Rast

**Rast** og **vei** er gamle lengdemål, der «rast» var den distansen man tilbakela til fots før man trengte en «rast», «pause» eller «hvil». Distansen har variert gjennom tiden og helst stått i forhold til lengden av en alen i Skandinavia. Likeledes har en rast variert mellom ulike områder og land, og i tid. «Rast» og «vei» er dessuten skandinaviske uttrykk som tilsvarer en «mil» - her definert som «en dansk mil» på rundt 7,5 km (egentlig 7&nbsp;532,48 meter, med opphavsmann Ole Rømer (1640-1710)), for avstanden er 54 km mellom Oslo og Eidsvoll og dette ble regnet som «8 raster» eller «8 mil».

## Skandinavisk historie
Det er uklart hvilket av de tre uttrykkene «rast», «vei» og «mil» som var i bruk til enhver tid. Det synes imidlertid klart at «mil» kom i bruk senest. Om man legger uttrykkenes betydning til grunn, kan det synes som om «rast» er mest opprinnelig, fordi det beskriver en uavhengig hendelse. Men trolig var det lokale forskjeller i bruken av uttrykkene.  

På 900-tallet utgjorde en «rast» 192 steinkast og ble inndelt i fire fjerdinger (jfr. uttrykket «fjerdingvei»), som hver igjen kunne deles inn i ti pilskudd. Dette tilsvarte en distanse på ca. 9&nbsp;100,8 meter. Utover på 1100-tallet tilsvarte en rast 16&nbsp;000 alen, som da ble videre inndelt i fire fjerdinger á 8&nbsp;000 fot. Distansen var imidlertid den samme.

Da det ble innført sjællandsk alen i Danmark-Norge i 1541, økte distansen på en rast til ca. 10&nbsp;121,6&nbsp;m i Norge, som fortsatt delte rasten inn som fire fjerdinger á 8&nbsp;000 fot. I Danmark ble imidlertid denne distansen inndelt som 12&nbsp;000 alen eller tilsvarende 7&nbsp;591,2&nbsp;m.

Da fotsystemet ble innført i Danmark-Norge i 1683, ble det samtidig bestemt at en «rast» («vei» eller «mil») skulle tilsvare 36&nbsp;000 fot i Norge og 24&nbsp;000 fot i Danmark. Dette førte til at distansen for en periode ble lik ca. 11&nbsp;305&nbsp;m (basert på en fot á 31,402&nbsp;cm) i Norge og 7&nbsp;536,48&nbsp; i Danmark. «Fot» ble imidlertid justert til 31,38535&nbsp;cm i 1698, slik at «rast» da ble 11&nbsp;298,7&nbsp;m i Norge og 7&nbsp;532,484&nbsp;m i Danmark.

### Dansk mil
Etter unionsoppløsningen (i 1814) bestemte danskene seg i 1820 for å justere foten til 31,375&nbsp;cm. En dansk mil ble da tilsvarende 7&nbsp;530&nbsp;m. Dansk «fot» ble imidlertid justert på nytt alt i 1834, da den ble satt til 31,385 cm. «Dansk mil» ble da for en periode like 7&nbsp;532,4&nbsp;m. I forbindelse med at Danmark gikk over til metersystemet, ble det bestemt at en dansk mil skulle tilsvare 7&nbsp;421,43&nbsp;m eller tilsvarende 4 bueminutter. Slik blir den også definert i dag.
Begrepet brukes ikke i dag, men langs veiene kan det stå eldre milepæler.

### Norsk mil
Etter unionsoppløsningen i 1814 bestemte man i 1824 at en norsk fot skulle tilsvare 31,375&nbsp;cm. Den norske milen ble da lik 11&nbsp;295&nbsp;m. Denne holdt seg slik, inntil Norge tilpasset den metersystemet i 1889. Da ble en norsk mil lik 10&nbsp;000&nbsp;m, og slik er den fortsatt definert.

### Svensk mil
Svensk «rast» («vei» eller «mil») ser ut til å ha variert mer enn i Danmark og Norge før 1649, da det ble bestemt at en svensk mil skulle tilsvare 36&nbsp;000 svenske «fot» eller ca. 10&nbsp;688,54&nbsp;m (tilsvarende 3&nbsp;600 stenger = 6&nbsp;000 favner = 18&nbsp;000 alen). Som i Norge ble den svenske milen tilpasset metersystemet i 1889, og siden er den definert som 10&nbsp;000&nbsp;m.

## Referanser


## Se også
* Mil
* Norske måleenheter
* Gamle nordiske lengdemål

## Litteratur
* Språkrådet: «Åtte potter rømme, fire merker smør &ndash; Om gammalt mål og gammal vekt», I: *Språknytt*. Nr 4, 2006.