open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fjellmarikåpe

**Fjellmarikåpe** er en flerårig plante i rosefamilien som har en amfiatlantisk utbredelse.

Planten blir omtrent 10 cm høy og har 5-7-koblede blader som er bare ovenpå og med glinsende silkehår under. Blomstene er gulgrøne på korte skaft. Fjellmarikåpe blomstrer omtrent i juni på heier, enger og snøplasser til fjells og ikke sjeldent i lavlandet i det meste av Norge. I Jotunheimen er den er funnet helt opp til 1760 meters høyde.

Som hos alle marikåper forplanter også fjellmarikåpen seg ukjønnet. Mens de andre marikåpeartene i Norden står hverandre svært nær, skiller fjellmarikåpen seg klart fra disse.

## Kilder
* Johannes Lid: *Norsk-svensk-finsk flora*. Det Norske Samlaget, 1985.
## Eksterne lenker
*
1. serierunde i Adeccoligaen 2012

**1. serierunde i [[Adeccoligaen 2012]]** ble spilt mandag den 9. april.


## Fakta

## Eksterne lenker
* Adeccoligaen 2011: Terminliste og resultater  på altomfotball.no
SS «Erato»

**SS «Erato»** var en bark bygget i 1853  i Sunderland.

«Erato» ble kjøpt av Handelshuset Thommesen - Smith i Arendal i 1877. Hun forliste i Skinningrove Bay, nær Middlesbrough, 14. november 1901 etter to uker med storm i Norskehavet. Av mannskapet på ti, alle fra Arendal, overlevde kun unggutten Aksel Akselsen. Han ble reddet av Jesse Simmons, som fikk kastet en line over til barken før den ble knust til pinneved. Han fikk i ettertid medalje fra den norske kongen for bragden. Akselsen levde til han var 84 år, og døde i 1966 i California. Av de resterende ni ble seks funnet, og disse ble begravet på Brotton kirkegård. Der er det reist en minnesten med inskripsjonen: 

De tre savnede hadde bundet seg fast til en mast, og ble aldri funnet. Masten ble observert brakt ut med tidevannet om morgenen. 

## Kilder
*Yorkshire Post – Ceremony will ensure bravery not forgotten 
*Agderposten – Mintes forfedre 100 år etter dramatisk forlis
*The Northern Echo – Remembering the Erato
*Agderpostens papirutgave s.52
Savignano di Prato

**Savignano di Prato** er en liten historisk landsby i de italienske Appenninene, nå en del av kommunen Vaiano i provinsen Prato i regionen Toscana.

Landsbyen er mest kjent for *la chiesa dei Santi Andrea e Donato* (kirken viet helgenene Andrea og Donato), en kalksteinsbygning som stammer fra det trettende århundre, *Villa Buonamici* med en bemerkelsesverdig fasade og hage, som er i privat eie og tidligere tilhørte familien Buonamici fra Prato, og, foran villaen, det rustikke *Casa Bartolini*, fødestedet til billedhuggeren Lorenzo Bartolini.

## Bilder

Fil:Villa Buonamici 04.jpg|Villa Buonamici
Fil:Villa Buonamici 08.jpg|Villa Buonamici
Fil:Casa Bartolini A.jpg|Casa Bartolini
Fil:Santi Andrea e Donato 15.jpg|Santi Andrea e Donato
Fil:Santi Andrea e Donato 1.jpg|Santi Andrea e Donato
Fil:Savignano 14.jpg|Savignano
Fil:Savignano 3.jpg|Savignano
Fil:Roman Street 10.jpg|En bit av den gamle *Via Romana* (Savignano–Fabio)
Fil:Roman Street 15.jpg|En annen bit av den gamle romerske veien (Savignano–Fabio)


## Eksterne lenker
*
Amundsenisen (Dronning Maud Land)

**Amundsenisen** er den delen av Antarktisplatået som ligger rett sør for Heimefrontfjella og Kirwanveggen i Dronning Maud Land. Den er oppkalt etter den norske polfareren Roald Amundsen som i 1911 var den første til å nå Sørpolen.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Germany National Report International Trans-Antarctic Scientific Expedition
Amundsenisen

**Amundsenisen** kan sikte til:

* Amundsenisen (Dronning Maud Land), den delen av Antarktisplatået som ligger rett sør for Heimefrontfjella og Kirwanveggen i Dronning Maud Land.
* Amundsenisen (Svalbard), et ca. 6 km lang isbreplatå mellom  og  øst i Wedel Jarlsberg Land.
Yale Law School

**Yale Law School** er det juridiske fakultetet ved Yale University. Det ble grunnlagt i 1824 og er et av fem juridiske fakulteter i Ivy League. Yale Law School har de aller strengeste opptakskravene for noe juridisk fakultet i USA og har lenge blitt regnet som landets ledende, foran Stanford Law School og Harvard Law School. Fakultetet har blitt rangert som nummer én av *[[U.S. News & World Report]]*, den mest prestisjefylte rangeringen av skoler i USA, hvert år siden den første utgaven ble publisert i 1987.

I opptaksåret 2019-20 ble kun 263 av rundt 3300 søkere tatt opp ved skolen. Av disse valgte 86% å akseptere tilbudet, høyere enn Harvards 61% og dobbelt så høyt som Stanfords 43%.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Teglværksbroen

**Teglværksbroen** er en 97 meter lang klaffebro mellom Sluseholmen og Teglholmen i Københavns Sydhavn. Broen har to kjørebaner til biler, samt sykkelstier og fortau på begge sider, og åpnet for trafikk i 2011. Det er den første kombinerte bil-, sykkel- og gangbro over havneløpet siden Kalvebodbroen ble bygget i 1987.

Selve broklappen er bygget i ett stykke på 20 x 20 meter i Gdańsk. Herfra ble den seilt til København hvor montasjearbeidet ble ferdigstilt i 2010.

Broen er tegnet av Hvidt Arkitekter.

## Eksterne lenker
* Om Teglværksbroen fra Copenhagenx
Teglholmen

**Teglholmen** er et område i Sydhavnen i København og ligger mellom Sluseholmen og Enghave Brygge. 

Området er opprinnelig en oppfylling i farvannet mellom Amager og Sjælland. Oppfyllingen begynte på begynnelsen av 1900-tallet og den første bebyggelsen kom cirka 1920. Det var en blanding av industri, skur og fiskehytter, men også roklubber. 

