open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bakkebø kirke

**Bakkebø kirke** er en korskirke fra 1960 i Eigersund kommune, Rogaland fylke. Bygget ble tegnet av arkitektene Arnstein Arneberg og Olav S. Platou, og kirken ble innviet 29. mai 1960. Den har 400 sitteplasser. Byggverket er i betong.

Bakkebø kirke ble bygget som en del av den nå nedlagte Bakkebø sentralinstitusjon for psykisk utviklingshemmede. Etter HVPU-reformen ble den overført til kommunen og brukes til en månedlig gudstjeneste samt konfirmasjonsundervisning.

Altertavlen er utformet av Arneberg, skåret av Sven Valevatn og malt av Anders Ragnvald Andersen. Den har fire nisjer med evangelistfigurer og i midten et bilde malt av Harald Kihle.

Orgelet er bygget av Jehmlich Orgelbau i 1974, og de to klokkene er støpt av Olsen Nauen Klokkestøperi.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Artikkel på Dalane Folkemuseums temasider om Bakkebø 
* Eigersund kyrkjelege fellesråd – Bakkebø kirke
* 
* 
* Egersund – Uoffisiell hjemmeside – litt om Bakkebø
Winds Hot & Cool

**Winds Hot & Cool** (etablert 1982 i Oslo, nedlagt 1985) var en norsk jazzoktett, bestående av
initiativtaker Brinck Johnsen saksofon, samt
Elin Rosseland vokal,
Rune Nicolaysen saksofon,
Ditlef Eckhoff trompet,
Christian Reim/Ola Calmeyer piano,
Tom Olstad/Ole Jacob Hansen trommer.
Den var opprinnelig kalt **Brinck Johnsen oktett**.

## Utgivelser
**Nostalgia up to date* (Hot Club Records, 1984).

## Eksterne lenker
*
Eigerøy kirke

**Eigerøy kirke** er en arbeidskirke fra 1998 i Eigersund kommune, Rogaland fylke.

Bygget har en fortid som havnelager i Stavanger frem til 1980. Det ble ombygd og innviet som kirke 30. august 1998.

## Eksterne lenker
* Kirkens nettsted
* Eigersund kirkelige fellesråd
Brandenburger Tor (sang)

«**Brandenburger Tor**» er en sang skrevet og framført av artisten Ketil Stokkan. Sangen vant Melodi Grand Prix 1990 og var det norske bidraget i Eurovision Song Contest 1990.

## Melodi Grand Prix
Melodien var først ut i den norske finalen i Oslo lørdag 24. mars 1990. Den tok seg videre til superfinalen og vant til slutt klart foran blant andre Jahn Teigen og Tor Endresen. Dette var Stokkans andre seier i Melodi Grand Prix, og han fikk en pengepremie på 50 000 kroner for seieren. Han representerte også Norge i den internasjonale finalen i Zagreb 5. mai.

## Eurovision Song Contest
I Eurovision Song Contest var «Brandenburger Tor» det niende bidraget i startfeltet, etter Island og før Israel. De europeiske juryene lot seg imidlertid ikke imponere av sangen eller budskapet. Norge endte på delt 21. og sisteplass sammen med Finland. «Brandenburger Tor» fikk 8 poeng: 4 fra Israel, 3 fra Irland og 1 fra Danmark. Dette var sjuende gang Norge kom sist i konkurransen.

## Teksten

Sangen er inspirert av Berlinmurens fall, og Stokkan synger om begeistringen mange europeere følte da muren falt og Berlin – og Europa – ble gjenforent. Tittelen viser til triumfbuen Brandenburger Tor, som under den kalde krigen lå på grensen mellom øst og vest og symboliserte både delingen og gjenforeningen.

Utdrag fra sangen (refreng):

## Referanser
Purnatsj

**Purnatsj** (russisk: Пурнач) er ei sideelv til elva Ponoj på Kolahalvøya i Russland. Purnatsj ligger sør for hovedelva og løper parallelt med denne helt til elvene løper sammen, ca. 50 kilometer fra Ponojs utløp i Kvitsjøen.

## Referanser
Helleland kirke

**Helleland kirke** er en langkirke fra 1832 på Helleland i Eigersund kommune, Rogaland fylke.

Byggverket er i tre og har 500 plasser. Den var hovedkirke i Helleland prestegjeld inntil 1988, men fra 1988 er den som kirke under Eigersund fellesråd en av flere soknekirker i Dalane prosti. Det har stått kirke på Helleland siden middelalderen.

## Inventar
I begynnelsen ble det brukt et enkelt trekors istedenfor altertavle. I 1905 fikk kirken i gave en altertavle malt av sokneprest Thorvald Egidius Isaachsen. Tavlen fikk ny omramming i 1932, da kirken ble restaurert og fikk ny prekestol snekret av Nils Møgedal. Kirken har fått overført dåpsfatet og en rekke andre inventargjenstander fra gamlekirken.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Helleland menighet
* 
* 
* Eigersund kirkelige fellesråd – Helleland kirke
Barbette

**Barbette** [-bet'] (fr.: etter artilleristenes skytshelgen, den hellige Sankta Barbara). En foreldet og utsatt form for oppstilling av tyngre skyts. På land oppstilles kanonaffutasjen på en dreieskive bak et lavt brystvern. Bla. brukt på Torgauten fort. På skip betegnet «barbette» et lavt pansertårn uten tak. Kanonen skyter over brystvernet eller kanten av panseret. Kanonen på Hauk-klassen motortorpedobåter er et nyere eksempel på en barbettemontert kanon på et fartøy. 

Betegnelsen benyttes fortsatt i en litt annen betydning. Hovedtårnene på større fartøyer som «Bismarck» er plassert en rund, tønneformet, pansret «sjakt» i fartøyet. Tårnet hviler på en kulelagerkrans på kanten av barbetten og siderettes langs en tannkrans. Slike tårn har en omfattende underbygning helt ned til magasinene i bunnen av fartøyet. Alt dreier med tårnet. Tårnet er ikke festet til skroget, det står kun i kraft av sin egen vekt. Derved vil tårnet falle av dersom fartøyet kantrer, noe som skjedde med «Bismarck» der en ser skisser av vraket med gapende *barbetter* etter tårnene *Anton* og *Bruno* fra da dr.&nbsp;Robert Ballard gjenfant «Bismarck».
Fogn kirke

**Fogn kirke** (Fogn kyrkje) er en arbeidskirke fra 1991 i Finnøy kommune, Rogaland fylke.

Byggverket er i tre og har 190 plasser.

Det er kirkegård like øst for kirken.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Menighetens egen nettside
* Stavanger kirkelige fellesråd
Bo Kaspers Orkester

**Bo Kaspers Orkester** er et svensk jazz-/rockeband som ble dannet i 1991 bestående av Bo Kasper Sundström (vokal og gitar), Fredrik Dahl (trommer), Michael Malmgren (bass), Mats Schubert (tangenter og gitar). Gitaristen Lars Halapi var medlem i gruppen fra 1991 til 1996.

Bo Kaspers har til sammen solgt over én million CD-er på verdensbasis.

