open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
PH

**pH** er en måleenhet for surhetsgrad i vannløsninger. En nøytral løsning, rent vann, har en pH på 7. Løsninger med pH under 7 er sure, de som har pH over 7 er alkaliske. De fleste stoffer har pH mellom 0 og 14, men pH-verdier under null og over 14 forekommer.

Det finnes flere hypoteser om hva «pH» står for.  En hypotese er at «pH» er forkortelse for potens (p) og hydrogen (H), antatt å være fra latin *pondus hydrogenii* eller *potentia hydrogenii*, der *pondus* betyr «vekt» eller «mengde», *potentia* betyr «potens» eller «styrke» og *hydrogenium* betyr «hydrogen».

## Definisjon
Det som bestemmer hvorvidt en løsning er sur eller alkalisk er konsentrasjonen av H+-ioner. Strengt tatt forekommer ikke slike ioner fritt i vannløsninger, de vil alltid knytte seg til et vannmolekyl og danne et H3O+-ion. Det er vanlig å se bort fra dannelsen av H3O+-ionet i beskrivelsen av syrer og baser. Selv i helt rent vann finnes det noen H+-ioner. Dette skyldes at noen vannmolekyler spontant splittes i H+- og OH−-ioner. Ved standard trykk og temperatur er ca. ett av ti millioner vannmolekyler spaltet på denne måten. Konsentrasjonen av H+-ioner måles i mol per liter, også kalt molaritet og er i rent vann 1×10−7 mol/l. Konsentrasjonen kan variere over mange størrelsesordner og det er derfor praktisk å innføre følgende definisjon av pH:

:\mbox{pH} = -\log_{10} \left[ \mbox{H}^+ \right]

Det er minustegnet i formelen som gjør at en lavere pH-verdi tilsvarer en løsning med høyere konsentrasjon av H+-ioner.

## Baser
Selv om baser er definert som stoffer som øker konsentrasjonen av OH−-ioner, enten ved å avgi OH−-ioner eller oppta H+-ioner, kan man bruke pH også for å angi styrken på alkaliske løsninger. Dette skyldes at produktet av konsentrasjonene av H+- og OH−-ioner er konstant ved en gitt temperatur. Denne likevekten er gitt ved:

:\left[\mbox{H}^+ \right] \left[\mbox{OH}^- \right] = 10^{-14} &nbsp;&nbsp; (Ved 293&nbsp;K)

Det er derfor H+-ioner også i alkaliske løsninger, men færre jo mer alkalisk løsningen er. Det hadde egentlig ikke vært noe i veien for å benytte konsentrasjonen av OH−-ioner, pOH, som mål på surhetsgrad i stedet for pH, men det er konvensjon å kun benytte pH. En konsekvens av likevekten over er at pH + pOH = 14. Ved andre temperaturer enn 293&nbsp;K blir summen litt avvikende fra 14.

## Måling
Det finnes kjemiske stoffer som skifter farge ved én bestemt pH-verdi, slike stoffer kalles pH-indikatorer. Ved å kombinere pH-indikatorer som skifter farge ved ulik pH er det mulig å lage pH-papir (lakmuspapir) som kan finne pH-verdier med noenlunde nøyaktighet i et større intervall. Elektroniske pH-metere er basert på at vannets elektriske ledningsevne er proporsjonal med ionekonsentrasjonen.

## Se også
* pH-indikator

## Litteratur
* 
* 

## Referanser
Sexologi

:*For tidsskriftet med dette navnet, se [[Sexologi (tidsskrift)]]*
**Sexologi** er det systematiske studiet av menneskets seksualitet. Faget omfatter alle forhold omkring seksualitet, både det biologiske, psykiske og kulturelle. Feltet omfatter også sexrelaterte kriminelle handlinger.

## Faglig innhold
Moderne sexologi er et fag som omfatter mange spesialiteter og fag og bruker metoder og analyseteknikker fra biologi, medisin, psykologi, statistikk, epidemiologi, pedagogikk, sosiologi og kriminologi.

Faget omfatter menneskelige seksuell utvikling og utvikling av seksuelle mellommenneskelige forhold, samt tekniske forhold omkring seksuelt samkvem og manglende seksuell funksjon, og dessuten seksualitet for spesielle grupper som handikappede, barn og eldre .

Seksuelle former som sykelig seksuell fiksering, misbruk av barn/pedofili, er også del av faget.

## Historie
### Sexologer
:*Se også [[:Kategori:Sexologer|sexologer omtalt på norsk wikipedia]]*

Lista viser kjente sexologer, sexologiforskere og andre bidragsytere til faget, særlig tyske og amerikanske, ordnet etter fødselsår:
* Sigmund Freud  (1856–1939)
* Ernst Gräfenberg  (1881–1957)
* Alfred Kinsey  (1894–1956)
* Wilhelm Reich  (1897–1957) 
* Albert Ellis  (1913–2007)
* William Masters  (1915–2001) og Virginia Johnson (født 1925) sammen som Masters og Johnson

#### Norske sexologer
Noen norske sexologer ordnet alfabetisk etter etternavn
* Esben Esther Pirelli Benestad
* Åsa Rytter Evensen
* Siv Gamnes
* Berthold Grünfeld
* Gro Isachsen
* Frida Kahlisto
* Thore Langfeldt
* Eva Henriette Mohn
* Ken Purvis
* Ola Raknes
* Kristin Spitznogle
* Dagfinn Sørensen
* Bente Træen

## Utdanning
Flere høgskoler i Norge tilbyr kurs og utdanning med 60 studiepoeng beregnet for flere yrkesgrupper. Utdannelsen tar sikte på å kunne analysere pasientenes/klientenes problemer og gi råd om forandringer som kan bidra til bedring av pasientens problemer i forholdet til partner, og for å løse problemer som har sammenheng med seksuelle problemer.

Følgende yrkesgrupper er aktuelle for videreutdanning i sexologi:
* Familierådgivere
* Leger og psykiatere
* Pedagoger
* Prester
* Psykologer
* Sykepleiere og helsesøstre

## Kritikk
Sexologien tar sikte på å gi en nøyaktig beskrivelse av forskjellige seksuelle forhold, men faget er mindre fokusert på moralske anfektelser av hva som er «passende», etisk og/eller moralsk sett. 

Det har vært uenigheter mellom:
* tilhengere av faget som en vitenskap,
* skeptikere som mener faget invaderer et felt som bør holdes hellig og skjult,
* og de som mener at fagets vitenskapelige metoder er tvilsomme.

Professor i psykologi ved Universitetet i Tromsø, Bente Træen har gått ut med kritikk av de hun oppfatter som useriøse norske seksualrådgivere., deriblant Gro Isachsen,  Kristin Spitznogle og Eva Mohn. Hun uttalte at media opphøyer ukvalifiserte personer til sexeksperter.

