open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Løvstakkens Jægerkorps

**Løvstakkens Jægerkorps** er et bergensk buekorps. Det ble stiftet i 1903, med bare gutter. April måned 1999 ble det nystiftet som «blandingskorps», med både gutter og jenter som medlemmer.

## Historie
Løvstakkens Jægerkorps ble stiftet i 1903 og ekserserte frem til 1918 før det da ble nedlagt. Man kjenner ikke til detaljer fra oppstarten i 1903 og heller ikke årsaken til hvorfor jægerkorpset ble nedlagt i 1918, men man antar at dette var grunnet dårlig medlemsoppslutning.

Uniformeringen til Løvstakkens Jægerkorps har helt fra 1903 bestått av hvite skjorter og sorte bukser med hvite og grønne striper. Korpsets medlemmer var arbeidersønner og økonomien ikke den sterkeste, noe som resulterte i hvite skjorter som uniform.

I 1928, ti år etter nedleggelsen ble Løvstakkens Jægerkorps blåst liv i av tidligere soldat Johannes Ludvigsen som også var korpsets sjef i perioden 1928-1930. Nå ekserserte jægerkorpset på Løvstakksiden og i solheimsviken helt frem til krigen brøt ut og måtte som følger av dette innstille alle sine aktiviteter i tidsperioden 1941-1944. 

Etter andre verdenskrig var det høy medlemsoppslutning til korpset og enkelte år kunne en stille flere hundrede til oppstilling på dongen. I 1961 ble jægerkorpset tildelt ny fane ved Eldre Løvstakksgutters Forening og denne fanen er fremdeles i bruk blant de aktive over 50 år senere. I 1966 begynte en å merke den moderne tid og medlemsoppslutningen falt betraktelig og Løvstakkens Jægerkorps sto på linje for siste gang på mange år.

I 1999 ble det arbeidet for å gjenoppta jægerkorpset og det var Per Jacobsen som var initiativtaker til etableringen og inkluderingen av jenter. Rekrutteringen av barn og ungdommer startet tidlig i 1999 og i april måned samme år var LJK i gang med eksersis på skoleplassen til Ny Krohnborg skole.

Året etter stilte 72 gutter og jenter på skoleplassen 17. mai og LJK var blant byens største buekorps. Medlemsantallet varierte noe mellom 40 og 70 medlemmer hver sesong.

## Ekserserplasser

**Nåværende ekserserplass;**

Siden 1999 har Løvstakkens Jægerkorps hatt Ny-Krohnborg skole som ekserserplass. 

**Midlertidig ekerserplass;**

Under rehabiliteringen av Ny-Krohnborg skole i 2011 og 2012 holdt Løvstakkens Jægerkorps sin eksersis utenfor Sambrukshuset i Løvstakkveien. Fra og med sesongen 2013 ble skoleplassen på Ny-Krohnborg igjen tatt i bruk som ekserserplass.

**Tidligere ekserserplass;**

Fra korpsets begynnelse i 1903 og frem til nedleggelsen av korpset etter 1966 sesongen ekserserte Løvstakkens Jægerkorps på Dongen. Den gang var Dongen en stor og åpen plass hvor både idrettslaget holdt til og områdets mange barn brukte stedet som lekeplass etter skoletid.

## Litteratur
* Gjerstad, Jo. *Buekorpsene i Bergen*, (Bergen kommune 2005) ISBN 82-7128-383-9 (*hefte*)

## Eksterne lenker
* 
* Løvstakkens Jægerkorps på facebook
* Billedgalleri
Artume

**Artume** (også kalt *Aritimi*, *Artames*, eller *Artumes*) er i henhold til etruskisk mytologi en nattgudinne, månegudinne (som en annen gudinne, Losna) og dødsgudinne, i tillegg til gudinne for natur, skoger og fruktbarhet. Hun ble assosiert med den greske gudinnen Artemis. Kunnskapen om denne gudinnen er begrenset, men hun er assosiert med den italienske byen Arezzo (*Aritim* på etruskisk). Denne byen er antatt å ha vært en av de tolv mest betydningsfulle etruskiske byene. Hun ble muligens betraktet som byens mytologiske grunnlegger.

## I modern populærkultur
Artume er navnet på en fast tegneseriefigur i tegneseriene fra Marvel Comics.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Lindemans, Micha F.: «Artume», *Encyclopedia Mythica*
Parkometer

Et **parkometer** er et apparat for betaling av parkeringsavgift for kjøretøyer.

Avgift for en bestemt tid (parkometeravgift) betales ved å legge mynter på parkometeret. Når parkeringstiden er utløpt, vises det på parkometeret.

## Referanser
Wesselengens Bataljon

**Wesselengens Bataljon** er et bergensk buekorps (gutter) stiftet 24. april 1873

Buekorpset er et *søndagskorps*, som betyr at det var et buekorps for allmuen og hadde eksersis på søndager, noe som de også har den dag i dag. 

Strøket deres går fra *Krohnengen* til *Skansen*, og fra *Stølegaten* til *Krohnengen*. Et område kalt Eidemarken

## Historie
Guttene på Wesselengen hadde fått ideen til å starte buekorps da de så Skutevikens Buekorps. Problemet var at de ikke hadde penger til fane, så de startet en innsamlingsaksjon. Eidemarken var en eneste stor byggeplass i årene rundt 1873, og guttene samlet sammen spikre for å så rette de ut igjen og selge de videre.

Det var i alt 9 gutter som var med å hentet korpsets første fane, og blir ansett som stifterne av buekorpset. Av disse, er det spesielt Jakob Johannessen og Torvald Jørs som trekkes frem som de fremste initiativtakeren til Wesselengens, der Jakob Johannessen var korpsets første sjef.  

Wesselengens er et buekorps med stolte tradisjoner. Wesselengens har vært kjent i allmenn tid for å ha svært gode trommeslagere, om ikke de beste. Wesselengens har blant annet vunnet Buekorpsenes Dag for beste trommeslager hele to ganger.  

Korpset har på sitt meste vært ca. 400 gutter, noe som blir sett på det nest største antallet noensinne. I dag er Buekorpset bestående av ca. 60 gutter, og har i moderne tid blitt trukket frem for sin flotte marsjering, samt eminente slagergjeng.   

Wesselengens ble i 2014 kåret til byens beste buekorps av den offisielle BA-kåring på 17. mai.    
## Kjente personligheter
Av kjente personligheter som har vært med i dette korpset kan en nevne kunstneren Audun Hetland som gikk i bataljonen da han var gutt. Han har siden brukt buekorpset i mange av sine tegninger, og var en svært patriotisk ovenfor sitt buekorps og strøket han kom fra.   
## [[Ekserserplass]] og lokale
Wesselengens ekserserer på Krohnengens skoleplass og de disponerer lokalet i den gamle vaktmesterboligen med Krohnengen skole. Der blir det avholdt en rekke sammenkomster som guttene selv måtte ønske. Det er på mange måter et samlingspunkt for guttene, som de har mulighet til å disponere året rundt. Lokalet, også kjent som Rådslokalet/Rådet, er der hvor Rådet til buekorpset holder til. Rådet består av de øverste offiserene, som styrer buekorpset. Offiserene er demokratisk valgt, og styres av ungdommer.  

Samarbeidspartnere til Wesselengens er de nærliggende buekorpsene Fjeldets Bataljon og Skutevikens Buekorps. En allianse kjent som FSW-alliansen. Sammen arrangerer buekorpsene en rekke sosiale aktiviteter, som kinoturer, idrettsdager og fellesutmarsjer.

