dette skjedde ved Damsgårdsveien 57, der brofestet på Løvstakksiden ligger. «Småpudden» er bygget som en bjelkebro over fem spenn med hydrauliske klaffer, slik at broen kan åpnes når det kommer høye båter. Båter med seilingshøyde under fire-fem meter kan passere fritt under broen. Bredden på seilingsløpet er 20 meter når broklaffene er åpne. Broelementene ble produsert i Gdańsk i Polen av entreprenørselskapet Vistal. Da elementene var ferdig, ble de fraktet med båten «Arctic Rock», og ankom Bergen 30. mars 2016. «Småpudden» ble offisielt åpnet tirsdag 14. juni 2016. Ideen til gang- og sykkelbro ble forslått i et høringsutkast til Bergen kommune i 2003 av Nykrohnborg vel ved Rolf Rasmussen.

## Referanser
Artus

**''Artus** kan vise til:''
* Artus: kunstnernavnet til den franske komikeren og filmskaperen Victor-Artus Solaro
* Kong Arthur: en mytisk kongeskikkelse som er en sentral figur i en rekke britiske og franske legender, romanser og heltekvad
Sabine Leutheusser-Schnarrenberger

**Sabine Leutheusser-Schnarrenberger** (født 26. juli 1951 i Minden) er en tysk politiker (FDP). Hun ble i oktober 2009 utnevnt til justisminister i Angela Merkels andre regjering. Hun var også tysk justisminister mellom 1992 og 1996, i den konservativ-liberale regjeringen under Helmut Kohl.

Etter Abitur i 1970 studerte hun jus i Göttingen og Bielefeld, og tok i 1975 den første og 1978 den annen juridiske statseksamen. Mellom 1979 og 1990 arbeidet hun ved det tyske patentkontoret i München, til slutt som ledende regjeringsdirektrise. Hun er medlem av FDP siden 1978, og siden 1991 tilhører hun sentralstyret. Hun er innvalgt i det tyske parlamentet siden 1990, hvor hun siden 1996 har vært europapolitisk talskvinne for FDP. Siden desember 2000 er hun leder for FDP i Bayern.

Sabine Leutheusser-Schnarrenberger er gift. Hennes far var advokat, CDU-politiker og borgermester i Minden. Tidligere justisminister Wolfgang Stammberger er hennes onkel.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Vossevangen

**Vossevangen** eller **Vossavangen**, ofte omtalt bare som **Voss** eller **Vangen**, er et tettsted og administrasjonssenteret i Voss herad i Vestland. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar . Vangskyrkja på Vangen er den største av middelalderkirkene i Vestland. Olavskorset på Vangen skal etter tradisjonen ha blitt reist av Olav den hellige da han omvendte vossingene til kristendommen i 1023. Vossevangen har trolig vært et gammelt samlingssted for distriktet. Navnet Vang tyder på et førkristent sted for gudsdyrking. Egil Skallagrimson skal ha oppsøkt Harald Hårfagre på Vangen. Flere dalfører løper sammen ved Vossvangen og innsjøen får tilførsel fra Raundalen, Bordalen, Myrkdalen og Oppheimsvatnet.

I forbindelse med fremtidig utbedring av vei og jernbane mellom Bergen og Voss, er det planlagt utbygging av  nye boliger på Vossevangen. Disse skal gjøre plass til  nye innbyggere i kommunen (tidsperspektiv ikke oppgitt).

Vangsvatnet ligger ved Vossevangen. Jernbanen Bergensbanen har stasjon på Vossevangen. Stasjonen ligger 56,5 meter over havet. Stasjonen ble åpnet i 1883, da Vossebanen fra Bergen åpnet. *[[På Vossevangen der vil eg bu]]* er en sang om Voss og Vossevangen.

Tettstedet Skulestadmoen ligger like ved Vossevangen, men er definert som eget tettsted av Statistisk sentralbyrå.

Tyske fly bombet 23. og 24. april 1940 Vossvangen i forbindelse med invasjonen av Norge. I alt 85 hus gikk tapt, blant annet kulturminnene Tingstova, Kapellansgarden og Prestegarden. En bombe landet på kirketaket men skled av uten å gjøre særlig skade. Ved gjenreisingen ble  m2 masse kjørt til for å heve gatelegemet i sentrum som vern mot fremtidig oversvømmelse av Vangsvatnet. Massen ble særlig hentet fra tippene ved skiferbruddene.