Siden begynnelsen av 2000-tallet har Teglholmen vært under utvikling til boligområde.

Teglholmen har sitt navn etter et teglverk som lå her og leverte tegl til byggingen av Vesterbro. Rundt første verdenskrig ble den store leirgraven omdannet til  havnebasseng den nuværende Teglværkshavn.

I 2011 åpnet Teglværksbroen som forbinder Teglholmen med Sluseholmen.

## Eksterne lenker
* Om Teglholmen fra By & Havn
Neoehrlichia mikurensis

**[[Candidatus]] ''Neoehrlichia mikurensis**'' er en bakterie som er påvist i flått og rotter. Den kan også i sjeldne tilfeller infisere mennesker.
Den er funnet i mennesker i Tyskland, Sveits og Sverige.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Liam Payne

**Liam James Payne** (1993–2024) var en britisk sanger som var medlem av popgruppen One Direction (2010–2016).

Payne debuterte som sanger i 2008 da han deltok på den britiske TV-serien *[[X Factor]]*. Etter å ha blitt eliminert i konkurransen, prøvde han igjen i 2010 og ble satt sammen med fire andre gutter for å danne One Direction, som senere ble et av de mestselgende boybandene gjennom tidene. Payne jobbet med andre produsenter under pseudonymene «Big Payno» og «Payno», og laget remikser av sanger laget av sin egen gruppe og Cheryl Cole.

Etter at One Direction tok pause i 2015, signerte Payne en platekontrakt med Republic Records. I mai 2017 ga Payne ut singelen «Strip That Down» fra sitt debutalbum *LP1*. Den nådde tredjeplass på UK Singles Chart og tiendeplass på USAs ''Billboard'' Hot 100, og ble sertifisert til platina i begge landene. Han solgte over 18 millioner singler på under tre år etter One Directions pause, og hadde over 3,9 milliarder strømminger i løpet av den perioden.

Payne døde 16. oktober 2024 etter et fall fra en balkong i fjerde etasje på et hotell i Buenos Aires i Argentina, i en alder av 31 år. Ifølge obduksjonen døde han av skadene fra fallet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Zayn Malik

**Zain Javadd Malik** (født 1993), kjent mononymt som **Zayn**, er en britisk sanger. Malik er født og oppvokst i Bradford og gikk på audition som solodeltaker for den britiske musikkonkurransen *[[X Factor (Storbritannia)|The X Factor]]* i 2010. Etter å ha tapt som soloartist ble Malik hentet tilbake til konkurransen, sammen med fire andre deltakere, for å danne boybandet One Direction, som ble et av de bestselgende boybandene gjennom tidene. Malik forlot gruppen i mars 2015 og signerte deretter en solokontrakt med RCA Records.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Amundsenbreen

**Amundsenbreen** er en stor isbre i Ross Dependency i Antarktis. Den strekker seg fra polarplatået, der den drenerer området sør og vest for Nilsenplatået, gjennom en dal i Dronning Mauds Fjell ned til Rossbarrieren like vest for MacDonald Nunataks. Den er mellom syv og elleve kilometer bred og om lag 148 kilometer lang.

Isbreen ble oppdaget i november 1929 av Richard E. Byrd på den første flyturen til Sørpolen. Breen er navngitt etter Roald Amundsen etter forslag fra Laurence Gould, leder av den geologiske gruppen på Byrds ekspedisjon som passerte bremunningen med sleder i desember 1929.

## Kilder
*
Only the Lonely

**«Only the Lonely (Know the Way I Feel)»** er en amerikansk sang fra 1960, skrevet av Roy Orbison og Joe Melson.

Roy Orbison, Bob Moores Orchestra & Chorus spilte den inn på plate og ble hans første større hit. Som en operaaktig rockeballade, hadde den en sound som ingen hadde hørt på den tiden. «Only the Lonely» ble utgitt på singlen Monument 45-421 i mai 1960.

I 1989 ble den hedret med en Grammy Hall of Fame Award. I 2005 rangerte Rolling Stone sangen som # 232 på sin liste over The 500 Greatest Songs of All Time.

«Only the Lonely» finnes også på Orbisons album *Roy Orbison's Greatest Hits* (1962) og på hans posthumt utgitte album *A Black & White Night Live* (1989), fra HBOs TV-special (1988).

## Annen bruk av sangen og tittelen
* I 1969 spilte countrysangeren Sonny James den inn på plate.
* Chris Isaak har også gjort en coverversjon.
* Orbisons versjon har blitt anvendt i spillefilmer, innbefattet *The Love Letter* (1999) og *Only the Lonely* (1991), som ble oppkalt etter og promotert av sangen.
* *Only the Lonely* er tittelen på en bok om Roy Orbison av Alan Clayson, publisert i 1989, St. Martin's Press, New York City.
* Sangen ble omfattende referert til i det satiriske skuespillet *Red, White and Tuna*. Den ble spilt non-stop på hver eneste jukebox i størsteparten av andre akt, hver gang Arles – en radio-disc jockey – barrikaderte seg inne på lokalradiostasjonen, etter at han og forloveden, Bertha, sloss og avlyste bryllupet.
* Bruce Springsteen refererer til «Only the Lonely» i sin sang, «Thunder Road», men Orbisons innflytelse stikker dypere enn til kun en flyktig omnevnelse. Da Orbison ble opptatt i The Rock and Roll Hall of Fame i 1987, sa Springsteen: *«I '75, da jeg gikk i studio for å lage *Born to Run*, ønsket jeg å lage en plate med tekster lik [[Bob Dylan]]s, som låt som [[Phil Spector]], men mest av alt ønsket jeg å synge som Roy Orbison»*. Springsteen hadde opprinnelig til hensikt å begynne sitt album med en alarmklokke etterfulgt av Orbisons sang spilt på radio.

## Norske versjoner
Einar Jemtland, Arne T. Elgesem, A. Epaas, Viggo Sandvik Hansen og Eldar Vågan samt T. Sæther har skrevet norske tekster. Jemtlands og Sæthers versjoner bærer tittelen «Den som er ensom». Elgesems versjon heter «Anne-Susanne». Epaas' versjon heter «En som er ensom». Sandvik Hansens og Vågans versjon heter «Aunli & Aunli».

