open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fedje

**Fedje** er en øykommune i Vestland fylke. Den ligger i Nordhordland, fram til 2020 en del av Hordaland fylke. Kommunen ble etablert i 1947 da den ble utskilt fra Austrheim. Austrheim, inkludert Fedje, ble utskilt fra Lindås i 1910.

Navnet Fedje skrives **Fediom** i 1405, **Fedhiar** i 1427, **Fiet** i 1520, **Fedie** i 1563 og **Fædie** i 1723, av norrønt *feð* (= beite). Navnet Fedje kan tolkes som «Beiteøyene».

Kommunen består av en hovedøy (Fedje) og over 100 småøyer og holmer. Det bor ca. 560 mennesker der. Nabokommunene er Gulen i nord, Austrheim og Alver i øst, og Øygarden i sør. Tettstedet Fedje har  innbyggere per 1. januar .

Naturen på Fedje kjennetegnes av lite skog og et forblåst landskap. Hovednæringen har historisk sett vært fiskeri. Kommunen mangler bro-tilknytning til fastlandet, slik at man er avhengig av ferge for å komme seg dit.

Utenfor Fedje ligger en sunket tysk ubåt fra andre verdenskrig, «U 864». Ubåten inneholder store mengder flytende kvikksølv.

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Fedje.

### Kommunestyrevalget 2023

## Postrute og båtforbindelse

Den strabasiøse robåtturen fra Fedje til Kjelstrømmen og tilbake ble tidlig i 1880-årene erstattet av lokalbåten «Ålesund», og noen år senere av «Horden». Det var det nystartede Lindås og Masfjorden Dampskipslag som gjorde dette mulig. Dermed ble postforsendelsene både raskere og tryggere.

I 1908 ble «Lindaas» satt inn i ruten på Fedje. «Lindaas» gikk i ruten mellom Bergen og Fedje i en mannsalder, og det er nok denne båten som har betydd mest for feiingene opp gjennom årene. Noen år senere kom også «Austrheim» inn i ruten.

I slutten på 1950-tallet var det slutt på overnattingsturene mellom Bergen og Fedje, turer som ofte tok 17-18 timer. Nå ble det dagsturer i stedet på ruten, tre-fire ganger i uken. Dette medførte at overfartstiden ble redusert til del halve.

I 1970 var det slutt på de lange turene mellom Bergen og Fedje. Nå ble det satt inn en moderne bilferge mellom Rossnes i Austrheim og Fedje. Nytt fergeleie ble bygget på Sævrøy i 1990, og dermed var Fedje bare en halvtime unna «sivilisasjonen».

## Arbeids- og næringsliv
At Fedje ligger i havgapet, gjør også at man kan sysselsette arbeidskraft her. Blant annet ligger Fedje sjøtrafikksentral her.

Det skal igjen nevnes at Mongstad industriområde ikke ligger langt unna Fedje, da dette ligger i nabokommunen Austrheim - riktig nok må man bruke bilfergen vel å merke.

Fedje har også egen kirke, landhandel med miniapotek + gave- og interiørkrok, samt andre type bransjer som maskin og VVS.

Hellisøy fyr er ett av to fyr på Fedje, og er et støpejernstårn bygget i 1855.

## Fotnoter


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Fedje kommunes arkiver
*  Tusenårsstedet på Nordhordlandskart.
Kvam

**Kvam** er en kommune i Vestland fylke. Den grenser i nord mot Vaksdal, i nord og øst mot Voss, i sør mot Kvinnherad, og i vest mot Bjørnafjorden og Samnanger kommuner. Over Hardangerfjorden i sørøst ligger Ullensvang. Kommunesenteret er Norheimsund, andre tettsteder er Øystese, Strandebarm og Ålvik. Kvam ligger i Hardanger og hørte til Hordaland fylke inntil sammenslåingen til Vestland fylke i 2020.

Kvam er en av 3 norske kommuner som benytter betegnelsen «herad» i stedet for «kommune», de to andre er Voss og Ulvik. En person som kommer fra Kvam herad, blir gjerne kalt en «kvemming».

Den gammelnorske formen av navnet var Hvammr som betyr "(liten) dal", dette viser kanskje til Steinsdalen vest for Norheimsund. Før 1911 het kommunen Vikør, som kommer fra det gammelnorske ordet Vikøyar. Det var navnet på gården hvor gamle Vikøy kirke lå.

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Kvam.

### Kommunestyrevalget 2023

## Elver, fjorder, fjell og vann i Kvam
*Bjølsegrøvvatnet
*Fuglafjell er det høyeste fjellet i Kvam.
*Steinsdalsfossen
*Krokavatn

## Tusenårssted
Tusenårsstedet i Kvam er Øystese.
*

## Dialekt

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*  Lokalhistoriske historier og artikler fra Kvam kommune
Masfjorden

**Masfjorden** er en kommune i Vestland. Den grenser i nordvest mot Gulen, i nordøst mot Høyanger, i øst mot Modalen og i sør mot Alver.

Kommunen ligger rundt Masfjorden som nesten deler kommunen i to. En kabelferge går over fjorden. Kommuneadministrasjonen ligger på Masfjordnes, på sørsiden av fjorden. Kommunen er tredelt med egne skoler på Masfjordnes (Sørsida), Hosteland (Nordbygda) og Matre (Indrefjorden).

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Masfjorden.

### Kommunestyrevalget 2023

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Kommunefakta Masfjorden - Statistisk sentralbyrå
* 
*  Museum Vest - Bjørn West museet i Matre
Ullensvang (1838–2019)

**Ullensvang** var en herredskommune i Hordaland. Den grenset i nord mot Granvin og Ulvik, i øst mot Eidfjord og Vinje, i sør mot Odda, og i vest mot Kvinnherad og Jondal. Over Hardangerfjorden i nordvest ligger Kvam. 1. januar 2020 ble kommunen slått sammen med Odda og Jondal til én kommune. Kommunenavnet ble Ullensvang, og kommuneadministrasjonen ble lagt til Odda.

## Politikk
### Kommunevalget 2015
Ved kommunevalget i 2015 var det 2617 stemmeberettigede i Ullensvang. Det ble avgitt 1690 stemmer, dvs. 64,8 prosent. Kommunestyret har 21 representanter. I perioden 2015-2019 er seks partier representert:

* Senterpartiet - 9 mandater (42,8 prosent)
* Høyre - 3 mandater (15,0 prosent)
* Arbeiderpartiet - 3 mandater (14,0 prosent)
* Sosialistisk Venstreparti - 3 mandater (12,5 prosent)
* Venstre - 2 mandater (10,2 prosent)
* Kristelig Folkeparti - 1 mandat (5,5 prosent)

Solfrid Borge (Sp) er ordfører og Kåre Grønsnes (SV) er varaordfører.

Kilde: Regjeringen.no - kommunevalget 2015

## Historikk

I forbindelse med kommunesammenslåingen 1. januar 2020, ble den siste delen av Ullensvang nord for Utnefjorden, beliggende på Oksenhalvøya, overført til Granvin, for så bli en del av Voss.

## Tusenårssted
Kommunestyret gjorde vedtak om flere tusenårssteder, men et hovedsted, som er Utne sentrum. Statens vegvesen har opprustet sentrum og kaiområdet, og markeringen av tusenårsstedet, en skulptur, er satt opp. Skulpturen er utformet av kunstneren Ingunn van Etten og står på kaien. Den ble avduket sommeren 2007.

