open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mette Karlsvik

**Mette Karlsvik** (født 28. november 1978) er en norsk forfatter.

## Bakgrunn og arbeid
Karlsvik er utdannet billedkunstner fra Glasgow school of art, og har også utdannelse fra bl.a. NBI og Skrivekunstakademiet i Bergen. I 2005 fikk hun Tarjei Vesaas' debutantpris i for romanen *Vindauga i matsalen vender mot fjorden*. Høsten 2011 var romanen *Bli Björk* nominert til Brageprisen, og ble i 2012 den første mottakeren av Stig Sæterbakkens minnepris. 

### Bibliografi
* 2005 &ndash; *Vindauga i matsalen vender mot fjorden* – roman, utgitt på Det norske samlaget
* 2006 &ndash; *Rosa Prosa* - novelle i antologi, Gyldendal Norsk Forlag
* 2007 &ndash; *Flytårn* – roman, Samlaget
* 2008 &ndash; *Pol* – roman, Samlaget
* 2009 &ndash; *Varmestafetten* - tekster i antologi, Gyldendal
* 2009 &ndash; *1–2–TRE* – barnebok, Samlaget
* 2010 &ndash; *Akkurat Nå* – novelle i antologi, Vigmostad & Bjørke
* 2011 &ndash; *Post Oske/ Dagar og netter i [[Reykjavík]]* – dokumentar, Flamme forlag
* 2011 &ndash; *Trafo.txt/ en jubileumsantologi for trafo.no 2001-2011* – medredaktør for antologi, Trafo/Høgskulen i Agder
* 2011 &ndash; *Bli [[Björk]]* – roman, Samlaget
* 2012 &ndash; *Vis meg ditt bibliotek*, intervjubok, Biblioteket i Bergen
* 2012 &ndash; *Prinsland* – roman illustrert av Svein Størksen, Magikon Forlag
* 2013 &ndash; *Behind Silence – *bidrag til diktbok gitt ut for Janne Kruses utstilling på Kunstnerforbundet. Bidrag også fra Katrine Kildal, Inger Wold Lund og Janne Kruse
* 2013 &ndash;  «Drømmefabrikken. Teaterhøgskolens historie sett gjennom åtte forfatteres øyne», kapittel i antologien *1996-2003: Ein revolusjon?*, Transit Forlag
* 2013 &ndash; *Ey/ Øy – *roman, utgitt av House of Foundation, (bestillingsverk)
* 2013 &ndash; *Vekstvillkår – *sakprosa, Spriten Forlag
* 2014 &ndash; *Dyrebar* – roman for barn, illustrert av Katrin Berge, Magikon Forlag
* 2014 &ndash; *K. Mustermann* – bidrag til antologi, Magikon Forlag
* 2014 &ndash; *Den beste hausten er etter monsun* – roman, Det norske samlaget
* 2015 &ndash; *UR* – poesi, Spriten Forlag
* 2016 &ndash; *Avstand* – sakprosa, Spriten Forlag
* 2016 &ndash; *Varmá* – roman, Det norske samlaget
* 2017 &ndash; *Mørkerom* – roman, Det norske samlaget
* 2018 &ndash; *Spore -* tegneseriebok, Magikon Forlag
* 2019 &ndash; *Meieriet -* roman, Det norske samlaget
* 2021 &ndash; *Same tid neste veke. Samtaler med Thorvald Steen*, Pax

## Priser og stipender
* 2005 &ndash; Tarjei Vesaas' debutantpris for *Vindauga i matsalen vender mot fjorden*.
* 2011 &ndash; Det Norske Samlagets Sigmund Skard-stipend
* 2012 &ndash; Bokhandlerstipendet
* 2012 &ndash; Nordmøre Mållags Målprisen
* 2012 &ndash; Stig Sæterbakkens minnepris
* 2013 &ndash; Skien kommunes Kunstnerstipend

## Referanser

## Kilder
* Presentasjon av Mette Karlsvik i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

## Eksterne lenker
* Karlsviks *[http://www.skrift.info Hjemmeside]*
* Det norske samlaget ''Mette Karlsvik'' (Informasjonsside om forfatteren)
* Flamme forlag ''Bokintervju''
*Digitaliserte bøker av Mette Karlsvik i Nasjonalbiblioteket
*Artikler av og om Mette Karlsvik i Norart
Svenska Jazzriksförbundet

**Svenska Jazzriksförbundet** (stiftet 1948) er en svensk musikkpolitisk organisasjon, med det formål å spre jazzmusikk til det ganske land, og være et samlende og støttende organ for lokale jazzforeninger. Den ble opprettet fem år før det tilsvarende Norsk jazzforbund.  Den praktiske koordinering av konserter og turneer har i den senere tid blitt delegert til det nyopprettede Svensk jazzforum.

Siden 1995 har prosjektet «Pulsslag», i samarbeid med Sveriges Radios P2 og Svenske Rikskonserter promotert sentrale utøvere i media, samt gjennom fem sentrale klubber i Umeå, Eskilstuna, Malmö, Stockholm og Västerås.  «Musik Direkt» avholdes årlig for å kåre årets unge musikere, i samarbeid med Svenske Rikskonserter og regionale aktører.

Forbundet avholder den årlige «jazzriksdagen» med kåring av «Årets jazzkommun», utdeling av skulpturen «Basisten» til enkeltpersoner innen organisasjonen, utmerkelsen «Jazzkannan» til nyskapende utøvere, samt «Hedersprisen» til et svensk eller internasjonalt individ eller organisasjon for lang og tro tjeneste innen faget.

Forbundet har i 2005 over 100 lokale klubber tilsluttet, og er lokalisert i Stockholm, sammen med bl.a. Orkesterjournalen og Svenske Rikskonserter.  Ledelsen har rundt 25 årsverk.

## Eksterne lenker
* swedejazz.se
Johs. Bergh

**Johannes «Johs.» Bergh** (født 3. oktober 1932 i Oslo, død 24. mai 2001) var en norsk jazzhistoriker, plateprodusent og journalist.

Bergh var formann i Norges eldste jazzklubb, Oslo Jazz Circle, leder i Norsk jazzforbund 1961–1963) og var mangeårig redaktør og journalist i *[[Jazznytt]]*. I 1981 etablerte han Norsk jazzarkiv som han ledet fram til 1991. Han var programsekretær i NRK 1976–1996, og var statsstipendiat fra 1996 for sin forskning innen jazzhistorie.

Bergh var arrangør, konferansier og jazzfaglig utøver for jazzfestivaler. Moldejazz’ *Break of day in Molde* med Karin Krog hadde tekstlig bidrag av Bergh. Johs. Berghs Minnefond ble etablert i 2002, og åpnet med en hyllestkonsert i Oslo Konserthus.

Han var sønn av høyesterettsadvokat Johannes Bergh (1900–1956) og var bror til jazzmusiker Totti Bergh (1935–2012). Johs. Bergh var gift med jazzvokalisten Karin Krog. De har to barn Cathrine Bergh og Dot Elisabeth Bergh.