## Diskografi
### Album
*1993: *Söndag i sängen*
*1994: *På hotell*
*1996: *Amerika*
*1998: *I centrum*
*2000: *Hittills* (samleplate)
*2001: *Kaos*
*2003: ''Vilka tror vi att vi är''
*2004: *Sto-Gbg* (live-DVD)
*2006: *Hund*
*2008: *8*
*2009: *Samling*
*2010: *New Orleans*
*2012: *Du borde tycka om mig*
*2015: *Redo att gå sönder*
*2019: *23:55*

### Singler
#### Fra «Söndag i sängen»
*Det går en man omkring i mina skor (1992)
*Söndag i sängen (1992)
*Köpenhamn (1993)
*Ni bad om det (1994)

#### Fra «På hotell»
*Mindre smakar mer (1994)
*Puss (1994)
*Hon är så söt (1994)
*Ingenting alls (1995)

#### Fra «Amerika»
*Amerika (1996)
*Ett & noll (1996)
*Vi kommer aldrig att dö (1997)
#### Fra «I centrum»
*Önska dig en stilla natt (1997)
*Undantag (1998)
*Svårt att säga nej (1999)
*Semester (1999)
*Allt ljus på mig (1999)
#### Fra «Kaos»
*Ett fullkomligt kaos (2001)
*Människor som ingen vill se (2002)
#### Fra «[[Vilka tror vi att vi är]]»
*Långsamt (2003)
*Dansa på min grav (2003)

#### Fra «Hund»
*I samma bil (2006)
*En Man Du Tyckte Om (2007)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Fylkesvei 7094

**Fylkesvei 7094 (Fv7094)** går mellom Valøya og Lyngsnes i Nærøysund kommune. En ferjeforbindelse til øya Borgan er del av fylkesveien.

Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 509 (Nord-Trøndelag).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Jørstad kirke

**Jørstad kirke** (Jørstad kyrkje) er en langkirke fra 1928 (vigslet til kapell 14.10.1928) på Ombo i Stavanger kommune, Rogaland fylke.

Byggverket er i tre og har 150 plasser. Kirka er bygd i "ny-klassisistisk" stil, med nær kvadratisk grunnplan og kortilbygg i aust. Utvendig har kirka kvitmåla stående panel. Etter maling høsten 1994 har kirka fått et interiør i blåtoner.

Jørstad kirke er en del av Sjernarøy sokn. Her er gudstjenester om lag en gang i måneden.

Det er gravplass sør for kirken og på den andre siden av fylkesvei 4690.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* Stavanger kirkelige fellesråd
* Menighetens egen nettside
Blacktööth

**Blacktööth** er en tegneserie av Torbjørn Lien, skaperen av den mer kjente tegneserien Kollektivet.

Blacktööth handler om black metal-bandet til Ronny, en av hovedpersonene i Kollektivet. Serien har ellers lite eller ingenting med Kollektivet å gjøre. Den er også tegnet i en litt annen stil enn Kollektivet.

Blacktööths line up er:
* *Ronny*: Gitar og vokal
* *Svein-Børge*: Bass
* *Metal-Egil*: Trommer

Ellers finnes ulike bifigurer i serien, som bandets roadie *Roadie-Reidar*, plateprodusenten *Mikse-Magne* demonen *Pilse-Bob*, som til stadig får trøbbel hos sjefen sin på grunn av Ronny og gjengen hans, og som selv skaffer bandet en del problemer, og selvfølgelig Satan sjøl. 

Blacktööths karakterer og miljø har tidligere blitt gjengitt i serien Kollektivet, senest i Kollektivet-albumene *Tiotusen döda rosor* og *En gave til Balder*, begge utgitt i 2006.

Blacktööth startet i bladet M i 2006, og gikk senere noen år fast i seriebladet Kollektivet, begge utgitt av Schibsted.

Høsten 2023 startet serien som en nettserie under navnet **Blacktööth Quest**.

## Referanser
Sjernarøy kirke

**Sjernarøy kirke** (Sjernarøy kyrkje) er en langkirke fra 1636 på Kyrkjøy i Stavanger kommune, Rogaland fylke.

Byggverket er laftet i tømmer og har 160 plasser. Veggene og taket inne i kirken er dekorert med rosemaling.

På utsiden var veggene opprinnelig behandlet med tjære, men er nå kledd med rødmalt vestlandspanel. Det finnes kun vinduer på sørveggen. 

Kirken ble i 1846 kjøpt tilbake av soknet, etter å ha vært i privat eie siden 1724. Bygget var da svært forfallent. Det ble startet oppfattende restaurering av bygget, de rosemalte feltene ble kalkmalt, fjerning av gammelt inventar, m.m. altertavle og middelalderkrusifiks. På 1940-tallet kunne en skimta rosemalingen gjennom kalken, og noen år senere ble kirken ved en ny restaurering ført tilbake til noe nær sitt opprinnelige utseende. En del gammelt inventar kom på plass igjen, bl.a. et alterbord av stein fra middelalderen som nå står i sør-østre hjørne av koret. Benkene i kirka fikk nå vakre utskårne vanger mot midtgangen. Kirka ble også isolert, og det ble lagt inn elektrisk lys og varme.

Ved kirken er det reist en minnesmerke over forfatteren Alfred Hauge.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* Stavanger kirkelige fellesråd
* Menighetens egen nettside
*
Trondhjem Modelljernbaneklubb

**Trondhjem Modelljernbaneklubb (TMJK)** er en modelljernbaneklubb, stiftet i 1955. Klubben har lokaler på tidligere Ringve VGS.
## Historikk
Klubben har bygget flere modelljernbaneanlegg, blant annet for Norsk jernbanemuseum i 1965. Dette anlegget ble senere gjenoppbygd og står på Verma. 

Hovedanlegget har ofte modellert den fiktive Glomfjordbanen. Etter 55 år på Nidarvoll skole måtte klubben flytte i 2021 og gjenoppbygde anlegget i nye lokaler på tidligere Ringve videregående skole. Rundt 90 % av det gamle anlegget er bevart og kalles nå «Ringveanlegget», som ble tatt i bruk igjen i oktober 2022.

## Dagens anlegg - Ringvebanen
Anlegget bygges i skala H0 (1:87), med digitalstyring (DCC) og fleksibelt spor. Det modelleres etter norske forbilder, med både egenbygde og ferdige modeller. Et mål er at alt kunne ha eksistert i virkeligheten, basert på prinsipper fra norsk jernbanehistorie.

Blant modellene er Ødsledal Stenexport og Orkla bru. Anlegget har også to FREMO-ender som muliggjør tilkobling av modulbaserte seksjoner.

## Eksterne lenker
*TMJKs hjemmeside
*TMJK på Facebook
Oslo Gospel Choir

**OGC  -  Oslo Gospel Choir (OGC)** er et  norsk gospelkor fra Oslo som ble grunnlagt i 1988 av Tore W. Aas. 

OGC har gitt ut over 20 album, og har sunget med flere kjente gospel- og pop-artister som Andraé Crouch og Sigvart Dagsland og Tommy Körberg og Anita Skorgan og Mia Gundersen og Maria Mittet og Sissel Kyrkjebø.