## Litteratur
* Gjerstad, Jo. *Buekorpsene i Bergen*, (Bergen kommune 2005) ISBN 82-7128-383-9 (hefte)

## Eksterne lenker
* Offisiell Hjemmeside 
* Buekorpsene.com: Wesselengens
Kourotrofos

**Kourotrofos** har flere betydninger:

* **Kourotrofos** i gresk mytologi var et annet navn på Artemis i sin rolle som beskytter av barn og unge.
* **Kourotrofos** i gresk kunst var små, skulpturerte terrakotta-figurer.
Tredekker

**Tredekker** har flere betydninger:
*Tredekker (marinefartøy), linjeskip fra seilskutetiden med tre kanondekk.
*Båt eller skip med tre dekk.
*Buss eller tog med tre etasjer eller dekk. Høydebegrensninger, bl.a. i tunneler og under broer, gjør at slike tredekkere er temmelig sjeldne.
*Fly med tre sett vinger (triplan) – forekom i flyvingens barndom, selv om biplan (to sett vinger) var vanligst.
*Smørbrød bestående av tre skiver med pålegg mellom.
*Dansk (tredækker), vadefuglen dobbeltbekkasin.
*Flertallsform av tredekke.

I USA-engelsk brukes *triple-decker* bl.a. om leilighetsbygg (oftest i tre) i tre etasjer, og om hyller i tre etasjer. Selskapet *Triple Decker Auto Parts* selger brukte bildeler.

Jf. trirem.

## Referanser
Per Bjørang

**Per Andris Bjørang** (født 31. januar 1948 på Lillehammer) er en norsk tidligere skøyteløper som representerte Lillehammer Skøiteklubb og seinere Oslo Idrettslag. Han ble verdensmester i sprint i Innsbruck i 1974, og norgesmester samme år. Bjørang satte norgesrekord på 500&nbsp;meter to ganger, 39,02 i 1974 og 38,65 i 1976.

## Personlige rekorder

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*  Per Bjørang på www.ISU.html.infostradasports.com
*  Per Bjørang på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
*
Fylkesvei 303

**Fylkesvei 303** (**fv. 303**) går mellom Jarlsberg Travbane i Tønsberg og Farriseidet i Larvik.

## Historikk
Strekningen Melsomvik - Jarlsberg Travbane ble bygget i 1920. Hystadveien sørover fra Sandefjord ble bygget i 1901.

Før kommunereformen 1. januar 2017 var Melsomvikveien, Kirkeveien og Feenveien beliggende i Stokke kommune.

## Kommuner og knutepunkter
###### 
:*Avstander er angitt i km*

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
*
Cercozoa

* Cercomonadida
* Chlorarachniophyta
* *[[Cryothecomonas]]*
* Euglyphidae
* *[[Gromia]]*
* Haplosporidia
* Plasmodiophorida
* *[[Spongomonas]]*
* Thaumatomonadida

**Cercozoa** er en delgruppe av eukaryotene.
Representantene er nokså forskjellige, men alle er encellede.
Med fotosyntetiske, amøboide eller flagellbærende heterotrofe og myceldannende arter inneholder gruppen representanter som tidligere hadde blitt sett på som hhv. planter, dyr og sopp.
Samtlige grupper er forholdsvis fattige på beskrevne arter.

Ifølge nyere fylogenetiske analyser er Cercozoa likevel en naturlig gruppe.
Deres nærmeste slektninger er muligens foraminiferer og radiolarier.
## Eksterne lenker
*
Tetramastigota

* Diplomonadida
* Enteromonadida
* Oxymonadida
* Parabasalia
* Retortamonadida

**Tetramastigota** er en delgruppe av eukaryotene.
Det er bare beskrevet noen hundre arter.
Gruppen er likevel svært interessant fordi den ble antatt å være en av de første grenene i eukaryotenes stamtre.
Hovedgrunnen til dette er at de mangler mitokondrier, noe som ble tolket dithen at de «skilte lag» fra de resterende eukaryotene før disse hadde ervervet mitokondrier.
Nå har man imidlertid funnet flere mitokondrielle gener i ulike representanter for Tetramastigota, noe som tyder på at de likevel stammer fra en art som hadde mitokondrier.
Dessuten kan de såkalte *[[hydrogenosom]]ene* som opptrer hos Parabasalia tolkes som rester etter mitokondrier.
Interessant nok kan posisjonen som eukaryotenes første gren likevel vise seg å være korrekt, men det gjenstår flere fylogenetiske analyser før dette kan slås fast med større sikkerhet.

Stamarten til Tetramastigota ser ut til å ha hatt fire cilier eller flageller.
(Derav kommer også navnet: Tetra-mastigota = «fire-flagellater».)
Én av ciliene slår «bakover».
Antall cilier kan imidlertid være kraftig modifisert i enkelte delgrupper.
Hos Parabasalia finner man f.eks. noen arter uten cilier og noen med over 10&nbsp;000 cilier.

Mange Tetramastigota lever i tarmen til dyr som parasitter, kommensaler eller symbionter.
Andre arter lever i &ndash;&nbsp;gjerne sterkt forurenset&nbsp;&ndash; ferskvann.
## Eksterne lenker
*
Nakenfrøede planter

* † frøbregner
* bartrær
* gnetum-planter
* konglepalmer
* ginkgo-planter

**Nakenfrøede planter** er frøplanter der frøemnene ikke sitter inne i noen fruktknute, men er ubeskytta eller *nakne*. Det er om lag 15 familier med ca. 855 arter innenfor de nakenfrøede plantene. Av disse er ca. 550 arter bartrær. I tillegg kommer en rekke utdødde grupper som *[[Glossopteris]]* og *[[Dicrodium]]*, vanligvis sammenfattet i en egen underklasse som frøbregner.

Det er fremdeles uavklart om de nakenfrøede plantene utgjør en naturlig gruppe. Man har lenge antatt at *[[Ephedra]]*, *[[Gnetum]]* og *[[Welwitschia mirabilis]]* er nærmere beslektet med blomsterplanter enn med andre nakenfrøede planter.

Fylogenetiske analyser basert på gensekvenser har imidlertid antydet at de nålevende nakenfrøede likevel kan være en naturlig enhet.

