open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Blokkebær

**Blokkebær** (*Vaccinium uliginosum*), også kalt **skinntryte**, **mikkelsbær** eller **tryte**, er en dvergbusk som ligner mye på blåbær.

## Navn
Arten har minst tre navn i bruk. På vestlandet og nordover kalles den blokkebær, mens den kalles mikkelsbær på sørvestlandet og på sørlandet. I innlandet og på østlandet er det gjerne skinntryte den er kjent ved. Opp gjennom historien er den blitt kalt ved mange navn som vitner om et dårlig rykte. Eksempler på disse nedsettende navnene er "vassblåbær" og "dritbær".
## Utbredelse
Denne svært lite krevende busken er meget vanlig i Norge, særlig på litt næringsfattige myrer og i næringsfattig furuskog. Den går også høyt opp i fjellet.

## Beskrivelse
Lyngen har brune runde kvister og kan bli opptil 40 cm høy. Selv om lyngen ikke blir høyere enn noen få centimeter i fjellet kan den også der bære en god del bær. Bladene er blågrønne i fargen, men der buskene vokser tett kan det bli et flammende rødt teppe av løvet før det felles om høsten. Bæret ligner blåbær, men kan skilles fra blåbær ved at frøene og saften er fargeløs, litt grønnlig. 

## Bruk
Bærene kan brukes på samme måte som blåbær, til saft, syltetøy og lignende. Man bør være påpasselig med å fjerne stilkene fra bærene før konservering siden de kan gi uønsket smak. Sammen med blåbær kan det settes vin på dem. Unge blader er søtlige i smaken og kan også spises. Den er blitt mistenkt for å være giftig på grunn av at det er blitt rapportert om ubehag etter store inntak av blokkebær. Det er derimot vist at det er knyttet til en mikroskopisk parasittsopp som kan opptre i bærene.

## Bildegalleri

Vaccinium ulig.jpg|Plantens blomster.
Vaccinium myrtillus vs Vaccinium uliginosum.JPG|Blåbær øverst på bildet, blokkebær nederst.


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 5711

**Fylkesvei 5711** går mellom Myklebust i Bremanger og Breivik i Kinn kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 577 (Sogn og Fjordane).

## Kommuner og knutepunkter

*Sørgulen
*Botnane

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Virtuell operatør

En **virtuell operatør** er innen telekommunikasjon et teleselskap som benytter en virkelig operatørs nettverk til å produsere teletjenester til sine kunder, og som har egne sentraler og egen teknisk tjenesteproduksjon. En virtuell operatør produserer selv samtrafikk mot andre teleselskap, også overfor den nettoperatøren som eier det nettet som den virtuelle operatøren benytter.

**VNO**, virtuell nettverksoperatør i fastnett (eng.: *Virtual Network Operator*), er en tele- eller internett-tilbyder som tilbyr tjenester som i det alt vesentlige er produsert og generert i en (større) mobiloperatørs nett, men med delvis utplassering og bruk av MVNO-ens utstyr og fibernett for levering av tjenestene.
 
**MVNO**, mobil, virtuell nettverksoperatør (eng: *Mobile Virtual Network Operator*), er en mobiltilbyder som tilbyr virtuelle nettjenester for mobiltelefoni. Dersom det ikke gjøres noen egen produksjon av tjenester, men alle tjenesteen er produsert av nettoperatøren, snakker vi om at mobiltilbyderen driver videresalg og er videreselger av tjenestene som produseres av en tjenesteleverandør. Et eksempel på dette er Telia-eide Onecall, som er videreselger i Telias nett.

I Norge er TDC Norge og Ventelo eksempel på en MVNO-er, de er virtuelle operatører i nettet til henholdsvis Telia og Telenor. I Norge er Telenor og Telia mobiloperatører (tjenesteleverandører) med egne nett. Telenor er gjennom regulering pålagt å innvilge andre mobilselskaper status som MVNO eller som videreselger. 

Eksempel på en VNO-er, det vil si virtuelle operatører i fastnettet, er Ventelo og NextGenTel, som er virtuelle operatører i Telenors nett.

## Se også
* Tjenesteleverandør
* Videreselger
* LLUB
* Telelosji
* Bitstrøm-aksess
* Roaming
* Samtrafikk

## Eksterne lenker
* Eksempel på avtaleverk fra Jara.no
* Lovdata, Ekomforskriften
* Lovdata,  Offentlig nett-forskriften
Fylkesvei 577 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 577** i de følgende fylkene:

*Fylkesvei 577 (Hedmark)
*Fylkesvei 577 (Rogaland)
*Fylkesvei 577 (Sogn og Fjordane)
Ramhusen

**Ramhusen** er en kommune i kretsen Ditmarsken i Schleswig-Holstein, Tyskland. Ramhusen hører under Marne-Nordsjøs amt, og tidligere Marnelands amt. Ramhusen ligger i Sør-Ditmarskens marskland, og grenser i øst til Eddelak, og i sør til Brunsbüttel. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Reforming

**Reforming** er en petrokjemisk primærprosess i oljeraffinerier der tyngre bestanddeler av petroleum omgjøres til lettere. Dessuten fjernes uønskede stoffer som f.eks. svovel.

Det finnes to hovedtyper av reforming:
*Katalytisk reforming
*Dampreforming
Blytt-Sernanders klimavekslingsteori

**Blytt-Sernanders klimavekslingsteori** er en teori som beskriver klimavekslinger og vegetasjonshistorie i Nord-Europa etter siste istid. Den ble først utarbeidet av nordmannen Axel Blytt, og senere videreutviklet av svensken Rutger Sernander.
## Referanser
Deborah Kerr

**Deborah Jane Kerr-Trimmer** (født 30. september 1921 i Helensburgh i Skottland, død 16. oktober 2007) var en britisk skuespiller.

Hun ble født som eldste barn og eneste datter av Kathleen Rose (født Smale) og kaptein Arthur Charles Kerr-Trimmer. Faren var pilotveteran fra første verdenskrig, marinearkitekt og sivilingeniør. Hun hadde en yngre bror, Edward, som ble journalist og som døde i en bilulykke i 2004.

Kerr var kommandør av Order of the British Empire. 

