Pasvikelva

**Pasvikelva** (skoltesamisk: *Paččjokk*; nordsamisk: *Báhčaveajjohka*; kvensk og finsk: *Paatsjoki*; russisk: Патсойоки – *Patsojoki* eller Паз – *Paz*; enaresamisk: *Paččvei*) er ei elv i Norge, Russland og Finland. Den har utspring fra Enaresjøen i Finland, renner mot nordøst gjennom Pasvikdalen og munner ut i Bøkfjorden ved Kirkenes i Sør-Varanger. Elva har en lengde på 142,8 kilometer (medregnet Ivalojoki: 388,1&nbsp;km). Den drenerer et nedbørfelt på &nbsp;km² og har en middelvannføring ved munningen på 208,0&nbsp;m³/s. Vassdraget regnes som det nest største i Norge etter Glomma, selv om storparten av nedbørfeltet ligger i Finland.

Elva har hatt, og har fortsatt, stor sosioøkonomisk betydning da den har vært viktig for bosetting, fiske, reindrift, kraftproduksjon, jordbruk og skogbruksvirksomhet i Pasvikdalen. 

## Gjennom tre land
Fra elvens utspring i Enaresjøen renner elven de første 2,1&nbsp;km gjennom finsk territorium, fulgt av 29,3&nbsp;km i Russland til nedstrøms Rajakoski kraftverk. Her renner elven først gjennom Norge i 875 meter, for deretter å bli grenseelv mellom Norge og Russland i 122 meter, før den renner gjennom Norge i 503 meter. Etter dette danner Pasvikelven riksgrensen mellom Norge og Russland i 105,5&nbsp;km, så renner den 2,6&nbsp;km gjennom Russland ved Boris Gleb, og til slutt 1,9&nbsp;km gjennom Norge til utløpet i Bøkfjorden. 

## Fiske
Elven er rik på fisk og inneholder minst 15 forskjellige fiskearter. Blandt dem er sik (*Coregonus lavaretus)*, abbor (*Perca fluviatilis)*, gjedde (*Esox lucius)*, lake (*Lota lota*), harr og ørret (*Salmo trutta*). Sportsfiske etter brunørret (*Salmo trutta*) er populært og fisk fra elva har hatt en viktig rolle i kostholdet til lokalbefolkningen. Tidligere var Pasvikelva ei god lakseelv, men i 1960- og 1970-årene ble det bygget syv vannkraftverk i elva, og laksen er nå forsvunnet.

## Sideelver
Elvene er listet i den rekkefølge de munner ut i Pasvikelva, regnet oppstrøms fra munningen. Hver linje inneholder elvas navn og hvor den munner ut, og eventuelle sideelver er innrykket. Lista er begrenset til elver med nedbørfelt over 20&nbsp;km².

**Sideelver i Norge:**
* Bodibekken –  i Fossevatn, fra vest
* Sametielva – i Skogvatn, fra nordvest
** Gaivobekken – 4 km nord for Sameti, fra nord
*** Myrbekken – 5 km nord for Sameti, fra nord
** Malbekken – 5 km nord-nordvest for Sameti, fra sørvest
** Okselva – i Lille Sameti fra sørvest
* Skjellbekken – i Hasetjønna, fra nord
* Emanuelbekken – i Vaggatem ved Hauge, fra nord
* Spurvbekken – i Vaggatem ved Hauge, fra vest
** Klarbekken – i Lille Spurvvatnet fra nord
* Villreinsbekken (Steinbekken) – i Vaggatem ved Steinbekken, fra vest
* Ellenelva – i Vaggatem ved Vaggatem, fra sørvest
** Føllelva – 4 km sørvest for Vaggatem, fra vest
*** Korsbekken – 6 km vest-sørvest for Vaggatem, fra sørvest
** Ivargammebekken – i Ellenvatnet fra nordvest
** Suávvilkođojuuvâš (i Finland) – i Ellenvatnet fra sørvest
* Gjøkbekken – i Fjørvatnet, fra sørvest
* Ødevassbekken – 4 km nord for Grensefoss, fra vest&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;