## Bilder

Fil:Vossevangsdalen013.jpg|Vossevangsdalen i «Norge fremstillet i billeder» 1848 av Chr. Tønsberg.
Fil:Norge fremstillet i Tegninger - no-nb digibok 2009113013003-97.jpg| Illustrasjon hentet fra boken "Norge fremstillet i Tegninger" (1889)
Fil:Vossavangen Lindahl.jpeg|Vossevangen (Vossavangen) omkring 1890 med Voss kirke (Vangskyrkja) fra 1270-årene. Vangsvatnet i bakgrunnen.
Fil:VangsvatnetVoss.jpg|Vangsvatnet sett fra Vossavangen
Fil:Vangsgata på Vossavangen.jpg|Vangsgata på Vossavangen 
Fil:Vangskyrkja.jpg|Vangskyrkja på Vossevangen 


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Om Voss stasjon
Albert II

**Albert II** kan sikte til flere personer:

*Albert II av Monaco (f. 1958)
*Albert II von Thurn und Taxis (f. 1983)
*Albert II av Belgia (f. 1934)
Hans Asperger

**Hans Asperger** (1906–1980) var en østerriksk barnelege, som var den første som beskrev personlighets&shy;varianten som etter ham ble kalt Aspergers syndrom.

Han ble lenge ansett som en medisiner som hadde vært motstander av nazismen og nazistenes rasehygieneprogram, men fra 2013 har det blitt publisert flere artikler og også en bok der det beskrives hvordan Asperger sørget for at små barn ble innlagt på institusjoner der han må ha visst at de med stor sannsynlighet ville bli avlivet. På bakgrunn av denne nye kunnskapen har begrepet «Aspergers syndrom» blitt problematisert.
## Liv og virke
### Bakgrunn
Hans Asperger ble født i Wien og vokste opp på en bondegård som ikke lå langt fra byen.  Han hadde to yngre brødre. Asperger hadde vanskelig for å knytte vennskap og ble ansett å være et ensomt og distansert barn. Han hadde talent for språk og interesserte seg særlig for den østerrikske dikteren Franz Grillparzer, hvis poesi han fremførte flere ganger for sine uinteresserte klassekamrater. Han likte å sitere seg selv og å omtale seg selv i tredje person.

### Utdannelse
Asperger studerte medisin i Wien. Etter at han tok doktorgraden i 1931 arbeidet han som assistent ved barneklinikken ved Universität Wien. 

### Karriere
Fra 1932 ledet han den medisinpedagogiske avdelingen ved klinikken. Han ble professor i pediatri i 1962.

I 1944 offentliggjorde Asperger den første beskrivelsen av Aspergers syndrom. Han kalte selv utviklingsforstyrrelsen for «autistische Psychopathie». Tilstandens symptomer forekom ham å ligne på autisme. Leo Kanners arbeider om autisme synes Asperger imidlertid antagelig ikke å ha kjent til. Aspergers første artikkel inneholdt beskrivelser av fire barn, Fritz, Harro, Ernst og Hellmuth, som hadde til felles en mangel på empati, manglende evne til å knytte vennskapsbånd, forstyrrelser i blikkontakt, gestikk, mimikk og språkbruk, intensiv beskjeftigelse med et interesseområde og motoriske forstyrrelser. Asperger kalte barna «kleine Professoren» («små professorer»), ettersom de hadde store og detaljerte kunnskaper om sine interesseområder.

### Avliving av barn
Nyere undersøkelser har sådd tvil om Asperger virkelig var motstander av Hitler-regimets medisinske og sosiologiske ideologi, slik som han ofte er blitt portrettert i bøker og fagartikler. I en studie fra 2013/2014 påviste historikeren Herwig Czech at Asperger deltok i nazistenes barneeutanasi-program, noe det ble funnet ytterligere belegg for i 2018.