## Filmografi (utvalg)
* 1942: ''The Day Will Dawn''
* 1943: *[[Det begynte i Berlin (film)|Det begynte i Berlin]]* (originaltittel: *The Life and Death of Colonel Blimp*)
* 1953: ''Herfra til evigheten''
* 1956: *[[Kongen og jeg (film)|Kongen og jeg]]*
* 1956: ''Te og sympati''
* 1957: *[[Stevnemøtet]]*
* 1967: ''Casino Royale''
## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Liste over kommuner i Ditmarsken

**Liste over kommuner i Ditmarsken** er en liste over byer og kommuner i kretsen Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein, Tyskland. Nesten alle kommuner i Ditmarsken hører under *amter* (*ämter*), som igjen hører under *kretsen* (*kreis*), som i dette tilfellet er Ditmarsken. De to største byene i Ditmarsken er Heide og Brunsbüttel, og disse er amtsfrie byer, som gjør at de hører direkte under kretsen. Byene Friedrichskoog, Marne, Meldorf og Wesselburen mistet statusen som kretsfrie byer under omorganiseringene av amter og kommuner i perioden 1. januar–25. mai 2008. 

De største forandringene i sammensetningen av kommuner og amter skjedde i henholdsvis 1970 og 2008. I 1970 ble Nord- og Sør-Ditmarsken slått sammen til dagens Ditmarsken krets. Samtidig ble flere amter, som da var baserte på de gamle kirkesognene, *Amt Kirchspielslandgemeinden* (Amt KLG), slått sammen til noe større amter. De nye amtene fulgte fortsatt det gamle prinsippet om kirkesogn, og således var Ditmarsken i 1970 den eneste kretsen i Tyskland som fortsatt titulerte sine amt som Amt KLG. Etter 1970 var det 12 amter i kretsen. De fleste kommunene hadde vært selvstendige siden Weimarrepublikken, slik at den største forandringen på dette i 1970 ble at kommunen Sankt Michaelisdonn ble opprettet. Dessuten ble Brunsbüttel utvidet ved innlemmelser av bl.a. Brunsbüttelkoog. Ved forvaltningsreformen i 2008 ble antall amter halvert, og samtlige kommuner bortsett fra Norderwöhrden fulgte med sitt gamle amt inn i ett av de seks nye. Fortsatt er Heides omlands amt og Eiderens amt titulerte som Amt KLG. Hägen ble innlemmet i Süderheistedt den 1. januar 2009. Selv i dag følger det desentraliserte Ditmarsken det gamle prinsippet om at hver landsby skal utgjøre sin egen kommune, noe som fører til store ulikheter i folketall og areal: Fra Heide og Brunsbüttel til Marnerdeich og Bergewöhrden. Generelt sett er kommunene i Ditmarsken, både i areal og folketall, gjennomsnittlig mindre enn andre steder i Tyskland.

## Kommuner (''Gemeinden'')

Amtenes administrasjonssentre og amtsfrie byer er merket med grønt (merk at Heide er en amtsfri by, men også administrasjonssenter i Heides omlands amt).

## Amter (''Ämter'')
De nåværende amtene, deres plassering, og deres opprinnelige tyske navn:

Fil:Amt Burg-Sankt Michaelisdonn in HEI.png|Burg-Sankt Michaelisdonns amt*Amt Burg-Sankt Michaelisdonn*
Fil:Amt Buesum-Wesselburen in HEI.png|Büsum-Wesselburens amt*Amt Büsum-Wesselburen*
Fil:Amt KLG Eider.PNG|Eiderens amt*Amt KLG Eider* 
Fil:Amt Marne-Nordsee in HEI.png|Marne-Nordsjøs amt*Amt Marne-Nordsee*
Fil:Amt Mitteldithmarschen in HEI.png|Midtre Ditmarskens amt*Amt Mitteldithmarschen*
Fil:Amt KLG Heider Umland in HEI.png|Heides omlands amt*Amt KLG Heider Umland*


## Referanser


## Eksterne lenker
* Informasjon om krets-, amt- og kommunevåpen (tysk)
Květoslava Jeriová

**Květoslava Jeriová-Pecková** (født Květoslava Jeriová, 1956) er en tsjekkoslovakisk tidligere langrennsløper som konkurrerte fra 1978 til 1984. Hun vant tre OL-medaljer i løpet av karrieren; sølv på stafetten i 1984 og bronse på 5&nbsp;km i 1980 og 1984.

Hun tok også en bronsemedalje på 10&nbsp;km under VM 1982 i Oslo, og vant totalt åtte verdenscuprenn i løpet av sin korte karriere.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Polymer

**Polymer** er et stoff som består av molekyler med stor molekylmasse med repeterende strukturell enhet, eller monomerer, forbundet med kovalent kjemisk binding. Ordet kommer fra gresk, *πολυ', *polu'' «mange»; og μέρος, meros «del». Kjente eksempler på polymerer er plast, DNA og proteiner.

Ofte brukes polymer i betydninga «plast», men polymerer utgjør en stor klasse av naturlige og syntetiske materialer med ulike sammensetninger og bruksegenskaper.  Naturlige polymermaterialer som skjellakk og rav er brukt i århundrer. Biopolymerer som proteiner (for eksempel hår, hud og deler av skjelettet) og nukleinsyrer spiller avgjørende roller i biologiske prosesser. Andre naturlige polymerer som cellulose er hovedbestanddelen i tre og papir.

## Historikk
Fra begynnelsen i 1811 gjorde Henri Braconnot et pionerarbeid i celluloseforbindelser, som kanskje var det første bidrag av betydning til polymerforskningen. Termen polymer ble introdusert i 1833 av Jöns Jakob Berzelius. Utviklingen av vulkanisering senere i det 19. århundre forbedret slitestyrken til det naturlige polymeret gummi og frembrakte det første populariserte halvsyntetiske polymer.  Det første helsyntetiske polymer, bakelitt, ble introdusert i 1909.  

