open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Avon

**Avon**, forvansket fra walisisk *afon* som betyr «elv», er navnet på en rekke elver. Man antar at karttegnere har spurt lokalkjente hva en elv heter, fått beskjed om at det er en *afon*, og så skrevet ned dette. En rekke elver og byer i andre deler av verden har senere blitt oppkalt etter en av de britiske elvene som heter Avon. 

## Elver

**England**
*Avon (Devon)
*Avon (Warwickshire)
*Avon (Hampshire)
*Avon (Bristol)

**Skottland**
*Avon (Falkirk)
*Avon (Strathspey)
*Avon Water

**Canada**
*Avon (Ontario)
*Avon (Nova Scotia)

**New Zealand**
*Avon (New Zealand)

**Australia**
*Avon (Australia)

## Steder

**Canada**

*Avon (New Brunswick)
*Avon (Ontario)
*Black Avon, Nova Scotia
*New Avon, New Brunswick

**Frankrike**

* Avon (Seine-et-Marne) – en kommune i Seine-et-Marne
* Avon (Deux-Sèvres) – en kommune i Deux-Sèvres
* Avon-la-Pèze – en kommune i Aube
* Avon-les-Roches – en kommune i Indre-et-Loire

**Amerikas forente stater**

*Avon (Alabama))
*Avon (Colorado)
*Avon (Connecticut)
*Avon (Illinois)
*Avon (Indiana)
*Avon (Maine)
*Avon (Massachusetts)
*Avon (Minnesota)
*Avon (Montana)
*Avon (town) (New York))
*Avon (village) (New York)
*Avon (North Carolina)
*Avon (Ohio)
*Avon (Pennsylvania)
*Avon (South Dakota=
*Avon (Utah) 
*Avon (Wisconsin)
*Avon-by-Sea, New Jersey
*Avon Lake, Ohio
*Avon Park, Florida

## Annet

*Avon (forlag) – forlag i Harper Collins-gruppen.
*Avon Inflatables – produsent av oppblåsbare båter og sikkerhetsutstyr.
*Avon Rubber – produsent av gummiartikler.
*Avon (grevskap) – et tidligere grevskap i England
*Jarlen av Avon – en tittel som ble gitt til Anthony Eden
Saft

**Saft**, eller '''jus''', er de flytende bestanddelene i planter, bær og frukt. Saft i kommersiell sammenheng har en snevrere betydning, og for å skille det kommersielle produktet saft fra den generelle betydningen av ordet omtales saft ofte som **råsaft**. Ugjæret råsaft av noen frukter og bær, slik som druer, epler og pærer, kan omtales som **[[Most (saft)|most]]**. *Most* kommer fra latin og benyttes spesielt om nypresset saft som kan gjæres for å fremstille alkoholholdig drikk.
I videre forstand kan saft også sikte til væsken i andre organismer, eller til og med om livskraft, i overført betydning.

## Saft, råsaft eller jus?
Saft, råsaft og juice, eller jus, brukes ofte om hverandre og kan gi opphav til forvirring. Regulering av kommersielle produkter kan forme bruken av ordene i dagligtale, uten at det blir mer eller mindre riktig å bruke ordene på den ene eller andre måten. De flytende bestanddelene i frukt bær og grønnsaker kan omtales ved alle disse navnene. Råsaft kan brukes i en snevrere betydning, og bety saft som er konservert uten oppvarming.  Som nevnt tidligere kan også saft brukes mer begrenset om konsentrert saft ment for utvanning. Noen ganger brukes jus om ferskpresset saft for å skille det fra saft tilberedt ved koking. Juice er et engelsk fremmedord som er registrert for første gang på norsk i 1961. Det kommer fra indoeuropeisk, via fransk til engelsk og deretter til norsk. Felles betydning av de forskjellige ordene er «kraften av noe». Det er beslektet med *ost*, *sjy* og sevje. Saft favner altså vidt, og omfatter væsken i planter, frukt og bær, men også i sin videste forstand væsken i andre organismer, slik som i uttrykket «kjøttsaft». Ordet *jus* på norsk brukes nå ganske enkelt i betydningen «fruktsaft», slik *saft* ble brukt før jus kom inn i språket.

## Safting
Fremstilling av saft, eller **safting**, er utvinning og konservering av råsaft fra frukt, bær og grønnsaker. Gjærsopp kan ødelegge saft ved at den fermenteres og blir ubrukelig på grunn av dårlig lukt og smak. Saft, jus og andre kommersielle produkter som inneholder råsaft er derfor vanligvis pasteurisert. Saft pasteuriseres ved at den varmes opp før den fylles på beholdere i varm tilstand og forsegles.

## Saft i butikkhyllene
Saft er blant de viktigste industrielle produktene som fremstilles av frukt og bær. I kommersiell sammenheng brukes saft ofte i en begrenset betydning, og sikter vanligvis til et produkt som er beregnet for uttynning med vann før det drikkes. Saft som selges kommersielt er altså ofte konsentrert og har lang holdbarhetstid, men det finnes også «drikkeklar» saft i butikkhyllene. I forskrift om særavgifter er saft definert som «en vare med råsaftinnhold på minst 50 gram i 100 gram» som ikke er tilsatt vann. Juiceforskriften inneholder definisjoner og betegnelser på kommersielle produkter framstilt av råsaft. I forskriften skilles det mellom fruktjuice, fruktjuice fra konsentrat, konsentrert fruktjuice, vannekstrahert fruktjuice, dehydrert fruktjuice, fruktnektar og eplemost. Det stilles dessuten krav til råvarenes kvalitet, behandling av dem og hvilke tilsetningsstoffer som kan tilsettes.

## Referanser
Trowbridge

**Trowbridge** kan vise til:

*Trowbridge, Wiltshire, England
*Trowbridge Park, Michigan, USA
*Trowbridge, Michigan, USA
*Trowbridge, Cardiff, Wales
Sirup

**Sirup** (norrøn *sirop*, fra arabisk  *sharab*, drikk, via latin *siropus*) er i matlaging en betegnelse på flere flytende søtningsmidler som fremstilles av ulike råstoffer.

Når ordet sirup brukes alene, tenker man vanligvis på det som fremstilles av sukkerrør eller sukkerroer ved raffinering. Det har en flytende form og en gyllen farge. Det brukes i stor grad til baking og annen matlaging.

Lignende søtningsmidler fremstilles av annet plantemateriale, som sevjen fra visse trær. Særlig kjent er lønnesirup, som fremstilles av sevjen fra noen lønnetrær i Nord-Amerika. Også sevjen fra bjørk kan brukes til å fremstille et slikt søtningsmiddel. I USA er det en omfattende bruk av maissirup i næringsmiddelindustrien.

Sirup er også betegnelse på ikke-drikkeferdig råsaft av solbær, rips, bringebær, jordbær eller kirsebær. Sirup kan inneholde mindre råsaft enn saft, men ikke mindre enn 40 gram per 100 gram.