## Nakenfrøete planters taksonomi
*For en mer fullstendig taksonomi, se: [[Karplanter]]*

Taksonomisk plassering og gruppering av de nakenfrøete plantene. Grupper uten norske representanter er satt i kursiv. Selv om det er enighet om gruppering innen de nakenfrøete varierer den hierarkiske plasseringen av gruppene, under er de store gruppene plassert som underklasser (for andre nivåer se Christenhusz et al 2011)

* Karplanter (Tracheophyta) 
** Karsporeplanter (Pteridophyta) 
** Frøplanter (Spermophyta) 
*** **Klasse: [[Nakenfrøede planter]] (Pinophyta) **
**** ** Underklasse: Bartrær (i vid betydning) [[Pinopsida]] **, 50 slekter, 550 arter
***** Orden: Furuplanter (Pinales)
****** furufamilien (Pinaceae), 12 slekter
****** barlindfamilien (Taxaceae), 4 slekter, 15 arter
****** *[[blomsterbarlind-familien]] ([[Cephalotaxaceae]])* 
****** sypressfamilien (Cupressaceae), 27-30 slekter, 130-140 arter
****** *[[apeskrekkfamilien]]* eller *skjellgranfamilien (Araucariaceae)* 
****** *[[skjermtre]]familien (Sciadopityaceae)* 
****** *[[gultrefamilien]] (Podocarpaceae)*, 17-19 slekter
**** ** ''Underklasse: [[Gnetumplanter]] (Gnetopsida)'' **, 4 slekter, 120 arter
***** *Orden: [[Efedraplanter]] (Ephedrales)*, 1 slekt, 50 arter
****** *[[efedrafamilien]] (Ephedraceae)* 
***** *Orden: [[Gnetum]]planter (Gnetales)* 1 slekter, 35 arter
****** *[[gnetumfamilien]] (Gnetaceae)*, 1 slekt, 25 arter
***** *Orden: [[Welwitschia]]planter (Welwitschiales)* **, 1 slekt, 1 art
****** ''[[Welwitschia mirabilis]]''
**** ** *Underklasse: [[Cycadopsida]] (Cycadopsida)* **, 11 slekter, 185 arter
***** ''Orden: [[Konglepalmer]] (Cycadales)'' 
****** ''[[konglepalmefamilien]] (Cycadaceae)''
****** ''[[strangeriafamilien]] (Stangeriaceae)''
****** ''[[zamiafamilien]] (Zamiaceae)''
**** ** *Underklasse: [[Tempeltre]] (Ginkgopsida)* *', 1 slekt, 1 art
***** *Odren: Ginkgoales*
****** *tempeltrefamilien (Ginkgoaceae)''
*** Klasse: Blomsterplanter (Angiospermae, Magnoliaphytina, Magnoliopsida)

## Referanser

## Eksterne lenker
*
VM i curling for menn 1983

**Curling-VM for herrer 1983** ble arrangert 11. april – 17. april 1983 
i *Agridome* i Regina i Saskatchewan i Canada.

* Canada vant 7-4 i finalen over Tyskland
* Canada vant 8-6 i semifinalen over Sverige
* Tyskland vant 4-3 i semifinalen over Norge
* Norge endte opp med 7 seire og 4 tap
* Canada endte opp med 10 seire og kun 1 tap (mot USA)

## Eksterne lenker
* WCF Statistics
Fylkesvei 302

**Fylkesvei 302** (**Fv302**) går mellom Farriseidet og Søndersrød i Larvik. Veiens lengde er 11,8&nbsp;km.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Cynthia

:*For gudinnen Kynthia, se [[Artemis]].*

**Cynthia** er et kvinnenavn med opprinnelse i antikkens Hellas.

## Etymologi
Cynthia er en latinisering av gresk Kynthia (gresk: Κυνθια), «kvinne fra Kýnthos», et fjell (112 meter høyt) på øya Dílos i Kykladene i Egeerhavet utenfor Hellas. Kynthia var tilnavnet til jaktgudinnen Artemis, siden hun og tvillingbroren, solguden Apollon, ble sagt å være født på Dílos. Den greske personifiseringen av månen, Selene, og den romerske gudinnen Diana ble iblant også kalt Cynthia.

Cindy er en kortform av navnet.

## Utbredelse
Cynthia ble først brukt som personnavn på 1300-tallet, men ble ikke vanlig i den engelskspråklige delen av verden før på 1700-tallet. Navnet var mest populært i USA i 1950- og 1960-årene.

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Cynthia Ozick (født 1928), amerikansk forfatter
* Cynthia Kenyon (født 1955), amerikansk biolog
* Cynthia Rothrock (født 1957), amerikansk kampsportsutøver
* Cynthia Rowley (født 1958), amerikansk moteskaper
* Cynthia Nixon (født 1966), amerikansk skuespiller
* Cynthia Kristoffersen (født 1994), norsk sanger
* Cynthia Bailey, amerikansk modell

## Referanser


## Eksterne lenker
Elevenes Hovedforbund

**Elevenes Hovedforbund** (**EHF**) er en politisk uavhengig interesseorganisasjon for elever i den videregående skolen i Norge. 

EHF ble stiftet den 20. mars 2004. Stiftelsen kom som en reaksjon på arbeidsmetodene til Elevorganisasjonen, og spesielt den institusjonsbaserte innmeldingen i denne. EHF praktiser derfor bare individuelt medlemskap, med unntak av støttemedlemskap. Fra gymnas.no: «Dere kan, med flertall i elevrådet, melde skolen inn i EHF. Det innebærer ikke at alle skolens elever blir medlemmer, men at elevrådet støtter EHF». Støttemedlemskap gir ikke demokratiske rettigheter, men bekrefter at elevrådet på vegne av skolens elever (alt et elevråd velger å gjøre, gjør de på vegne av skolens elever da de er et valgt, demokratisk organ med talerett på vegne av elevene) støtter blant annet EHFs politikk.

Politisk sett er EHF lenger til høyre enn Elevorganisasjonen. EHF har bl.a. drevet en kampanje for fritt skolevalg. EHF er tilhengere av friskoler, og ønsker å videreføre forsøkene med frivillig sidemålsundervisning i Osloskolen.

## Aktivitet
Det er per i dag (2010) ingen aktivitet i organisasjonen.
Sporeplanter

I tradisjonell systematikk ble betegnelsen brukt om en parafyletisk samling av gruppene angitt i artikkelteksten.

**Sporeplanter** eller **kryptogamer** er et samlebegrep for landplanter som formerer seg ved hjelp av sporer.
Begrepet er lite brukt i dagens botanikk fordi sporeplanter ikke utgjør noen naturlig gruppe. Ikke desto mindre har de utviklet seg fra en felles stamform som har gitt opphav til to monofyletiske grupper; bryofytter (bladmoser, levermoser og nålkapselmoser) hvor gametofyttgenerasjonen er dominerende, og trakeofytter (karplanter) hvor sporofyttgenerasjonen er dominerende. Sistnevnte inkluderer også frøplantene, som formerer seg med frø i stedet for sporer.

En av egenskapene som skiller sporeplantene fra deres algeforfedre er at sporene (samt pollen hos frøplantene) har et motstandsdyktig ytre lag av sporopollenin, et materiale som beskytter mot blant annet uttørking og UV-stråler, og var en av de evolusjonære nyvinningene som var avgjørende for koloniseringen av land. Det er funnet fossile sporer fra tidlig ordovicium for 480 millioner år siden, 25 millioner år etter landplantenes antatte opprinnelse for ca 505 millioner år siden i sen kambrium. Viktige grupper av tidlige sporeplanter vokste i grunne innsjøer, elvebredder og elvedeltaer, og fossiler av devonske sporeplanter finnes blant annet i devonfeltene i nordre Andrée Land – helt nord på Spitsbergen, som den gang befant seg ved ekvator.

De naturlige gruppene som hører inn under sporeplantene, hvorav noen også er karsporeplanter (med kar som transporterer vannet inne i planten), omfatter:
*Bladmoser
*Levermoser
*Nålkapselmoser
*Karsporeplanter:
**Kråkefotplanter
**Sneller
**Bregneplanter:
***Ormetunger
***Psilotales
***Marattiopsida
***Egentlige bregner

## Referanser
Logikk

**Logikk** er læren om lovene og reglene som gjør tenkningen, resonneringen og argumentasjonen *gyldig* («logisk»).

Den **klassiske logikk** går tilbake på Aristoteles’ syllogismelære.
Helt siden den gang har logikken utgjort en av filosofiens hoveddisipliner.