## Premier
* Den 3. Molderosen 1969
* Statsstipendiat 1996

## Referanser


## Utgivelser
* Johs Bergh, *The Big Chief jazz-club 1953--1963* (1963)
* Bjørn Stendahl, *Jazz, hot & swing: Jazz i Norge 1920-1940*, diskografi av Johs. Bergh (1987).
* Bjørn Stendahl og Johs. Bergh, *Sigarett Stomp: Jazz i Norge 1940-1950* (1991),
* Johs. Bergh og Jan Evensmo, *Jazz tenor saxophone in Norway 1917-1959* (1996)
* Bjørn Stendahl og Johs. Bergh, *Cool, kløver og dixie: Jazz i Norge 1950-1960* (1997),
* Johs. Bergh, *Norwegian jazz discography 1905-1998* (1999)
EM i friidrett 1934

Det første **EM i friidrett** ble arrangert 7.&ndash;9. juni 1934 i Torino. Øvelsene ble arrangert på Stadio Comunale Benito Mussolini. Bare menn deltok, kvinner kom først med fra og med EM 1938.

Mesterskapets høydepunkt var den nye verdensrekorden i spydkast, satt av finske Matti Järvinen (76,66 meter).

## Resultater
### Løpsøvelser

### Landeveisøvelser

### Tekniske øvelser

## Medaljestatistikk

## Forklaringer
* VR: Verdensrekord

## Referanser
Florida Department of State

**Florida Department of State** er et departement i den amerikanske delstaten Floridas regjering. Departementet ledes av en minister som utnevnes av delstatsguvernøren, og har ansvar for valg, kunst og kultur og stiftelser og selskaper.

## Organisering
*Division of Elections
*Division of Corporations
*Division of Library and Information Services
*Division of Cultural Affairs
*Office of Cultural and Historical Programs

## Eksterne lenker
*
Sennenhunder

**Sennenhunder** er også kjent som **sveitsiske kveghunder**. Det er en gruppe med tradisjonelle gårds- og kveghunder av molossertype som stammer fra Sveits. De utgjør seksjon 3 i FCIs gruppe 2, vakt- og vokterhunder.

Sennenhundene kan nedstamme fra den gamle romerske molosseren, som ble innført til Sveits av romerske legionærer i romertiden. I middelalderen fantes det en type trefarget molosser i Sveits og de sørlige delene av Tyskland som gikk under tilnavnet «slaktermastiff». Denne ble blant annet brukt av sveitsiske soldater i krig og er trolig en etterkommer av de gamle romerske kamphundene. Fra disse har så trolig både sennenhundene og rottweiler oppstått.

Sennenhundene har tradisjonelt fungert som regulære vokterhunder for kveg og vakthunder på gårdene, men de var også trekkhunder, og fungerte som både kjerrehunder og sledehunder om bonden hadde behov for hjelp. I gamle dager var således disse hundene ofte å se løpende mellom bakhjulene på vognlasset, når den sveitsiske bonden skulle på markedet med varene. Vel framme fungerte hundene også som vakthunder ved salgsboden, om bonden selv måtte gjøre seg et ærend.

Fysisk er sennenhundene store, tunge og kraftige hunder. De blir av mange regnet som gode familiehunder og har som sådan en rekke flotte brukshundegenskaper.

## Sennenrasene
* Appenzeller sennenhund 
* Berner sennenhund 
* Grosser schweizer sennenhund 
* Entlebucher sennenhund
Bouvier

**Bouvier** kan ha flere betydninger:

;Hunderaser
* Bavariois bouvier, utdødd hunderase
* Bouvier de roulers, hunderase
* Bouvier des flandres, hunderase
* Bouvier des ardennes, hunderase

;Personer
* John Vernou Bouvier III
* Jacqueline Lee Bouvier Kennedy Onassis
* Janet Norton Lee Bouvier Auchincloss Morris

;Fiktive personer
* Jacqueline Bouvier (The Simpsons)
* Patty Bouvier (The Simpsons)
* Selma Bouvier (The Simpsons)
Jazznytt

***Jazznytt*** er et norsk fagtidsskrift om jazz. Det ble etablert av Norsk jazzforbund i 1960.
 
Redaktør var Petter Pettersson (1961–62). Senere har Olav Angell, Eivind Solberg, Bjørn Stendahl, Per Husby (1981–84)
Rune Klakegg, Carl Morten Iversen, Geir Dahle (1999–2000), Torstein Ellingsen (2001–02) og Jan Granlie (2002–) hatt redaktøransvar.
I 2006 utkom tidsskriftet fire ganger i året, i et opplag på 8000. Redaksjonen består av redaktør, samt Ann Iren Ødeby, Bjørn Stendahl og Arild Rønsen (2007).

## Referanser


## Eksterne lenker
* jazzforum.no/jazznytt
Anonyme Narkomane

**Anonyme Narkomane** (**NA**) er et internasjonalt selvhjelpsfellesskap for personer med rusmiddelavhengighet som ønsker å avstå fra rusmidler. Organisasjonen bygger på modellen utviklet av Anonyme Alkoholikere (AA), og de første NA-møtene ble holdt i Los Angeles i 1953. Fellesskapet har per mai 2018 utbredelse i 144 land, inkludert Norge.

## Program og tolvtrinnsmodellen
Virksomheten i NA er basert på en tolvtrinnsmodell som opprinnelig ble utviklet i AA. Modellen beskriver en strukturert prosess for personlig endring som innebærer erkjennelse av avhengighet, vilje til å søke hjelp, selvransakelse og forsøk på å rette opp skade man har påført andre. Trinnene praktiseres individuelt, men i samspill med fellesskapet. Mange medlemmer benytter en mer erfaren deltager, en «sponsor», som rådgiver.

## Møter og medlemskap

NA organiserer regelmessige gruppemøter der deltagerne deler erfaringer knyttet til avhengighet og rusfrihet. Møtene ledes av medlemmene selv og følger en fastlagt struktur som varierer noe mellom grupper. I større byer avholdes møter ofte daglig, mens mindre steder vanligvis har ukentlige samlinger. Enkelte møter er åpne for pårørende, helsepersonell og andre interesserte.

Organisasjonen har ingen formelle opptakskrav utover et uttalt ønske om å slutte med rusmidler. Deltagere kan møte uavhengig av russtatus, men personer som er påvirket av rusmidler bes normalt om å avstå fra aktiv deltagelse. NA beskriver totalavhold som sitt mål, men medlemskap knyttes til intensjonen om å bli rusfri.

