open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Strømsø skole

**Strømsø skole** er en tidligere ungdomsskole på Strømsø i Drammen. Skolen hadde om lag 320 elever fordelt på 18 basisgrupper. Sommeren 2010 ble skolen nedlagt etter å ha vært i drift siden 1893. Elever og ansatte ble flyttet over til den nye Marienlyst skole.

Skolen var godt utstyrt med spesialrom. Skolen hadde to gymnastikksaler, to naturfagrom, formingsrom for tresløyd, eget rom for metallsløyd, rom for tekstilarbeider, tegnesal, to skolekjøkken, rom for keramikkarbeider og foto. I den eldste bygningen, hovedbygningen, lå et elevbibliotek som inkluderte 15 datamaskiner, musikkrom, filmrom og 3 datarom. Der har vi også skolens administrasjon, lærerrom  og lærernes arbeidsom.

## Referanser
Svensedammen skole

**Svensedammen skole** er en ungdomsskole  på Konnerud i Drammen. Skolen har 521 elever fordelt på 18 klasser og er med dette Buskeruds største ungdomsskole (2007). Skolen ble bygd i 1983, i nærhæten av Svensedammen, et tjern i nærmiljøet. Som nær nabo ligger det en idrettshall, som Konnerud Idrettslag driver, der foregår kroppsøvingsundervisningen for skolen. Rektor ved Svensedammen skole er Audun Martinsen. Skolen ble i 2013 en av de første skolene i landet til å tilby linjevalg. Ved start på skolen velger man mellom forskerspirene, aktiv for andre eller kreativ scene.
## Referanser


## Eksterne lenker
* Svensedammen skoles hjemmeside
* Svendsedammen skole - kart
Stivelse

**Stivelse** er et polysakkarid. Stivelse blir lagd av alle grønne planter for energilagring og er viktig bestanddel i mange matvarer. Typisk består stivelse av 20-25 % amylose og 75-80 % amylopektin. Ren stivelse er et hvitt, smakløst og luktfritt pulver som er uløselig både i kaldtvann og alkohol. Amylose er spiralformet, mens amylopektin er et forgrenet molekyl. Begge er biopolymerer.

## Om stivelse
Stivelse er en viktig bestanddel i kostholdet til en rekke arter. Det finnes i rikelige mengder i blant annet korn og poteter, men også i en rekke andre planter. Stivelse opptrer som stivelseskorn, men form og størrelse er avhengig av hvilken plante det kommer fra. Kornene forekommer enkeltvis i planter som bygg, hvete, rug og mais, men er sammensatte i eksempelvis havre og ris. I planter er stivelseskornene er krystallisk organisert, slik at vann i svært liten grad kommer i kontakt med sukkeret. Stivelse varmes opp i vann forårsaker at stivelseskornene sveller og danner gel, en seig masse. Stivelseskornene er imidlertid tungtløslige og trenger en temperatur på opp mot 90 ℃ før de åpner seg og absorberer væsken.

*Falltall* er en benevnelse for forklistringsevne hos stivelse. Betegnelsen kommer av metoden man bruker for å måle forklistringsevne. Man bruker denne metoden blant annet på mel. Man blander mel og vann, og varmer det opp til mere enn 70 ℃, for så å la et lodd synke igjennom blandingen. Det er tiden fra blandingen begynner oppvarmingen, til man har sluppet loddet og det har sunket til bunnen, som er falltallet, i antall sekunder. Dette utføres på et falltallsapparat.

## Spalting av stivelse
Spalting av stivelse skjer i fordøyelsessystemet. Stivelse er imidlertid et næringsstoff som menneskekroppen ikke kan utnytte i denne formen. Derfor må den spaltes til mindre enheter før den kan utnyttes. Mange dyr utnytter stivelse mer effektivt. Spalting av stivelse til glukose (druesukker), en monosakkarid som tas opp i kroppen gjennom tynntarmen, starter i munnhulen og fortsetter i tolvfingertarmen, der enzymet *[[amylase]]*, som finnes i både spytt og bukspytt, omdanner stivelsen til mindre enheter (maltose og dekstrin).

## Se også
* Sukker
* Sakkarider
* Enzymer

## Referanser
Lieråsen tunnel

**Lieråsen tunnel** er en tunnel på Drammenbanen mellom Oslo og Drammen, og går mellom Asker stasjon i Asker kommune og Lier holdeplass i Lier kommune. Den er 10&nbsp;723 m lang. Tunnelen ble drevet fra 1963 med gjennomslag 13. oktober i 1971 og åpnet for trafikk den 3. juni 1973. Det var Norges lengste jernbanetunnel fram til Romeriksporten ble åpnet i 1999. Anlegget hadde en samlet kostnad på 170 millioner kroner (kroneverdi 1971). 

Tunnelen innebar en betydelig forkortelse av Drammenbanen på strekningen mellom Asker og Drammen, samtidig som strekningen ble dobbeltsporet. Reisetiden mellom Drammen og Oslo gikk ned fra 50 til 31 minutter. Den gamle, enkeltsporete linjen gikk i en stor slyng om Spikkestad i Røyken kommune og Lierbyen i Lier kommune. Jernbanelinjen mellom Asker og Spikkestad, Spikkestadlinjen ble beholdt for lokaltrafikk etter at Lieråsen tunnel ble åpnet, mens linjen mellom Spikkestad og Drammen ble nedlagt. Den er nå opparbeidet som sykkelsti mellom Brakerøya, Lierbyen via Reistad til Gullaugkleiva og det arbeides med planer å forlenge den til Spikkestad på den gamle traseen.

Inne i tunnelen, mellom km 43,31 og km 42,61 ligger Eriksrud, et krysningspunkt hvor tog kan krysse fra det ene sporet til det andre. 

## Galleri

File:Port Lieråsen.jpg|Sørlige innslag på Lieråstunnelen

## Se også
* Jernbanetunneler i Norge
* Drammenbanen
* Spikkestadlinjen

## Fotnoter og referanser


## Eksterne lenker
*
Michael Collins (astronaut)

**Michael Collins** (født 31. oktober 1930, død 28. april 2021) var en amerikansk testpilot og astronaut, mest kjent for å ha deltatt på Apollo 11-ferden som pilot på kommandoseksjonen. Mens Neil Armstrong og Buzz Aldrin gikk på måneoverflaten, var Collins alene i bane rundt Månen. Han har en stjerne på Hollywood Walk of Fame.

## Romferder
*  Gemini 10 – Docking med Agena-romfartøyet. Collins med 2 romvandringer på totalt 1 time og 28 minutt.
*  Apollo 11 – De første menneskene på Månen.

Collins skulle egentlig ha vært med på Apollo 8-ferden, men ryggproblemer gjorde at han ble byttet ut med Jim Lovell. Collins ble så flyttet til Apollo 11. På det tidspunktet (januar 1969) var det ennå ikke klart at dette skulle bli selve månelandingsferden.

Collins var backup for Gemini 7.