 

En av korets mest kjente produksjoner er musikkmessen *Gloria* (1996), som består av musikk komponert og arrangert av Tore W. Aas med innslag fra norsk folkemusikk. 

## Diskografi
*1990 *Live* – Noah
*1991 *Get together* – Stageway Records
*1992 *In This House* – Stageway Records
*1994 *[[Tusen julelys|Tusen Julelys]]* – BMG Ariola (med prinsesse Märtha Louise)
*1994 *[[The Christmas Way]]* – BMG Ariola
*1994 *Get Up* – BMG Ariola
*1996 *Gloria* – BMG
*1997 *Live in Paris* – Norske Gram
*1998 *Reaching Heaven* – Master Music 
*1998 *Celebrate* – Norske Gram
*1998 *[[Julenatt (Oslo Gospel Choir-album)|Julenatt]]* – Norske Gram
*1999 *Power* – Norske Gram (Med Calvin Bridges)
*2000 *Stilla natt* – EMI/Norske Gram (Med Tommy Körberg)
*2001 *Live in Chicago* – EMI/Norske Gram
*2002 *Det skjedde i de dager* – Kirkelig Kulturverksted (Med prinsesse Märtha Louise og Sigvart Dagsland)
*2003 *Salmeskatt* – Kirkelig Kulturverksted
*2004 *JOY* – Kirkelig Kulturverksted
*2005 *Lys i mørket* – Kirkelig Kulturverksted (Med Mia Gundersen og Bjarte Hjelmeland)
*2005 *We lift our hands* – GMI Music
*2006 *We lift our hands – Part two* – GMI Music
*2006 *This is the day – Live in Montreux*
*2009 *20 years 20 songs* - Kirkelig kulturverksted
*2011 *[[Lys imot mørketida]]* – Universal Music (Med Maria Haukaas Mittet)

## Referanser

## Eksterne lenker
*  Hjemmeside
*
Spesialpedagogikk

**Spesialpedagogikk** (ofte forkortet *spesped*) er et fagområde som har fokus på mennesker som faller utenfor de normale rammene til pedagogikken. Det er ofte et fokus på vansker av ulike slag, og innenfor spesialpedagogikken kan en blant annet rette fokus mot barn og voksne med lese- og skrivevansker, eksempelvis dysleksi, dyskalkuli, andre matematikkvansker, språk- og talevansker, syns- og hørselsvansker, samt ulike sosiale og emosjonelle vansker. Spesialpedagogikken retter seg også mot mennesker med ulike typer fysiske og psykiske funksjonshemminger. 

Som fagfelt er spesialpedagogikk sammensatt av flere fag, blant annet medisin, psykologi, logopedi, sosiologi, idéhistorie og pedagogikk. En profesjonsutdannet spesialpedagog har utdanning på masternivå innenfor de nevnte fagområder (logopedi, synspedagogikk, audiopedagogikk og så videre). Før Bologna-prosessen var utdanningen på embetseksamens nivå, cand.paed.spec. eller cand.ed. Spesialpedagogene har undervisnings-, rådgivings- og forskningskompetanse.

## Eksterne lenker
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av spesialpedagog
* Statped.no – Statped
* NordSpes – Nordisk nettverk for spesialpedagogikk
* Tidsskriftet Spesialpedagogikk
Quad Cities

**Quad Cities** (de fire byene) er fellesbetegnelsen på et større byområde i Iowa og Illinois i USA, ved bredden av Mississippi. 

Før andre verdenskrig var betegnelsen «Tri-Cities» i bruk, og dette dekte byene Davenport i Iowa og Rock Island og Moline i Illinois. Etter hvert vokste byen East Moline, og på 1960-tallet blei den tatt med i det gode selskap – «Quad Cities» blei nå vanlig i bruk. Bettendorf i Iowa vokste også, og på 1970-tallet blei det foreslått å utvide til «Quint Cities». Forslaget fikk ikke gehør, men både *quint* og *tri* finnes igjen i en del forretningsnavn.
 
Bettendorf passerte snart East Moline i folketall. Det er derfor nå vanlig å regne Davenport, Moline, Rock Island og Bettensdorf som The Quad Cities, kanskje bortsett fra i East Moline. Området består også av et tjuetall mindre byer. Samla folketall var om lag 376&nbsp;000 i 2005.

Landbruksmaskinfabrikken Deere & Company er den største arbeidsgiveren i området.

Kjernekraftverket Quad Cities Nuclear Generating Station ligger i nabobyen Cordova i Illinois. I 2002 og 2003 hadde det ved flere høve store tekniske problemer og måtte stenges midlertidig.

Begrepet Quad Cities brukes om en rekke fellestiltak, f.eks heter flyplassen i Moline *Quad City International Airport*, mens avisa i Davenport heter *Quad-City Times*.

*Tri-Cities Blackhawks* var i si tid en profesjonell basketballklubb, oppkalt etter sauk-høvdingen Svarte hauk (Black Hawk). Klubben har seinere flytta flere ganger og holder nå til i Atlanta i Georgia under navnet Atlanta Hawks. I flere andre idretter er det lag eller turneringer som bruker betegnelsen Quad Cities.

## Eksterne lenker
* 
* Halvoffisielt nettsted
* Turistkontor
* Avisa Quad-City Times
Brekko sportskapell

**Brekko sportskapell** er et kapell fra 1997 i Gjesdal kommune, Rogaland fylke.

## Eksterne lenker
* Gjesdal kommune: Kulturminner i Gjesdal (PDF)
* Allslekt.org
* Bilder fra kapellet
* DIS Norge
Fylkesvei 6918

**Fylkesvei 6918 (Fv6918)** går gjennom Framverran mellom Prestvågen og Kjerringvika/Braset i Inderøy kommune. Veien er 28,4&nbsp;km lang.

Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 191 (Nord-Trøndelag).

## Kommuner og knutepunkter

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Marcus Furius Camillus

**Marcus Furius Camillus** (født ca. 446 f.Kr., død 365 f.Kr.) var en statsmann i den romerske republikk som fem ganger ble valgt til diktator, var censor i 403 f.Kr., og som fikk tilnavnet *Romas andre grunnlegger*.

Hans første opptreden på den politiske scenen var i kampen mot etruskerne mot slutten av det 5. århundre f.Kr. og starten av det 4. På grunn av hans store suksess under den konflikten, ble han i 396 f.Kr. utnevnt som diktator, og ved hjelp av det embetet erobret han den etruskiske byen Veii, som hadde vært beleiret i 10 år. Dette skaffet ham en triumf, den første av i alt fire triumfer.

I 387 f.Kr. stod han, som diktator, i spissen for en hær som slo gallerne som hadde inntatt og plyndret Roma. Historikere er i dag enige om at en stor del av historien om Camillus seier over gallerne er en myte, men det er denne hendelsen som får Livius til å kalle ham Romas andre grunnlegger.

Hos Plutark sammenlignes Camillus med Themistokles.

