open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Longchuan (Dehong)

**Longchuan** (kinesisk: 陇川县; pinyin: * Lǒngchuān Xiàn*) er et fylke i provinsen Yunnan i Folkerepublikken Kina. Det ligger i det autonome prefektur Dehong.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Administrative enheter
**Storkommunene** Zhangfeng 章凤镇, Longba 陇把镇, Jinghan 景罕镇, Chengzi 城子镇

**Kommunene** 
Husa (for achangfolket) 户撒阿昌族乡, Huguo 护国乡, Qingping 清平乡, Wangzishu 王子树乡, Mengyue 勐约乡

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Longchuan

**Longchuan** kan være:

* Fylket Longchuan (龙川) i provinsen Guangdong i Folkerepublikken Kina;
* Fylket Longchuan (陇川) i provinsen Yunnan i Kina.
Yilan

**Yilan** kan være:

* Fylket Yilan (依兰) i den subprovinsielle by Harbin i provinsen Heilongjiang i Folkerepublikken Kina ;
* Fylket Yilan (宜蘭) i Taiwan.
Nan (Yiyang)

**Nan** (kinesisk: 南县; pinyin: * Nán Xiàn*) er et fylke i provinsen Hunan i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Yiyang.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Infoside
Fuyuan

**Fuyuan** kan være:

* Fylket Fuyuan (抚远) i provinsen Heilongjiang i Folkerepublikken Kina ;
* Fylket Fuyuan (富源) i provinsen Yunnan i Folkerepublikken Kina.
Huilai

**Huilai** (kinesisk: 惠来县; pinyin: * Huìlái Xiàn*) er et fylke i provinsen Guangdong i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Jieyang.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

Språket teochew, et minnanspråk, har hjemstavn i denne delen av Kina.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Infoside
Qingxin

**Qingxin** (kinesisk: 清新县; pinyin: * Qīngxīn Xiàn*) er et fylke i den kinesiske provinsen Guangdong. Det ligger i byprefekturet Qingyuan.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Samferdsel
Kinas riksvei 107 fører gjennom området. Den løper fra Beijing til Shenzhen (rett ved Hongkong, og er på sin vei innom provinshovedstedene Shijiazhuang, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Guangzhou.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Xinfeng

**Xinfeng** kan være:

* Fylket Xinfeng (新丰) i provinsen Guangdong i Folkerepublikken Kina;
* Fylket Xinfeng (信丰) i provinsen Jiangxi i Kina.
Fuyuan (Jiamusi)

**Fuyuan** (kinesisk: 抚远县; pinyin: * Fǔyuǎn Xiàn*) er et fylke i provinsen Heilongjiang i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Jiamusi.

Befolkningen var på ca  innbyggere i 2010, opp fra  innbyggere i 1999.

Øst i fylket, der elven Heilongjiang og Ussuri møtes, ligger øya Heixiazi Dao. Den vestlige delen av denne øya ble i oktober 2008 tilerkjent Kina og gitt tilbake av Russland.

## Kulturminner
Mangjitazhans gamle by (*Mangjitazhan gucheng*, 莽吉塔站故城) fra Mingdynastiets tid ble i 2006 tilføyd Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner. 

## Administrative enheter
**Storkommuner:**
* Fuyuan (抚远镇); Hanconggou (寒葱沟镇); Nongqiao (浓桥镇); Zhuaji (抓吉镇);
**Kommuner:**
* Tongjiang (通江乡); Nongjiang (浓江乡); Haiqing (海青乡); Bielahong (别拉洪乡); Yanan (鸭南乡).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Zijin

**Zijin** (kinesisk: 紫金县; pinyin: * Zǐjīn Xiàn*) er et fylke i provinsen Guangdong i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Heyuan.

Fylket hadde en befolkning på  i 1999.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Infoside
Dejiang

** Dejiang** (kinesisk: 德江县; pinyin: * Déjiāng Xiàn*) er et fylke i provinsen Guizhou i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Tongren.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Samferdsel
Kinas riksvei 326 løper gjennom området. Den begynner i  Xiushan i Chongqing og går mot provinsen Guizhou, og ender i Hekou i Yunnan, ved grensen til Vietnam og den vietnamesiske byen Lao Cai.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside  
*  Informasjonsside
Ersfjorden (Tromsø)

**Ersfjorden** er en fjord på Kvaløya i Tromsø kommune i Troms. Den er 12,5&nbsp;km lang, og begynner på vestsida av Kvaløya, hvor Håjafjorden og Sessøyfjorden møtes. Nord for innløpet ligger fjellet Skamtinden (884 moh.), og fjorden omkranses på begge sider av høye fjell som stuper rett i fjorden. Innerst i fjorden ligger tettstedet Ersfjordbotn, og her munner også Ersfjordelva ut i fjorden. Ved Ersfjordbotn er Ersfjorden skilt fra Kaldfjorden med et smalt eid, bare 800 meter bredt og rundt 45 meter høyt.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Zhuzhou (Zhuzhou)

**Zhuzhou** (kinesisk: 株洲县; pinyin: * Zhūzhōu Xiàn*) er et fylke i provinsen Hunan i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Zhuzhou.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Referanser
Tangyuan

**Tangyuan** (kinesisk: 汤原县; pinyin: * Tāngyuán Xiàn*) er et fylke i provinsen Heilongjiang i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Jiamusi.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Kulturminner
Taowenwanhufu-funnstedet (*Taowenwanhu fu gucheng*, 桃温万户府故城) fra Yuan-dynastiets tid ble i 2006 oppført på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Schwäbische Alb

**Schwäbische Alb** er et platå i Baden-Württemberg i Tyskland som strekker seg 220 km fra sørvest til nordøst og er 40 til 70 km bredt. Fjellkjeden er oppkalt etter regionen Schwaben.

Schwäbische Alb grenser til Donau i sør og de øvre delene av Neckar i nord. I sørvest stiger de opp mot de høyere fjellene i Schwarzwald. Det høyeste fjellet i Schwabisk Alb er Lemberg på 1&nbsp;015 meter over havet. Det høye platået heller sakte mot øst. Vestkanten er en bratt klippe (kalt Albtrauf eller Albanstieg), som stiger opp 400 meter og er dekket av skog. 

Navnet Schwäbische Alb benyttes av og til om det industrielle området som ligger rundt fjellkjeden, og for mange innbyggere er fjellkjeden en populær plass for rekreasjon. 

## Geologi
Schwäbische Alb består stort sett av kalkstein som dannet havbunnen i juratiden. For 50 millioner år siden trakk havet seg tilbake. Siden kalkstein løser seg opp i vann, forsvinner regnvann ned i sprekker og danner underjordiske elver som renner gjennom store grottesystemer før de kommer opp av bakken. Det er nesten ingen elver, innsjøer eller andre former for overflatevann i Schwabisk Alb. 

