open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sigmaringen

**Sigmaringen** er en by i den tyske delstaten Baden-Württemberg, Bezirk Tübingen, ved øvre løp av elven Donau i det sydvestlige Tyskland. Byen har 17&nbsp;000 innbyggere (2007). Byen har høyskole og jernbanelinjer til blant annet Ulm og Tübingen.

Under urnegravkulturen i bronsealderen bodde det mennesker i bydelen Laiz, omkring 1000-500 f.Kr. Det finnes rike gravfunn fra den keltiske Hallstatt-perioden i tidlig jernalder. Her gikk det en trebro over Donau i Romertiden, på veien nordover til Bingen (Bingium). De eldste av byens maleriske og vakre borganlegg skriver seg fra det 11.århundre, da byen gradvis ble underlagt Hohenzollerne, som etter å ha tapt byen til huset Württemberg i 1325, igjen tok kontroll med byen fra 1540. Slottet Schloss Sigmaringen ble reist av hohenzollerne og er byens største praktbygg og landemerke.

I 1250 fikk Sigmaringen byprivilegier. Byen var på svenske hender 1632-33, under tredveårskrigen. I hele perioden 1576-1850 var byen hovedstad for fyrstedømmet Hohenzollern-Sigmaringen, og fra 1850 til Andre verdenskrig var byen sete for den prøyssiske administrasjon i området. Det prøyssiske Staatsarchiv Sigmaringen fra 1865 har dokumenter og arkiver fra store deler av Baden-Württemberg for lange perioder.

I oktober 1944, mens den franske, tysk-vennlige Vichy-regjeringen flyktet fra framrykkende allierte styrker, tok Vichy-regimet sete i Sigmaringen hvor de ble til frigjøringen av Tyskland i april 1945. Den franske marskalk Henri Philippe Petain og ministerpresident Pierre Laval opprettet de facto den franske hovedstad i byen i dette halvåret.

Medisineren og forskeren Theodor Bilharz og politikeren Lothar Späth er født i Sigmaringen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Erwin Teufel

**Erwin Teufel** (født 1939) er en tysk politiker (CDU). Fra 1991 til 2005 var han statsminister i Baden-Württemberg.

Teufel ble i 1964 borgermester i Spaichingen, som den yngste i hele Tyskland. I 1972 ble han innvalgt i Baden-Württembergs parlament. Deretter var han frem til 1978 statssekretær for miljøvern. I februar 1978 ble han valgt til formann for CDU-fraksjonen i delstatsparlamentet.

Da Lothar Späth måtte trekke seg som statsminister, etterfulgte Teufel ham i embedet den 22. januar 1991. I oktober samme år ble han formann for CDU i Baden-Württemberg.

Teufel går for å være en maktbevisst og perfeksjonistisk politiker, som ikke overlater noe til tilfeldighetene.

Teufel er med 54,7 % av stemmene direktevalgt i landdagen fra sin valgkrets 54 (Villingen-Schwenningen).

Han er gift med Edelgard Schluchter og har fire barn.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Hjemmeside til delstatsregjeringen
* https://web.archive.org/web/20040804122624/http://www.cdu.de/ueber-uns/buvo/teufel/teufel.htm Hjemmeside til CDU]
Alicante

**Alicante** er en by i Spania. Den er hovedstad i provinsen Alicante i den sørlige Valencia-regionen ved Middelhavet. Alicante er en viktig havneby. Befolkningen i Alicante by var 331&nbsp;750 *(2008)*, og befolkningen i Stor-Alicante er beregnet å være 757&nbsp;443, noe som gjør Alicante til det åttende største byområdet i Spania.

Alicante er en av de raskest voksende byene i Spania. Økonomien er hovedsakelig basert på turisme og vinproduksjon. I tillegg til vin eksporterer byen også olivenolje og frukt. Industrien i Alicante produserer blant annet næringsmidler, lær, tekstiler og keramikk. Områdets spesialitet når det gjelder mat er turrones – nougat av honning og mandel.

Byen er hovedkvarter for EUs immaterialrettskontor.

## Historie
Området rundt Alicante har vært bebodd i over 7000 år. Alicante ble grunnlagt i 324 f.Kr. av grekerne, som kalte byen *Akra Leuke*. I 201 f.Kr. ble byen erobret av romerne som kalte byen *Lucentum*. Hannibal skal ha losset sine berømte elefanter her. Mellom 718 og 1249 ble byen styrt av maurerne. Byen ble gjenerobret i 1247, og inngikk da i kongeriket Castilla, i 1305 da i kongeriket Aragón.

## Økonomi
Inntil den globale resesjonen som startet i 2008, hadde Alicante vært en av de raskest voksende byene i Spania. Økningen var delvis basert på turismen rettet mot strendene i Costa Blanca, og den høye boligbyggingen som startet i 1960-årene og som høynet seg igjen sent i 1990-årene har gjort at Alicante har vokst mye. Servicetjenester og offentlig administrasjon spiller en viktig rolle i byens økonomi.

Fil:Port of Alicante 6.jpg|Alicante skyline
Fil:Alicante.jpg|Alicante
Fil:Alicante_Spain_townhall.jpg|Rådhuset i Alicante 
Fil:Playa del Postiguet 4.jpg|Havnen i Alicante


## Befolkningsutvikling

## Norsk tilknytning

Det er en stor fast norsk bosetning i bl.a. områdene Albir, Altea og Guardamar del Segura. Andre byer og kommuner i nærområdet med mange norske innbyggere er: Torrevieja, Orihuela, Orihuela Costa og Rojales. 

I Ciudad Quesada (i Rojales) er det en norsk skole som har et fullverdig undervisningstilbud for barne- og ungdomsskole, samt videregående skole.

I Albir og Torrevieja er det sjømannskirker, Sjømannskirken Albir-Villajoyosa og La Iglesia de Prinsesse Martha Louise.
Der avholdes gudstjenester på norsk, sosiale arrangementer, og bryllup, konfirmasjoner og barnedåp. 

I 2019 ble Generalkonsulatet i Alicante opprettet.
Her kan fastboende nordmenn bestille nye pass, avgi stemme ved kommune-, fylkes- eller stortingsvalg. Norske turister som har mistet passet sitt, kan få utstedt et nødpass eller et «reisebevis» som er gyldig for hjemreise til Norge med SAS eller Norwegian.

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  
* Informasjon om Alicante på norsk
* Informasjon om Alicante
Lothar Späth

**Lothar Späth** (født 16. november 1937 i Sigmaringen i Tyskland, død 18. mars 2016 i Stuttgart) var en tysk politiker (CDU).

## Liv og virke
### Bakgrunn
Lothar Späth var sønn av en deleier av et frøhandlerselskap, To dager etter at han ble født forlot familien Sigmaringen og flyttet til Ilsfeld. Der gikk han på folkeskolen. Så fulgte realskole i Beilstein og Robert-Mayer-gymnasiet i Heilbronn. 

Mellom 1953 og 1958 arbeidet Späth i byen Giengen an der Brenz' forvaltningstjeneste og ble utdannet ved *Landratsamt* Bad Mergentheim. I 1958–1959 gikk han på den statlige forvaltningsskole i Stuttgart.

### Politiker
Späth ble i 1972 formann for CDU-fraksjonen i Baden-Württembergs landdag, før han i 1978 ble innenriksminister. