Geber

**Abu Musa Jabir ibn Hayyan** (arabisk/persisk: جابر بن حيان, død ca. 806−816), også kjent under sitt latinske navn **Geber** (fra Jabir), er den påståtte forfatteren av et stort antall verk på arabisk, med rundt 215 avhandlinger som overlevd fram til i dag. De omhandler hovedsakelig alkymi og kjemi, magi og sjiamuslimsk religiøs filosofi. Imidlertid var det opprinnelige omfanget av hans korpus stort, og dekket et bredt spekter av emner som spenner fra kosmologi, astronomi og astrologi, over medisin, farmakologi, zoologi og botanikk, til metafysikk, logikk og grammatikk.

Verkene tilskrevet Geber, som foreløpig er datert til tidsrommet ca. 850 – ca. 950, inneholder den eldste kjente systematiske klassifiseringen av kjemiske stoffer, og de eldste kjente instruksjonene for å utlede en uorganisk forbindelse (salmiakk eller ammoniumklorid) fra organiske stoffer (som planter, blod og hår) med kjemiske midler. Arbeidene hans inneholder også en av de eldste kjente versjonene av svovel-kvikksølv-teorien om metaller, en mineralogisk teori som ville forbli dominerende fram til 1700-tallet.

En betydelig del av Gebers forfatterskap omhandler en filosofisk teori kjent som «vitenskapen om balansen» (arabisk: *ʿilm al-mīzān*), som var rettet mot å redusere alle fenomener (deriblant materielle stoffer og deres elementer) til et system av tiltak og kvantitative proporsjoner. Hans verker inneholder også noen av de eldste bevarte sjiamuslimske imamologiske doktrinene, som Jabir presenterte som stammer fra hans påståtte mester, den sjiamuslimske imam Jaʿfar al-Ṣādiq (død 765).

Det er hevdet at Geber var perser og født i Tus i den nåværende iranske provins Razavi Khorasan. Så tidlig som på 900-tallet var identiteten og det nøyaktige korpuset av verker til Geber omstridt i islamske lærde kretser. Forfatterskapet til alle disse verkene av en enkelt person, og til og med eksistensen av en historisk Geber, ble betvilt, også på av moderne lærde. I stedet antas Jabir ibn Hayyan generelt å ha vært et pseudonym brukt av en anonym skole av sjiamuslimske alkymister som skrev på slutten av 900- og begynnelsen av 1000-tallet.

Noen arabiske verk, eksempelvis *The Great Book of Mercy* («Nådens store bok») og *The Book of Seventy* («Boken av sytti») ble oversatt til latin under det latiniserte navnet **Geber**, og i Europa på 1200-tallet begynte en anonym forfatter, vanligvis referert til som pseudo-Geber, å produsere alkymiske og metallurgiske skrifter under dette navnet.

## Referanser


## Litteratur
* Delva, Thijs (2017): «The Abbasid Activist Ḥayyān al-ʿAṭṭār as the Father of Jābir b. Ḥayyān: An Influential Hypothesis Revisited», *Journal of Abbasid Studies*. **4** (1): 35–61. doi:10.1163/22142371-12340030. (avviser hypotesen til Holmyard (1927) hypotese om at Geber var sønn av en ur-sjiaislamsk farmasøyt kalt Ḥayyān al-ʿAṭṭār på grunnlag av nylig tilgjengelig bevis; inneholder den nyeste status quaestionis på Gebers biografi, og viser en rekke primærkilder om dette emnet som fortsatt var ukjent for Kraus 1942–1943)
* Kraus, Paul (1942–1943): *Jâbir ibn Hayyân: Contribution à l'histoire des idées scientifiques dans l'Islam. I. Le corpus des écrits jâbiriens. II. Jâbir et la science grecque*. Kairo: Institut Français d'Archéologie Orientale. ISBN 978-3-487-09115-0. OCLC 468740510. (bind 1 inneholder en banebrytende analyse av kildene til Gebers biografi, og en katalog over alle kjente avhandlingene tilskevet Geber og de større samlingene de tilhører; bind 2 inneholder en analyse av Gebers filosofiske systemet og dets forhold til gresk filosofi; det ha forblitt standard oppslagsverk om Geber selv i dag)
* Newman, William R. (1985): «New Light on the Identity of Geber», *Sudhoffs Archiv*. **69** (1): 76–90. JSTOR 20776956. PMID 2932819.
* Newman, William R. (1991): ''The Summa perfectionis of Pseudo-Geber: A Critical Edition, Translation and Study''. Leiden: Brill. ISBN 978-90-04-09464-2.
* Norris, John (2006): «The Mineral Exhalation Theory of Metallogenesis in Pre-Modern Mineral Science», *Ambix*. **53** (1): 43–65. doi:10.1179/174582306X93183. S2CID 97109455. (viktig oversikt over svovel-kvikksølv-teorien om metaller fra dens konseptuelle opprinnelse i antikkens gresk filosofi til 1700-tallet; diskusjon av de arabiske tekstene er kort og avhengig av sekundære kilder)
* Ruska, Julius (1923a): «Sal ammoniacus, Nušādir und Salmiak», *Sitzungsberichte der Heidelberger Akademie der Wissenschaften, Philosophisch-Historische Klasse*. **14** (5). doi:10.11588/diglit.38046.
* Ruska, Julius (1928): "Der Salmiak in der Geschichte der Alchemie", *Zeitschrift für angewandte Chemie*. **41** (50): 1321–1324. Bibcode:1928AngCh..41.1321R. doi:10.1002/ange.19280415006.
* Sezgin, Fuat (1971): *Geschichte des arabischen Schrifttums, Band IV: Alchimie, Chemie, Botanik, Agrikultur bis ca. 430 H*. Leiden: Brill. s. 132–269. ISBN 9789004020092. (inneholder en gjennomtrengende kritikk av Kraus’ avhandling om den sene dateringen av Gebers verker)
* Stapleton, Henry E.; Azo, R.F.; Hidayat Husain, M. (1927): «Chemistry in Iraq and Persia in the Tenth Century A.D.», *Memoirs of the Asiatic Society of Bengal*. **VIII** (6): 317–418. OCLC 706947607.