open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vera Henriksen

**Vera Henriksen** (1927–2016) var en norsk forfatter.

I 1943 i Arendal ble hun rekruttert til etterretningsorganisasjonen XU sammen med blant andre sin senere ektemann Olaf Gotfred Henriksen (1924–2013). Hun bodde i USA mellom 1946 og 1963. Der studerte hun arkitektur og kunsthistorie.

Hun debuterte i 1961 med boka *[[Sølvhammeren]]*, som er første del av Sigrid-trilogien. Bok nummer to, *Jærtegn*, kom i 1962, og den siste boka, *Helgenkongen*, kom året etter. Denne serien fikk stor suksess. Henriksen skrev mange bøker med handling fra middelalderen og andre historiske epoker. Flere av bøkene hennes inneholder den problematiske overgangen fra norrøn mytologi til kristendommen. Henriksen skrev også sagaspill, blant annet *Asbjørn Selsbane* og *Sverdet*, og dessuten sakprosa, som Luftforsvarets historie.

Hennes far, Alfred Roscher Lund, var den første sjefen for Forsvarets etterretningstjeneste.

## Bibliografi
* *Dronningsagaen* (Roman, Aschehoug) 2011
* *Sigvat* (Lyrikk, Aschehoug) 2007
* *Jarlefeiden* (Roman) 2003
* *Ildens sang* (Roman) 2002
* *Klangen av en lutt* (roman) 2001
* *Veodalen* (Fakta) 2001
* *Stavkjerringa* (Roman) 1997
* *Luftforsvarets historie: Bind 2: Fem år i utlegd* (Sakprosa) 1996
* *Luftforsvarets historie. Bind 1: Fra opptakt til nederlag* (Sakprosa) 1994
* *Selja og Stad* (Sakprosa) 1992
* *Skipet uten drage. Vest i havet* (Ungdomsbok) 1992
* *Skipet uten drage. Månesteinen* (Ungdomsbok) 1991
* *Skipet uten drage. Olav ulvunge* (Ungdomsbok)1990
* *Silhuetter mot hvitt lys* (Roman) 1990
* *Bodvars saga. Ravn og due* (Roman) 1989
* *Mot en verdens ytterste grense. Vest for storhavet – Grønland og Vinland* (Sakprosa) 1988
* *Eventyrsagaen* (Barnebok) 1988
* *Rekviem for et lite dampskip* (Roman) 1988
* *Under seil mot det ukjente* (Sakprosa) 1987
* *Runekorset* (Roman) 1986
* *Hellig Olav* (Sakprosa) 1985
* *Verdenstreet. Mennesker og makt i Odins tid.* (Sakprosa) 1984
* *Bodvars saga. Spydet* (Roman) 1984
* *Bodvars saga. Odins ravner(Roman) 1983
* *Skjebneveven* (Sakprosa) 1982
* *Med skip til lands og vanns* (Sakprosa) 1981
* *Sagaens kvinner* (Sakprosa) 1981
* *Kongespeil* (Roman) 1980
* *Dronningsagaen* (Roman) 1979
* *Riksseglet* (Dramatikk) 1978
* *Skjærsild* (Roman) 1977
* *Staupet* (Roman) 1975
* *Sverdet* (Dramatikk) 1974
* *Blåbreen* (Roman) 1973
* *Asbjørn Selsbane* (Dramatikk) 1972
* *Pilegrimsferd* (Roman) 1971
* *Trollsteinen* (Roman) 1970
* *Vargtid. Selshemnaren* (Dramatikk) 1968
* *Glassberget* (Roman) 1966
* *Helgenkongen* (Roman) 1963
* *Jærtegn* (Roman) 1962
* *Sølvhammeren* (Roman) 1961

== Priser ==
* [[1962]] [[Bokhandlerprisen]], for *Sølvhammeren*
* [[1973]] [[Sarpsborgprisen]]
* [[1978]] [[Mads Wiel Nygaards legat]]
* [[1988]] [[Riksmålsforbundets barne- og ungdomsbokpris]] for *Eventyrsagaen''
* 1997 Ridder av 1. klasse av St. Olavs orden.

## Referanser



 



## Eksterne lenker
* Vera Henriksen i NRK Forfatter
* Digitaliserte bøker av Henriksen hos Nasjonalbiblioteket.
Sølvhammeren

***Sølvhammeren*** er en historisk roman med innhold fra norrøn tid på 1000-tallet skrevet av Vera Henriksen og første bok i «Sigrid-trilogien». Henriksen debuterte med *Sølvhammeren* i 1961. Året etter kom *Jærtegn*, og romansyklusen ble avsluttet med *Helgenkongen* i 1963.

Handlingen i *Sølvhammeren* foregår i tiden like før kristningen av Norge og den tiden Olav Haraldsson forsøker å fullføre kristningen av landet med vold. Hovedpersonen er Sigrid Toresdatter fra Bjarkøy. Hun er søster av Tore Hund og blir 15 år gammel gift med den langt eldre Olve Grotgardsson fra Egge. Den første natten de var sammen, sa han fram et kvad til henne. Kvadet hette *[[Skirnesmål]]* og handler om Frøy og Gerd. Frøy elsket denne kvinnen og var stum av sorg over at han ikke kunne få henne. Til tider blir forholdet mellom Sigrid og Olve kaldt ved at Olve har en frille ved navn Khadija. Olve var svært mye hos frillen oppe i Ogndal, og senere lot han henne flytte inn på Egge. Sigrid mislikte dette, og etter at Sigrid fødte Olves sønn, lover Olve henne å kvitte seg med Khadija.

*Sølvhammeren* gir et annet bilde av Tore Hund enn det de fleste kjenner. Her ser man ikke en niding, men en mann som gjorde det han mente var rett.

## Litteratur
* Henriksen, Vera: Sølvhammeren, 1961. ISBN 82-03-18625-4 . Les i fulltekst
Louis-Henri-Joseph Luçon

** Louis-Henri-Joseph Luçon ** (født 28. oktober 1842 i Maulévier i Frankrike, død 28. mai 1930 i Reims) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og erkebiskop av Reims 1906&ndash;1930.

Han ble kreert til kardinal i 1907 av pave Pius X, med *[[Santa Francesca Romana]]* som tittelkirke.

Han deltok på konklavet 1914 som valgte pave Benedikt XV, og konklavet 1922 som valgte pave Pius XI.

Under første verdenskrig ble han et symbol på krigens franske ofre for Tysklands angrep, ved at han til tross for at katedralen var blitt ødelagt forble i Reims helt til april 1918.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Giovanni Francesco Albani (1720-1803) *1760
* Kardinal Carlo Rezzonico den yngre (1724-1799) *1773
* Kardinal Antonio Dugnani (1748-1818) *1785
* Erkebiskop Jean-Charles de Coucy (1746-1824) *1790
* Kardinal Gustave-Maximilien-Juste de Croÿ-Solre (1773-1844) *1820
* Biskop Charles-Auguste-Marie-Joseph Forbin-Janson (1785-1844) *1824
* Kardinal François-Auguste-Ferdinand Donnet (1795-1882) *1835
* Biskop Charles-Emile Freppel (1827-1891) *1870
* Kardinal *Louis-Henri-Joseph Luçon* (1842-1930) *1888

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Hirtshals

**Hirtshals** er en by i Vendsyssel i Danmark. Ved den danske kommunalreformen i 2007 ble Hirtshals kommune en del av Hjørring kommune. Tidligere var byen senter i Hirtshals kommune. Hirtshals har 5&nbsp;538 innbyggere (2023). Byen er kjent for sin fiske- og fergehavn. Hirtshals har fergeforbindelse med Kristiansand, Larvik, Stavanger, Bergen, Tórshavn (Færøyene) og Seyðisfjörður (Island - ikke vinter). Det går motorvei direkte til Aalborg og videre til Tyskland.