## Se også
* Kjønnsforskning
* Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten 
* Norsk forening for klinisk sexologi (NFKS)
* PLISSIT-modellen

## Referanser
Atferd

**Atferd**, eller **adferd**, er en organismes handlinger. Atferd er også nervesystemets respons på et stimulus og utføres av muskel- eller hormonsystemet. Et menneske eller et dyrs atferd er summen av dets responser på ytre og indre stimuli. Å studere menneskers atferd er i utgangspunktet et psykologisk foretakende. Dyrs atferd studeres av etologer.

Atferden til et individ er sentral for å beskrive personligheten og omhandles innenfor vitenskapen atferdspsykologi. Pionerer innen denne vitenskapen er Burrhus Frederic Skinner og Ivan Pavlov med deres teorier innen retningen behaviorisme. 

## Se også
* Atferdsanalyse
* Atferdsbiologi
* Atferdspsykologi
* Atferdsvitenskap
* Atferdssegmentering

## Referanser
Suir

**Suir** (irsk: *An tSiúir* eller *Abhainn na Siúire*) er en elv p i Irland som sammen med to andre elver kalles for »De tre søstre»; de andre to er Barrow og Nore. Suir flyter ut i Atlanterhavet gjennom byen Waterford eter en distanse på 185 km. Etymologien til elvens navn, *Suir* eller *An tSiúir*, er uklar.

## Elvens løp

Elven Suir  har sitt utspring i skråingene av fjellet Devil's Bit, like nord for Templemore i grevskapet Tipperary. Den renner så sørover gjennom Loughmore, Thurles, Holycross, Golden og Knockgraffon. Etter at elvene Aherlow og Tar har rent inn i den vender den mot øst ved Comeraghfjellene. Den markerer grensen mellom grevskapene Waterford og Kilkenny. Deretter renner den gjennom Cahir, Clonmel og Carrick-on-Suir før den når Waterford. Der møter den Barrow ved Cheekpoint og renner ut i en stor estuar hvor Waterfords havn ligger og som kan håndtere store skip på 2000 dødvekttonn.

## Historie
Suir er kjent på irsk som *Siúr*, og det antas at den nåværende stavemåten på engelsk med u og i omvendt skyldes en feil. Edmund Spenser (1552–1599), forfatter av *The Fairie Queene*, i hans skrifter under elisabethansk tid mens han var hjemmehørende i grevskapet Cork, referert til «gentle Shure», sannsynligvis fonetisk korrekte for perioden.

Tidlig på 2000-tallet ble det avdekket levninger av en meget stor bosetning av norrøne nordboere, eller vikinger, ved en bue i elven ved bredden av Woodstown, 9 km oppstrøms for Waterford. De arkeologiske undesøkelsen har utviklet forståelsen av de eldste fasene av vikingangrep i Irland og etableringen av nordboere i faste handelsbosetninger på Irland.

## Beskrivelse
Oppsamlingsfeltet til Suir er 3 610 km2. Dens langsiktige gjennomsnittlige strømningshastighet er 76,9 kubikkmeter per sekund (m3/s), omtrent dobbelt så mye som enten elven Barrow (37,4 m3/s) eller elven Nore (42,9 m3/s) før disse går sammen, men litt mindre enn Barrow-strømmen når den møter Suir 20 km nedstrøms (over 80 m3/s).

## Fiske
Elven er populær blant sportsfiskere, den har rikelige reserver av ørret og laks. Gjennomsnittlig størrelse på ørreten varierer fra rundt 340 g til 900 g i forskjellige områder, avhengig av habitatet. Levetiden deres er relativt kort og få ørreter overstiger 4 år. Mens Suir har rekorden for en laks tatt fra en irsk elv (vekt 26 kg, tatt på flue i 1874), som tilfellet er i mange andre atlantiske elver, har laksebestanden vært i tilbakegang de siste årene.

## Bilder

Fil:Castles of Munster, Ardfinnan, Tipperary - geograph.org.uk - 1393364.jpg|Suir ved Ardfinnan i Tipperary.
Fil:River Suir from Mount Congreve Gardens - geograph.org.uk - 216232.jpg|Suir fra Mount Congreve Gardens i Waterford.
Fil:Kilsheelan Bridge - geograph.org.uk - 264554.jpg|Broen Kilsheelan hvor regionsveien R706 krysser Suir.
Fil:Waterford 02.jpg|Suir ved Waterford.


## Referanser


## Eksterne lenker
*Salmon Ireland , informasjon om lakseelvene i Irland
*The Suir Navigation from Carrick to Clonmel
Cavan

**Cavan** (irsk: *An Cabhán*, «gropen/hulningen») er administrasjonsbyen i grevskapet Cavan i Irland. Byen ligger i Ulster, nær grensen til grevskapet Fermanagh Nord-Irland.Byen omgås av hovedveien N3 som forbinder Dublin (mot sør) med Enniskillen, Ballyshannon og Donegal (mot nord). I henhold til folketellingen 2016 hadde byen en befolkning på 10 914 innbyggere.

Mot slutten av 1800-tallet ble byen et jernbaneknutepunkt. I dag er stasjonen nedlagt, men byen har den klart å holde på mye av industrien. Cavan har også nytt godt av flere investeringsprogrammer som har trukket ny industri dit.

## Historie
Cavan ble grunnlagt av den irske klansjefen og herre av Øst-Breifne, Giolla Íosa Ruadh O'Reilly, mellom 1300 og hans død i 1330. O'Reilly-familien bygde en festning i byen mot slutten av 1200-tallet. Omtrent på samme tid ble det opprettet et fransiskanerkloster i området. På 1400-tallet opprettet så Owen O'Reilly et marked på stedet, som trakk kjøpmenn fra Dublin og Drogheda. Byen fikk sitt charter av Jakob I av England i 1610.

På begynnelsen av 1800-tallet kontrollerte Farnham-familien store deler av byen, og anla en ny, bred hovedgate som fortsatt har navn etter familien. Farnham House nordvest for byen er et av de største privathusene i grevskapet. Det ble antagelig bygget i 1810 og ble formgitt av Francis Johnston fra Dublin. I senere tid har huset blitt ombygget til luksushotell.

## Vennskapsby
*  Jaunay-Clan, Frankrike

## Referanser


## Eksterne lenker
*
International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems

**International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems**  (norsk: **Den internasjonale statistiske klassifikasjonen av sykdommer og beslektede helseproblemer**), vanligvis forkortet **ICD**, er et klassifiserings- og diagnosesystem som blir utgitt av Verdens helseorganisasjon (WHO).

ICD blir periodisk oppdatert. Ellevte (og gjeldende) utgave er *[[Liste over ICD-11-koder|ICD-11]]*, som ble vedtatt i 2019 og trådte i kraft 1.&nbsp;januar 2022. Tiende utgave var *[[Liste over ICD-10-koder|ICD-10]]*, som ble publisert i 1994.