Selv etter betydelige fremskritt i syntese og karakterisering av polymerer, fikk man ikke en skikkelig forståelse av polymer molekylstruktur før på 1920-tallet.  Før det trodde forskerne at polymerer var klynger av små molekyler (kalt kolloider) uten bestemt molekylvekt, holdt sammen av en ukjent kraft, et konsept som var kjent som assosiasjonsteorien.  I 1922 foreslo Hermann Staudinger at polymerer besto av lange kjeder av atomer holdt sammen av kovalente bindinger, en idé som ikke ble akseptert på over ti år og som til slutt førte til at Staudinger ble tildelt nobelprisen i kjemi. Et viktig bidrag til syntetisk polymerforskning var gitt av de italienske kjemikerne Giulio Natta og Karl Ziegler som vant nobelprisen i kjemi i 1963 for utviklingen av Ziegler-Natta-katalysatoren. I påfølgende århundre har syntetiske polymermaterialer som nylon, polyetylen, teflon og silikon dannet basis for en hurtigvoksende polymerindustri.  

Syntetiske polymerer i dag finner anvendelse i nær all industri og livsområde. Polymerer er utbredt som adhesiver og smøremidler, i tillegg til strukturkomponenter for ulike produkter fra barneleker til fly. Polymerer som poly (metylmetakrylat) finner anvendelse som fotoresistmaterialer brukt i halvlederfremstilling og low-k dielektrisk for bruk i høy-kvaltitet mikroprosessorer.  Fremtidige anvendelser omfatter fleksible polymerbaserte substrater for elektroniske display og forbedrede nye og etterspurte medisiner.
Mylothris leonora

***Mylothris leonora*** er en dagsommerfugl i gruppen hvitvinger. Arten ble inntil nylig ført til slekten *Pseudomylothris*.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Afrika.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje. Undersøkelser av typeeksemplaret av denne arten viste at dette etter alt å dømme er et eksemplar av slekten *Mylothris* med unormalt utviklet årenett i vingene. Arten bør derfor føres til slekten *[[Mylothris]]*.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini 
****** slekt *[[Mylothris]]* (før ført til ***Pseudomylothris***  Neustetter, 1929)
******* ***Mylothris leonora***  (Krüger, 1928)

## Kilder
* ''Pseudomylothris'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Pseudomylothris'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.
Cepora

* 

***Cepora*** er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.

## Utseende
Middelsstore (vingespenn 40-60 millimeter), bredvingede, ofte ganske fargerike sommerfugler. Fargetegningene varierer mye inne slekten. Oversiden er for dset meste hvit, brun og oransje, mens undersiden også kan ha et innslag av rødt. Noen har mørke striper som følger vingeårene.
Artene har gjerne distinkte regntids- og tørketidsformer, de førstnevnte er mer fargerike.

## Levevis
Artene finnes gjerne på relativt tørre steder, som buskmark og savanne. Larvene lever på planter i kapersfamilien (Capparidaceae).
Hannene kommer gjerne ned til bakken for å drikke mineralrikt vann og tiltrekkes også til gjødsel og urin.

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra Sri Lanka og det sørlige India i vest til Australia (New South Wales) i øst.

## Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini 
****** slekt ***Cepora***  Billberg, 1820
******* *[[Cepora abnormis]]* (Wallace, 1867)
******* *[[Cepora bathseba]]* (Snellen, 1902)
******* *[[Cepora boisduvaliana]]* (Felder, C & R Felder, 1862)
******* *[[Cepora celebensis]]* (Rothschild, 1892)
******* *[[Cepora eperia]]* (Boisduval, 1836)
******* *[[Cepora eurygonia]]* (Hopffer, 1874)
******* *[[Cepora fora]]* (Fruhstorfer, 1897)
******* *[[Cepora himiko]]* Hanafusa, 1994
******* *[[Cepora iudith]]* (Fabricius, 1787)
******* *[[Cepora julia]]* (Doherty, 1891)
******* *[[Cepora kotakii]]* Hanafusa, 1989
******* *[[Cepora laeta]]* (Hewitson, 1862)
******* *[[Cepora licaea]]* (Fabricius, 1787)
******* *[[Cepora nadina]]* (Lucas, 1852)
******* *[[Cepora nerissa]]* (Fabricius, 1775)
******* *[[Cepora pactolicus]]* (Butler, 1865)
******* *[[Cepora perimale]]* (Donovan, 1805)
******* *[[Cepora temena]]* (Hewitson, 1861)
******* *[[Cepora timnatha]]* (Hewitson, 1862)
******* *[[Cepora wui]]* Chou, Zhang & Wang, 2001

## Kilder
* ''Cepora'' på Tree of life
* Butterflies of Malaysia – *Cepora nadina* http://www.learnaboutbutterflies.com/Malaysia%20-%20Cepora%20nadina.htm
* Butterflies of India – *Cepora nerissa* http://www.learnaboutbutterflies.com/India%20-%20Cepora%20nerissa.htm

## Eksterne lenker
* 
* ''Cepora'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Aoa

:*For valutaen, se [[Angolansk kwanza]].*

***Aoa affinis*** er en dagsommerfugl i gruppen hvitvinger.  Denne arten lever helt sørøst i Asia.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn ca. 60 millimeter), mørk sommerfugl med avrundede vinger. Oversiden er mørkbrun med et bredt, kremhvitt bånd som går over begge vingepar, men smalner inn i endene. På undersiden er hele vingenes indre halvdel hvit, gulaktig innerst.

## Utbredelse
Arten finnes bare på Sulawesi.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini 
****** slekt ***Aoa***  de Nicéville, 1898
******* *[[Aoa affinis]]*  (Vollenhoven, 1865)

## Kilder
* ''Aoa'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Aoa'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.
* Bilde av arten
Phrissura

***Phrissura aegis*** er en dagaktiv sommerfugl i gruppen hvitvinger.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 45-50 millimeter), hvit eller brun og hvit sommerfugl med avrundede vinger. Hannen er hvit med svarte vingespisser. Ho hunnen er oversiden av forvingen er brun med et buet bånd av store, hvite flekker, mens bakvingen er brunhvit med brun ytterkant.