Hirtshals havn ble utbygget 1919–1931 og sterkt utvidet i 1966. Den er Danmarks nest største fiskehavn etter omsatt mengde, bare overgått av Esbjerg på sørvestkysten av Jylland.

Nordsøen Oceanarium i Hirtshals er et av Nordens fremste saltvannsakvarier og vektlegger livet i Nordsjøen. Akvariet er tilknyttet Nordsømuseet, og det er gode overnattingsmuligheter i Hirtshals. Sommerturismen knyttet til museet og fergetrafikken er betydelig.

I nærheten av Hirtshals fyr ligger Bunkermuseet Hirtshals. 10. batteri er Danmarks eneste utgravde, komplette tyske forsvarsanlegg fra andre verdenskrig som er åpent for publikum.

Hirtshals Fyr 2015.jpg|Hirtshals fyr.
Hirtshals Havn.jpg|Hirtshals havn.
Norrøna and Bergensfjord outside Hirtshals 03.jpg|MS «Norröna» forlater Hirtshals samtidig som MS «Bergensfjord» ankommer.


## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Hirtshals kommune (historisk database)
Dasht-i-Leili-massakren

**Dasht-i-Leili-massakren** skjedde under den amerikanske invasjonen i Afghanistan i desember 2001. Det er antatt at mellom 250 og  (kommer an på kildene) fanger ble skutt og/eller kvelt i metallcontainere, mens de ble forflyttet av amerikanske og Nordalliansens soldater fra Kunduz til Sheberghan fengselet i Afghanistan. De døde antas å være gravlagt i Dasht-i Leili-ørkenen, rett vest for Sheberghan i Jowzjan-provinsen. Daværende president i USA Obama satte i 2009 i gang en granskning av massakren.

Kontroversen skyldes vitnemålene til to individer, regissør Jamie Doran og forfatter Robert Young Pelton som reiste med de amerikanske spesialstyrkene som var sluttet til Abdul Rashid Dostums styrker. Doran anklager Dostums styrker for drapet på Taliban-fangene. Pelton har derimot benektet Dorans beskyldninger.

Dorans dokumentar *Afghansk massakre: Dødens konvoi* baserer seg stort sett på arbeidet til den prisbelønte afghanske journalisten Najibullah Quraishi, som sier han har sett videoopptak der overlevende fra konvoien blir henrettet i ørkenen under overoppsyn fra de amerikanske soldatene, men hevder at videoen ble stjålet fra ham. Doran innrømmet i et intervju med Stefan Steinberg at han faktisk ikke hadde noen bevis for at amerikanske tropper var involvert i de antatte henrettelsene, men mener at hans kilder er en bekreftelse på anklagene om massakren. Doran hevder at Dostum holder videoen i skjul og bruker den som utpressing mot USA for å beholde makten, selv om han ikke har noen bevis for denne påstanden.

Pelton reiste til Afghanistan rundt en måned før Dasht-i Leili mens han var på oppdrag for National Geographic og CNN. Han sier at Dostum gikk langt, til og med i mot USA, for å sikre sikkerheten for de rundt  Taliban-krigerne som overgav seg i og rundt Kunduz. «Vi (USA og Nordalliansen) kunne ha fjernet hver Talibaner på jorden og ingen ville brydd seg,» sier Pelton. «Ingenting blir skjult fordi ingenting skjedde.» Peltons krangel med Doran er at han beskylder spesialstyrkene for krigsforbrytelser uten noen direkte bevis. Pelton sier videre at dersom Doran vill legge fra for ham bilder eller video av amerikanske soldater som skyter ubevæpnede Taliban-fanger, vil Pelton personlig identifisere den soldaten. Han observerte og fotograferte også spesialstyrkenes leger som foretok førstehjelp på skadde Taliban-soldater.

Pelton innrømmer at rundt 250 Taliban-soldater ble kvalt til døde, men tror det var nødvendig å stenge soldatene inne fordi mange av Taliban-krigerne fremdeles var bevæpnede og at en ikke kunne stole på disse. Pelton argumenterer at lik utenfor disse 250 Taliban-krigerne som døde, er trolig noen av de rundt  Talibanerne som skal ha blitt skutt av Taliban kommandøren Abdul Malik i 1997 og/eller de  menneskene av Hazara-stammen som ble drept under Taliban-styret.

Den Vermont-baserte *[[Physicians for Human Rights]]* har forsøkt å avdekke bevis på Dorans beskyldninger, men har ikke funnet noen.

## Referanser
Sun-Hwa Kwon

**Sun-Hwa Kwon** (født Paik), best kjent som kun **Sun**, er en fiktiv figur i den amerikanske TV-serien *[[Lost]]*, spilt av Kim Yoon-jin. Serien forteller om en gruppe overlevende fra et flystyrt på en mystisk, øde øy i Stillehavet. Sun er gift med Jin-Soo Kwon (spilt av Daniel Dae Kim). 

Begge er fra Sør-Korea, men Jin snakker ikke engelsk og blir således stående utenfor fellesskapet med de andre overlevende. Som tradisjonell mann fra Korea minsker hans selvtillit da det viser seg at Sun faktisk snakker engelsk. Sun er praktisk, har omfattende kunnskaper om urtemedisiner og har flere ganger brukt denne kunnskapen for å hjelpe andre overlevende på øya. Hun dyrker en urtehage sammen med Kate.

Sun er født i Seoul i Sør-Korea som datter av en mektig familie. Hun leste kunsthistorie ved Universitetet i Seoul, men da hun var uten ektemann skaffet hennes foreldre henne en mann, som senere fortalte henne at han hadde tenkt å gifte seg med en amerikansk kvinne. Rasende forlot Sun ham og møtte da Jin, men en tid etter bryllupet begynte de å skli fra hverandre og Sun begynte å legge planer om forlate ham. Hun ble likevel med ham på en forretningsreise til Australia, men flyet styrtet over Stillehavet.

Rollefiguren ble skrevet ut av serien i sesong 6 når hun døde sammen med Jin i en synkende ubåt. Jin som ønsket å redde henne ble bedt om å gå siden Sun så det ville bli umulig, men Jin ville ikke forlate henne. I slutten av scenen vises det at hendene sakte går i fra hverandre.

Jin og Sun var ikke opprinnelig en del av seriens utkast. Det var først da Kim Yoon-jin hadde prøve for rollen som Kate Austen at manusforfatterne besluttet å skrive inn fortellingen om det koreanske ekteparet.

