Subkultur

**Subkultur** eller **delkultur** er en kultur som eksisterer innenfor en annen, større kultur, og som kjennetegnes ved en rekke adskilte stiltrekk, overbevisninger og lignende. En subkultur som på et eller flere områder er i opposisjon til vertskulturen kan kalles en motkultur.

Subkulturer kan skille seg ut fra vertskulturen gjennom alder, rase, etnisitet, klasse og/eller kjønn. Trekkene som skiller ut en subkultur kan være estetiske, religiøse, politiske, seksuelle, eller en kombinasjon av flere av disse. Medlemmer av en subkultur vil gjerne symbolisere sin tilhørighet gjennom en distinkt og symbolsk stil. Derfor vil studiet av subkulturer ofte dreie seg om studier av symbolikk knyttet til klær, musikk og visuelle trekk hos medlemmene av subkulturen, og også hvordan disse symbolene tolkes av medlemmer av vertskulturen.

I kultursosiologien er en subkultur en gruppe mennesker innenfor et kultursamfunn som skiller seg fra verdiene til den dominerende kulturen den tilhører, men som ofte opprettholder noen av dens grunnleggende prinsipper. Subkulturer utvikler sine egne normer og verdier angående kulturelle, politiske og seksuelle spørsmål. Subkulturer sameksisterer i det vanlige samfunnet samtidig som de beholder sine spesifikke egenskaper intakte.

Subkulturer i Vesten i dag kretser ofte omkring for eksempel musikkgenrer eller politiske ideologier. Eksempler på subkulturer kan være punkere, skinhead, Teddy Boys, hippier, mods, motorsykkelklubb, hiphop, gothere, *naturisme/nudisme, raggare og flere.

## Sosiologiske avgrensninger
I 1995 beskrev kultursosiologen Sarah Thornton, med utgangspunkt i Pierre Bourdieu, «subkulturell kapital» som den kulturelle kunnskapen og varene som medlemmer av en subkultur tilegner seg, noe som hever deres status og bidrar til å differensiere seg fra medlemmer av andre grupper. I 2007 foreslo Ken Gelder å skille subkulturer fra motkulturer basert på nivået av fordypning i samfunnet. Gelder foreslo videre seks betydningsfulle måter subkulturer kan identifiseres på gjennom deres:

* ofte negative forhold til arbeid (som «inaktiv», «parasittisk», i lek eller fritid, osv.);
* negativt eller ambivalent forhold til klasse (siden subkulturer ikke er «klassebevisste» og ikke samsvarer med tradisjonelle klassedefinisjoner);
* assosiasjon med territorium («gaten», «samfunnet», klubben, og lignende), snarere enn eiendom;
* bevegelse ut av hjemmet og inn i ikke-hjemlige former for tilhørighet (som andre sosiale grupper enn familien);
* stilistiske bånd til overdrivelse og overdrivelse (med noen unntak);
* avvisning av banalitetene i det vanlige livet og massifisering.

## Referanser


## Litteratur
* Cutler, Cecelia (2006): "Subcultures and Countercultures", Brown, Keith, red.: *Encyclopedia of Language & Linguistics* (2. utg.). Amsterdam, Nederland: Elsevier. doi:10.1016/B0-08-044854-2/01312-2. ISBN 978-0-08-044854-1
* Gelder, Ken (2007): *Subcultures: Cultural Histories and Social Practice*, Routledge, mars 2007; softcover ISBN 0-415-37952-0.
* Thornton, Sarah (1995): *Club Cultures: Music, Media, and Subcultural Capital*. Cambridge: Polity Press. Sitert i Negus, Keith (1996): *Popular Music in Theory: An Introduction*. Wesleyan University Press. ISBN 0-8195-6310-2.

## Eksterne lenker
* 
* Ý