Regn og andre værsituasjoner løser sakte, men sikkert opp hele fjellkjeden. Hvert år blir den omtrent 5 cm kortere. For noen millioner år siden strakk kjeden seg helt til det som i dag er Stuttgart. Enkelte steder var kalksteinen mer robust og det utviklet seg derfor små fjell i fjellkjeden. Flere steder finnes grotter, og mange av disse er populære turiststeder. Det er flere typer grotter, fra tørre dryppsteinshuler til grotter det er mulig å komme inn i med båt. Enkelte steder der vannet kommer ut igjen av fjellet finnes flotte utspring, som for eksempel Blautopf, en kilde til en av sideelvene til Donau. På grunn av den porøse kalksteinen forsvinner nesten Donau nær Immendingen (i 1911, 1921, 1928 og 1943 forsvant den helt), og dukker opp et par kilometer lenger nede. Det meste av vannet som forsvinner fra Donau dukker opp igjen nær Aachtopf, som er en kilde til en sideelv til Rhinen.

## Landskap

Området er stort sett åslendt, og i øst stort sett flatt. Åsene er ofte dekket av små skoger med små sletter og små landsbyer innimellom.

## Byer
Schwäbische Alb er ikke særlig tett befolket (sammenlignet med andre områder i Tyskland). Flere storbyer ligger nær området, og disse regnes i noen tilfeller som en del av det. 

* Reutlingen («porten» til Schwabisk Alb)
* Sigmaringen
* Albstadt
* Münsingen
* Tübingen
* Göppingen 
* Ulm
* Rottweil (den eldste byen i Baden-Württemberg)
* Balingen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Turistside
* Liste over grotter og andre steder
* Fossile funn i området
* Slottet Hohenzollern
Luhe (Shanwei)

**Luhe** (kinesisk: 陆河县; pinyin: * Lùhé Xiàn*) er et fylke i den kinesiske provinsen Guangdong. Det ligger i byprefekturet Shanwei.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Kaldfjorden (Tromsø)

**Kaldfjorden** (nordsamisk: **) er en fjord på Kvaløya i Tromsø kommune i Troms. Fjorden er 16 kilometer lang. Den begynner i den østre enden av Vengsøyfjorden, like sørøst for Vengsøya, mellom Klubbeneset i nord og Røsnes i sør.

Like innenfor innløpet går de korte fjordarmene Skulsfjorden og Lyfjorden mot øst. Fjorden fortsetter sørover i mesteparten av sin lengde, til den brått svinger rett østover det siste stykket før fjordbotnen. Innenfor Lyfjorden er det relativt lite bebyggelse langs fjordsidene før en kommer til den indre delen av fjorden. Ved Kjosen innerst i fjordbotnen ligger tettstedet Kaldfjorden, med bebyggelse et par kilometer utover langs begge sider av fjorden. Ved Kremmarvika på vestsida er det bare en knapp kilometer over et Ersfjordeidet til Ersfjordbotn og Ersfjorden. Ved Kaldfjorden er det også bare en kilometer over et annet eid, Korteidet eller Kaldfjordeidet, til Eidkjosen ved Sandnessundet vest for Tromsøya og Tromsø.  

Fylkesvei 862 går langs den innerste delen av fjorden, fra Kaldfjorden til Henrikvika. Fra Henrikvika går Fv57 ut langs vestsiden av fjorden. Til Lyfjorden og Skulsfjorden i nord går fylkesvei 58, med fergeforbindelse fra Sommargamneset på sørsida av Skulsfjorden til Vengsøya.

Det samiske navnet Gallavuonna (ev. Gallavuotna) betyr «Kallfjorden», og viser altså da til begrepet «kall» (gammel mann) heller enn fjordens temperatur. Det spekuleres i om det norske navnet også egentlig er «Kallfjorden» - da dette er likelydende med «Kaldfjorden» kan kartografene rett og slett ha skrevet det ned feil.

## Referanser
Dongyuan (Heyuan)

**Dongyuan** (kinesisk: 东源县; pinyin: * Dōngyuán Xiàn*) er et fylke i provinsen Guangdong i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Heyuan.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Økonomi og samferdsel
I dette fylket ligger Xinfengjiang vannkraftverk i elva Xinfeng Jiang.

Kinas riksvei 205 passerer gjennom området. Den begynner i Shanhaiguan i Hebei og ender opp sør i  Shenzhen i provinsen Guangdong. Underveis er den innom blant annet Tangshan, Tianjin, Zibo, Huai'an, Nanjing, Wuhu, Sanming, Heyuan og Huizhou.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Keshan

**Keshan** (kinesisk: 克山县; pinyin: * Kèshān Xiàn*) er et fylke i provinsen Heilongjiang i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Qiqihar.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

Fylkets navn er etter den utdødde vulkanen *Erkeshan*, som ligger her. 

## Sykdom
Fylket har gitt navn til Keshan-syke, en form for selenmangel. Sykdommen er nemlig kjent ikke minst fra områder i Kina som er fattig på selen i jordsmonnet. 

## Referanser
Ersfjorden (Senja)

**Ersfjorden** er en fjord på nordsiden av øya Senja i Senja kommune i Troms. Fjorden er syv kilometer lang. Den begynner mellom Oksneset i nordøst og Sporra i sørvest, og går i sørøstlig retning inn til bygda Ersfjord, innerst i fjordbotnen.

Fra sørsiden av fjorden går fjordarmen Steinfjorden. Ersfjorden er omgitt av høye, bratte og spisse fjell, hvor de høyeste når opp til rundt 800&nbsp;meter over havet. Blant fjellene er de karakteristiske Okshornan, også kalt *Djevelens tanngard*. Ersfjorden har småbåthavn og er kjent for sin flotte sandstrand.

Fylkesvei 862 går langs den innerste delen av fjorden.

## Referanser
Kedong

**Kedong** (kinesisk: 克东县; pinyin: * Kèdōng Xiàn*) er et fylke i provinsen Heilongjiang i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Qiqihar.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Kulturminner
Den gamle by Puyulu (*Puyulu gucheng yizhi*, 蒲与路故城遗址) ble i 1988 oppført på listen over kulturminner i Folkerepublikken Kina.

## Administrative enheter
***Storkommunene** Kedong, Yugang, Baoquan, Qianfeng.
***Kommunene** Jincheng, Runjin, Changsheng.

