open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ISO 3166-2:VN

**ISO 3166-2:VN** er Vietnams del av ISO 3166-2, som er del av ISO 3166-standarden utgitt av International Orginazation for Standardization (ISO), som definerer koder for navna til hovedinndelingene (f.eks. delstater eller fylker) av alle land med kode i ISO 3166-1. 

For Vietnam er det definert koder for 59 provinser og 5 kommuner. Kommunene har spesiell status på linje med provinsene.

Hver kode består av to deler, atskilt av en bindestrek. Første del er , ISO 3166-1 alfa-2-koden for Vietnam. Andre del er en av følgende:
* to sifre: provinser
* to bokstaver: kommuner

## Nåværende koder

## Endringer
Følgende endringer i Vietnams oppslag har blitt kunngjort i nyhetsbrev fra ISO 3166/MA siden ISO 3166-2 først ble utgitt i 1998:

## Se også
* Vietnams provinser

## Eksterne lenker
* Provinces of Vietnam, Statoids.com
Chennai (distrikt)

**Chennai** (tamilsk: சென்னை மாவட்டம்) er et distrikt i den indiske delstaten Tamil Nadu.

## Demografi
Ved folketellingen i 2011 var det  innbyggere i distriktet, mot  i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 100 % av befolkningen.

Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 8,94 % i 2011 mot 9,98 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 964 i 2011 mot 972 i 2001. 
	
## Inndelinger
### Taluker

I Tamil Nadu er taluk det tredje administrative nivået, under staten og distriktene. Chennai distrikt har 3 taluker. 
# Egmore-Nungambakam
# Fort Tondiarpet
# Mambalam-Guindy
# Mylapore-Triplicane
# Perambur-Purasawalkkam

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Penthema

***Penthema*** er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae). Disse store, mørke sommerfuglene lever i Sørøst-Asia.

## Utseende
Store, mørke sommerfugler. Vingenes overside er svartbrun eller svart med hvite til lysblå lengdestriper og flekker. Undersidens grunnfarge er brun. Disse artene etterligner giftige monarksommerfugler i slekten *[[Parantica]]* og ligner sterkt på disse.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia, fra Sikkim i vest til Taiwan i øst.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien flikvinger, Nymphalidae
************** Underfamilien ringvinger, Satyrinae
*************** Gruppen **[[Zetherini]]** Reuter, 1896
**************** Slekten *Penthema* Doubleday, 1848
***************** *[[Penthema adelma]]* (Felder & Felder, 1862)
***************** *[[Penthema binghami]]* Wood-Mason, 1881
***************** *[[Penthema darlisa]]* Moore, 1879
***************** *[[Penthema formosanum]]* Rothschild, 1898
***************** *[[Penthema lisarda]]* (Doubleday, 1845)

## Eksterne lenker
* 
* ''Penthema'' på ''Tree of life''
Xanthotaenia busiris

***Xanthotaenia busiris*** er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den lever i skog i Sørøst-Asia.

## Utseende
En stor, brun ringvinge med et påfallende, gult bånd over forvingens ytre tredjedel.
Undersiden er lysbrun med fine, brune tverr-linjer og øyeflekker langs ytterkanten.

## Levevis
Arten lever i primær regnskog mellom 100 og 300 meter over havet, og finnes gjerne på skogbunnen der den suger saft frå råtnende frukt. Denen arten er mest aktiv i skumringen, eller i mørket på skogbunnen. Larven utvikler seg på rottingpalmer i slekten *[[Calamus]]*.

## Utbredelse
Den er utbredt i Sørøst-Asia.

## Systematisk inndeling
Arten ble tidligere regnet til Amathusiini, men larvens utseende viser at den ikke hører hjemme der.

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien flikvinger, Nymphalidae
************** Underfamilien ringvinger, Satyrinae
*************** Gruppen Zetherini 
**************** *Xanthotaenia busiris* (Westwood, 1858)

## Kilder
* Butterflies of Thailand, Malaysia & Borneo – The Uncertain Satyr
* Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5
* *Xanthotaenia* på Tree of life: http://tolweb.org/Xanthotaenia_busiris/

## Eksterne lenker
*
MS «Skudenes»

**MS «Skudenes»** var en lokalrutebåt bygget ved Brødrene Lothe A/S, Haugesund som byggenummer 3. Skipet ble overlevert til Det Stavangerske Dampskibsselskap i august 1956 for utrustning. Satt i trafikk på ruten Stavanger – Skudeneshavn i april 1957. Skipet har hatt flere navn og er fremdeles aktiv pr. 2012

## «Skudenes»

* 1956: juli: Sjøsatt ved Brødrene Lothe A/S, Haugesund
* 1956: august: Levert til Det Stavangerske Dampskibsselskap for utrustning.
* 1957: april: Satt i rute mellom Stavanger og Skudeneshavn

## «Ternøy»

* 1970: juli: Omdøpt MS «Ternøy», da Det Stavangerske Dampskibsselskap fikk bilferje med samme navn

## «Strilfalk»

* 1984: februar: Solgt til Simon Møkster Shipping A/S, Stavanger. Omdøpt «Strilfalk».

## «Hinna»

*1984: oktober: Solgt til Øystein Førre, Stavanger.  Omdøpt «Hinna».

## «Rygerfjell»

* 1985: september: Solgt til L. Rødne & Sønner A/S, Sjernarøy. Omdøpt «Rygerfjell». 
* 2003: mars: Drift og eierskap overført til Rødne Trafikk A/S, Sjernarøy.

## «Gamle Skudenes»

* 2008: juni: Solgt til Ståle Kristoffersen, Kopervik. Omdøpt «Gamle Skudenes». Registrert i Skudeneshavn,
* 2008: Utleid og brukt som kulisse under innspilling av filmen *Jernanger*

## Bilder
*«Rygerfjell» www.shipspotting.com
*«Gamle Skudenes» www.shipspotting.com

## Kilder
* Skudeneswww.skipsarkiv-rogaland.net
* Skudenes www.fjordfaehren.de

## Eksterne lenker
* 
*
Norvegiabukta

**Norvegiabukta** er en bukt på vestsiden av det norske bilandet Peter I Øy i Antarktis. Den ligger mellom Kapp Ingrid i sør og Nils Larsenbreen i nord i den nordre enden av Lazarevkysten.