## Billedgalleri

Fil:2006 07 24 Agatunrt010.jpg|Agatunet
Fil:Lofthus1.jpg|Hordaland er det viktigste fruktfylket i Norge. Og i Hordaland dyrkes det ikke noen steder mer enn i Ullensvang. Her fra morelldyrking i Lofthus.
Fil:Kinsarvik.jpg|Kinsarvik ferjekai.


## Se også
* Agatunet

## Referanser




## Eksterne lenker
* Ullensvang herad
* Lokalhistoriske historier og artikler fra Ullensvang 
* Orkanen i 1806 - nettutstilling fra Arkivverket
Vaksdal

**Vaksdal** er en kommune og et tettsted i Vestland. Kommunen ligger mellom Bergen og Voss kommuner, øst for Osterøy kommune, men den vestligste delen av Vaksdal ligger på Osterøyas nordøstlige side. Tilkomst via Kallestadsundet bru over Veafjorden. I nord grenser den til Vik og Modalen og i sør til Kvam og Samnanger. Over Romarheimsfjorden i nordvest ligger Alver kommune.

Med sine  innbyggere per 1. januar , er tettstedet Vaksdal i dag kommunens nest største tettsted, etter administrasjonssenteret Dale. 

## Etymologi
Ordet *Vaksdal* kommer opprinnelig fra *våg* og *dal*. Vaksdalselva, som renner ned gjennom denne dalen og ut i vågen, deler tettstedet Vaksdal i områdene Vaksdal i sør og Jamne i nord. Gravfunn viser at området har vært bebodd siden tidlig vikingtid.

## Kommunen Vaksdal
Kommunesenteret er tettstedet Dale med  innbyggere. De andre tettstedene i kommunen er Vaksdal med  innbyggere (per 1.&nbsp;januar 2023) og Stanghelle med  innbyggere per 1. januar . Eksingedalen utgjør kommunens nordlige del, med tunnelforbindelse til Modalen.

Den i sin tid moderne Vaksdal Mølle i tettstedet Vaksdal var et industrielt senter i kommunen, sammen med industriområdet på Dalekvam. Klesplaggene fra Dale fabrikker er i dag det mest kjente produktet fra kommunen. Både E16 og Bergensbanen går gjennom Vaksdal og Vaksdal stasjon. 

Naturen i kommunen kjennetegnes av fjorden mot Osterøy og fjellområdene rundt Bergsdalen. Det høyeste punkt i kommunen er Skjerjavasshovden, 1264 moh.

## Næringsliv
Vaksdal er en typisk industrikommune. De lokale arbeidsplassene består av: industri 20 prosent, bygge- og anleggsvirksomhet/kraft og vannforsyning 32 prosent. Industri er kommunens viktigste næring. Primærnæringen er cirka 3 prosent av arbeidsplassene i 2012. De dominerende bedriftene i kommunen er Norgesmøllene, Felleskjøpet Agri i Vaksdal og Dale A/S i Dale. Bedriftene er de største i kommunen og har til sammen 85 prosent av industrisysselsettingen. Ellers finnes det en del små bedrifter rundt om i kommunen. Vaksdal er også en stor kraftkommune, med en gjennomsnittlig årsproduksjon på 1390 gigawattimer per 2016. Det er totalt 14 kraftverk i kommunen, og noen mindre kraftverk.

43 prosent av de bosatte yrkestakerne hadde arbeid utenfor kommunen i 2012, 26 prosent i Bergen, 4 prosent i Voss, og 3 prosent i de øvrige nordhordlandskommunene.

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Vaksdal.

### Kommunestyrevalget 2023

## Elver, fjell og vann i Vaksdal
Mange av vassdragene i kommunen er utbygd til vannkraftverk. Kraftstasjoner i kommunen er Dale, Ardal, Fosse, Kaldestad, Fossmark, Myster, Boge og Vaksdal.

*Skjerjavasshovden, 1264 moh. i Stølsheimen landskapsvernområde
*Hananipa, 717 moh.
*Askjellsdalsvatnet

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Skipshelleren. Det er en 7000 år gammel steinalderboplass.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*  Bergen byleksikon på nett, om Vaksdal
*  Skipshelleren - Buplassen frå 7000 år attende i tida
Samnanger

**Samnanger** er en kommune i Midthordland i Vestland fylke. Den grenser i nord til Vaksdal, i øst mot Kvam, i sør mot Bjørnafjorden, og i vest mot Bergen. Kommunen ligger ved Samnangerfjorden. 

## Kommunenavn og kommunevåpen
Navnet «Samnanger» er i grunnen et fjordnavn, første ledd er ikke sikkert tolka, det kan være et gammelt folkenavn. Siste ledd *angr* betyr fjord. Kommunevåpenet har seks gulldråper som danner en sirkel mot en rød bakgrunn. Dette kommunevåpenet skal vise til de store nedbørsmengdene og kraftproduksjonen i kommunen. 

## Kommunale institusjoner
I åra 2008 til 2016 har det vært mange byggeprosjekt i Samnanger, deriblant ny pleieheim/aldersheim, barneskole og barnehage på Gjerde. 

Barnehagen «Dråpeslottet» blei åpna i 2008 og har fire avdelinger, to avdelinger for barn 0–3 år og to avdelinger for barn 3–6 år. Det er én barneskole og én ungdomsskole i kommunen. Samnanger barneskole er en skole med sju årssteg og hadde omtrent 210 elever skoleåret 2015/2016. Skolen blei etablert i august 2010 da Nordbygda og Gjerde skole blei slått sammen til en stor felles barneskole.

## Næringsliv
Osteriet i Samnanger leverer produkt til 1877 på Kjøttbasaren, Jacobs bar & kjøkken, Lysverket og Hanne på Høyden. Samvirkelaget er også fast deltaker på Bondens marked i Bergen.

Antons Kulturhistoriske Senter holder til på Frøland i Samnanger, starta av Anton Kåre Drønen. AKS er et nostalgi-museum med hovedfokus på etterkrigstida og spesielt 50- og 60-tallet. Museet er en nedlagt skole som blei kjøpt opp i 2007, og i løpet av 2010 var det ferdig bygd og klar for framvisning. 

Lokalavisa Samningen har kontor på Reistad (adr. Årland).

Sætervika leirsted rett sør for Tysse ligger ved Samnangerfjoren.

## Samferdsel
Fv. 49, Granvin-Trengereid, går gjennom kommunen fra Kvamskogen, ned Eikedalen og Frølandsdalen og forbi Bjørkheim, videre til Gullbotn ved kommunegrensa til Bergen. Sørover fra Tysse går vegen Fv. 48 langs fjorden på austsida, til Sævell og kommunegrensa til Bjørnafjorden (tidl Fusa). På vestsida av kommunen går vegen Fv. 137 fra Hisdalen gjennom Rolsvågen. Denne vegen går heilt ut til kommunegrensa til Bjørnafjorden (tidl. Os).

## Politikk

### Kommunestyrevalget 2023

### Kommunestyrevalget 2019
Kommunestyret hadde 21 representanter. I perioden 2019–2023 var sju partier representert:

* Bygdalista - 8 mandat
* Arbeiderpartiet - 4 mandat
* Fremskrittspartiet - 3 mandat
* Senterpartiet - 2 mandat
* Miljøpartiet De Grønne - 2 mandat
* Høyre - 1 mandat
* Kristelig Folkeparti - 1 mandat

Knut Harald Frøland (Bygdalista) var ordfører og Øyvind Røen (Sp) var varaordfører.

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Tysse, og i samband med dette valget er det etablert en kultur- og aktivitetssti på stedet. Der kan man blant annet se «tyskerholene».

## Bilder

Fil:Tysse kraftverk, Samnanger.JPG|Tysse kraftverk
Fil:Haga kirke 1.jpg|Haga kirke
Fil:Samnanger kyrkje.jpg|Samnanger kirke


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Samnanger kommunes arkiver
*  Kultur i Samnanger på kart fra Kulturnett.no
*  Visit Samnanger 
*  Bergen byleksikon på nett, om Samnanger
Aukra

**Aukra** er en kommune i Romsdal i Møre og Romsdal. Fra 2020 ble grunnkretsen Orten i tidligere Sandøy kommune lagt til Aukra.

Det bor drøyt 3 000 mennesker i Aukra. Størstedelen av befolkningen bor på øya Gossa; ca. 1 000 bor på kommunens fastlandsdel, Julsundet, som grenser til Hustadvika og Molde kommuner. Aukra grenser også til Ålesund kommune. Tettstedet Aukra har  innbyggere per 1. januar .

De eldste spor av mennesker i det som i dag er Norge, er funnet i Aukra kommune av arkeologer fra Vitenskapsmuseet i Trondheim. Disse funnene er fra ca. 9200 år før Kristus, og stammer fra Fosnakulturen.

Det foregår i dag en stor industriell utbygging på Gossa. En av Nord-Europas største gassterminaler, Nyhamna, som skal ta imot gass fra Ormen Lange-feltet, er blitt bygd her. Terminalen skal sørge for gassleveranser til Storbritannia og andre land i Europa. Før gassen kom til Aukra, kom de største skatteinntektene i kommunen fra landbruk, fiskeindustri og skipsbygging. Den største industriarbeidsplassen i kommunen er skipsverftet Vard Aukra (opprinnelig Aukra Bruk) i Nerbøvika.

## Tidligere bruk av kommunenavnet Aukra
Aukra, tidligere skrevet «Akerø», var opprinnelig en kommune som omfattet Gossa, Otrøya, en del av Midøya, øyene i Sandøy, samt Julsundet og Mordal på Romsdalshalvøya. 1. januar 1867 ble «Sandø» (Sandøy) skilt ut som egen kommune. I 1924 ble resten av kommunen delt i Nord-Aukra, som besto av Gossa og fastlandsdelen (hvorav en del ble avgitt til Molde i 1964), og Sør-Aukra, som bestod av Otrøya og en del av Midøya i det som nå er Midsund kommune. Aukra fikk dagens grenser ved avståelsen av Mordal til Molde i 1964 og har hett Aukra siden 1965, samme år som Sør-Aukra ble slått sammen med resten av Midøya samt Dryna fra Vatne kommune og byttet navn til Midsund.

Navnet Aukra, som er unikt i Norge, kommer trolig av *Aukrin*, en sammensetning av *akr* og *vin*: åker og eng. Fra 1600-tallet og frem til 1917 var navnet fordansket med endelsen -ø(e): «Akerø» (Dan Børge Akerø).

## Økonomi
Gassterminalen for Langeled-ledningen ligger på Nyhamna på øya Gossa. Første del av ledningen ble åpnet i 2006, og i oktober 2007 ble hele ledningen satt i drift.

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Aukra.

### Kommunestyrevalget 2023

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er en torgplass i sentrum av Falkhytta, ved kommunehuset. Torget har heller i stein, gjerde i teglstein, benker og beplantning. Kommunens tusenårstre er plantet rett utenfor kommunestyresalen.

## Bilder

Fil:AukrasandenGossen.jpg|Aukrasanden
Fil:RøssøyvågenGossen.jpg|Røssøyvågen
Fil:Aukra Fergeleie.jpg|Aukra fergeleie
Fil:Hollingsholmen Fergeleie.jpg|Hollingsholmen fergeleie


## Referanser




## Litteratur
*Johan Julnes: *Bygdebok for Aukra.* Gard og slekt (4 bind, Aukra kommune 1987)
*Knut Rød og Johan Julnes (red.): *Aukra kommune 150 år.* Lokalt sjølvstyre (Aukra kommune 1987)

## Eksterne lenker
* 
*
Herøy (Møre og Romsdal)

**Herøy** er en kommune på Sunnmøre i Møre og Romsdal. Den grenser i sørvest mot Sande, over Rovdefjorden i sør mot Vanylven og Volda, og mot Ulstein i øst. Kommunen ligger i sin helhet på øyer, men alle de bebodde øyene er knyttet sammen med broer. Kommunen har fastlandsforbindelse via Eika i Ulstein og til Ørsta/Volda.

Herøy har et stort næringsliv som først og fremst er knyttet til fiskeri og maritime næringer.

Kommunesenter er Fosnavåg. Kommunestyret vedtok i 2000 bystatus for Fosnavåg.

Runde, med sitt fuglefjell, er et kjent turistmål. Torvik er stoppested for Hurtigruten og den lokalt eide Kystruten.

*[[Vestlandsnytt]]* er lokalavis for Herøy og Sande.

## Geografi
Herøy har følgende tettsteder ifølge Statistisk sentralbyrås definisjoner. Innbyggertall pr. . 
* Fosnavåg ()
* Leinstrand ()
* Kvalsund ()
* Moltustranda ()
*Dragsund ( totalt.  i Herøy kommune og  i Ulstein kommune)
*Remøy (348)

Herøy består blant annet av disse øyene, med innbyggertall pr 01.01.2026:   
* Bergsøy  (3 748)
* En del av Gurskøy (2 460)
* Leinøy (1 491)
* Nerlandsøy (823)
* Remøy (359)
* Runde (99)
* Nautøy (ikke tilgjengelige tall) 
* Herøy (ikke tilgjengelige tall) 
*Flåvær (øygruppe - ubebodd)
* Skorpa (ubebodd)

## I Magdalene Thoresens beskrivelse
Henrik Ibsens danske svigermor Magdalene Thoresen kom som prestekone til Norge første gang i 1842, til «Herø», der hennes første inntrykk av naturen var «*skrekk. Ved å se fjellene stå der i sin ville selvsikre trass, med det kjempende hav omkring seg, var det som et uhyre reiste seg foran meg, og mitt hjerte skalv i overmaktens vold.*» Men de fastboende lærte henne snart å gå på med ordene: «*En får sjå'n i øgene*».

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Herøy (Møre og Romsdal)

#### Kommunestyrevalget 2023

## Se også
* Liste over ordførere i Herøy i Møre og Romsdal
* Broer i Herøy (Møre og Romsdal)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Kommunefakta Herøy - Statistisk sentalbyrå 
*  [Herøy gamle kirke - lokalhistoriewiki.no](http://lokalhistoriewiki.no/index.php/Her%C3%B8y_gamle_kirke_(M%C3%B8re_og_Romsdal))
*  Herøynytt
Nesset

**Nesset** var en kommune i Romsdal i Møre og Romsdal. Den grenset i nord mot Gjemnes, i øst mot Sunndal, i sør mot Lesja, i sørvest mot Rauma og i vest mot Molde. I nord lå Tingvoll kommune øst for Sunndalsfjorden. Nesset kommune ble opprettet ved formannskapslovene av 1837. 

1. januar 1890 blei Nesset kommune delt da Eresfjord og Vistdal kommune ble opprettet som kommune med 2155 innbyggere. Gjenværende Nesset kommune hadde da 1706 innbyggere.

1. januar 1964 blei Eresfjord og Vistdal kommune igjen slått sammen med Nesset kommune. Eresfjord og Vistdal hadde ved sammenslåingen 1.289 innbyggere og daværende Nesset kommune hadde 2360 innbyggere. Til sammen fikk den nye Nesset kommune 3649 innbyggere.

Nesset kommune ble 1. januar 2020, sammen med Midsund kommune, slått sammen med Molde kommune. Den nye storkommunen fikk navnet Molde.

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted var Nesset prestegard. Området forvaltes i samarbeid med Opplysningsvesenets fond som eier og Romsdalsmuseet som museumsfaglig konsulent. Nesset prestegård var barndomshjemmet til Bjørnstjerne Bjørnson i sin tid, før han flyttet videre til Molde.

## Kraftverk
Vassdragene i Nesset er utnyttet til kraftproduksjon:
* Aura kraftverk ble bygget ut i 1953 og vann fra Aura overført til Sunndalsøra
* I 1959 ble Aura-anlegget utvidet ved overføring av Leipnåa, Breimega og Høvla til Aura kraftverk.
* I 1970 ble vann fra Mardøla overført til Grytten kraftverk med avløp til Rauma ved en omstridt utbygging.
* Et mindre ble utbygd i Dokkelva i 2012
* Heina kraftverk fra 2008 utnytter Høvikelva

## Politikk

Rolf Jonas Hurlen (Høyre) var ordfører i Nesset kommune fra 2007 til 2019. 

Mellompartiene – Venstre, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet – sto tradisjonelt sterkt i kommunen.

#### Kommunestyrevalget 2015

## Kjente nessetgjeldinger

* Bjørnstjerne Bjørnson (1832-1910), forfatter
* Asbjørn Øverås (1896-1966), skolemann og historiker
* Fred Kavli (1927-2013), norsk-amerikansk fysiker, oppfinner og filantrop
* Bjørn Inge Kristvik (1928-), ambassadør, født i Vistdal
* Magnar Johan Kalseth (1932-2010), ordfører (Ap) i Kragerø i 16 år 
* Oddrun Hokland (1942-), friidrettsutøver, født i Vistdal
* Kurt Asle Arvesen (1975-), syklist, oppvokst i Eresfjord
* Tommy Eide Møster (1983-), fotballspiller
* Bjørn Tore Hoem (1991-), syklist, født i Eresfjord

## Se også
* Tjelle-skredet
* Nesset prestegard
* Meringdal

## Referanser




## Eksterne lenker
* Nesset kommune - offisiell netside
* Nesset - Allkunne, levande leksikon
* Nesset - Store norske leksikon
* Nesset prestegard - Bjørnstjerne Bjørnsons barndomshjem
Sande (Møre og Romsdal)

**Sande** er et tettsted og en kommune på Søre Sunnmøre i Møre og Romsdal. Den ligger lengst ut mot havet sørvest i fylket, rett nord for Stad, og omfatter sørvestlige del av Gurskøya og en del mindre øyer mot vest, de største er Sandsøya (12&nbsp;km²), Kvamsøya (8&nbsp;km²) og Voksa (1,4&nbsp;km²). Den grenser i nord og øst mot Herøy kommune, i sør (over fjorden) mot Vanylven og over Vanylvsgapet i sørvest mot Stad kommune. Kommunen ble skilt ut fra Herøy i 1867. Grensene ble endret i 1965 da Skredestranda i tidligere Rovde kommune og et mindre område av Herøy kommune ble lagt til kommunen, og den omfattet også Åram på fastlandet som fra 2002 tilhører Vanylven.

De 2&nbsp;442 innbyggerne (2023) fordeler seg slik: Gurskøya (2 014 innb), Sandsøya (196 innb.), Kvamsøya (205 innb.) og Voksa (27 innb.). Uoppgitt grunnkrets: 11. 

Tettsteder etter SSB sin definisjon er kommunesenteret Larsnes med  innbyggere (), Haugsbygda med  og Gjerde (Gjerdsvika) med 224. 

I Sande er 22,03  % av befolkningen innvandrere eller barn av innvandrere . Det er den nest høyeste andelen blant kommunene i Møre og Romsdal.

Fra Årvik går det ferje til Koparnes på fastlandet. Fra Larsnes går det ferje til Åram, Voksa og Kvamsøya. Sandsøya er forbundet med Voksa. Sande er knyttet til fastlandet via en undersjøisk tunnel som går mellom Eika i Ulstein og Ørsta/Volda. Det er et aktuelt tema med en fastlandsforbindelse mot sør (Rovdefjordsambandet).

En viktig arbeidsgiver er Myklebust Verft i Gursken.

Avisa *[[Vestlandsnytt]]* i Fosnavåg dekker både kommunene Herøy og Sande**.**

Som følge av kommunesammenslåinger er Sande den befolkningsmessig nest minste kommunen i Møre og Romsdal fra 2020, men kommunen er involvert i mye interkommunalt samarbeid. Avstanden fra Larsnes til andre kommunesenter er: Ulsteinvik (Ulstein) - 27&nbsp;km. Hareid - 36&nbsp;km. Fosnavåg (Herøy) - 37&nbsp;km. Fiskåbygd (Vanylven) - 21&nbsp;km + ferje.

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Sande (Møre og Romsdal)

#### Kommunestyrevalget 2023

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er friluftsområdet «Kongsvollen» på Sandsøya. Kongsvollen ligger nært sjøen og er arena for «Spelet om Kong Arthur», som var kommunens tusenårsprosjekt.

«Spelet om Kong Arthur» er et humoristisk spill som er bygget over sanget om Kong Arthur som kom til øya «Doll» (Dolsøy) som er et tidligere navn på Sandsøya. Sagaspillet er blitt en vesentlig kulturfaktor i og for Sande kommune, og har siden vært fremført hver sommer med stor publikumstilslutning.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Sande kyrkje - Kulturnett.no
*  Storegjerdesamlinga - Storegjerdearkivet
*  Storgjerdearkivet/foto på nett
Sandøy

**Sandøy** var en norsk kommune i Romsdal i Møre og Romsdal. Den omfattet øyer ved munningen av Romsdalsfjorden mot Norskehavet. Den grenset over vann mot kommunene Aukra i nordøst, Midsund i øst og Haram i sør. I 2019 ble byggingen av Nordøyvegen startet opp, noe som ville gi den største øya Harøy fastlandsforbindelse.

Fra 1. januar 2020 ble Sandøy kommune en del av nye Ålesund kommune, sammen med kommunene Haram, Skodje og Ørskog.. Samtidig ble øyene Orta og Lyngvær overført til Aukra kommune. Fra 1. januar 2024 ble tidligere Sandøy kommune en eksklave i Ålesund kommune, da den tidligere nabokommunen Haram gjenoppstod.

## Øyene

Sandøy bestod av 872 øyer, holmer og skjær, med bosetting på syv:
* Harøya, med  innbyggere.
* Finnøya, med 134 innbyggere.
* Sandøy, med 36 innbyggere.
* Ona og Husøya, med 23 innbyggere.
* Orta, med 7 innbyggere.
* Gåsøya, med én bosatt familie.

Innbyggertall er pr 1. januar 2015. Seterøya, Marøy, Uksnøy og Lyngvær er fraflyttede øyer.

## Politikk
#### Kommunestyrevalget 2015

## Historie

Sandøy er værhardt og befolkningen har tradisjonelt bestått av såkalte fiskebønder. Det var vanlig at kona tok hånd om gårdsbruket og oppfostring av barna mens mannen var ute på havet. Preget av gründeroptimismen etter løsrivelsen i 1867, fikk Sandøy etter hvert et mer mangfoldig næringsliv.

**Løsrivelsen i 1867**

På 1860-tallet vokste det fram en løsrivelsesbevegelse på det lille øysamfunnet. Under ledelse av Paul Knudsen Gaasø krevde øybefolkningen løsrivelse fra Aukra. Gaasø, som hadde sitt navn fra Gåsøya, dro en sommerdag i 1866 til det kongelige hoff i Stockholm. Pauls medbrakte papirer, blant annet et fra soknepresten i Aukra, ble tatt godt imot. 1. januar 1867 ble Sandøy, med kongelig underskrift, endelig et eget herred. Paul Knudsen Gaasø ble kommunens første ordfører fra 1867 til 1872.

1.1.1965 ble Myklebustområdet av Haram kommune med 287 personer tillagt Sandøy, slik at hele Harøya med en rekke småøyer vest i havet inngikk i Sandøy kommune. Den historiske grensen som gikk tvers over Harøya mistet derved sin betydning. Det har ikke vært endringer i kommunens geografisk utstrekning siden dette. 

I forbindelse med 140-årsmarkeringen av løsrivelsen, ble det i 2007 avduket en byste av Paul Knudsen Gaasø ved kommunsenteret i Steinshamn. Bysten ble laget av billedhugger Ola Stavseng

## Referanser


## Eksterne lenker
* Sandøy kommune - offisiell nettside 
* Sandøy - Allkunne, levande leksikon
* Sandøy kyrkje - Kulturnett.no  
* Sandøy kommune - bilder
Stordal

**Stordal** var en kommune i Møre og Romsdal som ble slått sammen med Norddal til Fjord kommune 1. januar 2020. Stordal grenset i nordvest til Ørskog, i nord mot Vestnes, i øst mot Rauma, i sørøst mot Norddal, i sør mot Stranda og i vest til Sykkylven. Tettstedet Stordal hadde  innbyggere per 1. januar , og hadde da færrest innbyggere blant kommunene i Møre og Romsdal. 

Hovednæring i kommunen er industri. Stordal har hatt flere møbelfabrikker gjennom historien. 

Riksvei 650, mellom Sjøholt og Linge, går gjennom Stordal.

## Kultur

Blant idrettstilbud finnes fotball, alpint, langrenn, skihopp, treningsstudio etc. 

Kommunen har en musikkskole. Her er også et skolekorps og et korps for voksne.   

Stordal gamle kirke også kalt *[[rosekirka]]* på grunn av den rike rosemalingen i tak og på vegger, ligger midt i bygda. Like ved den gamle kirka ligger Løsetstova.

## Politikk
Charles Tøsse (H) var ordfører fra 2003 til 2015. Etter kommunevalget i 2015 ble Eva Hove (Arbeiderpartiet) valgt til ordfører for perioden 2015-2019.

### Kommunestyrevalget 2015

## Kjente stordalinger
*Ola Stavseng (f. 1949), billedhogger
*Eva Vinje Aurdal (f. 1957), ordfører i Ålesund fra 2015
*Odd Johan Overøye (f. 1961), komponist, musiker
*Jenny Langlo (f. 1993), sanger, låtskriver og Idol-vinner
*Martine Lorgen Øvrebust (f. 1997), langrennsløper

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Stordal - Allkunne, levande leksikon
* Stordal - Store norske leksikon
* Stordalsportalen 
*Bilder av Stordal gamle kirke
* Historiske arkiver etter Stordal kommune på Arkivportalen.no
Sula

**Sula** er en øykommune på Sunnmøre i Møre og Romsdal. Sula kommune er omgitt av Ålesund, Giske, Hareid og Ørsta. De tettbygde områdene i Sula inngår i tettstedet Ålesund.

## Geografi
Med sine 58 km² er Sula en av de minste kommunene i Møre og Romsdal, samtidig er kommunen en av de mest folketette, 145 innbyggere per km². (Nabokommunen Giske er imidlertid både mindre og mer tettbygd med ca 189 innbyggere per km²). Nord for øya ligger Borgundfjorden og i sør Storfjorden. Sulafjellet med øyas høyeste punkt Vardane (776,85 moh), er mye brukt som turområde både for kommunenes egne innbyggere og folk fra Ålesund. Omtrent halvparten av kommunens innbyggere bor i kommunesenteret Langevåg som ligger ca. 30 km fra Ålesund sentrum. Men også bygdene Mauseidvåg, Solavågen og Fiskarstrand er tett befolket.
Sula har siste åra opplevd sterk befolkningsvekst, spesielt i nærområdene til Ålesund kommune. Sula kommune er en del av Ålesundregionen som utgjør et integrert bo- og arbeidsområde med ca. 90 000 innbyggere.

## Historie
Sula var frem til 1968 en del av Borgund kommune, bortsett fra en liten del på sørvestsida som inntil 1958 hørte til Hareid kommune. De første fremstøtene for å bli en egen kommune ble allerede i 1919 fremsatt i Sunnmørsposten. På den tiden hadde Sula omtrent halvparten av innbyggerne i Borgund herred, som det het den gangen. Fremstøtet førte ingen sted. Men da Borgund og Ålesund ble slått sammen i 1968, blusset kampen opp igjen. Innbyggerne og politikerne på Sula fryktet at øya ville bli en utkant i den nye, store kommunen Ålesund. Fra sammenslåingen med Ålesund og frem til 1977 foregikk det en heftig debatt. Utskillingen var oppe til behandling flere ganger. Da Stortinget i 1976 vedtok at Sula skulle utskilles fra Ålesund, var kampen over.

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Sula.

### Kommunestyrevalget 2023

## Infrastruktur og næringsliv
Sula er et viktig trafikknutepunkt da Europavei 39 (kyststamveien) går igjennom kommunen. En bro og to fergesamband knytter øykommunen til de omliggende kommunene. 

Kommunen var tidligere en viktig fiskeri- og jordbrukskommune, og hjørnestensbedriften var i en årrekke tekstilfabrikken O.A. Devolds Sønner som ble etablert i Langevåg i 1868 og eksisterte til 1988. I dag er flere næringsveier godt representert, blant annet møbel-, tekstil-, skipsbyggingsindustri, transport og fiskeforedling.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Tustna

**Tustna** er en øy i Aure kommune i Møre og Romsdal fylke som var en egen kommune fra 1838 til 2006. Øya har et areal på 87,54&nbsp;km², og grenser til Edøyfjorden i nord, Soleimsundet mot Stabblandet i øst, Vinjefjorden i sør, og Talgsjøen i vest.

## Tidligere kommune
Tustna var tidligere egen kommune, og ble etter folkeavstemning slått sammen med Aure kommune 1. januar 2006. Den gamle kommunen bestod av flere øyer, hvorav Tustna var den største. De største av de andre øyene var Stabblandet, Golma og Solskjel. Kommunesenteret i kommunen var Gullstein, nordøst på Tustna. 

