Adolph Tidemand

**Adolph Tidemand** (1814–1876) var en norsk maler. Flere av hans verk er blant de mest kjente fra den norske nasjonalromantikken på 1840- og 1850-tallet. I særklasse står «Brudeferd i Hardanger» (1848) som han laget sammen med Hans Fredrik Gude. Verdt å nevne er også «Haugianerne» (første versjon også 1848). Tidemand var sammen med blant andre Gude sentral i det som kom til å bli kjent som Düsseldorfskolen.

## Liv

Adolph Tidemand vokste opp i Mandal som sønn av tollinspektør og stortingsrepresentant Christen Tidemand og Johanne Henriette Haste, født i København. Han fikk privat tegneundervisning i hjembyen, og hans talent ble oppmuntret. På grunn av familietilknytningen valgte han bort den vanligste utdanningsveien på Tegneskolen i Christiania, og studerte i København i årene 1832-37. Etter først å ha blitt avvist på Det kongelige danske kunstakademi og opptatt på en privat tegneskole, var han elev ved akademiet fra 1833. Både i 1835 og 1836 fikk han utmerkelser ved akademiets utstillinger.

Fra 1837-1841 fortsatte han studiene ved kunstakademiet i Düsseldorf, som på den tiden hadde stor tilstrømning fra flere land. Her malte han «Hjemvendte fiskere ved den sjællandske kyst» (1838) – som på Thomas Fearnleys og andres initiativ ble innkjøpt av kunstforeningen i Christiania. Maleriet «Gustav Vasa taler til dalalmuen i Mora kirke» (1841), ble solgt til en tysk kunstforening, og vakte begeistring da det noen tid senere ble stilt ut i Christiania.

Han giftet seg i 1845 med barndomsvenninnen Claudine Marie Bergitte Jæger (1817–1887). Paret bosatte seg i Düsseldorf i 1845. Fra den første tiden her skriver seg «Haugianerne» (1848 og senere). 

Da sønnen Adolph jr. døde i 1874, 28 år gammel, gikk det sterkt inn på foreldrene, og Adolph Tidemand selv døde i Christiania i 1876.

## Kunst
Høsten 1841 gjennomførte han en studiereise til Italia sammen med broren Emil. Fra reisen kjennes blant annet bildet «Napolitansk fisker» (1842). Han foretok flere studiereiser i Norge i perioden 1842-45; til Østerdalen, Gudbrandsdalen, Sogn, Hardanger og Telemark. Flere kjente bilder skriver seg fra disse reisene: «Eventyrfortellersken» (1844), «Søndagskveld i en hardangersk røkstue» (1843), «Gudstjeneste i en norsk landsens kirke» (1845).

I mars 1849 deltok Tidemand og den elleve år yngre Hans Gude i Kunstnerforeningens Aftenunderholdning på Christiania Theater med tre tablåer. «Brudeferd i Hardanger» var det ene, og det ble fremvist ledsaket av korsang til tekst av Andreas Munch og musikk av Halvdan Kjerulf.

1850-årene ble gode arbeidsår for Tidemand, med mange bestillinger og flere korte studiereiser. Utgangspunktet var fremdeles Düsseldorf. Motivene var preget av nasjonalromantikken, med sentimentale og dramatiske motiv.

1860- og 1870-årene ble preget av nye strømninger i kunsten, men også av at han mottok flere æresbevisninger. Han stilte ut i æreskategorien på Verdensutstillingen i Paris i 1867, og ble i 1869 honorær professor ved akademiet i Düsseldorf. 