Den **moderne logikk** kan spores tilbake til 1800-tallet.
Det var på denne tiden at bl.a. George Boole, Augustus De Morgan og Gottlob Frege gjorde de første forsøkene på gi logikken en matematisk fremstilling (se boolsk algebra og formal logikk).
Den moderne logikkens mest grunnleggende gren er setningslogikken.
Andre grener er predikat-, klasse- og relasjonslogikken.

I løpet av 1900-tallet ble logikken videre utvidet til å gi rom for usikkerhet og sannsynlighet.
Resultatet var utviklingen av bl.a. flerverdi-, fuzzy- og kvantelogikken.

## Se også
* Fornuft, evnen til logisk tenkning
* Naturlov
* Psykologikk
* Feilslutning – tankefeil – logisk feil (formell feil),
* Betingelse (*conditio*) beskriver et logisk eller faktisk avhengighetsforhold
* Faktum, et saksforhold som ikke logisk kan motsies
* Syllogisme, logiske slutninger som består av to premisser 
*Logisk positivisme (nypositivisme eller logisk empirisme), filosofisk retning utviklet på 1920-tallet 
* Formal logikk (utsagnslogikk eller setningslogikk) 
** Sannhetsfunksjon (Logisk konnektiv), logisk operasjoner eller junksjon
**Konjunksjon, sannhetsfunksjon i setningslogikk
** Inklusiv disjunksjon (adjunksjon), sannhetsfunksjon i setningslogikk
** Subjunksjon (implikasjon), sannhetsfunksjon i setningslogikk
* Aritmetisk logisk enhet
* Programmerbar logisk styring (PLS)

## Litteratur
* Arne Næss *En del elementære logiske emner* ISBN 9788200013839 
* Arild Utaker *Språklogikk*, 1991 ISBN 9788200213994 
* Stefano Predelli *Logikk*, 2004 ISBN 9788215006574
Loven om det utelukkede tredje

**Loven om det utelukkede tredje** er et logisk prinsipp som uttrykker at alternativene **A** og **[[negasjon|ikke]]-A** utelukker hverandre.
Utsagnene «jorden er flat» og «jorden er ikke flat» er f.eks. uttømmende alternativer, dvs. at det ikke tillater noen tredje mulighet.
På latin er prinsippet kjent som *tertium non datur* («et tredje er ikke gitt»).

I klassisk logikk tolket man loven om det utelukkede tredje enda strengere:
Man mente at ethvert utsagn måtte være enten sant eller falsk, at det altså bare fins to *sannhetsverdier*.
En slik tolkning av loven om det utelukkede tredje har vist seg å være uholdbar.
Dette illustreres av flerverdilogikken, som tar høyde for flere sannhetsverdier enn *sann* og *falsk*.
Markens Bataljon

**Markens Bataljon** er et bergensk buekorps (gutter) stiftet 3. juni 1854

Buekorpset er et *søndagskorps*, som betyr at det var et buekorps for allmuen og hadde eksersis på søndager.

Marken, som er en bydel i Bergen, avgrenses av Nygaten, Kong Oskarsgate, Strømgaten, Kaigaten og Peter Motzfelts gate. For å bli kalt en ekte Markegutt må en være født innenfor dette området og aller helst på en *tinntallerken*. Dette er Markens Bataljons territorium. Korpsets grunnlegger var Herman Falck som bodde i området. 

Buekorpset er i allianse med Mathismarkens Bataljon. Korpsets farger er rødt og blått. 

## Litteratur
* Gjerstad, Jo. *Buekorpsene i Bergen*, (Bergen kommune 2005)  (*hefte*)

## Eksterne lenker
* 
* Historie finnes i Nygaardsnytt s.8 pdf.
* Bilder av Markens bataljon
Sandvikens Bataljon

**Sandvikens Bataljon** er et buekorps (gutter) i Sandviken i Bergen, stiftet 17. mai 1857

Buekorpset er et *søndagskorps*, som betyr at det var et buekorps for allmuen og hadde eksersis på søndager, men nå ekserserer de om lørdagene.

9 år gamle Julius Olsen hadde sett Dræggens Buekorps marsjere og fikk lyst å få et korps i Sandviken også. Han fikk med noen kamerater  og stiftet Sandvikens i 1857. Sjef ble Søren Stoltz som var 14 og som hadde mest anseelse i gutteflokken.

*Madam Felle*, (Oline Felle), ivaretok buekorpset ved at de fikk avholde sine møter hos henne og oppbevare sine effekter der. Sitat fra Sandviksgutten nr.1 2008, s.12:
*«Madam Felle  var  en  ivrig  støttespiller  for  Sandvikens  Bataljon.  I hennes hus holdt Rådet sine møter og korpsets effekter ble i en lang periode oppbevart på loftet. Sønnen som i sangen omtales som Johnemann gikk i Sandvikens Bataljon.»*

Bataljonen ekserserer på *Sandvikstorget*. De eier et hus i *Grensegrenden* som er mye brukt, og de har hytten *Utsikten* på Sandviksfjellet som er åpen hver søndag for turgåere.

Samarbeidspartnere er Skansens Bataljon og Sydnæs Bataljon.

## Bildegalleri

Fil:Sand.2.jpg|Sandvikens Bataljon under oppvisning på *Mulebanen*
Fil:Grensegrenden.jpg|Grensegrenden 1
Fil:Sandvikens.jpg|Sandvikens Bataljon


## Referanser


## Litteratur
* Gjerstad, Jo. *Buekorpsene i Bergen*, (Bergen kommune 2005) ISBN 82-7128-383-9 (hefte]

## Eksterne lenker
* 
* Korpsets side på Buekorpsene.com 
* Bilder av Sandvikens Bataljon
Vågens Bataljon

**Vågens Bataljon** var et bergensk buekorps for (jenter) stiftet 1. juni 1991 og nedlagt 27. april 2008.

Buekorpset var et av de nye korpsene som er startet i Bergen de siste årene, og var et rent jentekorps. Det var det eldste jentekorpset, og var organisert som en stiftelse med styre.
## Historikk

## Referanser


## Litteratur
* Gjerstad, Jo. *Buekorpsene i Bergen*, (Bergen kommune 2005) ISBN 82-7128-383-9 (hefte

## Eksterne lenker
* Vågens Bataljon, Buekorpsene.com 
* Bergens Tidende: Buekorps legges ned
* BA: Buekorps gir seg
Setningslogikk

**Setningslogikk** (også *utsagnslogikk*, *proposisjonslogikk* eller *junktorlogikk*) er en grunnleggende gren av den moderne logikken. Den ligger i skjæringspunktet mellom filosofi og matematikk idet den benytter seg av algebraiske metoder for å belyse sannheten av utsagn eller setninger. Setningslogikk har også fått stor betydning for digitalteknikken, som benytter mange av de samme sannhetsfunksjonene.

Sannhetsfunksjoner og *junktorer* &ndash;&nbsp;som ''ikke'', ''og'', ''eller'' og ''hvis''&nbsp;&ndash; er en sentral del av setningslogikken. Hvis utsagn knyttes sammen gjennom disse, kan sannheten direkte avledes fra enkeltutsagnenes sann- eller usannhet.

Setningslogikkens foregangsmenn var George Boole, Augustus De Morgan og Gottlob Frege. Disse grunnla fagfeltet som i dag er kjent som boolsk algebra, som setningslogikken er en del av.