## Forskning
Norske studier av tolvtrinnsgrupper indikerer at deltagelse kan være assosiert med økt rusfrihet over tid. Øistein Kristensen og John-Kåre Vederhus undersøkte i 2005 personer i rusmiddelbehandling og fant at deltagelse i NA og AA kunne fungere som et supplement til offentlig behandlingsapparat. En oversiktsartikkel i *[[Tidsskrift for Norsk psykologforening]]* fra 2008 gjennomgikk tilgjengelig forskning og beskrev tolvtrinnsgrupper som et mulig støttealternativ for enkelte pasientgrupper. Funnene varierer mellom studier, og effekten vurderes ofte som avhengig av individuelle forutsetninger.

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  NA Norge
Kystartilleriets offisersforening

**Kystartilleriets Offisersforening** ble stiftet den 6. november 1911 under navnet *Fæstningsartilleriofficerenes Forening*, etter et brudd med feltartillerikollegaene i Artilleriets Offisersforening (stiftet 28. februar 1896). 
I januar 1959 endret foreningen navn til Kystartilleriets Offisersforening (KOF). Mens foreningen opprinnelig var mer en arbeidstakerorganisasjon, har den endret seg til en ren våpen- og interesseorganisasjon (fagforeningsdelen ble skilt ut i 1985).
Fra februar 2006 har foreningen på nytt skiftet navn, til **Kystjegerforeningen**. Dette gjenspeiler de seinere års utvikling fra stasjonært kystartilleri til mobile kystjegere.
Bodega Band

**Bodega Band** (etablert i Trondheim i 1929) er et norsk jazzorkester,
basert i Trondheim og en del av Studentersamfundets Orkester ved Studentersamfundet i Trondhjem.  

Den opprinnelige sekstett ble etablert under UKA og ledet av den senere skipsingeniør og verftsdirektør Johan David Behrends (1910–90) fra Bergen. Besetningen var Arnfinn Hjulstad (tenorbanjo), Behrens (violin), Arvid Ruud (batteri), Leif Berg Jansen (trompet), Hans Sørum (piano) og Erik Müller (tenorsax). Hjemmescenen var «Bodegaen» i Studentersamfundet, men orkesteret turnerte ellers en del i landet. 

Bandet hadde en av svært få kvinnelige utøvere i pianisten Inger Mikkelsen Røsoch (1905–1997). Bodega Band fungerte som revyorkesteret under UKA og var frem til den andre verdenskrig hyppige gjester i Sverige. Fra 1945 var leder og arrangør Ragnvald Sexe sentral i utvidelsen til et 12-manns orkester. Omkring 1953 var Per Dreier (1929–1997) dirigent en tid. Etter en tid i dvale ble der ny giv omkring 1958 med dirigent og klarinettist Jostein Gjersvik. Han hadde med seg trombonist og senere musikkprofessor Asbjørn Krokstad (1931–), samt trommeslager Bonsak Schieldrop (1927–2001). Bandet utviklet en 17-manns besetning etter modell av Count Basie (1904–84), og var ansett for ett av landets fire-fem viktige storband med standardlåter på reportoiret.

Rundt 1971 tilkom pianist og arrangør Per Husby (født 1949) fra Oslo, som sammen med akustiker og bassist Jan Tro (født 1948) fra Kirkenes, var sentral i en kursendring med større innslag av egen musikk. Assistert av utøvere og komponister som trompetist og kjemistudent Lars Martin Thomassen fra Molde, gitaristene Eirik Lie/Tor Halmrast og Torgeir Døssland på altsax og klarinett. Et høydepunkt var besøket i 1972 av den amerikanske trompeter og instruktør Clark Terry (født 1920).

Perioden hadde også turne til Reykjavík (1978), opptredener på Moldejazz (1977) og
Festspillene i Nord-Norge (1973), samt tre plateutgivelser med egen musikk, på Plateselskapet, Studentersamfundet i Trondhjem (1973, 74 og 77). Bandet har siden etableringen av jazzlinja (NTNU) fått et større tilfang av utøvere. Jarle Førde var leder fra 1981. Vigleik Storaas var leder en tid fra 1990, da bandet også antok en omorganisert form. Eldbjørg Raknes (vokal) og David Gald (tuba) var også medvirkende.

## Utgivelser
*1973 – *Bodega Band*
*1974 – *Bodega Band 2*
*1977 – *Bodega Band 3*
*1987 – *Bodega Band Vol. IV*
*1992 – *En flik av...*

### Representert på
*2003 – *Aérien Voyage*
*2005 – *Footprints: Jazz in Norway vol.5: 1970-1980*

## Noter



## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Musikerlåfte
Hi-fi

**Hi-fi** eller **hifi** benyttes om lydgjengivelse i elektronisk utstyr, og hentyder at reproduksjonen (avspillingen) skal være svært nær originalen i kvalitet. Hi-fi er en forkortelse for det engelske begrepet *high fidelity*, som i denne sammenhengen mer eller mindre direkte kan oversettes som «**høy naturtrohet**».

## Hifi-standarden DIN 45500
Hi-fi er også en standard for lydgjengivelsesutstyr gitt i DIN 45500 som kom i 1970-årene. De fleste moderne musikkanlegg holder seg langt innenfor rammene av denne standarden, og på denne måten kan man si at «Hi-Fi»-merket som man kan sees på en del gamle stereoanlegg har blitt utdatert og mistet noe av sin nytteverdi som et kvalitetsmerke.

## Bruk i dag
Uttrykket hi-fi brukes fremdeles i dag av forretninger og entusiaster som fokuserer på lydsystemer med høy kvalitet.

## Referanser
Henning Larsen

**Henning Larsen** (1925–2013) var en dansk arkitekt. Han er kjent gjennom en rekke store byggeoppdrag i Danmark og i utlandet, og har også arbeidet i Norge.

## Liv og virke
Larsen hadde sin utdannelse fra Kunstakademiets arkitektskole i København og Massachusetts Institute of Technology School of Architecture i Boston. Tidlig i karrieren var han blant annet knytta til Arne Jacobsens og Jørn Utzons arkitektkontorer. Fra 1959 ledet han sitt eget arkitektkontor, Henning Larsen Architects, tidligere Henning Larsens Tegnestue.

Henning Larsen innehadde professorater i arkitektur ved flere universiteter og høgskoler i Danmark og i utlandet, bl.a. Kunstakademiets Arkitektskole i København, Arkitektskolen i Århus, Yale University og Princeton University. I 1967 var han professor ved Arkitekthøgskolen i Trondheim (Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet).