## Referanser
Dirdal kirke

**Dirdal kirke** er en langkirke fra 1903 i Gjesdal kommune, Rogaland fylke.

Byggverket er i tre og har 175 plasser.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
*
John Backus

**John Warner Backus** (1924–2007) var en amerikansk informatiker best kjent for å ha ledet utvikling av det første høynivå programmeringsspråket, Fortran, for å ha funnet opp Backus-Naur formen (BNF, en utbredt måte for å definere syntaksen formelt for et programmeringsspråk), og også for å ha funnet opp konseptet funksjonsnivåprogrammering. Han mottok Turing-prisen i 1977.

## Referanser
Konkurrenten.no

**Konkurrenten.no** er en NOR-WAY ekspressbussrute på strekningen Oslo-Kristiansand-Stavanger. 

NOR-WAY Bussekspress er et nettverk av ekspressbussruter i Norge. Rutenettverket tilbyr også videre reise mot Bergen. 

NW192 Konkurrenten kjører daglige avganger på hele strekningen, med en miks av vanlige avganger og ekspressavganger. Det er også mulig å reise med bytte mot Risør og Kragerø. I vest kjører bussen innom Stavanger lufthavn. 

Navnet Konkurrenten henspiller på at selskapet ønsket å ta opp konkurransen med NSB og Nettbuss som i utgangspunkt hadde monopol på både tog- og busstrafikk på strekningen.Risdal Touring som står bak konseptet fikk avslag på sin første konsesjonssøknad av daværende samferdselsminister Terje Moe Gustavsen. Beslutningen ble anket og konsesjon ble innvilget i mars 2002 etter regjeringsskifte (Torild Skogsholm). Fra 15. mai 2002 startet selskapet rutegående trafikk, og i 2010 var det 96 ukentlige avganger.

## Eksterne lenker
*
Felg

**Felg** er den indre delen av et hjul som dekket står på.

## Bilfelger
Felgen utgjør forbindelsen mellom aksling/hjuloppheng og dekket som er hjulets ytre omkrets. Felger lages i forskjellige materialer, i begynnelsen var tre vanlig, idag er stål og aluminium mest vanlig. Stålfelger lages ved å sveise sammen utstansede og formede ståldeler, mens aluminiumsfelger støpes.

Til biler har felger normalt et senterhull til sentrering av felgen, og normalt bolthull til innfesting av hjulet. Mens felgene før kunne være av to tallerkenformede stykker som ble skrudd sammen («slange- og dekk-tiden»), er det nå vanlig at felgen er i ett stykke som er lufttett når dekket og ventilen er på plass.

Viktige parametre for å spesifisere er bilfelg boltsirkel, innpress og navdiameter.

### Boltsirkel
Mønsteret til innfesting av felgen kalles boltsirkel, og kan variere mellom merker og modeller. Både antall bolter og diameteren på boltsirkelen varierer. De fleste bilmerker har 4, 5 eller 6 bolter per hjul, men det finnes også biler med 8 bolter per hjul. Mønsteret angis på formatet med antall bolter per hjul og diameter på boltsirkelen.

Eksempler på boltsirkler:
* 5-114.3 (5 bolter på en sirkel med 114.3&nbsp;mm diamter)
* 4-100 (4 bolter på en sirkel med 100&nbsp;mm diamter)

Et par av de vanligste boltsirkel-diametrene på moderne biler er 100, 112 og 114.3&nbsp;mm. Det finnes imidlertid minst 30 ulike typer boltsirkler som har vært i utstrakt bruk, hvor de fleste er inkompatible.

### Boltgjenger

Type boltgjenger varierer mellom bilprodusenter og modeller. Den mest vanlige gjengetypen er trolig M12x1.5&nbsp;mm. En liste over vanlige metriske boltgjenger brukt av forskjellige bilprodusenter er:

* M10x1.25
* M12 (1.25, **1.5** eller 1.75&nbsp;mm stigning)
* M14 (1.25, **1.5** eller 2&nbsp;mm stigning)
* M16x1.5.

Noen eldre amerikanske biler har tommegjenger, for eksempel 7/16"-20 (11.1x1.27&nbsp;mm), 1/2"-20 (12.7x1.27&nbsp;mm) eller 9-16"-20 (14.3x1.27&nbsp;mm).

### Hjulmutternøkkel
Verktøyet som trengs for å demontere og montere felgen avhenger av typen hjulmutter. De mest vanlige verktøy-størrelsene i den sammenheng er 17&nbsp;mm, 19&nbsp;mm og 21&nbsp;mm pipenøkkel. Mer sjelden brukes også 22 eller 23&nbsp;mm.

## Se også
* Kast

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Oltedal kapell

**Oltedal kapell** er en langkirke fra 1926 i Gjesdal kommune, Rogaland fylke.

Byggverket er i tre og har 124 plasser. Kapellet ble avløst av Oltedal kirke som ble åpnet 10. februar 2002. Kapellet ble da solgt til Gjesdal Brass Band.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Gjesdal kommune: Kulturminner i Gjesdal (PDF)
*
Ysteri

Et **ysteri** er en meierilignende industribedrift eller en avdeling i et meieri som framstiller ost og osteprodukter. Ysteriene stammer fra Sveits og kom til Norge i forkant av at de første regulære meieriene ble etablert. Det første ysteriet  i et meierisamvirke i Norge var Rausjødalen setermeieri, som ble etablert av bønder fra Tolga og Os i august 1856.

## Ysting
Ost fremstilles i en prosess som kalles *ysting*, i dag helst i et moderne ysteri. Mange steder i verden yster man imidlertid ost også i mindre målestokk, også i Norge. Ystingen skjer ved at melk, fløte eller en blanding varmes opp og tilsettes løype (kymosin) eller ved syrning av melken.

Når løypen har gjort sitt, skiller melken seg og man ender med to råvarer etter at osten er presset: ost og myse. Osten saltes og settes til lagring. I prosessen foregår det også en fermentering. Ostens fasthet bestemmes av flere faktorer, blant annet hvor mye myse som fjernes fra osten.

Løypeoster kan være faste (emmentaler, gruyère, nøkkelost), halvfaste (jarlsberg, gouda, edamer), eller myke (brie, camembert)

Surmelksoster er typisk oster som pultost og gammelost.

Mysen var tidligere et avfallsprodukt fra produksjon, som tidligere gjerne ble brukt til dyrefôr. I dag foredles den til brunost eller mysost og andre myseprodukter. Brunoster er oster som er rike på karbohydrater, men har lite protein sammenlignet med hvitostene. I Norge er tradisjonell geitost og brunost eksempler på mysost basert på melk av geit eller blanding av geit- og kumelk.
Nærbø gamle kirke

**Nærbø gamle kirke** (Nærbø gamle kyrkje) er en langkirke fra 1834 i Hå kommune, Rogaland fylke. Den ble oppført ved kgl.res. av 22. juni 1832: 

Kirkebygget er oppført i tre og har 330 plasser.