### EVA
*  Gemini 10 – 2 romvandringer 
** 19. juli 1966: 0 timer, 49 minutter
** 20. juli 1966: 0 timer, 39 minutter

## Bilder

Gemini_10_prime_crew_(Young_and_Collins).jpg|Gemini 10-mannskapet: Young og Collins.
Apollo 11 Crew.jpg|Apollo 11-mannskapet.


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  NASA's biografi om Collins
PPT

**PPT** kan vise til:

* Pedagogisk-psykologisk tjeneste
* Piksler per tomme, en fornorsking av dpi
* Microsoft PowerPoint
* IATA-koden for Tahiti internasjonale lufthavn
* PPT (selskap), eller *PPT EP*, statlig olje- og energiselskap i Thailand
Fjell skole

**Fjell skole** er en barneskole som ligger på Fjell i Drammen. 77% av elevene ved skolen har minoritetsbakgrunn. Skolen har også en mottaksklasse for nyankomne innvandrere i Drammensområdet. Det går ca. 620 elever ved Fjell skole.

Skolen ble i 2008 tildelt Humanistprisen fra Human-Etisk Forbund for «sitt arbeid for antirasisme, vennskap over nasjonstilhørighet og for sitt holdningsskapende arbeid». I 2003 ble de tildelt Benjaminprisen for sitt arbeid mot rasisme.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Drammen.kommune om Fjell skole
Oljeberget (film)

***Oljeberget*** er en norsk dokumentarfilm fra 2005. Filmen er «en filmatisk betraktning av Norge» med Jens Stoltenberg i hovedrollen. Dokumentarfilmskaperen Aslaug Holm fulgte i to år Stoltenberg fram mot seieren ved Stortingsvalget 2005 september 2005.

Filmen fikk Filmkritikerprisen *FIPRESCI* under Tromsø Internasjonale Filmfestival 2006. Filmen ble videreført i tv-serien *[[Statsministeren (TV-serie)|Statsministeren]]*, som ble sendt på TV2 i 2007.
## Besetning
* Foto: Trond Høines, Aslaug Holm
* Manus: Aslaug Holm
* Roller: Jens Stoltenberg (som seg selv)
* Musikk: Jostein Ansnes, Øyvind Engen
* Produksjonsselskap: Fenris Film

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Alf Nordhus

**Alf Magnus Nordhus** (1919–1997) var en norsk advokat. Han var fra 1950-årene en av Norges mest kjente forsvarere.

## Bakgrunn
Han var født i Bergen og ble cand.jur. i 1943 og høyesterettsadvokat i 1953. Mens han studerte under 2. verdenskrig ledet han et illegalt studentutvalg ved Det juridiske fakultet.

Han var hjelpestatsadvokat 1946–1947, juridisk konsulent for Norsk Sjømannsforbund fra desember 1947, senere juridisk konsulent for Norsk bygningsindustriarbeiderforening fra 1952, sensor ved juridisk embedseksamen fra 1955 og fast forsvarer i Oslo byrett fra 1961. I årene 1956–1959 var Nordhus leder for avviklingsstyret for Kongsberg Sølvverk,, hvor Harry Lindstrøm var sekretær.

## «Aktivt forsvar»
Han ble etter hvert en kjent og etterspurt forsvarsadvokat og introduserte begrepet «aktivt forsvar». Med dette mente han at forsvaret ikke skulle overlate all etterforskning til politiet. For å unngå justismord i alvorlige saker, mente Nordhus at forsvarerne burde foreta selvstendig etterforskning, og også om nødvendig bidra med egne sakkyndige.

## Kjente straffesaker
Han var forsvarer i mange alvorlige straffesaker. Han var for eksempel forsvarer i Liland-saken i 1970 og forsøkte å få denne saken gjenopptatt i 1971 etter at Sten og Vibeke Ekroth hadde drevet privat etterforskning og innlevert en dokumentsamling på 1700 sider. Gjenopptakelsessaken ble forkastet av Eidsivating lagmannsrett i 1975 og avvist av Høyesteretts kjæremålsutvalg i 1976. (Per Liland ble forøvrig frifunnet i 1994). Alf Nordhus var også medforsvarer sammen med Arne Haugestad for Arne Treholt i ankesaken hans. Det oppstod etter hvert samarbeidsproblemer mellom de to forsvarerne, og oppdraget endte med et brudd mellom Nordhus og Treholt etter Nordhus' håndtering av Treholts fluktplaner. Nordhus begjærte i 1986 Treholts sak gjenopptatt.

En av hans mest kjente saker var Hollekim-saken i 1965, der han gikk imot sin egen klient, Sigurd Hollekim, som hadde tilstått mordet på frisøren Astrid Aardal og fastholdt tilståelsen i retten. Nordhus fikk ham frikjent fordi Nordhus mente at han umulig kunne ha begått drapet.

I 1983 var Nordhus forsvarer for sykehjemsbestyreren Arnfinn Nesset som ble dømt for 22 av drap av de 25 han var tiltalt for.

## Annen aktivitet
Nordhus var en profilert røyker.

Nordhus var i mange år fast deltager i radioprogrammet *[[20 spørsmål]]* på NRK, der han gjorde seg bemerket med sin høylytte latter. Ved en anledning var løsningen på en oppgave (som ble foreslått av lytterne) «Latteren til Nordhus».

## Bokutgivelser
Alf Nordhus utga flere bøker om livet i rettssalen, blant annet *Jeg tar saken* (1967) og (sammen med Jens Haugland) *Bølger i Retten*.

## Referanser


## Kilder
* BA.no:Alf Nordhus  (1919-1997)
* dagbladet.no:Alf Nordhus er død

## Eksterne lenker
*
Isolert system

Et **isolert system** er et system hvor hverken materie eller energi utveksles med omgivelsene. Siden energi ikke kan strømme inn eller ut, vil energimengden i et isolert system være konstant. 

Se: termodynamikkens første hovedsetning. Se også: lukket system.
Materie

**Materie** defineres som de aller minste og mest fundamentale enhetene som utforskes innen fysikken. Den materie vi normalt observerer består av atomer, som grupperes i kjemiske forbindelser, polymerer, legeringer, blandinger og rene grunnstoff. 

Materiens atomer består i sin tur av mindre partikler, elementærpartikler. Disse kan grupperes i:

*Fermioner
**baryoner for eksempel hadroner dvs. protoner og nøytroner som igjen er oppygd av kvarker
**leptoner for eksempel elektroner

*Bosoner for eksempel mesoner og fotoner     

Materie har masse. Albert Einstein viste at *masse* og *energi* er ekvivalente gjennom sin berømte formel E=mc², der *E* står for energi, *m* for masse, og *c²* for lysets hastighet i kvadrat. Masse har dessuten en innebygd attraherende fundamentalkraft, gravitasjonen. 

Materia opptrår normalt i aggregattilstanden fast, flytende eller gassform. Under ekstrem temperatur- og/eller gravitasjonsforhold også som plasma, supervæske eller Bose-Einstein-kondensasjon.