## ICD-11
WHO startet i 2000 å arbeide med en ny versjon av International Classification of Diseases, ICD-11. Den nye versjonen har tatt inn medisinske emner som mangler i ICD-10, og den blir tilrettelagt for bruk i datasystemer. Norge deltok i arbeidet med ICD-11 gjennom deltakelse i WHO. Mange forventet at ICD-11 ville bli lansert i 2016, men det oppstod lange og uventede forsinkelser med de nye kodene. Det resulterte blant annet i, at International Headache Society (IHS) valgte å publisere ICHD-3 i januar 2018, uten at de nye ICD-11-kodene var klare. Denne utgaven skulle gi medlemslandene mulighet til å begynne planlegging av innføring av ICD-11.

ICD-11 ble introdusert til det 144. styremøtet i januar 2019, og fra 1.&nbsp;januar  2022 skal de 115 medlemslandene rapportere etter den nye standarden. En av det største nyhetene for versjon var en systematisk klassifisering av kliniske tilstander assosiert med kronisk smerte. Klassifiseringen ble utført av International Association for the Study of Pain (IASP). Den deler kronisk smerte inn i sju undergrupper, basert på etiologi eller påvirket organsystem.

## Norge
I Norge settes somatiske og psykiatriske diagnoser etter dette systemet, hvor det er en kapittelinndeling.  I den norske utgaven er det 21 kapitler, hvorav de to siste inneholder særnorske koder (mulighet for beskrivelse av ytre årsaker til sykdommer, skader og dødsfall, og faktorer som har betydning for helsetilstand og kontakt med helsetjenesten). ICD-10 forvaltes av Avdeling helsefaglige kodeverk i Direktoratet for e-helse.

Direktoratet for e-helse har per i dag ikke en tidfestet plan på innføring av ICD-11 i Norge. Endringen fra ICD-9 til ICD-10 tok i Norge mellom fem og syv år, og før ICD-11 trådte i kraft ble det anslått at overgangen fra ICD-9 til ICD-10 var mindre omfattende enn overgangen fra ICD-10 til ICD-11 kom til å bli.

Primærhelsetjenesten bruker en annen diagnoseliste: ICPC.

## Se også
* Liste ICD-10 koder
* DSM-IV

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*  Finn kode (Direktoratet for e-helse) , ICD-10, NCMP, NCSP og NCRP, BUP, ICPC-2 og ICF-CY 
*  ICD-10 på norsk  – levert av Direktoratet for e-helse.
Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders

***Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders*** (***DSM***; norsk: *Diagnostisk og statistisk håndbok for psykiske lidelser*) er en publikasjon som utgis av American Psychiatric Association (APA) og er de offisielle diagnostiske kriterier for psykiske lidelser i USA. Håndboken ble første gang utgitt i 1952. Revisjonene av *DSM* blir indikert ved et tall som kommer etter tittelen. Femte og hittil siste revisjon, *DSM-5-TR*, ble utgitt i mars 2022. Det er bare psykologer eller psykiatere som skal stille slike diagnoser.

## Norge
I Norge brukes det internasjonale klassifiseringssystemet International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems (ICD-10), som er utarbeidet av Verdens helseorganisasjon til å stille psykiatriske diagnoser. Selv om DSM ikke skal brukes klinisk for å stille slike diagnoser i Norge, anbefaler Helsedirektoratet klinikere å bruke kriterier fra DSM-5 ved blant annet diagnostisering av ADHD, men fortsatt kode diagnosen etter ICD-10. Dette begrunnes i stor utvikling innenfor forskning på ADHD, der DSM-5 er mer faglig oppdatert.

## Kontroverser
Det er siden 1980-tallet, og spesielt i de seneste tiårene vært mange debatter angående DSM sin posisjon i samfunnet, blant annet relatert til hvorvidt diagnosekriteriene er begrunnet i kunnskapsbasert praksis, og forfatterne av diagnosemanualen sine koblinger til legemiddelindustrien.

## Revisjoner
* *DSM-I* (1952)
* *DSM-II* (1968)
* *DSM-III* (1980)
** *DSM-III-R* (1987)
* *DSM-IV* (1994)
** *[[DSM-IV koder|DSM-IV-TR]]* (2000)
* *DSM-5* (2013)
** *DSM-5-TR* (2022)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
N3 (Irland)

**N3** er en av de nasjonale hovedveiene i Irland, og går mellom Dublin og Cavan nær grensen til Nord-Irland. Deler av veien ble fra 2004 oppgradert til motorveistandard, og denne seksjonen går under navnet **M3**.

Den starter som *Navan Road* i utkanten av Dublin, og går som firefeltsvei utenom Castleknock og Blanchardstown. Utenfor Dublin går den forbi Clonee, Dunshauglin, Navan og Kells før den når Cavan. Derfra går N3 over i A509 som går til Enniskillen i Nord-Irland.

N3 er det mest kontroversielle veiprosjektet som noen gang er bygget i Irland. I middelalderen førte denne veien til Tara-åsen, de irske overkongenes sete. Det er avdekket arkeologiske bevis som tyder på at ruten ble brolagt med trestokker dekket med grus, etter at rester ble oppdaget i en myr. N3 går fortsatt forbi Tara-høyden i dag, en stor del av landets arv og det var en frykt at en utbygging av veien kan skade Irlands kulturarv.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisielle nettsted for M3
* NRAs prosjektside for motorveien M3
Bawnboy

**Bawnboy** (irsk: *An Bábhún Buí*, «Den gule borggård») er en liten landsby og distrikt i grevskapet Cavan i Irland. Den ligger i en dal mellom Ballyconnell og Swanlinbar, ved foten av fjellet Slieve Rushen, og nær grensen til Nord-Irland. Det bor rundt 300 innbyggere i landsbyen, etter anslag for 2019, noe som er problematisk for å opprettholde tre lærere i skolen.

## Etymologi
Bawnboy har sitt navn fra det engelsk begrepet *bawn*, forsvarsmuren og borggården rundt et irsk tårnhus. Det er den anglifiserte versjonen av det irske ordet *badhún* som betyr «innhegning eller festning for storfe» da dets opprinnelige formål var å beskytte storfe under et angrep. Restene av en bawn fra senmiddelalderen er å se på Bawnboy House, som er opprinnelsen til landsbynavnet. Den eldste bevarte omtalen av stedsnavnet er fra 1663 i *Hearth Money Rolls* for Templeport, hvor landsbyen kalles *Baonboy*. Et annet navn for landsbyen er *Kilsub* eller *Kilsob*.

## Historie

Landsbyen er en del av det gamle sognet Templeport, der den hellige Máedóc eller Mogue ble født en gang rundt år 550. Han omtales under mange navn: Mogue, Máedóc, Áed, og Áedán, hvorav det sistenevnte fortrekkes av den norske katolske kirke.

En synode av det katolske provinsrådet i Armagh ble holdt i distriktet Owengallees, Baunbuidhe (det vil si Bawnboy) den 25. mai 1669 hvor biskopen av Kilmore, Eugene MacSweeney forsøkte å avsette Thomas Fitzsimons, bispedømmets generalvikar.