## Sirup for drikkevarer

Et utvalg av drikkevarer trenger søtningsstoffer for å oppveie surheten av noen av juicene som benyttes oppskrifter. Sukker løser seg ikke lett i kalde drikker eller etylalkohol. Siden de følgende siruper er væsker, er de lette å blande med andre væsker i blandede drikkevarer, noe som gjør dem overlegne alternativer til strøsukker.

### Sukkerlake
Sukkerlake eller klar sirup (engelsk: *Simple syrup*) som benyttes til å lage drinker i barer. Sukkerlake er laget ved å røre om strøsukker i varmt vann i en kjele til sukkeret er oppløst, og deretter avkjøle oppløsningen. Vanligvis kan forholdet mellom sukker og vann variere mellom 1:1-2:1. Sukkerlake kan anvendes som søtningsmiddel. Men siden den fort blir geleaktig når pektin er lagt til, er dens primære kulinariske bruk som base for fruktsauser, pålegg og syltetøy.

### Smaksstoffsirup
Smaksstoffsiruper (engelsk: *flavoured syrup*) er laget ved å tilsette smaksstoff til en sukkerlake. For eksempel er *syrupus aromaticus* fremstilt ved å tilsette visse mengder av appelsinsmak- og kanelvann til sukkerlake. Denne type sirup er vanlig brukt i kaffebarer, spesielt i USA, for å smakstilsette drikke.

### Gommesirup
Gommesirup (engelsk: *Gomme syrup* eller *gum syrup*; *gomme* er fransk for «gummi») er en ingrediens som vanligvis brukes i blandede drinker. Det er også ofte brukt som et søtningsmiddel for avkjølt kaffe i Japan. Som bar-siruper, er det en 02:01 sukker og vann-blanding, men har en ekstra bestanddel av gummi arabikum som virker som et emulgeringsmiddel. Gommesirup er laget med høyest mulig andel av sukker i vann som er mulig, mens gummiarabikum hindrer at sukkeret utkrystalliserer og lagger en glatt tekstur.

## Referanser
Eastern Samar

**Eastern Samar** er en filippinsk provins i regionen Eastern Visayas i landsdelen Visayas. Den omfatter den østlige delen av øya Samar. Den grenser i nord mot provinsen Northern Samar, og i vest mot provinsen Samar. Provinssetet er i Borongan.

## Politisk inndeling
Eastern Samar er delt i 1 "city" (bykommuner) og 22 "municipalities" (landkommuner).

### Bykommuner (cities)
*Borongan City

### Landkommuner (municipalities)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Leskedrikk

**Leskedrikk** (av lty. *leschen* som betyr *slukke (tørsten)*) er et drikkeferdig produkt, med eller uten kullsyre, som er framstilt av vann primært, naturlige (bær, frukt med videre) eller ikke-naturlige aromastoffer og søtning. Kullsyreholdige leskedrikker kalles gjerne brus.

Per definisjon er imidlertid alle drikker som kan stille tørste å forstå som leskende drikker, også rent vann og for noen arter som har evnen til å skille ut salt også saltvann.

Leskedrikker selges også i konsentrert form, et produkt som etter fortynning med vann gir en drikkeferdig leskedrikk.

Leskedrikker som har råsaft fra spesifikke frukt og bær i forskriftsmessig mengde (minst 8 prosent per 10. januar 2013), kan kalles eksempelvis *appelsindrikk*, *appelsinlimonade*, *appelsinbrus* og lignende om råsaften kommer fra appelsin. Leskedrikker som har under minstemålet (mindre enn 8 prosent råsaft) av bær og frukt må derimot skrives *drikk med appelsinsmak*, *limonade med appelsinsmak*, *brus med appelsinsmak* og lignende.

## Referanser


## Kilder
* Forskrift for vegetabilske konserver. Kapittel III. Særbestemmelser for erstatningsmidler for frukt, bær og grønnsakkonserver. §§ 33-2 og 33-2. ''Særbestemmelser for erstatningsmidler.'' Lovdata.
Program

**Program** har flere betydninger, som blant annet:

* Dataprogram, en samling av en rekke forhåndsprogrammerte instrukser til datamaskinen.
*Fjernsynsprogram, et innholdsbasert segment i en kringkastet fjernsynssending.
*Program (prosjekt), en samling av relaterte prosjekter med felles overordnet mål
** Programstyring, prosess hvor man leder flere relaterte prosjekter
*Radioprogram, et innholdsbasert segment i en kringkastet radiosending.
Maskinkode

**Maskinkode** eller «maskinspråk» er et sett med instruksjoner som blir utført direkte i datamaskinens prosessor (CPU). Hver instruksjon utfører en særskilt oppgave, eksempelvis aritmetisk operasjon på en enhet med data. Hvert dataprogram som direkte blir utført av CPU består av en slik rekke med instruksjoner.

Numerisk maskinkode (ikke assemblerkode) kan bli forstått som representasjon på laveste nivå av et kompilert og/eller assemblerprogram, eller som et primitivt og maskinvareavhengig programmeringsspråk. Mens det er teoretisk mulig å skrive programmer direkte i numerisk maskinkode er det kjedsommelig og lett å gjøre feil å håndtere de enkelte bits og kalkulere numeriske adresser og konstanter manuelt. Det er derfor gjort svært sjelden i dag, unntatt for de situasjoner som krever ekstrem optimalisering eller debugging.

Bortimot alle praktiske programmer i dag er skrevet i et høynivåspråk eller i et assemblerspråk, og deretter oversatt til maskinkode av en kompilator. Programmer i et fortolket språk er imidlertid ikke oversatt til maskinkode, skjønt deres fortolker består av utførbar maskinkode (generert fra assembler og/eller høynivåspråklig kildekode).

Hver prosessor eller prosessorfamilie har sitt eget særskilte instruksjonssett av maskinkode. Instruksjoner er mønstre av bits som ved sin fysiske design tilsvarer til ulike kommandoer til maskinen. Således er instruksjonssettet særskilt til en klasse av prosessorer som benytter samme maskinarkitektur.

## Instruksjoner i maskinkode
Maskinspråk består bare av tallene **0** og **1**. Prosessen med å oversette fra et programmeringsspråk til maskinkode kalles kompilering. 
Et typisk program som er skrevet i maskinspråk, kan se ut omtrent som dette:


```
0010  1010  0001  1101
0011  1100  1010  1111
0101  0110  1101  0101
1101  1111  0010  1001
```


Maskinkode er i utgangspunktet et meget enkelt språk. Det består for det meste av enkle instruksjoner som eksempelvis å lagre et tall i minnet, hente det frem igjen, legge det til et annet tall og lignende. En enkel sak som å konvertere alle bokstavene i en tekst til store bokstaver krever imidlertid hundrevis – om ikke tusenvis – av slike «små» instruksjoner. En maskin klarer å utføre alle disse instruksjonene i en imponerende hastighet, slik at antallet instruksjoner ikke nødvendigvis sier noe om hvor lang tid maskinen bruker på å utføre dem.