### Innspillinger

## Listeplasseringer

## Referanser
Les Baxter

**Les Baxter** (født 14. mars 1922, død 15. januar 1996) var en amerikansk musiker og komponist.

Baxter fikk en rekke hits med sitt eget orkester, bl.a. «Ruby» (1953), «Unchained Melody» (1955) og «The Poor People Of Paris» (1956). Baxter skrev også temaet "Whistle" til TV-serien Lassie.

Les Baxter har en stjerne på the Hollywood Walk of Fame.

## Diskografi
**Album**
* (1947) *Music Out of the Moon*
* (1948) *Perfume Set To Music* 
* (1949) *Music for Peace of Mind*
* (1950) Yma Sumac: *Voice Of The Xtabay*
* (1951) *Arthur Murray Favorites: Tangos*
* (1951) *Ritual of the Savage (Le sacre du sauvage)*
* (1953) *Festival of the Gnomes*
* (1954) *Thinking of You* 
* (1954) *The Passions: Featuring Bas Sheva* 
* (1955) *Arthur Murray Favorites: Modern Waltzes*
* (1955) *Kaleidoscope* 
* (1956) *Tamboo!* 
* (1956) *Les Baxter's La Femme*
* (1956) *Caribbean Moonlight* 
* (1957) *Skins! Bongo Party with Les Baxter* 
* (1957) **Round the World with Les Baxter''
* (1957) ''Midnight on the Cliffs'' 
* (1957) ''Ports of Pleasure'' 
* (1958) ''Space Escapade'' 
* (1958) ''Selections from Rodgers and Hammerstein's [[South Pacific (musikal)|South Pacific]]'' 
* (1958) ''Confetti'' 
* (1958) ''Love is a Fabulous Thing'' 
* (1959) ''African Jazz'' 
* (1959) ''Les Baxter's Jungle Jazz'' 
* (1959) ''Les Baxter's Wild Guitars'' 
* (1959) ''Barbarian (Goliath and the Barbarians)''
* (1960) ''The Sacred Idol''
* (1960) ''[[Gjest i skrekkens hus|House Of Usher]]''
* (1960) ''Les Baxter's Teen Drums'' 
* (1960) ''Baxter's Best''
* (1960) ''Young Pops'' 
* (1961) ''Broadway '61'' 
* (1961) ''Alakazam the Great''
* (1961) ''Jewels of the Sea''  
* (1961) ''Master of the World''
* (1961) ''Wild Hi-Fi Drums / Wild Stereo Drums'' 
* (1962) ''Sensational!'' 
* (1962) ''Exotica Suite''
* (1962) ''Voices in Rhythm'' 
* (1962) ''The Primitive and the Passionate'' 
* (1962) ''The Fabulous Sounds of Les Baxter: Strings, Guitars, Voices!''
* (1963) ''Les Baxter's Balladeers'' 
* (1963) ''The Academy Award Winners'' 
* (1963) ''The Soul of the Drums'' 
* (1966) ''[[Dr. Goldfoot and the Girl Bombs]]'' (1966)
* (1966) The Forum: ''The River is Wide''
* (1966) ''Brazil Now'' 
* (1967) ''Love is Blue''
* (1967) ''African Blue'' 
* (1968) ''Moog Rock'' 
* (1968) ''Hell's Belles''
* (1969) ''All the Loving Couples''
* (1969) ''Bora Bora''
* (1969) ''Bugaloo in Brazil'' 
* (1970) ''Que Mango!'' 
* (1970) ''Million Seller Hits'' 
* (1970) ''Cry of the Banshee''
* (1971) ''Music of the Devil God Cult: Strange Sounds from Dunwich – The Dunwich Horror''
* (1973) ''[[Black Sabbath (film)|Black Sabbath]]'' (1963)
* (1975) ''Movie Themes'' 
* (1975) ''Hit Songs from Spain''
* (1978) ''Born Again'' 
* (1995) ''The Lost Episode of Les Baxter'' (1961)
* (1996) ''By Popular Request'' 
* (1996) ''The Exotic Moods Of Les Baxter'' 

**Singler*'
* (1952) *Blue Tango* 
* (1953) *I Love Paris* 
* (1953) *April in Portugal*
* (1955) *Unchained Melody*
* (1955) *Medic* 
* (1955) *Wake The Town And Tell the People*
* (1956) *Foreign Intrigue* 
* (1956) *The Poor People Of Paris* 
* (1959) *Dance, Everyone Dance*
* (1960) *Pepe''

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Thorsrudgården

**Thorsrudgården** er en 250 m² stor villa på campus til Norges miljø- og biovitenskapelige universitet i Ås kommune.

## Beskrivelse
Gården er en villalignende bygning i sveitserstil i 1 ½ etasje med saltak og vegger av panelt plankereisverk, bestående av hovedfløy med en smalere og noe lavere sidefløy i vinkel. Den er plassert fritt i parklandskapet. Bygningen er utvendig meget godt bevart med opprinnelige detaljer i behold. En del vindusrammer er skiftet ut i opprinnelige karmer, fortrinnsvis i sørlige fasader i sidefløyen. Eksteriørfarger med brukket hvitt og detaljer i rødt er tilnærmet de opprinnelige som ble påvist ved Riksantikvarens fargeundersøkelse 1978.

## Bygningshistorie
Bygningen ble oppført 1887–1888 da Den høiere landbrugsskole startet undervisning i hagebruk. Bygningen er omtalt med skiftende navn etter beboere (Misvær, Thorsrud), men også som Villa Granly og Gartnergården. Den inneholdt opprinnelig leilighet for gartneren, et tegne- og arbeidsværelse og tre værelser for seks gartnerelever. Den ble delt opp i tre leiligheter rundt 1958.
Abel Bergström som ble ansatt som gartner ved skolen i 1860 og fikk ansvar for parkanlegg og planteskole. I 1865 fikk Bergström arealer til planteskole der hvor dagens planteskole ligger. Arealene ble utvidet i 1875 og 1896. Disse utvidelsene frigjorde arealer i parken som til da var blitt utnyttet til planteskoleproduksjon. Det ble oppført gartnerbolig for Bergström etter at det i 1887 var innført hagebruksundervisning ved skolen. Boligen ligger midt mellom tunet og planteskolen, og lå praktisk til for gartneren som hadde tilsyn med veksthus både i hagebruket og planteskolen. Fra høsten 2008 har huset vært i bruk som studentkollektiv for seks studenter, samt en dublett.