## Kjente byggverk
* 1968: Universitetssenteret på Dragvoll ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
* 1979: Den danske ambassaden i Riyadh
* 1982–1987: Handelshøgskolen i København
* 1982–1984: Saudi-Arabias utenriksdepartement i Riyadh
* 1984–1985: Gentofte bibliotek
* 1995: Egebjerggård, Ballerup
* 1997: Om- og tilbygg av Malmö stadsbibliotek
* 1999: Nordeas danske hovedkvarter i København
* 2001: AlbaNova universitetscentrum, Stockholm
* 2004: Operahuset i København
* 2006: Boligblokkomplekset Bølgen i Vejle

## Bildegalleri

Fil:EnghoejKirke.jpg|Enghøj kirke i Randers fra 
Fil:Gentofte-hovedbibliotek-øst-2004.jpg|Gentofte hovedbibliotek
Fil:Trondheim ntnu dragvoll.jpg|Dragvoll


## Priser og utmerkelser (utvalg)
*  – Eckersbergmedaljen
*   – Betongtavlen for Universitetet i Trondheim, Dragvoll
*  – C.F. Hansen-medaljen
*  – Prins Eugen-medaljen
*  – Nykredits Arkitekturpris
*  – Läkerols kulturpris
*  – Kasper Salin-prisen for Malmö stadsbibliotek.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Melsomvik

**Melsomvik** er et tettsted i Sandefjord kommune i Vestfold. Tettstedet hadde  innbyggere pr. 1. januar  og ligger på vestsiden av  Tønsbergfjorden. Bebyggelsen består hovedsakelig av eldre små trehus, og stedet er et populært feriemål for sommerturister og hyttegjester.

Tettstedet lå inntil 1. januar 2017 i Stokke kommune da denne slo seg sammen med Andebu og Sandefjord kommuner.

På Melsom gård rett nord for Melsomvik ligger Melsom videregående skole med linjer for naturbruk og medier og kommunikasjon. Tidligere var det landbruksskole på stedet.

## Historie
### Militær historie
På grunn av sin kystlinje og nærhet til Norges eldste by, Tønsberg, har Melsomvik en historie som strekker seg langt tilbake i tid. Stedet har vært havn og opplagsplass for båter helt siden leidangsflåten lå der i middelalderen. 
,Fra 1897 til 1899 anla marinen en egen opplagshavn. Den var beregnet på vedlikehold av fartøysmateriell, utrustning og bemanning ved mobilisering. Melsomvik ble nedlagt som opplagshavn like etter 1920, men fortsatte som marinedepot fram til 1964. Det er i dag flere kulturminner i Melsomvik, deriblant krigsbunkere og våpenlagringshaller fra begynnelsen av 1900-tallet. Håøya fort som ligger ute i Tønsbergfjorden og Sundås batteri ble anlagt ved tettstedet Bogen rundt den samme tiden bla. for å beskytte innseilingen inn Tønsbergfjorden til Melsomvik.

### Unionsoppløsningen
Det ingen i Norge visste i 1905, var at de svenske militære hadde planer som ville gjort Vestfold til en krigsskueplass. Disse gikk ut på å okkupere Hvaler og isolere  Vestfold ved bombardement av veier og jernbane ved Holmestrand og Larvik. Deretter skulle Tønsbergfjorden stenges. For å knuse de norske skipene som lå i Melsomvik, skulle svensk infanteri og artilleri landsettes på Tjøme. På Nøtterøy skulle ilandstigning skje nord for Nordre Årøy. Soldatene skulle deretter ta seg opp til toppen av Vardås og starte bombardementet av Håøya. Så kunne Melsomvik knuses.

## Skoler

### Melsom barneskole
Melsom barneskole ble grunnlagt i 1922 og overtok da for Melsomvik og Gile skoler. I ettertid har også Feen skolevirksomhet, blitt innlemmet i foretaket. Det går i dag  ca 200 elever på skolen og den har 32 lærere.

### Melsom videregående skole
Den 30. april 1957, ble Melsom hovedgård innviet som *Landbruksskolen i Vestfold*. Landbruksskolen ble flyttet fra Fossnes i Stokke ned til Melsomvik etter økt behov for kapasitet som Melsom Hovedgård kunne tilby. Ottar Fjærvoll ble skolens første rektor.

Ved skolereformen i 1994 (også kalt Reform 94), endret skolen navn fra Melsom landbruksskole til Melsom videregående skole.  I dag tilbyr skolen en rekke fag innenfor yrkesfag og studiespesialisering, men bemerker seg fremdeles klart innenfor landbruksfag. Melsom VGS tilbyr også den såkalte "SMI" linjen, som er en egen linje for vanskeligstilte elever.

## Se også
*Lillehorten

## Referanser


## Eksterne lenker
* Sandefjord kommunes hjemmeside
* Melsomvik - Store norske leksikon 
* Zoombart kart og luffoto over Melsomvik
* Melsomvik og omegns vel
* Melsomvik som turområde
* Meslomviks historie i ''Stokke bygdebok'' fra 1928
Norsk jazzarkiv

**Norsk jazzarkiv** (NJA, etablert i Oslo 1981) var en norsk stiftelse, med det formål å ivareta og utvikle dokumentasjon og kompetanse vedrørende norsk jazzhistorie. 1. januar 2014 ble Norsk jazzarkivs virksomhet videreført i Nasjonalbiblioteket. Arkivet inkluderer lyd, klipp, foto, bøker, tidsskrift og video/film.

Johs. Bergh var sentral i etableringen og satt som leder i perioden 1981–1990. Senere ble Finn J. Kramer-Johansen leder for arkivet. Norsk jazzarkiv utførte egne forskningsprosjekt.

## Utgivelser
* 1987: Bjørn Stendahl: *Jazz, hot & swing: Jazz i Norge 1920–1940*, diskografi av Johs. Bergh
* 1987: Steinar Kristiansen og Bjørn Stendahl: *Intervju med eldre norske jazzmusikere*
* 1987: *Den tredje nordiske konferansen om jazzforskning*
* 1991: Bjørn Stendahl og Johs. Bergh: *Sigarett Stomp: Jazz i Norge 1940–1950*
* 1996: Johs. Bergh og Jan Evensmo, *Jazz tenor saxophone in Norway 1917–1959*
* 1997: Bjørn Stendahl og Johs. Bergh: *Cool, kløver og dixie: Jazz i Norge 1950–1960*
* 1999: Johs. Bergh: *Norwegian jazz discography* 1905-1998 – også publisert på Internett i 1999 (se under)
* 1996–2002: Jan Evensmo: *History of jazz tenor saxophone, Black artists, 1917–1954*, volumes 1–5
* 2003: *Nordisk jazzforskning. Rapport fra den sjette konferansen i Oslo*, 9. – 10. august 2002
* ?: *Jazz in Norway*, fem plater med 110 melodier fra perioden 1920–1980 (Herman Records)
* 2008: Jan Evensmo: *History of Jazz Tenor Saxophone, Black Artists, 1955–59*

## Eksterne lenker
* jazzarkivet.no hjemmesider
* nb.no/norskjazz Norwegian Jazz Discography 1905–1998 (av Johs. Bergh; 4000 utøvere, 1400 album, 12000 melodier
* jazzbasen.no videreføring av ovennevnte
Lade (NTNU)

**Lade** var tidligere en av mange campuser for Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU). Tidligere hadde blant annet psykologi og matematiske fag tilhold på Lade, men disse har i dag flyttet til henholdsvis Dragvoll og Gløshaugen. Da psykologi flyttet fra Lade sommeren 2003 var det det siste av NTNUs virksomhet på Lade som flyttet og bygningsmassen ble solgt og bygd om til boliger. Imidlertid har NTNU Vitenskapsmuseet fortsatt tilhold på Lade med Ringve botaniske hage.
Friedrichshafen

**Friedrichshafen** er en by med i underkant av  innbyggere på nordsiden av Bodensjøen i delstaten Baden-Württemberg i det sydlige Tyskland. Den er etter Konstanz den nest største byen ved Bodensjøen.