## Referanser


## Litteratur
* Hennessy, John L.; Patterson, David A. (2008): *Computer Organization and Design. The Hardware/Software Interface*. Morgan Kaufmann Publishers. ISBN 1-55860-281-X.
* Tanenbaum, Andrew S. (2012): *Structured Computer Organization*. Prentice Hall. ISBN 0-13-020435-8.
* Brookshear, J. Glenn (2014): *Computer Science: An Overview*. 12. utg. Addison Wesley. ISBN 0-321-38701-5.

## Se også
* Programmering
* Programmeringsspråk
* Datamaskin

## Eksterne lenker
* ''Computer Organization and Design'', nedlastbar PDF av nevnte bok
* Computer Science: An Overview, nedlastbar PDF av nevnte bok
Åmotsdal

**Åmotsdal** er en dal og ei bygd i Seljord kommune i Telemark med om lag 75 husstander. Grendene Langlim, Dyrlandsdalen og Lisleherad grenser til Åmotsdal. Bygda har sin egen barnehage og en nærbutikk. 

Kjøreavstand til Seljord eller Rauland er omtrent ½ time. Eva Bull Holtes museum er åpent hver sommer. Hytteutbygginga er på fremmarsj ved Kvambekk, Angre, Bøle, Sudbø og Fossheim.

## Åmotsdal kirke
Åmotsdal kirke er en bordkledd korskirke av tømmer, innviet i 1792, bygget der det tidligere stod ei stavkirke. Den er bygget av Jarand Rønjom, en allsidig kunstner og håndverker fra Åmotsdal. I København henger en klokke med runer som stammer fra stavkirken.

## Landbruket
Geit, sau og kyr beiter på fjellet om sommeren. Det har og blitt tatt opp igjen stølsdrift i Øverbø-liane, der de selger prim og ost fra Nystaul.

Landbruket i Åmotsdal er i stor grad preget av mindre enheter og brattlendte bruk. En god del av gårdene har jorder som man ikke kan bruke traktor på, og knapt nok en tohjuling. Dette gjør driften av gårdene i de fleste tilfeller tungvindt. 

Sauenæringen er viktig i området, i tillegg til at flere driver med melkeproduksjon. Mye av den tungt drevne jorden blir nå brukt som beite. I den senere tid har Åmotsdal fått en viss tilflytting av folk, som bosetter seg på mange av de nedlagte gårdsbrukene, noen av dem forsøker til og med å gjenoppta en viss drift og bærdyrking.

Kulturlandskapet i Åmotsdal er verdifullt, både biologisk og historisk. Mange av gårdene som ligger oppe i de bratte bakkene har solsvidde, lafta bygninger. I tillegg til de gamle og forseggjorte bygningene er det steinrøyser og steingarder som vitner om en annen tid. De blomsterrike engene i Åmotsdal har et mangfold en ikke finner i vanlige slåtteenger i dag. Landskapet her vanskeliggjør rasjonell drift, noe som har gjort det mulig for en god del arter å overleve.
Fathi Arafat

**Fathi Arafat** (født 11. januar 1933 i Jerusalem, død 1. desember 2004 i Kairo) var president i palestinernes Røde Halvmåne fra 1978 til 2001 og deretter ærespresident til 2004. Han var Yasir Arafats yngre bror. 

Han var et fremstående medlem av Fatah, PLOs politiske gren, og en nær samarbeidspartner for sin bror Yasir. Mens han studerte medisin i Kairo på 1950-tallet hjalp han Yasir med å etablere en palestinsk studentforening som senere ga opphav til Al Fatah og PLO.

Gjennom sin lederstilling i Røde Halvmåne var han også fungerende helseminister for palestinske flyktninger som bor utenfor Gaza og Vestbredden. Fathi var utdannet lege ved universitetet i Kairo (Qasr el-Eini), og tok eksamen der i 1957. I 1998 ble han æresdoktor (*Honorary Doctorate of Science*) ved det Internasjonale universitetet i Sri Lanka.

Han døde av magekreft på sykehuset i Kairo der han selv var direktør. Han døde en måned etter broren og ble gravlagt i Kairo.

## Andre verv
* Medlem av Det palestinske nasjonalrådet (PNC) fra 1967.
* Hoveddelegat ved WHOs årlige *World Health Assembly* i Genève fra 1982.
* President i *Palestine Higher Council of Health (PCH)* fra 1992.
* President i *Palestine Academy for Science and Technology* (tidligere *Palestine Academy for Scientific Research*) fra 1992.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Dr. Fathi Arafats curriculum vitae ved ''Palestine Academy for Science & Technology''
Hampshire

:*Denne artikkelen omhandler grevskapet Hampshire i England. Se også [[Hampshire (andre betydninger)]].*

**Hampshire** (forkortes **Hants**) er et grevskap i England. Det ligger i regionen Sørøst-England, og grenser mot Dorset, Wiltshire, Berkshire, Surrey og West Sussex. Administrasjonsbyen er Winchester, som i middelalderen var hovedstad først i kongedømmet Wessex og deretter i England, fram til Normannernes erobring av England i 1066. Det seremonielle grevskapet består av elleve distrikter i det administrative grevskapet samt de enhetlige myndighetene Southampton og Portsmouth. De to byene ble selvstyrte i 1997.

Hampshire er et populært feriested, med flere kystbyer. New Forest og en stor del av South Downs ligger i grevskapet, og begge disse områdene er blitt nasjonalparker.

Hampshire er det største grevskapet i sørøstlige England og er fortsatt det tredje største i Storbritannia til tross for å ha mistet flere landområder enn noe annet engelsk grevskap ved alle samtidige grenseendringer. Dens største størrelse var i 1890 da Hampshire var det femte største grevskap i England. I dag utgjør det et totalt område på 3700 km² og måler omtrent 86 km øst–vest og 76 km nord–sør.

Befolkningen i Hampshire teller 1,32 millioner innbyggere (2011), en økning på 6,3&nbsp;% siden 2001, og er noe lavere enn den nasjonale økningen på 7,8&nbsp;%. Hvis Portsmouth og Southampton inkluderes er befolkningen på 1,76 millioner innbyggere.

## Historie

Hampshire har tidligere blitt kalt Southamptonshire, blant annet på kart fra viktoriansk tid. Navnet ble offisielt endret til Hampshire 1. april 1959. 

Isle of Wight ble tidligere, i seremonielle sammenhenger, regnet som en del av Hampshire, men har vært et eget administrativt grevskap siden 1890 og eget seremonielt grevskap siden 1974. Det eneste formelle administrative bånd mellom de to grevskapene er den felles politistyrken.

Under reorganiseringen av grevskapene i 1974 ble Bournemouth og Christchurch overført til Dorset.