Bukta er oppkalt etter ekspedisjonsfartøyet «Norvegia». Norvegia-ekspedisjonen besøkte Peter I Øy i februar 1929 og gjorde krav på den for Norge etter å ha foretatt den første ilandstigningen på øya.

## Kilder
*
*
Fisketuberkulose

**Fisketuberkulose** er fiskesykdommer forårsaket av bakterier i gruppen *[[Mycobacterium]]*.
Enkelte former kan smitte til mennesker og gi smertefulle sår.
Arten *[[Mycobacterium salmoniphilum]]* angriper laksefisker.

Fisketuberkolose gir ikke tuberkulose hos mennesker, selv om de involverte bakteriene er beslektet.

## Referanser




## Eksterne lenker
*  http://microbewiki.kenyon.edu/index.php/Mycobacteriosis_%28Fish_Tuberculosis%29
Sjællandsbroen

**Sjællandsbroen** er en bro med tilhørende manøvrehus beliggende i Københavns Havn, Københavns Kommune. Broen knytter sammen Sjælland (bydelen Kongens Enghave) og Amager og ble innviet den 1. mars 1959. Broen har en seilingshøyde på 3 meter og er 16 meter bred.

Det er muligt å åpne broens to klaffer, men i forbindelse med Øresundsforbindelsen ble en jernbanebro (kalt Jernbanebroen; seilingshøyde: 3 meter, bredde: 17 meter) åpnet i 1998 umiddelbart syd for Sjællandsbroen og siden da har det ikke vært nødvendig å åpne broen, da jernbanebroen ikke kan åpnes. I årene etter Øresundsforbindelsens åpning steg trafikken på Sjællandsbroen med mellem 2700 og 3400 biler. Sjællandsbroen, umiddelbart syd for Slusen, tillater seilas fra Sydhavnen (Sluseløbet) til Kalveboderne (Kalvebodløbet) innenfor åpningstidene. Slusen kan dog kun brukes av skip med en bredde under 10,8 meter og en maksimal lengde på 53 meter. Broene syd for slusen setter en ytterligere begrensning på maksimalt 3 meter i høyden.

Nord for Sjællandsbroen ligger Slusehavnen (med en rekke små fartøy, hvorav noen er bebodd) samt Sluseanlægget (og tidligere en tilhørende tjenestebolig), som ble anlagt av Københavns Havnevæsen i 1902-1903 med det formål å redusere gjennomstrømningen av vann under broene, så skip lettere kunne navigere i den sterke strømmen. Sluseanlægget med kammeslusen er fortsat funksjonsdygtig, da de mange båter fra Fiskerhavnen og lystbåtklubbene syd for Sjællandsbroen fortsatt kan komme opp gjennom Københavns Havn.

Sjællandsbroens lave manøvrehus er en stålskjelettbygning i to etasjer med en kjelleretasje og utvendig kobberbekledning og maritimt utformede koøyer. Det ble tegnet av arkitekt Niels Rohweder i perioden 1958-59, han valgte å legge det stilmessig arkitektonisk tett opp mot Knippelsbros to brotårn og Langebros ene tårn med respekt for arkitekt Kai Gottlobs arkitektur. Således inngår brotårnenes størrelse og arkitektur i en hierarkisk orden som begynner med Knippelsbros to tårn, Langebros ene tårn til det lave manøvrehus på Sjællandsbroen. Manøvrehusets øverste etasje, som nås via en vindeltrapp, har et tekjøkken samt en manøverpult, som ble anvendt til styring av broklaffene, da broen var døgnbetjent, men som i dag ikke er i funksjon. Stueetasjen består av toalett og arbeidsrom.

## Referanser
Kalvebodbroene

**Kalvebodbroerne** er en fast forbindelse åpnet i 1987 mellom Sjælland og Amager via en kunstig øy, Skrædderholmen. Det er en motorveisforbindelse (del av europaveien E20), men det er også en stiforbindelse for syklister og fotgjengere.

Forbindelsen består av to vestlige broer (Sorterendebroerne) fra Sjælland til Skrædderholmen samt to østlige broer (Kalvebodbroerne) fra Skrædderholmen til Amager.

## Eksterne lenker
* Artikkel om Kalvebodbroerne – Highways.dk
Kapp Ingrid

**Kapp Ingrid** er en odde på vestsiden av det norske bilandet Peter I Øy i Antarktis. Den skiller Sandefjordbukta i sør fra Norvegiabukta i nord på Lazarevkysten. Noen smale strender ved Kapp Ingrid er eneste kjente ilandstigningssted på øya.

Odden ble oppdaget i 1927 på Odd I-ekspedisjonen under ledelse av Eyvind Tofte. Den ble oppkalt etter Ingrid Christensen, hustruen til skipsreder Lars Christensen, som finansierte ekspedisjonen.

## Referanser
Sandefjordbukta

**Sandefjordbukta** er en bukt på vestsiden av det norske bilandet Peter I Øy i Antarktis. Den ligger mellom Toftebreen i sør og Kapp Ingrid i nord på Lazarevkysten.

Bukta er oppkalt etter byen Sandefjord, som var senter for den norske hvalfangstindustrien og hjemby til Lars Christensen, som finansierte de første norske ekspedisjonene til Peter I Øy på slutten av 1920-tallet.

## Kilder
*
*
Toftebreen

**Toftebreen** er en isbre på vestsiden av det norske bilandet Peter I Øy i Antarktis. Den er om lag tre kilometer lang og munner ut på sørsiden av Sandefjordbukta på Lazarevkysten.

Breen ble oppdaget i 1927 av Odd I-ekspedisjonen under ledelse av Eyvind Tofte som seilte rundt øya. Den er oppkalt etter ekspedisjonslederen.

## Kilder
*
*
Amathusia

***Amathusia*** er en slekt av sommerfugler som hører til gruppen Amathusiini i underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae). De er store, stort sett brunlige sommerfugler. De er gjerne mest aktive i skumringen.

## Utseende

Store (vingespenn gjerne 100 – 160&nbsp;mm) sommerfugler, vanligvis med brunlige grunnfarger. Vingene er påfallende stor og brede sammenlignet med kroppen. Bakvingene er trukket ut til en kort "stjert" ved bahjørnet. Oversiden er brun, vingenes underside gjerne lysbrun med mørkere tverrlinjer og øyeflekker i den ytre delen. Artene i denne slekten er ganske like hverandre og vanskelige å skille uten å undersøke kjønnsorganene.