## Se også
* Nærbø kirke

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* Hå kirkelige fellesråd
*
Nærlandsheimen kirke

**Nærlandsheimen kirke** (**Stefanuskirken**) er/var en arbeidskirke med vifteplan i Hå kommune, Rogaland fylke. Den ble vigslet den 16. mars 1969 og påbygget i 1974 med kirkestue og kjøkken. Kirken var eid av Det Norske Diakonforbund. Byggverket er av tegl og hadde 350 sitteplasser.

Institusjonen ved Nærlandsheimen ble offisielt avviklet ved utgangen av 1990, men hadde drift til høsten 1994. Fra 1994 gikk kirken under betegnelsen *Stefanuskirken* (eller *Stefanuskyrkja*). Den ble avvigslet i september 2010, og kirkens utstyr ble gitt til menighetene i Jæren prosti.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Sentralt venetrykk

**Sentralt venetrykk** (engelsk: **Central venous pressure**, på norsk også ofte forkortet **CVP**) betegner blodtrykket i den thoracale del av vena cava, nær hjertets høyre forkammer. CVP gjenspeiler mengden av blod som returnerer til hjertet, og hjertets evne til å pumpe blod ut i arteriene. CVP er en god tilnærmelse av trykket i høyre atrium. CVP kan måles ved å legge inn et sentralvenøst kateter, gjerne via vena jugularis.
Arteria radialis

**Arteria radialis** (radialis-arterien) er innen human anatomi den ene av to blodårer (a. ulnaris er den andre) som forsyner hånden med oksygenert blod fra lateral-siden av underarmen. A. radialis ligger mot tommelsiden i håndleddet, og kan lett palperes (kjennes) nederst på den palmale siden (håndflatesiden) av underarmen for pulsmåling.
Ole Martin Hafsmo

**Ole Martin Hafsmo** (født 1975) er en norsk filmregissør utdannet ved Den norske filmskolen. Han har tidligere regissert TV-seriene *[[Typisk norsk]]* og *[[Ut i vår hage]]* på NRK og reklamefilmer. Han debuterte som spillefilmregissør med ungdomsfilmen *[[Switch (film)|Switch]]* i 2007. Hafsmo ble hentet inn som regissør for NRK Drama på serien *[[Schmokk]]*, en komedie i seks episoder, som ble sendt på NRK1 høsten 2011. Hafsmos musikkvideo *[[The Fox (sang)|The Fox]]* med Ylvis fikk mye oppmerksomhet i 2013.

## Filmografi - utvalg
### Langfilm
* 2007 &ndash; *[[Switch (film)|Switch]]*

### TV
* 2003 &ndash; *[[Ut i vår hage]]*
* 2004 &ndash; *[[Typisk norsk]]*
* 2011 &ndash; *[[Schmokk]]*

### Kortfilm
* 2002 &ndash; *Kissed by you*
* 2002 &ndash; *Aldri i livet*
* 2008 &ndash; *COP DJ*http://www.nrk.no/p3tv/cop-dj

### Musikkfilmer
* 2012 &ndash; Ylvis - Jan Egeland http://www.youtube.com/watch?v=Yn-oemgzlEU
* 2012 &ndash; Ylvis - Stonehenge http://www.youtube.com/watch?v=_GxkBDJajg4
* 2012 &ndash; Ylvis - Someone Like Me https://www.youtube.com/watch?v=PaEnaoydUUo
* 2013 &ndash; Ylvis - The Fox http://www.youtube.com/watch?v=jofNR_WkoCE
* 2013 &ndash; Ylvis - The Cabin http://www.youtube.com/watch?v=ua1FAlHt_Ys
* 2013 – Ylvis - Massachusetts https://www.youtube.com/watch?v=JvUMV1N7eGM
* 2014 – Ylvis - Mr. Toot https://www.youtube.com/watch?v=ASywAfBAVrQ
* 2014 – Ylvis - Trucker's Hitch https://www.youtube.com/watch?v=TUHgGK-tImY
* 2016 – Ylvis - a capella https://www.youtube.com/watch?v=SQ8HNeYLEe4
* 2016 – Ylvis - Old Friends https://www.youtube.com/watch?v=D2NtlTFQznA
*2018 - BlimE 2018 - BlimE av Freddy Kalas

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ålesund Bryteklubb

**Ålesund Bryteklubb** (**ÅBK**) er en norsk bryteklubb i Ålesund. Den ble stiftet 2. oktober 1945 etter initiativ fra Martin Brusdal og Marius Steinsvik.
Heaven and Hell

**Heaven and Hell** kan vise til:

*Heaven and Hell (band) – et band med Black Sabbath & Ronnie James Dio
*Heaven and Hell (album) – et musikkalbum av Black Sabbath
*Heaven and Hell (sang) – en sang av Black Sabbath fra albumet med samme navn
Steinar Westin

**Steinar Westin** (født 21. juni 1944 i Oslo) er norsk lege, dr. med. og professor i sosialmedisin ved Institutt for samfunnsmedisin ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet i Trondheim (NTNU) samt deltids fastlege ved Mathesongården legesenter.

## Utdanning og yrke
Etter eksamen artium ved Strinda realskole og gymnas i 1963 og  medisinsk embetseksamen (cand.med.) ved Universitetet i Bergen i 1970, med Fulbright-stipend 1966–1967 for forskning i biokjemi ved Brandeis University i Massachusetts i USA. 

Westin var assistentlege og forskningsstipendiat ved Neevengården psykiatriske sykehus  1970–1972, allmennlege og distriktslege på Askøy 1973–1978, som innbefattet turnus ved Haraldsplass Diakonale Sykehus.

I 1978 ble han amanuensis i allmenmedisin ved Universitetet i Trondheim. Hans spesialisering i allmennmedisin (også som veileder) ble godkjent i 1986. I 1989 er han førsteamanuensis og har over en 10-årsperiode fulgt 85 oppsagte ved en fabrikk for fiskehermetikk på Askøy. Forskningen viste at ventelønn var bedre enn uførepensjon. Han fikk doktorgraden ved Universitetet i Trondheim høsten 1990 på avhandlingen «Arbeidsledighet og helse:
Sosialmedisinske konsekvenser av en fabrikknedleggelse», hvorpå han umiddelbart ble professor i sosialmedisin.

## Forskning og formidling
Han var sentral i Legeforeningens arbeid med å få etablert en spesialistutdanning i allmennmedisin i 1980-årene, blant annet med to bøker til bruk i utdanningen, den siste fra 1996. Forfatter og medforfatter av flere lærebøker, blant annet i sosialmedisin og sosial epidemiologi. 
 
Ellers forskning innen områdene medisinsk utdanning, allmennmedisin, trygdemedisin, særlig i relasjon til arbeidslivet og sosialmedisinske følger av arbeidsløshet, samt spørsmål knyttet sosiale ulikheter i helse. Gjesteprofessor i Australia for Royal Australian College of General Practitioners i 1995. 

Han er hyppig deltaker i den offentlige debatt om helse- og sosialpolitiske spørsmål, i flere perioder «radiodoktor» for NRK, og siden 1999 fast spaltist i *[[Adresseavisen]]*.