## Samferdsel
Kinas riksvei 202 løper gjennom området. Den begynner i Heihe i provinsen Heilongjiang, passerer gjennom Harbin og Shenyang, og ender i Dalian ved Gulehavet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Lokalregjeringens hjemmeside  
* Site of Puyulu Ancient City
Steinfjorden (Senja)

**Steinfjorden** er en fjordarm av Ersfjorden på øya Senja i Senja kommune i Troms. Fjorden er cirka fire&nbsp;kilometer lang. Den starter mellom Strandby i vest og Tungeneset i øst og går i sørøstlig retning inn til bygda Steinfjord i fjordbunnen. Fjorden er omgitt av høye fjell, blant andre Luttind på 759&nbsp;meter over havet.

Midt i fjorden ligger Høybøen lykt. Fylkesvei 862 går langs østsiden av fjorden.

## Referanser
Yingjiang (Dehong)

**Yingjiang** (kinesisk: 盈江县; pinyin: * Yíngjiāng Xiàn*) er et fylke i provinsen Yunnan i Folkerepublikken Kina. Det ligger i det autonome prefektur Dehong, og grenser i vest til Burma.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Kulturminner
Yunyanpagoden (*Yunyan ta*, 允燕塔) ble i 2006 oppført på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner.

## Administrative enheter
**Storkommunene** Pingyuan 平原镇, Jiucheng 旧城镇, Nabang 那邦镇, Nongzhang 弄璋镇, Zhanxi 盏西镇, Kachang 卡场镇, Xima 昔马镇, Taiping 太平镇

**Kommunene** 
Xincheng 新城乡, Yousongling 油松岭乡, Mangzhang 芒章乡, Zhina 支那乡, Mengnong 勐弄乡, Tongbiguan 铜壁关乡, Sudian (for lisuene) 苏典傈僳族乡

## Jordskjelv
Fylket ligger i et jordskjelvområde. Det ble rammet av et middels stort jordskjelv men den styrke på 5,8 momentmagnituder den 10. mars 2011. Det krevde 25 dødsofre, og et stort antall skadede. Om lag 127&nbsp;100 innbyggere måtte evakueres etter skjelvet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside 
* Yunyan Pagoda
* Yunyan ta
Huitong

**Huitong** (kinesisk: 会同县; pinyin: * Huìtōng Xiàn*) er et fylke i provinsen Hunan i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Huaihua.

Fylket hadde  innbyggere i 1999.

## Kulturminner
Den tradisjonelle arkitekturen i landsbyen Gaoyi (*Gaoyi cun gu jianzhuqun*, 高椅村古建筑群) ble i 2006 oppført på listen over kulturminner i Folkerepublikken Kina.

## Samferdsel
Kinas riksvei 209 løper gjennom området. Den begynner i Hohhot i Indre Mongolia, krysser gjennom provinsene Shanxi, Henan, Hubei, Hunan og ender i havnebyen Beihai i Guangxi.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Dongkou

**Dongkou** (kinesisk: 洞口县; pinyin: * Dòngkǒu Xiàn*) er et fylke i provinsen Hunan i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Shaoyang.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Samferdsel
Kinas riksvei 320 går gjennom området. Den begynner i Shanghai og løper sørvestover til grensen mellom provinsen Yunnan og Burma. Underveis er den innom blant annet Hangzhou, Nanchang, Guiyang, Kunming og Dali.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Jixian

**Jixian** (kinesisk: 集贤县; pinyin: * Jíxián Xiàn*) er et fylke i provinsen Heilongjiang i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Shuangyashan.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Samferdsel
Kinas riksvei 209 løper gjennom området. Den begynner i Hohhot i Indre Mongolia, krysser gjennom provinsene Shanxi, Henan, Hubei, Hunan og ender opp i havnebyen Beihai i Guangxi.

Kinas riksvei 221 løper gjennom området. Den begynner i Harbin og løper til Tongjiang, begge i Heilongjiang.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Shuangpai

**Shuangpai** (kinesisk: 双牌县; pinyin: * Shuāngpái Xiàn*) er et fylke i provinsen Hunan i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Yongzhou.

Befolkningen talte  i 1999.

## Samferdsel
Kinas riksvei 207 løper gjennom fylket. Denne viktige trafikkåren begynner i Xilinhot i Indre Mongolia nær grensen til Mongolia, løper sørover og ender i Hai'an, en by som ligger i Xuwen fylke sør på Leizhouhalvøya i provinsen Guangdong.

## Referanser

## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Linkou

** Linkou** (kinesisk: 林口县; pinyin: * Línkǒu Xiàn*) er et fylke i provinsen Heilongjiang i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Mudanjiang.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Samferdsel
Kinas riksvei 201 fører gjennom området. Den begynner i Hegang i provinsen Heilongjiang og fører via blant annet Mudanjiang og Dandong sør til Liaodonghalvøya til Lüshunkou/Dalian.

## Referanser
Dongning

:*Dongning kan også sikte til [[kongedømmet Tungning]] (Dongning i pinyin) på Taiwan 1661-1683.*
**Dongning** (kinesisk: 东宁县; pinyin: * Dōngníng Xiàn*) er et fylke i provinsen Heilongjiang i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Mudanjiang.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Kulturminner
Wupaishan (*Wupai shan chengzhi*, 五排山城址), en by fra De stridende rikers tid og frem til Handynastiets tid, samt de japanske invasjonsstyrkers befestning Dongning (*Qin Hua Rijun dongbei yaosai*, 侵华日军东北要塞) ble i 2006 oppført på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Pris- og rasjoneringspolitiet

**Pris- og rasjoneringspolitiet**, oftest bare **prispolitiet**, var et eget politi opprettet under Tysklands okkupasjon av Norge fra 1941 til 1945 for å kontrollere priser. Prispolitiet var organisert i 37 politidistrikter ledet av hver sin prispolitifullmektig og etter hvert pris- og rasjoneringsinspektør, som frem til 1942 formelt var underlagt fylkesmennene.

Prispolitiets viktigste oppgave var å kontrollere at detaljistene overholdt prisforskrifter og småprodusenter sin leveranseplikt for blant annet å begrense utbredelsen av svartebørsen. Overholdelse av rasjoneringsbestemmelsene skulle også kontrolleres av prispolitiet. Industrien og grossistene ble kontrollert av Forsyningsdepartementets kontrollører. De kommunale pris- eller forsyningsnevndene lå under Forsyningsdepartementet, men fikk veiledning fra prispolitiet.

Prispolitiet ble behandlet som mindre politisk viktig av okkupasjonsmyndighetene. Prispolitiet mottok sine viktigste instrukser fra Prisdirektoratet og Rasjoneringsdirektoratet, ikke fra Justisdepartementet. De fleste ansatte i prispolitiet, rundt 80 prosent i 1942, var ikke NS-medlemmer, og få ble avskjediget av politiske grunner.

I 1947 ble prispolitiet erstattet av Statens pris- og rasjoneringsinspeksjon. Kontrolloppgavene er senere overført til Konkurransetilsynet, etablert i 1994.