## Referanser


## Litteratur
* Bullen, Michael et al (2010): *The Buildings of England: Hampshire (Winchester and the North)*. Yale, ISBN 978-0-300-12084-4
* Draper, Jo (1990): *Hampshire*. Wimborne: Dovecote Press. ISBN 0-946159-82-3

## Eksterne lenker
* 

* Hampshire County Council
* Bilder av Hampshire i arkivet til English Heritage
*
Hampshire (andre betydninger)

**Hampshire** kan vise til:

*Hampshire, grevskap i England
*Hampshire, landsby i Illinois, USA
*New Hampshire, delstat i USA
Rondônia

**Rondônia** er en delstat nordvest i Brasil. Delstaten grenser i vest til nabodelstaten  Acre, i nord til delstaten Amazonas, i øst til Mato Grosso og i sør til Bolivia. Delstaten hadde i 2015 et beregnet folketall på .

Delstatshovedstaden ligger i Porto Velho, som har om lag  innbyggere. Andre byer er Ji-Paraná, Ariquemes, Vilhena og Cacoal.

## Geografi
Delstaten er hovedsakelig dekket av jungel. Om lag 20 % av delstaten har imidlertid blitt snauhogd etter at omfattende nybygging begynte på 1970-tallet. Mesteparten av innbyggerne bor i eller i nærheten av byer. Delstaten er en viktig eksportør av tre og en stor produsent av kaffe og kveg.

## Historie
Rondônia er oppkalt etter Candido Rondon, som ledet flere ekspedisjoner i Brasils grenseområder tidlig i det 20. århundre. En av disse var en kanoekspedisjon i samarbeid med tidligere president i USA, Teddy Roosevelt.

Delstaten ble skilt ut fra Mato Grosso  som et føderalt territoriom i 1943 under navnet Guaporé. Dette var en del av president Getulío Vargas politikk for å sikre Brasils grenser. Territoriet ble omdøpt til Rondônia i 1956. På 1970-tallet ble det etablert et program som fikk navnet *Pólo-Noroeste*. Dette programmet skulle fremme immigrasjon til området og markerte også begynnelsen på kaffeplantasjene og kvegdriften i regionen.

*Pólo-Noroeste*-programmet økte befolkningen i Rondônia fra  i 1970 til 1,5 millioner i 2004. Med unntak av Porto Velho og Guajará-Mirim, er alle byene i delstaten bygget av nybyggere innenfor dette programmet. Etter sluttføringen av *Pólo-Noroeste*, har de føderale myndigheter startet *Planaforo*-programmet som fokuserer mer på miljø- og urbefolkningsspørsmål. Et hovedområde i dette programmet er å definere grensene for indianerreservat.

I 1980 ble vannkraftverket Samuel bygget. Dette kraftverket muliggjorde en stor økning i produksjonen av tømmer, mineraler og matvarer samt innenfor bygg og anlegg.

Rondônia ble erklært som egen delstat i 1988 og er en av Brasils yngste delstater. Frihandelsområdet Guajará-Mirim ble etablert i 1993. Dette området grenser til Bolivia og har ført til en markert økning i handelen mellom Rondônia og Bolivia.

Siden slutten av 1990-tallet har Rondônia begynt å tilrettelegge for økt turisme.  Porto Velho ligger ved Madeira-elva, som er en sideelv til Amazonas, samt at innsjøen Lago do Cuniã ligger i delstaten.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Brasils ambassade i London
* Rondonia Web
Rutland

**Rutland** er et grevskap i England. Det tilhører regionen Øst-England, og grenser mot Leicestershire, Lincolnshire og Northamptonshire.

Det er det minste tradisjonelle grevskap i England; i dag er City of London, som er mindre, også et grevskap. Den lengste distansen fra nord til sør i Rutland er bare 29&nbsp;km, mens det fra øst til vest er 27&nbsp;km. Fordi det er så lite er ikke grevskapet delt inn i distrikter, og fungerer dermed som en enhetlig myndighet, samtidig som det er et seremonielt grevskap

De viktigste byene er administrasjonsbyen Oakham og Uppingham. Midt i Rutland ligger det store reservoaret Rutland Water, som er et viktig naturreservat. Det er et overvintringssted for villfugl, og parringssted for fiskeørn. 

## Historie

i *[[Domesday Book]]* ble den nordvestlige delen av grevskapet omtalt som distriktet Rutland i Nottinghamshire, mens den sørlige delen var distriktet Wicelsea i Northamptonshire. Første gang Rutland nevnes som et eget grevskap er i 1159, men så sent som i det 14. århundre ble det fortsatt oftest regnet som et *soke*, en juridisk enhet på lavere nivå.

I 1974 ble Rutland et distrikt i Leicestershire, men 1. april 1997 ble det på grunn av krav fra befolkningen gitt tilbake sin status som eget grevskap.

## Litteratur
* Phillips, George (1912): *Cambridge County Geography of Rutland*. University Press. ASIN B00085ZZ5M.
* Rycroft, Simon; Roscoe, Barbara; Rycroft, Simon (1996): «Landscape and Identity at Ladybower Reservoir and Rutland Water» i: *Transactions of the Institute of British Geographers* **21** (3), s. 534–551. Blackwell Publishing. doi:10.2307/622595. JSTOR 622595.
* Galitzine, Prince Yuri (1986): ''Domesday book in Rutland: The Dramatis personae'' (PDF). Rutland Record Society.

## Eksterne lenker
* 
* 
* Rutland County Council
* Rutland Local History & Record Society
Rutland (andre betydninger)

**Rutland** kan vise til:

## Steder
* Rutland, grevskap i England (det opprinnelige Rutland som andre steder er oppkalt etter)
* Rutland (Illinois) i USA
* Rutland (Massachusetts) i USA
* Rutland (New York) i USA
* Rutland (Ohio) i USA
* Rutland (Vermont) i USA
* Rutland County i Vermont, USA

## Annet
* *[[Rutland (roman)|Rutland]]*, roman av Jonas Lie
* Rutlandbanen, jernbanelinje i New England i USA.
Samar (provins)

**Samar** er en filippinsk provins i regionen Eastern Visayas i landsdelen Visayas. Den omfatter den vestlige delen av øya Samar. Den grenser i nord mot provinsen Northern Samar, og i øst mot provinsen Eastern Samar. Provinssetet er i Catbalogan.

## Navn
Den eldre provinsen Samar omfattet hele øya, men ble delt i tre deler som fikk navnene Eastern Samar, Northern Samar og Western Samar. I 1969 ble provinsnavnet Western Samar endret til Samar.

## Politisk inndeling
Samar er delt i 1 bykommune (city) og 25 "municipalities" (landkommuner).

### Bykommune (city)
*Calbayog City

### Landkommuner (municipalities)

## Eksterne lenker
*
Northern Samar

**Northern Samar** er en filippinsk provins i regionen Eastern Visayas i landsdelen Visayas. Den omfatter den nordlige delen av øya Samar. Den grenser i sør mot provinsene Samar og Eastern Samar. Provinssetet er i Catarman.

