open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Når kastanjene blomstrer i Bygdø Allé

**«Når kastanjene blomstrer i Bygdø Allé»**, også skrevet **«Når kastanjene blomstrer»**, er en norsk vals og sang, komponert av Kristian Hauger med tekst av Gunnar Kaspersen. Sangen er mest kjent i Jens Book-Jenssens fremførelse. Sangens tittel henspiller på kastanjetrærne langs Bygdøy allé i Oslo, og at oslo-våren er den deiligste – der «mangt et under kan skje».

## Innspillinger
Book-Jenssen spilte inn låten første gang i mars 1950 med Øivind Berghs bristolorkester. Men det var først da han spilte inn låten på nytt i 1956 – med arrangement av Egil Monn-Iversen – at låten ble en stor slager. «Når kastanjene blomstrer i Bygdø Allé» ble siden en av Jens Book-Jenssens store signaturmelodier, og kan i dag betegnes som en evergreen i norsk musikkhistorie. 1956 versjonen er tidenes mest solgte single i Norge med 250 000 solgte eksemplarer.

Lars Lillo-Stenberg spilte inn låten i 2000 på albumet *[[Oslo (album)|Oslo]]*.

## Referanser
Norgesmesterskapet på ski 1917

**[[Norgesmesterskapet på ski|Hovedlandsrennet (NM) på ski]] 1917** ble arrangert i Dokka fra 15. til 18. februar 1917. Bare menn deltok.

## 30 km langrenn



**Dato:** 15. februar

## Kombinert



**Dato:** 17.-18. februar

## Kilder
* Erling Ranheim (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2012010308056 Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord]*, s. 102. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955.
* «Hovedlandsrendet», Trondhjems Folkeblad 17. februar 1917, s. 5.
* «Hovedlandsrendet i Granerbakken», Aftenposten 19. februar 1917, s. 6.
Maarfjell Sameige

**Maarfjell sameige** er et sameie i Tinn kommune og Vinje kommune. Det er Hardangerviddas største private eiendom, og består av ca 340 km² fjellvidde og vann. Sameiet ble opprettet i 1904 av ni tinndøler.

## Se også
*Liste over Norges største grunneiere

## Eksterne lenker
*
Norgesmesterskapet på ski 1915

**[[Norgesmesterskapet på ski|Hovedlandsrennet (NM) på ski]] 1915** ble arrangert i Modum fra 18. til 21. februar 1915. Bare menn deltok.

## 30 km langrenn



**Dato:** 18. februar

## Kombinert



**Dato:** 20.-21. februar

## Kilder
* Erling Ranheim (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2012010308056 Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord]*, s. 102. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955.
* «Skirendet paa Modum», Smaalenenes Social-Demokrat 20. februar 1915, s. 2.
* «Et hopp på 52 meter. Gaustadrendet paa Modum», Dagbladet 22. februar 1915, s. 3.
Trysil Kommuneskoger

**Trysil Kommuneskoger** er et kommunalt foretak eid av Trysil kommune. De eier og forvalter 640 km² utmark.

## Se også
*Liste over Norges største grunneiere

## Eksterne lenker
* Trysil Kommuneskoger KF
Mathiesen-Atna

**Mathiesen-Atna AS** er et norsk eiendomsselskap som eies av en gren av den norske industrifamilien Mathiesen. Selskapet eier og forvalter 330 km² skog og utmark i Stor-Elvdal kommune.

## Se også
*Liste over Norges største grunneiere

## Eksterne lenker
* Mathiesen-Atna AS
Langatjørna (Langeskogen, Bergen)

**Langatjørna** (eller **Langatjødne**) er et vann i Langeskogen i Bergen kommune i Vestland. Langatjørna ligger nordøst for Gullsteinen, sør for Løvstakken. 

Langatjørna er den eneste innsjøen i Langatjørnvassdraget. Langatjørnvassdraget ligger i vassdragsregion FY6 Vassdrag Nordåsvannet nord. Bortsett fra Langatjørna har denne vassdragsregionen har ingen andre innsjøer, men har flere bekker, som Mortabekken, Kvernabekken og den viktige sjøørretbekken Bønesbekken. Langatjørna har en 1,3 km lang utløpsbekk Langebekken som har sitt utløp i Nordåsvannet, nord for Langestranden og sør for Langeholmen. Vassdraget er i liten grad påvirket av mennesker i de øvre delene, men Langebekken er ved utløpet til Nordåsvannet lagt i rør under Fjøsangerveien. Vassdraget grenser mot øst til Fjøsangervassdraget og mot vest til Sælenvassdraget, begge viktige sjøaurevassdrag og to av Bergen kommunes satsingsvassdrag. Bønes skole har adoptert Langatjørna og utløpsbekken Langebekken.

## Referanser


## Kilder
* Kommunens kartgrunnlag
* https://docplayer.me/68788211-Vedtatt-av-bystyret-26-mars-2007-forvaltningsplan-vassdragene-i-bergen.html
* https://www.norgeskart.no
* https://docplayer-me.cdn.ampproject.org/v/s/docplayer.me/amp/14147790-29-november-2008-vannregion-vestlandet-nordasvannet-vannomrade-tiltaksanalyse.html?amp_js_v=a6&amp_gsa=1&usqp=mq331AQHKAFQArABIA%3D%3D#aoh=16181437035323&referrer=https%3A%2F%2Fwww.google.com&amp_tf=Fra%20%251%24s&ampshare=https%3A%2F%2Fdocplayer.me%2F14147790-29-november-2008-vannregion-vestlandet-nordasvannet-vannomrade-tiltaksanalyse.html
Norgesmesterskapet på ski 1920

**[[Norgesmesterskapet på ski|Hovedlandsrennet (NM) på ski]] 1920** ble arrangert på Elverum fra 26. til 29. februar 1920. Bare menn deltok.

## 30 km langrenn



**Dato:** 26. februar

## Kombinert



**Dato:** 28.-29. februar

Norges Skiforbunds pokal til beste krets ble vunnet av Øst-Telemark Skikrets.

## Kilder
* Erling Ranheim (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2012010308056 Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord]*, s. 102. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955.
* «Hovedlandsrendet paa Elverum», Aftenposten 26. februar 1920, s. 4.
* «Hovedlandsrendet paa Elverum», Social-Demokraten 1. mars 1920, s. 5.
Rådsrepublikken i Bremen

**Rådsrepublikken i Bremen** var en rådsrepublikk som ble opprettet i Bremen den 10. november 1919 i kjølvannet av novemberrevolusjonen. Sammen med den bayerske rådsrepublikken, var det den mest kjente rådsrepublikken under den tyske revolusjon. Republikken baserte seg på et arbeider- og soldatråd som ble opprettet den 6. november 1918. Den 4. februar 1919 ble republikken blodig slått ned i Bremen og den 8/9. februar i Bremenhaven.
Åses død

**«Åses død»** av Edvard Grieg er et kjent musikkstykke for orkester og en del av scenemusikken til Henrik Ibsens teaterstykke *[[Peer Gynt]]* fra 1874&ndash;1875 (op. 23, der «Åses død» er stykke nr. 12). Stykket er også andre sats i *Peer Gynt-suite nr. 1, op. 46* utgitt 1888. 