## Utbredelse
Arten lever i Malaya, Filippinene, på Borneo og Sulawesi.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje. Arten blir noen ganger regnet til slekten *[[Appias]]*.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini 
****** slekt ***Phrissura***   Butler, 1870
******* *[[Phrissura aegis]] * (C. & R. Felder, 1861)

## Kilder
* ''Phrissura'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Phrissura'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av hannen
* Bilde av arten
Ixias

* 

***Ixias*** er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.  De lever i det sydlige Asia.

## Utseende
Middelsstore (vingespenn 45–55 millimeter), lyse sommerfugler. Oversiden er gulhvit eller grønnhvit, bakvingens ytterkant er svart. Ytre del av forvingen er tegnet i svart og rødoransje. Undersiden er gulaktig eller oransje med en rad av rødlige ringer som er hvite inni.

## Levevis
Larvene lever på planter i kapers-slekten (*Capparis* spp, Capparidaceae).
Disse sommerfuglene finnes i ulike habitater, både på savanne og i tørr, løvfellende skog.

## Utseende
Slekten er utbredt i det sørlige Asia, fra Arabia i vest til Timor i øst.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini 
****** slekt ***Ixias***   Hübner, [1819]
******* *[[Ixias flavipennis]]* Grose-Smith, 1885
******* *[[Ixias kuehni]]* Röber, 1891
******* *[[Ixias malumsinicum]]* Thieme, 1897
******* *[[Ixias marianne]]* (Cramer, 1779)
******* *[[Ixias paluensis]]* Martin, 1914
******* *[[Ixias piepersii]]* (Snellen, 1877)
******* *[[Ixias pyrene]]* (Linnaeus, 1764)
******* *[[Ixias reinwardtii]]* (van Vollenhoven, 1860)
******* *[[Ixias venilia]]* (Godart, 1819)
******* *[[Ixias vollenhovii]]* (Wallace, 1867)
******* *[[Ixias weelei]]* (van Eecke, 1912)

## Kilder
* ''Ixias'' på Tree of life
* Butterflies of India – *Ixias marianne* http://www.learnaboutbutterflies.com/India%20-%20Ixias%20marianne.htm

## Eksterne lenker
* 
* ''Ixias'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Prioneris

* 

***Prioneris*** er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.

## Utseende
Middelsstore til ganske store (vingespenn opptil 90 millimeter), kontrastrikt fargede sommerfugler. Oversiden er hvit med svarte vingeårer, eller den svarte fargen kan være mer omfattende. Bakvingens underside har gul grunnfarge. Som mange andre subtropiske sommerfugler har de regntids- og tørketidsformer som kan se nokså ulike ut.

## Levevis
*Prioneris sita* og *[[Delias]] descombesi* etterligner  hverandre – begge er giftige. De ligner sterkt på hverandre av utseende, men har en noe annen atferd, for eksempel kommer *P. sita* gjerne ned til bakken for å drikke fra sølepytter, leire eller lignende, noe *D. descombesi* aldri gjør. I motsetning til *[[Delias]]*-artene er *Prioneris*-artene raske flygere,
Larvene lever på planter i kapersfamilien (Capparidaceae).

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra India (Kerala, Karnataka) i vest til Java og Borneo i øst.

## Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini 
****** slekt ***Prioneris***   Wallace, 1867
******* *[[Prioneris autothisbe]]* (Hübner, 1826)
******* *[[Prioneris clemanthe]]* (Doubleday, 1846)
******* *[[Prioneris cornelia]]* (van Vollenhoven, 1865)
******* *[[Prioneris hypsipyle]]* Weymer, 1887
******* *[[Prioneris philonome]]* (Boisduval, 1836)
******* *[[Prioneris sita]]* (Felder, C & R Felder, 1865)
******* *[[Prioneris thestylis]]* (Doubleday, 1842)

## Kilder
* ''Prioneris'' på Tree of life
* Butterflies of Malaysia – *Prioneris philonome* http://www.learnaboutbutterflies.com/Malaysia%20-%20Prioneris%20philonome.htm

## Eksterne lenker
* 
* ''Prioneris'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Saletara

* 

***Saletara*** er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.

## Utseende
Middelsstore (vingespenn 45-60 millimeter), hvite til gulaktige sommerfugler med nokså spisse forvinger. Oversiden kan være helt hvit, eller ha svart ytterkant på forvingen. Undersiden er gjerne mer fargerik, med bred, mørk ytterkant og oransje farge på bakvingen.

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra Nikobarene og Malaya gjennom Filippinene og Indonesia til Ny-Guinea og Salomonøyene.

## Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini 
****** slekt ***Saletara***  Distant, 1885
******* *[[Saletara cycinna]]* (Hewitson, 1861)
******* *[[Saletara gisco]]* Grose-Smith, 1895
******* *[[Saletara liberia]]* (Cramer, 1779)
******* *[[Saletara panda]]* (Godart, 1819) – kanskje bare en underart av *S. liberia*

## Kilder
* ''Saletara'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Saletara'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av ''Saletara liberia''
Mathania

* 

***Mathania*** er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.  De lever i Sør-Amerika.

## Utseende
Middelsstore (vingespenn ca. 50 millimeter), bredvingede, bleke sommerfugler. Forkanten av forvingen kan ha en guloransje flekk. Både for- og bakvingene er ofte litt tilspisset.

## Levevis
Artene finnes på tørr buskmark, men også i skog, gjerne på moderate høyder over havet. Larvene lever på snylteplanter i mistelteinfamilien (Loranthaceae).

## Utbredelse
Slekten er utbredt langs Andesfjellene fra Ecuador i nord til Chile og Argentina i sør.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini 
****** slekt ***Mathania***   Oberthür, 1890
******* *[[Mathania agasicles]]* – (Hewitson, 1874)
******* *[[Mathania aureomaculata]]* – (Dognin, 1888)
******* *[[Mathania carrizoi]]* – Giacomelli, 1914
******* *[[Mathania leucothea]]* – (Molina, 1782)
******* *Mathania* sp. – ubeskrevet art fra Peru

## Kilder
* ''Mathania'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Mathania'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av ''Mathania'' sp.
* Bilder av ''Mathania aureomaculata''
Såretmerket

**Såretmerket** (*Verwundetenabzeichen*) ble innstiftet i Tyskland under første verdenskrig med en hjelm som sentralt motiv.
__TOC__

Merket ble introdusert på nytt under den spanske borgerkrigen 22. mai 1939 av Adolf Hitler, men da med hakekors på hjelmen. Under Felttoget i Polen i 1939 ble det lansert en ny type som ble kalt «Såretmerket av 1939» med en nyere type hjelm som motiv. Hitler bestemte seg for å lage et felles såretmerke for hær og marine, noe som skilte seg fra de to forskjellige typene som hadde blitt benyttet under første verdenskrig.