Vanligvis brukes i setningslogikken kun to *sannhetsverdier*: «sann» og «usann». I løpet av 1900-tallet ble det imidlertid utviklet flere former for flerverdilogikk. Disse tar hensyn til ubestemthet (f.eks. intuisjonistisk logikk), uskarphet (kvantelogikk) og usikkerhet (fuzzy-logikk).

## Eksterne lenker
*
Sannhetstabell

En **sannhetstabell** beskriver når en sannhetsfunksjon av to eller flere utsagn er sann eller falsk, avhengig av utsagnenes sann- eller falskhet.
Ved sannhetsfunksjoner som knytter sammen to utsagn har sannhetstabellen alltid fire rader.
Sannhetstabellen over noen vanlige sannhetsfunksjoner av to utsagn A og B illustrerer betydningen:

Sannhetsfunksjonen *og* (konjunksjon) er altså f.eks. bare sann når både utsagn A og utsagn B er sanne.
I alle andre tilfeller er «A og B» falsk.
Sannhetsfunksjon

**Sannhetsfunksjoner** (*logiske operasjoner* eller *junksjoner*) er funksjoner som ikke opererer med tall, men med de to sannhetsverdiene *sann* og *usann*.
Sannhetsfunksjoner står sentrale i setningslogikken, der de brukes for å knytte sammen ett eller flere utsagn («setninger»).
Sannhetsfunksjonens resultat avhenger av om enkeltutsagnene er sanne eller usanne.

Ordene som knytter sammen utsagnene i en sannhetsfunksjon, kalles *logiske konnektiver* eller *junktorer*.

## Oversikt over funksjoner og junktorer
De viktigste sannhetsfunksjonene og deres logiske konnektiver er:
* negasjon (konnektiv: *ikke*, symbol: «&not;»),
* inklusiv disjunksjon (*eller*, «\lor»),
* konjuksjon (*og*, «\land»).

Alle andre sannhetsfunksjoner kan avledes av de tre førstnevnte.
Tre andre funksjoner som også forekommer ofte, er:
* subjunksjon (også implikasjon; *hvis, så*, «→»),
* bisubjunksjon (også ekvivalens; *hvis og bare hvis, så*, «↔»).
* eksklusiv disjunksjon (*enten&ndash;eller*, «»),

Utover disse brukes spesielt i digitalteknikken to ytterligere funksjoner:
* injunksjon (*verken&ndash;eller*, «NOR»),
* eksklusjon (*ikke begge*, «|», «NAND»).

Totalt fins det 16 ulike sannhetsfunksjoner som kan knytte sammen to utsagn.
Den fullstendige oversikten finner du i tabellen nederst på siden.
To av disse funksjonene er uavhengige av enkeltutsagnene (hhv. tautologi og selvmotsigelse), mens fire kun avhenger av ett av utsagnene.
Sju av de resterende ti er nevnt over.
De tre som hittil ikke ble nevnt, brukes ytterst sjelden.
Den ene heter abjunksjon (*men ikke*), og de to siste er de konverse (dvs. «motsatte») sannhetsfunksjonene av subjunksjon («←») og abjunksjon (*ikke&ndash;men*).

## Sammenheng med algebra
Setningslogikken hører til boolsk algebra og har således også flere fellestrekk med algebra.
Parallellene blir tydelige når man forestiller seg sannhetsverdiene som tall (*usann* = 0, *sann* > 0), den inklusive disjunksjonen som addisjon («+») og konjunksjonen som multiplikasjon («·»).
Nå ser man at multiplikasjonen (konjunksjonen) av flere tall (utsagn) blir null (usant), hvis minst ett av tallene (utsagnene) er null (usant).
Derimot er addisjonen (disjunksjonen) av flere tall (utsagn) større enn null (sann), hvis minst ett av tallene (utsagnene) er større enn null (sant).
Også den kommutative, assosiative og den distributive lov gjelder for både addisjon og multiplikasjon på den ene siden, og inklusiv disjunksjon og konjunksjon på den andre siden.
Elimar von Fürstenberg

**Elimar [[friherre]] von Fürstenberg** (født 27. september 1910 i Kadi-Köy, Lilleasia, død 10. juli 1981 i Bonn) var en tysk konservativ politiker (Bayernpartei, senere CSU).

Friherren av Fürstenberg var sønn av en kongelig bayersk kammerherre, og gikk på gymnasiet i Landshut før han begynte å studere filosofi og statsvitenskap. I 1936 tok han doktorgraden (dr. phil.), og mellom 1937 og 1939 arbeidet han for Deutsche Bank- und Diskontgesellschaft Istanbul, før han ble utskrevet til krigstjeneste.

Etter krigsfangenskap ble han repatriert i 1947, og var fra 1948 dosent ved høyskolen i Regensburg. I 1949 ble han innvalgt i det tyske parlamentet for Bayernpartei. Han ble medlem av CSU 19. januar 1951, og satt i parlamentet frem til 1953.

## Referanser
Negasjon

**Negasjon** (av latin *negatio*) betyr *nektelse* og er en viktig sannhetsfunksjon i setningslogikken.
Hvis et utsagn er sant, er dets negasjon falsk, og motsatt.
Den symbolske skrivemåten for negasjonen av et utsagn A er
:\neg \mathbf A
og uttales som «ikke-A» eller «negasjon av A».
I noen programmeringsspråk eller andre sammenhenger der særtegn ikke kan brukes, skrives også tilde («~») eller utropstegn («!») istedenfor «&not;».
Også overstreking brukes av og til (f.eks. «\overline{\mathbf{A}}»).

Negasjon er *ikke* det som man i hverdagsspråket betegner som *motsetning*.
Negasjonen av «denne ravnen er svart» er f.eks. ikke «denne ravnen er hvit», men «denne ravnen er ikke svart».
Det første utsagnet er nemlig også feil hvis ravnen f.eks. er grønn.
Likeledes er negasjonen av «alle ravner er svarte» ikke «ingen ravner er svarte», men «det fins minst én ravn som ikke er svart».
Friherrene av Fürstenberg

Den **westfalske friherrelige familien von Fürstenberg** er ikke beslektet med fyrstehuset Fürstenberg. Den westfalske slekten nevnes tidligst i 1295 og ble opphøyet i riksfriherrestanden i 1660.

## Kjente medlemmer
* Dietrich von Fürstenberg, fyrstbiskop Paderborn (1546–1618);
* Kaspar von Fürstenberg, landdrost av hertugdømmet Westfalen (1545–1618);
* Ferdinand Freiherr von Fürstenberg, fyrstbiskop av Paderborn og Münster (1626–1683);
* Franz Freiherr von Fürstenberg, statsmann (1729–1810);
* Franz Egon Freiherr von Fürstenberg, fyrstbiskop av Paderborn og Hildesheim (1737–1825).
* Franz Egon Graf von Fürstenberg-Stammheim (1797–1859)
* Elimar Freiherr von Fürstenberg, politiker (CSU)

## Linjer
Stamsete er Schloss Herdringen ved Arnsberg. I begynnelsen av det 19. århundre grunnla den herdringske linjen følgende sidelinjer:
*Eggeringhausen
*Gimborn
*Hugenpoet-Borbeck
*Körtlinghausen
*Stammheim.