## Referanser
Wuhua

**Wuhua** kan være:

* Fylket Wuhua (五华) i provinsen Guangdong i Folkerepublikken Kina ;
* Distriktet Wuhua (五华) i provinsen Yunnan i Folkerepublikken Kina.
Xinhua (Loudi)

**Xinhua** (kinesisk: 新化县; pinyin: * Xīnhuà Xiàn*) er et fylke i provinsen Hunan i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Loudi.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Norsk misjon
Det norske misjonsselskap etablerte misjonsmark i provinsen Hunan i 1902, og en av misjonsstasjonene ble etablert i Xinhua i 1906. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Wuhua (Meizhou)

**Wuhua** (kinesisk: 五华县; pinyin: * Wǔhuá Xiàn*) er et fylke i den kinesiske provinsen Guangdong. Det ligger i byprefekturet Meizhou.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Chaling

**Chaling** (kinesisk: 茶陵县; pinyin: * Chálíng Xiàn*) er et fylke i provinsen Hunan i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Zhuzhou. Administrativt sentrum er storkommunen Chengguan (城关镇).

Fylket er bygget opp av tretten storkommuner og ni kommuner. Befolkningen var på  innbyggere i 1999 og Chalings areal er 2.507 km².

## Samferdsel
Kinas riksvei 106 går gjennom området. Den løper fra Beijing og er innom blant annet Hengshui, Kaifeng, Ezhou og Shaoguan på sin vei ned til Guangzhou i Sørkina.  

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Ningyuan

**Ningyuan** (kinesisk: 宁远县; pinyin: * Nīngyuǎn Xiàn*) er et fylke i provinsen Hunan i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Yongzhou.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Kulturminner
Konfuciustempelet i Ningyuan (*Ningyuan wenmiao*, 宁远文庙) og Shun-tempelet (*Shun di miao yizhi*, 舜帝庙遗址) står på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Lokalregjeringens hjemmeside 
* Shun di miao 
* Jiu Yi (Ningyuan)
Kjosen

**Kjosen** kan vise til:

*Kjosen (Drangedal) – ei grend i Drangedal kommune i Telemark
*Kjosen (Lyngen) – ei bygd i Lyngen kommune i Troms fylke
*Kjosen (Tromsø) – et tettsted i Tromsø kommune
*Kjosen (Ullsfjord) – en fjord i Troms fylke
Tan Yuling

**Tan Yuling** (kinesisk: 谭玉龄, født 1920 i Beijing i Kina, død 14. august 1942 i Xinjing i Mandsjukuo) var en av konkubinene til keiseren av Mandsjukuo, Puyi. 

## Virke og død
Yuling var mandsju av Tatalaklanen, datter av en bannermann i Beijing. Hun endret sitt navn ved å ta det vanlige kinesiske slektsnavnet Tan (谭). Dette skyldtes at det etter Xinhairevolusjonen i 1911 hadde gjort seg gjeldende en sterk antimandsjuisk stemning i Kina. I 1927, i syvårsalderen, ble hun sendt til det som var igjen av Qing-hoffet. Hun ble med da japanerne organiserte marionettstaten Mandsjukuo i 1932.  

Den 6. april 1937 ble hun utvalgt av Puyi til keiserlig konkubine, og fikk tittelen *keiserlig konkubine Xiang* (祥貴人), noe som betød at hun var konsort av femte grad. 

Hun døde seks år senere, etter at hun var blitt behandlet for tyfoidfeber. Hun ble bare 22 år gammel. Puyi oppfattet dødsfallet som mistenkelig, ettersom det fulgte kort etter at en japansk lege hadde gitt henne en injeksjon. Tan Yuling var kjent for å ha vært forarget over japanernes dominans over keiseren, og Puyi kom under press fra den japanske Kwantunghæren for å velge en japansk kvinne for å innta Tan Yulings plass.

## Ettermæle
Etter sin død fikk Ta Yuling pusthumt rangen *Gui-Fei* som betyr «edle konkubine» (konsort av annen grad) og ble tildelt navnet *Ming-Xian* (明賢).

I 2004 gav det keiserlige Qing-husets etterkommere henne den ytterligere utmerkelse ved å elevere henne til rangen *Huang-Gui-Fei*, «keiserlig edel konkubine» (皇貴妃) (konsort av første grad).

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* Emperor Xuantong
Bergsfjorden

**Bergsfjorden** kan vise til:

*Bergsfjorden (Senja) – en fjord på Senja i Troms
*Bergsfjorden (Loppa) – en fjord i Loppa kommune i Finnmark
Hua Mulan

**Hua Mulan** (kinesisk: 花木蘭, pinyin: *Huā Mùlán*) er heltinnen i et gammelt kinesisk folkedikt som antas å ha oppstått mellom 420 og 589 e.Kr. og ble nedtegnet skriftlig noen århundrer senere.

Heltinnen er jenta Mulan, som kom fra et godt hjem. Hun skal ha levd på 400-tallet. Hun skal ha kledt seg som mann for å kunne dra i felten i farens sted. Av de tidligste kilder til balladen om Mulan fremgår det antagelig at den historiske person som ligger til grunn for fortellingen levde under det nordlige Wei-dynastiets tid (386–534). I en annen versjon av legenden er Mulan imidlertid konkubine for keiseren Yang (regj. 604–617).

*Mu-lan* betyr magnolia.

## Film

I 1998 hadde tegnefilmen ''Mulan'' premiere. Den var produsert av Walt Disney Company og basert på det kinesiske heltediktet om Hua Mulan, men tar seg en del kunstneriske friheter.

## I litteraturen
Hua Mulan figurerer i boken *[[Wu Shuang Pu]]* (無雙 譜, *Oversikt over Uforlignelige Helter*) av maleren og forfatteren Jin Guliang; den første utgaven av denne boken ble trykt i 1694.

### Synopsis av "Balladen om Mulan"
Mulan sukker ved vevstolen sin. Khagan mobiliserer militæret, og hennes far blir nevnt i hver innkallelsesmelding fra keiseren. Hennes far er gammel og hennes yngre bror er bare et barn, så hun bestemmer seg for å ta farens plass. Hun kjøper en flott hest fra det østlige markedet, sal og stigbøyle fra det vestlige markedet, tøyle og tømmer fra det sørlige markedet, og en lang pisk fra det nordlige markedet.

Hun tar farvel med foreldrene sine om morgenen og drar til det Svarte Fjellet, leirer seg ved Den Gule Elven om kvelden. Der kan hun ikke høre foreldrenes rop på grunn av de brusende vannene; bare lyden av barbariske ryttere i Yan-fjellene. Hun går frem til kamp som om hun flyr forbi fjellene. Lyden av vaktpostenes gong gjennomsyrer den kalde natteluften, og månen skinner i rustningen hennes. Hundre slag utkjempes, og generaler dør.