## Besetning

Stykket er skrevet for strykerorkester. 

I 1888 ble det også utgitt versjoner for 2- og 4-hendig piano.
## Musikken
«Åses død» er skrevet til tredje akt av Ibsens skuespill. Det spilles to ganger i løpet av skuespillet, første gang som forspill til 3. akt, deretter som bakgrunnsmusikk til scene 4 i 3. akt, der Peer Gynt fabulerer for sin døende mor om en forrykende reise de gjør med hest og slede til Sankt Peter og Gud Fader: 

:PEER GYNT. Hyp! Vil du rappe dig, Svarten!
:Mor, du fryser vel ej?
:Jo-jo; det kendes på farten
:når Grane lægger ivej!

Ved reisens mål er det Gud Fader selv som sier (i Peer Gynts røst):

:’Hold op med de køgemester-lader;
:Mor Åse skal slippe frit!’


I motsetning til Ibsens tekst er musikken svært enkel og alvorstynget. Orkestreringen er svært konsentrert, kun strykere, og tempobetegnelsen er *Andante doloroso* (rolig, sorgfylt): 
:
\new GrandStaff 4_[]\p(\mark "Andante doloroso" _[] 2_[] | 4_[] _[] 2_[]} | 
\\
{s1 |s1 }
>>
4. r8 }>>
}
%Venstre hånd hånd*************************************
\new Staff = "down" \relative c {
\key b \minor
  \override TupletBracket #'stencil = ##f
  \override Score.BarNumber #'stencil = ##f
\clef bass
\set Staff.midiInstrument = #"string ensemble 1"
4(  2 |4  2|}
>>
>
}
>>
Ifølge Benestad og Schjelderup-Ebbe setter Grieg med denne alvorstyngede musikken bevisst Peer Gynts fabuleringer i relieff med virkeligheten.

## Referanser



## Litteratur
*
Madserud gård

**Madserud gård** er et tidligere gårdsanlegg vest i Oslo kommune. Gården var opprinnelig en husmannsplass under Søndre Skøyen og fikk navn etter en mann kalt Mads, far til Niels Madsen, som en gang bodde der. Fra 1812 tilhørte plassen kjøpmann Jacob Erasmus Dybwad, som også eide Fredriksberg (senere Drammensveien 111) på sørsiden av Frognerelva. Midtpartiet av våningshuset er muligens reist en gang i perioden 1852-74 av grosserer Stener Rosenberg, i senklassisistisk stil med innslag av nyrenessanse. Senere eier var kommandørkaptein Fredrik Georg Wilhelm Sverdrup, som i 1890 forlenget huset med en innebygget glassveranda mot øst. Fra 1903 var gården eiet av Harald Løvenskiold. I 1913 bygde han på huset mot vest, slik at det ble symmetrisk, og tilføyde søylepartiet på langsiden mot sør. Arkitekten for dette var Herman Backer. Dermed fikk huset den form det har i dag.

Den siste som brukte Madserud gård som bolig, var fabrikkeier Christian Mustad. Fra 1970-tallet er gården eiet av Selvaag-gruppen, som hadde planer om omfattende rivning og boligbygging i området. Disse planene ble senere forlatt. Selvaag-gruppen forsøkte å selge gården i 2009, men lyktes ikke å få den prisen de forlangte, omkring 100 millioner kroner. 

I 2018 satser Selvaag-gruppen på å utvikle gården til et såkalt "PropTech-hub". I 2022 ble eiendommen solgt til ORO-Gruppen som vil benytte eiendommen som kontor for sine ansatte og samarbeidspartnere i eiendomsbransjen.

## Navnet
Navnet finnes ikke på kart fra 1875 over foreslått byutvidelse, som skjedde i 1878. Det finnes derimot på kommunale kart fra 1881, 1888, 1896 og 1902, men da alltid skrevet «Masserud». Dette bekrefter at den opprinnelige uttalen var uten d, siden navnet Mads ble uttalt «Mass» lokalt. Utover på 1900-tallet, da Skøyen som en del av Oslo Vestkant fikk borgerlig befolkning, ble uttalen «Madserud» vanligere, og etter hvert skrevet slik også på kart.

## Referanser
Ska Keller

**Franziska Maria «Ska» Keller** (født 1981) er en tysk politiker (Bündnis 90/Die Grünen).

Hun var fra 2007 til 2009 leder av sitt parti i den tyske delstaten Brandenburg, og ble i en alder av 27 år i 2009 innvalgt i Europaparlamentet. Hun var en av toppkandidatene til Det europeiske grønne partiet foran valgene til Europaparlamentet i 2014 og 2019.

Keller har vært talsperson for Europaparlamentets politiske gruppe kalt De europeiske grønne/Den europeiske frie allianse. Hun var en av to sidestilte ledere i gruppen fra 2016 til 2022.

Hun stilte ikke til gjenvalg til Europaparlamentet i 2024.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Ananaigawa-demningen

er en demning i Kami, Kōchi prefektur i Japan som ble fullført i 1963.

## Referanser


## Eksterne lenker
Reinhold Zieglers veg (Molde)

**Reinhold Zieglers veg** er en gate i Molde kommune i Møre og Romsdal. Gaten starter i Peter Solemdals veg og går sørvestover. Gaten har fått navn etter Reinhold Ziegler som kanskje den første som tenkte ideen om et friluftsmuseum i Molde, og var en ivrig talsmann for det da nye museumskonseptet i Norge. Han var oberstløytnant, samt Fortidsminneforeningens og Norsk Folkemuseums representant i Molde.

## Se også
* Liste over gater i Molde

## Litteratur
*  Gunnar Talsethagen: *Gatelangs i Molde - A - L*. Romsdal sogelag, 2000. ISBN 82-90169-62-0

## Referanser
EiendomsMegler 1 Gruva Arena

**EiendomsMegler 1 Gruva Arena** (tidligere **Gruva Stadion**) er idrettsanlegget til Melhus Idrettslag, som fikk det nye navnet sitt foran 2017-sesongen.

Anlegget har to gressbaner; øvre og nedre, samt tre kunstgressbaner; én for femmer- og én for sjuerfotball, samt én elleverbane fra 2010. Alle banene kompakt beliggende rundt et stort klubbhus.

## Se også
* Bankhallen

## Referanser


## Eksterne lenker
* EiendomsMegler 1 Gruva Arena hos Norges Fotballforbund
* Æestolt-banen - Nordic Stadiums
Steinar Aabø

**Steinar Aabø** (født 1930 i Smørklepp i Tokke, død februar 2006) var en nærradiopioner i Norge, og tidligere redaktør for Mjøsradioen i Hedmark og Solradioen i Halden. Han var også kjent som radioamatør, og hadde kallesignalet «LA8XN».

Han var gift med Karin Larsen og hadde tre barn.