## Se også
*Liste over rollefigurer i Lost
Josef Clemens

Dr. **Josef Clemens** (født 20. juni 1947 i Siegen i Den britiske okkupasjonssonen i Tyskland) er en tysk katolsk kurie-biskop som var sekretær for Det pavelige råd for legfolket.
## Liv og virke
### Prest
Etter teologistudier i Tyskland var han tilknyttet Collegium Germanicum i Roma. Han ble presteviet i 1975, og tok sin doktorgrad i moralteologi i 1983.

Frem til 2003 var han gjennom 19 år personlig sekretær for kardinal Joseph Ratzinger, som senere ble pave Benedikt XVI. 
### Titulærbiskop
I januar 2003 ble han utnevnt til titulærbiskop av *Segermes* og i februar til undersekretær for Kongregasjonen for institutter for konsekrert liv og selskaper for apostolisk liv av pave Johannes Paul II, og i november 2004 ble han sekretær for det pavelige rådet for legfolket.

Han er medlem av organisasjonsledelsen for de katolske verdensungdomsdagene i Köln i 2005.
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Alessandro Mattei (1744-1820) *1743
* Kardinal Pietro Francesco Galleffi (1770-1837) *1819
* Kardinal Giacomo Filippo Fransoni (1775-1846) *1822
* Kardinal Antonio Saverio De Luca (1805-1883 ) *1845
*Erkebiskop Gregor (Leonhard Andreas) von Scherr, O.S.B. (1804-1877) *1856
*Erkebiskop Friedrich Josef von Schreiber (1819-1890) *1875
*Erkebiskop Franz Joseph von Stein (1832-1909 ) *1879
*Erkebiskop Joseph von Schork (1829-1905) *1891
*Biskop Ferdinand von Schlör (1837-1924) *1898
*Erkebiskop Johann Jakob von Hauck (1861-1943) *1912
*Biskop Ludwig Sebastian (1862-1943) *1917
* Kardinal Joseph Wendel (1901-1960 ) *1941
*Erkebiskop Josef Schneider (1906-1998) *1955
*Biskop Josef Stangl (1907-1979) *1957
* Pave Benedikt XVI (1927-2022) *1977
* Biskop *Josef Clemens* (1947- ) *2004

## Referanser
Jin-Soo Kwon

**Jin-Soo Kwon**, kjent som kun **Jin**, er en fiktiv figur i den amerikanske TV-serien *[[Lost]]* som fulgte livene til en gruppe overlevende etter en flystyrt på en øde og mystisk øy i Stillehavet. Han ble spilt av Daniel Dae Kim. I serien er han framstilt som den ene halvparten av et koreansk ektepar. Hans hustru er Sun Kwon (spilt av Kim Yoon-jin).

Jin og hans hustru Sun var ikke opprinnelig en del av seriens utkast. Det var først da Kim Yoon-jin hadde prøve for rollen som Kate Austen at manusforfatterne besluttet å skrive inn fortellingen om det koreanske ekteparet.

Jin er framstilt som autoritær, tradisjonell og lojal koreaner. Forut flykrasjet tok han imot sine ordrer fra herr Paik, far til Sun, og han ønsket selv være den som bestemte over sin hustru. I den første tiden på øya vil han være den sterke i forholdet, men ble underlegen da han er den eneste av overlevende som ikke snakker engelsk. Han føler seg ydmyket da det viser seg at Sun *kan* snakke engelsk og således bli en del av fellesskapet som han er utestengt fra. I løpet av andre sesong endret han innstilling.

I det virkelige liv er skuespilleren Daniel Dae Kim riktignok koreansk, men har vokst opp i Pennsylvania og snakker derfor flytende engelsk og koreansk med amerikansk aksent. Under filmingen av Lost fikk han hjelp av en språklærer som hjalp ham med koreansk tale uten aksent. I Korea er det tradisjon for at familienavnet står først, og derfor burde han teknisk sett ha hatt navnet Kwon Jin-Soo.

## Se også
*Liste over rollefigurer i Lost
Verdensungdomsdagene

**Verdensungdomsdagene** arrangeres av den katolske kirke med regelmessige mellomrom, og ble innstiftet av pave Johannes Paul II i 1984 som reaksjon på synkende kirkesøkning blant unge. Det arrangeres lokale ungdomsarrangementer hvert år på palmesøndag, mens den internasjonale samlingen som varer en ukes tid arrangeres annenhvert eller tredjehvert år. Mens selve arrangementet feirer den katolske tro, går invitasjonen til å delta ut til alle unge, uavhengig av religiøs overbevisning. Det internasjonale arrangementet tiltrekker hundretusener av ungdom fra nesten alle land i verden. 

Rett etter at pave Benedikt XVI var valgt til pave annonserte han at han ønsker å fortsette denne tradisjonen, og at han vil delta på verdensungdomsdagene i Köln i 2005. Det var meningen at hans forgjenger Johannes Paul II skulle delta, men han døde tidligere det året. Pave Benedikt XVI har deltatt på Verdensungdomsdagen 2005 i Köln, 2008 i Sydney og 2011 i Madrid.

Skytshelgen for Verdensungdomsdagene er den salige Moder Teresa av Calcutta. Siden saligkåringsseremonien hans, harpave Johannes Paul II, som startet arrangementet, også blitt regnet som medskytshelgen.

## Oversikt

**1**: Antallet angir hvor mange som deltok på den avsluttende messen, hvilket inkluderer mange som deltok kun på det arrangementet og ikke ellers på verdensungdomsdagene.

## Eksterne lenker

* http://www.vatican.va/gmg/documents/
* http://www.wjt2005.de  -- hjemmeside for verdensungdomsdagene i Köln 2005
* https://web.archive.org/web/20050811013437/http://www.stadt-koeln.de/weltjugendtag/
Snorri Hjartarson

**Snorri Hjartarson** (født 1906, død 1986) var en islandsk forfatter.

Han studerte bildekunst på Kunstakademiet i Oslo under Axel Revold fra 1931 til 1932. Som forfatter debuterte han med den norskspråklige romanen *Høit flyver ravnen* i 1934, men det er for diktsamlingene sine på islandsk han er best kjent. Han ble tildelt Nordisk råds litteraturpris i 1981 for diktsamlingen *Hauströkkrið yfir mér* (på norsk: *Haustskyming over meg*)

## Bibliografi
* 1934 *Høit flyver ravnen*, roman (Nasjonalforlaget, Oslo)
* 1944 *Kvæði*, diktsamling (Bokautgafan Heimskringla, Reykjavík)
* 1945 *Sol er a morgun : kvædasafn fra atjandu öld fyrri hluta nitjandu aldar* (H.F.Leiftur, Reykjavík)
* 1952 *Á Gnitaheiði*, diktsamling (Heimskringla, Reykjavík)
* 1966 *Lauf og stjörnur*, diktsamling
* 1979 *Hauströkkrið yfir mér*, diktsamling (Mál og Menning, Reykjavík)
:::På norsk:
:::1981 *Haustskyming over meg*, gjendiktet av Ivar Orgland (Dreyer forlag, Oslo)
* 1992 *Kvæðasafn* (Mál og Menning, Reykjavík)

I norsk gjendiktning (ved Ivar Orgland) finnes diktene hans også i boka *Lyng og krater: dikt i utval / Snorri Hjartarson* på Fonna Forlag fra 1968.