En av forutsetningene for kommunesammenslåingen var fastlandsforbindelse i mellom Tustna og Aure. Imarsundforbindelsen, med bro fra Aukan på Stabblandet til Jørnøya og ny bro fra Jørnøya til Ertvågsøya, ble ferdigstilt i januar 2007. Fergeleiet på Aukan ble etter dette nedlagt, og trafikken til og fra Edøya på Smøla går nå til det nye fergeleiet på Sandvika på Tustna.

Nye Aure kommune har beholdt kommunevåpenet til Tustna, som er et motiv av en klippfisk. Fargen på fisken ble endret fra gul til hvit (sølv).

## Topografi
### Fjell
Fjellene på Tustna er fra gammelt et landemerke for sjøfarende, og de er fortsatt noe av det som lokker folk til Tustna. 

* Sinnsetten (326 moh.)
* Jørenvågssalen med toppene
** Jurtinden (857 moh.)
** Leirtinden (760 moh.)
* Knubben (680 moh.)
* Skarven (896 moh.)
* Dyrkollgrova (469 moh.)
* Seteraksla (511 moh.)

### Innsjøer
De største innsjøene, ligger i all hovedsak på de sørlige og vestlige delene av Tustna.

* Bjørnavatnet, 0,20 km²
* Jørenvågvatnet, 0,77 km²
* Linvågvatnet, 0,83 km²
* Røsvatnet, 0,39 km²

**Se også**
:**[[:Kategori:Fjell i Aure kommune]]*
:**[[Tustnastabban]]*

### Steder
* Gullstein – tidligere kommunesenter. Gullstein kirke ligger plassert her. Bro over Sålåsundet /Soleimsundet til Stabblandet. 

* Leira – ligger midtveis mellom Tømmervåg og Gullstein på nordsiden av Tustna. Stedet har utviklet seg til å bli sentrum på Tustna med en dagligvarebutikk, bilverksted og andre servicefunksjoner. Idrettsarenaen *Høgda stadion*, tilhørende Tustna idrettslag, ligger også her.

* Tømmervåg – sørvest på øya. Tustna barne- og ungdomsskole med idretts- og svømmehall. I tillegg finnes en dagligvarebutikk. Kiosk og kafe ved Tømmervåg fergekai som er fergesamband til Seivika fergekai i Kristiansund.

### Grender og gårder
Tustna har flere grender, noen av disse er:
* Lervågen
* Linvågen
* Hals
* Jørenvågen

## Referanser


## Bildegalleri
### Fjellene på Tustna

Fil:Tustna_mountains_1.JPG|Tustnafjellene sett fra Kvernberget i Kristiansund.
Fil:Tustna mountains from Smola ferry.JPG|Sett fra Smøla.
Fil:Tustna_mountains_viewed_from_Frei.jpg|Sett fra Frei.


### Utsikt fra Tustna

Fil:Oceanview_from_Leirsaetra_Tustna.JPG|Utsikt fra Leirsætra.
Fil:Sunset at Tustna.JPG|Solnedgang over Smøla.
Fil:Sunset at Tustna 2.JPG|Solnedgang over Smøla, sett fra Gullsteinsdalen.
Fil:Sunset at Tustna 1.jpg|Solen gått ned bak Smøla.


## Eksterne lenker
* 
* Tidligere Tustna kommune
* Om kommunesammenslåingen
* Kultur på Tustna på kart fra Kulturnett.no
Vanylven

**Vanylven** er en kommune på Sunnmøre i Møre og Romsdal. Den grenser i nord (over Rovdefjorden) til Sande og Herøy, i øst mot Volda, i sør og vest mot Stad.

Vanylven kommune ble etablert gjennom sammenslåing av kommunene Vanylven, Syvde og deler av Rovde (Rovdestranda) i 1964. I tillegg ble Åram overført fra Sande til Vanylven i 2002. 

Stedsnavnet kommer av norrønt *Vaniflir*, der siste ledd, *-iflir*, kan komme av et eldre *viflir* (= fuktig lavland). Dette var opprinnelig navnet på fjorden, og ble stavet **Vaniflis** i 1403, **Vannwell** og **Vannwlffne** 1514-21, **Vaneffuel**i 1530 og **Wandefflen** 1617-1723.Eivind Vågslid: *Stadnamntydingar I* (s. 35), Universitetsforlaget 1963

Blant de viktigste bygdelagene er Åheim, Sylte, Rovde, Syvde, Eidså, Åram og Fiskå. Det er 3 grunnskoler i kommunen: Åheim, Myklebust (Syvde) og Fiskå. Herøy vidaregåande skule har tidligere hatt en avdeling i Syvde.   

Fiskå er kommunesenteret og kommunens eneste tettsted etter SSB's definisjon, med  innbyggere per . Åheim er kjent for utvinning av mineralet olivin.  

Vanylven har en befolkning som er en god del eldre enn landsgjennomsnittet. 14,4 % er i aldersgruppen 0-15 år og 7,8 % er over 80 år. Gjennomsnittet for landet er henholdsvis 19 % og 4,2 % (2017).  

Vanylven er knyttet nordover mot Ålesund og sørover mot Måløy med fylkesveg 61 og østover mot Volda med fylkesveg 652.
Det foreligger plan om brosamband over Rovdefjorden for å erstatte fergesambandet Årvik - Koparnes, men de samfunnsmessige gevinster av dette er bestridt.

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Vanylven.

### Kommunestyrevalget 2023

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Ørskog

**Ørskog** er en bygd i Ålesund kommune og tidligere kommune på Sunnmøre i Møre og Romsdal. Området grenser i nord og øst til Vestnes, i sør til Stordal og i vest til Skodje. Over Storfjorden i sørvest ligger Sykkylven kommune. Bygdesenteret Sjøholt har 1&nbsp;482 innbyggere (2014).

Fra 1. januar 2020 ble Ørskog kommune en del av nye Ålesund kommune, sammen med kommunene Sandøy, Skodje og Haram.

Ørskog var inntil 1. januar 2020 sentrum for Austre Sunnmøre prosti. Stordal var del av Ørskog kommune 1965-1977. Sykkylven ble utskilt fra Ørskog kommune i 1884. Sykkylven var del av Ørskog prestegjeld i 1837 da formannskapsdistriktene ble opprettet med utgangspunkt i prestegjeld. Ørskog prestegjeld omfattet alle bygder lenger øst (6 kirker og 2 kapell) til 1673 da Norddal med Sunnylven og Geiranger ble skilt ut. Stranda ble skilt ut som eget prestegjeld i 1759. I 1862 ble Austre Sunnmøre legedistrikt opprettet med legekontor og bosted på Sjøholt.

## Befolkning og arbeidsplasser

Folketallet i kommunen er 2310 (januar 2016). I de siste ti år har folketallet vist en svak årlig økning. Næringlivet i kommunen består av jordbruk og mindre industrivirksomhet. En betydelig del av den yrkesaktive befolkningen arbeider i Ålesund, men også i nabokommunene.

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted heter «Lerkelunden» og ligger i nærheten av Ørskog prestegård, ikke langt fra Ørskog kirke og Sjøholt barne- og ungdomsskole.