Aabø startet offisielt Norges første nærradio Mjøsradioen på Hedmarktoppen folkehøyskole i 1981. Ivrig som han var ble en liten piratradio slått på rett etter at konsesjon for nærradiosendinger var innvilget. At piratsenderen var slått på ble raskt oppdaget, for han måtte på tro og ære love at den ikke ble slått på igjen før en riktig sender var på plass. Den første senderen (kalt «Sophia Loren») kom på byttelån fra en annen nærradiostasjon, og med den gikk Mjøsradioen på lufta som Norges første offisielle nærradiostasjon.

Aabø startet og drev Solradioen i Halden fra 1984 inntil sviktende helse gjorde at den ble lagt ned 6. mars 2004. Det startet i «Stærekassa» hjemme i Låby, men radioen voks ut av redet. De første åra holdt nærradioen til i Halden sentrum med over  m² areal. I denne perioden hadde radioen eget radiomuseum, undervisningsrom, og store profesjonelle studio. Den var en fullverdig allmennkringkaster med kristen profil, og produserte nyheter, ungdomsstoff, kultur og underholdning.

På 90-tallet var Aabø involvert i nærradio i hjemfylket Telemark, og startet Telerosa Radio.

## Referanser
Tata Steel Chess 2019

**Tata Steel Chess 2019** var den 81. utgaven av sjakkturneringen Tata Steel Chess, og foregikk i Wijk aan Zee i Nederland fra 11. til 27. januar 2019.

Norske Magnus Carlsen vant turneringen med ni poeng fra 13 spill.

## Resultat

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Espedalen Bygdealmenning

**Espedalen Bygdealmenning** er en bygdeallmenning i Nord-Fron kommune. De eier og forvalter 251 km² med skogs- og jordbruksterreng fra 720 m.o.h. til høyfjellsterreng opptil  m.o.h. Alle som står oppført i manntallet til allmenningen med landbrukseiendommer på vestsida av Lågen i Nord- og Sør-Fron og noen landbrukseiendommer på østsida av Lågen har bruksrett. Det er totalt 630 bruksberettigede.

## Se også
* Liste over Norges største grunneiere

## Eksterne lenker
*
Sucker Punch

***Sucker Punch*** er debutalbumet til den norske sangeren Sigrid, utgitt 8. mars 2019. Albumet debuterte på førsteplass på VG-lista.

## Sporliste
Kreditering hentet fra iTunes.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bandak–Norsjøkanalen

**Bandak–Norsjøkanalen** (**BNK**) eller **Bandakkanalen** er den nyeste og høyestliggende kanalen som sammen med Norsjø–Skienkanalen utgjør Telemarkskanalen. Kanalen ligger i Vest-vassdraget, en sidegren av Skiensvassdraget og gir en forbindelse fra «Vestvannene» (Bandak, Kviteseidvatnet og Flåvatn) via Eidselva til Norsjø og den allerede eksisterende Norsjø–Skienkanalen. Kanalen ble bygget mellom 1887 og 1892 og har seks sluseanlegg med til sammen 14 slusekamre og ett flomkammer med en total høydeforskjell på 56,7 meter. Den kanaliserte strekningen langs Eidselva er på 17,5&nbsp;km, mens den totale transportstrekningen mellom Dalen i enden av Bandak i vest og Ulefoss ved Norsjø i øst er på 83,3&nbsp;km. Fra Dalen til Skien (inkludert Norsjø-Skien-kanalen) er det 105&nbsp;km.

Kanalanlegget forandret landskapet. Eidselva svingte seg tidligere langs den flate dalbunnen. Da elven ble rettet ut og omgjort til kanal ble mange jorder satt under vann ovenfor Ulefoss sluse. En karakteristisk bebyggelse i Lanna vokste frem med sentrumsfunksjonser som hoteller, apotek, tannlege, kafeer og dagligvareforretninger. 

Fra kanalens åpning og flere tiår framover var den hovedtransportåren mellom Vest-Telemark og Grenland. Passasjertrafikken med rutebåt ble lagt ned i 1956, mens godstrafikken holdt på helt til 1980-årene. I 1962 ble det startet sesongbasert turisttrafikk til erstatning for den tidligere passasjertrafikken, og opp gjennom årene har denne trafikken sammen med fritidsbåttrafikk overtatt kanalen helt. Kanalen blir ikke lenger holdt åpen vinterstid.

I forbindelse med 125-årsjubileet ble kanalen fredet av Riksantikvaren 19.juni 2017. I fredningsvedtaket inngår foruten de seks sluseanleggene med tilhørende slusevokterboliger også bryggeanleggene ved Ulefoss, Strengen, Kviteseid, Spjotsodd, Smeodden, Lårdal, Bandaksli og Dalen.

På 1900-tallet har vassdraget blitt utbygget med flere kraftverk. Vrangfoss ble utbygget til kraftverk i 1962 av Cappelen sammen med Norsk Hydro. Hogga kraftverk 800 meter oppstrøms fra dammen ble satt i drift i 1987. Eidsfoss kraftverk ved Eidsfoss sluse var ferdig i 1964.

## Referanser




## Litteratur
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Manuel Alegre

**Manuel Alegre de Melo Duarte** (født 1936) er en portugisisk lyriker og politiker. Ved presidentvalgene i 2006 og 2011 tapte han begge ganger for Aníbal Cavaco Silva. Alegre fikk i 2006 flere stemmer enn Mario Soares. Etter nellikrevolusjonen fikk han ansvar for statseide medier i Mario Soares' regjering. Han tilbragte mange år i Algerie i eksil under Salazar-regimet og kom tilbake få dager etter nellikrevolusjonen. Zeca Afonso satte musikk til noen av Alegres dikt. Alegre har blitt foreslått til nobelprisen i litteratur av vitenskapsakademiet i Lisboa. Amália Rodrigues fremførte også tekster av Alegre.

Han ble tildelt Camões-prisen i 2017.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Yehia El-Deraa

**Yehia Mohammed Yehia El-Deraa** (født 17. juli 1995) er en egyptisk håndballspiller.

Han representerte Egypt i Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der han endte på niendeplass med det egyptiske landslaget. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Luftputebil

**Luftputebil** er en norsk oversettelse av det engelske ordet **Hover car**, som brukes som en generell beskrivelse av samtlige flyvende bilkjøretøyer med liten bakkeklaring opptil få meter over bakken. Denne biltypen er skildret som et populært persontransportmiddel i science fiction-litteratur og -film, med diverse teknologiske løsninger som gravitasjonsoppheving, som for eksempel de ikoniske *landspeeders* fra Star Wars filmene.

I den virkelige verden har det vært flere forsøk på å gi bilkjøretøy evnen til å sveve gjennom bruk av eksisterende teknologi som luftputebåt og aerotrain, som genererer en «pute» av komprimert og konsentrert luft under selve kjøretøyet. Maglev, ved å levitere bilkjøretøyet med hjelp av elektromagnetiske krefter, ble også hentet fram. Ingen av prosjektene kom til serieproduksjon.

## Luftputebilen i virkeligheten
Forskjellige eksempler er kjent, som den amerikanske luftputebilen *Curtiss-Wright Model 2500 Air Car* fra 1959, et stort toseters luftputekjøretøy med to Lycoming motorer hver på 180 hestekrefter foran og bak passasjerrommet, som drev hver sin vifte som sugde ned luft og slapp den ut i ringdysen som skapte luftputen.