## Levevis
Amathusiini er skogsinsekter. De voksne sommerfuglene er lite aktive og sitter mest stille, godt hjulpet av kamuflasjen. De flyr sjelden langt om gangen. Mange arter flyr helst i skumringen, og kommer til lys, noe som er ganske uvanlig for dagsommerfugler. De blir tiltrukket av gjærende frukt og fersk møkk, som de drikker fra. Larvene i denne slekten lever på palmer.

## Utbredelse
Amathusiini finnes bare i Sørøst-Asia. Slekten *Amathusia* er utbredt fra Andamanene i vest til Sulawesi i øst.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien flikvinger, Nymphalidae
************** Underfamilien ringvinger, Satyrinae
*************** Gruppen **Amathusiini** Moore, 1893
**************** Slekten *Amathusia* Fabricius, 1807 – ti arter
***************** *[[Amathusia andamanensis]]* Fruhstorfer, 1899
***************** *[[Amathusia binghami]]* Fruhstorfer, 1904
***************** *[[Amathusia duponti]]* Toxopeus, 1951
***************** *[[Amathusia friderici]]* Fruhstorfer, 1904
***************** *[[Amathusia lieftincki]]* Toxopeus, 1951
***************** *[[Amathusia masina]]* (Fruhstorfer, 1904)
***************** *[[Amathusia ochraceofusca]]* Honrath, 1888
***************** *[[Amathusia ochrotaenia]]* Toxopeus, 1951
***************** *[[Amathusia perakana]]* Honrath, 1888
***************** *[[Amathusia phidippus]]* (Linnaeus, 1763)
***************** *[[Amathusia schoenbergi]]* Honrath, 1888
***************** *[[Amathusia taenia]]* Fruhstorfer, 1899
***************** *[[Amathusia virgata]]* Butler, 1870

## Kilder
* Carter, D. 1994. *Sommerfugler fra hele verden.* Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0

## Eksterne lenker
* 
* Amathusiini på ''Tree of Life''
Lazarevkysten

**Lazarevkysten** er den 19 kilometer lange kyststrekningen på vestsiden av det norske bilandet Peter I Øy i Antarktis. Den strekker seg fra Evaodden i nord til Zavodovskijbreen i sør.

Kyststrekningen er oppkalt etter Mikhail P. Lazarev som kommanderte fartøyet «Mirnyj» på den første russiske antarktisekspedisjonen 1819–21 under ledelse av Fabian Gottlieb von Bellingshausen. Denne ekspedisjonen oppdaget øya 21. januar 1821 og navnga den etter den russiske tsaren Peter den store.

## Kilder
*
Caroline Helmersson Olsson

**Caroline Helmersson Olsson** (født 1963) er en svensk politiker for Socialdemokraterna, og har vært riksdagsmedlem i Sverige siden 2007 (statsråderstatter i 2006). Hun ble valgt inn i riksdagen for Södermanlands läns valkrets på plass 287. Av yrke er hun helsefagarbeider.

Helmersson Olsson startet sitt opphold ved riksdagen som statsråderstatter noen dager av oktober 2006. Fra og med mai 2007 og ut mandatperioden var Helmersson Olsson erstatter riksdagen, og siden valget i 2010 har hun vært fast representant.

Innen komitéarbeid har Helmersson Olsson vært fast medlem i utdanningskomiteen siden 2010, etter å ha vært vara for samme komité siden 2007.

## Referanser

 


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Caroline Helmersson Olsson på Sveriges riksdags nettside
* Caroline Helmersson-Olsson
Den baltiske landrygg

**Den baltiske landrygg** er en rundt 200 kilometer bred rekke av moreneåser som ligger parallelt med sørkysten av Østersjøen fra Jylland til Estland. Det høyeste punktet er Wieżyca, sørvest for Gdańsk, på 329 moh. I Tyskland blir den vestligste delen av landryggen oftest kalt **Den nordlige landrygg**, etter dens beliggenhet i landet.

Landryggen utgjør den vestligste delen av Den østeuropeiske slette og den nordlige delen av Det nordeuropeiske lavlandet. Den ender ved Finskebukta i nordøst. Mot øst går den over i De belarusiske høyder, mens den i sørøst gradvis synker ned mot lavlandet i Polesie. Mot sør faller terrenget ned mot det vidstrakte Wisła-bekkenet. Mot sørvest og vest går landryggen over i Den nordtyske slette og i nordvest faller terrenget mot vest fra åslandet i Schleswig-Holstein til Nordsjøen. 

Den baltiske landryggen krysses av elvene Oder, Wisła, Nemunas og Daugava. Blant landskapene som omfattes av landryggen er, fra vest mot øst, Angeln, Schwansen, Hüttener Berge, Dänischer Wohld, Holsteinische Schweiz, Mecklenburgische Seenplatte, Det pommerske innsjøplatå og De masuriske sjøer.

Jordsmonnet i de lavere delene av landryggen er fruktbart og gir grunnlag for høyproduktivt jordbruk. Rekkene av innsjøer og åsrygger er populære ferieområder. Områdene med fattigere, sandig jordsmonn er i stor grad dekket av granskoger, som for eksempel Schorfheide, Tucholaskogen og Rominckaskogen.

## Eksterne lenker

* «Baltiske landrygg», fra *[[Store norske leksikon]]*
MS «Hidlefjord»

**MS «Hidlefjord»** var et lasteskip bygget ved Akers mekaniske verksted som byggenummer 530. Det ble levert til rederiet Kornelius Olsen i august 1960 og videresolgt til Hellas i 1979. Skipet ble hugget i Hellas i 1985.

## «Hidlefjord»
* 1960: August: Levert som «Hidlefjord» for Kornelius Olsen, Stavanger.

## «Atlantis»
* 1979: juli: Solgt til Creek Tanker Shipping Co.Ltd., Pireus, Hellas, og omdøpt «Atlantis»
* 1985: juli: Solgt til greske opphuggere i Eleusis

## Kilder
*
*«Hidlefjord» www.skipshistorie.net

## Eksterne lenker
*
Rominckaskogen

**Rominckaskogen** (polsk: *Puszcza Romincka*, tysk: *Rominter Heide*, russisk: Красный лес – *Krasnyj Les*) er et skogsområde lengst sørøst i Kaliningrad oblast i Russland og nordøst i det Ermlandskmasuriske voivodskap i Polen. Skogen har et flateinnhold på rundt . På polsk side ligger verneområdet Puszcza Romincka landskapspark.