## Egenskaper for materie
Avhengig av temperatur og andre forhold, kan materie opptre i en av flere tilstander. Ved vanlige temperaturer på jorden er for eksempel gull et fast stoff, vann er en væske og nitrogen er en gass. Disse kan beskrives med egenskapene de har: Faste stoffer holder sin form, væsker antar formen til beholderen de fylles i og gasser fyller hele beholderen. Disse tilstandene kan videre kategoriseres i undergrupper. Faste stoffer kan deles inn i grupper alt etter om de har krystallinske eller amorfe strukturer (formløs). En annen inndeling er i metalliske, ioniske, kovalente eller molekylære faste stoffer alt etter typene bindinger som holder sammen atomene som inngår i stoffet. Andre tilstander som ikke er klart definerte, er plasma som er ioniserte gasser ved svært høye temperaturer, skum, som kombinerer aspekter av væsker og faste stoffer og klynger, som er sammenstillinger av et lite antall atomer eller molekyler som viser både atomnivå og bulklike egenskaper.

En grunnleggende egenskapen for all materie er dets treghet, som hindrer et legeme fra å reagere øyeblikkelig på forsøk på å endre tilstanden av ro eller bevegelse. Massen til et legeme er et mål på denne motstanden mot forandring. En annen universell egenskap er gravitasjon, hvorved alle fysiske legemer i universet virker slik at det tiltrekker seg alle andre.

## Referanser


## Se også
*Antimaterie
*Mørk materie
*Mørk energi
*Materialisme
*Materiale
*Materiell
Drammenshallen

**Drammenshallen** (innviet 1977) ligger på Strømsø og Marienlyst i Drammen. Drammenshallen er en av Norges største idrettshaller på totalt 7500 Kvadratmeter med kapasitet for 4900 tilskuere. Hallen var ved innvielsen Nordens største idrettshall. Hallens gulvareal rommer totalt fire håndballbaner og inneholder friidrettsbane, to skytebaner samt spesialhall for blant annet ballett. Hallen inneholder også kafeteria, klubbrom som benyttes om formiddager av skoler, på ettermiddags- og kveldstid av idrettsforeninger.  

Hallen har også vært flittig benyttet til utstillinger, Drammensmesser og konserter, der Drammenshallen var landets viktigste arena over en årrekke. I tidsrommet 1978–1990 ble det arrangert over 100 konserter, alt fra Frank Sinatra til Black Sabbath. Drammenshallen rommer på det meste 6000 tilskuere.

Hallen ligger sentralt på Strømsø i Marienlyst idrettspark som består av Marienlyst stadion, Drammensbadet, Marienlyst friidrettsstadion og Marienlyst kunstgress/ kunstis. 

## Konsertarena
* Liste over artister som har spilt i Drammenshallen

## Referanser


## Eksterne lenker
* Konserter og show i Drammenshallen 1978–1990
Morten Krogstad

**Morten Wessel Krogstad** (født 16. juli 1946) er en norsk kulturvernaktivist, skjønnlitterær oversetter og statsstipendiat fra Oslo.

Krogstad har gjennom flere tiår engasjert seg for kulturminnevern, både som forfatter, redaktør, journalist, skribent, foredragsholder, rådgiver, oversetter og aktivist. Krogstad har siden 1970-tallet virket for vern av norsk kulturarv og har bidratt til å spre kunnskap og holdninger som har vært med på å sikre norske kulturminner. Han har vært leder av Fortidsminneforeningens  lokalavdeling for Oslo og Akershus, og hatt andre viktige tillitsverv i organisasjonen. Han har også vært svært aktiv i Oslo Byes Vel, og tilskrives mye av æren for at byens husvegger i dag har sine blå kulturhistoriske informasjonstavler.

Som oversetter har han blant annet utgitt William Shakespeares *Macbeth* og Harold Pinters *Hybelen* og *Kjøkkenheisen*.

I 1997 ble han tildelt Oslo Byes Vels ærespris Bypatrioten. I 2004 ble han tildelt Fortidsminneforeningens høyeste utmerkelse, *[[Urnesmedaljen]]*. Krogstad er mangeårig medlem av Den norske Studentersangforening hvor han er hedret med kommandørgraden av foreningens orden.

Krogstad skal ha vært initiativtageren til å etablere ordningen med å sette opp blå skilt etter mønster av den britiske ordningen blå plakett, på norske bygninger som kan knyttes til betydningsfulle personer eller hendelser i norsk historie. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Deichman 12 bøker/hefter av Krogstad
Marienlyst (Drammen)

**Marienlyst** er et idretts- og rekreasjonsområde i Drammen og utgjør området mellom Strømsø sentrum og Danvik. Marienlyst inneholder blant annet friidrettsbane, fotballbaner, volleyballbaner, parkområde, idrettshall, svømmehall og utebad. Drammensbadet er Norges største badeanlegg med totalt 9 basseng. På Marienlyst finner man også Drammen vgs, Drammens Museum og Marienlyst skole (Drammen). På vinteren er det skøytebane på fotballbanen mellom Drammensbadet  og Marienlyst stadion.

Området har navnet sitt fra lystgården Marienlyst gård som ble anlagt omkring 1770. Enkelte av gårdens bygninger er i dag del av Drammens Museum.

## Idrett
Marienlyst har siden tidlig på 1900-tallet vært et viktig område for ulike idrettsaktiviteter. NM-finalen i fotball i 1918 mellom Kvik Halden og Brann ble spilt på en grusbane som ble anlagt på Marienlyst samme år. 10&nbsp;000 tilskuere overvar finalen som ble en økonomisk suksess for arrangøren Drafn. Seks år senere, i 1924, sto Marienlyst Gamle Gress ferdig. Den har blitt flittig brukt av byens fotballag, Drafn helt fra åpningen, og siden 1967 også av Strømsgodset. Det ble vinteren 2007/08 lagt kunstgress på banen, samt grunnarbeid for kunstis. Kunstis er det også like ved, på den kombinerte bandy- og hurtigløp på skøyter-arenaen som ble åpnet i 2002.

Tidligere lå det en travbane på Marienlyst. Den ble fjernet da Marienlyst *Nye* ble bygget i 1946. Marienlyst *Nye* har gjennom årene blitt brukt til bandy, fotball, friidrett og skøyter. En rekke landskamper og norgesmesterskap i bandy har blitt spilt her. 3145 tilskuere overvar NM-finalen mellom Sparta og Strømsgodset i 1962. Dette er publikumsrekord for bandyfinalene i Norge.

Åtte norgesmesterskap på skøyter har blitt arrangert på Marienlyst. Det første i 1903 og det foreløpig siste i 2005.

I 1977 ble Drammenshallen åpnet. Hallen er Drammen Håndballklubbs hjemmebane og har også vært en mye brukt konsertarena.

Marienlyst har også turnhall, som ble innviet i 1936. Turnhallen er tilholdsted for Drammens Turnforening.

I 2008 åpnet Drammensbadet ved siden av Drammenshallen. Dette ble bygget som erstatning for det gamle Marienlystbadet som lå på samme sted. Det nye svømme- og badeanlegget har blant annet 50-meters basseng.

Marienlyst Stadion var olympisk arena for ishockey under OL i 1952 og har derfor lov til å pryde anlegget med OL-ringene.