Friedrichshafen ble dannet i 1811 ved sammenslåingen av byene Buchhorn og Hofen. Den nye byen ble oppkalt etter den første württembergske kongen Friedrich I. Buchhorn hadde en lang historie som riksstad i Det tysk-romerske rike (1275&ndash;1802).

Friedrichshafen var tidligere best kjent som hjembyen til luftskipselskapet Zeppelin og Dornier Flugzeugwerke samt ZF Friedrichshafen AG, produsent av overføringssystemer. Grev Ferdinand von Zeppelin som var født i Konstanz, bygget opprinnelig sine luftskip i flytende luftskiphangarer på innsjøen som kunne rettes inn mot vinden for å hjelpe til med den vanskelige startprosedyren. 

Besøkende kan lære mer om historien til zeppelinerne i det store museet som ligger ved bredden av Bodensjøen. I nyere tid har det ved hjelp av moderne teknologi blitt laget et antall små luftskip (Zeppelin NT) som kan leies til omvisningsturer.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
100 (tall)

**100** (**hundre** eller **ett hundre**) er det naturlige tallet som kommer etter 99 og før 101. Før det nye målesystemet ble tatt i bruk i Norge på 1800-tallet, ble hundre gjerne benevnt som «smalt hundre» eller «tirøtt hundre». *Tirøtt hundre* betyr *ti raders hundre,* sammenlignet med *tolfrøtt hundre, tolv raders hundre*. Dette fordi hundre opprinnelig betegnet tallet 120, signifikat for *[[storhundre]]*; forsåvidt en yngre betegnelse som følge av at titallssystemets sannsynligvis ankommer etter tyvetallsystemet, som vi kan se spor av i den danske tellemåten. Forandringen til titallssystemet kom som følge av opplysningstiden og særlig den franske revolusjon. Den samme inflasjonen, om en vil, har også skjedd med tallet tusen. 

I titallsystemet er 100 kvadratet av 10 (med den vitenskapelige skrivemåten 102).
SI-prefikset for 100 er «hekto-».

Hundre er summen av de første ni primtallene, samt summen av de to primtallene (47 + 53), og summen av kubene av de første fire heltallene. Altså: 26 + 62 = 100, noe som gjør 100 til et Leyland-tall.

## I vitenskap
* 100 er atomnummeret til fermium, en aktinid.
* 100 grader celsius er kokepunktet til vann ved havoverflaten.

## I andre sammenhenger
100 er også:
* antall år i et århundre.
* telefonnummeret til politiet i Hellas, India og Israel.
* telefonnummeret til ambulanse i Belgia.
* en sprintøvelse i friidrett (100 meter).

## Se også
* Hundreårskrigen
* 100 f.Kr.
* år 100
Mikaël Silvestre

**Mikaël Samy Silvestre** (født 1977) er en fransk tidligere fotballspiller med en fortid i de engelske klubbene  og , samt italienske  og franske .
I august 2008 signerte han en toårskontrakt med Arsenal, og ble dermed den første spilleren som gikk fra Manchester United til Arsenal siden Brian Kidd i 1974.

Silvestre var sportsdirektør i Rennes i 2015–2016.

Han fikk sin landslagsdebut i 2001, og fikk totalt 40 landskamper og skåret to landslagsmål. Han var også med i de  til VM i fotball 2002 og VM i fotball 2006.

Den franske tidligere landslagsspilleren Franck Silvestre er hans fetter.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Mikael Silvestres profil på united.no
*  Mikael Silvestres profil på manutd.com (engelsk)
Kvakkpakket

***Kvakkpakket*** er en amerikansk animasjonsserie for barn som gikk på Disney Channel fra 1996 til 1997. Den handler om Donald og Dolly Duck som driver med TV-reportasjer. Donalds nevøer, Ole, Dole og Doffen, som er blitt ungdommer, er også med i serien.

## Rollefigurer
* Donald Duck
* Dolly Duck
* Ole, Dole og Doffen
* Raptus von Rupp

* **Kent Powers**
Kent er Dollys arrogante rival. Han og Dolly konkurrerer ofte om å lage den beste TV-reportasjen.

* **Gwumpki**
Gwumpki er en østeuropeer som driver en kafé som Ole, Dole og Doffen ofte besøker. Han er en god venn av guttene.

## Norske stemmer
* Donald: Rune Alstedt
* Dolly: Siv Charlotte Klynderud
* Ole: Erik Skøld
* Dole: Eirik Espolin Johnson
* Doffen: Nils-Martin Crawfurd
* Kent: Nicolay Lange-Nielsen

**Ellers medvirket**: Kari-Ann Grønsund, Lena Meieran, Harald Mæle, Håvard Bakke og Stig Krogstad

## Eksterne lenker
*
Pandora

**Pandora** (Πανδώρα, tradisjonelt avledet fra πᾶν- «alt» og -δῶρον «gave», dermed «giver av alt», «allbegavet») er en skikkelse i gresk mytologi og datter av Prometheus (gresk: «forutseenhet»), som skjenket menneskene ilden. Zevs ville straffe menneskene for å ha tatt imot denne gaven og besluttet å hevne seg ved å skape Pandora, der et vakkert utseende kamuflerte hennes stygge indre. Hun åpnet krukken der alle onder var gjemt - en omskrivning av samleie. - Denne metaforen taper seg da det tilføyes at Håpet ble tilbake, klemt under lokket på krukken.Michael Grant (1914–2004): *The rise of the Greeks*, forlaget Charles Scribner's sons, New York 1987, ISBN 0684185369 (s. 131)

Den kvinnelige titanen Themis var ansvarlig for å gi hvert eneste dyr en positiv egenskap, men da det var menneskets tur, var det ingen igjen. Prometheus, som hadde fått oppgaven å lage mennesket, mente at mennesket var overlegent alle andre dyr, og at det derfor skulle få en gave ingen andre dyr hadde. Han stjal ild fra Zevs og gav den til mennesket. Zevs ble rasende og bestemte seg for å straffe Prometheus og menneskeheten. Pandora ble dermed skapt av Hefaistos etter Zevs' ordre som en forgiftet gave til menneskene.

Pandora fikk trekk fra flere guder, slik at hun skulle virke uimotståelig på menn. Til sist fikk hun en krukke (ofte feilaktig oversatt til «eske»). Denne krukken var Pandoras gave, og hun ble ofte advart av Epimetheus mot å åpne den. Men en dag da nysgjerrigheten tok overhånd, åpnet Pandora krukken og slapp ut all verdens plager: pest, sorg, fattigdom, kriminalitet og så videre. Hun lukket krukken tidsnok til å holde tilbake én ting: håpet. 