## Kilder
*Verneplan for UMB. Bygninger og park i det sentrale universitetsanlegget. Del 1. UMB 2006. Side 14, 93-94 m fl.
Malangshalvøya

**Malangshalvøya** (nordsamisk: **) er ei halvøy i Balsfjord og Tromsø kommuner i Troms. Den avgrenses i øst av Balsfjorden, i vest av Malangen og i nord av Straumsfjorden. Den er rundt 30 km lang og opptil 15 km brei. De sentrale delene av halvøya domineres av fjell på over  moh, hvorav det største er den  meter høye Bentsjordtinden. Det er bebyggelse ved fjordsidene langs stort sett hele halvøya. Langs vest- og nordsida av Malangshalvøya går Fv286, mens fylkesvei 858 følger østsida til den krysser over til vestsida ved Malangseidet.

## Referanser
Rystraumen

**Rystraumen** (også kalt *Storstraumen* og *Rya*) er et sund lengst øst i Straumsfjorden mellom Kvaløya og Ryøya i Tromsø kommune i Troms. Sundet er bare rundt 500 meter bredt og relativt grunt, og danner en tidevannsstrøm som kan gå med en hastighet på opptil åtte knop.

## Referanser
Den første koalisjonskrigen

**Den første koalisjonskrigen** (fransk: *Première Coalition*) var den første konflikten under de franske revolusjonskrigene som fulgte etter den franske revolusjon. Den første koalisjonen var det første store forsøket til en rekke europeiske monarkier på å stoppe det revolusjonære Frankrike. Frankrike erklærte det habsburgske monarkiet Keiserriket Østerrike krig 20. april 1792, og et par uker senere sluttet Kongedømmet Preussen seg til østerrikerne. Koalisjonen ble i 1793 utvidet til også å inkludere Kongeriket Storbritannia, Portugal, Spania og de større italienske statene.

Disse statene igangsatte en rekke invasjoner av Frankrike fra tilgrensende landområder og fra havet. Preussen og Østerrike angrep fra De østerrikske Nederlandene og fra Rhinen, mens Storbritannia støttet provinsielle opprør i Frankrike og beleiret Toulon. Frankrike led flere nederlag, som slaget ved Neerwinden, og ble truet av indre opprør som krigen i Vendée, og franskmennene svarte med ekstreme tiltak: Komiteen for offentlig sikkerhet ble opprettet 6. april 1793 og massemobilisering (*Levée en masse*) i august samme år mobiliserte alle potensielle soldater som var mellom 18 og 25 år gamle.

De nye franske arméene gikk til motangrep, slo tilbake de invaderende hærene og rykket fram utenfor Frankrikes grenser. Frankrike opprettet satellittstaten Den bataviske republikk i Nederland, og i den første freden i Basel overtok Frankrike det prøyssiske Rhinland. Denne første konflikten endte med freden i Campo Formio, hvor det tysk-romerske rike ga fra seg de østerrikske nederlandene til Frankrike og Nord-Italia ble inndelt i franske søsterrepublikker. I 1795 inngikk Frankrike en separat fred med Spania, den andre freden i Basel, og det franske direktoriet satte i gang planer om å erobre mer av Tyskland og Nord-Italia.

Nord for Alpene hadde erkehertug Karl av Østerrike-Teschen framgang mot franskmennene, men i Nord-Italia knuste Napoléon Bonaparte all motstand hans fiender Østerrike og Sardinia gav ham i 1796-7 nær Podalen, noe som førte til freden i Leoben og den endelige freden i Campo Formio i oktober 1797. Den første koalisjonen brøt da sammen, og bare Storbritannia fortsatte sin krigføring mot den franske republikken

## Fotnoter
Norsk etnologisk gransking

**Norsk etnologisk gransking (NEG)** ble stiftet i 1946, og er i dag en seksjon ved Norsk Folkemuseum. Det er et kulturhistorisk arkiv som driver innsamling og bearbeiding av folks egne opplysninger om hverdagsliv og fest, i fortid og nåtid, gjennom utsending av spørrelister. Spørrelistene har blitt sendt til faste meddelere, og andre der temaet tilsier det, og tallet på meddelere har variert fra 63 til 1100.

## Historie
NEG sprang ut fra miljøer ved Norsk folkemuseum, med Marta Hoffman som drivende kraft, og etter inspirasjon og mønster fra tilsvarende institusjoner i andre nordiske land. 
Hoffmann ble ansatt som den første lederen for NEG, men gikk snart tilbake til stillingen sin som konservator ved Norsk Folkemuseum, og ble erstattet av Hilmar Stigum. I tillegg arbeidet Lily Weiser-Aall, Andreas Ropeid og Rigmor Frimannslund Holmsen i NEG den første tiden. I 1974 ble institusjonen fysisk flyttet til lokaler i Sjøfartsmuseet og samlokalisert med Institutt for folkelivsgransking ved Universitetet i Oslo, og i 1987 ble den en egen stiftelse.

De første spørrelistene tok for seg eldre tradisjon knyttet til materiell kultur – eksempler på temaer er *Ard og [[plog]]* og *Bordskikk til hverdags*. Meddelerne ble oppfordret til å fortelle både om egne erfaringer og om hvordan skikken var i deres miljø eller bygdelag - de skrev altså som representanter for et område. Med tida fikk spørrelistene et mer personlig preg, og de tok heller ikke bare tak i livet i eldre bondesamfunn, men også urbane og samtidige forhold. Eksempler er NEG-spørreliste 174 om russeklær fra 1997, eller undersøkelsen om minnemarkeringene etter 22.juli som ble foretatt i 2011.

De fleste spørrelistene har blitt sendt ut og besvart per papir og post, men fra 2012 har NEG også arbeidet med digitale spørreundersøkelser. Arkivet har også andre materialgrupper enn spørrelistesvarene, blant annet en stor dagboksamling, *En dag i Norge*, med ca. 17&nbsp;000 dagbøker fra 26. april 1995.