## Referanser
Knebøy

**Knebøy** er en styrkeøvelse hvor utøveren står med en vektstang på skuldrene, bøyer hofteledd og kneledd, og senker seg ned i sittende stilling for så å reise seg opp igjen. Knebøy inngår som en av tre øvelser i idretten styrkeløft, sammen med benkpress og markløft.

Det er vanlig å skille mellom halve knebøy og dype knebøy, avhengig av hvor langt ned utøveren bøyer seg. I styrkeløft må utøveren bøye til overflaten av lårene ved hofteleddet er lavere enn toppen av knærne. 

Knebøy trener musklene i kroppens strekkapparat: ankelstrekkerne (flyndremuskelen (latin: m. soleus) og den tohodete tykkleggsmuskelen (latin: m. gastrocnemius)), knestrekkerne (den firehodete knestrekker (latin: m. quadriceps) og skreddermuskelen (latin: m. sartorius)) og hofteleddsstrekkerne (den store setemuskelen (latin: m. gluteus maximus) og deler av hamstringsmusklene, den tohodete knebøyer (m. biceps femoris)). Rygg og buk må holdes stabilt, det vil at musklene arbeider statisk (bl.a. den lange ryggmuskel (m. longissimus) og de rette bukmusklene (m. rectus abdominis)).

## Tyngste knebøy gjort av nordmenn

I idretten styrkeløft har følgende nordmenn løftet 400 kg eller mer i knebøy:

I idretten styrkeløft har følgende nordmenn løftet 300 kg eller mer i knebøy utstyrsfritt (per 1. oktober 2016):
Foreldrenes arbeidsutvalg

**Foreldrenes arbeidsutvalg** eller **Foreldrerådets arbeidsutvalg**, forkortet **FAU**, er en del av grunnskolen og basert på foreldrerådet ved hver enkelt skole. I mange kommuner finnes det et kommunalt foreldreutvalg som foreldreutvalget er en del av. Foreldreutvalget består vanligvis fra klassekontakter ved skolene, men arbeidsutvalget er formelt et utvalg som springer ut fra foreldrerådet som er alle foreldrene ved en grunnskole.
Markløft

**Markløft** er en styrkeøvelse hvor utøveren løfter en vektstang fra gulvet og opp i stående stilling. Markløft er en teknisk styrkeøvelse, som ikke er helt lik knebøy i tekniske krav, men begge krever nøytral ryggrad og styrke i både rygg og bein. Det kreves riktig løfteteknikk, med nøytral ryggrad, knær over tær, riktig pusteteknikk og en gunstig løfterytme. 

Markløft inngår som en av tre øvelser i idretten styrkeløft, sammen med knebøy og benkpress. I styrkeløft kreves det at stangen skal være i konstant bevegelse oppover gjennom hele løftet, samt at man ikke "legger" stangen på lårene for å hjelpe i løftet. Dette kalles "hinging" på engelsk.  

Verdensrekorden under offisielle regler for styrkeløft er 455 kg satt av den britiske styrkeløfteren Andy Bolton. Innenfor strongman-kategorien er den offisielle verdensrekorden 501 kg som ble satt av  Hafþór Júlíus Björnsson 2. mai 2020.

## Varianter
### Sumo markløft
Sumo stilling innen markløft vil si at man står med føttene utenfor hendene. Det varierer altså hvor bredt man velger å stå alt etter personlig preferanse. Denne varianten tar mer på hamstrings (bakside lår) og gluteus (setet), og mindre på erector spinae (ryggstrekkeren). En sumo stilling vil også kutte ned på lengden stanga trenger å løftes fra bakken før en når oppreist posisjon, dette kan hjelpe løfteren i å løfte tyngre.

### Strake markløft (romanian deadlift)
Her har man nesten helt rette ben og beveger seg kun i hofteleddet. Denne varienten tar også mer på hamstring og gluteus muskulaturen enn vanlig markløft (deadlift).

Det finnes også forskjellige måter å holde stangen på. Det vanligste grepet er et mikset grep hvor den ene hånda har håndflaten frem (supinert) og den andre har håndflaten bakover (pronert). Dette grepet gjør at stanga holder seg i ro i hendene uten å vri seg. En annen variant er å ha begge hendene pronert med tommelen rundt stanga. Her kan stanga vri seg i hendene og falle ut. Et annet grep er å forme hånda som en krok med tommelen på samme side som resten av fingrene. Med dette grepet kan man løfte ganske tungt, men det kan være veldig ubehagelig for tomlene.

## Muskler som er involvert i større eller mindre grad
*Abdomen (alt av magemuskler er mye med for å holde ryggen stabil)
*Rectus abdominis
*Obliques
*Abdominal external oblique 
*Iliocostalis 
*Intertransversarii laterales lumborum 
*Latissimus dorsi
*Levator scapulae
*Longissimus
*Quadratus lumborum
*Rhomboideus major
*Serratus posterior superior
*Serratus posterior inferior
*Splenius cervicis
*Teres Major
*Trapezius muscle
*Erector spinae
*Rectus femoris (Quadriceps)
*Vastus lateralis (Quadriceps)
*Vastus intermedius (Quadriceps)
*Vastus medialis (Quadriceps)
*Vastus medialis oblique (Quadriceps)
*Biceps femoris muscle, long head (Hamstrings )
*Biceps femoris muscle, short head (Hamstrings )
*Semitendinosus (Hamstrings )
*Semimembranosus (Hamstrings )
*Soleus
*Gluteus maximus
*Gluteus minimus
*Piriformis
*Superior gemellus 
*Flexor digitorum profundus

## Referanser
Marienlyst

**Marienlyst** er et boligstrøk i bydelene St. Hanshaugen og Frogner i Oslo.

NRK har sitt hovedkvarter på Marienlyst, NRK Marienlyst. I området er det flere blokker bygget i funksjonalistisk stil, to skoler og Marienlystparken.

## Kilder
*
Sting

**Gordon Matthew Thomas Sumner** (født 2. oktober 1951 i Newcastle-upon-Tyne), best kjent under artistnavnet **Sting**, er en britisk rockeartist, bassist, vokalist, skuespiller og politisk aktivist. Han var vokalist og bassist i *[[The Police]]* fra 1977 til 1984 og etablerte deretter en suksessfull solokarriere. Han har også en skuespillerkarriere og har opptrådt på Broadway samt spilt i filmer som ''Quadrophenia'' (1979), ''Dune'' (1984), ''The Bride'' (1985) og ''Stormy Monday'' (1988). Sting er også en politisk aktivist og har i mange år støttet Amnesty International og regnskogindianernes sak. Han var en av stifterne av organisasjonen Rainforest Foundation Fund (som raskt fikk en avdeling i Norge). På slutten av 1980-tallet engasjerte han seg også mot Pinochet-regimet i Chile og skrev i 1987 sangen "They Dance Alone", som omhandler ofrene for diktatur-regimets tortur og drap. Hans samfunnengasjement gjenspeiles i en rekke av hans sanger.

Sting har primært drevet med avansert og sofistikert rock, særlig i tiden med The Police, men er kjent for å ha blandet den med sjangere som jazz, reggae, klassisk musikk, new-age og worldbeat. I solokarrieren har elementer av og fra jazz ofte vært et sentralt innslag i musikken hans.