## Litteratur
* Asperger, Hans: *Die „Autistischen Psychopathen“ im Kindesalter.* I: Archiv für Psychiatrie und Nervenkrankheiten 117 (1944) 73-136

## Referanser


## Eksterne lenker
* Lorna Wing: ''Asperger's syndrome: a clinical account.'' n: Psychol Med. 11 (1981) 115-129

## Videre lesning
*
Fetisjisme

:*Denne artikkelen omhandler begrepet fetisjisme som det brukes innen [[antropologi]]. For andre betydninger av ordet se [[Fetisj|Fetisj (andre betydninger).]]*

**Fetisjisme** er dyrking av fetisjer. En fetisj er et objekt som blir tillagt overnaturlige evner, eller et menneskeskapt objekt som blir tillagt makt over andre. Dypest sett omhandler begrepet det å tilegne verdi eller kraft til et objekt. Ordet fetsij er lånt fra fransk *fétiche* og portugisisk *feitiço* som igjen er dannet av de latinske *facticius*, som betyr «kunstig» og *facere*, «å lage».  

Innen antropologien brukes begrepet for å beskrive forskjellige kulturers bruk av et vidt spekter gjenstander, fra sjamanens tromme til forretningsmannens slips og rolex.

## Historie

Ordet ble først brukt av Charles de Brosses i 1757, da han gjorde sammenlignende studier mellom vest afrikanske religioner og magiske aspekter ved oldtidens egyptiske religion.
Senere brukte Auguste Comte begrepet i sin utviklingsteori for religioner. I denne foreslo han at fetisjisme er den eldste og mest primitive stadiet i religioners utvikling, fulgt av polyteisme og monoteisme.

Monoteistiske religioner inneholder som oftest likevel artefakter som antropologisk sett kan defineres som fetisjisme, for eksempel muslimenes svarte stein (*al-hajar al-aswad*), og kristendommens kors, eller sakramentene som gis til nattverden. Tilhengere av monoteistiske religioner vil imidlertid normalt benekte at dette kan kalles fetisjisme.

På 1800-tallet hevdet Tylor og McLennan at begrepet fetisjisme gjorde det mulig for religionshistorikere å flytte fokus vekk fra forholdet mellom mennesker og Gud, og over på forholdet mellom mennesker og materielle objekter. De hevdet også at begrepet begrepet etablerte modeller som gav falske årsakssammenhenger for naturlig oppståtte fenomener, og at dette utgjorde et sentralt problem innen datidens historie og sosiologi.

I 1867 introduserte Karl Marx begrepet *[[varefetisjisme]]*, om tilleggingen av verdi til en vare ut over den verdien som er tilført varen gjennom arbeid. Begrepet kan muligvis ses som en ironisk kommentar fra Marx over datidens empiristiske holdninger til virkeligheten, opp mot en nærmest religiøs dyrkning av eiendom; som statussymbol og dermed også som et maktmiddel i sosiale relasjoner.
Begrepet har siden blitt mye brukt innen politisk økonomi og kritisk teori.

## Eksterne lenker
* The Catholic Encyclopaedia: fetishism
* Andrew Lang; Fetishism and Spiritualism
Iquitos

**Iquitos** er hovedstad i regionen Loreto i Peru (i provinsen Maynas). Byen ligger ved elven Amazonas og er en viktig havneby ved Amazonas flodområde. Selv om byen ligger mer enn 3000 kilometer fra munningen av Amazonas, befinner den seg bare 106 meter over havnivå. I tillegg til Amazonas-elven, er byen omgitt av elvene Nanay og Itaya.

For å komme til Iquitos må man reise enten med fly eller båt. Byen regnes som den største byen i verden som ikke har veiforbindelse til omverdenen. Det eneste unntaket er en vei som går til nabobyen Nauta som ligger om lag 100 km. sør for Iquitos.

Klimaet er varmt og fuktig. Den gjennomsnittlige relative fuktigheten ligger på om lag 85%. 

## Historie
Iquitos ble etablert som en misjonsstasjon for jesuittene på 1750-tallet. Byen begynte å vokse for alvor da byen ble hovedstad i den nyopprettede Loretto-regionen i 1864.

Iquitos ble, sammen med Manaus, kjent for tapping av gummi på slutten av 1800-tallet. Fremdeles finnes det mange storslåtte bygninger fra den tiden, blant annet «Jernhuset» som var utviklet av Gustave Eiffel. Gummiboomen fikk en slutt da frø fra gummiplanten ble smuglet ut av Amazonas og plantet andre steder.