## Referanser
Geir Pollen

**Geir Pollen** (født 1953) er en norsk forfatter. Pollen er utdannet cand. philol., med hovedfag i nordisk fra Universitetet i Tromsø. Han har bodd på Kapp i Østre Toten og har arbeidet som lektor ved Lena videregående skole. Fra 2001 til 2005 var han formann i Den Norske Forfatterforening.

Han debuterte med diktsamlingen *Posteringar i språket* i 1982. Gjennombruddet hans kom med romanen *Hutchinsons Eftf.* i 1998, som fikk god mottakelse av kritikerne, og som ble nominert til Brageprisen og Nordisk råds litteraturpris. Romanen er også oversatt til dansk, tysk og serbisk. Den neste romanen, *Når den gule solen brenner*, fikk en mer avmålt mottakelse.

Pollens diktsamlinger og første roman er skrevet på nynorsk; fra og med romanen *Fall* har han skrevet på bokmål.

## Bibliografi
* 2021 *Volga : En russisk reise,* Gyldendal ISBN 978-82-05-56551-7
* 2016 *En spøkelseshistorie*, roman, Gyldendal
* 2014 *Armfeldts armé : historien om en katastrofe*, Gyldendal ISBN 978-82-05-42160-8
* 2010 *Raskolnikovs hus*, roman
* 2007 *Langt fra stammen*, historien om Norske Skog
* 2005 *Kallemann*, roman 
* 2002 *Når den gule solen brenner*, roman 
* 1998 *Hutchinsons Eftf.*, roman 
* 1994 *Fall*, roman 
* 1991 *Ål*, roman 
* 1989 *Variasjoner I–XXX*, dikt
* 1985 *Det planlagde kaos*, dikt 
* 1982 *Posteringar i språket*, dikt 

### Gjendiktninger
* 2007 Yoko Tawada: *Men mandarinane må vi få røva i kveld* 
* 1999 Yves Bonnefoy: *Ein eld går føre oss* 

### Priser og utmerkelser
* 2021 – Bastianprisen 2021, for oversettelse fra russisk av *Dama med hunden og andre forteljingar* av Anton Tsjekhov
* 2004 – Kritikerprisen for beste oversettelse 2004, for sin oversettelse av *Austerlitz* av W.G. Sebald
* 1999 – Østre Toten kommunes kulturpris
* 1999 – Nota Bene Bokpris
* 1999 – Nominert til Nordisk råds litteraturpris for romanen *Hutchinsons Eftf.*
* 1998 – Nominert til Brageprisen for *Hutchinsons Eftf.*
* 1991 – 2. premie i Gyldendals romankonkurranse for romanen *Ål*

## Referanser


## Kilder
*Presentasjon av Geir Pollen i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

## Eksterne lenker
* Geir Pollen i NRK Forfatter
* Presentasjon , Gyldendal forlag
Trần Đức Lương

**Trần Đức Lương** (1937–2025) var president i Vietnam fra  til .

Trần Đức Lương er født i provinsen Quảng Ngãi og flyttet til Hanoi etter endt skolegang i 1955. Han studerte geologi og arbeidet som kartograf. Han ble medlem av det vietnamesiske kommunistpartiet i 1959 og ble partifunksjonær i 1970-årene. I 1987 ble han visestatsminister. Han ble medlem av politbyrået i juni , ble valgt til president den 24. september 1997, og ble gjenvalgt i . Han annonserte 24. juni 2006 at han kom til å fratre som president, og Nguyen Minh Triet ble utnevnt som etterfølger.

## Noter

## Referanser
Georg V av Hannover

**Georg V** (*Georg Friedrich Alexander Karl Ernst August*, født 27. mai 1819 i Berlin, død 12. juni 1878 i Paris) var konge av Hannover og dessuten hertug av Cumberland og Teviotdale og jarl av Armagh.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Han var sønn av kong Ernst August I av Hannover og Friederike av Mecklenburg-Strelitz. Han var fetter av Victoria av Storbritannia og tilbragte sin barndom i Berlin og England. Etter at personalunionen mellom Hannover og Storbritannia opphørte og hans far besteg tronen i Hannover, ble han opphøyet til kronprins. Han forble imidlertid som legitim mannlig etterkommer etter kong Georg III av Storbritannia medlem av den britiske kongefamilien, og var nr. 2 i arvefølgen til den britiske tronen frem til Victorias første datter prinsesse Victoria ble født i 1841.

### Konge
Selv om han var blitt blind allerede i unge år, og det derfor var tvil om hans egnethet som konge, gikk faren inn for at sønnen skulle etterfølge ham. I det offentlige liv forsøkte Georg å skjule sin blindhet, etter at han i 1851 etterfulgte faren som konge.

Fra sin far og onkel på morssiden, Karl Friedrich av Mecklenburg-Strelitz (1785–1837), en av de mektigste menn ved det prøyssiske hoff, hadde han overtatt en føydal og autokratisk innstilling. Støttet av sin yndling og minister grev Borries gikk han raskt bort fra den liberale kursen og opphevet den liberale forfatningen som faren hadde vært nødt til å godta som følge av revolusjonen i 1848. Han klarte imidlertid ikke å gjennomføre sin reaksjonære politikk på sikt, og lå i konstant strid med det folkevalgte parlamentet i Hannover, landdagen.

### Kongeriket tapes
I motsetning til sin far gikk hans utenrikssympatier i retning Østerrike heller enn Preussen. Han mislikte at Preussen hadde tvunget ham til å inngå et forbund mot Østerrike, og så på det som et inngrep i sin suverenitet, som han engstelig forsøkte å verne. Mot sin egen landdags ønske vegret han seg for å følge Preussens oppfordring om å erklære seg som nøytral i den østerriksk-prøyssiske krig, og inngikk tvert om forbund med Østerrike.

Kongeriket Hannover ble 20. september 1866 okkupert av prøyssiske tropper og formelt annektert av kongeriket Preussen, og kongen flyktet til Wien. Senere dro han til Paris, hvorfra han appellerte om hjelp fra stormaktene, satte opp en privat hær, og oppfordret Frankrike til å gå til krig mot Preussen og hjelpe ham å vinne tilbake sitt tapte kongerike. Dette førte til at Preussen gikk bort fra løftet om å betale ham en kompensasjon, og beslagla all hans eiendom.

Han ga aldri opp sitt krav på Hannover. Syk og bitter døde den blinde kongen 12. juni 1878 i Paris. Hans levninger ble overført til hans slektninger i England, og han ble begravet i krypten i *St. George's Chapel* i Windsor Castle.