Hesiod videreførte her en kvinnefiendtlig tradisjon hentet direkte fra egyptisk folketro. Beretningen slo an også i Hellas, og her bidro Hesiod til fremveksten av en kvinnefiendtlig gresk kultur, der en hustru ikke bidro med noe, men var en plage som sløste med mannens eiendom, når en slave kunne gjort oppgavene hennes like bra. 

Myten finnes i forskjellige versjoner, og ikke alt er like klart. Heller ikke spørsmålet om hvem som åpnet krukken, har et klart svar. Noen kilder vil hevde at det ikke var Pandora, men Epimetheus selv.

## Pandoras «eske»
Historien om Pandoras krukke gjenfortelles i kortversjon av den lærde Erasmus av Rotterdam i hans verk *Adagia*. Det er på grunn av en feiloversettelse i hans tekst at man siden har snakket om Pandoras «eske» i stedet for «krukke». Men krukke står det altså i den greske originalen. Der står det *[[pithos]]*, som Erasmus oversatte til det latinske ordet *pyxis.

<gallery>
File:Pithos Louvre CA4523.jpg|*Pithos* fra Kreta, ca. 675 f.Kr.; Louvre
File:Wedding procession pyxis BM GR1920.12-21.1 by Marley Painter.jpg|Attisk *pyxis'', 440–430 f.Kr.; British Museum


## Referanser
Radiokontroll

En **radiokontroll** (ofte kalt **sender** og **radiostyring**) er en enhet som brukes til å styre blant annet radiostyrte biler og modellfly. Det finnes også mange andre bruksområder for radiokontroller: Industrielt, innen forskning, militært.

En radiokontroll er en radiosender som benyttes til å fjernstyre modell-biler, -fly, -båter og -helikoptre ved hjelp av radiosignaler. En *radiomottaker* (*mottaker*) må være installert i den enheten som skal fjernstyres. Denne radiomottakeren kontrollerer så servoer som i sin tur kontrollerer motor, bremser, styring, ror, høyderor, sideror osv. I industrien brukes radiokontroller til å kontrollere større kraner (traverskraner for det meste). Ulike styringer her er løft, senk, bevege fremover, bevege bakover, bevege høyre og bevege venstre.

De frekvensbåndene som brukes for dette formålet i Norge er 27 MHz (AM), 35 MHz, 40 MHz (FM) og 2,4 GHz. I 27 og 40 MHz båndene brukes det krystaller eller frekvenssyntese for å sette den nøyaktige frekvensen, slik at flere kan kjøre samtidig. I 2,4 GHz båndet brukes det digitale teknikker som frigjør fra krystaller og frekvens-bekymringer.

Det finnes to hovedtyper brukt innen hobby:

*En *rattkontroll* består av et pistolgrep med et ratt (kan være et hjul fra en radiostyrt bil). Fart reguleres med avtrekkeren, og retning kontrolleres av rattet. Denne typen radiokontroll er svært vanlig for radiostyrte biler og kan også brukes sammen med båter.
*En *stikkekontroll* består vanligvis av to joysticks som hver kan ha én eller to akser. Denne typen brukes alltid til radiostyrte fly og helikopter. De kan også brukes til radiostyrte biler og båter.

## Se også
* Liste over skalamodellstørrelser
Gottfrid Björck

**Gottfrid Björck** (født 1893, død 1981) var en svensk offiser, gift 1918 med operasangerinnen Irma Björck. Gottfrid Björck hadde blant annet tjeneste som sjefsadjutant hos Kong Gustav V. Gottfrid Björck var mot slutten av andre verdenskrig oberst og inspektør for de svenske trentroppene. I denne stillingen fikk han ansvaret for å lede ekspedisjonen med de hvite bussene for å redde skandinaviske fanger i Tyskland våren 1945.

Gottfrid Björck ble generalmajor innen han gikk av med pensjon fra det svenske forsvaret.

## Referanser
Ove Bjelke

**Ove Bjelke** (født 26. oktober 1611 i Trondhjem, død 22. mars 1674 i Trondhjem) var en av de siste norske kanslere.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Ove Bjelke var sønn av kansler Jens Bjelke, og ble født i Trondhjem, men kom til å tilbringe sin ungdom sønnenfjells, hvor faren, som hadde skaffet seg store eiendommer ved sitt giftermål med den rike Sophie Brockenhuus, tok bolig på Elingaard, siden på Sande herregård. Han studerte ved Sorø Akademi, og dro senere utenlands ut av Danmark-Norge; i oktober 1633 var han og broren Henrik i Padova. Her ble han til mars 1634.

### Karriere
Den 19. februar 1636 ble han ansatt i Danske Kancelli og forble der til 1. januar 1642. I samme tid gjorde han nye utenlandsreiser, da han ledsaget ambassadør Christian Rantzau til Wien og Hannibal Sehested til Spania. 1641 fikk han Bakke kloster som len på avgift, 1645&ndash;46 var han forlenet med Nordlandene og 1646&ndash;48 med Reinskloster. Under krigen var han virksom både sønnenfjells og  nordenfjells som landkommissær.

1648 fikk han Bergenhus len, hvor han lenge kom til å virke først som lensherre og siden som stiftsbefalingsmann. Han hadde overtatt Austråttborgen etter faren, og ca. 1655&ndash;56 oppførte han den prektige hovedbygningen på gården. Da faren døde 7. november 1659, overtok han også flere andre av hans gårder. Han etterfulgte også faren som norsk kansler 8. desember 1660. Kanslerstillingen mistet imidlertid sin betydning etter Jens Bjelke, og stillingen ble opphevet i 1679.

I november 1660 var han i København i anledning av sitt giftermål, og 1661 var han til stede ved kongehyldningen i Christiania. Den 24. juli 1663 var han en av Corfitz Ulfeldts dommere, og i oktober samme år deltager ved bryllupet mellom prinsesse Anna Sophia og kurfyrst Johan Georg III av Sachsen.

I 1666 ble han forflyttet som stiftsbefalingsmann fra Bergen til Trondhjem.

Ove Bjelke var gift tre ganger; første gang 1642 med Maren Juel (død 1643), andre gang 1647 med Regitze Gedde (1629&ndash;1657), tredje gang 29. november 1660 med Hedvig Lindenow (1635&ndash;78). Han hadde flere døtre.

## Referanser


## Litteratur
*Allan Tønnesen (redaktør), *Magtens besegling. [[enevoldsarveregjeringsakten|Enevoldsarveregeringsakterne]] af 1661 og 1662 underskrevet og beseglet af [[stand|stænderne]] i Danmark, Norge, Island og [[Færøyene|Færøerne]]*, Syddansk Universitetsforlag, Odense 2013, 583 s., ISBN 9788776746612.Med Ove Bielkes våpensegl side 361.
WWE HEAT

***WWE HEAT*** (tidligere kjent som *Sunday Night HEAT*) er et amerikansk sportsprogram om wrestling som gikk på amerikansk TV fra 1998 til 2008.