Etter den tiårige kampanjen vender de solide veteranene tilbake for å møte Keiser Khagan, Himmelens Sønn, som troner i det praktfulle palasset, og gir forfremmelser i rang og priser på hundretusener. Han spør Mulan hva hun ønsker seg. Mulan avslår den høye stillingen som shangshulang i den sentrale regjeringen og ber bare om en rask hest for å ta henne hjem.

Foreldrene hennes, etter å ha hørt om hennes tilbakekomst, ønsker henne velkommen utenfor hjembyen deres. Hennes eldre søster kler seg i fin kjole. Hennes yngre bror sliper kniven for svin og sauer. Mulan går tilbake til rommet sitt og skifter fra kappe til sine gamle klær. Hun grer håret sitt ved vinduet og, foran speilet, fester gyldne gule blomster. Kameratene hennes blir sjokkerte når de ser henne. I løpet av de 12 årene de tjenestegjorde sammen, innså de ikke at hun var en kvinne.

Som svar tilbyr Mulan en metafor: "Hannharer har tunge forpoter. Hunnharer skvetter gjerne med øynene. Men når de løper side om side nær bakken, hvem kan da se hvilken som er hann, og hvilken som er hunn?"

## Eksterne lenker
* Balladen om Mu-lan (kinesisk versjon, ved  Mi Fei)
* Balladen om Mu-lan (engelsk oversettelse)
Hvitveislundmåler

**Hvitveislundmåler** (*Mesotype didymata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Artens norske navn er ikke dekkende da den ikke synes å være knyttet til hvitveis. Den finnes over det meste av Norge nord til Troms.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 21 – 25&nbsp;mm), slank, mer eller mindre grålig måler. Den kan variere nokså mye i utseende, men kan lett kjennes på det to avlange, mørke flekkene i den ytre delen av forvingen. Hannen har fjærformede antenner. **Forvingen** er mer eller mindre grå, ofte grønnlig eller rødlig, med tre hvite tverrbånd. Noen ganger dominerer den hvite fargen. Det innerste tverrbåndet, nær roten, er ganske smalt, de to ytterste bredere. Like utenfor det ytterste tverrbåndet sitter det to avlange, brunsvarte flekker som ofte er sammenvokst innerst. Begge vingepar har en rekke av små, svarte flekker langs ytterkanten. **Bakvingen** er gråhvit. Larven er lang og slank og skiller seg slik fra de fleste andre artene i slekten *[[Perizoma]]*. Den er grågrønn på farge med korte, mørke børster.

## Levevis
Arten lever på myrer, heier og andre åpne områder. I motsetning til de fleste andre *[[Perizoma]]-*artene lever larven åpent på næringsplanten, ikke inne i frøkapslene, og den kan benytte en rekke forskjellige næringsplanter, dog sannsynligvis ikke hvitveis. Dette kan gi grunnlag for å regne denne arten (og noen andre) til en egen slekt, *[[Mesotype]].* Larven kan finnes blant annet på blåbær (*Vaccinium myrtillus*), vier (*Salix* spp.), røsslyng (*Calluna vulgaris*) og geitrams (*Chamerion angustifolium*). De voksne målerne flyr i juli – august, og arten overvintrer som egg.

## Utbredelse
Arten finnes i hele Europa, og i hele Norge bortsett fra Finnmark.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Perizoma didymata''
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Yangshan

**Yangshan** (kinesisk: 阳山县; pinyin: * Yángshān Xiàn*) er et fylke i den kinesiske provinsen Guangdong. Det ligger i byprefekturet Qingyuan.

Befolkningen var  i 1999.

## Samferdsel
Kinas riksvei 107 fører gjennom området. Den løper fra Beijing til Shenzhen (rett ved Hongkong, og går også innom provinshovedstedene Shijiazhuang, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Guangzhou.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Linjelundmåler

**Linjelundmåler** (*Perizoma parallelolineata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Den finnes nord til Nordland i Norge.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 23 – 26&nbsp;mm), slank, grå-brunlig måler. Den kjennes lett på at forvingene har to parallelle, nesten rette, brune tverrbånd. **Forvingen** er litt tilspisset, hvitgrå til lyst brunlig, met to parallelle, rette, lysbrune tverrbånd som er mørkt kantede på innersiden. Nær vingespissen er det en liten, rund, mørk flekk, i spissen en kort, mørk skråstrek. Begge vingepar har en rad små, svarte flekker langs ytterkanten. **Bakvingen** er gråhvit. Larven er lang og slank, blekgrønn med en smal, mørk stripe langs midten av ryggen. Den er tilsynelatende helt naken.

## Levevis
Arten lever i åpne områder, og larven kan finnes på en rekke forskjellige urter, blant andre maurer (*Galium* spp.), syrer (*[[Rumex]]* spp.) og løvetann (*Taraxacum* spp.). De voksne målerne flyr i august.

## Utbredelse
Arten finnes i Europa. I Norge er den funnet nord til den sørlige delen av Nordland.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Kongsfjorden (Berlevåg)

**Kongsfjorden** er en fjord på nordsida av Varangerhalvøya i Berlevåg kommune i Finnmark. Fjorden er 15 kilometer lang. Den har innløp mellom Nålneset i vest og Vestneset i øst, og går sørvestover til Austerbotn. Risfjorden er en liten fjordarm på vestsida av fjorden like sør for Nålneset. Like sør for Risfjorden ligger tettstedet Kongsfjord. Myrvoll er ei lita bygd på vestsida helt innerst i fjorden ved Vesterbotn.

Det ligger en rekke øyer og holmer i fjorden, blant annet Grønøya, Helløya, Kongsøya og Skarvholmen. Veidnesodden er et nes som strekker seg rundt 5&nbsp;km utover i fjorden fra vestsida. Den indre delen av fjorden blir kalt Straumen, som igjen deler seg i de to vågene Vesterbotn og Austerbotn. Innløpet til Straumen er et smalt sund. 

Fylkesvei 890 går langs vestsida av fjorden. Kongsfjordelva munner ut i Austerbotn.

## Referanser
Båtsfjorden

:*For Båtsfjorden på Sørøya, se [[Båtsfjorden (Sørøya)]].*
**Båtsfjorden** er en fjord på nordsiden av Varangerhalvøya i Båtsfjord kommune i Finnmark. Fjorden er 13 kilometer lang. Den har innløp mellom Seibåneset i vest og Rossmålen i øst, og går i sørlig, deretter sørvestlig retning inn til fjordbotnen.