Av stor kunstnerisk og kulturell betydning er Tidemands studier av norske folkedrakter. Draktstudiene spenner over et tidsrom på nærmere 30 år; fra kunstnerens første studiereise i 1843 til den siste i 1874 og utgjør til sammen ca. 150 tegninger og arbeider i olje. Draktstudiene er i dag i det nye Nasjonalmuseet i Oslo.  I dag henger maleriene i Nasjonalmuseets rom 45 med tittelen «Tradisjonen tro», og han er også vist i sideliggende rom. Før museumsreformen i 2003 (der Nasjonalgalleriet ble slått sammen med Kunstindustrimuseet, Museet for samtidskunst og Arkitekturmuseet) var Gudes malerier i Nasjonalgalleriet, der flere av dem inngikk i basisutstillingen Livets dans. Samlingen fra antikken til 1950. Museet mottok samlingen som testamentarisk gave i 1882 og den inneholder både skissebøker, tegninger, akvareller og oljemalerier.

## Forvekslingsfare
Nevøen Adolph Claudius Tidemand var også kunstmaler, utdannet i Düsseldorf som sin onkel, og hadde en signatur som kunne endres. Bilder av denne, mer ukjente nevøen er på begynnelsen av 1900-tallet solgt for å være malt av den eldre Adolph Tidemand.

## Ordener
Han mottok St. Olavs Orden og den svenske Nordstjerneordenen.

## Ettermæle
Adolph Tidemand har fått gatenavn oppkalt etter seg i flere norske kommuner, blant annet Tidemands gate på Frogner i Oslo.

## Verk (utvalg)
* 1832 &ndash; Portrett - Stillstudie (Første forsøk i olje)
* 1841 &ndash; «Gustav Vasa taler til dalkarlene i Mora kirke»
* 1841 &ndash; «Portrett av en ung mann»
* 1844 &ndash; «Eventyrfortellersken» 
* 1845 &ndash; Søndagskveld i en røykstue i Hardanger
* 1846 &ndash; «Norsk juleskikk» 
* 1848 &ndash; «Brudeferd i Hardanger» (sammen med Hans Gude)
* 1848 &ndash; Signe Halvorsdatter Valle i Sætersdalen
* 1848 &ndash; «Haugianerne» (også malt 1852)
* 1848 &ndash; «De ensomme gamle» (også kjent som «Husandakt»)
* 1849 &ndash; «Ingeborg Andersdatter Gulsvik, Flå, som brud»
* 1851 &ndash; «Aften på Krøderen» (sammen med Hans Gude)
* 1852 &ndash; serien *Bondeliv* i Oscarshall 
* 1853 &ndash; «Likferd på Sognefjorden» (sammen med Hans Gude)
* 1854 &ndash; «Den foreldreløse»
* 1856 &ndash; «Den sårede bjørnejeger» 
* 1859 &ndash; «Fiskere i havsnød» (sammen med Hans Gude)
* 1864 &ndash; «Tvekamp i norsk bondebryllup»
* 1865 &ndash; «Bestefaderens erindringer»
* 1865 &ndash; «Bestemors brudekrone»
* 1865 &ndash; «Fanatikerne» 
* 1873 &ndash; «Brudetog gjennom skogen» 
* 1874 &ndash; «Syneve»
* 1874 &ndash; «Nød»

## Bildegalleri

Adolph Tidemand.jpg|Denne figurstudien er datert 31.08.1832 og nevnes som «Første forsøg paa oliemaling»
Adolph Tidemand & Hans Gude - Bridal Procession on the Hardangerfjord - Google Art Project.jpg|«Brudeferd i Hardanger» fra 1848 er et av norsk kunsthistories mest kjente malerier. Det ble utført som et samarbeid mellom Adolph Tidemand og Hans Gude
Adolph Tidemand Norsk juleskik.jpg|Litografi etter Adolph Tidemands maleri «Norsk juleskik» fra 1846
Adolph Tidemand - Low Church Devotion - Google Art Project.jpg|«Haugianerne» 1848-1852
Tidemand De ensomme gamle.jpg|«De ensomme gamle» fra 1848


## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  (Bind 2 i NBdigital)

## Eksterne lenker
* Verk av Adolph Tidemand på nasjonalmuseet.no
* Adolph Tidemand på Digitalt museum
* Motiver i ''Norske folkelivsbilleder'' fra 1854-1861
* Bestemors brudekrone (Det kongelige slotts samlinger)
*