2. desember 2014 ble spørrelistesvarene til Norsk etnologisk gransking innskrevet i Norges dokumentarv, som er en gren av det internasjonale UNESCO-programmet Memory of the World..

## Referanser


## Litteratur
* Grønstad, Line (2013): Norsk Etnologisk Gransking. I Anne Eriksen og Bjarne Rogan: *Etnologi og folkloristikk. En fagkritisk biografi om norsk kulturhistorie.* Oslo, Novus forlag
* Moestue, Anne m.fl. (1996): *Spørre og grave i 50 år. Norsk etnologisk granskings 50-års jubileum, 1996*. Oslo. ISBN 82-91161-12-7
* Rosander, Göran 1989: "Jakten på virkeligheten. NEG mot år 2000", i: *Norsk folkeminnesamling 75 år. Årsberetning Institutt for folkeminnevitenskap*

## Eksterne lenker
* Norsk etnologisk granskings hjemmesider 
* 
* Store norske leksikon
Vikran

**Vikran** er ei bygd i Tromsø kommune. Den ligger helt nord på Malangshalvøya, på sørsida av Straumsfjorden. Bebyggelsen begynner i vest ved Ryøya og Rystraumen og strekker seg østover mot Storvika og Balsnesodden.

Fylkesvei 286 passerer gjennom bygda. Veiforbindelsen til Kvaløya og Tromsø går via Ryatunnelen og fylkesvei 858. Det gikk ferge mellom Vikran og Larseng på Kvaløya frem til 29. september 2011, da Ryatunnelen ble åpnet. Avstanden til Tromsø sentrum er rundt 14 kilometer i luftlinje og 35&nbsp;km i kjørelengde.

## Referanser
Stokkmaurmøll

**Stokkmaurmøll** *Niditinea truncicolella* er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Larvene lever i reirene/bolene til stokkmaur.

## Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn 8,5-13 millimeter), svartbrun møll. Antennene er trådformede og nesten så lange som forvingene. Hodet er kledt med brunoransje, hårlignende skjell. Forvingene er svartbrune med spredte, lysere skjell. Bakvingene er gråbrune.

## Levevis
Denne møllen ser ut til å værer sterkt knyttet til stokkmaur-arten *Camponotus herculeanus*. Larvene utvikler seg inne i maurenes reder i død ved, for eksempel stubber. De voksne sommerfuglene er aktive i juni-juli, men de flyr svært sjelden.
## Utbredelse
Den er spredt utbredt i Europa fra Finnmark i nord til Spania i sør, men er trolig sjelden. Fra Norge kjenner man foreløpig bare ett funn, fra Alta i Finnmark i 2005. Den ble vurdert til Nær truet (NT) på Norsk rødliste for arter fra 2010.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Tineinae
*********** **Stokkmaurmøll** *Niditinea truncicolella* (Tengström, 1848)

## Referanser




## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/

## Eksterne lenker
*
Skinnmøll

**Skinnmøll** (*Monopis laevigella*) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne vanlige arten kan finnes i mange ulike miljøer, både uten- og innendørs. Larvene kan leve på ulike slags tørre, animalske materialer, blant annet fjær, huder og avfall av ulike slag.

## Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn 10-19 millimeter), mørkbrun møll. Antennene er trådformede og vel tre fjerdedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med brunoransje, hårlignende skjell. Forvingene er mørkbrune med en rund, lys flekk litt innenfor midten. De har en svak, purpuraktig glans. Bakvingene er gråbrune. Larven er hvitaktig med et brunt hode som er mørkere i kantene, og lysgul nakkeplate.

## Levevis
Skinnmøllens larver kan ete mange slags dødt, animalsk materiale, blant annet hår og fjær. Denne arten kan finnes i mange ulike miljøer, både uten- og innendørs.

## Utbredelse
Den er utbredt i Holarktis, men er sjelden i Nord-Amerika. I Norge finnes den over hele landet.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Tineinae
*********** skinnmøll, *[[Monopis laevigella]]* (Denis & Schiffermüller, 1775)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/
## Eksterne lenker
*
Programmeringsparadigme

**Programmeringsparadigmer** beskriver forskjellige fundamentale måter å programmere en datamaskin på. Det er vanligvis snakk om fire overordnede og relativt forskjellige programmeringsparadigmer – imperativt, funksjonsorienteret, objektorienteret og logikkbasert.

Oppsummert er noen vanlige programmeringsparadigmer:

* Imperativ, hvor programmøren instuerer hvordan maskinen skal endre tilstand
** Prosedyrisk, hvor instruksjoner grupperes i prosedyrer
** Objektorientert, hvor instruksjoner grupperes med delen av tilstanden de opererer på

* Deklarativ, hvor programmøren kun deklarerer egenskaper i det ønskede resultatet, men ikke hvordan det regnes ut
** Funksjonell, hvor det ønskede resultatet blir deklarert som verdien av en serie av funksjons-applikasjoner
** Logisk, hvor det ønskede resultatet blir deklarert som svaret til et spørsmål om et system av fakta og regler
** Matematisk, hvor det ønskede resultatet blir deklarert som løsningen på et optimeringsproblem
** Reaktiv, hvor det ønskede resultatet blir deklarert med datastrømmer og propagering av endringer

## Deklarativ programmering

**Deklarativ programmering** er logikkbasert, og brukes bl.a. i kunstig intelligens. Det mest kjente programmeringsspråket hvor logikkbasert programmering gjør seg gjeldende er Prolog.

## Funksjonell programmering

I **funksjonell programmering** behandles oppgaven som skal løses som en evaluering av matematiske funksjoner. Eksempler på programmeringsspråk hvor funksjonell programmering gjør seg gjeldende er Scheme, Erlang, OCaml, Haskell, SML og Lisp.

## Generisk programmering

## Imperativ programmering

**Imperativ programmering** hentyder til at man beskriver for datamaskinen – trinn for trinn – hva den skal gjøre, og hvordan den skal gjøre det. Paradigmet kan kalles for programmering på elektronikkens premisser. De mest kjente programmingsspråkene hvor imperativ programmering gjør seg gjeldende er C og Pascal.