Innerst i fjordbotnen ligger tettstedet Båtsfjord som er administrasjonssenter for Båtsfjord kommune. På østsiden ligger de mye besøkte hytte- og turområdene Skovika og Eikebergvika. På vestsiden ligger Skrovnesset med sin lykt og fugletitterskjul anlagt for å observere sjøfugler og ørner på andre siden av Olabukt.  

## Referanser
Kongsfjorden (andre betydninger)

**Kongsfjorden** kan vise til:

*Kongsfjorden (Berlevåg) – en fjord i Berlevåg kommune i Finnmark
*Kongsfjorden (Svalbard) – en fjord på Svalbard
Andreas Stabrun Smith

**Andreas Stabrun Smith** (født 1979) er en norsk sportskommentator og sportsjournalist. Han overtok som NRKs kommentator i skiskyting etter Kjell Kristian Rike, og var kringkasterens faste kommentaror i idretten til 2023.

Han har kommentert flere internasjonale fotballmesterskap for NRK, deriblant VM 2014, EM 2016, VM 2018 og EM 2021.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Andreas Stabrun Smith på MuckRack
EM i friidrett 1934 – 10 000 meter menn

Øvelsen **10 000 meter menn** ble arrangert ved EM i friidrett 1934 i Torino, Italia. 

Georg Braathe representerte Norge og kom på 4.-plass 
__NOTOC__
## Finalen

## Deltakelse

* (1)
* (1)
* (2)
* (1)
* (1)
* (2)
* (1)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Resultater
* Norske EM-deltakere
Aurelia Tizón

**Aurelia Tizón Erostarbe de Perón** (født 18. mars 1908, død 10. september 1938) var Argentianas tidligere president Juan Peróns første kone. De møttes i 1925 da hun jobbet som lærer og giftet seg 5. januar 1929. Hun døde ni år senere av livmorhalskreft, samme sykdom som Peróns andre kone, Eva Perón, døde av.

## Referanser
Sørfjorden (Bindal)

**Sørfjorden** er en fjord i Bindal kommune i Nordland og Nærøysund kommune i Trøndelag. 

Fjorden er 19 kilometer lang. Den begynner ved Terråk i Bindal og går derfra i sørvestlig retning. Ved bygda Breivika, som ligger på sørsiden av fjorden, smalner fjorden inn fra to til under en kilometers bredde. Ved Årsandøya går fjordarmen Kollbotnet mot sør. Her snur fjorden mot vest, og ved Djupvikvågen mot nordvest, før den ved Kvitnesodden igjen snur mot vest og smalner inn til noen få hundre meters bredde og fortsetter fram til fjordbotnen ved bygda Simle i Nærøy.

Fylkesvei 801 følger sørsiden av fjorden fra Terråk og går over Kollstraumen, innløpet til Kollbotnet, på Kollstraumen bru. Riksvei 801 slutter på andre siden av Kollstraumen, hvor den møter fylkesvei 17 som går videre mot vest langs sørsiden av fjorden. Ved Simlestraumen krysser Rv17 fjorden og går nordover, mens fjorden og fylkesgrensa mellom Nordland og Nord-Trøndelag går vestover til Simlebotn.

## Referanser
Alvdis

**Alvdis** er et norsk kvinnenavn med opprinnelse i det norrøne navnet *Alfdís* eller *Álfdís*, som er dannet av *alfr*, «alv», og *dis*, «kvinne, gudinne».

*Álfdís* er en islandsk form av navnet, og *Alfdis* er en svensk form.

## Utbredelse

|}

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Yrkespedagogikk

**Yrkespedagogikk** er et vidt begrep som omfatter pedagogisk aktivitet i form av undervisning, læring og utviklingsarbeid rettet mot yrkesfag i den videregående skolen og mot lærerutdanning og lærerarbeid til denne sektoren. Yrkespedagogikken har fotfeste i både arbeidslivspraksis og skolepraksis, ofte omtalt som det doble praksisbegrepet. Kjernen i det yrkespedagogiske fagområdet er yrkesdidaktikken som binder sammen yrkesfag i skolen, arbeidslivets mange yrker og læringsprosesser.

I Norge startet utdanning i yrkespedagogikk i 1947 som et ettårig studium ved Statens yrkeslærerskole. I 1967 ble studiet slått sammen med Statens Yrkeslærerkurs til Pedagogisk seminar for yrkeslærere og i 1978 ble hovedfag i yrkespedagogikk utviklet for å møte behovet for høyere utdanning på feltet.

## Mastergrad
Ved  studiereformen i 2003 ble hovedfaget endret til master i yrkespedagogikk. Høgskolen i Oslo og Akershus avdeling Kjeller har vært eneste studiested som tilbyr denne utdanningen, men fra 2011 er det etablert et mastergradsstudium i yrkesdidaktikk ved NTNU. Studiet gir 120 studiepoeng og er et samlingsbasert deltidsstudium over åtte semestere. Det undervises på norsk og det tas opp 43 studenter på hvert kull.

For å komme inn på studiet må man ha yrkesfaglærerutdanning eller profesjonsrettet bachelorutdanning med minst 60 studiepoeng grunnleggende + 20 studiepoeng fordypning i yrkespedagogikk. Også yrkesfaglærere med fagbrev og fire års praksis i faget pluss to års yrkesteoretisk utdanning og ettårig pedagogisk utdanning og ytterligere 20 studiepoeng fordypning i pedagogikk kan begynne på mastergradsstudiet.

## Eksterne lenker
* [Om mastergradsstudiet i yrkespedagogikk](https://web.archive.org/web/20120205073508/http://www.hioa.no/Studier/LU/Master/yrkespedagogikk/(language)/nor-NO)
Sørfjorden (Brønnøy)

**Sørfjorden** er en fjordarm av Velfjorden i Brønnøy kommune i Nordland. Fjorden er 10&nbsp;kilometer lang, og går fra innløpet ved Vandalsvika sørover til Høliaunet i botn av fjorden. På vestsiden av fjorden ligger bygda Seterlandet. Lenger inne blir fjorden betraktelig smalere, og ved Trongsundet krysser fylkesvei 76 fjorden via ei 50 meter lang bru. Fjorden fortsetter til Sjøforsen, som er avslutningen på det lakseførende Sausvassdraget.

## Referanser
Sørfjorden (Halsfjorden)

**Sørfjorden ** er en fjordarm av Halsfjorden lengst vest i Vefsn kommune i Nordland. Fjorden er 3,5&nbsp;kilometer lang. Den går fra vestsiden av Skipsneset sørover til den veiløse gården Sørfjorden. Øst for Skipsneset går Grytåfjorden mot sørøst.