Den mest fremtredende bygningen er et viktoriansk arbeidshus, en del av fattigvesenet, fra 1853. Det er etter hvert kommet i en stadig mer falleferdig tilstand.

Den irske filmen *[[Korea (film)|Korea]]* fra 1994 ble tatt opp i Bawnboy.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bawnboy Workhouse
Kingscourt

**Kingscourt**, historisk kjent som Dunaree (irsk: Dún an Rí, «kongens festning») er en by i grevskapet Cavan i Irland. Den ligger i den østlige delen av grevskapet, nær Carrickmacross i grevskapet Monaghan. Den ligger nær grensen Cavan-Meath. Byen ble grunnlagt nær stedet for den gamle landsbyen Cabra, av Mervyn Pratt, mot slutten av 1700-tallet, og ble fullført av broren hans, pastor Joseph Pratt. I henhold til folketellingen av 2016 har byen en befolkning på 2 499 innbyggere.

## Historie
Cabra Castle er navnet gitt til to bygninger, det ene nå ødelagt, det andre er et slott som nå benyttes som et luksushotell. De er i nærheten av grenda Cabra, som er svært nær Kingscourt ved R179-veien (lokalt kjent som Carrickmacross Road). Cabra Castle ble bygget tidlig på 1800-tallet i nygotisk stil. Slottet ble opprinnelig kalt Cormey Castle og ble bygget på stedet for et tidligere Cormey Castle som hadde blitt ødelagt under Oliver Cromwells krig og erobring av Irland (1649–1653). Slottet har på 2000-tallet blitt restaurert og utvidet og er nå et firestjerners hotell som er populært for bryllup.

## Arkitektur
Den lokale katolske kirken, som ligger høyt over byen, har glassmalerier fra 1940-årene av den anerkjente irske kunstneren Evie Hone.  Han laget også design for Eton College Chapel i England.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Virginia (Irland)

**Virginia** (irsk: *Achadh an Iúir*, «barlind-feltet») er en by i grevskapet Cavan i Irland. Den ble grunnlagt under bosetningen i Ulster på 1600-tallet som en plantasjeby, men har nå både lokal industri og pendlerboliger. Den fikk sitt engelske navn etter Elisabeth I av England, *The Virgin Queen* («Jomfrudronningen» ettersom hun var ugift). Omkring 6 km utenfor byen ligger Quilca House, hvor Jonathan Swift skal ha oppholdt seg og skrevet deler av sin roman *[[Gullivers reiser]]*. Den ligger ved hovedveien N3 mellom Navan og Cavan by, og inntil Lough Ramor. I henhold til folketellingen av 2016 har byen en befolkning på 2 648 innbyggere.

## Økonomi
På 2020-tallet oppfattes Virginia hovedsakelig som en sovekommune med sin nærhet til større handelsbyer øst og vest, den lokale industrien består hovedsakelig av jordbruk og melkeforedling ved den lokale Glanbia-fabrikken (tidligere Virginia Milk Products), som produserer skummetmelkpulver og krem for det verdenskjente merket Baileys Irish Cream (fløte-likør). Andre lokale produsenter er blant annet Fleetwood-merket av malingsprodukter.

## Vanlige etternavn
De vanligste etternavnene i Virginia som ble nedtegnet under folketellingen for 1901/1911 var: Kellett, Fitzsimons, Sheridan, Smith, Reilly, Carroll, O'Reilly, Lynch, Brady, Reynolds, Duffy, Hopkins, Soden, McNamee, Preston, McEnroe, Skelly. Et nedsted for slektsforskning lister følgende etternavn som mest vanlige: Reilly, Smith, Brady, Lynch, McCabe, Clarke, Farrelly, Maguire, Sheridan og Galligan.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Klinisk psykologi

**Klinisk psykologi** er et fagområde innen psykologi som omfatter forståelse og behandling av psykiske lidelser. Fagpersoner innen feltet kalles kliniske psykologer.

## Historie og fokus
Klinisk psykologi er et av de eldste og mest etablerte fagområdene innen anvendt psykologi. Betegnelsen klinisk psykologi rommer både selve behandlingen og diagnostiseringen av psykiske lidelser hos enkeltpasienter, og forskning på psykiske lidelser og behandling. Klinisk psykologi ble utviklet på slutten av 1800-tallet og var til omkring 1960 hovedsakelig innrettet mot å stille diagnoser uten å drive behandling. Kliniske psykologer har grunnutdanning i psykologi med teoretisk orientering, mens psykiatere har grunnutdanning i medisin og har mer opplæring i klinisk arbeid. Kliniske psykologer og psykiatere utfører ofte de samme arbeidsoppgavene.

De vanligste behandlingsformene for psykiske lidelser er individualterapi eller gruppeterapi (dynamisk eller systemisk/kognitiv/løsningsfokusert), familieterapi (dynamisk, systemisk eller løsningsfokusert) eller medisinering (psykofarmaka). Mange følger flere behandlinger samtidig. 

Klinisk psykologi (abnormal psykologi og terapimetoder) omfatter beskrivelse og klassifisering av sinnslidelser og forskning om årsaker til dem og behandlingsteknikker.

Kliniske psykologer skriver for det meste ikke ut legemidler, selv om psykologer i enkelte land i økende grad har fått rett til å skrive ut dette de siste årene. Stort sett vil psykologer samarbeide med psykiatere (dvs. leger) når det er nødvendig med bruk av medikamenter. Kliniske psykologer kan også inngå i team med andre profesjoner som sosialarbeidere og ernæringsfysiologer.

Kliniske psykologer må i Norge ha autorisasjon fra Helsedirektoratet for å drive pasientbehandling, men autorisasjon er ikke et nødvendig krav for å arbeide med forskning innen klinisk psykologi som fag; i universitetsmiljøene har en økende andel forskere i psykologi utenlandsk bakgrunn og derfor ikke norsk autorisasjon.

Utdanning til klinisk psykolog består i mange land av en teoretisk bachelorgrad i psykologi som gir en innføring i psykologiens basalfag, fulgt av en mastergrad i klinisk psykologi og en veiledet praksis, og den europeiske standarden for psykologutdanning, EuroPsy, bygger på en slik modell. I Norge har tradisjonelt ulike utdanninger kunnet gi autorisasjon til å arbeide med klinisk psykologi, men det er først og fremst cand.psychol.-studiet som har et klinisk fokus.