## Verv og prosjekt
*Rådgiver for WHO i Makedonia 2003–2004, 
*prosjekter for utvikling av primærhelstejeneste i blant annet Nord-Portugal, Tyrkia og Kina
*medlem av den internasjonale redaksjonskomitéen i British Medical Journal, 
*leder av redaksjonskomiteen i Tidsskrift for Den norske legeforening 1996–2004
*2005–14 leder av Helsedirektoratets Ekspertgruppe – sosiale ulikheter i helse, fra 2011 videreført som Fagråd for sosial ulikhet i helse. 
*2007–11 leder for programstyret for Norges forskningsråds satsing på forskning om sykefravær og inkludering i arbeidslivet. 

## Familie
Han er sønn av Karin Skjeseth (1912–1983) og Sverre Westin (1909–1992). Faren var professor i fysikk ved NTH. Steinar er gift med kunstneren Lise Skjåk Bræk (født 1941), tidligere gift med professor ved NTNU, Rigmor Austgulen.

## Premier
*Innvalgt medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab 1991
*Nidarosprisen 2009, for innsats som brobygger mellom akademisk og klinisk allmennmedisin.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Helse og klassetilhørighet - innledning på Trondheimskonferansen 2007
Rossabø kirke

**Rossabø kirke** er en modernistisk kirke fra 1972 i Haugesund kommune i Rogaland fylke.

Kirken er sognekirke for søre bydel i Haugesund og en del av Stavanger bispedømme.

Kirken er bygget i plasstøpt betong, og tilhører stilarten brutalisme. Den er en arbeidskirke, det vil si en kirke som i tillegg til
kirkerommet også innehar andre rom tilknyttet menighetens arbeid. Her kan for eksempel nevnes menighetshus, kontor for kirkens ansatte og rom for kirkenes arbeid med barn og unge.

Selve kirkerommet er tilnærmet kvadratisk, og dekket av et karakteristisk pyramidetak, men den tilstøtende menighetssalen kan åpnes opp mot skipet ved større anlendninger. Skipet rommer 360 sitteplasser, mens menighetssalen kan fylles av 240. Kirken har ikke kor. Utsmykkingen bak alteret er av Veslemøy Nystedt Stoltenberg.

Bygget var arkitektene Per Amund Riseng og Jan Stensruds første konkurranse, og deres første bygg som ble realisert. Senere tegnet de Bekkefaret kirke i Stavanger.

Riksantikvaren har listeført kirken som særlig verneverdig.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Røvær bedehuskapell

**Røvær bedehuskapell** er fra 1892 i Haugesund kommune, Rogaland fylke. Bygget ble vigslet som kapell i 1915. I 1966 ble bedhuset flyttet sin egen lengde lengre østover. Dette var fordi det ble bygget en kjeller. Hele bedhuset ble da flyttet over denne kjelleren.

Byggverket er i tre og har 90 plasser. Sentralt inventar som altertavle (et kors), prekestol og døpefont er fra 1915. Et husorgel er bygget av Norsk Orgel- og Harmoniumfabrikk i 1953, og kirkeklokken som står utenfor er støpt av Olsen Nauen i 1989.

Utenfor bedhuset står et minnesmerke fra 2.verdenskrig. Det er ingen gravlund i rundt bygget da den ligger på øya Hillersøy.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Cathrine Holst

**Cathrine Holst** (født 1974) er professor i vitenskapsteori og demokrati ved Institutt for filosofi, ide- og kunsthistorie og klassiske språk ved Universitetet i Oslo. Hun var tidligere professor i sosiologi ved Institutt for sosiologi og samfunnsgeografi, og har vært forsker I ved ARENA – Senter for europaforskning. Holsts arbeid ligger i skjæringspunktet mellom filosofi og samfunnsvitenskap, og omfatter temaer som politisk teori og epistemologi, demokratiteori og offentlig politikk, vitenskapsteori og feministisk filosofi.

## Karriere
Holst var elev ved Stavanger katedralskole. Hun ble cand.polit. i 2000 ved Sosiologisk institutt ved Universitetet i Bergen. I 2000 ble hun stipendiat ved Senter for vitenskapsteori samme sted. Hun ble dr. polit. i 2005.

Holst har vært førsteamanuensis i samfunnsvitenskapenes vitenskapsteori ved Universitetet i Bergen, forskningsprofessor ved ARENA Senter for europaforskning og professor ved Institutt for sosiologi og samfunnsgeografi, Universitetet i Oslo.

Fra 2023 er Holst professor ved Institutt for filosofi, ide- og kunsthistorie og klassiske språk, Universitetet i Oslo. Forskningstemaene hennes ligger i skjæringspunktet mellom filosofi og samfunnsvitenskap. Blant faglige interesser er politisk teori og epistemologi, demokratiteori og offentlig politikk, vitenskapsteori og feministisk filosofi. I sin empiriske forskning har Holst særlig studert forholdet mellom fag og politikk i EU og i nordiske land, innenfor likestillingspolitikk, miljøpolitikk og rusmiddelpolitikk, og i koronahåndteringen.

Holst leder forskningsprosjektet The influence of experts in public policy (2023-2027) finansiert av Norges forskningsråd (FRIPRO), og forskergruppen Science and democracy (SciDem 2023-2026) finansiert av UiO:Demokrati.

Holst har vært gjesteforsker ved Department of History and Philosophy of Science, University of Cambridge, Quality of Government Institute, Gøteborgs universitet, Robert Schuman Centre, European University Institute, Firenze, Hans Jonas Zentrum, Freie Universität, Berlin, og Department of Political Science, New School for Social Research, New York.

Holst har ledet flere forskningsprosjekter om ekspertkunnskapens rolle i politikkutforming og demokrati. I 2020-2022 var hun leder for en forskergruppe ved Senter for grunnforskning (CAS) i Oslo med prosjektet What is a good policy? Political morality, feasibility and democracy (GOODPOL).

Holst var medlem av Likestillingsutvalget som leverte NOU 2011:18 Struktur for likestilling og NOU 2012:15 Politikk for likestilling. Hun har vært redaktør av Nytt Norsk Tidsskrift. Hun er tilknyttet CORE Senter for likestillingsforskning ved Institutt for samfunnsforskning.

Holst er medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi hvor hun også sitter i styret. Hun er nestleder i styret ved Senter for teknologi, innovasjon og kultur (TIK), og medlem av styret i Forum for vitenskapsteori, Universitetet i Oslo.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Feminism, Epistemology & Morality fra Bergen Open Research Archive.
718 skvadron

**718 skvadron** var en skvadron ved Bardufoss flystasjon i Norge. 

Skvadronen ble lagt ned i 1983, men gjenoppsto ved Bardufoss flystasjon i 2006 - da med hovedansvaret for Forsvarets dronetjeneste.

Skvadronen var da Forsvarets avdeling for fjernstyrte mål og fløy droner for luftvernavdelinger , samt stordroner med kamera og videooverføring. 

Dronetjenesten startet i 1973 på Vigdel i Rogaland, og ble overført fra Sjøforsvaret til Luftforsvaret den 1. november 2006. 718 skvadron har sin historie tilbake til 15. oktober 1952 da skvadronen ble opprettet som jettreningsving på Sola, oppsatt med de Havilland DH 100 Vampire. 