## Referanser
Bjørnar

**Bjørnar** er et mannsnavn med opprinnelse i norrøne *bjǫrn*, «bjørn», og *harja<small>R</small>*, «kriger, hær».

## Utbredelse

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Bjørnar Andresen (1945–2004), norsk jazzmusiker
* Bjørnar Pedersen (f. 1962), norsk forfatter
* Bjørnar Valstad (f. 1967), norsk orienteringsløper
* Bjørnar Andersen (f. 1978), norsk hundekjører
* Bjørnar Moxnes (f. 1981), norsk politiker
* Bjørnar Holmvik (f. 1985), norsk fotballspiller

## Annen bruk av navnet
* Arna-Bjørnar Fotball, fotballag fra Arna
* Bjørnar Håndball, håndballklubb fra Arna.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Shag Rocks (Sør-Georgia)

**Shag Rocks** (dvs. *skarveklippene*, spansk: *Islas Aurora*) er seks små klipper ca. 200 km vest for Sør-Georgia og 1000 km øst for Falklandsøyene i Sør-Atlanteren. 16 km lenger sørøst ligger klippen **Black Rock** (*svart klippe*). Øyene er en del av det britiske oversjøiske territoriet Sør-Georgia og Sør-Sandwichøyene. Argentina gjør krav på mange øyer i området, inkludert Shag Rocks og Black Rock.

Shag Rocks ligger på sørgeorgiaryggen og dekker et areal på under 0,2 km². Høyeste punkt ligger på 75 moh og vanndybden er ca. 319 m. Gjennomsnittstemperaturen er -1.2°C, og det er sjelden over 15°C.

Klippene har ingen vesentlig vegetasjon. Dyrelivet består hovedsakelig av sørgeorgiaskarv, antarktishvalfugl og vandrealbatross.

Shag Rocks ble muligens oppdaget av Joseph de la Llana med skipet «Aurora» i 1762 og navngitt *Auroraøyene* etter skipet. Det er imidlertid mange som mener at det dreide seg om et synsbedrag, tilfeldigvis i nærheten av Shag Rocks. Klippene ble observert av den amerikanske selfangeren James Sheffield med skipet «Hersilia» i 1819 og gitt det nåværende navn. Den første ilandstigningen på klippene ble foretatt i 1956 da en argentinsk geolog ble senket ned fra et helikopter for å samle steinprøver.

## Eksterne lenker
* The Shag Rocks, South Atlantic Ocean, www.britlink.org
Cato

**Cato** (også skrevet **Kato**) er et mannsnavn med opprinnelse i latinske *catus*, «vis». Navnene har også andre opprinnelser, og brukes også som kvinnenavn.

## Etymologi
*Cato* har opprinnelse som et romersk etternavn og er dannet av latinske *catus*, «vis». **Cato** er også en nederlandsk kjæleform av kvinnenavnet *[[Catharina]]*.

*Kato* er en skandinavisk skrivemåte av *Cato*. *Kato* er også et ugandisk guttenavn som betyr «lillebror» eller «den andre av to tvillinger».

*Kató* er den islandske skrivemåten av navnet. *Kató* er også et ungarsk kvinnenavn dannet som en diminutiv av *[[Katalin]]*.

## Utbredelse
I Norge var både *Cato* og *Kato* mest brukt på 1970- og 1980-tallet. *Kato* har vært et populært jentenavn i Belgia på 2000-tallet.

*Cato* har norsk navnedag 27. mai.

|}

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Cato den eldre (234 f.Kr. – 149 f.Kr.), romersk statsmann
* Cato Wadel (1936 – 2011), norsk sosialantropolog
* Cato Sanden (1954 – 2005), norsk artist
* Cato Zahl Pedersen (f. 1959), norsk funksjonshemmet idrettsutøver
* Cato Jensen (f. 1974), norsk skuespiller
* Cato June (f. 1979), amerikansk utøver i amerikansk fotball
* Cato Schiøtz (født 26. juli 1948) er en profilert norsk høyesterettsadvokat.
* Kato Jahr (f. 1947), stabsrådgiver i Nesodden kommune frem til juli 2010.
Norges eneste stabsrådgiver.

## Annen bruk av navnet
* Ridder Kato, figur i *[[Mio, min Mio]]* av Astrid Lindgren
* Cato Salsa Experience, norsk rockeband
* Kato Air, norsk flyselskap som var i drift 1995–2008

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sørfjorden (Narvik og Hamarøy)

**Sørfjorden** (lulesamisk: *Slabávuodna*) er en fjordarm av Indre Tysfjorden, som ligger i Narvik og Hamarøy kommuner i Nordland. Fjorden strekker seg i overkant av to kilometer i sørøstlig retning fra innløpet mellom Hjellvikneset på østsiden og Jávrreneset på vestsiden.

Fjorden har en karakteristisk pollform med et trangt innløp, som er dypt i motsetning til i en poll, og en bredere indre del. Råvifjellet ligger på halvøyen i nordøst og Sørfjordfjellet strekker seg langs vestsiden. Flere elver har utløp i fjordbunnen med Tverrelva som den mest vannførende. Sørfjorden (*Slahpa*) er en avfolket grend mellom Sørfjordvatnan. Noen spredte gårder langs fjordbunnen nordøstover mot Bukta (*Bieggeluokta*). Anleggsvei fra Sørfjorden til Brynvatnet. 

Grenseleden (*Rádjebálges*) er en 62 kilometer lang tursti mellom Sørfjorden og Ritsem i Sverige som tidligere blitt brukt til både nærings- og handelsvei. Under andre verdenskrig ble den også brukt som flyktningerute.
 
## Se også
*Gihtsejiegŋa
*Sørfjord I kraftverk
*Sørfjord II kraftverk

## Referanser
Sørfjorden (Hasvik)

**Sørfjorden** (nordsamisk: *Meahkovuotna*) er en fjord på Stjernøya i Hasvik kommune i Finnmark. Fjorden er 4,5kilometer. Den har innløp mellom Roren i vest og Nordnes i øst, og går i sørøstlig retning til Nerdalen i fjordbotnen. Sørfjorden er den vestligste av en rekke fjorder på Stjernøya.

Det ligger flere isolerte bosetninger langs fjorden. 

## Referanser
Eli Krog

**Eli Krog** (født 20. mai 1891, død 23. mars 1970) var en  norsk utgiver og oversetter. Hun sto for den første oversettelsen av Doris Lessing til norsk (*Det synger i gresset*, 1952), som hun også fikk Bastianprisen for. Hun var en viktig pådriver for opprettelsen av Norsk Oversetterforening i 1948, og formann i samme forening fra 1950 til 1960.

Hun var datter av høyesterettsadvokat Ludvig Meyer, og gift med Helge Krog fra 1912 til 1947. Hun var dermed svigerdatter av Cecilie Thoresen, som døde året før. Sammen med sine to søsken Rolf og Karl er ble hun malt i 1892 av Edvard Munch i portrettet Ludvig Meyers barn.   