Det polske og tyske navnet på skogen er avledet av det gammelprøyssiske ordet *rom*, som betyr «rolig» eller «hellig», ettersom skogen hadde tilknytning til gammelprøyssisk mytologi. Det russiske navnet, *Krasnyj Les*, betyr «Den røde skogen».

Før 1945 var skogen en del av det tyske Øst-Preussen, men ble ved Potsdam-avtalen etter andre verdenskrig delt mellom Polen og Sovjetunionen.

## Eksterne lenker
*
DS «Jæderen» (1918)

DS **«Jæderen»** var et lasteskip bygget ved Pusnes Mekaniske Verksted som byggenummer 44. Skipet ble overlevert til Skipsreder Nils Røgenæs, Haugesund i september 1918. I 1922 ble skipet  solgt til Det Stavangerske Dampskibsselskap hvor det ble frem til 1954. Hugget i Holland i 1959.

## Historie
* 1918: september: Levert til Nils Røgenæs, Haugesund som «Saloniki»
* 1922: august: Solgt til Det Stavangerske Dampskibsselskab, Stavanger og omdøpt «Jæderen»
* 1940: april: var i Norge da landet ble okkupert. Tilsluttet hjemmeflåten
* 1945: Tilbakelevert eier 
* 1947: 17. januar. Grunnstøtte, men brakt flott to dager senere
* 1954: November: Solgt til Kasper Nilsen, Sand i Ryfylke, og omdøpt «Sandsgard»
* 1959: juni: Til Holland for opphugging.Opphugget september 59

## Eksterne lenker
*
* Jæderen www.warsailors.com
Discophora

***Discophora*** er en slekt av sommerfugler som hører til gruppen Amathusiini i underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae). De er utbredt i Sørøst-Asia og gjerne mest aktive i skumringen.

## Utseende

Middelsstore til store, brunlige sommerfugler med brede vinger. Vingene har markerte spisser foran og bak. Oversiden er stort sett brun, ofte med et tverrbånd som er blått hos hannen, gult hos hunnen, undersiden er lyst brunlig med tverrlinjer og øyeflekker.
Det er markert forskjell i utseende mellom kjønnene (kjønnsdimorfisme). Hannene har felter med såkalte duftskjell som skiller ut feromoner på bakvingene.

## Levevis
Amathusiini er skogsinsekter. De voksne sommerfuglene er lite aktive og sitter mest stille, godt hjulpet av kamuflasjen. De flyr sjelden langt om gangen. Mange arter flyr helst i skumringen, og kommer til lys, noe som er ganske uvanlig for dagsommerfugler. De blir tiltrukket av gjærende frukt og fersk møkk, som de drikker fra. Larvene er lite kjente, men ser ut til for det meste å leve på enfrøbladete planter, blant annet bananplanter, palmer og bambus. Amathusiini finnes bare i Sørøst-Asia.

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra India i vest til Sulawesi i øst.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien flikvinger, Nymphalidae
************** Underfamilien ringvinger, Satyrinae
*************** Gruppen Amathusiini Moore, 1893
**************** Slekten *Discophora* Boisduval, 1836 
***************** *[[Discophora bambusae]]* Felder & Felder, 1867
***************** *[[Discophora celinde]]* (Stoll, 1790)
***************** *[[Discophora deo]]* de Nicéville, 1898
***************** *[[Discophora dodong]]* Schröder & Treadaway, 1981
***************** *[[Discophora lepida]]* (Moore, 1857)
***************** *[[Discophora necho]]* Felder & Felder, 1867
***************** *[[Discophora ogina]]* (Godart, 1824)
***************** *[[Discophora philippina]]* Moore, 1895
***************** *[[Discophora simplex]]* Staudinger, 1889
***************** *[[Discophora sondaica]]* Boisduval, 1836
***************** *[[Discophora timora]]* Westwood, 1850

## Kilder
* Carter, D. 1994. *Sommerfugler fra hele verden.* Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0

## Eksterne lenker
* 
* Amathusiini på ''Tree of Life''
Faunis

***Faunis*** er en slekt av sommerfugler som hører til gruppen Amathusiini i underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae). De er gjerne mest aktive i skumringen.

## Utseende
Middelsstore, brunlige sommerfugler med brede, rundete vinger.
Oversiden er gjerne temmelig ensfarget brun, undersiden har gjerne en rad av hvite flekker eller større øyeflekker.

## Levevis
Larvene lever på planteslektene *Musa* (bananslekten), *[[Smilax]]* (Smilacaceae) og *[[Pandanus]]*.
Disse sommerfuglene lever i tett skog og holder seg mest på eller like ved skogbunnen.

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra Kina til Filippinene og Sulawesi.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien flikvinger, Nymphalidae
************** Underfamilien ringvinger, Satyrinae
*************** Gruppen Amathusiini Moore, 1893
**************** Slekten *Faunis* Hübner, 1819 
***************** *[[Faunis aerope]]* (Leech, 1890)
***************** *[[Faunis arcesilaus]]* (Fabricius, 1787)
***************** *[[Faunis assama]]* (Westwood, 1858)
***************** *[[Faunis canens]]* Hübner, 1826
***************** *[[Faunis eumeus]]* (Drury, 1773) 
***************** *[[Faunis gracilis]]* (Butler, 1867)
***************** *[[Faunis kirata]]* (de Nicéville, 1891)
***************** *[[Faunis menado]]* (Hewitson, 1863)
***************** *[[Faunis phaon]]* Erichson, 1834
***************** *[[Faunis sappho]]* Semper, 1878
***************** *[[Faunis stomphax]]* (Westwood, 1858)

## Kilder
* Carter, D. 1994. *Sommerfugler fra hele verden.* Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0

## Eksterne lenker
* 
* Amathusiini på ''Tree of Life''
Dänischer Wohld

**Dänischer Wohld** (dansk: *Jernved*) er et landskap i Schleswig-Holstein i Tyskland, beliggende mellom Eckernförde og Kielerfjorden. I sør avgrenses halvøya av Kielkanalen. Områdets tyske navn, Dänischer Wohld, henviser til dets posisjon som grenseområde mellom det tyske lenet Holstein og det danske lenet Slesvig. På dansk fantes også navnene *Danskerskoven* eller *Danskeskov* (*Sylva Danica*). Området var ennå i middelalderen dekket av skog og myr, derav det danske navnet Jernved, som betyr *hard skog*. Halvøya ble blant annet nevnt i Kong Valdemars jordebok fra 1231 som *Jarnwith*. Navnet finnes ennå i *Jernved danske Skole* i Dänischenhagen nord for Kiel. 