## Historie
Mellom 1599 og 1605 bygde misjonærer tilhørende jesuittordenen en misjonsstasjon i Palapag midt i ibabao-folkets område. Jesuittene ble på stedet til sent på 1700-tallet, til deres plass ble overtatt av andre katolske misjonærer, fra fransiskanerordenen.

Ettersom San Bernardino-stredet ble til en hovedled for den spanske galliontrafikk over Stillehavet mellom Acapulco i Mexico og  Manila på de filippinske øyer, ble det anlagt en havn i Palapag. Her kunne de tungt lastede gallioner fra Manila ta tilflukt ved ugunstige vindretninger eller opprørt sjø før de la  ut på selve stillehavsoverfarten.

Tidlig på 1600-tallet ble det sendt skipsbyggere fra Palapag til Cavite, der de skulle hjelpe til med byggingen av gallioner og andre skip. Det kom da i 1649 til et opprør blant rekruttene, som ikke ville ha mer kommandering over deres liv fra spansk side. Opprøret fikk gjenklang i store deler av landsdelene Visayas og Mindanao. Anføreren på Samart var waray-helten Juan Ponce Sumuroy, og derfor kalles stridighetene også **Sumuroy-opprøret**. Oppstanden spredte seg også nordover til Albay og sør til Mindfanaus nordkyst, og så til Cebu. Den pågikk i ett år før den spanske kolonimakt klarte å underkue den.

Byen Capul, på øya av samme navn, var fra 1848 til 1852 sete for Samars regjering. Capul het tidligere *Abak*, etter dens tidligere hersker fra øya Java, som hadde tatt med seg de første nybyggere dit. Capul er del av provinsen Northern Samar. Navnet er avledet fra *Acapulco*.

I 1898, tidlig under den filippinsk-amerikanske krig, landet amerikanske soldater på Catarmans strender, og gikk til kamp mot en filippinsk styrke under general Vicente Lukban. Filippinerne kjempet med enkle slagvåpen, som *[[Bolo (kniv)|bolo]]*-kniver, og med selvlagede skytevåpen -  *paltiks*, mens amerikanerne hadde kanoner og moderne skytevåpen. Nederlaget var ikke til å unngå, men filippinerne klarte å trekke seg unna og gikk over til geriljakrig mot amerikanerne. En av de mer betydelige kamphandlinger mot amerikanerne på den nåværende provinsens område var beleiringen av Catubig.

Under annen verdenskrig organiserte Samars befolkning frivillge styrker som skulle delta i kampen mot japanerne. Kontingenten ble del av den filippinske nasjonalgarde i Manila.

Flere år etter uavhengigheten fikk kongressmennene Eladio T. Balite fra det nordlige Samar, og Felipe J. Abrigo fra det øslige Samar ved *Republic Act 4221* vedtatt en delingsplan av Samar i tre. Loven ble ratifisert ved folkeavstemning den 9. november 1965, og delte øya Samar i tre provinser: Northern Samar, Eastern Samar og Western Samar.

## Politisk inndeling
Northern Samar er delt i 24 «municipalities» (landkommuner).

### Landkommuner (municipalities)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Programmering

**Programmering** består av å designe, skrive, teste, feilsøke og vedlikeholde kildekoden til et program som skal tolkes av en datamaskin. Personen som foretar seg programmering kalles en programmerer eller utvikler. Utvikleren skriver kode etter en spesifikk syntaks som inneholder instruksjoner på hvordan programmet skal oppføre seg og hvilke kalkulasjoner det skal gjøre.

Man skiller som regel ut nivåene man skriver kode i lavnivå- og høynivåprogrammering, men også markeringsspråk. Kort sagt består lavnivå-programmering av koding hvor det er svært få abstraksjoner, eller lag, mellom koden utvikleren skriver og instruksjonene som maskinen leser. Et eksempel på lavnivåprogrammering er maskinkode, mens programmering i høynivå vil for eksempel være Java eller C++. For markeringsspråk så blir dette ikke sett som programmering fordi dette ikke tillater å definere prosesser. 

Ada Byron Lovelace var den første som beskrev hvordan en maskin kunne programmeres.

## Se også
* Programmeringsspråk

## Eksterne lenker
*
Inger

**Inger** er et kvinnenavn med norrønt opphav. Det kan være en kortform av *[[Ingegerd]]*, som er dannet av det norrøne navnet *Ingigerðr*, «Ing» og «gård». Det kan også være en kortform av *[[Ingrid]]*, som er dannet av *Ing* og *fríðr* og betyr «vakker».

*Inger* har navnedag 26. februar i Norge og Danmark, 9. oktober i Sverige og 5. oktober i Finland.

*Inger* er tidligere også brukt som et mannsnavn. Det var en gammelsvensk dialektform av *[[Ingvar]]*.

## Utbredelse
*Inger* er et vanlig navn i hele Skandinavia og på Grønland. Navnet er første gang kjent brukt i Sverige i 1561.

*Inger* var et mye brukt navn på nyfødte jenter i Sverige i perioden 1940&ndash;1959, og i Norge i perioden 1920-1960, med en topp i 1945.

I 2005 var det over 34&nbsp;000 kvinner i Norge som het *Inger* til fornavn, over 8&nbsp;000 av disse hadde *Inger* som eneste fornavn. Inger er dermed det nest mest brukte kvinnenavnet i Norge, etter Anne.

Det er også det femte mest brukte navnet uavhengig av kjønn, etter *[[Anne]]*, *[[Jan]]*, *[[Per (navn)|Per]]* og *[[Bjørn (navn)|Bjørn]]*. *Inger* er i Norge mest brukt i kombinasjon med andre fornavn. De vanligste kombinasjonene var i 2005: *[[Inger-Lise]]*, *[[Inger-Johanne]]* og *[[Inger-Marie]]*.

I 2003 var det ca. 80&nbsp;000 personer med *Inger* som fornavn i Sverige. I Danmark var det i 2007 over 28&nbsp;000 kvinner med navnet *Inger*.

|}

## Bruk av navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Inger Ottesdotter Rømer til Austråttborgen (ca. 1475-1555), norsk kvinne kjent fra skuespillet Fru Inger til Østråt av Henrik Ibsen
* Inger Hagerup (1905–1985), norsk forfatter
* Inger Louise Valle (1921–2006), norsk politiker
* Inger Waage (1923–1995), norsk keramiker
* Inger Sitter (1929–2015), norsk billedkunstner
* Inger Wahlöö (1930–2005), svensk journalist og forfatter
* Inger Christensen (1935–2009), dansk forfatter
* Inger Teien (1937–2025), norsk skuespiller
* Inger-Lise Skarstein (f. 1937), norsk politiker
* Inger Alfvén (1940–2022), svensk forfatter
* Inger Aufles (f. 1941), norsk langrennsløper
* Inger Davidsson (f 1944), svensk politiker, partisekretær for Kristdemokraterna
* Inger Lise Rypdal (f. 1949), norsk artist
* Inger Elisabeth Hansen (f. 1950), norsk lyriker
* Inger Sandlie (f. 1953), norsk professor i biokjemi
* Inger Nilsson (f. 1959), svensk skuespiller kjent for sin rolle som Pippi Langstrømpe
* Inger Helene Nybråten (f. 1960), norsk langrennsløper
* Inger Bråtveit (f. 1978), norsk forfatter
* Inger Lise Hansen (f. 1981), norsk politiker

## Annen bruk av navnet
På engelsk er *Inger* personnavnet på et vest-finsk folk som bodde i Ingermanland, der St. Petersburg senere ble bygget. Se også ingrere.