Curtiss-Wright Model 2500 var et meget ambisiøst prosjekt i en tid da det var stor interesse for futuristisk transport også innenfor biltransport. Den ble gitt et utseende som minnet om romfartøyer og annet skildret i datidens science fiction-underholdning. Konseptet bak luftputeeffekten hadde blitt oppdaget på midten av 1950-tallet, med etterfølgende eksperimentering og prøvetesting av prototypekjøretøyer. Med Air Car håpet Curtiss-Wright at de kunne tilby et allsidig transportmiddel uavhengig av veger for både personbefordring og godsfrakt. Ettersom luftputebilen bare kunne sveve ned til 15 centimeter og var svært tørst på brensel mistet både militæret og sivile interesse for prosjektet. To eksemplarer ble bygd, det ene har blitt bevart i US Army Transportation Museum i Fort Eustis, delstaten Virginia.

Et annet prosjekt var *Hover Rover* fra 1962 som et jordbrukskjøretøy for spraying av åker. De britiske myndighetene lanserte prosjektet for å se om luftputekjøretøy kunne brukes for jordbruk, så Vickers Armstrong bygde en plattform med gummiskjørt og ringdyse som man ganske enkelt plasserte bilkarosseriet fra en Land Rover (Serie II 109) ovenpå. Det viste seg at luftputebilen ville ha for liten nyttelast i forhold til motoreffekten (to motorer), så prosjektet ble oppgitt. Men Hover Rover var i stand til å ta seg fram på oppløyd mark i motsetning til Land Rover-bilen på hjul.

## Se også
* Flyvende bil
* Luftputefartøy

## Referanser


## Litteratur
* Ashley Hollebone, *The Hovercraft - A History* The History Press 2012 ISBN 978-0-7524-6479-4

## Eksterne lenker
* Everything Was Up in the Air for the Aeromobile-200 Until the 1962 International Trade Fairs
* The Legend Of Ford's Flying Car Debunked
Georg Ledebour

**Georg Ledebour** (født 7. mars 1850 i Hannover, død 31. mars 1947 i Bern) var en tysk politiker og avismann. 

Ledebour var først medarbeider i *Berliner Volkszeitung*, men gikk senere over til sosialismen og ble medarbeider i *Sächsische Arbeiterzeitung*. Etter Wilhelm Liebknechts død i 1900 ble han valgt som dennes etterfølger som SPDs riksdagsmann for en valgkrets i Berlin. 

Ledebour deltok livlig i riksdagsdebattene, særlig om kolonial- og utenrikspolitikk. Han tilhørte SDP i 1915 som stemte mot krigskreditter. I 1916 inngikk han i den nye partigruppen Sozialdemokratische Arbeitsgemeinschaft og i 1917 i  Unabhängige Sozialdemokratische Partei Deutschlands. 

Under novemberrevolusjonen i 1918 var han aktiv og var på revolusjonsdagen en av de mest fremtredende lederne. Han forsøkte deretter fra desember 1918 til januar 1919 på en revolusjonær måte å tvinge den nye regjeringen til å gjennomføre sosialismen umiddelbart, men ble arrestert 11. januar 1920 og ble stilt for påtale som opprørsleder, men ble frikjent. 

Da USPD vendte tilbake til SPD, etter at deres venstreside høsten 1922 hadde gått over til  Kommunistische Partei Deutschlands, dannet Ledebour sammen med Paul Wegmann en egen liten gruppe. Ledebour, med sarkastiske debattinnlegg i den tyske riksdagen. Han ble ikke gjenvalgt, og i 1933 flyktet han unna nasjonalsosialistene til Sveits.

Ledenbour døde i Bern i 1947, etter langt tids sykdom.

## Referanser
Norgesmesterskapet på ski 1921

**[[Norgesmesterskapet på ski|Hovedlandsrennet (NM) på ski]] 1921** ble arrangert i Trondhjem fra 24. til 27. februar 1921. Bare menn deltok.

## 30 km langrenn



**Dato:** 24. februar

## Kombinert



**Dato:** 26.-27. februar

Norges Skiforbunds pokal til beste krets ble vunnet av Asker og Bærum Skikrets.

## Kilder
* Erling Ranheim (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2012010308056 Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord]*, s. 102. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955.
* «Hovedlandsrennet», Dagbladet 25. februar 1921, s. 2.
* «Premieuddelingen ved hovedlandsrendet», Aftenposten 1. mars 1921, s. 7.
Pihl

**Pihl AS** er et norsk eiendomsselskap som drives på vegne av nesten 800 eiere som også har bruksrettigheter på eiendommen. Selskapet eier og forvalter 250 km² skog og utmark i Ringsaker kommune.

## Se også
*Liste over Norges største grunneiere

## Eksterne lenker
* Pihl AS
Nouvelle-Aquitaine

**Nouvelle-Aquitaine**, eller **Ny-Aquitaine**, er en administrativ region i Frankrike som grenser til regionene Pays de la Loire i nordvest, Centre-Val de Loire i nordøst, Auvergne-Rhône-Alpes i øst, Occitanie i sørøst, Spania i sør og Atlanterhavet i vest. Nouvelle-Aquitaine ble etablert 1. januar 2016 ved en sammenslåing av de tre tidligere administrative regionene Aquitaine, Limousin og Poitou-Charentes. Med et areal på  er det den største regionen i Frankrike. Regionshovedstad og største by er Bordeaux.

## Departementer
Regionen er inndelt i tolv departementer.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rudolf Wissell

**Rudolf Wissell** (også *Rudolf Wissel*, født 8. mars 1869 i Göttingen, død 13. desember 1962 i Berlin) var en tysk politiker (SPD). Han hadde sine verv under Weimarrepublikken, deriblant som næringsminister og arbeidsminister.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Rudolf Wissell var sønn av en overstyrmann. Han gikk på *Bürgerschule* i Bremen fra 1876 til 1883. Frem til 1887 ble han utdannet til dreier og maskinbygger.

### Maskinarbeider
Wissell begynte som maskinbygger, først i Bremen og deretter til 1901 ved Kaiserliche Torpedowerkstatt, og så hos *Bohn und Kähler* i Kiel. I 1888 ble han formann for *Fachverein der Schlosser und Maschinenbauer*, som han i 1890 inkorporerte i Deutscher Metallarbeiter-Verband. Samme året giftet han seg, Av hans ekteskap utgikk det fem barn, derav også Rudolf Wissell jun.

### Politiker
Våren 1918 ble han etter en oppsiktsvekkende valgseier over en uavhengig motkandidat i Den tyske riksdag innsatt som representant for valgkretsen Niederbarnim og etterfølger etter den rett før avdøde riksdagsmannen Arthur Stadthagen. Etter revolusjonen inntrådte Wissell ved skismaet mellom uavhengige og majoritetssosialister i folkombudsmennenes råd den 29. desember 1918 og overtok ledelsen av de sosialpolitiske anliggender. 