## Økonomi
Iquitos er en viktig havneby for eksport av tømmer. Andre industrier er olje- og romproduksjon. I tillegg er turismen økende i området. Dette gjelder både for båtturer på Amazonas-elven, der mange reiser til Manaus. Mange turister bruker også Iquitos som et utgangspunkt for turer inn i jungelen.

## Eksterne lenker
* Municipalidad Provincial de Maynas  (spansk)
* Iquitos turistinformasjon
Ompa til du dør

***Ompa til du dør*** er Kaizers Orchestras første album. Albumet ble spilt inn sommeren 2001 og gitt ut 1. september samme år. Det ble bare lagd  eksemplarer som første opplag, og dette solgte ut såpass fort at det var en stund hvor etterspørselen var stor uten at de hadde noe å selge. Albumet har solgt nærmere  eksemplar i Norge.

*Ompa til du dør* lå på VG-lista i totalt 53 uker og toppet lista i uke 13, 2002. For albumet mottok bandet Spellemannprisen 2001 og Alarmprisen 2002, begge i klassen rock.

Albumet ble reutgitt i 2021 i en remastret versjon, i anledning bandets og albumets 20-årsjubileum.

«Kontroll på Kontinentet» er en singel fra *Ompa til du dør* 2002 og kun distribuert i Danmark. Den inneholdt også Død manns tango.

## Sporliste
# «Kontroll på kontinentet»
# «Ompa til du dør»
# «Bøn fra helvete» (Janove Ottesen/Geir Zahl)
# «170»
# «Rullett» (Geir Zahl)
# «Dr. Mowinckel» (Geir Zahl)
# «Fra sjafør til passasjer» 
# «Resistansen» 
# «Dekk bord» (Janove Ottesen/Geir Zahl)
# «Bak et halleluja» 
# «Bris»
# «Mr. Kaizer, hans Constanse og meg»

Alle sanger skrevet av Janove Ottesen, unntatt hvor markert.
## Medvirkende
### Kaizers Orchestra
* Janove Ottesen – sang, gitar, oljetønner, piano på «Rullett», «Resistansen», kor, låtskriver, produsent, arrangement
* Geir Zahl – sang, gitarer, oljetønner, kor, låtskriver, produsent
* Terje Winterstø Røthing – gitarer, kor, mandolin på «Rullett», tamburin, sykkelfelg, låtskriver
* Jon Sjøen – kontrabass, elektrisk bass, arrangement 
* Helge Risa – pumpeorgel, piano 
* Rune Solheim – trommer, perkusjon

### Øvrige
* Jørgen Træen – produsent, tekniker, miksing 
* Stian Carstensen – sologitar på «Kontroll på kontinentet», banjo på «170» og «Bak et halleluja», kaval på «Dr. Mowinckel», «Resistansen», arrangement på «Rullett», produsent 
* Jan Kåre Hystad – saksofon på «Ompa til du dør», «Bøn fra helvete», «Dr. Mowinckel», «Resistansen»
* Siri Smith – baryton/tenorhorn på «Resistansen» og «Mr. Kaizer, hans Constanse og meg»
* Tor Jaran Apold – fiolin på «Ompa til du dør», «170», «Rullett», «Fra sjåfør til passasjer»
* Tor Johan Bøen – fiolin på «Ompa til du dør», «170», «Rullett», «Fra sjåfør til passasjer»
* Bergmund Waal Skaslien – bratsj på «Ompa til du dør», «170», «Rullett», «Fra sjåfør til passasjer»
* Johann Sebastian Blum – cello på «Ompa til du dør», «170», «Rullett», «Fra sjåfør til passasjer»
* Frode Rydland – kornett på «Resistansen» og «Mr. Kaizer, hans Constanse og meg»
* Svein Henrik Giske – kornett på «Resistansen» og «Mr. Kaizer, hans Constanse og meg»
* Tormod Flaten – euphonium på «Resistansen» og «Mr. Kaizer, hans Constanse og meg»
* Elin Høyland – kor på «Dr. Mowinckel»
* Inger Undheim – kor på «Dr. Mowinckel»
* Line Daatland – kor på «Dr. Mowinckel»
* Audun Strype – mastering
* Thor Brødreskift – fotograf
* Atle Øksendal – coverdesign

## Eksterne lenker
*