## Kjente ørskogbygdere
*Rasmus Ingebrigtsson Myklebust (ca. 1595-ca.1666) &ndash; «Store-Rasmus», bondeopprører.
*Elling Olsson Walbøe (1763-1831), eidsvollsmann
*Lars Andreas Stenholt (1850&ndash;1911), norskamerikansk forfatter.
*Bjørn Bjørnevik (1896&ndash;1955), dramatiker, skuespiller og teatersjef.
*Stig Amdam (1961&ndash;), dramatiker og skuespiller.
*Sylvi Listhaug (1977&ndash;), politiker (FrP), landbruksminister 2013-15, innvandrings- og integreringsminister fra desember 2015, justisminister fra januar 2018 til mars 2018. 
*Stian Walgermo (1988-), styrkeløfter, med bla VM-gull i markløft (2016)
*Alf Kjetil Walgermo (1977-), forfatter og journalist
*Even Ramsvik (1983-), prisbelønt kokk, kokebokforfatter og spaltist

## Referanser




## Eksterne lenker
* Ørskog kommunes nettside   
* Ørskog - Allkunne levande leksikon
* Ørskog - Store norske leksikon
* Ørskog historielag 
* Vekst Ørskog
Harry (slang)

«**Harry**» brukes på norsk som en nedsettende karakteristikk, avledet av det engelske fornavnet Harry. Ifølge *[[Norsk ordbok]]* betyr *harry* «smakløs» eller «vulgær». *[[Bokmålsordboka]]* definerer begrepet som «preget av dårlig smak» eller som «preget av mote som er passé». *[[Store norske leksikon]]* definerer *harry* som «preget av dårlig smak, udannet, provinsiell, usofistikert», men også som «ujålete, folkelig, jordnær».

Svært ofte vil *harry* bli brukt for å betegne folkelig populærkultur eller ikke-urban kultur. En person som er harry, oppfattes ofte av andre som usofistikert, vulgær eller med dårlig smak. Utslag av dårlig smak karakteriseres også med adjektivet, for eksempel «en harry klesstil», «et harry platecover». Begrepet ble tatt i bruk tidlig på 1900-tallet i urbane og borgerlige miljøer og brukt om arbeiderklassekultur, og har etterhvert blitt en del av allmennspråket og fått flere nye mer spesifikke betydninger, eksempelvis *harryhandel* og *[[harrytur]]*. Sammensetninger som *harryfaktor* og *harrystempel* brukes også.

Harry kan også oppfattes som noe i retning av macho. En feminin parallell til *harry* er *doris*.

## Historikk
Begrepet *harry* ble tatt i bruk på norsk av overklasseungdom i Oslo på begynnelsen av 1900-tallet, og ble brukt om personer som tilhørte arbeiderklassen. Årsaken var at det i lavere samfunnslag,  særlig i arbeiderklassen, på denne tiden var populært å gi barn engelske fornavn som Harry, hvorfra begrepet skriver seg.

Siden hva som er god og dårlig smak både er motebestemt og subjektivt, finnes det ikke noen definisjon på hva som er harry som alle kan være enige i. På 1970-tallet var 1960-tallets brylkrem og spisse sko harry, på 1980-tallet 1970-tallets slengbukser og kinnskjegg, og på 1990-tallet det meste som kunne assosieres med 1980-tallet.

Våren 2002 betegnet den daværende landbruksminister Lars Sponheim innkjøpsturer til Sverige for å handle billig mat og alkohol som harry. Denne episoden påvirket norsk språkbruk. Siden den tid betegner begrepene harrytur og harryhandel nettopp dette: billig innkjøp, særlig av mat og alkohol, i utlandet.

## Liknende slanguttrykk
Også andre vanlige mannsnavn har blitt brukt i norsk ungdomsslang for å betegne noe bondsk, ukult eller uintelligent. Det gjelder særlig «Johan» og «Nils». Slanguttykkene har da gjerne vært at «han (eller det) er helt Johan (eller Nils)».

## Litteratur
* Kalvø, Are: *Harry*. Det Norske Samlaget. ISBN 82-521-5419-0

## Referanser
Ballangen

**Ballangen** var en norsk kommune i landskapet Ofoten i Nordland fylke. Kommunen var oppkalt etter den 8&nbsp;km lange fjorden Ballangen, og hadde administrasjonssenteret i tettstedet Ballangen. Kommunevåpenet viste en gullfeisel på grønn bunn.

Kommunen ble opprettet 1. juli 1925, ved at den ble utskilt fra Evenes. Den 1. januar 1962 ble Efjorden og Barøya i Lødingen slått sammen med Ballangen. Kommunen grenset til den tidligere Tysfjord kommune i sør, Narvik kommune i nordøst, Gällivare kommune i Sverige i sørøst og Ofotfjorden i nord.

Ballangen og den nordlige delen av Tysfjord kommune ble innlemmet i Narvik kommune 1. januar 2020. Ballangen hadde 2 470 innbyggere i 2019.

## Navnet
Navnet var opprinnelig navn på fjorden. Sisteleddet i navnet, *-angr*, betyr fjord. Førsteleddet er mer usikkert tolket, men en mulig tolkning er at det kommer fra norrønt *bág* 'som hindrar'. Eventuelt kan man det hende at «bal» kommer av det samiske navnet Bálat, som betegner et mineralrikt sted.

## Næringsliv
Ballangen er tidligere bergverkskommunen i Ofoten. I området rundt Ballangen finner vi de første forsøkene på gruvedrift i Nord-Norge, helt tilbake til 1600-tallet. Siden den gang har det vært flere forsøk på gruvedrift med varierende suksess. I perioden 1909 til 1964 var Bjørkåsen Gruber aktive med utvinning av svovelkis. I 1988 startet Nikkel & Olivin A/S brudd på noritt for utvinning av nikkel, kobber, olivin og pukk.

Ballangen har også vært den største landbrukskommunen i Ofoten. Kommunen har svært høy andel uføretrygdede, hele 39% av befolkningen i 2017.

## Geografi
Tettstedet Ballangen har  innbyggere per 1. januar .
* Børsvatnet naturreservat ligger i Ballangen.
* Hjertvatnet
* Søndre Bukkevatnet

## Kulturminner
Sommeren 2017 ble det gjort et funn av helleristninger på Finnhågen i Valle i Efjorden i Ballangen. Funnet ble gjort 70 meter over havet. Helleristingene er kun synlige når sollyset kommer direkte inn frå siden.

Figuren viser en 4.05 meter lang båt. Bakenden på båten er forvitret, og figuren var trolig 4.43 meter lang da den ble laget. Figuren er slipt inn i berget i form av 2-3 centimeter brede linjer.

Datering av strandlinjene på stedet gjør det mulig å datere helleristningene til å være mellom 9 og 11 tusen år gamle, og dette gjør at båtfiguren er en av de eldste funnet i Norge. Båtfiguren har form som en arktisk skinnbåt; den likner på en umiak som er kjent fra inuitter på Grønland.

I 1932 ble det første funnet av helleristninger gjort i kommunen. Motivene er dyr; en nise, sel og bjørn.

## Tusenårssted
Ballangens tusenårssted var Husvannet, som ligger i «sentrum» av Ballangen. Husvannet med sin fontene ble ansett som en kommende perle av gruppen som ble nedsatt for å finne frem til hva som skulle være kommunens tusenårssted. I arealplaner for Ballangen er området satt av som «parkanlegg» med gangstier etc. fra de framtidige byggefelter i området.