På tysk betyr *Inger* slimål.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Nottinghamshire

**Nottinghamshire** (forkortes **Notts**) er et grevskap i England. Det ligger i regionen Øst-Midlands, og grenser mot South Yorkshire i nordvest, Lincolnshire i øst, Leicestershire i sør og Derbyshire i nordøst.

Det seremonielle grevskapet består av syv distrikter i det administrative grevskapet og den enhetlige myndigheten Nottingham, som ble selvstyrt i 1998. Nottingham er allikevel fortsatt administrasjonsby for grevskapet, men administrasjonen sitter utenfor området de styrer og er basert i West Bridgford i borough Rushcliffe ved en lokalisering som er rett ved Nottingham på den motsatte side av elven Trent.

I 2011 var det beregnet at grevskapet hadde en befolkning på 785 800 innbyggere. Over halvparten av befolkningen bor byområdet Stor-Nottingham (utbygde urbane område) og som fortsetter inn i Derbyshire.

## Kultur
Nottinghamshire er lokaliseringen til slektshjemmet til poeten Lord Byron, Newstead Abbey, som han solgte i 1818. Det er i dag eid av byen Nottingham og åpen for besøkende. Den i sin tid beryktede forfatteren, men i dag rehabilitert, D. H. Lawrence, var fra Eastwood i Nottinghamshire. Toton var fødestedet til den engelske folkesangeren og låtskriveren Anne Briggs, kjent for hennes sang «Black Waterside».

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Visit Nottinghamshire 
* Nottinghamshire County Council
Margarethe von Trotta

**Margarethe von Trotta** (født 21. februar 1942 i Berlin) er en tysk filmregissør, skuespiller og manusforfatter.

## Filmografi
### Film
* *[[Katharina Blums tapte ære (film)|Katharina Blums tapte ære]]* (1975)
* *Christa Klage vaknar opp* (1978)
* *Søstrene eller lykkens balanse* (1979)
* *[[Blodets bånd]]* (1981)
* *Vanviddets terskel* (1983)
* *Rosa Luxemburg* (1986)
* *Felix* (1987)
* *Fürchten und Lieben* (1988)
* *Løftet* (1994)
* *Paura e amore* (1988)
* *[[Tilbakekomsten]]* (1990)
* *Den lange stillheten* (1993)
* *Rosenstraße* (2001)
* *Hanna Arendt* (2012)

### Fjernsyn
* *Winterkind* (1997)
* *Mit fünfzig küssen Männer anders* (1998)
* *Dunkle Tage* (1999)
* *Jahrestage/Aus dem Leben von Gesine Cressphal* (2000) (mini TV-serie)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Maria Schrader

**Maria Schrader** (født 27. september 1965 i Hannover) er en tysk skuespillerinne, utdannet ved Max-Reinhardt-Seminar i Wien.

Maria Schrader har regissert filmen *«Liebesleben» (Kjærlighetsliv)*. Hun skrev også manus, spilte en rolle og produserte filmen. Hun har også skrevet andre filmmanus: «RobbyKallePaul», «I was on Mars», «Stille Nacht» og «Meschugge». Hun medregisserte «I was on Mars» sammen med Dani Levy som hun var gift med på den tiden og fram til 1999. Schrader har et barn sammen med regissør Rainer Kaufmann, en datter hun har oppkalt etter Felice, en skikkelse i filmen «Aimée & Jaguar».

Schrader var medlem av juryen ved Berlin International Film Festival i 2000.

## Filmografi
* *I was on Mars*, 1992, *Silva*
* *Burning Life*, 1994, *Anna*, med Anna Thalbach, Max Tidof
* *Keiner liebt mich*, 1995, *Fanny Fink*, Regi: Doris Dörrie, mit Elisabeth Trissenaar
* *[[Der Unfisch]]*, 1997, *Sophie Moor*, Regi: Robert Dornhelm, Buch: Michael Köhlmeier, med Eva Herzig, Andreas Lust, George Tabori, Georges Kern, Désirée Nosbusch, August Schmölzer, Karl Merkatz, Dolores Schmidinger, Bibiane Zeller, Ida Krottendorf, Rudolf Wessely
* *Bin ich schön?*, 1998, *Elke*, Regi: Doris Dörrie, med Marie Zielcke, Carla Weindler, Julian Messner, Suzanne von Borsody, Franka Potente, Gustav-Peter Wöhler, Steffen Wink, Anica Dobra, Iris Berben, Oliver Nägele, Dietmar Schönherr, Uwe Ochsenknecht
* *[[Aimée und Jaguar]]*, 1999, *Felice Schragenheim (Jaguar)*, Regi: Max Färberböck, med Heike Makatsch, Juliane Köhler, Johanna Wokalek
* *[[Emil und die Detektive]]*, 2001, *Pastorin Hummel*
* *Väter*, 2002, *Melanie Krieger*, Regi: Dani Levy, med Sebastian Blomberg, Christiane Paul
* *Rosenstraße*, 2003, *Hannah Weinstein*, Regi: Margarethe von Trotta, med Katja Riemann, Jutta Lampe
* *Schneeland*, 2005, *Elisabeth*, med Joachim Król, Susanne Lothar, Ulrich Mühe
* *[[Deutschland 83]]*, 2015, *Lenora Rauch*.

## Utmerkelser

* Max-Ophüls-Preis 1992
* Bayerischer Filmpreis 1994, 1998

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Lockheed U-2

**Lockheed U-2** er et amerikansk rekognoseringsfly som ble utviklet med utgangspunkt i jagerflyet F-104 Starfighter og produsert av Lockheed Corporation. Rekognoseringsflyet fløy svært høyt, og på den tid da det ble satt i drift mente man at det ikke fantes luftforsvarssystemer som kunne nå det. Flyet ble i 1960 involvert i en internasjonal episode over sovjetisk luftrom da det ble skutt ned på vei fra Pakistan til Norge (Bodø)

U-2 fløy første gang over sovjetisk luftrom 4. juli 1956. Man antok at om man fløy høyere enn 50&nbsp;000 fot kunne ikke sovjetiske jagerfly nå opp til flyet og skyte det ned, og i begynnelsen var dette en riktig antakelse.