I middelalderen var området dansk krongods med enkelte jyske bosettinger. Ellers var halvøya nesten ubebodd. I 1260 ble halvøya pantsatt til de holsteinske grevene og landområdet ble i større utstrekning kolonisert av saksere som kom fra sør. De ryddet skogene og dyrket opp jorden. I 1662 var allerede 50% av hele skogsområdet ryddet, og i dag er bare 6% af halvøya dekket av skog. 

Områdets hovedby er Gettorf. Før 1864 hørte halvøya til hertugdømmet Slesvig. I dag hører mesteparten av halvøya til kreis Rendsburg-Eckernförde. Pries, Friedrichsort og Holtenau ble derimot i 1922 innlemmet i storbyen Kiel. Schilksee fulgte i 1959. Store deler av halvøya er preget av gods og herregårder. Ved kysten finnes småskoger og badestrander med klinter med høyder opp til 30 meter.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Dänischer Wohld
* Jernved danske Skole
Ulvintunnelen

**Ulvintunnelen** er en 3985 m lang jernbanetunnel på Dovrebanen ved Ulvin og Morskogen i Eidsvoll kommune.  Bygging av tunnelen inngår som en del av utbygging av dobbeltspor på jernbanen mellom Eidsvoll og Hamar.  Traséen på strekningen der jernbanen gikk langs strandkanten til Mjøsa har vært omstridt, de berørte kommunene Stange og Eidsvoll ønsket tunneler på store deler av strekningen.  Miljøverndepartementet avgjorde i 2009 at Ulvintunnelen blir den eneste lengre jernbanetunnelen på strekningen.  Tunnelen ble påbegynt 2. september 2011 og ble tatt i bruk høsten 2015.  Planlegging og utbygging på strekningen har foregått parallelt med utbygging av E6. E6 går i samme område gjennom Morskogstunnelen.

## Referanser
Catharina Bråkenhielm

**Catharina Bråkenhielm** (født 1956) er en svensk politiker for Socialdemokraterna. Hun var riksdagsmedlem i Sverige 2002–2018. Hun ble valgt inn i riksdagen for Västra Götalands läns västra valkrets på plass 42.

Bråkenhielm var medlem av skattekomiteen fra 2002 til 2006, og var fast medlem av sosialkomiteen fra 2007. Hun har også vært vara i flere komiteer.

Catharina Bråkenhielm er datter av universitetssekretær Reinhold Bråkenhielm og Gerd Harriet Ahlkvist. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Catharina Bråkenhielm på Sveriges riksdags nettside
* Socialdemokraterna.se – Catharina Bråkenhielm
Grønne tak

**Grønne tak** er en betegnelse på tak som er helt eller delvis dekket av vegetasjon. Vi har lang tradisjon for grønne tak i Norge, da i form av torvtak. Grønne tak deles ofte i to hovedtyper; ekstensive og intensive. Ekstensive grønne tak kjennetegnes ved et tynt lag av jord/vekstmedium og typiske planteartes innenfor sukkulenter, gress og moser. Bergknappslekta (Sedum) er mye brukt. Ekstensive grønne tak krever generelt lite vedlikehold. Intensive grønne tak har på sin side tykkere lag av jord/vekstmedium og kan utformes som takhage med busker og mindre trær. Disse krever følgelig mer vedlikehold for å opprettholde sin estetiske verdi.

**Hvorfor anlegge grønne tak?**
*Vegetasjonsdekte tak forbruker og forsinker nedbøren som faller her, og kan på den måten redusere problemer med regnflom i urbane områder.
*Den kjølende effekten av fordampning kan gi redusert kjølebehov sommerstid, samtidig som isolasjonsegenskapene kan redusere oppvarmingsbehovet vinterstid.
*Vegetasjonen på grønne tak filtrerer bort/samler opp forurensning fra lufta.
*Grønne tak gir nye leveområder og øke områdets biodiversitet 
*Motvirke ”varmeøy-effekten"
*Areal for produksjon av nytteplanter (blant annet mat)
*Rekreasjon/visuelt vakrere bybilde

## Se også
*Torvtak
*Regnbed
*Bærekraftig infrastruktur

## Referanser


## Eksterne lenker
* greenroofs.org
* greenroof.se
* International Green Roof Association
Evaodden

**Evaodden** er en odde på nordsiden av det norske bilandet Peter I Øy i Antarktis. Odden utgjør øyas nordligste punkt og ble oppdaget i 1927 på Odd I-ekspedisjonen under ledelse av Eyvind Tofte. 

## Kilder
*
*
Christer Adelsbo

**Christer Adelsbo** (født 1962) er en svensk politiker for Socialdemokraterna, og var riksdagsmedlem i Sverige 2002–2014. Han ble valgt inn i riksdagen for Skåne läns norra och östra valkrets på plass 39.

Adelsbo var fast medlem av justiskomiteen og har også vært en del av Nordisk råds svenske delegasjon. Adelsbo har også hatt andre komitéoppdrag, og var også fast medlem av utdanningskomiteen i 2006.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Socialdemokraterna.se – Christer Adelsbo
Zavodovskijbreen

**Zavodovskijbreen** er en isbre på sørvestsiden av det norske bilandet Peter I Øy i Antarktis. Den er om lag ni kilometer lang og markerer den sørlige utstrekningen av Lazarevkysten.

Breen ble i 1982 navngitt av Norsk polarinstitutt etter Ivan Zavadovskij, nestkommanderende på fartøyet «Vostok» på den første russiske antarktisekspedisjonen 1819–21 under ledelse av Fabian Gottlieb von Bellingshausen. Denne ekspedisjonen oppdaget øya 21. januar 1821 og navnga den etter den russiske tsaren Peter den store.