Erindringsboken *Lek med minner* (Aschehoug 1966) byr på skarpe nærbilder fra norsk åndsliv i mellomkrigstiden.

## Referanser



 



## Eksterne lenker

* Eli Krog  i Norsk Oversetterleksikon
Sørfjorden (Gildeskål)

**Sørfjorden** er en fjord i Gildeskål kommune i Nordland. Fjorden er 8,5&nbsp;kilometer lang. Den har innløp mellom Forstranda i vest og Hjellstad i øst, og går mot sørvest til Oterstranda i fjordbotnen. Omtrent midtveis inn i fjorden ligger bygda Sørfinnset på østsiden. Bygda ligger ytterst på et nes som skiller Sørfjorden og bukta Alten.

Fylkesvei 17 går langs sørsiden av fjorden. Ved Valle går riksvei 17 østover mot Sundsfjord, mens riksvei 838 fortsetter nordover langs østsiden av fjorden mot Inndyr.

## Referanser
Radio Gaga

**Radio Gaga** er en norsk tegneserie i stripeformat av tegnet av Flis (Øyvind Sagåsen).

Hovedpersonen Tobben er redaktør i lokalradioen Radio Gaga, hvor han prøver å holde orden på de øvrige medarbeiderne, noe han sjeldent lykkes med. Øvrige karakterer som jobber i Radio Gaga er den erkekonservative Rolf; den noe enfoldige Børre; Wo, som er serienes fornuftige alibi, samt Brita, som kombinerer vin og new-age i absurde blandingsforhold. I tillegg kommer Preben som eier radiostasjonen, samt Magne som fom. 2019 har overtatt jobben som redaktør. I tillegg kommer en rekke bikarakterer, som med sine svært forskjellige syn på verden, arbeidsforhold og livssituasjoner skaper absurde situasjoner.

Serien debuterte i 2001 i bladet *[[Bizarro (tegneserie)|Bizarro]],* som ble utgitt av Egmont Serieforlaget. Da dette bladet ble nedlagt gikk serien over i bladet *[[Ernie]]*, for til slutt å ende opp i bladet Pondus. Fra 1. februar 2019 kom serien som eget blad, med 9 utgivelser første året. Fra 2020 utkommer Radio Gaga med 10 utgivelser pr. år. Serien er også å finne i flere norske aviser (Aftenposten, Nordlys), samt en rekke mindre publikasjoner.

## Utgivelser
### Radio Gaga-album

*2005: *Stille før sending*
*2008: *På hodet ut i eteren*
*2009: *På en helt annen frekvens*
*2011: *Direkte Galskap*
*2012: *Ekstrasending!*
*2014: *Reiseradio*
*2015: *Ånder i eteren*
*2016: *Under julebordet [[Julehefte|(Julehefte]])*
*2018: *Tannfe i trøbbel*
*2019: *Første sending*
*2019: *En julefortelling (julehefte)*
*2020: *Juleønsket (julehefte)*
*2021: *Andre sending*
*2021: *Flat tango med døden - Halloween 2021*
*2025: *Siste sending*

### Radio Gaga-bøker
* 2013: *Den Store Radio Gaga Bok-boka!*
*2016: *Utvidet Sendeflate*
*2019: *Over til DAB*
*2020: *Omrockering*
*2021: *Du er på lufta*
## Eksterne lenker
* Radio Gagas hjemmesider
* Radio Gagas Facebooksider
* Radio Gaga-appen .
Sørfjorden (Gamvik)

**Sørfjorden** er en fjordarm av Mehamnfjorden i Gamvik kommune i Finnmark. Fjorden ligger på vestsida av Mehamn og er 1,4&nbsp;kilometer lang. Den har innløp mellom Steinfjordneset i vest og Vardholmen i øst, og går mot sør til bunnen av fjorden. Mehamn lufthavn ligger på østsiden av den indre del av fjorden.

## Referanser
Trollbærmåler

**Trollbærmåler** (*Baptria tibiale*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Denne karakteristiske, svarte og hvite arten er ganske sjelden og knyttet til rik, fuktig gran- eller blandingsskog der det vokser trollbær. Den er en typisk art for nordiske skoger og er avbildet i logoen til Finlands lepidopterologiske selskap, foreningen for sommerfuglinteresserte i Finland. I Norge er den bare funnet på tre lokaliteter og er regnet som *Kritisk truet* (CR) i Norsk rødliste for arter.
## Utseende
En middelsstor (vingespenn 23 – 28&nbsp;mm), slank, svart og hvit måler. Den kan ikke forveksles med noen annen europeisk art. Kroppen og vingene er fløyelsaktig brunsvarte, begge vingepar i midten med et bredt, snøhvitt tverrbånd. Frynsene langs vingenes ytterkant er snøhvite ved for- og bakhjørnene av forvingen og langs hele bakvingen, brunsvarte midt på forvingen. Larven er slank, naken bortsett fra noen fine, hvite børster, blåaktig lysgrønn med en mørk blåfiolett ryggstripe som er bred foran og bak, smalere i midten, men utvidet ved segmentgrensene.

## Levevis
Arten finnes i fuktige, rike gran- eller blandingsskoger der det vokser trollbær (*Actaea spicata*), som er larvenes næringsplante. Den trenger små lysninger i skogen. Slike lysninger er midlertidige og gror gjerne igjen etter noen år, så arten er avhengig av at nye lysninger blir dannet. De voksne målerne flyr om dagen, helst i solskinn, i juni – juli. Hunnene legger egg på undersiden av trollbær-blader, der larvene spiser til de er fullvoksne i august. De kryper da ned i bakken, spinner seg inn i en kokong og forvandler seg til pupper, som overvintrer.

## Utbredelse
Arten finnes i Alpene, i Skandinavia og videre østover gjennom Russland til Kurilene og Japan. I Norge er den bare funnet på tre lokaliteter: det er eldre funn fra Saltdal i Nordland og Skien i Telemark, mens nyere funn bare kjennes fra en lokalitet i Bærum i Akershus. En så oppsiktsvekkende art er neppe oversett, selv om den lever i et miljø som sjelden blir besøkt av sommerfuglsamlere, så alt tyder på at den er meget sjelden i Norge.

## Referanser




## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Faktaark på nettsiden Norges Sommerfugler
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Grovabreen

**Grovabreen** er en isbre i Sunnfjord kommune i Vestland. Den ligger sørvest for Jostedalsbreen og har et areal på 20 km², dette gjør breen til den 21. største isbreen i Norge utenom Svalbard. Toppen er det høyeste punktet i tidligere Førde kommune.

Nord for breen ligger Jølstravatnet, i øst ligger Sygnesandsnipa og i vest Søthaugsfjellet. 

## Referanser