Den 13. februar 1919 ble han rikshusholdningsminister i ministeriet Philipp Scheidemann, gikk 21. juni samme år over i Gustav Bauers ministerium og avgikk med den 1. oktober 1919. Han ble deretter sekretær i *Allgemeiner Deutscher Gewerkschaftsbund* og 1924 meglingsmann i arbeisstvister i Stor-Berlin. Han var 1919-20 medlem av nasjonalforsamlingen og var 1920-33 medlem av Weimarrepublikkens tyske riksdag. Han var også riksarbeidsminister i Hermann Müllers ministerium 1928-30.

### Nasjonalismens tid og etterkrigstiden (1933 til 1962)
Etter Adolf Hitlers *[[Machtergreifung]]* i 1933 ble Wissell som prominente sosialdemokrat gortrengt fra det offentlige liv. Han satt fengslet i to år, hans riksdagsmandat ble fratatt ham i juni 1933. Deretter levde han tilbaketrukket i Berlin til 1945.

Etter 1945 deltok Wissell med gjenoppbyggelsen av SPD i Berlin. Han motsatte seg skarpt en sammenslåelse av SPD og KPD. Senere i livet fikk han en rekke æresbevisninger. I 1949 ble han gjort til æresborger av Berlin, og i 1954 tildelt Großes Bundesverdienstkreuz mit Stern und Schulterband.

## Skrifter
* *Der alten Steinmetzen Recht und Gewohnheit*, Verlag des Zentralverbandes der Steinarbeiter Deutschlands, Leipzig 1927.
* *Des alten Handwerks Recht und Gewohnheit*, 2 Bände, Ernst Wasmuth Verlag, Berlin 1929.
* *Der soziale Gedanke im alten Handwerk*, Verlag Reimar Hobbing, Berlin 1930.

## Referanser


## Litteratur
* Eckhard Hansen, Florian Tennstedt (utg.) o.&nbsp;a.: *[[Biographisches Lexikon zur Geschichte der deutschen Sozialpolitik 1871 bis 1945]].* Band 2: *Sozialpolitiker in der Weimarer Republik und im Nationalsozialismus 1919 bis 1945.* Kassel University Press, Kassel 2018, ISBN 978-3-7376-0474-1, S. 219 f. (Online, PDF; 3,9&nbsp;MB).
* Michael Schneider: *Rudolf Wissell (1869–1962). Sozialpolitische Portraits.* I: *Vierteljahresschrift für Sozialrecht.* 6, 1978, 1/2, S. 165–182, online (PDF; 1,13 MB).
NRK TV

**NRK TV** er NRKs videostrømmetjeneste for kringkasterens TV-sendinger og TV-serier. Navnet brukes også som en samlebetegnelse for all fjernsynsvirksomhet fra NRK.

## Bakgrunn
NRK TV eller **NRK Fjernsynet** oppstod i 1960 etter at NRK startet med regulære TV-sendinger. Kringkasteren hadde hatt regulære prøvesendinger for fjernsyn siden 1958. De første tiårene begrenset NRKs fjernsynssendinger seg til én kanal, kalt NRK Fjernsynet. I 1990- og 2000-årene ble fjernsynsdelen av NRK utvidet med flere kanaler, samt andre medier knyttet opp til fjernsyn og fjernsynssendinger. Per 2020 sendte NRK fjernsyn via NRK1, NRK2, NRK3 og NRK Super, NRK Tekst-TV og NRK TV (tidligere kalt NRK Nett-TV). Både Tekst-TV og TV-sendingene kan sees via tradisjonell (lineær) TV og NRKs Nett-TV eller internett.

## NRK TV i betydningen nett-TV
NRK TV som nett-TV er en omfattende videostrømmetjeneste. NRKs TV-sendinger på nett har gjennomgått flere faser siden det ble etablert i 2000.

**NRK Nett-TV** ble lansert i 2003, men allerede i 2000 startet NRK arbeidet med å undersøke mulighetene for å publisere NRKs sendinger på nett. I perioden som fulgte, gjennomførte NRK flere forsøk rundt dette, og lanserte i 2003 en egen nett-TV med strømming av video. I 2012 ble nettstedet hetende NRK TV. I løpet av 2014 kom det også TV-apper til flere enheter og tjenester, for eksempel til mange smart-TV-er, til PlayStation 3 og 4, Apple TV, Chromecast, samt nettbrett og smarttelefoner med Android eller iOS.

I NRK TV publiserer NRK alle programmene kringkasteren har rettigheter til å publisere på nett, i tillegg til en del ekstramateriale. NRK tilbyr også direkteavspilling av NRKs TV-kanaler, men også her er det kun programmene NRK har rettigheter til å publisere på nett som kan sees. Kun programmer som er produsert av NRK og alle utgaver av Den europeiske kringkastingsunions programmer, for eksempel Eurovision Song Contest, kan vises i utlandet. Programmer som produseres av NRK, ligger i hovedsak alltid tilgjengelig på nett, mens innkjøpte programmer er tilgjengelig i NRK TV i en begrenset periode.

NRKs radiokanaler, radioprogrammer og podkaster er tilgjengelig gjennom nettradio-spilleren NRK Radio.

## Referanser


## Eksterne lenker

*
Paul Scholze

**Paul Scholze** (født 13. april 1886 i Dresden, død 22. mai 1938 i Magadan) var en tysk politiker (KPD). Under novemberrevolusjonen var han formann for de revolusjonære tillitsvalgte i Berlin og en revolusjonær sosialistisk følgesvenn av Karl Liebknecht i Berlins *Revolutionsausschuss* under spartakistopprøret.

I 1920-årene var han med på å grunnlegge den KDP-inspirerte Internationale Arbeiterhilfe, hvor han var leder fra 1924 til 1935 i dennes Vest-Europakontor. Han var medlem av KDP fra 1929 til 1932. Han var også innvalgt i Berliner Stadtverordnetenversammlung.

Etter nasjonalsosialistenes maktovertagelse i 1933 emigrerte han til Frankrike, hvor han ble medarbeider til Willi Münzenberg. Etter at han i 1935 hadde flyttet til Sovjetunionen, ble han arrestert den 4. november 1936 sammen med andre kommunister som arbeidet for IAH. Han ble deretter dømt til fem år i en arbeidsleir og deportert til en Gulag-leir i Den russiske sovjetiske føderative sosialistrepublikks fjernøstlige føderasjonskrets. Der ble han i mars 1938 arrestert som en delaktig i sabotasje og skutt.

## Litteratur
* Ulla Plener: *Der Massenterror: Fiktionen, Fakten, Folgen.* In: Ulla Plener, Natalia Mussienko(HRSG.): *Verurteilt zur Höchststrafe: Tod durch Erschießen. Todesopfer aus Deutschland und deutscher Nationalität im Großen Terror in der Sowjetunion 1937/1938*; Rosa-Luxemburg-Stiftung; Karl Dietz Verlag Berlin 2006 S. 151 (PDF)
* Ulla Plener: *Auskünfte einer NKVD-Akte über den letzten Weg und den Tod deutscher Kommunisten in der Sowjetunion (1936-1939): W. Leow-Hofmann, H. Rogalla, J. Schneider, P. Scholze, H. Wilde.* In: UTOPIEkreativ, Heft 39/40, Januar/Februar 1994
* 

## Eksterne lenker
* Kurzbiografie
* Beschreibung der Vorgänge im Januar 1919 bei spiegel.de
Nürnberger Straße (Berlin)

**Nürnberger Straße** er en gate med boliger og diverse næringsvirksomhet i City West i Vest-Berlin. Den er en direkte sidegate til Tauentzienstraße og var mellom 1913 og 1945 kjent for Tauentzienpalast, en langstrakt bygning i stilarten Neuen Sachlichkeit, som i over et halvt århundre var brennpunktet for Berlins natteliv.