## Vennskapskommune
Ballangen kommune var vennskapskommune med Tosno i Leningrad oblast.

## Fotnoter


## Referanser




## Eksterne lenker
*Ballangen kommunes offisielle hjemmeside
* Ballangen kommune – presentasjon fra Tromsø 2018
* Bjørkåsen Grubers historie
Gildeskål

**Gildeskål** er en kommune i Salten i Nordland. Den grenser i nord mot Bodø, i øst mot Beiarn og i sør mot Meløy. Kystriksveien passerer gjennom kommunen. Gildeskål kommune har tidligere vært vennskapskommune med Lodejnoje Pole i Leningrad oblast, men avsluttet forbindelsen høsten 2024 på grunn av den russiske invasjonskrigen i Ukraina.

## Navn
Navnet Gildeskål kommer trolig av norrønt *gildaskáli* som betyr møtested for et gilde. Også en samisk opprinnelse, *Jilleskávvle,* er forslått. Navnet skal bety den "vestre skåla".

Gildeskål ligger i pitesamisk område og heter *Årrjelij-Bájjdár* på pitesamisk. *Bájjdár* er det samiske navnet på Beiarn, som frem til 1853 var del av kommunen. *Årrjelij* betyr "sør for" eller "sørover". Trolig heter Gildeskål "Sør-Beiarn" fordi kommunen ligger sørover langs kysten fra Beiarfjorden, til tross for at kommunen som helhet ligger vest for Beiarn.

Navnet *Giltskállo* er også dokumentert. Skállo kommer fra norrønt *skáli* og viser langvarig samisk tilstedeværelse og tidlig språkkontakt mellom samisk og norrønt.

## Geografi
Gildeskål er en kystkommune og består av både fastland og en rekke øyer. De største øyene er Sandhornøya, Sørarnøya, Nordarnøya, Fugløya, Fleina og Femris samt øygruppa Fleinvær (bl a Sørvær og Mevær). Fastlandet består av en strandslette som går over til fjellområder øst i kommunen. Innsjøen Fellvatnet ligger i kommunen.
Kommunesenteret er Inndyr.

## Politikk

### Kommunestyrevalget 2023

### Kommunestyrevalget 2019

## Næringsliv
Tradisjonelt er kommunen en jordbruks- og fiskerikommune. I dag er havbruk største næring, med GIFAS på Inndyr og Salten N950 på Sørarnøy som største aktører, men også turisme samt private og offentlige servicetjenester viktige næringsveier. Forsvaret har en VLF-antennestasjon for kommunikasjon med ubåter i Novika https://web.archive.org/web/20160303192142/http://www.fofo.no/forsvaretsforum.no/Lyd%2Bi%2Bgammel%2Bsender.-mwRLI5D.ips. Det er steinbrudd på Mårnes. Ved Sundefjorddalselva ligger Sjøfossen kraftverk.

## Kultur

Teologen og dikteren Elias Blix var fra Sandhornøya. Det arrangeres et Olsokstevne hvert år som blant annet hedrer Blix. I 2011 var det 175 år siden Elias Blix ble født, og i den forbindelse holdt Gildeskål kommune et stort jubileum med en rekke varierte kuturarrangementer flere steder i kommunen.

Kommunen er deltaker i Skulpturlandskap Nordland med kunstverket «Den glömda staden», som ble skapt av svenske Jan Håfström i 1996.

### Tusenårssted
Gildeskål kirkested, som ligger ca. 3&nbsp;km fra Inndyr sentrum, har to kirker og er kommunens tusenårssted. Den nyeste kirken er fra 1881, mens Gildeskål gamle kirke er ei steinkirke fra ca. 1130. Denne er omtalt som en av de viktigste steinkirkene i Nordland, blant «de fem store» fra norsk høymiddelalder (1150&ndash;1300). De andre fire finnes i Alstahaug, Herøy, Dønnes og Bodø (Bodin). Kirkestedet består også av prestegård, forpakterbolig, stall og fjøs.

## Fotnoter


## Referanser




## Eksterne lenker
*  Gildeskål kommune
* 
*  Kommunefakta Gildeskål - Statistisk sentralbyrå
*  Gildeskål - turistinformasjon
*  Fleina - ei øy i Gildeskål kommune
Hemnes

**Hemnes** er en kommune i Helgeland i Nordland. Den grenser i nord mot Rana, i sør mot Hattfjelldal og i vest mot Vefsn. I øst grenser den mot Storumans kommune i Västerbottens län i Sverige. Hemnes består av tettstedene Hemnesberget, Finneidfjord, Bjerka, Bleikvasslia og Korgen. Korgen er administrasjonssenter. Kommunen har et areal på 1&nbsp;588,53&nbsp;km², og et folketall på 4&nbsp;553 per 1. januar 2014.

Kommunen ble opprettet 1. januar 1839 ved deling av Ranen herred, med Hemnesberget som administrasjonssenter. I 1918 ble kommunen Korgen skilt ut fra Hemnes, og i 1929 ble kommunene Sør-Rana og Elsfjord skilt ut. Elsfjord ble i 1962 innlemmet i Vefsn. I 1964 ble Hemnes slått sammen med Korgen, den sørlige delen av Sør-Rana, samt Røvassbukta og Tustervassområdet i Hattfjelldal til den nye storkommunen Hemnes.

Kommunen er en allsidig næringskommune med hovedvekt på landbruk, kraftproduksjon, mekanisk industri, trevare og båtbygging. Hemnes er (i normalår) kommunen med 6. størst produksjon av vannkraft i Norge. Årlig produseres det 3,2 TWh vannkraft, noe som er 2,3 % av landets samlede vannkraftproduksjon.

## Generelt
Kommunevåpenet forestiller en båtklammer i gull mot koboltblå bakgrunn.

Hemnes var en del av Terra-skandalen fra 2007.

Nortura (Gilde) åpnet 23. mai 2008 en ny fabrikk på Bjerka.

Hemnes har den eldste fortsatt operative lokalradioen i Norge, Radio Korgen.

Avisa Hemnes har siden oppstarten i november 2011 levert lokale nyheter fra Hemnes, både på papir og gjennom nettavis.

## Geografi
*Fjellmassivet Okstindan ligger i Hemnes kommune, med Oksskolten som kommunens og Nord-Norges høyeste topp, 1915,5 moh.
*Stormyrbassenget, Bleikvatnet, Kjennsvatnet, Røssvatnet, Gresvatnet og Stormålvatnet er vann og innsjøer i kommunen.
*Røssåga har sitt utspring i Røssvatnet, tar opp i seg Bleikvasselva ved Bleikvasslia og munner ut i Sørfjorden. Røssvatnet er Norges nest-største innsjø.

## Politikk

### Kommunestyrevalget 2023

### Kommunestyrevalget 2019

## Kommunikasjon
Europavei 6 og Nordlandsbanen passerer gjennom kommunen. Det er også veiforbindelse til kysten av Helgeland via Leirvika, men ferjesambandet mellom Hemnesberget og Leirvika ble nedlagt i 2014. Veiforbindelsen fra Korgen via Bleikvasslia på vestsida av Røssvatnet til Hattfjelldalen (RV 806) er asfaltert til Bleikvasslia og videre til Tustervatn.

## Vennskapsbyer
*  Prokuplje
*  Vännäs

## Fotnoter


## Referanser




## Se også
*Liste over ordførere i Hemnes
*Kommunestyrevalg i Hemnes (Korgen, Sør-Rana)

## Eksterne lenker
* 
* 
*  Kommunefakta Hemnes - Statistisk sentralbyrå
*  Hemnesberget - turistinformasjon - visisthelgeland.com
*  Avisa Hemnes