Jernbanealleen (Sandefjord)

**Jernbanealleen** (11-35, 20-36) er en 800 m lang gate i Sandefjord sentrum. Den går fra Strandpromenaden ved Hvalfangstmonumentet og til jernbanestasjonen i nordenden av sentrum. En liten del av gaten tilhører fylkesvei 180.

Gaten ble i 1882 anlagt fra den nye jernbanestasjonen, som da lå utenfor bybebyggelsen, til krysset med Kongens gate. Gaten ble forlenget til Rådhusgata i 1900, til Torggata i 1933 og til Hvalfangstmonumentet i 1961, slik at den ble en sentral akse nord-syd i byen som skaper forbindelse til sjøen.

## Historie
Sandefjord stasjon ble lagt utenfor byen da Vestfoldbanen kom til byen i 1881, på den marken som ble kalt *prestetraet*. Bygrensen gikk frem til 1889 der Landstads gate går i dag. Som erstatning anla jernbanestyret en gate fra stasjonen til det gatekrysset som ble kalt «Kjærlighetstorvet», i dag i nordenden av Byparken, og Treplantingsselskapet plantet lindeallé langs gaten. Den var ferdig allerede sommeren 1882 og fikk navnet Stasjonsveien, senere Jernbanegaden. Gatebredden ble i 1900 bestemt til 15,25 meter. Bare Jernbanealleen og Kirkegata fikk større bredde enn lovens minimum, 12,50 meter, i nyreguleringen etter bybrannen i 1900.

Ved reguleringen i 1900 ble gaten forlenget langs Byparken til Rådhusgata, i 1933 videre til Torggata, og i 1961 ble den lagt forbi Torget og Badeparken ned til det nye Hvalfangstmonumentet, og skapte forbindelse mellom sentrum og sjøen. I 1930-årene ble det bygget en rekke forretningsbygg med funksjonalistisk utforming mellom Byparken og Torget.

Lindealleen på strekningen Kongens gate – Landstads gate ble tatt vekk i 1936. Gaten med tilstøtende plasser og parker var Sandefjord kommunes tusenårssted.

## Bygninger langs gaten
*Nr. 21 murgård 1900, markant hjørnebygning mot Byparken, med to etasjer og loftsetasje, Mansardtak med shingel. Det ble i 1960-årene gjort en ombygging der fasaden ble delvis ødelagt og tårn ble tatt vekk, men senere renovert og tilbakeført. Første etasje har store, nyere vindusflater.
*Nr. 24, *Handelsstandsforeningen*, funksjonalistisk stil 1940, pusset mur uten ornamenter, karakteristisk for gaten syd for Byparken.
*Nr. 25, murgård ut mot Byparken, bygget 1905, første etasje ble senere kledd med slepet naturstein, og inngangsdøren flyttet til hjørnet i 1950. Bygningen ble kjøpt av Sandeherred Sparebank og tatt i bruk som banklokale fra 1919.
*Nr. 27, murgård bygget i 1948–50, ligger ut mot Byparkens nordøstlige hjørne, med balkonger i tredje og fjerde etasje.
*Nr. 28, murgård ca. 1900, opprinnelig to etasjer, senere bygget på en tredje og loft med seks kvister til takvinduer.
*Nr. 30A, frittliggende bensinstasjon i en etasje, bygget ca. 1926, flatt tak og preget av funksjonalismen. Bygningen er bygget uten hensyn til gatelinjene og bryter opp kvartalet. 
*Nr. 31 *Hotel Atlantic*, tegnet av arkitekt Ole Sverre. Byggherre var *Sandefjords Festivitet*, der Christen Christensen og Thor Dahl var ledende, og hotellet ble møtested for den nystiftede *Sandefjords Klubselskap*.
*Nr. 32, murgård med gul tegl og detaljer i rød tegl i fasaden, puss og stukk, bratt skifertak, midtparti med gavloppbygg og balkonger.
*Nr. 34 *Teaterlokalet*, trebygning åpnet 1897 som Avholdslokalet, etter ombygginger tatt i bruk som teaterlokale. Avholdslosjen drev et stort barnearbeid. Frem til Hjertnes kulturhus overtok som teaterlokale i 1975 ble det spilt amatørteater, russerevyer og profesjonelt teater her, bl.a. Riksteateret. Revet.
*Nr. 39 *Middelskolen*, gymnastikk- og sløydsal i tre tatt i bruk i 1899. Hovedbygningen ble påbegynt før brannen og tatt i bruk i 1900. Arkitekt Haldor Larsen Børve. Et tilbygg med tre klasserom mellom de eksisterende bygningene ble tatt i bruk i 1920. Skolen flyttet til nye Sandefjord gymnas i Bugården i 1958.

## Bilder


File:Middelskolen Sandefjord 1900 Haldor LArsen Børve.jpg|Middelskolen, ferdig 1900.
File:Bytunet2.JPG|Byparken med Jernbanealleen til høyre med, fra høyre, nr. 25, 27 (rød) og 29.
File:Teaterlokalet Jernbanealleen 34 Sandefjord.jpg|Teaterlokalet, nr. 34, ferdig 1897, revet.
File:Sandefjord. - no-nb digifoto 20160511 00212 NB NKF P 02 E 016.jpg|Gaten sett nordover i 1965 med Torget. Eie: Nasjonalbiblioteket.


## Se også
* Murbyen Sandefjord

## Referanser


## Litteratur

*''Bevaringsplakat Sandefjord sentrum'' . Sandefjord kommune, 2003, revidert 2012. Besøkt 16. januar 2022.
*Hougen, Knut: *Sandefjords historie*, bind 2, 1932. Utgitt av Sandefjord kommune.
*Tollnes, Roar L.: *Byvandring i Sandefjord*. Fortidsminneforeningen Vestfold avdeling, revidert utgave 2010. ISBN 978-82-995999-1-7.