## Objektorientert programmering

I **objektorientert programmering** løser vi oppgaven som skal løses ved hjelp av såkalte objekter. Et objekt i programmet representerer en forestilling av objektet i virkeligheten. F.eks. kan objektet bil også representeres som et objekt i objekorientert programmering. Vi vil da ha metoder/funksjoner som representerer ting objektet kan gjøre (f.eks. kjøre, bremse eller tute) og variabler som representerer verdier som objektet har (f.eks. farge, antall seter eller vekt). Objekter med lignende egenskaper kan samles i klasser. Eksempler på programmeringsspråk hvor objektorientert programmering gjør seg gjeldende er bl.a. Java, C++ og C#. Objektorientert programmering ble oppfunnet i Norge, og har av Steve Jobs blitt kalt «den industrielle revolusjonen innen programmering».

## Prosedyrisk programmering

## Strukturert programmering
Den andre koalisjonskrigen

**Den andre koalisjonskrigen** (fransk: *Deuxième Coalition*) var den andre konflikten under de franske revolusjonskrigene som fulgte etter den franske revolusjon. De europeiske monarkiene, ledet av det habsburgske Keiserriket Østerrike og Det russiske keiserdømmet, forsøkte å stoppe eller eliminere det revolusjonære Frankrike. De opprettet en ny allianse for å omgjøre Frankrikes tidligere militære suksess og erobringer i den første koalisjonskrigen. Østerrike og Russland mobiliserte nye arméer for felttog i Tyskland og Italia i 1799. 

Sommeren 1798 ledet den franske generalen Napoléon Bonaparte en ekspedisjon til Egypt. I mellomtiden, mens Napoléon var borte fra Europa, førte et voldelig opprør i Sveits til at franskmennene valgte å støtte opprørerne mot den gamle sveitsiske konføderasjonen. Da de revolusjonære styrtet kantonregjeringen i Bern rykket en fransk hær inn i Sveits for å støtte de sveitsiske revolusjonære. I det nordlige Italia vant den russiske general Aleksandr Suvorov en rekke seire, som førte til at franskmennene under Jean Victor Marie Moreau ble drevet ut av Podalen og tilbake til de franske Alpene og kysten rundt Genova. De russiske hærene i Den helvetiske republikk ble så beseiret av den franske kommandanten André Masséna, og Suvorov trakk seg tilbake. Russland trakk seg til slutt ut av alliansen da britene insisterte på at de hadde rett til å gjennomsøke alle skip de stoppet på havet. I Tyskland drev erkehertug Karl av Østerrike-Teschen franskmennene under Jean-Baptiste Jourdan tilbake over Rhinen og vant flere seire i Sveits. Jourdan ble deretter erstattet av Masséna, som da slo sammen Donau- og Helvetia-arméene. 

I 1801 ble Danmark-Norge involvert i krigføringen etter det britiske angrepet på Københavns red. Krigen ble endelig avsluttet med fredsavtalene med Østerrike i Lunéville og med Storbritannia i Amiens. Amiens-freden mellom Frankrike og Storbritannia kom til å vare ett år, til den tredje koalisjon ble opprettet, og var den eneste perioden med fred mellom landene mellom 1793 og 1814.
Monopis obviella

***Monopis obviella*** er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten finnes vanligst i gamle fuglereir, der larvene eter dødt, animalsk materiale.

## Utseende
En liten (vingespenn 8-13 millimeter), mørkbrun møll. Antennene er trådformede og vel tre fjerdedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med brunoransje, hårlignende skjell. Forkroppen er mørkbrun på sidene, oransje i midten. Forvingene er svartbrune med en avlang, hvit flekk omtrent midten og oransje bakkant, i tillegg er det spredte, grå flekker. Bakvingene er gråbrune. Arten er lett å kjenne igjen på fargtegningene.

## Levevis
Denne arten blir oftest funnet i tilknytning til gamle fuglereir i skog, men kan også forekomme i andre miljøer. Som vanlig hos Tineinae, eter larvene tørt, dødt, animalsk materiale.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa østover til Kaukasus, og også i Nord-Afrika. I Norge er den bare funnet langs kysten vest til Vest-Agder.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Tineinae
*********** *Monopis obviella* (Denis & Schiffermüller, 1775)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/
* Foto av arten, fra UK Moths: https://web.archive.org/web/20111016175245/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=229
## Eksterne lenker
*
NM på skøyter, maraton

**NM på skøyter, maraton** var et norgesmesterskap på skøyter, som ble arrangert årlig i perioden 1988 – 1995.
Mesterskapet ble vedtatt innført på Skøytetinget under tingforhandlingene på Müllerhotell, Otta 7.–8. juni 1986, etter innkommet forslag fra Narvik Skøyteklubb.
Første mesterskap i Maraton-NM ble arrangert sesongen 1987/88.

## Medaljevinnere herrer

## Medaljevinnere damer

## NM i maraton på skøyter

## Medaljetabell

## Galleri
Årstallene viser til årstall for bilde.Medaljevinnere

Fil:Atle Vårvik.jpg|Atle Vårvik i 2007. Mester i 1988 og 1989.
Fil:Johann Olav Koss 1.jpg|Johann Olav Koss i 2007. Sølvmedaljevinner i 1988.

Skøytearenaer.

Fil:Brandbu lower secondary school, Gran, Oppland, Norway.jpg|Rosendalsbanen helt i forkant i 2008.: 1991,
Fil:Hamar aakersvika IMG 6195.JPG|Åkersvika i 2013.: 1993


## Referanser




## Kilder
*Medaljevinnere i norske mesterskap på skøyter – Menn Senior, Maraton 
*Medaljevinnere i norske mesterskap på skøyter – Kvinner Senior, Maraton 
*
*
Trapesreirmøll

**Trapesreirmøll** *Monopis monachella* er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever i skog, og larvene spiser dødt, animalsk materiale. Den er meget sjelden i Norge.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 12-18 millimeter), brunsvart møll. Antennene er trådformede og omtrent tre fjerdedeler så lange som forvingene. Hodet og forkroppen er gråhvite. Forvingen er brunsvart med en stor, hvit flekk ved forkanten, denne dekker omtrent halve vingens lengde. Bakvingen er gråhvit. Arten er lett å kjenne igjen på fargtegningene.

