Mårfamilien

* se inndeling!

**Mårfamilien** (Mustelidae) er den mest tallrike og mangfoldige familien blant rovpattedyrene (Carnivora). Familien, som inngår i gruppen mårlignende rovpattedyr (Musteloidea), består av nærmere seksti arter. Tidligere regnet man også stinkdyrene (Mephitidae) til denne familien, men disse er nå skilt ut i sin egen familie. Mårdyrenes nærmeste nålevende slektninger er halvbjørnene (Procyonidae), som trolig utgjør søstergruppen.

## Taksonomi

Analyser av mårfamilien indikerer, at det biologiske mangfoldet i gruppen oppsto i Eurasia, fra hvor arter senere koloniserte Afrika og Nord-Amerika (senere også Sør-Amerika) ved flere anledninger. Familien er nærmest beslektet med halvbjørner, som de trolig delte forfedre med for omkring 29 (27,5–31) millioner år siden.

## Biologi

Mårdyrene finnes naturlig på alle kontinenter, unntatt i Antarktis og deler av Oseania (Australia). I Norge finnes åtte arter, hvorav sju naturlig og en som utilsiktet har blitt utsatt her. De sju naturlige artene er røyskatt, snømus, ilder, mår, jerv, grevling og oter. Arten som utilsiktet ble utsatt her er mink, som naturlig hører hjemme i Nord-Amerika. Minken ble opprinnelig innført hit for pelsdyrfarming.

Mårdyr er langstrakte og slanke med korte, men kraftfulle lemmer. Labbene er relativt store og utstyrt med kraftige klør, og noen arter har også svømmehud mellom tærne. Grevlinger og jerv har en litt mer kompakt kroppsbygning enn de andre artene. Alle har glansfulle dekkhår, som varierer i utfarging med arten. Hårstrukturen er relativt lik mellom artene, men de akvatiske og semi-akvatiske artene har tettest pels, spesielt på høye breddegrader. På høye breddegrader utvikler imidlertid også de terrestriske artene tett, isolerende underull i vinterhalvåret, og noen får også hvit vinterpels.

Flesteparten av artene er terrestriske, men otere har limnisk eller marin tilpasning og tilbringer gjerne mye av tiden i nær tilknytning til vann. Marine arter trenger imidlertid tilgang på ferskvann for å rense pelsen for salt. Noen arter har lett vintersøvn, som for eksempel noen grevlinger.

Størrelsen varierer mye mellom artene. Snømusa er minst og veier typisk cirka 20–100 gram på våre breddegrader. Den er faktisk verdens minste rovpattedyr. Havoteren (*Enhydra lutris*) blir tyngst blant mårdyrene og veier normalt 14–45 kg. Lengst blir imidlertid kjempeoteren (*Pteronura brasiliensis*), der kroppen kan bli opp mot 1,7 m lang og halen cirka 70 cm.

Mårdyr har såkalt embryonisk diapause. Hunnen kan altså pare seg, men utsette at embryoet utvikles til et foster, for eksempel  til forholdene (tilgang på føde, klimaforhold og lignende) er ideelle for gjennomføre graviditeten. Den embryoniske diapausen kan således variere.

Utbredelsen er tilnærmet kosmopolitisk, unntatt i Antarktis og Australia. Den finnes heller ikke på Madagaskar og oseaniske øyer, men har blitt introdusert til New Zealand.

## Fylogeni
### Aner
En studie fra 2011 antyder at halvbjørnfamilien (Procyonidae) og mårfamilien (Mustelidae) skilte lag for cirka 27,6 millioner år siden, og at de tidligste mustelidene (kronegruppen) oppsto for omkring 24 millioner år siden.

Fylogenien under viser gruppens nærmeste slektninger og er i henhold til *Wesley-Hunt og Flynn* (2005)

### Underfamilier
Nyere genetisk forskning antyder at mårfamilien bør deles inn i åtte underfamilier, men forholdet mellom gruppene har ikke avklart. Det var tidlig enighet om at Taxidiinae var den første linjen som splittet fra hovedlinjen. Likeledes synes det å være enighet om at Lutrinae og Mustelinae er søstergrupper. I tillegg er delgruppen Galictinae nylig byttet ut med Ictonychinae, og Martinae med Guloninae.

## Inndeling
Inndelingen følger i hovedsak Sato *et al.* (2004), Fulton & Strobeck (2006) og Law, Slater & Mehta (2018). Norske navn på artene er nødvendigvis ikke offisielle, siden ikke alle arter er navngitt på norsk.

