Rulleski

**Rulleski** er ski med hjul, og tilsvarer langrennsski til trening og konkurranser uten snø. 

## Generelt
Skiene er vanligvis laget av aluminium eller komposittmateriale som f.eks. treverk, glassfiber eller karbon, men det finnes også ski laget i karbon, eller rent treverk. Aluminiumskiene er sterkere og billigere, men har ikke så god vibrasjonsdemping og svikt for skifølelsen. Skiene er typisk rundt en halvmeter lange med hjul i hver ende, men noen har tre eller fire hjul på hver ski i rekke. Andre modeller har to hjul ved siden av hverandre bak og ett foran. Hjulene består av en herdet gummiblanding. Man bruker vanligvis samme sko og bindinger som på vanlige langrennsski, men det finnes også typer med en fotramme slik at man kan bruke vanlig fottøy og andre med en fastmontert spesialsko. Det er vanlig å bruke hjelm i forbindelse med trening. Etter trafikkreglene er rulleskigåere som fotgjengere å regne og det er lov å gå i veibanen.

Det er ulikheter i utforming av ski beregnet til skøyting og klassisk stil. En variant er utformet som hybrid og kan nyttes til begge stiler. Klassiskskiene har en mekanisme som hindrer skiene i å trille bakover og man slipper dermed å få problemer med dårlig feste. Skøyteskiene har vanligvis tynnere hjul med større hjuldiameter for å være best mulig tilpasset skøyteteknikken og er for det meste kortere enn klassiskskiene. Hjulene kommer med ulik rullemotstand for å kunne tilpasse de behov man har. Noen er interessert i konkurranseski hvor det er viktig med liten rullemotstand mens andre er mer opptatt av treningseffekten og vil dermed ha hjul med større rullemotstand. Dette bestemmes av gummitypen og typisk er dette gradert fra 1 til 4 hvor 1 er raskest og 4 tregest.

Til rulleski er teknikkene i stor grad lik ordinær skigåing, og det er de samme kravene som stilles til fysikk og ferdighet. Stavene er i samme lengde som til snø, men det brukes en spesiell pigg med herdet metall for å tåle slitasjen fra asfalten. Disse kan spisses med en diamantfil. Da stavbruk på asfalt kan forårsake slitasje på arm finnes det fjærdempede håndtak eller pigger til stavene.

Man bremser rulleski ved å ploge eller dra den ene skia sideveis etter seg, men det finnes også forskjellige bremseløsninger. En type bruker strømdrevne hydrauliske skivebremser som blir trådløst styrt av en hendel på stavene. En annen skivebrems kontrolleres fra bremsehåndtak via vaier . En annen type er benbrems hvilket er en arm festet til skien med en kloss på som man dytter mot bakdekket ved å flytte benet fremover, men virker ikke så godt hvis hjulet er vått. En annen benbremsmodell er festet på støvelen hvilket hjelper på balansen da den ikke forandrer tyngdepunktet på skia . En annen variant er hvor man drar i en snor som presser en metallskjerm på bakdekket, men samme som benbrems mister den en del av effekten når gummidekket er vått. Det finnes også fartsdempere som kan brukes som brems. Dette er et lite metallhjul som presses mot forhjulet og er praktisk i lange bakker eller bare hvis man vil ha litt ekstra motstand i treningen.

Rulleski brukes mest på asfalt eller annet fast dekke på grunn av de små hjulene, men det finnes også modeller for terrenget, både klassisk og skøyting. Størrelsen og bredden på hjulene er da øket og for det meste er hjulene luftfylte for bedre demping. Noen klassiske ski har da også to parallelle hjul bak for at det ikke skal bli for ustødig på f.eks. grus og for mer å ligne hvordan det er å gå i løyper på snø.

Det finnes mange rulleskiprodusenter over hele verden og også rulleskianlegg rundt om i landet som er forbeholdt rulleskiløpere.

## Rulleskiløyper i Norge
* Drammen – Konnerud
* Lampeland – Lampeland
* Feed - Tonstad
* Fet – Hvalstjern skistadion (Fet Skiklubb)
* Folldal
* Hålandsdal - Holdhus rulleskianlegg (Hålandsdal Idrettslag)
* Orkdal – Knyken skisenter
* Oslo – Holmenkollen
* Oslo – Lillomarka Idrettspark
* Trondheim – Saupstad skistadion
* Hønefoss – Hovsmarka
* Sjusjøen – Natrudstilen
* Geilo – Geilo Hallen
* Meråker
*Moss - Noreødegården
* Birkeland rulleskibane og skiskytterstadion (Birkenes Idrettslag)
* Gautefall Biathlon – Gautefallheia – Drangedal
* Steinkjer skistadion
* Nes – Nes Ski- og Sykkelanlegg
* Lillehammer – Birkebeineren skistadion
* Vikeså i Rogaland (Bjerkreim Idrettslag)
* Os i Østerdalen – TOS Arena
* Sandnes - SandnesArena i Melsheia
*Kristiansand, Kongsgård flerbruksløype
*Sandefjord, Storås skianlegg (tidligere Stokke).

## Referanser


## Eksterne lenker
* TurrennPortalen – oversikt på rulleskiteknikk og trening
* Oddbjørn Hjelmeset - Rulleskitrening