## Klasser
* **Gull** – 5 eller flere skader påført i kamp
* **Sølv** – 3 eller 4 skader påført i kamp
* **Sort** – 1 eller 2 skader påført i kamp




## Utdeling
Alle som tjenestegjorde i militære avdelinger kunne motta merket om de møtte de kriteriene som var satt.

De som mistet en legemsdel eller synet i kamphandlinger mottok automatisk merket i sølv. Død eller fullstendig invaliditet førte til merket i gull, og merket ble utdelt til soldatens familie om han var drept. Utenom i kamphandlinger kunne merket tildeles etter frostbitt. Alle som mottok merket fikk dette innført i sin tjenestebok (Soldbuch) og fikk dessuten et tildelingsbevis (urkunde).

I mars 1943, etter forespørsel fra Joseph Goebbels, ble det også mulig for sivile å motta såretmerket. Dette gjaldt sivile som jobbet i forbindelse med produksjon av krigsmateriell eller annet arbeid som var til nytte for Tysklands krigsinnsats.

## Design

Det sorte merket er nesten uten unntak stanset med innhul bakside, mens sølv- og gullversjonen av merket har hel bakside og stanset eller støpt. På begynnelsen av krigen ble det sorte merket utdelt i papirpose, mens sølv og gull ble utdelt i medaljeesker. Ettersom økonomien ble dårligere gjennom krigsårene ble også disse høyere klassene etterhvert utdelt i papirposer.

## Plassering
Såretmerket ble båret på soldatens venstre brystlomme, nedenfor andre krigsmedaljer eller utmerkelser. Om mannskaper som tidligere var tildelt merket senere kvalifiserte for tildeling av et nytt merke i høyere klasse, ble det tidligere merket fjernet, slik at kun ett såretmerke ble båret på uniformen.

## Se også
* Liste over tyske militære utmerkelser 1933-1945

## Kilder
Samlerforumet.net – med tillatelse
Alex Osborn

**Alex Faickney Osborn** (1888–1966) var en reklamebyråleder og forfatter av en bok om kreativ problemløsning kalt *[[brainstorming]]*.

## Bakgrunn
Osborn vokste opp i New York. Han ble uteksaminert fra Hamilton College, og forsøkte seg deretter som journalist i Buffalo, New York. Han arbeidet for avisene Buffalo Times og Buffalo Express, og fikk sparken fra den siste avisen på grunn av manglende ferdigheter. 

I 1919 var Osborn med å starte reklamebyrået *BDO*. Han hadde også en sentral rolle da BDO fusjonerte med *George Batten Company*, som resulterte i *BBDO*.

## Bibliografi
* 1921 *A Short Course in Advertising*, C. Scribner’s sons.
* 1942 *How to "Think Up"*, McGraw-Hill. 
* 1948 *Your Creative Power*, C. Scribner’s sons.
* 1952 *Wake Up Your Mind*,  C. Scribner’s sons.
* 1953 *Applied Imagination: The Principles and Procedures of Creative Thinking*, C. Scribner’s sons.
* 1955 *The Goldmine Between Your Ears*,  C. Scribner’s sons.

## Referanser


## Kilder
* ''Bruce Fairchild Barton, Roy Sarles Durstine, and Alex Faickney Osborn'', Joan Vidal.
Omo (Etiopia)

**Omo** er en av Etiopias største og viktigste elver. Den er 600 km lang og faller ca. 1 800 meter; fra 2 300 moh. til ca. 500 moh. ved sitt utløp i den endorheiske Turkanasjøen i Riftdalen.
  
Elva kommer fra Shewahøylandet, og har mange tilsig på sin vei sørover mot grenseområdet mellom Sudan, Kenya og Etiopia. Elven renner over grensen til Kenya og inn i Turkanasjøen. Fallhøyden gjør at det er kraftig strøm i elva, og den er bare farbar et kort strekke ovenfor Turkana. Elva inneholder flere fosser, blant annet Kokobi.

Den største sideelva er Gibe. Ellers blant annet Wabi og Gojeb. Omo flyter forbi Mago og Omo nasjonalparker, som begge er kjent for sitt dyreliv.

## Omoelvens nedre dalføre
Omoelvens nedre dalføre ble i 1980 oppført på UNESCOs verdensarvliste. Dalføret ved elvas utløp i Turkanasjøen er kjent for flere fossile funn. Av spesiell interesse er funnene av Australopithecus.

## Eksterne lenker
* Omo National Park
* Early Homo sapiens Remains from the Omo River Region of South-west Ethiopia: Faunal Remains from the Omo Valley
*  The Oldest Homo sapiens
Liste over ordførere i Nord-Odal

**Ordførere i Nord-Odal** 

* 1895–1901: Monthei Eriksen Haug (Venstre)
(...)
* 1925-1941: A. Sjøli (Ap)
* 1939-1941: Hans Carlsen (Ap)
* 1945     : Ole Bjørnstad (Ap)
* 1945-1946: Hans Carlsen (Ap)
* 1946-1956: H. Gulbrandsen (Ap)
* 1956-1959: Tormod Ruud (Ap)
* 1960-1971: Johan Østli (Ap)
* 1972-1977: Einar Olav Skogholt (Ap)
* 1978-1979: Ronald Andersen (Ap)
* 1980-1987: Thorleiv Kårstad (Ap)
* 1987-1989: Egil Mangnes (Ap)
* 1990-2003: Egil Ringerike (Ap)
* 2003-2011: Asgeir Østli (Ap)
* 2011-2021: Lise Selnes (Ap)
*2021-2023   : Ragnhild H. Moen (Sp)
*2023- : Odd Kjetil Østvand-Sløtte (Ap)

## Referanser
Aids-dagen

**Aids-dagen** markeres 1. desember hvert år for å rette oppmerksomhet mot aidspandemien og hivepidemiens spredning. Per 2022 har over 36 millioner mennesker død av aids, og over 37 millioner mennesker lever med hivsmitte. Hiv er dermed en av de verste helsekatastrofer i menneskehetens historie. På tross av at det finnes effektiv antiretroviral behandling som forhindrer at hiv kan føre til alvorlig sykdom, har fortsatt de fleste hivsmittede i fattige land ikke tilgang til livreddende behandling.