I 1953 ble Vampireflyene erstatt med 22 stk Lockheed T-33 Shooting Star. Disse var i bruk fram til 1968 til de ble skiftet ut med 13 stk Northrop F-5 Freedom Fighter. 

## Eksterne lenker
* 718-skvadronen
Ogna kirke

**Ogna kirke** i Hå kommune i Rogaland er en langkirke i stein med påbygde deler som samlet gjør den til en arbeidskirke. Kirken er opprinnelig oppført på 1200-tallet. Den hadde et vesttårn i tre da den i 1991 ble truffet av lynet og brant så bare steinveggene stod igjen. Kirken ble gjenreist med nytt kor samt tilbygg med blant annet menighetssal, kjøkken og kontorer i 1995. Arkitekter ved den anledning var Torsvik og Thesen.

Før brannen hadde kirken altertavle og prekestol laget av Gottfried Hendtzschel. Disse ble totalskadet, men det er laget kopier til den nye kirken. Alterbordets steinplate og den åttekantede døpefonten i kleberstein er fra middelalderen.

## Galleri

Fil:Ogna kirke T223 01 0132.jpg|Slik så kirken ut før brannen i 1991.
Fil:Ogna kirke med gravplass.jpg|Hele kirken med gravplassen i forgrunnen


## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Kirkesøk
* Hå kirkelige fellesråd
* 
* Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang. Middelalderske kirkesteder i Rogaland (Riksantikvaren, 2016), s. 45–46
Varhaug kirke

**Varhaug kirke** (Varhaug kyrkje), på Odland, er en langkirke i nygotisk stil tegnet av arkitekt Hartvig Sverdrup Eckhoff og vigslet 7. desember 1904 i Hå kommune i Rogaland. Kirken som den erstattet lå på Varhaug som ligger tre kilometer nord for Odland. Bygdene Vigrestad og Varhaug sogner til kirken.

Byggverket er i tre og har 465 plasser.

## Historikk
Kirken erstattet en kirke på Varhaug gård fra 1828 som kommunen kjøpte av eieren i 1851. I 1902 vedtok kommunestyret å bygge ny kirke på Odland. Altertavlen, prekestolen, døpefonten, altersølvet, lysestakene på alteret og den lille lysekronen ble overført til den nye kirken og den gamle kirken ble revet etter at den nye var tatt i bruk. Men tårnfoten stod igjen på den gamle kirkegården som hus for kirkeklokken fra 1791. Den ble først revet av tyskerne i 1943. I 1951 kom det opp et nytt hus til kirkeklokken fra 1791. I dag blir kapellet brukt av pilegrimer som går kystpilegrimsleden. Turister, og lokalbefolkningen, er ofte òg innom kapellet - og årlig er det flere som smis i hymnens lenker i dette flotte lille kapellet ved havet.

Mange brukte ordet «jærkatedralen» om det store nye kirkebygget da kirken var ny. Tårnet var 30 meter høyt. Opprinnelig var interiøret holdt i gulbrune fargetoner, men til 50-årsjubileet ble fargetonene erstattet av blå, røde, grå og hvite farger. Da ble også koret bygget om og to vinduer der ble fjernet. Prekestolen fra 1828 ble også senket. Kirken fikk elektrisk lys i 1930, og da fikk den også de store messinglyskronene.

## Se også
* Varhaug gamle kirkegård

## Referanser


## Litteratur
* Lisabet Risa: *Varhaug kyrkje. Varhaug kapell* Brosjyre utgitt av Varhaug sokneråd 2009
* 

## Eksterne lenker
* 
* Varhaug sokn
* Om Varhaug gamle kyrkegard, Hå kyrkjelege fellesråd
*
Aage Bjertnæs

**Aage Bjertnæs** (født 18. september 1945) er en norsk lege og skribent.

Bjertnæs er utdannet lege i Tyskland med allmennpraksis ved Risvollan Legesenter i Trondheim. Han er spesialist i allmennmedisin og spesialist i arbeidsmedisin. Han er videre universitetslektor II ved NTNU. 

Bjertnes har skrevet boken *Din huslege* hvor han tar for seg helseproblemer og sykdommer som oftest fører folk til legen. Han er kjent fra programmet Kjerringråd i NRK og har også vært en hyppig gjest på NRK TV, og er Aftenpostens Huslege i avisens søndagsutgave. Han er også ukentlig spaltist i  *[[Adresseavisen|Adressa]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Skåre kirke

**Skåre kirke** er en åttekantet kirke fra 1858 i Haugesund kommune i Rogaland fylke.

Byggverket er i tre og har 450 plasser. Kirkeklokkene fra den forrige Skåre kirke ble brukt i den nye. Kirken ble påbygget i 1972. Den har en defekt kirkeklokke fra middelalderen, en fra 1621 og tre fra 1973. Altertavlen er fra 1858, orgelet er fra 1958. Et dåpsfat er fra 1627. Kirkerommet har galleri.

Haugesund fikk kjøpstadsretter i 1854 og ble skilt ut fra Torvastad. I 1879 ble Haugesund og Skåre slått sammen til ett prestegjeld og i 1958 ble Skåre herred en del av Haugesund kommune.

## Historikk
Kirken ble bekostet med lik del på Haugesund og Torvastad kommuner, og driftsutgiftene skulle også deles med en halvpart på hver. Christian Henrik Groschs typetegning fra 1851 hadde et dominerende tårn, men dette "*vilde formentlig ei alene forøge Kirkens Omskostninger i Væsentlig grad, men ogsaa hvad værre er på Grund av Terrainets Nøgenhed og Klimaets Haardhed paa denne kant af Landet, blive til Ødeleggelse av Kirken selv*", mente kommunebestyrelsen. Tårnet ble redusert i lengde med 5 alen. Grosch' typetegning ble bearbeidet av Frederik Hannibal Stockfleth, som også laget arbeidstegninger.

Byggekostnadene ble omtrent det dobbelte av budsjettert og endte med  speciedaler. Ifølge Myckland var det et stort løft å bygge denne kirken og byggekostnaden ble en tung belastningen for kommunenes budsjett.

Kirken på Hauge (oppført 1626) ble revet da Skåre kirke ble bygget. Materialer fra den nedrevne kirken ble brukt i Haugesunds tidligere rådhus.


Fil:Kirketype, Grosch.jpg|Kirketype tegnet av Christian Henrik Grosch
Skåre kirke i Haugesund.jpg|
Skåre kirke 1858 Church haugesund Norway 2020-06-06 DSC09030.jpg|
FIl:Skåre gml kirkegård.jpg|De tidligere kirkene stod på den andre siden av Haugevegen


## Referanser


## Litteratur
* Johannessen, Kjell A og Evensen, Karin H. Baardsen, *Haugå – en fengslene bydel* (2004 – eget forlag)
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Vår Frelsers kirke (Haugesund)

:*For andre kirker med samme navn, se [[Vår Frelsers kirke]].*
**Vår Frelsers kirke** er en langkirke med korskirkepreg fra 1901 i Haugesund kommune, Rogaland fylke.