Sting har solgt over 100 millioner album, inkludert med gruppa *The Police*.

## Biografi

Sting er født i byen Wallsend, England, som den eldste i en søskenflokk på fire, av foreldrene Audrey (f. Cowell) og Ernest Matthew Sumner. Sting pleide ofte å være alene i barndommen, og «bestevennen» hans var en gammel gitar med fem rustne strenger som han hadde arvet fra en onkel.

Da Sting var ung pleide han ofte å snike seg inn på nattklubber for å se stjerner som Cream og Jimi Hendrix opptre, noe som senere skulle inspirere ham til å bli musiker.

Sting er utdannet lærer. Han jobbet imidlertid bare to år innen læreryrket før han forlot det til fordel for musikerkarrieren.

Han er gift med skuespilleren Trudie Styler.

## Tidlig karriere
Sting begynte sin karriere som jazzmusiker. 

Han fikk kallenavnet Sting (*stikk*) da han tidlig i karrieren ofte brukte en gul genser med brede sorte striper som minnet om en humle.

Det internasjonale gjennombruddet kom da han var medlem av bandet The Police. Han tok artistnavnet *Sting* og begynte sin solokarriere fra 1980-tallet. Hans liv og sangtekster er sterkt samfunnsengasjerte.

## Diskografi
### Solo
;Studioalbum
* *[[The Dream of the Blue Turtles]]* (1985)
* Bring on the Night - live (1986)
* *[[...Nothing Like the Sun]]* (1987)
* *[[The Soul Cages]]* (1991)
* *[[Ten Summoner's Tales]]* (1993)
* *[[Fields of Gold]] - the best of Sting 1984-1994* (1994)
* *[[Mercury Falling]]* (1996)
* *[[Brand New Day (Sting-album)|Brand New Day]]* (1999)
* *[[All This Time (Sting-album)|All This Time]]* - live(2001)
* *[[Sacred Love]]* (2003)
* *[[Songs from the Labyrinth]]* (2006)
* *[[If on a Winter's Night...]]* (2009)
* *[[The Last Ship (album)|The Last Ship]]* (2013)
* *[[57th & 9th]]* (2016)
* *44/876* (2018)
* *My Songs* (2019)
* *The Bridge* (2021)

### The Police

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Største Diskografi, Sting The Police Last Exit
Benkpress

**Benkpress** er en styrkeøvelse for brystmuskler, skuldrer og armer. Øvelsen er regnet som en grunnleggende styrketreningsøvelse, og blir i treningskretser bare omtalt som benk.

## Utførelse
Utgangsposisjon: Utøveren ligger på ryggen på en benk med stativ til vektstangen. 

Utøveren griper stangen noe bredere enn skulderbredde og løfter den opp på strake armer. Herfra starter selve løftet: Utøveren senker stangen kontrollert ned mot brystkassens øverste del og skyver den opp igjen til strake armer. Treningens mål avgjør om stangen senkes til berøring eller ikke. Det samme gjelder løfterytme.

### Treningseffekt
Øvelsen er egnet til både maksimal styrketrening (1RM), submaksimal eksplosiv styrketrening, trening for maksimal muskelvekst (kroppsbygging), og for muskulær utholdenhet.

## Konkurranser
Benkpress inngår som en av tre øvelser i idretten styrkeløft, sammen med knebøy og markløft. I styrkeløft må det være en markert stopp på brystet, og føtter og hoften skal være i kontakt med henholdsvis gulv og benk under hele løftet.

Det arrangeres også egne konkurranser og mesterskap innenfor øvelsen benkpress. Det er Norges Styrkeløftforbund som arrangerer også disse. Jevnt over er de beste styrkeløfterne som også dominerer her. Utøvere som av en ulike grunner ikke kan trene knebøy og markløft, har mulighet til å konkurrere i styrkeløft gjennom denne ordningen.

## Tyngste benkpressløft av nordmenn

I idretten styrkeløft har følgende nordmenn løftet 300 kg eller mer i benkpress:

Følgende utøvere har i norsk styrkeløft løftet 200 kg eller mer uten benkpresskjorte:

## Eksterne lenker
*http://www.styrkeloft.no/
Foreldrerådet

**Foreldrerådet** er alle foreldrene ved en grunnskole i Norge. I opplæringslovens paragraf 11-4 er oppgavene til foreldrerådet forklart slik: *Foreldrerådet skal fremje fellesinteressene til foreldra og medverke til at elevar og foreldre tek aktivt del i arbeidet for å skape eit godt skolemiljø.*

Foreldreutvalget for grunnskolen, forkortet FUG (lenke) beskriver foreldrerådet på denne måten: *Alle foreldre som har barn i skolen, er medlemmer av skolens foreldreråd. Foreldrerådet velger et styre ([[Foreldrenes arbeidsutvalg|FAU]]) som er foreldrenes talerør overfor skolen.*

## Eksterne lenker
* Om foreldrerådet på www.foreldrenettet.no
* Om foreldrerådet på FUG sine sider
Agdenes kirke

**Agdenes kirke** ligger i Orkland kommune i Trøndelag, og den er hovedkirken i den tidligere kommunen Agdenes. Om lag 750 mennesker sogner til kirken, som har kirkegård.

Da kirken skulle innvies, 24. mars 1858, var det så dårlig vær at innvielsen måtte utsettes to dager. Flere av prestene som skulle delta i innvielsen, kom ikke fram til arrangementet.

## Bygningen
Kirken er en langkirke i tømmer bygget i 1857. Den er bygget etter tegninger av arkitekt Christian Heinrich Grosch og har 200 sitteplasser. Kirken har galleri, og den fikk et påbygg i 1982. Opprinnelig var det et kirketårn midt over kirkeskipet, slik at man ringte i klokken fra midt i kirkerommet. Men i 1869 ble det bygget et eget tårn over inngangen til kirken.

## Interiør
Altertavlen har motiv «Kristus i Getsemane» og er laget av *Vilhelm Bjørknes* etter en original av Heinrich Hofmann.  Prekestol fra 1857 og døpefont fra 1951 er i tre. Orgelet er fra 1916, mens kirkeklokken er fra 1857, det samme er kirkesølvet, men særkalkene er fra 1927.

## Referanser og fotnoter


## Eksterne lenker
* Visit Orkland
* 
*
Overfaldet paa postaapnerens datter

***Overfaldet paa postaapnerens datter*** (også kjent som *Kampen om pengebrevet*) er en norsk stumfilm fra 1913 regissert av Ottar Gladtvet. Filmen regnes for å være tapt.

## Handling
Poståpneren John Munkevold har i mange år delt ut posten i sitt store distrikt. I de senere årene har han imidlertid  vært plaget av gikt og derfor hans datter Ingrid ofte hente posten på stasjonen for ham. Også denne dagen blir Ingrid sendt bort og på stasjonen møter hun sin kjæreste Harry Brown, som jobber på toget. Hun får en postsekk og et brev med penger. Når hun vinker farvel mister hun brevet og en omstreifer fra Kistiania plukker det opp. Før han leverer det tilbake det leser han  det som står der: *«Enebak Stone Mills Co Banko 5000 kroner»*. Ingrid snapper brevet til seg og skynder seg hjem. Sammen med en kamerat følger omstreiferen etter Ingrid for å stjele brevet. 