Programmet ble produsert av World Wrestling Entertainment (WWE). Det ble opprinnelig produsert under World Wrestling Federations banner (WWF), ble vist på TV-kanalene USA Network, MTV og Spike i USA og på Channel 4, Sky1 og Sky Sports i Storbritannia. Serien ble senere streamet over Internett på WWEs nettsted på ettermiddagene på fredagene for nordamerikanske seere, men showet ble fortsatt vist på TV internasjonalt, som Sky Sports 3 i Storbritannia. Til sist ble den siste episoden lastet opp på WWE.com og deretter ble showet erstattet internasjonalt med *WWE Vintage Collection*, det vil si av gamle, tidligere viste show.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''WWE Heat''  på TV.com
WWE Velocity

***WWE Velocity*** var et amerikansk sportsprogram om wrestling og som gikk på Spike fra 2002 til 2005. Programmet ble produsert av World Wrestling Entertainments for SmackDown!-fribrytere som ikke hadde så stor popularitet. Kjente fribrytere i Velocity inkluderte Funaki, Scotty 2 Hotty og Simon Dean. 

Det ble sendt på webcast i 2006. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vidar Theisen

**Vidar Leif Theisen** (1933–2012) var en norsk meteorolog og tv-personlighet som var ansatt som værmelder i NRK i 21 år. 

Theisen bestemte seg tidlig for å følge en karriere innen meteorologi, og begynte ved Meteorologisk institutt i 1956, mens han fremdeles var student ved Universitetet i Oslo. Han fullførte studiene sine i 1958, og han ble så statsmeteorolog ved instituttet. 

Han arbeidet som værvarsler i NRK fjernsynet fra 1980 til han gikk av med pensjon i 2001. I 1989 var han sjef for flyværtjenesten. 

På grunn av sin nasale talemåte og lite variasjon i tonefall oppnådde Theisen kultstatus, han hadde sågar en egen fanklubb &ndash; selv tok han imidlertid denne bieffekten av sitt arbeid med stor ro. Han lot seg riktignok velvillig engasjere i ulike, ofte humoristiske, sammenhenger i ulike underholdningsprogrammer, der man ønsket å lage litt moro ut av hans person. Theisen var svært romslig når det gjaldt dette og ga aldri uttrykk for at han følte all parodieringen som plagsom eller ondsinnet, særlig er det Trond Kirkvaags Theisen-parodier som huskes av mange seere. Tvert imot så han det positive i den anledning dette ga ham mulighet til å tale for andre ting han brant for. Blant annet uttalte han seg gjerne om sitt kristne ståsted og kommenterte samfunnsforhold fra et liberalt kristen-etisk perspektiv, og han var også særlig opptatt av forholdet mellom vitenskap og religion. Han var i mange år aktiv menighetsarbeider i Stovner menighet, hvor han var med i menighetsrådet fra 1978 til 2001. Han var åpen om sitt kristne livssyn, og var spesielt interessert i sammenhengen mellom religion og vitenskap. Man kan si at Theisen representerte en gruppe mennesker man vanligvis ikke assosierer med kjendisstatusen, han var med både i Bodø og Groruddalen kirkeakademi. 

I 1988 ga Espen Beranek Holm og Arne Berggren ut singelen «Heavy Metal» under navnet *Vidar Theisen & the Retrievers* med utgangspunkt i ulike opptak med Theisen. Singelen lå ti uker på VG-lista, hvorav fire uker på toppen.

Theisen var gift to ganger. Hans første kone døde av sykdom i 1962 og barnet de fikk sammen døde av skader i forbindelse med fødselen. Senere giftet han seg på ny og etterlot seg både voksne barn og barnebarn.

Det ble i 2011 utgitt en biografi om Vidar Theisen, kalt *Statsmeteorologen som tok Norge med storm*, skrevet av forfatteren Øyvind Kleiveland.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Everything2.com om Theisen
*  Mer enn været
Entreprenør

**Entreprenør** (fra fransk: *å etablere, eller å starte noe*) er juridisk sett en selvstendig oppdragstaker som tar på seg et større teknisk arbeid. Entreprenøren er en av partene i en entreprise. Ordet har i nyere tid også blitt tatt i bruk om gründere.

## Entreprenørens oppgaver
En entreprenør vil kunne være både de store entreprenørfirmaer og en byggmester, murer, rørlegger, elektriker eller fagfolk innen andre tekniske fag. Større leverandører innen slike fag, kalles ofte *tekniske entreprenører*. Betegnelsen *kuldeentreprenør* brukes om leverandører av kuldemedia og lignende. Betegnelsen skogsentreprenør betegner en selvstendig oppdragstager innen skogbruk.

Det karakteristiske for en entreprenør er at vedkommende både leverer materialer og utfører arbeid for en byggherre og på et sted som er byggherrens eiendom. Dette i motsetning til de rene materialleverandører, de leverandører som bearbeider materialer på eget verksted eller fabrikk, og til dem som leier ut sin arbeidskraft. Det vanlige i større bygge- og anleggsprosjekter er å avtale at entreprenøren også leverer dokumenter, så som instruks for forvaltning, drift og vedlikehold (*FDV*), og *som bygd* (*as built*)-tegninger.

Dersom en entreprenør påtar seg både prosjektering (prosjekterende) og utførelse, brukes betegnelsen *totalentreprenør*. En *generalentreprenør* er en entreprenør i et prosjekt der det er flere entreprenører, men byggherren bare har kontrakt med den ene entreprenøren som så igjen er *hovedentreprenør* for de andre entreprenørene som da er hans *underentreprenører*. Disse betegnelsene blir altså definert ut ifra hvilken type kontrakt entreprenøren jobber under. Disse kontraktene er standarisert igjennom norsk standard, eksempelvis NS 8405 og NS 8407. Kontraktene vil også påvirke hvordan byggeprosessen vil se ut. 

### Norge
For avtale mellom entreprenør og forbruker gjelder lov om håndverkertjenester til forbrukere og bustadoppføringslova. For slike avtaler og for større prosjekter finnes egne Norsk Standard (NS).

Skal en entreprenør ha ansvarsrett som utførende etter plan- og bygningsloven, kreves normalt at entreprenøren har sentral eller lokal godkjenning i henhold til forskrifter til denne loven.

## Entreprenør i betydningen gründer

Inspirert av engelsk språkbruk brukes ordet *entreprenør* i dagligspråket i helt ny tid om en som setter igang prosjekter eller tiltak, tilsvarende bruken av ordet gründer.