## Levevis
Arten lever i skog, og larvene har blitt funnet på døde dyr, gamle huder, i gulpeboller av ugler og i gamle fuglereir. De eter ulike slags dødt, animalsk materiale som hår og fjær.

## Utbredelse
Den er vidt utbredt, men ikke vanlig, og er funnet over store deler av den palearktiske sone, også i Vest-Afrika, i India og på Sri Lanka. I Norge er den bare funnet et par ganger ved Arendal, Aust-Agder. Den ble vurdert som Nær truet (NT) i Norsk rødliste for arter fra 2010.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Tineinae
*********** **Trapesreirmøll** *Monopis monachella* (Hübner, 1796)

## Referanser




## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/
* Foto av arten, fra UK Moths: https://web.archive.org/web/20111016120516/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=232

## Eksterne lenker
*
Ivana Jelčić

**Ivana Jelčić** (født 16. mars 1980 i Mostar, Bosnia-Hercegovina) er en kroatisk håndballmålvakt, som spiller for Podravka Vegeta og det kroatiske landslaget. Jelčić har tidligere spilt for Split og den kroatiske hovestadsklubben Lokomotiva Zagreb. I 2008 signerte hun for Podravka Vegeta fra Koprivnica.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Profil på *[[ŽRK Podravka Vegeta|RK-Podravka]].hr*
Jesper Westerberg

**Jesper Westerberg** (født 1. februar 1986) er en svensk fotballleder og tidligere fotballspiller som er klubbsjef for .

Westerberg debuterte i Allsvenskan 2003 for Landskrona BoIS. Etter å unnlate å ta en plass i startoppstillingen, ble han lånt ut til IFK Hässleholm i 2005-sesongen. Før 2006-sesongen gikk han til Halmstads BK. Det samme året han debuterte i U21-troppen. I mars 2009 skrev han under for Landskrona BoIS. Han forlot Landskrona BoIS 3. desember 2009 for en 3-årskontrakt med Allsvenskan og Mjällby AIF. Den 14. desember 2011 skrev han under en kontrakt med Lillestrøm SK, for spill i Tippeligaen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
DS «Indherred»

**DS «Indherred»** var en tidlig rutebåt på Trondheimsfjorden, og gikk i rute fra Trondheim til Steinkjer for Indherreds Dampskibs-Selskab fra 1856 til 1867.

I den korte tiden som DS «Nidelven» trafikkerte på Innherred fra 1850 av, ble lokalbefolkningen våken for behovet for en fast dampskipsrute med bestemte avgangs- og ankomsttider. Gamle Indherreds Dampskibs-Selskab ble opprettet den 1. mai 1855.

D/S «Indherred» ble bygd ved Nidelvens fabrikker og kostet 16&nbsp;000 speciedaler. Den 16. juni 1856 gikk skipet første tur til Innherred. Det var bygget som hjuldamper, men ble oppbygget til propelldrift i 1868. Det ble avløst av DS «Indherred» II i 1876.

## Referanser
Miranda Tatari

**Miranda Tatari** (født 20. september 1983 i Koprivnica) er en kroatisk tidligere håndballspiller, som var kaptein i den kroatiske klubben  og på det kroatiske landslaget.

## Karriere
Tatari deltok for det kroatiske landslaget i Junior-EM 2001 for kvinner i Tyrkia, der Kroatia endte på fjerdeplass. Siden 1996 har hun spilt på rekruttlaget til Podravka Vegeta. Med rekruttlaget vant hun sølv i den nasjonale konkurransen, og ble kåret til den beste spilleren i mesterskapet. Hun vant bronsemedalje i den nasjonale konkurransen «Đurđevcu» i år 2000 og var igjen den beste spilleren i mesterskapet. I 2009 signerte hun en ny kontrakt med Podravka Vegeta for fire nye år.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Profil på *[[ŽRK Podravka Vegeta|RK-Podravka]].hr*
Mjelde (Tromsø)

**Mjelde** er ei bygd i Tromsø kommune. Den ligger sør på Kvaløya, og på nordsida av Straumsfjorden. I 2015 var det 86 personer bosatt i bygda.

Fylkesvei 7764 passerer gjennom bygda. Til Tromsø sentrum er det rundt 25 kilometer i luftlinje og 45 kilometer i kjørelengde.

## Referanser
Mølleåen

**Mølleåen** er ei elv øst på Sjælland i Danmark. Den har sitt utspring i Hettings Mose nord for Ganløse Eged, mellom Buresø og Bastrup Sø. Fra Bastrup Sø løper Mølleåen mot øst og passerer gjennom tre innsjøer: Farum Sø, Furesøen og Lyngby Sø. Den munner ut i Øresund vest for Nærum, og har en lengde på ca. 30 kilometer.

Fallet er på 29–30 meter noe som har gitt mulighet for vannmøller samt industriell produksjon langs elven, blant annet Brede klædefabrik og knivfabrikken i Raadvad. Den eldste danske industri oppsto ved Mølleåen. Noen av møllene, så som den øvre Hestetangsmølle, har eksistert siden middelalderen, men de fleste ble anlagt eller kraftig utvidet i forbindelse med etablering av virksomheter på 1600- og 1700-tallet.

Et eldre navn på elva er *Lughn*, som betyr «den rolig flydende».

## Referanser


## Litteratur
* Jan Møller, *Mølleåen*, Forlaget Cicero, 1992. ISBN 87-7714-108-3.

## Eksterne lenker
* 
*  Om Mølleåen fra Kulturarvsstyrelsen
* Mølleåen - et nationalt industriminde
Straumsbukta

**Straumsbukta** er ei bygd i Tromsø kommune. Den ligger sør på Kvaløya, ved ei bukt på nordsida av Straumsfjorden, og fire kilometer vest for Rystraumen. Straumsbukta grunnkrets hadde 247 innbyggere i 2015.

Fylkesvei 54 passerer gjennom bygda. Til Tromsø sentrum er det rundt 15 kilometer i luftlinje og 35&nbsp;km i kjørelengde.

## Referanser
Lidija Horvat

**Lidija Horvat** (født 1982) er en kroatisk håndballmålvakt, som spiller for Podravka Vegeta og det kroatiske landslaget.