Ingrid kommer hjem og gir postsekken og brevet til faren. Han ser da at brevet er merket *«hurtigpost»* og ber derfor Ingrid om å levere den med det samme. Når omstreiferne hører dette tar de en snarvei for å kunne ta igjen Ingrid. Samtidig er Harry på vei hjem, ikke langt fra John Munkevolds hus. Når Ingrid går på veien blir hun overfalt av omstreiferne. De stjeler brevet og begir seg avsted. Harry dukker opp og forteller hva som har hendt. Harry forstår at han trenger hjelp til å stoppe ranerne og ringer politiet fra nærmeste gård.

Omstreiferne har kommet et godt stykke på vei og har slått ned i et uthus for å undersøke byttet. De innser imidlertid ikke at de har blitt forfulgt av politiet. Den ene omstreiferen tas, mens den andre unnkommer. Han skynder seg til jernbanestasjonen og rekker nøyaktig å hoppe på toget innen det avgår. Harry tar en bil og kjører etter toget mot neste stasjon. Når omstreiferen ser bilen kjøre ved siden av toget, skyter han mot den og politiet besvarer ilden. Senere finner de omstreiferen død med brevet i hånden. Politiet tar hånd om liket og Harry vender hjemover. Der blir han belønnet for sitt mot og får ta imot Ingrids og farens samtykke og velsignelse.

## Rolleliste
*Solveig Gladtvet - Ingrid Munkevold

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Christian Birch-Reichenwald

**Christian Birch-Reichenwald** (født 4. januar 1814 på Blaker skanse, død 8. juli 1891 i Kristiania) var en norsk politiker, sønn av Paul Hansen Birch. 

Han ble 18 år gammel leder for Det Norske Studentersamfund. Blant hans venner i studietiden var Johan Sebastian Welhaven, Anton Martin Schweigaard og Bernhard Dunker. Han giftet seg med Peter Motzfeldts datter og var far til Peter Birch-Reichenwald.  

Etter endt utdannelse begynte han å jobbe i Kirkedepartementet, der han ble ekspedisjonssjef. Senere hadde han en lang rekke embeter, blant annet som ordfører i Christiania, amtmann i Smaalenene, stortingsrepresentant, statsråd 1858-61 og sorenskriver 1869-89.

Han var en god venn av kong Karl IV, og ettersom kongen rådførte seg med ham før avgjørelser ble tatt i regjeringen var han *de facto* regjeringssjef i tre år.
Dette endret seg da han gikk imot kongen i en konflikt om Norges rettigheter, og forlot regjeringen i protest mot kongens avgjørelse.

## Utmerkelser
Birch-Reichenwald mottok storkorset av St. Olavs Orden i 1860 og fikk storkorset av den svenske Nordstjerneordenen i 1864.

## Referanser


## Litteratur
* Fredrik Peter Brandt: «Statsraad Birch-Reichenwald», i *[[Morgenbladet]]* 24. januar, 2. februar og 14. februar 1861 
* Jens Arup Seip: *Et regime foran undergangen*. Oslo: Johan Grundt Tanum, 1945
* Fredrik Stang: *Stattholdersak og unionsstrid 1856–1862*. Oslo: Aschehoug, 1943

## Eksterne lenker
*
Henrik Anker Bjerregaard

**Henrik Anker Bjerregaard** (født 1. januar 1792 i Ringsaker, død 7. april 1842 i Christiania) var en norsk forfatter og jurist.

Bjerregaard utgjorde sammen med Maurits Hansen (1794–1842) og Conrad Nicolai Schwach (1793–1860) de sentrale skikkelser innen norsk litteratur i generasjonen før Welhaven og Wergeland. Blant hans mest kjente verker er «Sønner av Norge», som til melodi av Christian Blom var Norges nasjonalsang en periode, og syngespillet *Fjeldeventyret* med musikk av Waldemar Thrane.

Hans stil var påvirket av romantikken, og et viktig emne for ham var norsk bygdeliv. Han forsøkte å grunnlegge en norsk dramatisk litteratur, og selv om han knapt lyktes med dette la han grunnen for senere forfattere. 

I 1819 han høyesterettsadvokat og i 1830 ble han høyesterettsdommer, og hans forfatterproduksjon opphørte da.

Bjerregaard var gift med skuespillerinnen Henriette Hansen (død 1892).

Han har fått oppkalt en gate i Oslo, Bjerregaards gate, etter seg.

## Verker
* *Fjeldeventyret* (1820) – syngespill
* *Clara, eller Uskyldighedens Magt* (1827) – skuespill
* *Blandede Digtninger*, 2 bd. (1829–1830)
* *Magnus Barfods Sönner* (1830) – skuespill
* *Krydsbetjenten* (1848) – vaudeville

## Filmografi (manus, utvalg)
* 1927 – *[[Fjeldeventyret]]*

## Se også
* Sønner av Norge

## Referanser


## Eksterne lenker
* 

* Om «Et Fjeldeventyr»
* Digitaliserte bøker av Bjerregaard og om Bjerregaard hos Nasjonalbiblioteket.
Groblad

**Groblad** (*Plantago major*) er en plante som regnes med til kjempefamilien (**Plantaginaceae)**. Den blir 10 til 50 cm høy og er flerårig. 

I Nord-Amerika ble den kalt «Den hvite manns fotspor» av indianerne (uramerikanerne), fordi den ble spredt av europeiske immigranter.

Den har mørkegrønne rosettblad med tydelige nerver og mange gulbrune blomster i tette aks på ugreina, opprette stengler. Frøene er klebrige i fuktig vær og fester seg på klær og pels og spres på denne måten. Derfor kalles de også *loppefrø*. Navnet sitt har den fått fra naturmedisinen, der den er tillagt evnen å få åpne sår til å gro raskere. 
 
Groblad er brukt som legeplante helt fra oldtiden. Den skulle virke blodstoppende på sår. Groblad skal også ha evnen til å få sår til å gro raskere. Den ble lagt i bandasje, rett på åpne sår.

Groblad inneholder stoffer som antas å virke gunstig i behandling av kronisk bronkitt og ved forkjølelse. Undersøkelser tyder også på at groblad har antibakteriell og soppdrepende virkning.

**Sikkerhet**
Gravide bør ikke bruke groblad, siden det kan påvirke livmoren og dermed øke sjansen for spontanabort. Sikkerheten ved bruk av groblad for ammende er ikke tilstrekkelig kjent, og anbefales av den grunn ikke for ammende. Groblad anbefales heller ikke for personer med kjent allergi for melon eller andre planter i kjempefamilien.

Samtidig bruk av groblad og det blodfortynnende midlet Warfarin vil kunne hemme effekten av Warfarin. Regelmessig sjekk av blodet vil da være nødvendig for å regulere doseringen. Dette forklares ved at groblad inneholder store mengder vitamin K, som kroppen trenger for at blodet skal koagulere.

