Energiverk Mongstad

**Energiverk Mongstad**, eller ***Mongstad gasskraftverk***, var et kraftvarmeverk på Mongstad i Lindås nord for Bergen. Byggingen av Mongstad gasskraftverk startet i januar 2007, og prøvedrift ble igangsatt i oktober 2009. 20. desember 2010 ble kraftverket satt i kommersiell drift. Total kapasitet er 630 MW, fordelt på 280 MW til elektrisitetsproduksjon samt 350 MJ/sek i form av varmeleveranse til raffineriet. Årlig produksjonskapasitet for elkraft blir dermed om lag 2,3 TWh. Kraftverket var eid og drevet av Equinor. Totale byggekostnader er estimert til 4 milliarder kroner. Den siste gassturbinen ble koblet fra i august 2022.

## Historie
Statoil ville helst føre Statfjord-gassen i land på Kårstø lenger sør. Sommeren 1980 var Mongstad helt avskrevet av Statoil, mens en fremdeles vurderte Sotra som en mulighet. Når Statoil den gang gikk imot en samlet utbygging på Mongstad med både utvidelse av raffineri og bygging av petrokjemiske fabrikker, skyldtes dette at selskapet mente at presset på distriktet ville bli for stort, med rundt 5.000 mann innom i anleggsperioden. Mongstad ville få rundt tusen nye arbeidsplasser som det var. Tusen mål innmark var allerede tatt i bruk, mens 5.800 mål utmark var tilrettelagt for industri. 

Kraftverket ble etterhvert faset ut og driften av den siste gjenværende turbinen avsluttet helt i 2022. Partnerne i Trollavtalen om gassleveranser, sa opp avtalen med virkning fra 31. desember 2018.

Kraftverket brukte to General Electric 9E gassturbiner, hver med en kapasitet på 140 MW, samt en General Electric SC dampturbin med en kapasitet på opptil 26 MW. Energikilden til gassturbinene var naturgass fra Trollfeltet. I tillegg ble det bygget et anlegg for forbehandling av gass med gjenvinning av hydrogen, som gjorde det mulig å benytte overskuddsgass fra raffineriet som drivstoff. 

Raffineriet på Mongstad har tidligere benyttet flere laveffektive fyrkjeler som varmekilder til sine prosesser. Ved at disse erstattes med varme fra kraftverket og raffinerigassen, som tidligere måtte brennes i fakkelen, brukes som brennstoff,  reduseres CO2-utslippene fra raffinerianlegget med 0,35 millioner tonn. Årlige utslipp fra kraftverket ved full drift, vil bli 1,3 millioner tonn CO2.

Kraftverket har siden januar 2019 operert med kun en gassturbin samt dampturbinen, med en total effekt på 155 MW. Den siste gassturbinen var planlagt å avslutte produksjon i november 2020, men i juli 2022 ba Statnett Equinor om å fortsette. Produksjonen ble likevel avsluttet i august 2022, og det ble ettervert klart at det ikke var rasjonelt å bruke kraftverket som krisetiltak.

## Planer om CO<sub>2</sub>-fangst
Det var opprinnelig planlagt å bygge et fullskala CCS-anlegg for fangst og lagring av CO<sub>2</sub> på Mongstad.
I sin nyttårstale i 2007 kalte statsminister Jens Stoltenberg prosjektet "vår månelanding". Prosjektet kom imidlertid aldri i mål og ble endelig kansellert i september 2013.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Energiverk Mongstad – Teknisk Ukeblad, 2008.
* IndustCards – «CCGT Power Plants in Norway and Sweden».
* Gassnova - Statens foretak for CO<sub>2</sub>-håndtering
* European CO<sub>2</sub> CO2 Technology Centre Mongstad (TCM)
* *PCC development in Norway* av Bjørn-Erik Haugan http://www.rwe.com/web/cms/mediablob/de/289794/data/285934/44950/rwe/innovationen/stromerzeugung/innovationszentrum-kohle/Bjorn-Erik-Haugan-Gassnova-PCC-Development-in-Norway-.pdf
* *Current CCS projects in Norway* av Bjørn-Erik Haugan http://www.innovasjonnorge.no/upload/IN_Berlin_260608_gassnova.pdf
* *What does it take to demonstrate CCS?* av Bjørn-Erik Haugan http://www.iea.org/textbase/work/2009/bergen/Erik.pdf