## Referanser
DS «Expedit» (1902)

**DS «Expedit»** var et lasteskip bygget ved Knut Skaaluren verft, Rosendal som byggenummer 77. Skipet ble overlevert til skipsreder Sigval Bergesen i Stavanger i februar 1902. Skipet var eid av samme rederi til det ble senket av en tysk ubåt i 1917.

## Historie
* 1902: februar: Levert til Sigvald Bergesen, Stavanger som «Expedit»
* 1917: 16. mars. Skutt i senk av tysk ubåt UC-50 i pos. 56.04N og 00.04W  50 kvartmil nordøst av Longstone på reise Fraserburgh til Hull i ballast

## Kilder
*
Alta Badia

**Alta Badia** er et vintersportssted i den øvre delen av dalen Val Badia i Syd-Tirol i Italia. 

Vanligvis arrangeres det alpine Verdenscup-renn her hver vinter, gjerne midt i desember. 

Det lokale språket i Alta Badia er ladinsk.

## Eksterne lenker
*
Amathuxidia

***Amathuxidia*** er en slekt av sommerfugler som hører til gruppen Amathusiini i underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae). De er store, stort sett brunlige sommerfugler, en del arter har felter av irisiderende blått på vingene.

## Utseende

Store (vingespenn gjerne 10-12 centimeter), spektakulære sommerfugler med brede vinger der for- og bakvingene er trukket ut til markerte spisser. Forvingen har gjerne et bredt skråbånd på oversiden, som er blått hos hannen og gult hos hunnen.
Vingenes underside har øyeflekker og er ellers mer eller mindre kanelbrune med fine, mørke tverrlinjer.

## Levevis
Amathusiini er skogsinsekter. De voksne sommerfuglene er lite aktive og sitter mest stille, godt hjulpet av kamuflasjen. De flyr sjelden langt om gangen. Mange arter flyr helst i skumringen, og kommer til lys, noe som er ganske uvanlig for dagsommerfugler. De blir tiltrukket av gjærende frukt og fersk møkk, som de drikker fra. Larvene er lite kjente, men ser ut til for det meste å leve på enfrøbladete planter, blant annet bananplanter, palmer og bambus. Amathusiini finnes bare i Sørøst-Asia.

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra Sikkim i vest til Sulawesi i øst.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien flikvinger, Nymphalidae
************** Underfamilien ringvinger, Satyrinae
*************** Gruppen **Amathusiini** Moore, 1893
**************** Slekten *Amathuxidia* Staudinger, 1887 
***************** Koh-i-Noor-sommerfugl, *[[Amathuxidia amythaon]]* (Doubleday, 1847) – stor og vakker art, vidt utbredt
***************** *[[Amathuxidia plateni]]* (Staudinger, 1887)
***************** *[[Amathuxidia morishitai]]* Chou & Gu, 1994

## Kilder
* Carter, D. 1994. *Sommerfugler fra hele verden.* Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0

## Eksterne lenker
* 
* Amathusiini på ''Tree of Life''
Framnæsodden

**Framnæsodden** er en liten odde på vestsiden av det norske bilandet Peter I Øy i Antarktis. Den ligger i den sørlige enden av Sandefjordbukta.

Odden er oppkalt etter Framnæs Mekaniske Værksted i Sandefjord, byen som var senter for den norske hvalfangstindustrien og hjemby til Lars Christensen som finansierte de første norske ekspedisjonene til Peter I Øy på slutten av 1920-tallet. Den første ilandstigningen på øya ble foretatt på Framnæsodden 2. februar 1929 på den andre Norvegia-ekspedisjonen, og det ble oppført en liten hytte her.

## Kilder
*
UEFA-cupen 2005/06

**UEFA-cupen 2005/2006** ble vunnet av den spanske klubben Sevilla med 4-0 i finalekampen over den engelske klubben Middlesbrough. Dette var UEFA-cupens 35. sesong og andre sesong med gruppespill etter to kvalifiseringsrunder. Turneringens toppscorertittel ble tildelt argentinske Matías Delgado fra FC Basel med sine syv mål totalt.

## Kvalifisering
### Første kvalifiseringsrunde

|}

### Andre kvalifiseringsrunde

|}

## Første runde

|}

## Gruppespill
### Gruppe A

### Gruppe B

### Gruppe C

### Gruppe D

### Gruppe E

### Gruppe F

### Gruppe G

### Gruppe H

## Utslagsrunder

## Finale

## Eksterne lenker
* 
*  UEFA's artikkel om UEFA-cupen 2005/2006
Tucholaskogen

**Tucholaskogen** (polsk: *Bory Tucholskie*, kasjubisk: *Tëchòlsczé Bòrë*, tysk: *Tucheler Heide*) er en vidstrakt skog ved byen Tuchola i det nordlige Polen. Skogen ligger mellom elvene Brda og Wda.

Området er en del av den baltiske landrygg, som ble dannet av morener i den siste istiden. Det består av lave åser og over 900 innsjøer og vann. Skogen består av tett gran- og furuskog, og den har et flateinnhold på , og er en av de største skogene i Sentral-Europa. I 1996 ble Tucholaskogen nasjonalpark opprettet, med et areal på 46,13 km². 

## Eksterne lenker
* 
* Tucholaskogen nasjonalpark (polsk)
EBS

**EBS Universität für Wirtschaft und Recht** (*EBS Universitet for økonomier og juss*) en privat handelshøyskole i Wiesbaden og Oestrich-Winkel i Tyskland. Universitetet ble etablert i 1971, og er en av landets best rangerte handelshøyskoler. Den har 2200 studenter.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Brda

**Brda** (tysk: *Brahe*) er ei elv i det Kujaviskpommerske voivodskap i Polen. Den er ei sideelv til Wisła og er 245&nbsp;km lang, med et nedbørfelt på .

Brda er en del av vannveien mellom elvene Oder og Wisła, som har vært knyttet sammen via elvene Warta og Noteć og Bydgoszczkanalen siden slutten av 1700-tallet. Vannveien er farbar for middels store lektere (CEMT-klasse II) men har begrenset dybde.