Bladene til groblad kan høstes på våren og forsommeren. De brukes til salat og grønnsaksblanding. Strimlet kan de også bakes i brød eller fungere som et vegetarisk pålegg. Det presses også olje av frøene og de kan gratineres sammen med andre grønnsaker. Blomsterknoppene kan spises rå eller stekt. Smaken minner om sjampinjonger.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* NIFAB – Nasjonalt informasjonssenter for alternativ behandling (UiT)
Frekvenshopping

**Frekvenshopping** (engelsk Frequency-hopping spread spectrum, FSSS) er en metode for radiosamband som går ut på hurtig å skifte bærebølgefrekvens etter en pseudotilfeldig sekvens som både sender og mottaker vet om, men ingen andre. Systemet er mye brukt i militære sambandssystem fordi dette gir ekstra beskyttelse mot oppdagelse, avlytting og jamming.

## Referanser
Kløverslekta

* alsikekløver
* bakkekløver
* brunkløver
* gullkløver
* harekløver
* hvitkløver
* jordbærkløver
* krabbekløver
* musekløver
* rødkløver
* skogkløver

**Kløverslekta** er en slekt i erteblomstfamilien. Kløverartene er ett- eller flerårige urter med tredelte blader. Blomstene sitter i blomsterhoder eller tette aks. 
Blomstene er røde, lilla eller hvite, og hos noen få arter gul.

## Bruk og betydning
Blant kløverne er det flere viktige kulturplanter, deriblant rød-, hvit- og alsikekløver. Disse er viktige fôrplanter både til beite og slått. Kløvere er også svært viktig som underkultur og grønngjødslingsvekst i økologisk landbruk, på grunn av den biologiske nitrogenfikseringen. Dette skyldes at kløvere, og alle andre planter i erteblomstfamilien, har muligheten til å binde nitrogen fra luften ved hjelp av bakterier som finnes i jorden (*[[Rhizobium leguminosarum]]*).

## Tre- og firkløvere
Det vitenskapelige navnet *Trifolium* kommer fra latin *tres* («tre») og *folium* («blad»), og kløveren har som regel tre småblader. Noen eksemplarer har imidlertid fire, og kalles derfor for firkløver. Disse er uvanlige, og regnes derfor for å bringe lykke. Likevel er de ikke sjeldnere enn at man ofte kan finne en hvis man leter. I spesielle tilfeller kan man også finne kløvere med fem eller enda flere blader.

Godteriprodusenten Freia har siden 1926 laget en populær melkesjokolade med ristede hasselnøtter under varenavnet Firkløver.

## Arter
Det fins over 300 arter av kløver i verden, men størst artsmangfold er det på den nordlige halvkule. I Norge fins det kun 11 viltvoksende arter.

* Alsikekløver – *Trifolium hybridum* (innført)
* Bakkekløver – *Trifolium montanum*
* Brunkløver – *Trifolium spadiceum* (innført)
* Gullkløver – *Trifolium aureum*
* Harekløver – *Trifolium arvense*
* Hvitkløver – *Trifolium repens*
* Jordbærkløver – *Trifolium fragiferum*
* Krabbekløver – *Trifolium campestre*
* Musekløver – *Trifolium dubium*
* Rødkløver – *Trifolium pratense*
* Skogkløver – *Trifolium medium*

## Galleri

Fil:Trifolium hybridum01.jpg|Alsikekløver
Fil:Trifolium montanum 290504.jpg|Bakkekløver
Fil:Trifolium aureum W.jpg|Gullkløver
Fil:Trifolium arvense 2005.07.11 09.23.43.jpg|Harekløver
Fil:Witte klaver bloem (1) Trifolium repens.jpg|Hvitkløver
Fil:TrifoliumFragiferum2.jpg|Jordbærkløver
Fil:Trifolium campestre RF.jpg|Krabbekløver
Fil:TrifoliumDubium-bloem-hr.jpg|Musekløver
Fil:Rotklee Trifolium pratense.jpg|Rødkløver
File:Trifolium medium 1.jpg|Skogkløver


## Eksterne lenker
*
Dæmonen

***Dæmonen*** er et norsk stumfilm fra 1911. Filmen er én av de aller tidligste norske filmene og ble regissert av Jens Christian Gundersen sammen med danske Alfred Lind. Gundersen skrev også filmens manus og Lind var sjefsfotograf. Filmen ble spilt inn i København, Danmark, med norske og danske skuespillere. Den regnes som tapt.

Da filmen ble vist i Sverige ble flere scener klippet bort av den svenske filmsensuren før filmen ble tillatt vist med aldersgrense 13 år. I Norge hadde man på det tidspunktet ennå ikke fått noen instans for filmsensur.

Før premieren på Kinografen i Trondheim ble det rykket inn en avisannonse som reklame for filmen. Der stod det blant annet: «Den i stykket forekommende Dans 'Mallchiche' danses af Maleren Per Krogh, Kristiania (Søn af Prof. Chr. Krogh) og Frk. Carla Rasmussen, Kr.ania.»

## Handling
Grevinne Frida von Falkenstein får besøk av general von Mannheimer og hans datter Edith. Generalen er en gammal venn av grevinnens avdøde mann. Samtidig kommer den unge greven løytnant Werner von Falkenstein på besøk sammen med sin venn, baron Hugo von Langen. Både løytnanten og baronen forelsker seg i Edith. Hun velger den unge greven og baronen forlater godset i bitterhet.

## Rolleliste
*Annegrethe Antonsen – *Grevinne Frida von Falkenstein*
*Arne Strøm – *Greve Werner von Falkenstein, løytnant'
*[[Peter S. Andersen (skuespiller)|Peter S. Andersen]] – *Krüger, grevinnens forvalter*
*[[Ingeborg Hauge]] – *Cleo, danser*
*[[Richard Jensen (skuespiller)|Richard Jensen]] – *Baron Hugo von Langen*
*[[Per Krohg]] – *«Pierrot»*
*[[Rasmus Ottesen]] – *General von Mannheimer*
*[[Carla Rasmussen]] – *«Pierette»*
*[[Einar Rosenbaum]]
*[[Karen Sandberg Caspersen|Karen Sandberg]] – *Estrelle, danser*
*[[Ellen Edith Tegner]] – *Edith von Mannheimer, generalens datter''

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Erdal (Askøy)

**Erdal** er en bygd i Askøy kommune i Vestland som ligger ved fylkesvei 563 på østsiden av øyen Askøy.

Erdal kirke er lokalisert her. På Erdal befinner det seg to skoler, Erdal ungdomsskole og Erdal barneskole.

Komikeren Dagfinn Lyngbø er født og oppvokst på Erdal.

Erdal IL er en fotballklubb i Erdal. Erdal har også en fotballcup som heter «Erdal cup».

## Referanser
Florvåg

**Florvåg** er et tettsted i Askøy kommune i Vestland fylke, langs fylkesvei 563 på østsiden av Askøy. Navnet kan knyttes til slaget ved Florvåg i 1194.

