Bambi

***Bambi*** er en amerikansk animert dramafilm og fantasy-musikal fra  som ble laget av Disney. Handlingen bygger på Felix Saltens *Bambi: Eine Lebensgeschichte aus dem Walde* («Bambi: en livshistorie fra skogen»), som utkom på tysk i 1923. Boken ble lest som en allegori over jødeforfølgelsene, og i 1936 ble den derfor forbudt i Nazi-Tyskland.

Filmen forteller om hjortekalven Bambi som må klare seg alene etter at hans mor er blitt skutt av en jeger. Utenom sine artsfrender finner Bambi trøst og vennskap hos kaninen Trampe (*Thumper*), uglen Ugle (*Owl*) og stinkdyret Blomst (*Flower*). Som ung voksen viser Bambi vei under en stor skogbrann, får omsider egne barn og blir skogens fyrste, en posisjon han overtar etter sin far.

Som boka har filmen et underliggende budskap om dyrs sårbarhet for menneskers overgrep og om respekt for dyrs plass i naturen.

Tegnefilmen er den femte av Disneys helaftens, animerte familiefilmer («Disneys klassikere»). Den ble ikke så godt mottatt i sin samtid, men har fått bedre omtale i ettertid. *Bambi* regnes som noe dystrere enn tidligere Disney-filmer, men er ikke uten humor.

I 2006, 64 år etter den første filmen kom ut, kom oppfølgeren *[[Bambi 2]]* tegnet i samme stil og med mange av rollefigurene fra første film. Per 2024 holder *Bambi 2* rekorden som lengste avstand mellom lansering av en film og oppfølger.

## Om filmen
### Popularitet og økonomi
*Bambi* innbrakte $267 millioner på verdensbasis, hvorav $102,2 millioner i USA, i løpet av de årene den ble satt opp på kino. Den innbrakte ca $3 millioner i USA i 1942, $2,2 millioner i 1943, $6 millioner i 1957, $9 millioner i 1966, $20 millioner i 1975, $23 millioner i 1982 og $39 millioner i 1988. Selv om den har spilt inn store summer i årenes løp, klarte den ikke å innbringe så mye som forventet i første omgang. Hovedårsaken var at store deler av markedet i Europa falt bort på grunn av andre verdenskrig.

Produksjonskostnadene var på $858 000.

### Ettermæle
*Bambi* huskes spesielt for to scener. Den ene er den tragiske scenen der Bambis mor blir drept av en jeger. Minst like kjent er den humoristiske scenen er Bambi balanserer på isen med kaninen Trampe som tilskuer. Denne scene har vært fast innslag i TV-spesialen *[[From All of Us to All of You]]* som brukes å sendes ved julehøytidene i flere land, deriblant Norge.

Disney vurderte først å vise morens død på lerretet, og at Bambi deretter kommer og ser avtrykket i snøen der jegerne har slept henne bort. Disney mente likevel dette ville bli for sterkt, og bestemte seg for versjonen der publikum ikke ser henne dø. Virkningen er likevel så voldsom at mange har vært overbevist om at de har sett henne bli skutt. Følelsesmessig er scenen overveldende, og en av Disneys døtre bebreidet ham for å la Bambis mor bli drept.

### Anmelderne
Den fikk blandet mottakelse av de amerikanske anmelderne. Mange mente at den ble for realistisk, og at *fantasy*-elementet var for lite fremtredende i forhold til tidligere Disney-filmer. En del mislikte også dramatiseringen av dyrenes kamp for tilværelsen, og at mennesket fremstilles som en av deres fiender. Den har fått bedre omtale i ettertid, noe som gjenspeiles i at den har oppnådd så mye som 90 % på *[[Rotten Tomatoes]]*.

Den har fått jevnt over god omtale av norske anmeldere. *[[Filmpolitiet]]* og *CINERAMA* har gitt den terningkast seks og *[[Arbeiderbladet]]* fem, mens *[[VG]]*, *[[Dagbladet]]* og *[[Aftenposten]]* har gitt den fire. *VGs* filmanmelder uttrykte stor moralsk forargelse mot filmens innhold da den ble vist første gang i 1946. Anmelderen gav ros for musikken og filmens tekniske kvaliteter, men mente langt på vei at den innholdsmessig var uegnet for barn. I forbindelse med en nyoppsetning i 1957 gav anmelderen i *VG* den terningkast seks. I 1979 gav samme avis den terningkast fire.

### Visninger og senere versjoner
*Bambi* ble relansert i USA i 1947, 1957, 1966, 1975, 1982 og 1988. Den ble utgitt på VHS i 1989 og 1997 og på DVD i 2005. Den gjennomgikk en omfattende oppgradering i forkant av DVD-lanseringen, der over 110 000 bilderuter ble manuelt renset.

I Norge ble filmen vist med originalstemmer frem til 1990-tallet. I 1993 kom den den første norske versjonen med norske stemmer.

### Musikk
Musikken ble komponert av Edward Plumb, og sangtekstene ble skrevet av Frank Churchill. Filmen ble originalt innspilt i mono, men er blitt remikset med en effektiv stereoklang som åpnet lydbildet.

### Priser og utmerkelser
Walt Disney ble tildelt en spesialpris under *[[Golden Globe]]* i 1948. Den ble også tildelt Hugo-prisen og *Genesis Award*. Det kan også nevnes at den ble nominert til tre Oscar (musikk og lyd).

I 2011 valgte USAs nasjonale filmregister den som bevaringsverdig for deres *National Film Preservation Board*.

I 2010 kåret Det amerikanske filminstituttet jegeren som dreper Bambis mor til filmhistoriens 20. beste skurkeskikkelse.

### Bakgrunn
Figuren Bambi er et fiktivt rådyr som ble skapt og forekommer i to romaner av den østerrikske forfatteren Felix Salten (pseudonym for Siegmund Salzmann). Bøkene forteller om rådyrets oppvekst og problemer det møter underveis.

Walt Disney filmatiserte den første boken, *Bambi, ein Leben im Walde*, fra 1923, men i filmen er handlingen lagt til USA, og noen av de mest brutale detaljene er tonet ned. «Bambi» er dessuten omgjort til en hvithalehjort og ikke et rådyr. Filmens dyr er tegnet realistisk, ingen av dem er karikert, og ikke et eneste menneske vises. Bakgrunnstegningene av skogen er realistisk gjenskapt med blader som faller, og årstidenes gang.

Filmen ble produsert på det samme høye budsjett som var benyttet på *[[Snehvit og de syv dvergene]]* og *[[Pinocchio]]*. Den var en kraftanstrengelse på toppen av de økonomiske problemer som *Pinocchio* og *[[Fantasia (film)|Fantasia]]* hadde skapt, og Disney selv var i dårlig humør. Til tross for problemene ble prosjektet gjennomført, og filmens salg dekket omkostningene.

### Annet
Filmen bidro til økt interesse og bevissthet for dyrs rettigheter. Spesielt i så henseende er scenen der Bambis mor blir drept av en jeger. Den amerikanske miljøorganisasjonen *National Audubon Society* gikk så langt som å hevde at denne scenen var like viktig for folks bevissthet rundt dyrs rettigheter som det romanen *[[Onkel Toms hytte]]* hadde var for slaveriet på 1800-tallet. Musikeren og dyrevernaktivisten Paul McCartney uttalte i 2005 at filmen inspirerte ham til å engasjere seg for dyrevern og dyrs rettigheter.

Den ble distribuert av RKO Pictures i USA.

## Stemmer

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*