I den første byplanen for Berlin, Hobrecht-Plan, ble Nürnberger Straße utpekt som *Straße Nr. 31* i avsnitt IV. I året 1874 ble den anlagt fra *Aktien-Bauverein Tiergarten*. Den tidligere *Birkenwäldchenstraße* gikk med dens nordøstlige avsnitt av 16. mars 1888 sør for den nye gareb. Opprinnelig var det meningen av den skulle hete *Kaiserwahl-Straße*.

## Referanser
Aviskvartalet i Berlin

**Aviskvartalet** er en benevnelse som brukes om deler av den sørlige delen av Friedrichstadt i Berlin. Over 500 nedrifter innen grafisk industri, trykkerier og forlagshus har sitt sete her. Kjerneområdet befinner seg mellom Leipziger Straße i nord, Wilhelmstrasse i vest, Axel-Springer-Straße og Lindenstraße i øst, såvel som Mehringplatz i sør.

## Referanser
Planende båt

**Planende båt** er båt med skrog som tillater *planing*. Når båten drives opp i *planingshastighet* vil den flate bunnen komme i vinkel så den skaper et trykk mot vannet. Dermed vil vannet løfte opp båten så den våte flaten i bunnen etter hvert minskes til et minimum. Ved en trimvinkel på 10-15 grader vil baugen og de ytre sideområdene forut være helt løftet over vannflaten, og dermed kan båten «glide» ovenpå vannflaten selv om en del forblir neddykket for å opprettholde oppdriften. Båten må ha høy motoreffekt i forhold til vekten for å kunne plane. Men båten vil ha mindre motoreffekt enn en deplasementsbåt for å komme opp i stor hastighet.

## Skrogvarianter
Det er forskjellige varianter av skrog som tillater planing, ettersom båtdesignerne etter hvert har trukket viktig lærdom i møte med utfordringer som oppsto under planingshastigheten, blant annet i møte med urolig sjø. Båten virker best på rolig vann, ettersom motorytelsen ikke trenger å være på full kraft, men hastigheten må begrenses i møte med urolig vann. Den vil slå meget hardt ved sjøgang om den bruker en konkav og flat bunn. Dette har ført til forskjellige varianter for forskjellige formål.

Et eksempel er tverrgående trinn (step på engelsk) på bunnen som fungerte slik at når båten ved høyeste hastighet løftet seg ut av vannet, vil disse trinnene minske den våte flaten. Dette konseptet ble tatt til det ytterste av det britiske firmaet Thornycroft som hadde spesialisert seg på raske torpedo- og racerbåter på første halvdel av 1900-tallet. Ettersom torpedobåtene under den andre verdenskrigen måtte tåle røff sjøgang i høy hastighet var man nødt til å gjøre noe med bunnslagene som kunne bli meget ubehagelig harde. Dette førte til en ny skrogform hvor man gjorde spantformen forut meget skarp og flatere i akterskipet, for å minske bunnslag og oppnå mindre vannmotstand ved planingsfart.

Et annet eksempel er langsgående lister som gjør at vannet fra baugbølgen blir bøyd av nedover, dermed oppnår man stabilisende løftekrefter når båten er i planingsfart. Disse steplistene kan styre bort vannet fra bunnen og dermed redusere den våte flaten også i skrogbredden. De fleste racerbåter og vanlige motorbåter med planende skrog siden etterkrigstiden benytter slike langsgående steplister, spesielt de med dypt V-skrog.

Omkring 1963 oppsto den dype V-bunnen med en vinkel ved hekken på 20-25 grader respektive en vinkel på 130 grader fra kjølen. Dermed stikker båten dypere enn en deplasementsbåt, og måtte ha større motoreffekt for å komme i plan. Men i lav hastighet får båten bedre hold i vannet, og når den kom opp i høy hastighet vil bunnformen fungere som en kil i undervannsdelen. Dermed kunne båten redusere effekten av bunnslagene og kan kjøre fortere og sikrere i sjøgang.

En litt spesiell bunnform oppsto i USA, med en bevegelig flate i akterenden som skyves ned i vannet i planende fart. Dermed kunne båten løfte seg helt ut av vannet med unntak av trinnet/step midtskips og planingsflaten som til sammen utgjør den våte flaten.

## Referanser


## Litteratur
* 
*
EM på skøyter 2019

**EM på skøyter 2019**, det 43. for kvinner allround og det 112. for menn allround samt det andre europamesterskap i sprint for kvinner og menn, ble avholdt fredag 11., lørdag 12. og søndag 13. januar 2019 på Arena Ritten i Klobenstein/Collalbo i Ritten, Italia og teknisk arrangør var den lokale organisasjonskomitéen på vegne av Italian Ice Sports Federation/Federazione Italiana Sport del Ghiaccio (FISG).

Følgende nordmenn ble tatt ut til mesterskapet: Hege Bøkko fra Hol IL (sprint), Ida Njåtun fra Asker SK (allround), Ragne Wiklund fra Aktiv SK (allround), Håvard Holmefjord Lorentzen fra Fana IL (sprint), Henrik Fagerli Rukke fra Hol IL (sprint), Bjørn Magnussen fra Spk Falken (sprint), Håvard Bøkko fra Hol IL (allround), Sverre Lunde Pedersen fra Fana IL (allround) og Sindre Henriksen fra Fana IL (allround). Norges Skøyteforbund hadde i tillegg påmeldt Martine Ripsrud fra Stange Spk (sprint), Sofie Karoline Haugen fra Sandefjord SK (allround), Johann Jørgen Sæves fra Båstad IL (sprint) og Kristian Gamme Ulekleiv fra Gjøvik SK (allround) som norske reserver, men bare Sofie Karoline Haugen fikk delta i konkurransen av disse reservene.

Sist en nordmann vant EM på skøyter for menn, var da Johann Olav Koss ble europamester i 1991. Beste norske plassering i EM på skøyter for kvinner, som har vært arrangert siden 1970, bortsett fra i årene 1975 til 1980, er Bjørg Eva Jensens fjerdeplass i 1981.

## Program

## Medaljetabell
;Etter øvelser

;Etter kjønn

## Sammenlagtmedaljører
;Sprint

;Allround

## Distansemedaljører
### Sprint
;Kvinner

;Menn

### Allround
;Kvinner

;Menn

## Deltagere
ISU satte en maksimumsgrense på antall deltagere per klasse og konkurranse på 16 kvinner i både sprint og allround og 20 menn i både sprint og allround. Men ingen nasjon kunne delta med flere enn 3 per klasse.