## Familie
I sitt ekteskap med dronning Marie (Marie av Sachsen-Altenburg) hadde han tre barn:
* Ernst August (1845–1923), kronprins av Hannover og 3. hertug av Cumberland
* Friederike (1848–1926), gift med baron Litubert von Pawel-Rammingen
* Marie (1849–1904), ugift

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* http://www.welfen.de/
* http://www.welfen.de/georgv.htm
Gunnar Ekelöf

**Gunnar Ekelöf** (1907–1968) var en  svensk forfatter, oversetter og medlem av Svenska Akademien (fra 1958).

Gunnar Ekelöf kom fra en velsituert familie, og kunne studere ute i Europa. I Kreuger-konkursen 1932 mistet han det meste av midlene, og det var grunnen til at han egnet seg til diktningen yrkesmessig. Den første store diktsamlingen, *sent på jorden*, kom i 1932. 

Han blir ansett som Sveriges første surrealist. Under et besøk i Frankrike kom han i kontakt med strømningen gjennom verk av Igor Stravinskij, Constantin Brancusi og den tidlige Robert Desnos, noe som satte tydelige spor i det tidlige forfatterskapet. 

Ekelöf var medredaktør i det litterære tidsskriftet Karavan som det ble utgitt fem nummer av i 1934–1935. 

Gjennombruddet kom i 1941 med diktsamlingen *Färjesång* og kortprosasamlingen *Promenader*. Disse verkene markerte en ny periode i skrivingen, mer intellektuelt og resonnerende. Den siste fasen av diktningen er sterkt preget av orientalisme.

Ekelöf huskes ikke bare som poet, men like mye for den livsfilosofi og de personlige standpunktene diktene hans uttrykker. Mange regner Ekelöf som Sveriges viktigste poet og en av de viktigste kulturpersonlighetene i sin samtid. Han er oversatt til flere språk.

## Bibliografi (utvalg)
* *sent på jorden* (1932)
* *Fransk surrealism* (1933) (oversettelser) 
* *Dedikation* (1934)
* *Hundra år modern fransk dikt* (1934)  (oversettelser) 
* *Sorgen och stjärnan* (1936)
* *Köp den blindes sång* (1938)
* *Färjesång* (1941)
* *Promenader* (1941)
* *Non serviam* (1945)
* *Utflykter* (1947)
* *Om hösten* (1951)
* *Strountes* (1955)
* *Blandade kort* (1957)
* *Opus incertum* (1959)
* *En Mölna-elegi* (1960)
* *Valfrändskaper* (1960) (oversettelser)
* *En natt i Otocac* (1961)
* *Livet i ett svunnet Stockholm* (sammen med Gunnar Reinius) (1963)  
* *Diwán över Fursten av Emgión* (1965)
* *Sagan om Fatumeh* (1966)
* *Vägvisare till underjorden* (1967)

### Posthume utgivelser
* *Partitur* (1969)
* *Lägga patience* (1969)
* *En självbiografi* (1971)
* *En röst* (1973)
* *Grotesker* (1981)
* *Variationer* (1986)
* *Drömmen om Indien (1989)

=== Litteratur ===
* [[Olof Lagercrantz]] *«Jag bor i en annan värld men du bor ju i samma»* ([[1994]])
* [[Carl Olov Sommar]] *«Gunnar Ekelöf. En biografi»* ([[1989]])

== Priser og utmerkelser ==
* [[Bellmanprisen]] [[litteraturåret 1967|1967]]
* [[Nordisk råds litteraturpris]] [[litteraturåret 1966|1966]] (for, *Diwan över fursten av Emgión'')
* Bellmanprisen 1961
* Hedersdoktor i Uppsala 1958
* Litteraturfrämjandets stora pris 1957
* Bellmanprisen 1953
* Gustaf Fröding-stipendet 1952
* De Nios stora pris 1951
* Tidningen VI:s litteraturpris 1949

## Svenska Akademien
Ekelöf ble innvalgt som medlem av Svenska Akademien 17. april 1958 og tok sete på stol nummer 18 den
20. desember samme år.

## Fotnoter

## Referanser

 


## Eksterne lenker
* Gunnar Ekelöf-sällskapet
* Gunnar Ekelöf-musikvideor på YouTube.com
Nynorskordboka

***Nynorskordboka*** er en ordbok for nynorsk som viser offisiell rettskrivning og bøyning, har opplysninger om uttale, ordhistorie, definisjoner, faste uttrykk og eksempler på bruk. Arbeidet med boka begynte i 1974. Første utgave kom i 1986. Det kom nye utgaver i 1993, 2001 og 2006. Ordboka gis ut på Det Norske Samlaget, men utarbeidet av *Seksjon for leksikografi og målføregransking* ved Universitetet i Oslo i samarbeid med Språkrådet. Fra 2016 ble ordboka publisert av Universitetet i Bergen under domenet ordbok.uib.no. Hovedredaktører for 4. utgave var Anne Engø, Marit Hovdenak og Dagfinn Worren.

Ordboka finnes som gratis nettordbok og app.

## Eksterne lenker
* Søk i Nynorskordboka og Bokmålsordboka
* Digitaliserte utgaver av Nynorskordboka hos Nasjonalbiblioteket
Singapores flagg

**Singapores flagg** ble innført 3. desember 1959, da landet ble en selvstyrt britisk koloni. Det ble stadfesta som nasjonalflagg da Singapore ble en selvstendig stat i 1965. Flagget er en bikolor med en rød og en hvit horisontal stripe. I venstre hjørne er det en hvit halvmåne og fem hvite, femtagga stjerner.

Det røde symboliserer at alle har likt blod og at alle er likeverdige. Det hvite symboliserer renhet og ærbarhet. Halvmånen symboliserer at landet er ungt og fremdeles vokser, mens de fem stjernene er for rettferdighet, fred, fremskritt, likhet og demokrati.

Singapore har forbud mot å brenne eller på andre måter skjende flagget. Det er bare tillatt å henge flagget utenfor huset i slutten av juli, hele august, og starten av september, det vil si i tiden rundt nasjonaldagen. Brudd på flaggloven kan føre til fengselsstraff eller bot.
Alessandro Petacchi

**Alessandro Petacchi** (født 1974) er en italiensk tidligere syklist. Han har vunnet poengkonkurransen i alle de tre store tourene.

Han ble profesjonell i 1996, men de første årene vant han bare spurtseire i mindre ritt. Det store gjennombruddet kom i 2003. Etter tallrike seire i vårsesongen ble han den tredje syklist noensinne som vant etappeseire i GT-løpene samme år: Seks etapper i Giro d'Italia, fire i Tour de France og seks i Vuelta a España. 

I 2004 fortsatte Petacchi sin seiersgang, han satte ny rekord for Giro d'Italia med ni etappeseire. Han ble uten etappeseire i Tour de France dette året, men kom tilbake med fire seire i Vuelta a España.

Petacchi syklet for laget Fassa Bortolo fra 2000, men da Fassa Bortolo ble oppløst i 2006 gikk han til Team Milram.

## Utestengelse
Alessandro Petacchi avla etter den tredje av hans etappeseiere i Giro d'Italia 2007 en dopingprøve som inneholdt ulovlig høy konsentrasjon av astmamedisinen salbutamol. Petacchi har legeerklæring på at han lider av astma og har lov til å bruke salbutamol, men bare i en viss mengde. 24. juli ble han frikjent for anklagene om dopingmisbruk. Denne dommen ble anket, og 6. mai 2008 ble Petacchi dømt til ett års utestengelse av Court of Arbitration for Sport (CAS), selv om de mente at han ikke bevisst hadde forsøkt å jukse. 