**Sideelver i Russland:**
* Rjussjanjoki – i Klistervatnet, fra øst
* Kuvernerinjoki – i Kuetsjarvi, fra nordøst
* Kolosjoki – i Kuetsjarvi, fra øst
** Malaja Kolosjoki – ved Nikel, fra nord
** Soukerjoki – 12 kilometer nordøst for Nikel, fra sørvest
* Sjuonijoki – i Kuetsjarvi, fra sør
** Elv fra Pestsjanojesjøen – 1 km sør for Kuetsjarvi, fra øst
** Kasesjoki – 8 km sør for Kuetsjarvi, fra sør
** Kamagajoki – 12 km sør for Nikel, fra øst
* Menikkajoki – i Svanevatn, fra sør
* Laukkujoki – i Langvatnet, fra sørøst
* Sejgijoki – i Hestefossdammen, fra øst
** Runnijoki – i Sejgijarv, fra øst
* Kornetijoki – i Hestefossdammen, fra sørøst
** Kojjoki – 10 km øst for Grensevatnet, fra nordøst
* Nautsijoki – i Grensevatnet, fra sør
** Kokhisevanjoki – 7 km øst for Janiskoski, fra sørvest
** Elv fra Vernisjaur – i Ilja-Nautsijarvi, fra nordøst
** Algsjasj – i Ilja-Nautsijarvi, fra sørvest
*** Puldsjkasj – 5 km sørvest for Ilja-Nautsijarvi, fra vest

## Grenseelv
Ettersom Pasvikelva er ei grenseelv mellom Norge og Russland, gjelder spesielle regler for ferdsel på elva. Grensen går der djupålen i elva er. Det ble senest i 2015 foretatt en  ny oppmåling av grensa, for første gang siden grenseoppgangen i 1947.

## Tømmer
Pasvikdalen er rik på furu av god kvalitet, Det ble drevet med tømmerfløting på elva i mellomkrigstiden. Pasvik-Timber hadde sagbruk på Jakobsnes ved utløpet av Pasvikelva. Der var det sysselsatt på det meste 250 mann. Dette sagbruket ble bombet av tyske bombefly i 1940, og ble aldri bygget opp igjen.

## Vannkraftverk
Det produseres 1,4&nbsp;TWh vannkraft i vassdraget, nok til hele  husholdninger. Av dette utgjør den norske andelen 387&nbsp;GWh, tilsvarende  husholdninger. En rekke fossefall i elva forsvant i forbindelse med kraftutbyggingen, blant annet Harefossen.

## Kultivering av ørret
Utbygging av vannkraftverk og bygging av demning har ført til fragmentering av elven og hindret migrasjon hos flere fiskearter. Dette rammer særlig anadrom fisk som ørret. Det er estimert at omkring 70 % av ørretens naturlige gyte- og oppvekstområder har gått tapt som følge av kraftverksutbyggingen i Pasvikelva. Som et kompensatorisk tiltak ble det innført kultivering, der det årlig settes ut ca. 5000 ørret i elven, med en minimumsstørrelse på 25 cm. I dag anslås det at andelen villørret i elven utgjør omtrent 10-30%, mens 70-90% er estimert å være oppdrettsfisk. Den høye andelen kultivert fisk skyldes lav naturlige reproduksjonen.

## Bruer
Bruer over Pasvikelva for offentlig transport finnes i Finland ved Enaresjøen (vei 9696), og i Norge på Elvenes (E105). I tillegg er det private kryssinger ved kraftverkene. Det land som eier et kraftverk som ligger på grensen, disponerer litt land på tilstøtende side.

## Referanser




## Litteratur
* Barth, Jacob Bøckmann (1857): *Forstmester Jacob Bøckmann Barths reise opover Pasvikelven 1857.* Opptrykt i: Wessel, A. B. (1978): *Småskrifter om Sør-Varanger av forskjellige forfattere*. Kirkenes.

## Eksterne lenker
*