## U2-affæren

Den 1. mai 1960 startet piloten Francis Gary Powers fra den amerikanske flystasjonen i Peshawar i Pakistan for å fly over sovjetisk luftrom til Bodø hovedflystasjon, og denne gangen ble flyet for første gang angrepet av sovjetiske luftvernmissiler, som lyktes å få flyet ned i nærheten av byen Sverdlovsk. En salve på hele 14 missiler ble avfyrt, en av dem traff og skjøt ned et sovjetisk jagerfly, men ingen av dem traff selve U-2 flyet. Trykkbølgen fra eksplosjonene da missilene eksploderte lyktes imidlertid med å gi flyet svært alvorlige skader, og flyet begynte umiddelbart å gå i oppløsning. Den amerikanske regjeringen forsøkte i begynnelsen å bortforklare dette med at det var et værobservasjonsfly som hadde fløyet feil. Flygeren Gary Powers valgte imidlertid å fortelle sannheten om oppdraget, noe som førte til at forholdet mellom USA og Sovjetunionen ble betydelig forverret.

## Spesifikasjoner

## Eksterne lenker
* 
* Unlimited horizons : design and development of the U-2
* U-2 ved Norsk Luftfartsmuseum, Bodø
Claus von Amsberg

**Claus Georg Wilhelm Otto Friedrich Gerd von Amsberg** (1926–2002) var en tysk diplomat. Han giftet seg med dronning Beatrix av Nederland den 10. mars 1966, og fikk tittelen prins av Nederland, Jonkheer (junker) van Amsberg.

Beatrix og Claus fikk tre barn; Willem-Alexander av Nederland, Johan Friso av Oranien-Nassau og Constantijn av Nederland.

Prins Claus ble i 1968 tildelt storkors med kjede av St. Olavs Orden.

## Referanser
East Sussex

**East Sussex** er et grevskap i England. Det ligger i regionen Sørøst-England, og grenser til Kent, Surrey og West Sussex. Mot sør ligger Den engelske kanal. Administrasjonsbyen er Lewes.

I 1888 ble det tradisjonelle grevskapet Sussex delt i to administrative områder, med hvert sitt grevskapsråd. Sussex besto likevel som et seremonielt grevskap inntil 1974, da dette også ble delt i to etter den administrative grensen. Området Mid Sussex ble lagt under West Sussex.

Det seremonielle grevskapet East Sussex består av fem distrikter i det administrative grevskapet samt den enhetlige myndigheten Brighton and Hove, som ble selvstyrt i 1997 og fikk status som *city* (se bystatus) i 2000.

## Historie
East Sussex er en del av det historiske grevskapet Sussex som har sine røtter i middelalderriket til sørsakserne som etablerte seg selv der på 400-tallet etter at romerne hadde forlatt Britannia. Det er rikt med arkeologiske levninger, særlig i opplandene. Områdets lokalisering ved kysten gjorde det utsatt for invasjoner, inkludert romerne, senere norrøne vikinger og normannere. Eldre tradisjonelle industrier har vært fiske, jernframstilling, og handel med ull, nå enten forsvunnet og minsket.

Selv om navnet Sussex er avledet fra den saksiske perioden mellom 477 og 1066, går historien til den menneske bosetningen i Sussex tilbake til paleolitikum, eller den eldre steinsalder. Sussex har vært bosatt siden den gang og selv om det har vært et framgangsrikt land, men har også vært underlagt ulike forfølgelser, kriger, invasjoner, politisk uro og migrasjoner gjennom hele sin lange historie.

## Geologi
Fra en geologisk synsvinkel er East Sussex en del av Wealds sørlige antiklinale fold: South Downs, en rekke av moderate krittåser som strekker seg over den sørlige delen av grevskapet fra vest til øst og har sin parallell i Kent ved North Downs. I nord ligger parallelle daler og høyder, den høyeste er selve Weald, bestående av Hastings Beds (en geologisk enhet) og Wealden Clay. Sandsteinene og leire møter havet ved Hastings; North og South Downs ved Beachy Head.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Bilder fra East Sussex hos arkivet til English Heritage
The $5.98 E.P.: Garage Days Re-Revisited

***The $5.98 EP: Garage Days Re-Revisited*** er en EP som ble gitt ut av gruppen Metallica på plateselskapet Elektra Records i 1987. Dette var Metallicas første utgiving etter at Cliff Burton døde i september 1986, med Jason Newsted som erstatter.

Plata ble sjeldnere og sjeldnere med åra, men innholdet ble tilgjengelig igjen med utgivelsen av Garage Inc. i 1998.

Ordet «re-revisited» uttrykker det samme som «på gjen-gjensyn», noe som spiller på at bandet i 1984 hadde kalt B-siden til «Creeping Death» for *Garage Days Revisited*, da den inneholdt covere av favoritter fra tiden i enklere øvingslokaler – typisk garasje.

## Innhold

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Separations

***Separations*** er et album av Pulp, deres tredje studioalbum. Plata ble innspilt i 1989, sterkt inspirert av acid house-musikk. Den ble ikke gitt ut før Pulp hadde skiftet plateselskap og så smått begynt å få litt oppmerksomhet. Singelen *«My Legendary Girlfriend»* ble NMEs *single of the week* i 1991.

## Sporliste
#«Love Is Blind»
#«Don't You Want Me Anymore?»
#«She's Dead»
#«Separations»
#«Down By the River»
#«Countdown»
#«My Legendary Girlfriend»
#«Death II»
#«This House Is Condemned»
Alle sanger er skrevet av Pulp.

## Personell
* Jarvis Cocker – vokal, gitar
* Russell Senior – gitar, fiolin
* Candida Doyle – keyboards
* Steve Mackey – bass
* Nick Banks – trommer

## Eksterne lenker
*
Gloucestershire

**Gloucestershire** (forkortes **Glos**) er et grevskap i England. Det tilhører regionen Sørvest-England og grenser mot grevskapene Herefordshire, Oxfordshire, Worcestershire, Warwickshire og Wiltshire, samt Gwent i Wales. Administrasjonsbyen er Gloucester.

Deler av Cotswold Hills og dalen Severn renner gjennom, og hele Forest of Dean, ligger i Gloucestershire. 

Bristol har vært en del av Gloucestershire, men i 1373 ble byen et eget grevskap. South Gloucestershire ble en del av grevskapet Avon i 1974. Da dette grevskapet ble oppløst i 1996, ble området en enhetlig myndighet, og del av det seremonielle grevskapet Gloucestershire.

Den store Royal Air Force basen RAF Fairford ligger ved landsbyen Fairford i Gloucestershire. Denne ble kjent da den var hjemmebase for de amerikanske B-52 flyene som deltok under Gulfkrigen.