To måneder av utestengelsen var allerede sonet som følge av at han ikke deltok i noen løp før forrige dom var avsagt. Utestengelsen ble satt til å gjelde fra 1. november 2007 til 31. august 2008. I tillegg ble han fradømt alle resultater i perioden mellom 23. mai og 31. oktober 2007. Som følge av dette ble han sparket fra Milram. 

## Etter utestengelsen
Etter suspensjonen syklet han for LPR Brakes-Ballan til han gikk til Lampre-Farnese Vini før 2010-sesongen. Han gjorde et stort comeback i Tour de France 2010, da han vant 1. og 4. etappe og tok poengtrøya foran Mark Cavendish.

I april 2013 bestemte han seg for å slutte som sprinter for det italienske sykkellaget Lampre-Merida, og heller gjøre noe annet. Han prøvde å få til en overgang til Omega Pharma-Quick Step, men måtte vente til 1. august med å signere.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Vuelta a España

**Vuelta a España** (*Spania rundt*) er et sykkelritt. Det er et av de tre store etapperittene som hvert år blir arrangert i Europa, sammen med Tour de France og Giro d'Italia.

Vuelta a España, som ble arrangert for første gang i 1935, og hvert år siden 1955, går over tre uker i variert terreng i Spania. Opprinnelig ble rittet arrangert om våren, men siden 1995 har det vært lagt til september. Rittet omfatter to tempoetapper. Målgangen på avslutningsetappen er tradisjonelt lagt til hovedstaden Madrid.

## Trøyene i Vuelta a España
Trøyene i Vuelta a España har i motsetning til trøyene i Tour de France byttet farge gjennom historien. Trøya til sammenlagtlederen (tilsvarer den gule i Tour de France) startet som oransje, men har også vært rød, hvit og rød-hvit, og var gul i størsteparten av perioden fra 1955 til 1998, da den ble gullfarget. Fra 2010 er trøya rød. *Poengtrøya* (tilsvarer den grønne i Tour de France) var tidligere rød og hvit, og i perioden 2004-2006 var den blå med gule fisker. I 2007 var den rødlig, i 2008 blå, og fra 2009 grønn. Klatretrøya har stort sett vært rød eller oransje, men er fra 2010 hvit med blå prikker. *Kombinasjonstrøya* (plassering i de andre konkurransene) har stort sett vært hvit, med unntak av 2005.

## Rekorder

* Flest sammenlagtseire: Roberto Heras (Spania). 4 seire i årene 2000, 2003, 2004 og 2005.
* Flest etappeseire: Delio Rodríguez (Spania). 39 seire i årene 1941,1942, 1945, 1946 og 1947.

* Flest etappeseire samme år: 13. Freddy Maertens (Belgia) i 1977.

## Vinnere av Vuelta a España

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Janica Kostelić

**Janica Kostelić** (født 1982) er en kroatisk tidligere alpinist. Hun er søster til Ivica Kostelić.

## Karriere

Janica begynte å kjøre på ski i niårsalderen, og da hun var 14 år, vant hun alle de 22 konkurransene hun stilte opp i.

Janica Kostelić vant verdenscupen i alpint sammenlagt i 2001, 2003 og 2006. Under OL 2002 tok hun hele fire medaljer, tre gull og en sølv. Sesongen 2004 var hun borte på grunn av struma samt en langvarig kneskade, og en stund trodde hun ikke at hun ville komme tilbake i verdenstoppen.

I 2005 kom hun imidlertid sterkt tilbake og vant tre VM-gull (i slalåm, utfor og kombinasjonen). På slutten av sesongen var hun innblandet i en spennende innspurt om den sammenlagte verdenscupen, som først ble avgjort i sesongens siste renn. Janica måtte bli dårligst nummer 7 for å vinne, men kjørte 0,09 sekunder for sakte. Dermed måtte hun nøye seg med andreplass i sammendraget, tre poeng bak Anja Pärson.

## VM og OL
* OL 2002 &ndash; gull i slalåm, storslalåm og kombinasjon, sølv i Super-g
VM 2003 – gull i slalåm og kombinasjon
* VM 2005 &ndash; gull i utfor, kombinasjon og slalåm
* OL 2006 &ndash; gull i kombinasjon, sølv i super-G

## [[Verdenscupen i alpint|Verdenscupen]]
* 3 sammenlagtseire (2000/01, 2002/03, 2005/06)
* 3 seire i slalåmcupen (2000/01, 2002/03, 2005/06)
* 4 seire i kombinasjonscupen (2000/01, 2002/03, 2004/2005, 2005/2006)
* 30  enkeltseire

### Verdenscupseire

### Sammenlagtplasseringer

## Se også
* Liste over mestvinnende vinterolympiere

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Carl Bildt

**Nils Daniel Carl Bildt** (født 1949) er en svensk politiker og diplomat. Han var representant i Riksdagen fra 1979 til 2001, partileder for Moderaterna fra 1986 til 1999, Sveriges statsminister fra 1991 til 1994 samt utenriksminister fra 2006 til 2014.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Carl Bildt stammer fra adelsslekten Bildt, av dansk-norsk-svensk opphav. Sveriges statsminister fra 1888 til 1889, Gillis Bildt, er tippoldefar til Carl Bildt.

Han er etterkommer etter Norges rikskansler Jens Bjelke.

### Politisk engasjement
Bildt studerte i Stockholm og ble i 1973 leder av studentforeningen til det konservative Moderata samlingspartiet. I perioden 1973&ndash;1976 var han partiets politiske sekretær, og fra 1976 til 1981 var han medlem av den borgerlige koalisjonsregjeringen, blant annet som statssekretær. 

I 1986 ble han valgt som partileder i Moderata samlingspartiet, og etter valget i 1991 dannet han en koalisjonsregjering med de tre andre borgerlige partiene. Denne regjeringen arbeidet for svensk EU-medlemskap, som ble en realitet i 1995. 

Etter valgnederlaget i 1994 ble Bildts regjering avløst av en sosialdemokratisk mindretallsregjering. Etter et nytt dårlig valg i 1998 gikk Bildt av som partileder. Siden da har han i hovedsak arbeidet med internasjonale oppgaver.

I 1995 overtok Bildt stillingen som det internasjonale samfunns Høye representant for Bosnia-Hercegovina, en post han hadde til 1997, og fra 1999 til 2001 var han FNs spesialobservatør for Balkan.

#### Wikileaks
I hemmelige amerikanske diplomatdokument fra Wikileaks i 2010 ble Carl Bildt beskrevet som «sta», «arrogant» og ble ansett å ha «begrenset politisk kompetanse». Bildt ble også beskrevet som en som tror han har mer makt og innflytelse enn det han egentlig har, en «*medium size dog with big dog attitude*».