De største byene langs elva er Bydgoszcz, Tuchola og Koronowo

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wda

**Wda** (tysk: *Schwarzwasser*) er ei elv i det nordlige Polen. Den er ei venstre sideelv til Wisła og er 198 kilometer lang, med et nedbørfelt på . Den eneste større byen langs elva er Świecie.

## Eksterne lenker
*
Kjersti Moen

**Kjersti Moen** (født 31. desember 1964) er en norsk redaktør og journalist. Siden 2020 har hun hatt ansvar for Maison mat & vin, Norges største matmagasin. Hun er også redaksjonssjef i magasinet BoligDrøm og innholdsansvarlig i magasinet Hageliv & uterom. Fra 2010 til 2019 var hun redaktør i Norsk Ukeblad. 

Moen har arbeidet i norsk presse siden 1988, blant annet som avdelingsleder i VG, reportasjesjef og redaktør i Kvinner og Klær, og utgavesjef i Aftenposten. Hun har journalistutdannelse fra University of Kansas.

Hun har i en årrekke vært engasjert i Medienettverket, et forum for kvinner i ledelse i mediebransjen.

Moen er gift med Jon Oluf Brodersen (f. 1962).

## Referanser
Den fransk-syriske krig

**Den fransk-syriske krig** (fransk: *la Guerre franco-syrienne*) ble utkjempet fra 1919 til 1921 mellom den tredje franske republikk og Det arabiske kongedømmet Syria. 

Under araberoppstanden under første verdenskrig, hvor araberne i Arabia og Levanten gjorde opprør mot det osmanske riket støttet av britene som lovet dem å støtte arabisk uavhengighet etter krigen. Dette stred mot Storbritannia og Frankrikes interesser, og sammen inngikk de i 1916 den hemmelige Sykes-Picot-avtalen, hvor deler av Midtøsten ble delt inn i britiske og franske interesseområder. 

I 1920 ble den første moderne arabiske staten, det arabiske kongedømmet Syria, opprettet, med Fayṣal ibn Ḥusayn, en av heltene fra araberoppstanden, som konge. Da arabiske opprørere ledet av Faysal entret Damaskus i oktober 1918, kom britenes hemmelige avtale med Frankrike til overflaten, men med general Allenbys støtte erklærte Faysal 5. oktober en arabisk militær myndighet for Syria, før han erklærte en uavhengig arabisk konstitusjonell stat i Syria. Etter våpenhvile med tyrkerne kom England og Frankrike i november med en felles erklæring som dempet frykten for at de skulle gå bort fra selvbestemmelsesprinsippet, men Frankrike sendte samtidig styrker og ba britene trekke seg ut og overlate kontrollen til dem. 

Britene trakk ut sine styrker høsten 1919, fulgt av sammenstøt mellom arabiske og franske styrker i Bekaadalen, og alawitter motsatte seg ilandsetting av franske tropper. 8. mars 1920 utropte det syriske parlamentet kongedømmet Syria som inkluderte Libanon og Palestina, og kronet Faysal I som konge. 

23. juli 1920 ble slaget om Khan Maysalun utkjempet mellom syriske og franske styrker. Kong Fayṣal hadde da overgitt seg til franskmennene, siden han forsto hvor enorm deres militære overlegenhet var, men hans forsvarsminister, general Yusuf al-‘Aẓmah, insisterte på at syrerne ikke kunne la franskmennene okkupere landet uten å møte motstand. Ved Maysalunpasset vest for Dimašq ble al-‘Aẓmahs nyrekrutterte styrke av frivillige irregulære, tilsammen kanskje 3&nbsp;000 mann med eldre, lett utstyr, knust av general Mariano Goybets franske styrker på 9&nbsp;000 mann med nytt utstyr, og den trettiseks år gamle al-‘Aẓmah ble drept. 318 syrere ble drept i slaget. 42 franskmenn falt, mens 154 ble såret. 

Krigen endte med at franskmennene erobret det som i dag er Syria og Libanon. Stor-Syria ble delt inn i to mandater: Det franske Syria-Libanon-mandatet og det britiske Palestinamandatet, inkludert det autonome Transjordan. Frankrikes mandat ble inndelt i seks stater, staten Damaskus, staten Aleppo, Alawitt-staten, Jabal al-Druze, det autonome Alexandretta-sandjaket og Stor-Libanon. Kong Fayṣal ble utvist til Storbritannia, og britene, som var bekymret for sin stilling i deres mandat Irak, godtok at Fayṣal ble Iraks nye konge. Syria-Libanon-mandatet ble oppløst i 1946, Libanon ble uavhengig i 1943 og Syria i 1946. 

## Referanser
Tuchola

**Tuchola** (tysk: *Tuchel*) er en by i det Kujaviskpommerske voivodskap i Polen, og administrativt senter for Tuchola fylke. Byen har et areal på 17,69 km², og hadde i 2004 et innbyggertall på . Den ligger like ved Tucholaskogen, rundt 55&nbsp;km nord for Bydgoszcz.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pertti Niittylä

**Pertti Ilmari Niittylä** (født 16. januar 1956 i Virdois) er en finsk tidligere idrettsleder og skøyteløper. Han deltok for sitt land i fire OL fra 1976 til 1988 med en sjetteplass på 5000 meter fra OL i Sarajevo i daværende Jugoslavia som beste resultat. Han var også Finlands flaggbærer under åpningsseremonien under OL i Calgary, Canada i 1988.

Niittylä var president i det Finska Skridsko Förbundet (Suomen Luisteluliitto) perioden 2008–2015.

## Personlige rekorder
* 500 meter – 38,96
* 1000 meter – 1.16,52
* 1500 meter – 1.56,48
* 5000 meter – 6.53,28
* 10 000 meter – 14.26,57

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Det arabiske kongedømmet Syria

**Det arabiske kongedømmet Syria** (arabisk: ; *al-Mamlakah al-ʿArabiyyah as-Sūriyyah*) var den første arabiske staten i Midtøsten. Kongedømmet varte bare et par måneder, men det kom til å ha en varig innflytelse på den arabiske verden. Kongedømmet ble ledet av Sharif Husayns sønn, Fayṣal ibn Ḥusayn, som var en av heltene fra araberoppstanden mot det osmanske riket og som senere ble konge av Irak. Statsministeren var Hashim al-Atassi. Kongedømmet ble erobret av Frankrike i den fransk-syriske krig og omgjort til mandater under Folkeforbundet.
Aemona

***Aemona*** er en slekt av sommerfugler som hører til gruppen Amathusiini i underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).

