Nei til atomvåpen

**Nei til atomvåpen** (**NTA**) er en norsk organisasjon som arbeider for atomvåpennedrusting og forbud mot atomvåpen. NTA jobber også med å belyse koblinger mellom atomvåpen og atomkraft og sikre trygg håndtering av atomavfall og radioaktivt materiale

NTA har sentralt kontor i Oslo. Organisasjonen ledes av et hovedstyre på tolv medlemmer, hvor nåværende styreleder er Lars Egeland. Ole Kopreitan var daglig leder for organisasjonen fra juni 1981 til 2011. Nåværende daglig leder er Gunnar Johnsen. NTA utgir et medlemsmagasin som kommer ut to ganger årlig.

## Historikk
### 1980-årene
NTA ble grunnlagt i 1979 under navnet Nei til nye atomvåpen som en protest mot USAs planer om å utplassere nye mellomdistanseraketter i Vest-Europa og som en protest mot Sovjetunionens utplassering av SS-20-raketter i Europa. Navnet Nei til atomvåpen ble vedtatt i 1980. Da fikk NTA også tre hovedparoler: Nedbygging av atomvåpnene i øst og vest, ingen atomvåpen i Norge i fred eller krig og Norden som atomvåpenfri sone. NTA var da en av de sterkeste folkebevegelsene i etterkrigstiden. Organisasjonen arrangerte demonstrasjoner i flere byer og hadde underskriftsaksjoner. Aksjonen i 1982 om Norden som atomvåpenfri sone samlet  underskrifter.

NTA samarbeidet med beslektede organisasjoner i mange land og deltok i internasjonale arrangementer og fredsmarsjer, men la vekt på politisk uavhengighet for å sikre den tverrpolitiske oppslutningen i Norge.

Da USA og Sovjetunionen i 1987 undertegnet INF-avtalen som fjernet alle landbaserte mellomdistanseraketter i Europa og Asia, var den saken som opprinnelig førte til dannelsen av NTA løst. Det var fortsatt mange atomvåpen i verden, og NTA hadde allerede tidlig i 1980-årene engasjert seg på flere områder, i samsvar med de vedtatte hovedparolene. Saken om Norden som atomvåpenfri sone ble utvidet til en kampanje for lokale vedtak om atomvåpenfrie kommuner og fylker. Nye saker som kom opp i 1980-årene var president Reagans program for stjernekrig, som det likevel ikke ble noe av, og nye sjøbaserte krysserraketter med atomvåpen. En viktig sak for NTA var aksjoner mot skipsanløp med atomvåpen i norske havner. NTA engasjerte seg også mot nye marinestrategier som kunne medføre at en konflikt mellom supermaktene som oppsto ett sted i verden, kunne bli flyttet til nordområdene hvor sjøbaserte atomvåpen sto i fare for å bli anvendt, med Norge som mulig slagmark for atomvåpen.

### 1990-årene
I 1990-årene hadde NTA fortsatt 100 aktive lokallag, spredt over hele Norge. Motstand mot atomkraft kom på denne tiden inn som en del av NTAs hovedparoler. Dette ble begrunnet ved sammenhengen mellom atomkraft og atomvåpen, og den helsefaren som atomindustrien medfører. På et senere tidspunkt sluttet NTA seg også til motstanden mot granater med utarmet uran. Likevel hadde fortsatt kampen mot atomvåpen hovedprioritet for NTA.

I 1990-årene tok NTA initiativet til flere kampanjer og aksjoner. Underskriftskampanjer mot underjordiske prøvesprengninger med atomvåpen fikk betydelig oppslutning i Norge, spesielt var engasjementet stort da Frankrike fortsatte å prøvesprenge i Stillehavet i 1995. I Norge tok NTA initiativet til kampanjer og underskriftsaksjoner om forbud mot atomvåpen som fikk betydelig stor oppslutning, blant annet fra LO.

### 2000-tallet
Da USAs president Bush i 2001 lanserte planer om et nytt rakettskjold i Europa, hadde NTA kampanjer mot rakettskjoldet, i samarbeid med andre, spesielt LO. Den internasjonale motstanden og de store kostnadene medførte at planene ikke ble realisert.

NTA videreførte i 2000-årene kampanjer for et forbud mot atomvåpen. Etter 2010 ble dette en hovedsak for NTA. Sammen med andre organisasjoner og med statlig finansiering, bidro NTA til å opprette den norske avdelingen av ICAN (International Campaign to Abolish Nuclear Weapons) med et lønnet sekretariat. NTA deltar i styringsgruppen for ICAN Norge.

Etter århundreskiftet var NTAs medlemstall på vei ned, og det ble færre lokallag.

NTAs viktigste mål i dag er at Norge skal ha en tydelig rolle i FN og andre internasjonale fora når folkeretten og en konvensjon som forbyr atomvåpen kommer på dagsordenen. NTA arbeider også for at Norge i NATO skal bidra til å redusere alliansens vektlegging av atomvåpen. Dette omfatter også tilbaketrekking av amerikanske atomvåpen i fem europeiske ikke-atomvåpenstater, og å arbeide mot det nye AEGIS-rakettskjoldet som ble lansert av Barack Obama i 2009. Russland har samtidig også flere utplasserte atomvåpen enn Vesten i Europa, slik at NTAs krav også retter seg også mot Russland. NTA arbeider overfor den norske opinionen og promoterer i Norge det internasjonale ordføreroppropet, der de kommunene som slutter seg til, støtter et internasjonalt forbud mot atomvåpen.  

Per 2023 er det rundt  atomvåpen i verden og ni atomvåpenstater. NTAs mål er en verden uten atomvåpen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Nei til atomvåpen
* Den internasjonale kampanjen for å forby atomvåpen (ICAN)