## Se også
* Psykiatri

## Referanser
American Psychiatric Association

**American Psychiatric Association** (**APA**) er en fagorganisasjon som organiserer amerikanske og internasjonale leger som har spesialistutdanning i psykiatri, altså psykiatere. Organisasjonen utgir ulike hefter og foldere, og blant de viktigste publikasjonene er diagnosemanualen *[[Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders]]* (*DSM*). *DSM* kategoriserer og klassifiserer psykiske lidelser, og gir retningslinjer for hvordan disse skal diagnostiseres. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Psykisk helsevern

**Psykisk helsevern**, tidligere kalt **psykiatrien**, er betegnelsen på de tilbud som samfunnet gjennom spesialisthelsetjenesten gir til personer med mentale lidelser. I visse tilfelle kan det være tvungen psykisk helsevern i enten åpen eller lukket avdeling.

Behandling av mentale lidelser kan omfatte psykoterapi, psykiatrisk medisinering, saksbehandling eller andre tiltak.

Hovedbehandlingen av mentale forstyrrelser er psykiatrisk medisinering i kombinasjon med psykoterapi. Det benyttes også fysikalske behandlingsmetoder for enkelte typer av forstyrrelser; som f.eks. ECT. Behandlingen begynner ved sykehus med formål om snarlig rehabilitering og fortsatt behandling hjemme og på helsestasjon. Endring av livsstil og musikkterapi er nye behandlingsformer. Psykososial rehabilitering kan endre stigmatisering og forskjellsbehandling.

## Profesjoner som tilbyr behandling innen psykisk helsevern
* ergoterapeuter
* fysioterapeuter
* leger (psykiatere)
* pedagoger
* barnevernspedagoger
* psykologer
* psykoterapeuter
* sosionomer
* sykepleiere
* vernepleiere
* musikkterapeuter
## Liste over behandlingsmetoder

*Somatisk behandling (farmakologi, nevrologi, biogen behandling)
**Psykiatrisk medisinering (psykoaktive medisiner brukt i psykiatri) 
***Angstdempende medisiner (anxiolytika)
***Antidepressive medisiner
***Antipsykotiske medisiner
***Stemningsstabilisatorer
**Electroconvulsive therapy (ECT)
**Psykokirurgi
***Leukotomi (prefrontal lobotomi; ikke lenger i bruk) 
***Cingulotomi
***Deep brain stimulation
*Psykoterapi (psykologi-basert behandling)
**Kognitiv adferdsterapi
**Psykoanalyse
**Dyadic Developmental Psychotherapy
**Gestaltterapi
**Støttende psykoterapi
**EMDR
**Adferdsterapi
**Musikkterapi

## Se også
* Psykiatri
* Psykisk helsearbeid
* Psykiske lidelser
* Psykiatrisk sykehus
* Behandling av sinnslidelser gjennom tidene

## Referanser


## Litteratur
*Svein Haugsgjerd, Per Jensen, Bengt Karlsson og Jon A. Løkke: *Perspektiver på psykisk lidelse – å forstå, beskrive og behandle*. Gyldendal 3. utgave 2009. ISBN 978-82-05-38519-1
Erotikk

**Erotikk** (gresk: ἔρως, *eros*; «begjær») er en kvalitet som fører til seksuelle følelser, men også en filosofisk betraktning vedrørende estetikken for seksuelt begjær, sensualitet og romantisk kjærlighet. Denne kvaliteten kan bli funnet i enhver form for kunst, inkludert maleri, skulptur, fotografi, drama, film, tegninger, musikk eller litteratur. Det kan også bli funnet i reklame. Begrepet erotisk kan også referere til en tilstand av seksuell spenning eller opphisselse, eller forventning om seksuell aktivitet, en pågående seksuell impuls, begjær, eller tankemønster.

Som den franske romanforfatteren Honoré de Balzac pekte på, erotikk er avhengig ikke bare av den enkeltes seksuelle moral, men også kulturen og tidsepoken som den enkelte befinner seg i.

Ordet «erotikk» er avledet fra guden Eros i gresk mytologi, en gresk kjærlighetsguddom. Eros er ett av fire ord på gammelgresk som på norsk kan bli oversatt eller gjengitt som kjærlighet. De andre tre er *storge*, *filia* og *agape*. For antikkens grekere refererte eros til «intim kjærlighet», eller «romantisk kjærlighet»; *storge* til «familiekjærlighet», *filia* til «vennskap» som en form for kjærlighet, og *agape* til en «uselvisk kjærlighet», eller «nestekjærlighet» som det er oversatt til kristne skrifter (fra latin *caritas*, ømhet/kjærlighet).

## Se også
* Seksualitet
* Sensualisme
* Erotisk kunst
* Erotisk dans

## Referanser
Roald (Giske)

**Roald** er et tettsted på øya Vigra i Giske kommune utenfor Ålesund i Møre og Romsdal. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar .

Roald var navnet på kommunen som ble skilt ut fra Haram 1. januar 1890, fram til kommunen skiftet navn til Vigra 1. januar 1919. Vigra herad (kommune) ble slått sammen med Giske herad (kommune) til nye Giske kommune 1. januar 1964.

## Referanser
Gaeltacht

Et ***gaeltacht*** (flertall *gaeltachtaí*) er et område i Irland hvor irsk er offisielt anerkjent som majoritetens førstespråk. Konseptet ble først innført under Den irske fristaten som en del av myndighetenes plan om å gjøre irsk til Irlands offisielle språk.

Det bor omkring 85&nbsp;000&nbsp;mennesker i disse områdene, som spesielt er konsentrert i Donegal, Mayo, Galway, Kerry og Cork. Det finnes også mindre *gaeltachtaí* i Waterford og Meath.

I disse områdene er irsk administrasjonsspråk og det viktigste undervisningsspråket i skolene, skilt har normalt kun irsk tekst (ellers i landet er de engelskspråklige eller tospråklige) og det er gjort andre tiltak for å fremme språket.

På regjeringsnivå har *Department of Community, Rural & Gaeltacht Affairs* ansvar for områdene. Departementet fører blant annet tilsyn med *Údarás na Gaeltacht* og andre offentlige organer som virker i *gaeltachtaí*. 

Den irskspråklige radiokanalen til Raidió Teilifís Éireann heter Raidió na Gaeltachta, og er spesielt rettet inn mot disse områdene i sitt utvalg av nyheter og andre programmer. Det er også en egen irsk fjernsynskanal, TG4, som sender fra Galway. 

I Skottland har man tilsvarende regioner, som på skotsk gælisk heter *[[Gaidhealtachd]]*, og i Wales heter de walisiskspråklige områdene Y Fro Gymraeg på walisisk.

## Eksterne lenker

* Department of Community, Rural & Gaeltacht Affairs
* Údarás na Gaeltachta
** Kart over gaeltachtaí
A.H. Winsnes

**Andreas Hofgaard (A.H.) Winsnes** (født 25. oktober 1889 i Nord-Odal, død 9. juli 1972) var en norsk litteratur- og idéhistoriker.