## Inventar
Kirken har glassmalerier laget av Linnicher Kunstanstalt i Tyskland. De har to temaer, Den hellige treenighet og de fire evangelistene.

Lysekronen er hele 11 meter, og skal symbolisere en diger kongekrone. På kronene er det tolv lamper, en for hver av apostlene. Altertavlen er malt av Fredrik Kolstø og viser Jesus i Getsemane.

Ellers har kirken et eksemplar av Fredrik IIs bibel fra 1589.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Vår Frelsers menighet
*
Maria Bild

**Maria Bild** (født **Maria Karlsson** 25. september 1975) er en svensk profesjonell danser. Hun konkurrerte i konkurransen *[[Let's Dance (TV-program)|Let's Dance]]* sammen med Måns Zelmerlöw i 2006 og gikk til sist ut som vinner av konkurransen. Sesongen 2007 danset hun med Harald Treutiger, men de røk ut av *Let's Dance* etter noen få omganger.

Hun er gift med den tidligere fotballspilleren Andreas Bild.

## Eksterne lenker
* 
*
Årdal gamle kirke

**Årdal gamle kirke** (Årdal gamle kyrkje) er en langkirke fra 1620 i Hjelmeland kommune, Rogaland fylke. Byggverket er i tre og har 250 plasser.

Den gamle kirken i Årdal er en av de mest særpregede renessansekirkene i landet, og et prakteksempel på kunstperioden kjent som Stavangerrenessansen. Den fikk sin endelige form etter utvidelser kort tid etter at den ble bygget tidlig på 1600-tallet. Kirkerommet er dekorert fra gulv til tak med malerier og utsmykkning. Denne typen dekorering var en viktig del av «Biblia pauperum», de fattiges bibel, for å vise menigheten bilder fra bibelen og troen. Denne skikken startet i middelalderen, men var noe som fortsatte i Norge også etter reformasjonen. Det som kjennetegner Årdal kirke er at man her har klart å bevare utsmykkingen fra tidlig 1600-tall. Altertavlen og prekestolen ble malt av den kjente Stavanger-maleren Gottfried Hendtzschel. De er laget av Thomas Snekker.

Man kan tydelig se lagdelingen i det lille samfunnet i Årdal. De mest velstående gårdene og ætten i bygden hadde rett til de fremste benkene i kirken, og disse er de mest forseggjorte, med utskjæringer og malerier. Helt nederst i kirken, ved inngangen, hadde husmenn og andre med lav sosial rang sine sitteplasser på enkle benker.

Det at kirken lenge var i privat eie kan ha reddet det unike interiøret. Dette betød at man ikke hadde råd til så mye vedlikehold og oppussing slik at man bevarte det det man hadde. I 1851 ble kirken overtatt av kommunen, men økonomien ga ikke rom for sårt tiltrengt vedlikehold, langt mindre bygging av ny kirke. Hjelpen kom fra utflytte årdalsbuer i Amerika som samlet inn penger til ny kirke, som en takk til hjembygden. Årdal nye kirke ble vigslet i 1919.

Nå brukes den gamle kirken kun i forbindelse spesielle anledninger slik som bryllup og konserter. To ganger om sommeren er kirken i vanlig bruk, Olsok-messe pluss en vanlig søndagsgudstjeneste.

## Se også
* Stavangerrenessansen
* Prekestol og altertavle malt av Gottfried Hendtzschel i Vestre Moland kirke
* Altertavle malt av Gottfried Hendtzschel i Utstein kloster

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Keswick (South Norfolk)

**Keswick** er en landsby og verdslig sogn i distriktet South Norfolk i grevskapet Norfolk i England. Den ligger omkring fem km sør for byen Norwich og skal ikke forveksles med kystlandsbyen Keswick i nærheten av Bacton, som også er Norfolk. I henhold til folketellingen i 2011 har sognet og landsbyen en befolkning på 444 innbyggere.

## Sognekirken
Sognekirken er viet til alle helgener, og er en av de 124 bevart rundtårnkirkene i grevskapet. Det fantes en liten og eldre kirke der, men den ble revet omkring 1598, da to sogn ble slått sammen slik at man trengte en større kirke. Østveggen fra den eldre kirken er bevart øst for den nåværende. Deler av kirketårnet kan også være av angelsaksisk opphav, men det ble sterkt restaurert i 1893. Da man restaurerte ble det også lagt til et kort skip som ble benyttet som gravkapell. I 1934 ble det tillatt å holde vanlige gudstjenester i kirken, som regnes som en av de minste sognekirkene i England. På grunn av størrelsen er de forreste benkeradene konstruert slik at de kan foldes ned under begravelser for at man skal kunne flytte kisten. 

Herregården Keswick Hall ligger nær sognekirken og var boligen til familien Gurney. Flere av familiemedlemmene er gravlagt i kirkegården. Herregården var mellom 1948 og 1981 et lærested for lærere, siden omgjort til leiligheter.

## Bilder

File:All Saints Church and surrounding churchyard - geograph.org.uk - 1348125.jpg|Sognekirken 
File:All Saints Church - geograph.org.uk - 1348129.jpg| Sognekirken
File:Keswick Hall - geograph.org.uk - 27729.jpg|Keswick Hall
File:Keswick Old Hall, across the pond - geograph.org.uk - 232238.jpg|Keswick Old Hall


## Referanser


## Eksterne lenker

*«Keswick», Genuki Norfolk
*Sognekirken Keswick All Saints og dens interiør, Norfolk Churches
*Keswick All Saints, Round Tower Churches
Jøsenfjord kapell

**Jøsenfjord kapell** er fra 1956 og ligger i bygden Jøsenfjorden i Hjelmeland kommune, Rogaland fylke.

Kirken har 150 sitteplasser i kirkerommet og 50 i tilstøtende sal. Den har et fire stemmers orgel fra 1987 fra Jensen & Thomsen.

Gravlunden for Jøsenfjorden ligger noen hundre meter sørøst for kapellet.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Rappveien (Oslo)

:*Se [[Rappveien|pekerside]] for flere forekomster av Rappveien.*

**Rappveien** (1–7, 2A–6) er en blindgate på Godlia i Oslo. Rappveien består av syv gatenumre og ni hus. Gata «munner ut» i Damfaret. Fra Damfaret kan det se ut som om det er mulig å krysse t-banesporet i enden av Rappveien. Dette er ikke mulig &ndash; Rappveien er en blindgate både for gående og kjørende.

## Referanser
Åkra gamle kirke

**Åkra gamle kirke** er en laftet langkirke fra 1821 i Karmøy kommune, Rogaland fylke. Byggverket er i tre og har 320 plasser. Kirken ble forlenget i 1852 og fikk våpenhus i 1899.

Kirken står vest for fylkesvei 47 og har kirkegård, men det meste av kirkegården er på østsiden av veien, nord for nykirken fra 1985. Nykirken har avløst gamlekirken som sognekirke.

## Referanser


## Litteratur
* 
* Karmøy i tekst og billeder (Karmøyposten, 1936), s. 89

## Eksterne lenker
* 
*