## Litteratur
* Gosmann, Michael (Hrsg.): *Fürstenberger Skizzen. Streifzug durch 700 Jahre westfälische Familien- und Landesgeschichte*, Arnsberg 1995.
* v. Klocke, Friedrich (Bearb.): *Fürstenbergsche Geschichte, 1. Bd., Die Geschichte des Geschlechtes von Fürstenberg bis um 1400*, 2. Auflage, Münster 1971.
* v. Klocke, Friedrich und Theuerkauf, Gerhard: *Fürstenbergsche Geschichte, 2. Bd., Die Geschichte des Geschlechtes von Fürstenberg von 1400 bis um 1600*, Münster 1971.
* Lahrkamp, Helmut/Richtering, Helmut u. a.(Bearb.): *Fürstenbergsche Geschichte, 3. Bd., Die Geschichte des Geschlechtes von Fürstenberg im 17. Jahrhundert*, Münster 1971.
* Andernach, Norbert/Keinemann, Friedrich u .a. (Bearb.): *Fürstenbergsche Geschichte, 4. Bd., Die Geschichte des Geschlechtes von Fürstenberg im 18. Jahrhundert*, Münster 1979.
Libretto

**Libretto** (fra italiensk *libretto*, via *libro*, «bok») er en tekst som brukes til en opera, operette, musikal, oratorium eller musikalsk teater. Begrepet brukes noen ganger til å referere til en tekst på et større librettisk verk.

Libretto uttales «*liˈbretto*», norsk flertall librettoer, er italiensk og betyr «bok». En forfatter av libretto kalles en *librettist*. Forholdet med en librettist (forfatteren av en libretto) til komponisten av et musikalsk verk har variert i løpet av århundrene, hvilket er det samme med skriveteknikkene og kildene som er brukt. I et moderne engelskspråklig musikal er librettoen ofte referert til som en bok, selv om den bruken som vanlig ekskluderer sangtekster.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Konjunksjon (logikk)

**Konjunksjon** eller **logisk ''og*** er en viktig [[sannhetsfunksjon]] i [[setningslogikk]]en ([[latin]] *con* = «sammen» og *junctio* = «forbindelse»).
Konjunksjonen av to eller flere utsagn er sann [[Bisubjunksjon|hvis og bare hvis]] *alle* disse utsagnene er sanne.
Den symbolske skrivemåten for konjunksjonen av to utsagn *'A** og **B*' er
:<math>\mathbf A \land \mathbf B</math>
og uttales som «A og B» eller «både A og B».
I noen programmeringsspråk eller andre sammenhenger der særtegn ikke kan brukes, skrives også «&» eller et multiplikasjonstegn («·» eller «*») istedenfor «<math>\land</math>».

Grunnen til at multiplikasjonstegn brukes, er at konjunksjon har flere fellestrekk med [[multiplikasjon]].
Konjunksjon er bl.a.
* [[kommutativ lov|kommutativ]]: «A og B» er [[Ekvivalens (logikk)|ekvivalent]] med «B og A», eller symbolsk
::<math>(\mathbf A \land \mathbf{B}) \Leftrightarrow (\mathbf B \land \mathbf{A})</math>)
* [[assosiativ lov|assosiativ]]:
::<math>((\mathbf A \land \mathbf{B}) \land \mathbf{C}) \Leftrightarrow (\mathbf A \land (\mathbf B \land \mathbf{C}))</math>
* [[distributiv lov|distributiv]] med [[inklusiv disjunksjon]] som parallell til [[addisjon]]:
::<math>(\mathbf A \land (\mathbf{B} \lor \mathbf{C})) \Leftrightarrow ((\mathbf A \land \mathbf{B}) \lor (\mathbf A \land \mathbf{C}))</math>



[[Negasjon]]en av en konjunksjon er en [[inklusiv disjunksjon]] av negasjonene ([[De Morgans lov]]):
:<math>\neg (\mathbf A \land \mathbf{B}) \Leftrightarrow (\neg \mathbf A \lor \neg \mathbf{B})</math>.
Utsagnet «Det stemmer ikke at jeg er en norsk mann (dvs. norsk *og* mann)» er altså ekvivalent med «Jeg er ikke norsk *eller'' jeg er ikke mann.»

## Se også
* Inklusiv disjunksjon 
* Eksklusiv disjunksjon
Disjunksjon

**Disjunksjon** (av latin *dis* = «fra hverandre» og *junctio* = «forbindelse») kan ha flere betydninger:
* Disjunksjon (biogeografi)
* Disjunksjon (cellebiologi)

I setningslogikken om to ulike funksjoner:
* Eksklusiv disjunksjon («enten&ndash;eller»)
* Inklusiv disjunksjon («eller»)
Moralsk risiko

**Moralsk risiko** (eng. *moral hazard*) er innen økonomi, politikk og rettsvitenskap et problem som kan oppstå idet to eller flere parter inngår en avtale. Det er et fenomen i form av opportunisme etter avtaleinngåelse. Problemet oppstår fordi en av avtalepartene i egen vinnings hensikt og for å imøtekomme egne mål kan opptre i strid med den inngåtte avtalen, mot den andres interesse og til den andres kostnad.

Et konkret eksempel på slik moralsk risiko i dagliglivet er at en person med en forsikring kan opptre mindre forsiktig, med visshet om at forsikringen dekker eventuelle utgifter ved uforsiktig oppførsel. I finansverdenen knyttes moralsk risiko ofte mot den antatt økte risikovilje finansinstitusjoner tar, i visshet om at det offentlige vil tre inn dersom likviditetsproblemer oppstår. 

## Eksterne lenker

* «Uncle Sam as sugar daddy; The moral hazard problem must not be ignored», artikkel fra nettstedet markedwatch om finanskrisen i 2008 og moralsk risiko (engelsk)
* «Inside the Meltdown», program fra PBSs Frontline om finanskrisen 2008, bruker moralsk risiko som tema (engelsk)
* «The Political Economy of Moral Hazard» artikkel fra nettstedet mises.org (engelsk)
Karl von Spreti

**Karl greve von Spreti** (født 21. mai 1907 i Kapfing ved Landshut, død 5. april 1970 i San Pedro/Guatemala) var en tysk konservativ politiker (CSU) og diplomat.

## Liv
Grev von Spreti, som var barnebarn av den berømte arkitekten Leo von Klenze, som har bygget mange kjente bygninger i München (bl.a. Alte Pinakothek), studerte også arkitektur, og arbeidet først som filmarkitekt i Bombay i India. Etter krigstjeneste og krigsfangenskap slo han seg ned i Lindau som arkitekt.

Han var allerede på 1920-tallet blitt medlem av Bayerische Volkspartei. Etter krigen deltok han i nygrunnleggelsen av partiet under navnet CSU. Han var innvalgt i byrådet i Lindau fra 1948 til 1956, og fra 1949 frem til 1956 var han medlem av det tyske parlamentet. Mellom 1953 og 1956 var han dessuten medlem av Europarådets parlamentariske forsamling.

I 1956 ble grev Spreti tysk ambassadør i Luxembourg, en stilling han innehadde til 1960. Deretter var han ambassadør i Cuba (1960–1963), Jordan (1963–1965), Den dominikanske republikk (1966–1968 og Guatemala. Under sin tjeneste i Guatemala ble han 31. mars 1970 bortført og myrdet av den venstreekstremistiske terrororganisasjonen FARC.

