Stavanger-dialekt

**Stavanger-dialekt** er talemålet som brukes i Stavanger.

## Grammatikk
### Substantiv
På stavangersk har substantiva enten hankjønn, hunkjønn, eller intetkjønn. Grammatisk kjønn er hovedsakelig fordelt som i nynorsk skriftspråk. Mens ord som har et biologisk kjønn også har dette kjønnet i grammatisk forstand, brukes ofte hankjønn (felleskjønn) for ting som ikke har noe biologisk kjønn: *skål* er egentlig hunkjønn, men kan like gjerne ha felleskjønn, det samme med ord som *flaske*, *skjei*, *avhandling*, *bro*/*bru*.

Substantiv i hankjønn, kan enten ta endelsen -ar, -ane i flertall, eller -år, -ene, som er hunkjønnsendelsene.

### Verb
Alle verb har a-ending i infinitiv, som for eksempel i «å skriva», bortsett fra i nå-verb som «å gå» og «å nå».

#### Svake verb

**E-verb**:

Å spela – spele – spelte – har spelt

Å prøva – prøve – prøvde/-te – har prøvd-/t

**Nå-verb**:

Å nå – når – nådde – har nådd

Å spy – spyr – spydde – har spydd

#### Sterke verb

Å slida – slide – sleid – har slede

Å kryba – krybe – krøyb – har krøbe

### Pronomen

#### Personlige pronomen

**Subjektsformer**:

Ental: Eg, du, han, hu, det

Flertal: Me, dåkkår, di

** Objektsformer**:

Ental: Meg, deg, (h)an, henna/na, det

Flertal: Oss, dåkkår, di

#### Eiendomspronomen

**Entall**:

Hankjønn: Min, din, (h)ans, hennas/nas/hus

Hunkjønn: Mi, di, (h)ans, hennas/nas/hus

Intetkjønn: Mitt, ditt, (h)ans, hennas/nas/(h)us

**Flertall**:

Vår/Vårs/Vårt/Våre/Våres/Våras, dåkkårs, dis

### Spørreord

**Bokmål – stavanger-dialekt**

Hva – ka

Hvor – kor

Hvem – kem/kenn/kim

Hvorfor – koffår/kaffår/keffår

Hvordan – koss/kossen

Når - når/ka ti

## Andre kjennetegn

* Bløte konsonanter (p, t, k → b, d, g i inn- og utlyd) 
* Skarre-r 
* Æ-lyden blir vanligvis byttet ut med en e-lyd (sær → ser, hæl → hel, bær → ber)
* Spørsmålsformuleringer begynner ofte med ordet «om» (Om du vett ka klåkkå e? Om eg kan få is?). Dette brukes både som høflig og hverdagslig tiltale.
*  Et annet kjennetegn, som dog ikke er like utbredt overalt, er segmentering, det vil si at doble konsonanter blir gjort ulike, som f. eks. *«fjell»* som blir til *«fjedl»* og *«alle»* som blir til *«adle»*. Hvilke ord som segmenteres kan avhenge fra person til person, for eksempel kan en person si «adle», men ikke «fjedl».
* *-er* blir til *-år*. I grammatikkseksjonen ser vi at flertallendelsen som på bokmål skrives *-er* ofte blir til *-år* i stavangersk. Dette gjelder ofte også for ord som slutter på *-er*, som «Stavanger» → «Stavangår», «minister» → «ministår», «der» → «dår», «Pedersen» → «Pedårsen».
* Vokalharmoni: " I mårå" i stedet for i morgen.
* Svarabhaktivokal på adjektiver, f.eks. ein fin**e** morgen, ei sød**e** jenta, ein grusomm**e** takling.
* Enkelte e-fuger blir gjort om til a-fuge, f.eks. barnetog blir til barn**a**tog, fantestreker blir til fant**a**stregår.

## Sosiolekt
Det har tradisjonelt eksistert to bymål i Stavanger, såkalt «gadespråg» og «pent stavangersk». På pent stavangersk blir språket lagt om i retning av dansk språk. Denne sosiolekten har historisk sett vært knyttet til bydelen Eiganes (eller Egenes), men dette er ikke lenger like tydelig. Eksempler på pent stavangersk er «ikke» i stedet for «ikkje», «je» i stedet for «eg», «frem» i stedet for «fram», «sne» i stedet for «snø», «gottene» i stedet for «guttane» og felleskjønn i stedet for hunnkjønn/hannkjønn: «hytten» i stedet for «hyttå».

## Stavanger-dialekt og dialekt på Jæren
Stavanger-dialekten har et naturlig slektskap med dialektene i området rundt, men skiller seg likevel fra dialekten på Jæren på flere måter. En stor forskjell er at jærsk uttales «breiere». Mens man i Stavanger ser at *æ* ofte blir til *e* (for eksempel blir *Jæren* til *Jeren*), har jærsk ofte den motsatte trenden at *e* blir *æ*: *eg* blir *æg*.

## Stavanger-dialekt i skreven form
Flere forfattere fra Stavanger har valgt å skrive på Stavanger-dialekt. Av de mest kjente er:
* forfatteren Andreas Jacobsen (Ajax). 
* Theodor Dahl gjengav direkte tale på dialekt, for eksempel i boken *Fru Grødaland e me å vinne krigen* (1945). 
* Leiv Isaksen skrev Stavangerstykket Maktå på Straen. 
* Roalkvam, Gunnar M: Dikt i utvalg, 2008. M.fl. 
* Komikeren Per Inge Torkelsen har utgitt flere bøker skrevet på Stavanger-dialekt.
* Erling Jensen skrev i 2009 dialektboka *[https://www.erlingjensen.net/ska-sei/ Ska sei!]* Boken kom ut i ny utgave i 2015.

## Noter


## Referanser
* Berntsen, Mandius og Larsen, Amund B.: Stavanger Bymål, 1925.
* Rasch, Jacob: Norsk ordsamling, Stavanger 1698, Serietitel: Skrifter fraa Norsk Maalførearkiv / 9, 1957.
* Selmer Ernst Westerlund: Den musikalske aksent i Stavangermålet, 1927. 
* Svendsen, Martin: Syntaksen i Stavanger bymål, Udg. af Bymålslaget, 1931.