Etter examen artium 1908 fra Kristiania katedralskole og cand.philol. 1913 fra Det Kongelige Frederiks Universitet, forsket han videre samtidig med undervisning ved blant andre Halling skole. Han tok doktorgraden i 1920 med en avhandling om Johan Nordahl Brun, ble professor i europeisk litteratur ved Universitetet i Oslo fra 1938 og professor i idéhistorie 1946–1959. I periodene 1940–42 og 1945–46 var han redaktør for Samtiden. Som skribent huskes han best for biografien om vennen Sigrid Undset, og for sitt bidrag til *Norges litteraturhistorie*, kjent som Bull-Paasche-Winsnes-Houm. Winsnes var en aktiv riksmålsmann, og var en av grunnleggerne av Det Norske Akademi. Han huskes også for sin innsats i Myklesaken, der han vitnet for påtalemyndigheten mot forfatteren Agnar Mykle og boken *[[Sangen om den røde rubin]]*.

A.H. var sønn av sogneprest Frederik Vilhelm Winsnes (1837–1920) og Agnete Helweg (1850–1918). I 1915 giftet han seg med Haldis Knutsen (1892–1968). De var foreldre til ambassadør Egil Winsnes (1919–1991). A.H. Winsnes var svoger til ingeniør Otto Falkenberg (1885–1970).

## Verker
* *Den norske roman i 1870–80-aarene* (1920)
* *[[Det norske selskab]]: 1772–1812* (1924)
* *[[Niels Treschow]]: en opdrager til menneskelighet* (1927)
* *Skillelinjer: fem artikler om samtidig tenkning* (1929)
* *Den annen front: engelske idealister* (1932)
* *Norges litteratur: fra februarrevolutionen til verdenskrigen* (bd. 5 av *Norges litteraturhistorie*, 1937)
* *Sigrid Undset: en studie i kristen realisme* (1949)
* *Diktning og livssyn* (1949)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Digitaliserte bøker av Winsnes og om Winsnes hos Nasjonalbiblioteket
Alice av Hessen-Darmstadt

Storhertuginne **Alice (Alix) von Hessen und bei Rhein** (født 25. april 1843 i London, død 14. august 1878 i Darmstadt) var født prinsesse av Storbritannia og Irland. Hun var datter av Albert av Sachsen-Coburg-Gotha og dronning Victoria av Storbritannia.

I 1862 giftet hun seg med storhertug Ludwig IV von Hessen und bei Rhein (*av [[Hessen]] og ved [[Rhinen]]*). Paret fikk syv barn i løpet av elleve år. Fra 1863 engasjerte hun seg også for det offentlige helsevesen. I Darmstadt grunnla hun sammen med Luise Büchner den etter henne oppkalte syke- og fattigomsorgsforeningen Alice-Frauenverein. Storhertuginne Alice og Louise Büchner utviklet sykepleieryrket i sin moderne form, uten konfesjonelle bindinger. I 1872 inviterte hun til en stor konferanse i Darmstadt for kvinnesaksforeninger, hvor blant annet kvinners erhvervsmessige arbeid ble diskutert.

I 1873 døde Alices yngste sønn etter en ulykke. Samme år oversatte hun avhandlingen *On the Homes of the London Poor* av Octavia Hill til tysk.

I november 1878 pleiet hun sine difteri-syke barn, og døde fire dager etter sin datter Marie. Hun er begravet i den storhertugelige families mausoleum på Rosenhøyden i Darmstadt. Hennes plan om å opprette en kunstnerkoloni ble fullført av hennes sønn, storhertug Ernst Ludvig (1868–1937), på Mathildenhöhe. Til hennes øvrige barn hørte Irene, gift med prins Albert Wilhelm Heinrich av Preussen, og Alexandra, den siste keiserinne av Russland.

## Referanser
Victoria av Tyskland

**Victoria av [[Sachsen-Coburg-Gotha]]** (født prinsesse *Victoria Adelaide Mary Louisa* av Storbritannia og Irland den 21. november 1840 på Buckingham Palace i London, død 5. august 1901 på Schloss Friedrichshof i  Kronberg im Taunus) var keiserinne av Tyskland og dronning av Preussen i 1888. 

Hun var datter og eldste barn av prins Albert av Sachsen-Coburg-Gotha og dronning Victoria av Storbritannia, og gift med Fredrik III av Tyskland. Hun var mor til keiser Vilhelm II. Hun var en svært liberal person, og påvirket sin mann med sine liberale synspunkter. 

Alle brev hun og hennes mor sendte hverandre er bevart, totalt sendte Victoria av Tyskland ca 4.000 brev til sin mor dronning Victoria og dronning Victoria sendte 3.777 brev tilbake. Disse brevene gir godt innsyn i livet ved hoffene. 

Victoria døde i august 1901 i Friedrichshof av kreft, og ble begravet ved siden av sin mann i mausoleet i Friedenskirche i parken i slottsanlegget Sanssouci i Potsdam utenfor Berlin. Begge gravene ble bevart under og etter den andre verdenskrig. 

## Barn
Hun fødte åtte barn: 

* Vilhelm (1859&ndash;1941), konge av Preussen og tysk keiser, Han fikk 7 barn.
* Charlotte (1860&ndash;1919) &ndash; gift med Bernhard, hertug av Sachsen-Meiningen. De hadde en datter.
* Heinrich (1862&ndash;1929) - gift med prinsesse Irene av Hessen. De fikk tre sønner.
* Sigismund (1864&ndash;1866) - døde bare to år gammel
* Viktoria (1866&ndash;1929) &ndash; gift med Adolf, prins av Schaumburg-Lippe. Ingen barn
* Waldemar (1868&ndash;1879) - døde bare 11 år gammel
* Sofia av Preussen (1870&ndash;1932) &ndash; dronning av Hellas gjennom sitt ekteskap med Konstantin I av Hellas. 6 barn.
* Margarethe (1872&ndash;1954) - gift med prins Frederick av Hessen. De fikk 6 sønner. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Tysk side med slektstavle
Buckingham Palace

**Buckingham Palace**  har siden 1837 vært den britiske monarks offisielle residens i London. Palasset ble opprinnelig bygget i 1703 av John Sheffield, hertug av Buckingham og Normanby, som såkalt «townhouse». Daværende Buckingham House ble kjøpt av George III i 1761. Palasset var ment som en presang til hans gemalinne, dronning Charlotte. Året etter startet omfattende oppgradering av palasset og det fikk siden navnet «Queen's House». Etter flere ombygninger, særlig på 1800-tallet, omfatter Buckingham Palace i dag over 600 rom, med tilhørende områder på 20 hektar. I slottet finnes også et betydelig kunstgalleri.

## Attraksjoner
Om sommeren kan publikum få guidede omvisninger i deler av Buckingham Palace. Palasset er sannsynligvis mest kjent for vaktskiftet, som betegnes *[[Changing of The Guards]]*.