* rovpattedyr, (Carnivora)
** Mustelidae, mårfamilien
*** Taxidiinae
**** *[[Taxidea]]*, 
***** *[[Taxidea taxus]]*, præriegrevling
*** Mellivorinae
**** *[[Mellivora]]*, 
***** *[[Mellivora capensis]]*, honninggrevling
*** Melinae
**** *[[Arctonyx]]*, 
***** *[[Arctonyx collaris]]*, svinegrevling
**** *[[Meles]]*, grevlinger
***** *[[Meles meles]]*, grevling
***** *[[Meles leucurus]]*, asiagrevling
***** *[[Meles anakuma]]*, japangrevling
*** Helictidinae
**** *[[Melogale]]*, ildergrevlinger (solgrevlinger)
***** *[[Melogale cucphuongensis]]*, vietnamesisk ildergrevling
***** *[[Melogale everetti]]*, borneoildergrevling
***** *[[Melogale moschata]]*, kinesisk ildergrevling
***** *[[Melogale orientalis]]*, orientalsk ildergrevling
***** *[[Melogale personata]]*, indisk ildergrevling
*** Guloninae
**** *[[taira|Eira]]*
***** *[[Eira barbara]]*, taira
**** *[[Gulo]]*, 
***** *[[Gulo gulo]]*, jerv
**** *[[Martes]]*, ekte mår 
***** *[[Martes americana]]*, amerikamår
****** *[[Martes americana atrata]]*, newfoundlandskogsmår
***** husmår *Martes foina*
***** *[[Martes gwatkinsii]]*, nilgirimår
***** *Martes martes*, mår
***** *[[Martes melampus]]*, japanmår
***** *[[Martes zibellina]]*, sobel
***** *[[Martes flavigula]]*, gulhalsmår
**** *[[Pekania]]*, 
***** *[[Pekania pennanti]]*, fiskermår
*** Ictonychinae
**** *[[Galictis]]*, grisoner
***** *[[Galictis cuja]]*, liten grison)
***** *[[Galictis vittata]]*, stripegrison
**** *[[Ictonyx]]*, stripeildre
***** *[[Ictonyx libyca]]*, libyastripeilder
***** *[[Ictonyx striatus]]*, båndilder (zorilla)
**** *[[Lyncodon]]*, 
***** *[[Lyncodon patagonicus]]*, patagoniarøyskatt
**** *[[Poecilogale]]*
***** *[[Poecilogale albinucha]]*, striperøyskatt
**** *[[Vormela]]*,
***** *[[Vormela peregusna]]*, marmorilder (tigerilder)
*** Lutrinae otere
**** *[[Aonyx]]*, fingerotere
***** *[[Aonyx capensis]]*, afrikansk fingeroter
***** *[[Aonyx congicus]]*, kongofingeroter
**** *[[Amblonyx]]*, 
***** *[[Amblonyx cinereus]]*, gråoter
**** *[[Enhydra]]*, 
***** *[[Enhydra lutris]]*, havoter
**** *[[Lontra]]*, amerikanske elveotere
***** *[[Lontra canadensis]]*, amerikaoter
***** *[[Lontra felina]]*, sjøoter
***** *[[Lontra longicaudis]]*, langhaleoter
***** *[[Lontra provocax]]*, sørlig elveoter
**** *[[Lutra]]*, eurasiske elveotere
***** *[[Lutra lutra]]*, oter
***** *[[Lutra sumatrana]]*, sumatraoter
**** *[[Hydrictis]]*
***** *[[Hydrictis maculicollis]]*, flekkoter
**** *[[Lutrogale]]*, 
***** *[[Lutrogale perspicillata]]*, indiaoter
**** *[[Pteronura]]*, 
***** *[[Pteronura brasiliensis]]*, kjempeoter
*** Mustelinae
**** *[[Mustela]]*, røyskatter
***** *[[Mustela africana]]*, troperøyskatt
***** *[[Mustela altaica]]*, altajsnømus
***** *[[Mustela erminea]]*, røyskatt
***** *[[Mustela eversmanni]]*, steppeilder
***** *[[Mustela felipei]]*, columbiarøyskatt
***** *[[Mustela frenata]]*, langhalesnømus
***** *[[Mustela kathiah]]*, gulbukrøyskatt
***** *[[Mustela lutreola]]*, europeisk mink (flodilder)
***** *[[Mustela lutreolina]]*, indonesisk fjellrøyskatt
***** *[[Mustela nigripes]]*, svartfotilder
***** *[[Mustela nivalis]]*, snømus
***** *[[Mustela nudipes]]*, barfotrøyskatt
***** *[[Mustela putorius]]*, ilder
***** *[[Mustela sibirica]]*, sibirflodilder
***** *[[Mustela strigidorsa]]*, striperøyskatt
**** *[[mink|Neogale]]*, 
***** *Neogale vison*, mink

## Se også
* Liste over pattedyr i Norge

## Referanser




## Eksterne lenker
*