## Historikk
Aids-dagen ble etablert i 1988 ved *World Summit of Ministers of Health* på programmer for aids-bekjempelse. Siden da er den årlig arrangert av regjeringer, internasjonale organisasjoner og veldedighetsorganisasjoner over hele verden.

## Arrangementer og tilstelninger
Fra begynnelsen og inntil 2004 ledet UNAIDS aids-dagskampanjen, og valgte årlige temaer i konsultasjon med andre globale helseorganisasjoner. I 2005 ble dette ansvar overdratt til World AIDS Campaign, som valgte ***Stop AIDS: Keep the Promise*** som hovedtema for World AIDS Day observences through 2010, med mer spesifikke sub-taglines valgt årlig. Dette tema er ikke spesifikt for aidsdagen, men er brukt året rundt i WAC's arbeid for å belyse hiv/aids i kontekst av andre store globale hendelser som G8-møtet. World AIDS Campaign also conducts “in-country” campaigns throughout world, som ***Student Stop AIDS Campaign***, en infeksjon-awareness kampanje rettet mot unge mennesker over hele Storbritannia.

Det er vanlig å holde minenmarkeringer for ærespersoner som har dødd av hiv/aids. Regjeringer og offentlig helsepersonell bidrar ofte med taler og politiske temaer knyttet til hiv/aids-problematikken tas opp til debatt. Siden 1995 har USAs president gitt en offisiell uttalelse på verdens aidsdag. Regjeringer i andre nasjoner har fulgt opp og kommet med lignende erklæringer.

I Norge feires verdens aidsdag med gudstjeneste i Oslo domkirke, seminarer og kulturarrangementer. Kronprinsesse Mette-Marit har engasjert seg i internasjonalt aidsarbeid, og er en forgrunnsfigur under markeringen av verdens aidsdag i Norge.

### Temaer for aidsdagen fra 1988 til i dag

## Referanser
 

## Eksterne lenker
* Offisiell side for Verdens aids-dag 
* FN-sambandet om Verdens AIDS-dag
* FN-sambandet om FNs aidsprogram, UNAIDS
Leuciacria

***Leuciacria*** er en slekt av dagsommerfugl i gruppen hvitvinger.

## Utseende
Middelsstore, hvite sommerfugler som minner om de europeiske *[[Pieris]]*-artene. Oversiden er hvit bortsett fra forvingens forkant og spiss, som er svarte hos hannen og gråaktige hos hunnen. På undersiden er bakvingen gulaktig, ellers ligner den oversiden.

## Levevis
I alle fall *L. acuta* lever oppe i fjellene.

## Utbredelse
Slekten er utbredt på Ny-Guinea og New Ireland.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini 
****** slekt ***Leuciacria***   Rothschild & Jordan, 1905
******* *[[Leuciacria acuta]]* Rothschild & Jordan, 1905 
******* *[[Leuciacria olivei]]* Müller, 1999

## Kilder
* ''Leuciacria'' på Tree of life
* van Mastrigt, H.: Whites (Pieridae: Pierinae) of Indonesian Papua - med bilder av *Leuciacria acuta* http://www.papua-insects.nl/insect%20orders/Lepidoptera/Pieridae/Leuciacria/Leuciacria%20acuta.htm

## Eksterne lenker
* 
* ''Leuciacria'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Norsk utvalg for eierstyring og selskapsledelse

**Norsk utvalg for eierstyring og selskapsledelse** (**NUES**) er ansvarlig for å utgi anbefalingen for god eierstyring og selskapsledelse som alle selskaper notert ved Oslo Børs må forholde seg til.

Følgende organisasjoner står bak utvalget: Aksjonærforeningen i Norge, Den norske Revisorforening, Eierforum, Finansnæringens Hovedorganisasjon, Norske Finansanalytikeres Forening, Norske Pensjonskassers Forening, Næringslivets Hovedorganisasjon, Oslo Børs og Verdipapirfondenes Forening.

## Se også
* Eierstyring og selskapsledelse

## Eksterne lenker
* 
*
Idédugnad

**Idédugnad** eller **idemyldring** (engelsk: *brainstorming*) er en metode for kreativ problemløsning tilrettelagt for en gruppe deltakere, der deltakerne impulsivt ytrer og presenterer idéer og tanker de kommer på. Det engelske begrepet «brainstorming» er også et vanlig brukt ord for metoden. 

Alex Faickney Osborn er mannen som utviklet brainstorming-metoden sent på 1930-tallet. Ideene som fremkommer blir ofte presenterte i form av et tankekart på en tavle eller ark, der temaet eller problemstillingen står i sentrum og ideene noteres rundt denne. Den norske betegnelsen «idédugnad» ser ut til å ha kommet i bruk rundt 1984.

## Bakgrunn
Da reklamemannen Alex Faickney Osborn introduserte metoden i boken *Applied Imagination*, hevdet han at grupper kunne doble sin kreative produktivitet gjennom Brainstorming.

Metoden er vanlig brukt både i forbindelse med undervisning i skoler og som metode for idémyldring i yrkeslivet. Forskere har ikke funnet bevis som støtter påstanden om metodens effektivitet. Vanlige utfordringer fra gruppearbeid, som distraksjoner, underytende medlemmer, forståelse av evalueringer, og produksjonsblokkering, legger begrensninger også på denne formen for arbeid i gruppe, og dermed viser undersøkelser at individuelt arbeid kan være vel så effektivt.

Metoden blir også brukt i sammenhenger der det kan være nyttig at gruppens medlemmer får en bred forståelse av et tema, eller problemstilling. I andre sammenhenger vil metoden kunne være en nyttig øvelse for teambygging.