;Oversikt over antall påmeldte deltagere.

Deltagerlisten ble justert etter lagledermøtet, slik at noen påmeldte reservedeltagere kom inn som reserver da noen løpere trakk seg eller ikke møtte opp. Blant annet kom norske Sofie Karoline Haugen og tsjekkiske Nikola Zdráhalova inn i allround klassen for kvinner.

## Funksjonærer
;For sprint-EM
* Overdommer var Melanie Symalla, Tyskland for kvinnene og Berri de Jonge, Nederland for mennene.
** Assisterende overdommer var Debora Sighel, Italia for mennene.
* Startere var Jannie Smegen, Nederlandfor kvinnene og Stefan Herrmann, Tyskland for mennene.
;For allround-EM
* Overdommer var Melanie Symalla, Tyskland for kvinnene og Berri de Jonge, Nederland for mennene.
** Assisterende overdommer var Debora Sighel, Italia for mennene.
* Startere var Tom Vidar Johansson, Norge og Jannie Smegen, Nederland for kvinnene og Tom Vidar Johansson, Norge og Stefan Herrmann, Tyskland for mennene.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Paul Jorns

**Paul Jorns**, også kalt **Paul Jörns**, (født 14. desember 1871 i Heinade, død 5. februar 1942 i Berlin) var en tysk jurist og Oberreichsanwalt. Han var et velkjent eksempel på den daværende ekstremt konservative og demokrati-fiendtlige dommerstanden i Tyskland. Av denne grunn forsøkte han å stanse undersøkelser av drapene på Rosa Luxemburg og Karl Liebknecht.

Han ble medlem av NSDAP i 1933.

Jorns gikk av med pensjon i 1937, men ble trukket inn på nytt når andre verdenskrig brøt ut. Han jobbet da for Riksadvokaten ved Folkeretten.

## Referanser
Fristaten Sachsen-Gotha

**Fristaten Sachsen-Gotha**, også kalt **Republikken Gotha** var en tysk stat som ble opprettet etter første verdenskrig av Hertugdømmet Sachsen-Gotha. Staten eksisterte fra november 1918 til 1. mai 1920. Sammen med seks andre småstater slo den seg sammen til Land Thüringen.
Medikamentoverforbruk

**Medikamentoverforbruk** av smertestillende (analgetika og triptaner) og beroligende (sedativer) legemidler er en tilstand som kan føre til medikamentoverforbrukshodepine (MOH), som gjerne er kronisk. Overforbruk defineres som bruk av reseptfrie smertestillende legemidler, som for eksempel Ibux og Paracet, i 15 dager (antall doser varierer) eller mer per måned i minst tre måneder, eller bruk av reseptbelagte smertestillende legemidler, som for eksempel Paralgin forte, triptaner og opiater, i ti dager (tilsvarende 18 doser for triptaner) eller mer per måned i minst tre måneder.

Kronisk spenningshodepine er den mest vanlige typen med kronisk hodepine. En undersøkelse blant  norske voksne i alderen  viser en prevalens i befolkningen på cirka  for kronisk hodepine, hvorav cirka halvparten med medikamentoverforbruk. Undersøkelsen viste også at kvinner hadde kronisk hodepine dobbelt som ofte som menn, og at kronisk spenningshodepine utgjorde cirka  av de primære kroniske tilfellene med hodepine. Cirka  av disse hadde migrene som tilleggsdiagnose. Kun  har kronisk migrene.

;Severity of Dependence Scale
Severity of Dependence Scale (SDS) består av fem spørsmål for å kartlegge medikamentoverforbruk.
# Tror du din bruk av *[hodepinemedikamentet]* er ute av kontroll? (0 - aldri/nesten aldri, 1 - noen ganger, 2 - ofte, 3 - alltid)
# Blir du engstelig eller bekymret ved tanken på å droppe en dose? (0 - aldri/nesten aldri, 1 - noen ganger, 2 - ofte, 3 - alltid) 
# Er du bekymret for ditt *[medikamentforbruk]*? (0 - aldri/nesten aldri, 1 - noen ganger, 2 - ofte, 3 - alltid) 
# Ønsker du at du kunne slutte å bruke *[hodepinemedikamentet]*? (0 - aldri/nesten aldri, 1 - noen ganger, 2 - ofte, 3 - alltid)
# Hvor vanskelig synes du det er å la være å ta/ slutte med *[medikamentene]*? (0 - ikke vanskelig, 1 - ganske vanskelig, 2 - veldig vanskelig, 3 - umulig)

Det viser se at overforbruk er mest vanlig med såkalte håndkjøpsanalgetika og kombinasjonsanalgetika, mens overforbruk som følge av triptaner, ergotamin og opioider er mer sjeldent.

Alle utvikler ikke medikamentoverforbrukshodepine, men de som får hodepine av medisiner er ofte avhengige. Pasienter som lider av kronisk hodepine og har mistanke om overforbruk bør derfor kontakte lege og diskutere det. Langvarig overforbruk vil normalt kreve seponering og kanskje også detoksifisering, noe som bare bør skje i samråd med lege. Legen kan avhjelpe med lindrende råd og tiltak, som for eksempel nerveblokade, i den tiden dette tar, noe som vil variere etter både graden av alvorlighet og legemidlet.

## Referanser
Haboro-demningen

**Haboro-demningen** er en jordfyllingsdam i Haboro i Hokkaido som benyttes i forbindelse med irrigasjon innen jordbruk. Demningen er 27,8 m høy og 108,4 m lang.

## Referanser
Kurt Vogel

**Kurt Vogel** (født 11. oktober 1889, død 1967) var en tysk offiser under første verdenskrig, Han tilhørte Garde-Kavallerie-Schützen-Division og var delaktig i mordet på  Rosa Luxemburg. Vogel flyktet til Nederland med falskt pass i mai 1919. Hermann Souchon avfyrte skuddet som drepte henne mens Vogel kastet liket i kanalen. Waldemar Pabst, general i GKSD, hadde bestilt drapet.

## Referanser
Jødetesten

**Jødetesten** er et tankeeksperiment som benyttes i politisk debatt for gjøre det klarere å gjenkjenne om en ytring er diskriminerende eller rasistisk. Selve «jødetesten» går ut på å bytte ut alle navn og referanser på omtalte minoritetsgrupper i et sitat med jøder eller jødisk. Dersom det omarbeidede sitatet til forveksling minner om nazistisk retorikk fra 1930- eller 1940-tallet, vil mange anse den opprinnelige uttalelsen som diskriminerende. 

Tanken bak jødetesten er hvis en ytring ikke er akseptabelt å si om jøder, ville den (logisk sett) heller ikke være akseptabelt om andre grupper. Dette på grunn av kjennskap til holocaust og forfølgelse av jøder i tidligere tider. 

## Referanser
Habu-demningen

**Habu-demningen** er en gravitasjonsdam i Aichi prefektur som benyttes i forbindelse med irrigasjon innen jordbruk. Demningen er 62,5 m høy og 398,5 m lang.

