Regensburg bispedømme

**Regensburg bispedømme** er et katolsk bispedømme i Bayern. Det omfatter store deler av Oberfalz og Niederbayern, og små deler av Oberfranken og Oberbayern.

Det ble opprettet i år 739 av Bonifatius og hadde i begynnelsen stor betydning som bispesetet for hertugdømmet Bayern. I&nbsp;en kort periode (1805&ndash;1817) var Regensburg sågar erkebispedømme for Tyskland. I&nbsp;dag er det et suffraganbispedømme under erkebispedømmet München-Freising. Dets nåværende biskop er prof. dr. Gerhard Ludwig Müller. Det bor 1&nbsp;345&nbsp;671 katolikker i bispedømmet, dette utgjør en andel på 82&nbsp;% av den totale befolkningen.

Viktige kirker inkluderer St. Peter-katedralen i Regensburg og basilikaene St.&nbsp;Emmeram samme sted og St. Martin i Amberg. Domkirkens kor, Regensburger Domspatzen, som er over 1000 år gammelt, er verdensberømt, og ble tidligere ledet av pave Benedikt XVIs eldre bror Georg Ratzinger.

## Historie
Regensburg var fra 600-tallet residensby for de bayerske hertugene. I denne perioden ble byen oppsøkt av flere vandrebiskoper. Den mest kjente var St.&nbsp;Emmeram, som ble en av byens skytshelgener. Det regulære bispedømmet med setet i byen ble grunnlagt av Bonifatius i 739. Det hadde opprinnelig en enorm utstrekning, siden det i tillegg til Bayern også omfattet Böhmen og Mähren. Regensburgs metropolitanerkebispedømme var Salzburg. Biskopene av Regensburg var frem til 900-tallet samtidig abbeder av St. Emmeram kloster. 973 ble Böhmen og Mähren skilt ut som Prag bispedømme.

Bispedømmet hadde sin blomstringstid på 1100-tallet, da den gotiske domkirken ble bygget og tallrike klostre grunnlagt. Da Bayern i 1180 kom til wittelsbacherne, forble biskopen av Regensburg uavhengig, dvs. riksumiddelbar. Fyrstbiskopene klarte imidlertid aldri å opprette et sammenhengende høystift; de verdslige besittelsene forble spredt og forholdsvis små, hovedsakelig i nærheten av Regensburg, men også enkelte andre steder i de bayerske områdene, f.eks. festningen Kufstein i dagens Tirol. I selve byen var det bare domkirken med tilhørende bygninger som var i biskopens verdslige besittelse. Resten av Regensburg var fordelt mellom den frie riksstaden og tre riksklostre (Niedermünster, Obermünster og St. Emmeram). Attpåtil gikk byen i 1542 over til protestantismen.

Med *[[Reichsdeputationshauptschluss]]* i 1803 ble fyrstbispedømmet slått sammen med riksbyen og de tre riksklostrene til kurfyrstedømmet Regensburg. Siden fyrstedømmet ble gitt til Carl Theodor von Dalberg i egenskap som biskop av Regensburg og primas av Tyskland, ble altså fyrstbispedømmet ikke sekularisert. Det var dermed det eneste fyrstbispedømmet som overlevde *Reichsdeputationshauptschluss* som en kirkelig stat.

Riksdeputasjonens plan hadde vært å gjøre Regensburg til metropolitanerkebispedømmet for bispedømmene i Det tysk-romerske rike unntatt Preussen og Østerrike. I&nbsp;denne sammenheng ble Mainz’ erkebiskoptittel overført til Regensburg i 1805. Det tysk-romerske rike ble imidlertid opphevet allerede i 1806, og kurfyrstedømmet Regensburg i 1810. Von&nbsp;Dalberg beholdt likevel titlene erkebiskop og fyrstprimas frem til sin død i 1817. Etterpå ble Regensburg suffragan under München og Freising.
## Eksterne lenker
*