## Tilnærming
En idédugnad har fire grunnleggende regler. Reglene er ment å forebygge at hemmende prosesser får forstyrre fremdriften og de dynamiske synergiene metoden bygger på.
#**Fokus på kvantitet**: Målet er å få et stort tilgang av ideer. Tanken er at dess større mengde ideer dess større er muligheten for å nå nytenking og mulige effektive løsninger. 
#**Ingen kritikk**: I planleggingsprosesser er dette ofte kalt «ja og-fasen», i motsetning til «ja, men». Det understrekes ofte at innvendinger skal ha «pause» under slike gruppearbeid. Ved å forhindre at innvendinger (som gjerne grunner i fordommer) kommer frem, kan deltakere føre seg friere til å presentere uvanlige ideer. 
#**Uvanlige ideer er velkomne**: En slik regel er ment å åpne for tanken om at alle idéer er potensielle løsninger, eller kan åpne for løsningsmuligheter. For å kunne presentere uvanlige ideer må deltakerne oppfordres til å se saken fra nye vinkler.
#**Kombinering og forbedring av ideer**: De gode ideene kan komme frem gjennom en kombinasjon av ideer, noe som kan uttrykkes i formen: «1+1=3». Denne tilnærmingen er forventet å fremme sterkere og mer komplette ideer enn de som har kommet frem tidlig i prosessen.

## Referanser
Hebomoia

* 

***Hebomoia*** er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.

## Utseende
Store (vingespenn 80-90 nillimeter) og fargerike sommerfugler. Forvingens ytterkant er gjerne litt innbuktet slik at vingen blir svakt sigdformet. Oversidens grunnfarge er kremfarget til gul, i alle fall den ytre delen av forvingen, noen ganger hele, er rødoransje med svarte årer og svartbrun ytterkant. Bakvingen kan ha to rader av trekantede, svarte flekker.
Undersiden av bakvingen er lyst gråbrunt-spraglete slik at disse fargerike sommerfuglene ligner visne blader når de sitter i ro.

## Levevis
Larvene utvikler seg på busker i slektene *Capparis*, *Crateva* (kapersfamilien) og *Cleome* (Cleomaceae).

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra India i vest til Japan i nordøst og Timor og Molukkene i sørøst.

## Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Colotini 
****** slekt ***Hebomoia*** Hübner, 1819
******* *[[Hebomoia glaucippe]]* (Linnaeus, 1758) 
******* *[[Hebomoia leucippe]]* (Cramer)

## Kilder
* ''Hebomoia'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Hebomoia'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Korgen Idrettslag

**Korgen Idrettslag** (stiftet i 1935) er et idrettslag fra Korgen i Hemnes, Nordland. Idrettslaget har idretter som ski, fotball, orientering og håndball.

## Fotball
Klubben er mest kjent for fotballaget, som spiller i 4. divisjon. Korgen IL har mange aldersbestemte lag, og bestemte seg i 2006 for å starte juniorlag. Juniorlaget kom på 4.-plass i 2. divisjon Helgeland i 2006, mens seniorlaget kom på 4.-plass i 4. divisjon.

### Tabell

## Eksterne lenker
* 
* Norges Fotballforbund: Korgen IL
Calopieris

***Calopieris eulimene*** er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.

## Utseende
En middelsstor, hvit sommerfugl. Forvingen har en rund, svart flekk nær midten, og vingespissen er oransje hos hannen og gulaktig hos hunnen, med mørke årer. Bakvingen har noen små, mørke flekker langs ytterkanten. På undersiden er årene i bakvingen rødbrune. Arten ligner overflatisk mye på artene i den artsrike slekten *[[Colotis]]*.

## Levevis
Denne arten lever i tørre, ørkenaktige områder.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Sahel-beltet vestover i alle fall til Tsjad, og på Den arabiske halvøya.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Colotini 
****** slekt ***Calopieris***  Aurivillius, 1898
******* *[[Calopieris eulimene]]*  (Klug, 1829)

## Kilder
* ''Calopieris'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Calopieris'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.
* Bilder av arten
Porter Wagoner

**Porter Wayne Wagoner** (født 12. august 1927, død 28. oktober 2007) var en amerikansk countrysanger.  Wagoner introduserte en ung Dolly Parton på sitt TV-show. Sammen som "Porter and Dolly" var de en velkjent duet i mange år. Parton skrev sangen "I Will Always Love You" da hun skulle forlate TV-showet etter 11 år.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Eronia

* *[[Eronia cleodora]]* 
* *[[Eronia leda]]*

***Eronia*** er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.  De lever i Afrika.

## Utseende
Middelsstore sommerfugler (vingespenn 45-60 millimeter). Vingenes overside er snøhvit med bredt svarte ytterkanter (*E. cleodora*) eller gul med oransje vingespisser (*E. leda*). Undersiden er hvit på forvingen, gulaktig på bakvingen, med brune ytterkanter, i tillegg noen brune flekker på bakvingen hos *E. cleodora*, mens den er omtrent ensfarget gulaktig hos *E. leda*.

## Levevis
Disse artene lever i tørre områder. Larvene utvikler seg på planter i kapersfamilien (Capparidaceae) og Salvadoraceae.

## Utbredelse
Slekten er utbredt over store deler av Afrika sør for Sahara, kanskje med et tyngdepunkt i den sørlige delen av kontinentet.

## Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Colotini 
****** slekt ***Eronia***  Hübner, 1823 
******* *[[Eronia cleodora]]* Hübner, [1823] 
******* *[[Eronia leda]]* (Boisduval, 1847)

## Kilder
* ''Eronia'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Eronia'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.
* Bilde av ''Eronia leda''
Nepheronia

* *…se systematisk inndeling…*

***Nepheronia*** er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.  De lever i  Afrika.

## Utseende
Middelsstore (vingespenn 45-75 millimeter), hvite (av og til litt blålige) eller gulaktige sommerfugler med brede vinger. Spissen av forvingen er svart, ellers mangler oversiden tegninger, eller det er en rad av svarte flekker langs ytterkanten. Det er markert forskjell mellom kjønnene og hunnene kan i tillegg forekomme i flere ulike former.
Undersiden har gjerne noen brunlige flekker i vingenes ytre del.