Hans datter, grevinne Maria Gaetana von Spreti, var gift med gallerieieren Pierre Matisse, sønn av maleren Henri Matisse.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Karl-Graf-Spreti-Sonderfonds der Bayerischen Volksstiftung
Inklusiv disjunksjon

**Inklusiv disjunksjon**, **adjunksjon** eller **logisk ''eller*** er en viktig [[sannhetsfunksjon]] i [[setningslogikk]]en ([[latin]] *dis* = «fra hverandre», *ad* = «til» og *junctio* = «forbindelse»).
Disjunksjonen av to eller flere utsagn er sann [[Bisubjunksjon|hvis og bare hvis]] *minst* ett av disse utsagnene er sant.
Den symbolske skrivemåten for disjunksjonen av to utsagn er
:<math>\mathbf A \lor \mathbf B</math>
og uttales som «A eller B».
I noen programmeringsspråk eller andre sammenhenger der særtegn ikke kan brukes, skrives også plusstegnet («+») istedenfor «<math>\lor</math>».
Plusstegn brukes fordi disjunksjon har flere fellestrekk med [[addisjon]], men må ikke leses som eller forveksles med [[konjunksjon (logikk)|*og*]].

Det er viktig å skille mellom «A eller B» (*inklusiv* disjunksjon) og «*enten* A eller B» ([[eksklusiv disjunksjon|*eksklusiv* disjunksjon]]).
I hverdagsspråket brukes «eller» og «[[eksklusiv disjunksjon|enten&ndash;eller]]» ofte synonymt, noe som ikke er tilfellet i logikken.

De nevnte fellestrekkene med addisjon er bl.a. at den inklusive disjunksjonen er:
* [[kommutativ lov|kommutativ]]: «A eller B» er [[Ekvivalens (logikk)|ekvivalent]] med «B eller A», eller symbolsk
::<math>(\mathbf A \lor \mathbf{B}) \Leftrightarrow (\mathbf B \lor \mathbf{A})</math>
* [[assosiativ lov|assosiativ]]:
::<math>((\mathbf A \lor \mathbf{B}) \lor \mathbf{C}) \Leftrightarrow (\mathbf A \lor (\mathbf B \lor \mathbf{C}))</math>
* [[distributiv lov|distributiv]] med [[konjunksjon]] som parallell til [[multiplikasjon]]:
::<math>((\mathbf A \land (\mathbf{B} \lor \mathbf{C})) \Leftrightarrow ((\mathbf A \land \mathbf{B}) \lor (\mathbf A \land \mathbf{C}))</math>



[[Negasjon]]en av en inklusiv disjunksjon er [[konjunksjon]]en av negasjonene ([[De Morgans lov]]):
:<math>\neg (\mathbf A \lor \mathbf{B}) \Leftrightarrow (\neg \mathbf A \land \neg \mathbf{B})</math>.
Utsagnet «Det stemmer ikke at jeg er blind *eller* døv» er altså ekvivalent med «Jeg er ikke blind *og'' jeg er ikke døv.»
Konjunksjon (andre betydninger)

**Konjunksjon** (av latin *con* = «sammen» og *junctio* = «forbindelse») kan ha flere betydninger:
* Konjunksjon (astronomi)
* Konjunksjon (grammatikk)
* Konjunksjon (logikk)
Konjunksjon

**Konjunksjoner** (fra latin, «forbindelse») eller **sideordningsord** er ord eller fraser som har til oppgave å knytte sammen grammatisk like ledd, setninger og avsnitt. Det er én av ti ordklasser på norsk. Til denne ordklassen regnes nå bare de ordene som tidligere ble kalt sideordnende konjunksjoner. De underordnende konjunksjonene er flyttet til ordklassen subjunksjoner.

Konjunksjoner på norsk er *og*, *både – og*, *eller*, *enten – eller*, *verken* (i bokmål og riksmål også *hverken*, i nynorsk også *korkje*) – *eller*, *men*, *for* og *så*.

I eldre språk fantes konjunksjonen *ti*, som svarer til tysk *denn*. («Ti gleder seg Jerusalem») Den innledet hovedsetninger som uttrykker en begrunnelse eller årsak. 

Konjunksjoner brukes for å binde sammen flere like ord eller setninger.

:«Jeg skjøt på blink med pil. Jeg skjøt på blink med bue.» ble med en konjunksjon til «Jeg skjøt på blink med pil **og** bue».

Tabellen under viser hvordan de fire konjunksjonene binder sammen ulike ordklasser.

Konjunksjonene *for* og *så* kan bare binde sammen to helsetninger.

## Referanser


## Eksterne lenker
* «Konjunksjoner og subjunksjoner», *Riksmålsforbundet*
Eksklusiv disjunksjon

**Eksklusiv disjunksjon** (også *alternativ*, *antivalens*, *kontrajunksjon* eller *kontravalens*) er en sannhetsfunksjon i setningslogikken (av hhv. latin *dis* = «fra hverandre», *junctio* = «forbindelse», *alternare* = «å bytte på», *valere* = «å gjelde» og *contra* = gresk αντι [*anti*] = «imot»).
Den eksklusive disjunksjonen av to utsagn er sann hvis og bare hvis *nøyaktig* ett av disse utsagnene er sant.
I motsetning til en ''inklusiv'' disjunksjon er den *eksklusive* disjunksjonen av to sanne utsagn altså falsk.
Den symbolske skrivemåten for den eksklusive disjunksjonen av to utsagn er
:\mathbf A \oplus \mathbf B
og uttales som «enten A eller B».

I noen programmeringsspråk eller andre sammenhenger der særtegn ikke kan brukes, skrives også **XOR** eller **EOR** istedenfor «\oplus».
Dette er avledet av det engelske uttrykket *exclusive or* («eksklusiv eller»).

**Alternativ** brukes til tider synonymt med eksklusiv disjunksjon, men begrepet er formelt sett kun forbeholdt *eksklusive disjunksjoner som er sanne*.

Den eksklusive disjunksjon er kommutativ: «enten A eller B» er ekvivalent med «enten B eller A», eller symbolsk:
:(\mathbf A \oplus \mathbf {B}) \Leftrightarrow (\mathbf B \oplus \mathbf {A}).

Den eksklusive disjunksjonen kan uttrykkes gjennom andre sannhetsfunksjoner:
* som «A eller B, men ikke både A og B», (\mathbf A \oplus \mathbf{B}) \Leftrightarrow ((\mathbf A \lor \mathbf{B}) \land \neg (\mathbf A \land \mathbf{B}));
* som negasjon av en bisubjunksjon, (\mathbf A \oplus \mathbf{B}) \Leftrightarrow \neg (\mathbf A \leftrightarrow \mathbf{B}).

## Se også
* Konjunksjon (logikk) 
* Inklusiv disjunksjon
Alternativ

**Alternativ** kan sikte til:

* Alternativbevegelsen
** Alternativ medisin

* Alternative medier

* Alternativ musikk
** Alternativ metal
** Alternativ rock
** Alternativ hiphop

* Fornybar energi (alternative energikilder)
** Alternative drivstoff

* Alternativ kostnad
Subjunksjon (logikk)

**Subjunksjon** (også *implikasjon*) er en viktig sannhetsfunksjon i setningslogikken (latin *sub* = «under», *junctio* = *implicatio* = «forbindelse»).
Subjunksjonen av to utsagn er falsk hvis og bare hvis premissen er sann mens konklusjonen er falsk.
Den symbolske skrivemåten for subjunksjonen av to utsagn **A** (premissen, eller antecedenten) og **B** (konklusjonen, eller konsekventen) er
:\mathbf A \rightarrow \mathbf B
og kan uttales som følger:
* «hvis A, så B,»
* «av A følger B,»
* «A er tilstrekkelig for B.»
*«B er nødvendig for A.»