### Utmerkelser
Bildt ble i 1992 hedret med storkors av Den Kongelige Norske Fortjenstorden.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*  Bildts blogg  «Alla Dessa Dagar» (svensk)
Cizeta

**Cizeta Automobili srl** fra Modena i Italia var en bilprodusent startet sent på 80-tallet av Claudio Zampolli, en italiensk Ferrari-forhandler, og musikkprodusenten Giorgio Moroder.  Firmaets eneste produkt var Cizeta-Moroder V16T med en teknisk avansert V16-motor.  Bilen var ganske lik Lamborghini Diablo av utseende.  Bare 8-11 biler ble bygget, før firmaet gikk konkurs tidlig på 90-tallet.

Bilmerket ble glemt før den ble inkludert i det populære bilspillet Gran Turismo 4 i 2005.

*Cizeta Moroder V16T*
*V16-motor, tverrmontert midtmotor
*64 ventiler (4 per sylinder), doble overliggende kamaksler
*Volum 5&nbsp;995 cm3 
*540 hestekrefter ved 8&nbsp;000 rpm
*5-trinns girkasse fra ZF
*Vekt 1&nbsp;700 kg
Folding (matematikk)

**Folding**, noen ganger kalt **konvolusjon** (engelsk: *convolution*) er en matematisk operasjon med mange anvendelseområder som digital bildebehandling, signalbehandling og reguleringsteknikk. Foldingsoperatoren tar to funksjoner f og g som parameter.

*Definisjon av kontinuerlig foldingsintegral**:*

(f  * g )(t) \, \stackrel{\rm def}{=} \int_{-\infty}^{\infty} f(\tau) g(t - \tau)\, d\tau = \int_{-\infty}^{\infty} f(t-\tau) g(\tau)\, d\tau 

*Definisjon av diskret foldingsssum:*

(f  * g )[n] \, \stackrel{\rm def}{=} \sum_{k=-\infty}^{\infty} f[k] g[n - k] = \sum_{k=-\infty}^{\infty} f[n-k] g[k] 

## Eksempel på anvendelse
I digital bildebehandling har man bare diskrete verdier, så der fungerer det slik: Man har et foldingsfilter, enten 1-dimensjonalt eller 2-dimensjonalt. Det blir lagt oppå hver pixel og pixelet i det filtrerte bildet blir regnet sammen som en lineærkombinasjon av nabopixelene med filterelementene som koeffisienter. Et foldingsfilter er det samme som et korrelasjonsfilter, bare rotert 180 grader.

Et eksempel på et foldingsfilter er gjennomsnittsfilteret; der er foldingsfilteret h = [1 1 1; 1 1 1; 1 1 1] / 9 . Hvert piksel i det filtrerte bildet blir altså gjennomsnittet av alle nabopikslene.

## Referanser


## Se også
* Foldingsfeil
Dacia (bil)

**Dacia** (uttales IPA: ˈdat͡ʃi.a) er et rumensk bilmerke som siden 1999 er eid av den franske bilprodusenten Renault. 

Firmaet, som het *Uzina de Autoturisme Pitești* (UAP) da det ble stiftet i 1966, produserte Dacia-biler ved fabrikken i Colibași (som per 2018 er en del av byen Mioveni), i nærheten av Pitești, som begynte å produsere biler i 1968. Fabrikken var en viderføring av «Vasile Tudose»-fabrikken, som ble stiftet i 1952, og som for det meste produserte bildeler for rumenske lastebiler som ble produsert i Brașov. De første Dacia-modellene, av typen *[[Dacia 1100]]* (Renault 8 bygget under lisens), ble først produsert i august 1968. Til å begynne med, bestod produksjonen av å sette sammen og male karosseriet som ble laget i Frankrike, montere delene som ble tilsendt fra Frankrike og teste bilene før de forlot fabrikken. I de tre første årene produserte fabrikken 37 546 biler, som ble solgt for 55 000 lei. Dens maksimalhastighet var 132 km/time og den brukte 7 liter bensin/100km. Et begrenset antall (under 100 stykker) av modellen Dacia 1100S, som hadde to par lys og en kraftigere motor og som ble brukt som politibiler og i rally, ble også produsert. 

I 2004 hadde de modellene Logan og Solenza. Logan selges også under Renault-merket.

I tillegg til sedaner og stasjonsvogner bygget på Renault 12 ble det også produsert en pickup og en kombi.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Sarkofag

En **sarkofag** er en monumental likkiste, særlig av stein og ofte utsmykket med relieffer, inskripsjoner og annet. Liket legges enten direkte ned i sarkofagen, eller i en mindre kiste som så plasseres i den. 

## Historikk
Ordet sarkofag kommer fra det latinske  *sarcophagus*, som igjen stammer fra det greske *σαρκοφαγος* dannet av ordene *sarx* som betyr «kjøtt», og *phagos* som betyr «ete». Navnet «kjøtteter» kommer fra Herodot som mente at sarkofager opprinnelig var laget av en spesiell type stein, kalt sarkofag, fordi den raskt brøt ned liket. Dette er ikke korrekt, men dersom sarkofagen er laget av kalksten og kroppen legges rett ned i den, vil forråtnelsen normalt skje raskere enn ellers. Etter hvert ble det brukt forskjellige steinsorter, blant annet porfyr, som var den dyreste og sjeldneste sorten, til keisere.

De eldste sarkofagene var enkle stenkister, uten noen spesiell dekor. Etter hvert begynte man å dekorere dem med relieffer og flere steder også å innlemme dem som en del av et større monument eller gravminne. En meget berømt sarkofag er Alexandersarkofagen fra siste halvdel av 4. århundre før Kristus som er i Det arkeologiske museet i Istanbul. Også Tutankhamons gullsarkofager er verdensberømte.

### Kristne motiver
Kristne motiver på sarkofager finner vi fra ca. år 250. En av de eldste er fra Santa Maria Antiqua. Her finner vi scener fra fortellingen om Jonas og fra Jesu dåp. Her finnes også tre hedenske motiv. Rundt år 300 får vi en selvstendig kristen sarkofagkunst.

## Annen betydning
Ordet *sarkofag* blir ofte brukt om store, dekkende «kapper» eller «lokk» av betong, blant annet betongstrukturen som innkapsler atomkraftverket i Tsjernobyl for å isolere radioaktivieteten fra den ødelagte reaktoren, og om den betongkappen den svenske regjeringen foreslo å tildekke vraket av MF Estonia med.

## Eksterne lenker
* 
* Bilder av Alexandersarkofagen
Asbjørn

**Asbjørn** er et mannsnavn, av norrønt Ásbjǫrn. Navnet er en sammensetting av ordene *áss* og *bjǫrn*.

* *Áss*: En gud i norrøn mytologi.
* *Bjǫrn*: Den norrøne skrivemåten for dyret bjørn.

Med et slikt navn skulle bæreren få gudens og bjørnens egenskaper og styrke. Navnedagen til Asbjørn er 10. mai. De to navnene Espen og Esben er varianter av Asbjørn.