## Karriere
### Klubb
Horvat har tidligere spilt for den kroatiske hovedstadsklubben Lokomotiva Zagreb, den rumenske klubben Rulmentul Brașov, den montenegrinske klubben Budućnost og den franske klubben Metz. I 2011 returnerte til Kroatia og klubben Podravka Vegeta fra Koprivnica.

### Landslag
Horvat spilte på det kroatiske landslaget under Håndball-EM 2008 for kvinner, hvor Kroatia endte på 6.-plass. Hun deltok også under Håndball-EM 2010 for kvinner og er tatt ut til Håndball-VM 2011 for kvinner.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Profil på *[[ŽRK Podravka Vegeta|RK-Podravka]].hr*
Psychoides verhuella

***Psychoides verhuella*** er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever ved bergvegger der det vokser svartburkne (Asplenium trichomanes), som er larvenes næringsplante. Den er den eneste representanten for gruppen Teichobiinae, somer knyttet til bregner, i Norden.

## Utseende
En liten (vingespenn 8-12 millimeter), ensfarget mørkbrun møll. Antennene er trådformede og litt over halvparten så lange som forvingene. Vingene og kroppen har en svak, bronseaktig glans.

## Levevis
Underfamilien Teichobiinae skiller seg sterkt fra de fleste andre ekte møll i levesett, ved at larvene lever på levende planter, i dette tilfellet bregner. *Psychoides verhuella* er knyttet til den lille bregnen svartburkne (*Asplenium trichomanes*) og finnes i bergsprekker og ved bergvegger der denne vokser. De nyklekte larvene minerer inne i svartburknens (temmelig små!) blader, etter hvert kryper de ut og lever i sporehusene der de spiser sporer. De voksne møllene flyr i juni-juli og skremmes lett ut fra svartburknene.
Utenfor Norden er den også funnet på bregnen hjortetunge (*Asplenium scolopendrium*), som vokser på lignende steder som svartburknen.

## Utbredelse
Arten er funnet spredt rundt i Europa, men er ikke vanlig. I Norge er den funnet spredt i kyst- og fjordstrøk fra Østfold til Møre og Romsdal.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Teichobiinae
*********** *Psychoides verhuella* Bruand, 1853

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/
* Foto av arten, fra UK Moths: https://web.archive.org/web/20111017183416/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=199

## Eksterne lenker
*
Norsk stråsekkspinner

**Norsk stråsekkspinner** (*Proutia norvegica*) er en sommerfugl som tilhører familien sekkspinnere (Psychidae). Den er funnet her og der over det meste av Norge. Hannen har velutviklede vinger og fjærformede antenner, hunnen er larvelignende.

## Utseende
Hannen er en middelsstor (vingespenn 16–18&nbsp;mm), slank, gråbrun sekkspinner med forholdsvis smale, fjærformede antenner. Disse er litt over en tredjedel så lange som forvingene. Hele insektet er mørkt gråbrunt, vingene nokså tynt skjellkledte. Hunnen er brun, fet og larvelignende, 4,5–6&nbsp;mm lang, med en tykk krans av hvit, ull-lignende hår (analull) rundt det bakerste kroppsleddet, bak dette stikker det ut et tynt, tre-leddet eggleggingsrør. Den bløte og tykke (eggfylte) kroppen holdes gjerne C-formet krummet. Antenner og fasettøyne er ganske reduserte, beina påfallende spinkle. Larven omgir seg med en 9-11 millimeter lang, rørformet, larvesekk som er kledt med stråbiter.

## Levevis
Arten forekommer i åpne barskoger, gjerne furu-dominerte med solåpne glenner. Larven lever mest av moser, lav og alger, men kan også ete blader fra busker og trær. Utviklingen er trolig vanligvis ettårig, men kan kanskje ta to år under mindre gunstige vilkår.

## Utbredelse
Den har en ganske begrenset utbredelse og er bare kjent fra Fennoskandia og fra de russiske delene av Karelen. I Norge er det kjent spredte funn fra Aust-Agder i sør til det nordlige Nordland i nord, det er sannsynlig at den forekommer over det meste av landet.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien sekkspinnere, Psychidae Boisduval, 1828
*********** Underfamilien  Psychinae
************ norsk stråsekkspinner, *[[Proutia norvegica]]* (Heylaerts, 1882)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 549-550. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/p/proutia_norvegica.html

## Eksterne lenker
*
Eilif Dahl

**Eilif Dahl** (født 7. desember 1916 i Kristiania, død 17. mars&nbsp;1993 i Oslo) var en norsk botaniker og politiker (Arbeiderpartiet).

Han tok examen artium i 1935. Allerede i 1936 var han med på en ekspedisjon til Svalbard, og i 1937 var han på en ekspedisjon til Sørvest-Grønland. Temaet for hovedfagsoppgaven fra 1942 var lav fra Sørvest-Grønland.

Dahl kom tidlig med i motstandsarbeidet under andre verdenskrig og var med i etterretningsorganisasjonen XU. Han flyktet til Sverige, og seinere til Storbritannia.

Etter krigen var han stipendiat ved Universitetet i Oslo og hadde forskningsopphold ved Cambridge, Yale og University of Michigan. Han ble stipendiat ved Norges landbrukshøgskole i 1953, og deretter dosent (1959) og professor (1965) i botanikk samme sted.

Selv om Dahl startet med å studere lav, var det som økolog og plantegeograf han er mest kjent. Han tok dr.philos.-graden i 1957 med en avhandling om vegetasjonen i Rondane. Han var opptatt av innvandringshistorien til de norske fjellplantene og var en av de mest ivrige tilhengerne av overvintringsteorien.

Dahl ble tidlig opptatt av miljøvern og engasjerte seg gjennom massemedia og foredragsvirksomhet. Undervisningen ved Landbrukshøgskolen var også viktig i dette arbeidet. Sammen med vennen og kollegaen Olav Gjærevoll fikk han stor betydning for samfunnsutviklingen på dette feltet.

Han satt i landsstyret for Arbeiderpartiet 1965&ndash;77 og var medlem i Ås kommunestyre i tre perioder. Han var formann i styret for Norsk utenrikspolitisk institutt 1978&ndash;86. Dahl var medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi fra 1959.

## Referanser


## Litteratur
* 
*