Fil:Changing_of_the_guards_London.jpg|Hestegarden, Vaktskifte ved Buckingham Palace
Fil:Buckingham Palace, London, England, 24Jan04.jpg|Buckingham Palace med Victoriamonumentet av Thomas Brock


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Seierssøylen

**Seierssøylen** (tysk *Siegessäule*) er en av Berlins mest berømte severdigheter. Den står på plassen Grosser Stern** **i midten av den store parken Tiergarten. Rundt søylen er det en rundkjøring hvor gatene Straße des 17. Juni, Altonaer Straße, Spreeweg og Hofjägerallee møtes. 

Søylen ble oppført mellom 1864 og 1873 til minne om Preussens seire i Den østerrikske arvefølgekrig mot Østerrike og mot Frankrike, og i Første slesvigske krig mot Danmark i Schleswig-Holstein. Bronseskulpturen av den romerske seiersgudinnen Victoria ble tilføyd til minne om den endelige seieren mot Frankrike, noe som ledet til den tyske riksgrunnleggelse. Søylen ble innviet på Sedandagen 2. september 1873; 3-årsdagen til minne om slaget ved Sedan i den fransk-prøyssiske krig.

Opprinnelig var søylen 50,66 meter høy og stod på Platz der Republik (tidligere kjent som Königsplatz*)*** **foran Riksdagen. Men i 1939 ble den demontert og flyttet til sin nåværende plassering i Tiergarten. Samtidig fikk den en sokkel som øket høyden til dagens 66,89 meter. Etter 2. verdenskrig ønsket Frankrike å få søylen fjernet, men USA og Storbritannia godtok ikke dette.

Inni søylen fører en vindeltrapp med 285 trinn opp til utsiktsplattformen 50 meter over bakken.

Lignende byggverk er El Ángel de la Independencia i Mexico by, Fredsengelen i München og Julisøylen på Place de la Bastille i Paris.

## Eksterne lenker
* 
* Seierssøylen på Structurae
* Berlin.de
Schloss Friedrichshof

**Schloss Friedrichshof** i Kronberg im Taunus ble oppført 1889-1894 som enkesete for keiserinne Victoria av Tyskland, oppkalt etter hennes avdøde mann Friedrich. Slottet er i tudorstil. Her tilbragte enkekeiserinnen det meste av sitt liv etter mannens død. Slottet med inventar, forskjellige kunstsamlinger og hennes skriftlige etterlatenskaper, bl.a. en omfattende korrespondanse med hennes mor, dronning Victoria av Storbritannia, ble overlatt keiserinnens yngste datter, landgrevinne Margarethe av Hessen.

Idag brukes slottet som luksushotell, og eies sammen med det tilhørende parkanlegget av Hessische Hausstiftung. Fremdeles befinner seg store deler av det opprinnelige inventaret og kunstverker fra Victorias samling her. Og hennes omfangsrike bibliotek er tilgjengelig.

## Eksterne lenker
* Schlosshotel Kronberg – Historie
Annette von Droste-Hülshoff

**Annette Elisabeth [[friherre|baronesse]] von Droste-Hülshoff** (1797—1848) var en tysk forfatter. Hun regnes som en av de største tyske kvinnelige diktere.

Hun stammet fra gammel westfalisk, katolsk adel, og førte et meget tilbaketrukket liv. Hun var i sin barndom og ungdom meget sykelig, og ble mellom 1812 og 1819 undervist av professor Anton Sprickmann. Etter farens død flyttet hun med moren til dennes enkesete Haus Rüschhaus ved Nienberge.

## Verker

* *Gedichte*, 1838
* *[http://gutenberg.spiegel.de/droste/judenbch/judenbch.htm Die Judenbuche]* (novelle), 1842
* *[http://gutenberg.spiegel.de/droste/1844/1844.htm Gedichte]*, 1844
* *Westfälische Schilderungen*, 1845
* *[http://gutenberg.spiegel.de/droste/jahr/jahr.htm Das geistliche Jahr]* (diktsyklus), 1851
* *Der Knabe im Moor* (ballade)
* *[http://gutenberg.spiegel.de/droste/gaben/gaben.htm Letzte Gaben]* (Nachlass), 1860
* *[http://gutenberg.spiegel.de/droste/brdroste/brdroste.htm Briefe von Annette von Droste-Hülshoff und Levin Schücking]*

## Referanser


## Litteratur

* P. Berglar: *Annette von Droste-Hülshoff*. Rowohlt Verlag, Reinbek 1967
* Levin Schücking: *Annette von Droste*. Stuttgart 1964
* E. Staiger: *Annette von Droste-Hülshoff*. Frauenfeld 1967

## Eksterne lenker
* 
* 
*  Biographie
*  Droste-Hülshoff-Texte im Projekt Gutenberg-DE
*  Gedichte – Hörproben zum Download
*
Goldbachs formodning

**Goldbachs formodning** er et av de eldste uløste problemene i matematikk. Formodningen sier: 

:*Ethvert [[partall]] større enn 2 kan bli skrevet som summen av to [[primtall]].*

Formodningen ble fremsatt i en brevveksling mellom Christian Goldbach og Leonhard Euler. Goldbach fremsatte i sitt brev til Euler formodningen at ethvert oddetall større enn 5 kan skrives som summen av tre primtall. Denne formodningen kalles i dag Goldbachs svake formodning. I sitt svar foreslo Euler formodningen som i dag er kjent som Goldbachs formodning, også kalt Goldbachs sterke formodning.

Den sterke formodningen impliserer den svake, siden alle oddetall større enn 5 er summen av et partall og primtallet 3.

## Referanser
Lure coursing

**Lure coursing** (LC) er en form for hundesport, der hundene jakter på en falsk hare (lokkehare). Sporten tar utgangspunkt i ekte «*coursing*» på hare, men siden denne formen for (u)sport nå mer enten er forbudt (Skandinavia) eller står i fare for å bli det, er lokkeharen en bra erstatter. Hundene ser heller ikke ut til å bry seg i særlig grad om haren er ekte eller ikke.

En plastpose, fille el.l. knytes fast i enden av en lang line, som i sin tur strekkes i et mønster av mer eller mindre krappe svinger (gjennom trinser) rundt en bane av gress. Lokkeharen trekkes så rundt banen av en motor som styres av en pilot, mens hundene jakter på lokkeharen.

Sporten er i stor grad knyttet til mynderasene og deres naturlige jakt- og løpstrang, men også andre raser kan ha stor glede av denne leken. Det viktigste er at man stiller opp hunder med en forholdvis lik løpskapasitet. Det er også meget viktig at hundene er godt trente, da belastningen under løp er meget stor. Det er imidlertid svært sjelden skader i denne sporten.

Det er gjerne flere (2 er mest vanlig) hunder som «*jakter*» samtidig i en innbyrdes konkurranse. Dommerne bedømmer (gir poeng) til hver hund for seg, etter gitte regler og retningslinjer. Noen av kriteriene som bedømmes er (i rekkefølge) hundenes bevegelighet, fart, utholdenhet, entusiasme og jaktevne. I den offisielle delen av denne sporten konkurreres det rasevis, men tisper og hanner konkurrer sammen. Det løpes 2 omganger. Maksimal poengsum er 100, fordelt på 20 poeng på hver av kriteriene ovenfor. Godkjent prøve krever minst 50 poeng. Vinner er den som oppnår høyeste poengsum. Dersom 2 hunder har samme poengsum avgjører vinneren etter den som oppnådde flest poeng i det andre løpet.