## Levevis
Larvene lever på planter i familiene Salvadoraceae og Rhizophoraceae.
Disse sommerfuglene finnes på buskmark, i skogkanter eller inne i åpen skog. De er raske flygere som gjerne flyr noen meter over bakken, og ofte besøker blomster.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Afrika sør for Sahara, inkludert Madagaskar.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Colotini 
****** slekt ***Nepheronia*** Butler, 1870
******* *[[Nepheronia argia]]* (Fabricius, 1775) 
******* *[[Nepheronia buquetii]]* (Boisduval, 1836) 
******* *[[Nepheronia pharis]]* (Boisduval, 1836) 
******* *[[Nepheronia thalassina]]* (Boisduval, 1836) 
 
## Kilder
* ''Nepheronia'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Nepheronia'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Breiðablik

**Breiðablik** er en idrettsklubb fra Kópavogur på Island, stiftet 12. april 1950. 

Kvinnelaget i fotball spiller i toppdivisjonen *Úrvalsdeild kvenna* som de vant 1977, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983, 1990, 1991, 1992, 1994, 1995, 1996, 2000, 2001, 2005, 2015. De fikk sølv i 2017.  Cupen *Bikarkeppni kvenna* vant de i 1981, 1982, 1983, 1994, 1996, 1997, 1998, 2000, 2005, 2006 og 2016.

Herrelaget i fotball spiller i herrenes toppdivisjon Besta deild karla (tidligere Úrvalsdeild) som de vant i 2010, 2022 og 2024.  Cupen *Bikarkeppni karla* vant de i 2009. Nordmannen Stig Krohn Haaland har tidligere spilt for klubben. Marel Baldvinsson, som har spilt for blant annet Molde Fotballklubb.

Begge spiller sine kamper på Kópavogsvöllur, som har plass til 3&nbsp;500 tilskuere. 

Hjemmedraktene er grønne og bortedraktene hvite. 

## Eksterne lenker
* Klubbens offisielle nettsider
Pareronia

* *…se systematisk inndeling…*

***Pareronia*** er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.

## Utseende
Middelsstore til ganske store (vingespenn 55-80 millimeter), mer eller mindre brunlige sommerfugler med slank kropp og forholdsvis store vinger. Oversiden er mønstret i mørkbrunt og lyst brunlig eller grønnlig – hos noen arter dominerer den lyse fargen og de virker lyse med mørk ytterkant, andre er brune med lyse flekker og striper. Hunnene er vanligvis mørkere enn hannene.
Undersiden er blekere farget.

## Levevis
I alle fall hunnene av noen arter etterligner giftige monarksommerfugler (Danaini) i slektene *[[Danaus]]* og *[[Parantica]]*. Larvene lever på planter i kapersfamilien (Capparidaceae).

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra India i vest til Ny-Guinea i øst.

## Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Colotini 
****** slekt ***Pareronia***  Bingham, 1907
******* *[[Pareronia argolis]]* (C. & R. Felder, 1860) 
******* *[[Pareronia avatar]]* (Moore, [1858]) 
******* *[[Pareronia aviena]]* Fruhstorfer, 1910
******* *[[Pareronia boebera]]* (Eschscholtz, 1821) 
******* *[[Pareronia ceylanica]]* (C. & R. Felder, 1865) 
******* *[[Pareronia jobaea]]* (Boisduval, 1932) 
******* *[[Pareronia nishiyamaii]]* Yata, 1918 
******* *[[Pareronia paravatar]]* Bingham, 1907 
******* *[[Pareronia phocaea]]* (C. & R. Felder, 1861) 
******* *[[Pareronia tritaea]]* (C. & R. Felder, 1859) 
******* *[[Pareronia valeria]]* (Cramer, 1776) 
******* *[[Pareronia hippia]]* (Fabricius, 1787) 
******* *[[Pareronia chinki]]* Joicey & Noakes, 1915

## Kilder
* ''Pareronia'' på Tree of life
* Butterflies of India – *Pareronia hippia* http://www.learnaboutbutterflies.com/India%20-%20Pareronia%20hippia.htm

## Eksterne lenker
* 
* ''Pareronia'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Kinematikk

**Kinematikk** er den delen av fysikken som dreier seg om bevegelse uten å ta hensyn til bevegelsens årsak (eller virkning).

Sentralt i kinematikken står begreper som akselerasjon og fart. Man kan ved hjelp av kinematikk beskrive svært mange bevegelser, særlig på jordas overflate der akselerasjonen er konstant ved fritt fall. Ved konstant akselerasjon kan de relativt enkle bevegelseslikningene for konstant akselerasjon benyttes.
Adrian White

**Adrian White** er en canadisk trommeslager med en variert musikalsk bakgrunn, som omfatter punk rock, ekstrem metal og elektronisk musikk.

I 1994 spilte White trommer på det første albumet til Devin Townsends nye band Strapping Young Lad. Kort tid etterpå dro han på verdensturnéen «Hard Wired Tour» med Front Line Assembly (FLA) i 1995/96. Etter det flyttet han til Montréal for å bli med i Reset, hvor han skrev og spilte inn albumet *[[No Limits]]* og turnérte i Canada og spilte inn videoer til singlene fra *No Limits*.

I 2000 sluttet White i Reset for igjen å bli med i FLA for mere turnéring i Europa og den berømte WGT-festivalen. I 2003 gjorde han dobbel tjeneste i FLA-sideprosjektene Delerium og Conjure One for en utsolgt nordamerikansk turné. Mens han var på turné grunnla han The Silent Alarm med den britiske sangeren og produsenten Shelley Harland.

## Diskografi
* Strapping Young Lad – *[[Heavy as a Really Heavy Thing]]* (1994)
* Front Line Assembly – *[[Live Wired]]* (1995)
* Reset – *[[No Limits (Reset album)|No Limits]]* (1998); re-release *[[No Worries/No Limits']]' (2006)
* [[Conjure One]] – live (2003)
* [[Aerodrone]] – *Spin EP* (2006)
* [[Dismantled]] – *Standard Issue* (2006)
* [[Front Line Assembly]] – *Artificial Soldier'' (2006)
* Front Line Assembly – "Fallout" (2007)

## Eksterne lenker
* The Silent Alarm offisielt nettsted
* Front Line Assembly offisielt nettsted