## Utseende

Middelsstore, lysbrune sommerfugler med brede vinger. Forvingene er tilspisset.

## Levevis
Amathusiini er skogsinsekter. De voksne sommerfuglene er lite aktive og sitter mest stille, godt hjulpet av kamuflasjen. De flyr sjelden langt om gangen. Mange arter flyr helst i skumringen, og kommer til lys, noe som er ganske uvanlig for dagsommerfugler. De blir tiltrukket av gjærende frukt og fersk møkk, som de drikker fra. Larvene er lite kjente, men ser ut til for det meste å leve på enfrøbladete planter, blant annet bananplanter, palmer og bambus. Amathusiini finnes bare i Sørøst-Asia.

## Utbredelse
Slekten er kjent fra Assam og Burma.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien flikvinger, Nymphalidae
************** Underfamilien ringvinger, Satyrinae
*************** Gruppen **Amathusiini** Moore, 1893
**************** Slekten *Aemona* Hewitson, 1868 – to arter
***************** *[[Aemona amathusia]]* (Hewitson, 1867)
***************** *[[Aemona lena]]* Atkinson, 1872

## Kilder
* Carter, D. 1994. *Sommerfugler fra hele verden.* Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0

## Eksterne lenker
* 
* Amathusiini på ''Tree of Life''
Melanocyma faunula

***Melanocyma faunula*** er en sommerfugl som tilhører gruppen Amathusiini i underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den lever i skog i Sørøst-Asia.

## Utseende
En middelsstor, brunlig sommerfugl med brede, avrundede vinger. Vingenes overside er lysbrun med tre mørkere brune, siksak-tverrstriper. Bakvingens bakre del er gulaktig.

## Levevis
Arten lever i tett skog i opptil 1500 meters høyde.

## Utbredelse
Den er utbredt i Sørøst-Asia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien flikvinger, Nymphalidae
************** Underfamilien ringvinger, Satyrinae
*************** Gruppen Amathusiini 
**************** *Melanocyma faunula* (Westwood, 1850)

## Kilder
* Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5
* *Melanocyma* på Tree of life: http://tolweb.org/Melanocyma_faunula/

## Eksterne lenker
*
Anders Østli

**Anders Østli** (født 8. januar 1983 i Fredrikstad) er en fotballspiller som spiller for Kråkerøy IL Fotball. Han har tidligere spilt for Fredrikstad, Moss FK, BK Skjold, SønderjyskE og Lillestrøm SK. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Biografi hos ffksupporter.no
Svein Håvarstein

**Svein Magnus Håvarstein** (1942–2013) var en norsk billedhugger og billedkunstner.

Håvarstein studerte kunst på Statens kunstakademi 1961-1965, under professor Per Palle Storm. Han hospiterte som grafiker på Kunst og håndverksskolen under Chrix Dahl.

For det meste arbeidet Håvarstein med skulptur, men laget også grafikk og bokillustrasjoner. Han debuterte på Vestlandsutstillingen i 1963 og på Høstutstillingen i 1968. I 1967 hadde han sin første separatutstilling, i Brynes Kunstforening.

Håvarstein er representert i Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design med landskaps-raderinger.  Han er også representert i Haugesund Billedgalleri, og er innkjøpt av Norsk kulturråd. Et hovedverk er fiskerimonumentet i Vardø, reist i 1989 til 200-årsjubileet for byen.

Kommunevåpenet til Rennesøy kommune ble utformet av Håvarstein og godkjent i statsråd i 1981. Han har utførte også kunstnerisk tilpasning av kommunevåpenet i Hjelmeland kommune.

I 1983 fikk Håvarstein Stavanger Aftenblads kulturpris. Han var bosatt på Rennesøy.

## Arbeider

### Utsmykningsoppdrag
 
* Lundheim folkehøyskole i Moi.  1970-tallet.
* Ole Frøvig, byste til 100-årsmarkering for Frøvigs fødsel. 1977.
* Lars Hertervig-monumentet, Tysvær. 1980.
* *Folungen*, skulptur i Langgata, Sandnes.  1984.  Gave fra Den norske Creditbank.
* Sauer, skulptur på Lars Oftedals plass, Stavanger, 1985.  Gave til byen fra Oltedal AS, til minne om Endre Lima. 
* Fiskerimonumentet, Vardø by, 1989.
* Alfred Hauge, byste på Sjernarøy, 1992.  
* *Johanna og Broremann*, skulptur på Lars Oftedals plass i Stavanger.  1993.  Gave fra Stavanger Aftenblad.  
* Gågata i Kopervik, Karmøy.
* *Nybrott*.  Skulptur, Øksnevad videregående skole i Klepp
* *Rennesøybuen*, Skulptur, Vikevåg sentrum, Rennesøy
* Torget Åkra i Karmøy
* Visnes Gruver i Karmøy

### Galleri
* *Vêr*, skulptur, Haugesund Billedgalleri.

### Bokillustrasjoner
* 
* 
* 
* 
* 

## Referanser




## Eksterne lenker
Nydam Mose

**Nydam Mose** på 12 hektar, som ligger ved Øster Sottrup i Sottrup Sogn på Sundeved ved Sønderborg i Danmark, var opprinnelig den innerste delen av en vik ut til Als Sund. Myrområdet ligger i en tunneldal. I det meste av hulen finnes nå eng eller myr, samt en innsjø, Sandbjerg Mølledam, helt ute ved Als Sund.

Nydam Mose er en offermyr som har rommet og stadig inneholder mange oldsaker fra store våpenofringer i jernalderen. Det er funnet tre båter, men kun i Nydamskipet er det bevart mange våpen og flere andre gjenstander.

Myren var en hellig sjø hvor de beseirede hærenes utrustning og skip ble ofret til en guddom som takk for seieren over den slagne fienden. Offersjøen, hvor gjenstandene ble ofret, hadde et vannspeil på cirka 4 meter og en dybde på 1 – 1,5 meter. Mange av gjenstandene ble som en symbolsk handling bevisst ødelagt ved ofringen og bærer merker av hugg, støt og stikk med skarpe våpen. Hesteskjelettene er grovt mishandlet.

## Referanser