Sporten er meget populær i utlandet. I Norge organiseres den offisielt gjennom Norsk Kennel Klub og raseklubbene, som arranger offisielle treninger, lisensløp og konkurranser.

## Eksterne lenker
* Norsk Myndeklubb
* NKK regler for LC (PDF)
*  Lure-Coursing Explained? (YouTube)
*  U'soon et R'icheriffen, les zazas de Rich (YouTube)
Imre Kertész

**Imre Kertész** (født 9. november 1929 i Budapest, død 31. mars 2016 samme sted) var en ungarsk forfatter og oversetter av tysk litteratur. Han vant Nobelprisen i litteratur i 2002.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Kertész ble som jøde deportert fra Ungarn til Auschwitz i juli 1944, men en dag senere til konsentrasjonsleiren Buchenwald. Den 11. april 1945 ble han befridd og kunne vende hjem til Budapest. Der arbeidet han som journalist og skribent.

### Forfatter
Hans mest kjente bok, *Sorstalanság* (1975), handler om 15-åringen György Köves' opplevelser i flere konsentrasjonsleirer. Boken har blitt tolket av noen som selvbiografisk, selv om Kertész bestrider dette. Kertész' litteratur fikk lite gjennomslag i Ungarn. Han flyttet til Tyskland, der han begynte å oversette tysk litteratur til ungarsk. Han har bl.a. oversatt  Friedrich Nietzsche, Friedrich Dürrenmatt, Arthur Schnitzler, Tankred Dorst og Ludwig Wittgenstein. Etter tre utgivelser i 1970-årene utgav ikke Kertész flere egne romaner før mot slutten av 1980-årene.

I 2002 ble han tildelt Nobelprisen i litteratur for «ett författarskap som hävdar den enskildes bräckliga erfarenhet mot historiens barbariska godtycke». Kertész ble i 2000 utnevnt til den tyske ordenen Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.

Kertész bodde fra 2000 i Berlin, og ytret seg ofte kritisk om forholdene i fødelandet Ungarn, selv om han fortsatt skrev på ungarsk. Hans mest kjente bok, *Sorstalanság* (1975), har også blitt filmatisert. Filmen *Uten skjebne* har blitt kjent for en litt annerledes måte å fremstille holocaust på, nemlig gjennom øynene til en ung 14-åring.

## Bibliografi

* *Sorstalanság* (1975). – På norsk som *Uten skjebne*, oversatt fra ungarsk av Kari Kemény. (Pax, 2002)
* *A nyomkereső* (1977)
* *Detektívtörténet* (1977)
* *A kudarc* (1988). – På norsk som *Fiasko*, oversatt fra ungarsk av Kari Kemény. (Pax, 2005) 
* *Kaddis a meg nem született gyermekért* (1990). – På norsk som *Kaddisj for et ikke født barn*, oversatt fra ungarsk av Ove Lund. (Pax, 2000)
* *Az angol lobogó* (elbeszélés, 1991)
* *Gályanapló* (1992)
* *Jegyzőkönyv* (1993)
* *A holocaust mint kultúra* (esszé, 1993)
* *Valaki más: a változás krónikája* (1997) 
* *A gondolatnyi csend, amíg a kivégzőosztag újratölt* (1998)
* *A száműzött nyelv* (2001)
* *Felszámolás* (2003). – På norsk som *Likvidasjon*, oversatt fra ungarsk av Kari Kemény. (Pax, 2006)
* *K. dosszié* (2006). – På norsk som *K. mappe*, oversatt fra ungarsk av Kari Kemény. (Pax, 2008)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Nobelstiftelsen
Sikkerhetsdepartementet (USA)

**Sikkerhetsdepartementet** (***Department of Homeland Security***) er et departement i den amerikanske føderale regjeringen med ansvar for landets indre sikkerhet. Departementet ble opprettet 25. november 2002 som en følge av terrorangrepet 11. september 2001. Det ledes av en sikkerhetsminister som utnevnes av USAs president etter godkjennelse av Senatet. Det er det tredje største departementet i USAs føderale regjering.

## Organisering

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bedřich Smetana

**Bedřich Smetana**  (født 2. mars 1824 i Litomyšl, død 12. mai 1884 i Praha) var en tsjekkisk komponist og musikklærer.

I årene 1843 til 1847 arbeidet han som musikklærer i Praha, mens han studerte klaver under Josef Proksch. Sammen med direktøren for musikkonservatoriet i Praha, Johann Friedrich Kittl og musikkhistorikeren August Wilhelm Ambros stiftet Smetana og Proksch en musikalsk patriotisk gruppe, som tilsluttet seg idealene i nyromantikken som blant andre Richard Wagner førte an. I 1848 fikk han midler fra Franz Liszt til å åpne egen musikkskole i Praha. 

Av politiske årsaker forlot Smetana Praha i 1856, og slo seg ned i Göteborg i Sverige. Der virket han som musikklærer og dirigent. I 1861 vendte han tilbake til Praha, og i 1863 åpnet han nok en musikkskole, denne var viet arbeidet for utbredelse av tsjekkisk musikk. I denne perioden var han svært aktiv, og hadde en rekke oppdrag som dirigent, musikkritiker og ikke minst som pådriver i en rekke foreninger og institusjoner som arbeidet med nasjonalromantisk musikk.

Smetana var syk av syfilis. I 1874 hadde sykdommen gjort ham døv, og han trakk seg unna offentligheten. Til tross for dette fortsatte han å komponere, og *[[Má vlast]]* (*Mitt land*) ble skrevet hovedsakelig etter dette. Han skrev også en strykekvartett, *Z mého života* (*Fra mitt liv*), som er et selvbiografisk verk hvor man kan høre hvordan komponisten var plaget av tinnitus.

Etter hvert ble han  sinnssyk, og kort tid før sin død ble han lagt inn på mentalsykehuset hvor han døde 12. mai 1884. Han er gravlagt på Vyšehrad gravlund i Praha.

Smetanas arbeider omfatter blant annet åtte operaer hvor mest kjente er *[[Den solgte brud]]*. Syklusen *[[Má vlast]]* består av seks symfoniske dikt, hvorav den ene, *[[Vltava]]* (bedre kjent som *Moldau*) er kanonisk. Musikken har gjerne preg av tsjekkiske danserytmer, og melodiene kan ha preg av folkemusikk. Han har hatt stor påvirkning på Antonín Dvořák, som også i stor grad har brukt tsjekkiske temaer i sine arbeider. 

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
* 
* ''Smetana, Bedřich, (Friedrich)'', operone.de
* Biografi, klassik.com
*