## Utbredelse
*Osbern* eller *Osbeorn* er kjent brukt i England fra 800-tallet til 1000-tallet. 
Navnet *Asbjørn* er kjent i Norge fra 900-tallet.  
*Ásbiǫrn* var et vanlig mannsnavn på Island og antakelig også i Norge i vikingtiden. Over 10 forskjellige personer med navnet er nevnt i Landnåmabok.
*Ás-/Æsbiôrn* er blant de tjue vanligste mannsnavnene funnet i nordiske runeinskripsjoner fra vikingtiden og var dermed sannsynligvis ett av de vanligste mannsnavnene i Norden i vikingtiden. Den vanligste skrivemåten var  (*asbiarn*). Andre vanlige former var *osbiurn*, *asbiurn*, *esbern* og *esburn*. 
*Asbjørn* var et vanlig navn i Norge i middelalderen, men var ikke blant de mest brukte navnene. Over 60  forskjellige personer med navnet er nevnt i Regesta Norvegica.
Formen *Asbjønn* er kjent brukt i norske middelalderballader, blant annet i «Herr Asbjønn og liti Kjersti».
*Asbiørnn* var også et vanlig mannsnavn i Norge på 1500-tallet, men fortsatt ikke blant de mest brukte navnene. Over 100 personer med navnet er nevnt i norske lensrekneskapsbøker 1548-1567. Navnet ble også skrevet blant annet som *Asbiornn*, *Esbiørnn*, *Asbiiørnn* og *Esbiiørnn*.
I nyere tid har navnet vært mest populært som døpenavn i perioden 1900-1950, med en topp i 1924. Det var i 2005 ca. 8100 personer som het *Asbjørn* i Norge.

|}

## Kjente personer med navnet
* Asbjørn Dørumsgard (1887–1968), norsk forfatter og kommunepolitiker
*Asbjørn Sunde (1909–1985), norsk og motstandsleder under andre verdenskrig
* Asbjørn Schaathun (1961–), norsk komponist
* Asbjørn Slettemark (1975–), norsk musikkjournalist
* Asbjørn Ruud (1919–1989), norsk skihopper
* Asbjørn Ruud (1962–), norsk musiker
* Asbjørn Krogtoft (1948–), norsk musiker
* Asbjørn Sundal (1965–), norsk musiker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dakia

**Dakia** (latin *Dacia*) var et oldtidsrike (eller sammenslutning av dakiske stammer) nord for Donau. Området ble en romersk provins etter de dakiske krigene i 101-102 og 106-107 under keiser Trajan. Området som utgjorde romerske Dacia lå mellom Karpatene i nord, Donau i sør, Tisa i vest og Tyras i øst. Det svarer i all hovedsak til det moderne Romania og Moldova. Rikets hovedstad var Sarmisegetusa. 

Området var mest kjent for sine gullgruver. Allerede i oldtiden fantes det store gullforekomster her. Dacia ble en av de siste erobringene av Romerriket under keiser Trajan. Han brukte gullet som ble tatt som krigsbytte til å betale for et av Romas største forum. 

Grekerne kjente dem som *getai*, mens romerne kalte dem *daci* (dakere) eller *getae* (getere). Skribenter i antikken setter alltid likhetstegn mellom getere og dakere. Dakerne hadde rik tilgang på jern og var et relativt velstående samfunn.

Dakiere (eller getere) var nordtrakiske stammer. De dakiske stammene var både fredfulle og hadde militære sammenstøt med andre nabostammer, slik som sarmatere, skytere, og keltere.
Dakerne er første gang omtalt i skriftene til antikkens grekere. Herodot skrev i sin *Historie* (fra ca. 440 f.Kr.): «Geterne er (...) de tapreste og mest rettskafne blant thrakerne.» Thukydides i sin bok om peloponneserkrigen, bok II (fra ca. 410 f.Kr.) skrev at «geterne grenser mot skyterne og er bevæpnet på samme vis, som bueskyttere til hest».

**Kronologisk liste over kongene i Dacia**

## Referanser


## Eksterne lenker

* ''Sorin Olteanu's Thraco-Daco-Moesian Languages Project'' (SoLTDM)  (kilder, synonymordbok, tekstkritikk, fonetikk og morfologi, substrat, historisk geografi m.m.)
* Dacia – The historic region in East-Central Europe (includes Roman Castra)
Dacia (andre betydninger)

**Dacia** eller **Dakia** kan referere til:

* Dacia eller Dakia – et rike i dagens Romania og Moldova, fra 106 til 271 en romersk provins
* Dacia (bilmerke) – et rumensk bilmerke
* Dacia – et middelalderlatinsk navn i Danmark
* Dacia (Botoșani) – en landsby i fylket Botoşani i Romania
* Dacia (Brașov) – en landsby i fylket Braşov i Romania
* Dacia (Satu Mare) – en landsby i fylket Satu Mare i Romania
Húsavík (Færøyene)

:*Denne artikkelen handler om den færøyske bygda Húsavík. Se [[Húsavík]] for den islandske byen eller [[Husavik (Austevoll)|Husavik]] for stedet i Hordaland*

**Húsavík** (, foreldet dansk skrivemåte: *Husevig*) er en bygd på Færøyene. Den 1. januar 2019 hadde Húsavík 66 innbyggere. Bygda ligger i en vik på østkysten av Sandoy. Bygda har veiforbindelse nordover til Skálavík og Sandur, og sørover til Dalur. Det er også en tursti til Skálavík.

Innen Fólkakirkjan utgjør bygdene Húsavík, Dalur og Skarvanes et annekssogn i Sandoyar prestagjald med Húsavíkar kirkja som sognekirke. Administrativt var Húsavíkar sókn en del av Sandoyar prestagjalds kommuna fra innføringen av det lokale selvstyret i 1872. I 1930 ble Húsavíkar kommuna, som har samme utstrekning som kirkesognet, utskilt som en egen kommune.
__NOTOC__
## Historie
Húsavík er en gammel bygd, sannsynligvis fra landnåmstiden, og er første gang nevnt skriftlig i Hundebrevet fra slutten av 1300-tallet. Den er fra gammelt av delt i to grender. I midten av bygda ligger en ruin som sies å være rester av en gård oppført av «fruen i Húsavík». Hun påstås å ha vært en overmåte myndig og velstående dame som levde på 1300-tallet. Hun eide all mark i Húsavík, og hadde til og med eiendom i Norge. Sagnet forteller også at hun begravde to bekjente levende i området.

Húsavíksbrevene er et middelalderdiplom som handler om Guðrun Sjúrðardóttir i Húsavík, som døde i 1405 uten å etterlate seg arvinger til sine eiendommer på Færøyene, på Shetland og i Norge. Hun har blitt satt i sammenheng med sagnet om «fruen i Húsavík». Diplomet inngår i Den arnamagnæanske samling ved Københavns Universitet.

Húsavíkar kirkja ble oppført og innviet i 1863.

## Referanser


## Litteratur
*

## Eksterne lenker
* 
*
Rally Italia Sardinia

**Rally Italia Sardinia** er et WRC-løp som arrangeres på Sardinia.

## Vinnere siden 2000
*2023: Thierry Neuville
*2022: Ott Tänak
*2006: Sébastien Loeb
*2005: Sébastien Loeb
*2004: Petter Solberg
*2003: Sébastien Loeb
*2002: Gilles Panizzi
*2001: Gilles Panizzi
*2000: Gilles Panizzi

## Eksterne lenker
*