I 1901 ble det bygget hotell i Florvåg med det velklingende navnet *Vikingborg*. I 1929 brant hotellet ned, men ble gjenoppbygget. Hotellet ble konfiskert av tyskerne under 2. verdenskrig og benyttet som offisers boligene. I 1940 ble det også bygget flere boliger for tyske offiserer og soldater, som også rommet fengsel i kjelleretasjen.Byggene ble tatt over av Askøy kommune etter andre verdenskrig og brukt som realskole og ungdomsskole i Florvåg ( midlertidig løsning) helt frem til 2003, da Askøy kommune flyttet ungdomsskolen til Erdal. Den siste delen av den gamle ungdomsskolen i Florvåg ble ferdig revet i 2014, som medførte at fengslene i kjellerdelen også ble revet, og veggkunst tegnet av tyske fanger gikk tapt.

Under den andre verdenskrig var det i Florvåg en stor tysk base, til tider opp mot 100 marinefartøy på en gang. I Bakarvågen like ved var det ammunisjons- og torpedolager for ubåter. I Bakarvågen ligger i dag Viknes Båt og to båtforeninger.

Florvåg er et gammelt industristed hvor det fortsatt er en del aktivitet. Forurensing fra den nå nedlagte malingsfabrikken Monopol har imidlertid vært en betydelig miljøbelastning.

Det første handlesenteret i bygden ble påtent og brant ned på begynnelsen av 90-tallet, men ble gjenreist. I Florvåg er det idag blant annet dagligvarebutikk med post, klesbutikk, pizzeria, bruktbåtutsalg hobbybutikk, brukthandel, rørlegger, byggevarehandel og en slipp. Florvåg sentrum ligger 2 kilometer øst for Askøybroen og ca. 15 minutters gangavstand fra Kleppestø senter. I Florvåg var det en skatehall som ble nedlagt høsten 2006.

Framo AS (tidligere Frank Mohn AS) tok over tomten fra Florvåg verk i 2009 Bygget til Framo AS stod ferdig i juni 2015, etter en del forsinkelser. Framo AS og Framo Services AS har nå sitt hovedkontor ute på Askøy, noe som har medført nye arbeidsplasser til  Askøy kommune.

Florvåg kan også by på fine turstier opp til Kolbeinsvarden, som er Askøys høyeste fjell, og 2 ferskvanns områder som heter Nyavatnet og Storavatnet, som er populære badeplasser om sommeren og skøytebaner om vinteren. Ferskvannene har også god bestand av ørret og ål.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Florvåg Bruk
*  Florvåg skole
*  Florvåg KFUM
*  Florvåg brygge
* Florvåg verk
* Askøy Selvbyggerlag
* Bakarvågen
Kleppe (Askøy)

**Kleppe** er en liten bygd sør på Askøy. Kleppe deles normalt inn i Nedre Kleppe og Øvre Kleppe. 

## Nedre Kleppe

Nedre Kleppe strekker seg fra Kleppevatnet og ned gjennom Kvernhusdalen til Strusshamnsvatnet. Kleppevatnet er drikkevann og er kunstig demmet opp. Det øverste strekket av elven ned mot Strusshamnsvatnet er lagt i rør.

På Nedre Kleppe ligger barneskolen Kleppe skole, barnehage, kjøpesenteret Alti Askøy og Svingen Pizzeria.

De siste årene har Nedre Kleppe opplevd mye boligbygging som så mange andre steder på Askøy. Pr. januar 2009 pågår det også en stor utvidelse av Askøy Senter.

Da Askøybroen ble bygget (åpnet i 1992) ble fylkesvei 562 fra nordre Askøy samtidig modernisert, og i stedet for å kjøre gjennom sentrum av Nedre Kleppe og videre mot Kleppestø fortsetter man nå rett fram fra Juvik og over de gamle gårdene på Kleppe til man ved Strusshamnsvatnet møter igjen fylkesvei 212 som tidligere gikk gjennom Kvernhusdalen.

## Øvre Kleppe

Øvre Kleppe er naturlig adskilt fra Nedre Kleppe av en lang bratt skråning som strekker seg langs hele Kvernhusdalen. Områdene her var allerede på 80-tallet rimelig tettbebygd av eneboliger og rekkehus, og det er ikke arealer regulert for næringsvirksomhet på Øvre Kleppe.

## Se også
* Strusshamn

## Referanser
Fyllitt

**Fyllitt** eller **fyllitt[[skifer]]** er en svakt metamorf bergart. Fyllitt er lagdelt og har gode kløvegenskaper (millimetertykke til centimetertykke flak).

Fyllitten består av lagvise mineraler; hovedmaterialene er kvarts og glimmer. I tillegg inneholder fyllitten også noe feltspat, kloritt, pyritt, grafitt og karbonat. Glimmeret er dannet av sericitt, som er finkornet muskovitt. 

Fyllitt kan være rustrød, grønn, grå eller nesten svart. Vanligvis er den grønnlig eller grålig. Dersom fyllittens farge er svært mørk, skyldes det et høyt innhold av grafitt. Grafitten er omdannet av leire med organiske rester, og gir gir bergarten en skinnende glans på kløvflatene. Kløvflatene har vanligvis små folder eller rynker. Under en geologisk undersøkelse med jod vil fyllitten gnistre og boble, fordi fyllitten har flere lag. 

## Geologi
Fyllitt er dannet ved avsetning (sedimentering) av leire, på bunnen av vann (innsjøer eller hav) fra kambro- til silur-perioden.

Leiren har blitt avsatt i intervaller eller sykluser, derfor er skifer lagdelt. Senere er disse brakt ned i jordskorpen. Ved temperatur på omtrent 400&nbsp;°C og trykk opptil 5&nbsp;kB har sedimentlagene blitt omdannet (sementert) fra leire til skifer. Fyllitt er bare svakt omdannet (metamorfose) og ikke fullstendig slik som hos andre metamorfe bergarter, der bergarten er krystallisert. Fyllitt mangler krystaller.

Graden av omdanning (metamorfose) fra leire gir ulike kvaliteter av skifer. Leirskifer er ikke omdannet og er en ganske myk skifer. Fyllitt er hardere og mer omdannet, mens glimmerskifer er hardest og den mest omdannede.

## Forekomster i Norge
Fyllitt kan finnes på mange steder langs den kaledonske foldingsaksen, som strekker seg fra sørvest i Rogaland og nordover langs hele Norge.

### Jordbruk
Forvitringsjord av fyllitt gir gode vekstmuligheter for planter, og mange steder har rik forekomst av fyllitt i berggrunnen ført til utstrakt jordbruksvirksomhet. Venabygd i Ringebu er et godt eksempel på områder der dyrket mark er anlagt over fyllittforekomster.

### Norske fyllittbrudd

* Tretten – fyllitt fra dette bruddet brukes som bygningsstein både ute og inne. Det brytes ut fyllittskifer til gulv- og veggflis, trapper, taktekking, terrasser. Skiferen har handelsnavnet *Fåvang-skifer*. Det er to varianter av fyllittskifer i dette området, med ulike farger. 
***Fåvang-skifer Coloritt* – en rustrød-grå skifer
** *Fåvang-skifer naturell* – en grå-svart skifer 
* Tana 
* Friarfjord
* Øystre Slidre 

## Se også
*Liste over bergarter

## Referanser