**Implikasjon** (eller *materiell kondisjonal*) brukes til tider synonymt med subjunksjon, men begrepet er formelt sett kun forbeholdt *subjunksjoner som er sanne*.
Symbolet for implikasjon er «\Rightarrow» mot subjunksjonens «\rightarrow».

Subjunksjon er *ikke* kommutativ:
Hvis A følger av B (A → B), er det en feilslutning å anta at også B følger av A (A ← B; konvers subjunksjon).
Derfor er det viktig å skille mellom «hvis A, så B» (subjunksjon) og det kommutative bisubjunksjonen «*hvis og bare hvis* A, så B».
Et eksempel kan illustrere dette: Utsagnet «hvis solen skinner, er det varmt» impliserer ikke «hvis det er varmt, skinner solen».
(Det kan også være varmt fordi jeg har fyrt i peisen.)

Videre er subjunksjoner alltid sanne hvis premissen er falsk:
Utsagnet «hvis solen skinner, er det varmt» kan ikke motbevises når solen *ikke* skinner.
Hvis solen ikke skinner, følger det ikke at det må være kaldt.
Derimot gjelder «hvis det ikke varmt, så skinner ikke solen», eller symbolsk:
:(\mathbf A \rightarrow \mathbf{B}) \Leftrightarrow (\neg \mathbf B \rightarrow \neg \mathbf{A}).

Subjunksjonen kan uttrykkes gjennom andre sannhetsfunksjoner:
* som «konklusjonen eller ikke premissen», (\mathbf A \rightarrow \mathbf{B}) \Leftrightarrow (\mathbf B \lor \neg \mathbf{A});
* gjennom eksklusjonen, (\mathbf A \rightarrow \mathbf{B}) \Leftrightarrow (\mathbf A \mid (\mathbf B \mid \mathbf{B})).

Det finnes to grunnleggende logisk gyldige slutningsformer for subjunksjonen. Den første kalles av filosofer *modus ponens* og sier at fra \mathbf A \rightarrow \mathbf B og \mathbf A kan man logiske slutte \mathbf B. Den andre kalles *modus tollens* og sier at fra \mathbf A \rightarrow \mathbf B og \neg \mathbf B kan man logisk slutte \neg \mathbf A.

## Se også
* Subsumpsjon
→

**→** kan vise til:

*Subjunksjon (logikk), sannhetsfunksjon i setningslogikken
*Pil (figur), grafisk symbol
Bisubjunksjon

**Bisubjunksjon** (også *ekvijunksjon*, *ekvivalens* eller *biimplikasjon*) er en sannhetsfunksjon i setningslogikken (latin *bis* = «to ganger», *sub* = «under», *aequus* = «lik», *junctio* = *implicatio* = «forbindelse», *valere* = «å gjelde»).
Bisubjunksjonen av to utsagn er sann **hvis og bare hvis** *begge* eller *ingen* av disse utsagnene er sanne.
Den symbolske skrivemåten for bisubjunksjonen av to utsagn **A** og **B** er
:\mathbf A \leftrightarrow \mathbf B
og kan uttales som følger:
* «hvis og bare hvis A, så B,»
* «om og bare om A, så B,»
* «av A følger B og vice versa,»
* «A er tilstrekkelig og nødvendig for B.»
I noen programmeringsspråk eller andre sammenhenger der særtegn ikke kan brukes, skrives også «XNOR» eller likhetstegn («=») istedenfor «↔».
«XNOR» er avledet av det engelske uttrykket *exclusive nor* (i og med at bisubjunksjonen er negasjonen av en «eksklusiv eller»).

**Ekvivalens** brukes til tider synonymt med bisubjunksjon, men begrepet er formelt sett kun forbeholdt *bisubjunksjoner som er sanne*.
Symbolet for ekvivalens er «\Leftrightarrow» eller «≡» mot bisubjunksjonens «\leftrightarrow» og «=».

Av og til omskrives også A ↔ B som «hviss A, så B» (til dels «omm A, så B»).
Skrivemåten «hviss» følger det engelske forbildet *iff* (for *if and only if*), men bør brukes med forsiktighet, siden det lett kan forveksles med «hvis», som har en annen betydning:
Forskjellen mellom biimplikasjonen («hviss») og implikasjonen («hvis») er at den sistnevnte også er sann hvis bare konklusjonen er sann, men ikke premissen.
I motsetning til implikasjonen er derfor biimplikasjonen kommutativ: «hvis og bare hvis A, så B» er ekvivalent med «hvis og bare hvis B, så A», eller symbolsk:
:(\mathbf A \leftrightarrow \mathbf{B}) \Leftrightarrow (\mathbf B \leftrightarrow \mathbf{A}).

Legg merke til at «\leftrightarrow» og «\Leftrightarrow» nettopp ble brukt til å uttrykke ulike ting:
Det sistnevnte symbolet betegnet en *sann ekvivalens* mellom to utsagn.
De to *enkeltutsagnene* kan derimot godt være falske, derfor brukes «↔» i disse.

Den eksklusive disjunksjonen kan uttrykkes gjennom andre sannhetsfunksjoner:
* som «hvis A, så B, og hvis B, så A», (\mathbf A \leftrightarrow \mathbf{B}) \Leftrightarrow ((\mathbf A \rightarrow \mathbf{B}) \land (\mathbf B \rightarrow \mathbf{A}));
* som negasjon av en eksklusiv disjunksjon, (\mathbf A \leftrightarrow \mathbf{B}) \Leftrightarrow \neg (\mathbf A  \mathbf{B}).
Ekvivalens

**Ekvivalens** betyr *likeverdighet* (av latin *aequus* = «lik» og *valere* = «å gjelde») og kan ha en rekke spesielle betydninger:

* Bisubjunksjon (logikk)
* Ekvivalensprinsippet (fysikk)
* Ekvivalens (kjemi)
* Ekvivalens (matematikk)
* Ekvivalens (oversetting)
Abjunksjon

**Abjunksjon** er en sannhetsfunksjon i setningslogikken (latin *ab* = «fra», *junctio* = «forbindelse»).
Abjunksjonen av to utsagn **A** og **B** er sann hvis og bare hvis det første, men ikke det andre av utsagnet er sant.
Den uttales som «A, men ikke B.»
Abjunksjonen kan uttrykkes gjennom ''og'' og ''ikke'':
:\mathbf A \land \neg \mathbf B.

Abjunksjon er ikke kommutativ: «A, men ikke B» er altså *ikke* ekvivalent med den **konverse abjunksjonen** «ikke A, men B».
Olympus

**Olympus Corporation** er et japansk teknologiselskap som spesialiserer seg på optikk, elektronikk og finmekanikk. Selskapet ble stiftet i oktober 1919, og i juni 2011 hadde det ca. 
 ansatte.

## Historie
Olympus ble startet i Japan i 1919 under navnet Takachiho Seisakusho. Selskapet hadde ett mål: å produsere Japans første mikroskop. På bare ett år greide det å gjennomføre dette målet, og i 1921 hadde det allerede begynt å bruke Olympus som navn. I 1935 hadde det åpnet et forskningssenter for optikk som var i verdensklasse, og i 1950 bygget de verdens første gastrokamera.

## Referanser