## Litteratur
* Hans Cappelen: *Byggherren og kontraktene*, Oslo 2001 (1. opplag 1994), og i HolteProsjekts program «Bygglex», Oslo 2006
* Advokatfirmaet Cappelen & Krefting DA: *NS 8405 og byggherrene*, Oslo 2005
* Kåre Lilleholt og Jørgen Birkeland: "Bustadoppføringslova. Avtaledokumenter med kommentarer", Oslo 2011

## Referanser


## Eksterne lenker
* "Staten som petroleumsentreprenør"
De dakiske krigene

**De dakiske krigene** var to korte kriger mellom Romerriket og Dakia i keiser Trajans keisertid som utspant seg mellom år 101&ndash;102 og 106&ndash;107. Konflikten var et resultat av herjingen over Donau av dakere i 86 og inn på sørsiden av den romerske provinsen Moesia.

## Første dakiske krig
Trajan vendte sin oppmerksomhet mot Dakia, et område nord for Makedonia og Hellas og øst for Donau som hadde vært på den romerske agenda siden dagene før Julius Cæsar da de hadde beseiret en romersk hær i slaget ved Histria. I 85 hadde dakerne dratt over Donau og herjet i Moesia og innledningsvis beseiret en romersk hær som keiser Domitian hadde sendt imot dem, men romerne seiret i slaget ved Tapae i 88, og en fredsavtale ble inngått.

Keiser Trajan gjenopptok fiendtlighetene mot Dakia og etter et usikkert antall kamper, beseiret han den dakiske hærfører Decebalus i det andre slaget ved Tapae i 101. Med Trajans tropper som presset mot dakernes hovedstad Sarmizegetusa Regia, inngikk Decebalus atter fred. 

## Andre dakiske krig
Decebalus gjenoppbygde sin makt i løpet av de neste årene og angrep romerske festninger i 105. Som svar marsjerte Trajan på nytt inn i Dakia, beleiret den dakiske hovedstaden i beleiringen ved Sarmizegetusa, og herjet og ødela den ned til grunnen. Med Dakia undertrykt kunne Trajan invadere det parthiske riket i øst, og hans erobringer førte til at Romerriket fikk sin største utstrekning. Romas grenser i øst ble indirekte styrt ved et system av klientstater for en tid, noe som førte til mindre direkte krigføring enn i vest på denne tiden.

## Referanser


## Eksterne lenker
* «Assorted Imperial Battle Descriptions», *De Imperatoribus Romanis*.
Thagirion

**Thagirion** er den Qliphoth som assosieres med Sefiroten Tipharet i det kabbalistiske livets tre. Dets betydning er «de som strides», «de lidende aktører», og demonene som tilregnes det kalles *Zomiel*, store, svarte kjemper som alltid motarbeider hverandre. Denne qliphoth regjeres av *Belfegor*.

Tiphareth er sefiroten for harmoni og balanse mellom ulike krefter, som særlig ivaretar balansen mellom de gavmilde kreftene til *Chesed*, Kjærlig Vennlighet, med de tilbakeholdende krefter hos *Geburah*, Strenghet. Implisitt i ideen om balanse og syntese ligger også ideen om stress og belastning, og vekslingen fram og tilbake mellom de ulike krefter. Chesed og Geburah arbeider ofte mot hverandre, og pendelen må ha mulighet til å svinge mellom dem. Hvis pendelen tvinges til stillstand, i midten, grunnet en for stor styrke i Tiphareth, vil det oppleves som unormalt mye stress og smerte når disse kreftene ikke får pusterom. Derfor blir Tiphareth, Skjønnhet, til Thagirion, De Stridende.

Med ideen om motstridende og kaotiske krefter som holdes sammen mot sin vilje kan man se hvordan Thagirion spiller en rolle i *dødens tre* på samme måte som Tiphareth gjør det i livets tre, ved å hindre de ulike kreftene fra å falle fra hverandre, og vedlikeholde treets form, sekv om det i Thagirions tilfelle handler om å holde ved like de stygge og onde kreftenes samhold.

En annen viktig rolle for Tiphareth er som frelser, og i kristen kaballa er det gjennom Tiphareth, Sønnen, at faren blir kjent. Thagirion kan sies å være det negative aspektet til dette dogmet, de strengere doktriner som fordømmer all som våder å motsette seg sin spesielle versjon av skjønnhet til evig helvete og ild.
Francesco Negri

**Francesco Negri** (født 27. mars 1623 i Ravenna, død 26. desember 1698 samme sted) var en italiensk katolsk prest som skrev en reisebeskrivelse fra Norden.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Francesco Negri tilhørte en aktet og rik familie i Ravenna. I sin ungdom dyrket han humaniora og studerte kirkefedrene flittig; dessuten studerte han geografi. 

### Prest
Han ble prest i hjembyen, men lyst til å se fjerne land drev ham 1663 ut på reiser, og han kom også til Skandinavia, hvor han besøkte Sverige og Lappland i 1664. Her ble han kjent med Verelius, og den danske minister i Stockholm, Jens Juel. Gjennom dennes anbefaling kom han i forbindelse med familien Bjelke, både med brødrene Henrik og Jørgen i København, og kansler Ove Bjelke i Norge. Ove Bjelke var gift med diplomatens søster.

Over København, hvor han møtte Frederik III, reiste han tilsjøs til Norge og nådde Bergen i oktober 1664. Herfra dro han til Austrått, hvor Ove Bjelke oppholdt seg. Utrustet med anbefalinger fra kansleren dro han nå til Nordlandene og Finnmark. Etter tre års fravær var han tilbake til Italia 1666.

Allerede på reisen opptegnet Negri sine iakttagelser i brevform. Disse brevene utgjør han reisebeskrivelse, *Viaggio settentrionale*. Første brev omhandler Lappland, andre Sverige, tredje og fjerde brev er av naturhistorisk innhold, femte, sjette og syvende omhandler reisen i Norge, og det åttende særlig Finnmark og Nordkapplatået. De første brevene er skrevne til hans foresatte, erkebiskop Torregiano i Ravenna, mens femte og sjette brev er dedisert til en av Bjelkene i København, og det syvende til kansler Ove Bjelke.

Etter tilbakekomsten til Italia forøket han brevene med nytt stoff, som han dels samlet fra trykte bøker, dels ved samtaler med nordboere han støtte på. Som gammel mann besluttet han å få dem utgitt, og bega seg i den anledning til Padova, hvor han traff overenskomst med en boktrykker. Han døde imidlertid straks etter. En Vitoli besørget senere boken i trykken 1700.

## Referanser


## Kilder
* Ludvig Daae. «Italieneren Francesco Negris reise i Norge 1664-1665» I: *[[Historisk tidsskrift]]*; 2. rekke, 6. bind. 1887

## Eksterne lenker
* «Den første Nordkapp-turist», om Francesco Negri, fra Universitetet i Tromsø
* ''Bibliografi over italienske reiser på Nordkalotten før 1945'' hos Nordland fylkesbibliotek