## Historie
Gloucestershire er et historisk grevskap som er omtalt i *[[Den angelsaksiske krønike]]* for 900-tallet, skjønt områdene Winchcombe og Forest of Dean ble ikke lagt til før på slutten av 1000-tallet. Gloucestershire inkluderte opprinnelig Bristol, den gang en liten by. Det rurale samfunnet flyttet til havnebyen som Bristol etter hvert ble til, og byens befolkning vokste stort, særlig under innflytelse av den industrielle revolusjon. Bristol ble et grevskap i egen rett, adskilt fra Gloucestershire og Somerset i 1373. Den ble senere en del av grevskapet Avon fra 1974 og til 1996.

## Litteratur
* Rudder, Samuel (1779): *A New History of Gloucestershire*. Opptrykk: Nonsuch Publishing, 2006. ISBN 1-84588-023-4 (Fri nedlasting som PDF: ''A New History of Gloucestershire'')

## Eksterne lenker
* 
* Gloucestershire County Council, nettsted for de lokale myndigheter
* 
* Bilder fra Gloucestershire i arkivet til English Heritage
Worcestershire

**Worcestershire** (forkortes **Worcs**) er et grevskap i England. Det ligger i regionen Vest-Midlands, og grenser mot Herefordshire, Shropshire, Staffordshire, West Midlands, Warwickshire og Gloucestershire. Det er ingen enhetlige myndigheter, så det seremonielle og det administrative grevskapet har samme grenser.

I vest ligger Malvernfjellene og byen Malvern, kjent for kurbad og produksjon av biltypen Morgan. Den vestlige delen av fjellene tilhører Herefordshire. De viktigste elvene i Worcestershire er Severn og Avon.

Bortsett fra Worcester og noen større byer i nord, spesielt Kidderminster og Bromsgrove, består grevskapet mest av landlige områder. Dyrking av frukt og humle er tradisjonelle næringsveier, men det har vært en nedgangstid etter andre verdenskrig. Rundt Eveshamdalen sør i grevskapet er det fortsatt så mange frukthager at Den britiske automobilforeningen har skiltet en rute som kalles *Blossom trail*. Våpenskjolet til Worcester har tre svarte pærer, som viser til den nå sjeldne pæresorten *Worcester Black Pear*. Andre fruktsorter som kommer fra området er eplet *Worcester Pearmain* og plommen *Pershore*; sistnevnte har navn etter byen Pershore. Andre kjente produkter er Worcestershiresaus og porselensprodukter.

## Historie

I romersk tid ble Droitwich Spa et viktig produksjonssenter for salt, og en romersk vei ble lagt gjennom byen. Worcestershire var i angelsaksisk tid sentrum for det tidlige engelske kongeriket Hwicce. Det ble absorbert av kongedømmet Mercia i løpet av600-tallet og deretter av det forente kongeriket England fra 927 til 1707. Det var et adskilt ealdormanskap kortvarig på 900-tallet før det ble en del av jarledømmet Mercia på 1000-tallet.

Worcestershire har vært åstedet for to viktige slag: Slaget ved Evesham 4. august 1265, hvor Simon de Montfort falt, og slaget ved Worcester i 1651 hvor Oliver Cromwell og parlamentarianerne beseiret en skotsk styrke som kjempet for monarkiet.

Verdens eldste kontinuerlig utgitte avis, *[[Berrow's Journal]]*, har blitt utgitt i Worcestershire siden 1690.

I 1974 ble Worcestershire slått sammen med Herefordshire til det administrative grevskapet Hereford and Worcester, men dette ble delt opp i 1998. De nye grensene varierer noe fra grensene før 1974.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Worcester City
* Worcestershire County Council main site
Mindretallsregjering

I et parlamentarisk system skilles det mellom **mindretallsregjeringer** og flertallsregjeringer. Mindretallsregjeringer kjennetegnes ved at de ikke har et avklart flertall bak seg i parlamentet. I praksis betyr dette ofte at det eller de partiene som inngår i regjeringen tilsammen har færre enn halvparten av representantene i parlamentet. 

Mindretallsregjeringer kan ha uttalt støtte fra flere partier i parlamentet, slik at det parlamentariske grunnlaget er avklart. Ofte vil dette ikke være tilfellet, og regjeringen må søke støtte fra sak til sak.

I land med forholdstallsvalg, som Norge og Sverige, vil ofte mange partier være representert i parlamentet, og det kan være  vanskelig å etablere en flertallsregjering. I land med flertallsvalg, som USA og Storbritannia, vil det som regel være færre partier som blir representert i parlamentet, og flertallsregjeringer vil være vanligere.

## Mindretallsregjeringer i Norge
I Norge må en regjering i dag ha minst 85 mandater for å ha flertall. Alle regjeringer siden 1971 har vært mindretallsregjeringer, med tre unntak: Kåre Willochs regjering fra juni 1983 til etter stortingsvalget i 1985, Jens Stoltenbergs andre regjering fra 2005 til 2013 og Erna Solbergs regjering fra 22. januar 2019 til 24. januar 2020. 

Det er ulike grunner til at et mindretall på Stortinget klarer å danne regjering. Fløypartier som for eksempel SV og Fremskrittspartiet har i sine posisjoner sittet i vippeposisjon og hatt stor påvirkningskraft i mange stortingsvalg. Partiet Høyre har siden stortingsvalget 2013 vært avhengig av Fremskrittspartiet for å danne en potensiell flertallsregjering.  Arbeiderpartiet har på sin side vært avhengig av støtte fra SV.

## Se også
* Flertallsregjering
* Samlingsregjering
* Storkoalisjon

## Referanser
Storjury

En **storjury** er et juridisk redskap for å gjennomføre rettslige forundersøkelser. Storjuryer blir brukt for å etterforske angivelige lovbrudd, granske bevis, avhøre vitner og til slutt avgjøre om det er tilstrekkelig bevis til å reise tiltale. Storjuryer har ofte makt til å tvinge vitner til å avgi forklaring ved at vitner som nekter å forklare seg kan fengsles eller bøtelegges for «forakt for storjuryen» inntil de avgir forklaring.

Under en storjurys saksgang er hverken anklagede eller deres forsvarer til stede, og dette er et av de tyngste argumentene mot bruk av storjuryer.

På den annen side bidrar storjuryer til at en anklager ikke kan trakassere folk ved grunnløs rettsforfølgelse.

Etter at den australske delstaten Victoria avviklet ordningen med storjury i 2009 er det nå kun USA og Liberia (tidligere amerikansk koloni) som har storjuryer. I USA er bruk av storjuryer obligatorisk i alvorlige føderale straffesaker. Slike storjuryer har mellom 16 og 23 medlemmer.

England, Australia, New Zealand og Canada hadde tidligere storjury, men har avviklet bruken i løpet av de 20. og 21. århundrene.

Storjury er ikke i bruk i norsk rettsvesen.

## Referanser