## Referanser
Anne Wibble

**Anne Marie Wibble** (født Ohlin 13. oktober 1943 i Stockholm, død 14. mars 2000 samme sted) var en svensk samfunnsøkonom og politiker for Folkpartiet. Hun var finansminister fra 1991 til 1994, den første kvinnen i dette embetet i Sverige.

## Liv og virke

### Bakgrunn
Hun var yngste datter av Bertil Ohlin, økonomen som ble tildelt Nobels minnepris i økonomi i 1977. Da datteren ble født var faren professor ved Handelshøyskolen i Stockholm og medlem av Riksdagen. I 1944 ble han partileder i Folkpartiet, et verv han hadde til 1967. 1944–1945 var han også handelsminister.

Wibble studerte til siviløkonom ved Handelshögskolan i Stockholm og avla *civilekonomexamen* i 1966. Deretter tok hun mastergrad i økonomi ved Stanford University i USA. I 1973 avla hun lisensiateksamen ved Handelshögskolan i Stockholm.

Før hun reiste til USA, giftet hun seg og tok etternavnet Wibble.

Hun arbeidet noen år ved Handelshögskolan, i landstinget i Stockholms län og var deretter i arbeidsmarkedsdepartementet fra 1980 til 1982. Deretter begynte hun å arbeide for Folkpartiets riksdagsgruppe.

### Politisk karriere

Den politiske karrieren startet lokalt i Täby, der hun satt i kommunestyret fra 1977 til 1985. I 1985 ble hun valgt til Riksdagen. Der engasjerte hun seg i økonomisk politikk og var sentral i forhandlingene som førte til enighet mellom partiene om skattereform.

Da Carl Bildt dannet en borgerlig koalisjonsregjering i 1991, ble Wibble finansminister. Hun var landets første kvinnelige finansminister. Som finansminister måtte hun håndtere valutakrise og økonomiske nedgangstider, omtalt som den verste økonomiske krise i Sverige siden 1930-årene. Hun forhandlet kutt i offentlige utgifter med sosialdemokratene. I hennes periode som finansminister fikk Riksbanken en friere stilling. Hun sto videre bak avregulering av telekommunikasjonssektoren, energiforsyning og samferdsel. Wibble var involvert i Sveriges forhandlinger om medlemskap i Den europeiske union.

Etter at Bildts regjering gikk av i 1994, vendte Wibble tilbake til Riksdagen. Hun forsøkte i 1995 å bli partileder i Folkpartiet etter Bengt Westerberg, men tapte kampen mot Maria Leissner.

I 1997 trakk Wibble seg fra politikken og ble sjeføkonom i Industriförbundet.

### Utmerkelser
Wibble ble i 1998 tildelt H.M. Konungens medalj i 12. størrelse i Serafimerordenens bånd.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pia Gjellerup

**Pia Gjellerup** (født 1959) er en dansk sosialdemokratisk politiker og jurist. Hun har vært medlem av Folketinget, justisminister, næringsminister og finansminister. Gjellerup var den første kvinnelige finansminister i Danmark. Gjellerup er fra 2014 leder av Center for Offentlig Innovation.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Gjellerup kommer fra en familie der faren var advokat og moren likningssekretær. Hun gikk gymnaset på Metropolitanskolen og ble uteksaminert i 1978.

Hun begynte i 1978 på studier til ingeniør ved Danmarks Tekniske Højskole, men skiftet i 1980 over til jusstudiet. I 1985 ble hun cand.jur. fra Københavns Universitet. Gjellerup arbeidet som advokatfullmektig og fikk advokatbevilling i 1990.

### Politisk virke
Gjellerup engasjerte seg som student i Danmarks Socialdemokratiske Ungdom (DSU). Fra 1982 til 1984 ledet hun DSUs lokallag på Frederiksberg. Hun var også aktiv i lokalpolitikken og fra 1982 til 1987 satt hun i kommunestyret på Frederiksberg, de to siste årene som sosialdemokratenes gruppeleder.

Ved valget i 1987 stilte Gjellerup som kandidat for Socialdemokratiet i Vestre Storkreds og ble valgt til Folketinget. I Folketinget ble hun valgt til styret i sosialdemokratenes gruppe. Hun ble i 1990 gruppesekretær og leder for skatteutvalget.

Da Poul Nyrup Rasmussen dannet regjering i 1993, ble Gjellerup justisminister. Regjeringen tiltrådte 25. januar 1993 og allerede 29. mars samme år gikk hun av. Bakgrunnen for at hun trakk seg var at det var avdekt uregelmessigheter i regnskapet for et kurssenter drevet av DSU. Gjellerup var styreleder for kurssenteret Solhavegården fra 1989 til 1993. Det ble senere klart at Gjellerup ikke hadde ansvar i saken.

Gjellerup fikk sentrale verv i partiet. Fra 1992 til 1993, 1994 til 1998 og igjen fra 2001 var hun medlem av hovedstyret i Socialdemokratiet.

Gjellerup ble i 1994 leder for sosialdemokratenes folketingsgruppe. Da Poul Nyrup Rasmussen 23. mars 1998 dannet en ny regjering, ble Gjellerup handelsminister. Hun hadde denne regjeringsposten til 21. desember 2000, da hun ble finansminister. Gjellerup  var Danmarks første kvinnelige finansminister.

Gjellerup var på nytt sosialdemokratenes gruppeleder i Folketinget i årene 2002–2005. Hun var medlem av Folketinget til 20. februar 2007. Hun forlot da politikken for å arbeide som leder av politisk avdeling i Danmarks Jurist- og Økonomforbund. I 2014 ble hun leder for det nyopprettede Center for Offentlig Innovation.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nal

::*Se også [[NAL (andre betydninger)]]*

**Nal** er et verktøy som består av et smalt gummiblad montert i en T-form på et håndtak eller skaft. Det brukes først og fremst til å tørke vekk væsker på plane flater. 

Naler benyttes særlig til reinhold, for eksempel til vindusvask eller rask fjerning av vann og rensevæsker fra glass, speil og andre glatte overflater. Virkningen av vindusnalen er som  virkningen av en vindusvisker på en bil.

Nal på lengre skaft kan også brukes til effektiv reingjøring av store, jevne flater.

En gummilist som brukes i trykkerier for å spre trykkfarger over jevne flater, kalles gjerne rakel. 

Betegnelsen *nal* er et appellativisert eller degenerert merkevareord dannet av oppfinneren diplomingeniør Harald Lahns etternavn skrevet baklengs. Merkevaren ble registrert i formen «Nall» i 1926 og fikk sin nåværende skrivemåte i 1966. Produktet ble annonsert med langt skaft for raskere og mer hygienisk reingjøring enn med bruk av vanlig langkost, skureklut, mopp (svaber) og feiekost.

På engelsk kalles en nal *squeegee* eller *squilgee*, på tysk *Abzieher*.

## Se også
* Reinhold
* Vindusvask
* Vindusvisker

## Referanser


## Eksterne lenker
Haccho-demningen

**Haccho-demningen** er en steinfyllingsdam i Saga prefektur som benyttes i forbindelse med irrigasjon innen jordbruk. Demningen er 24,6 m høy og 346,6 m lang.

## Referanser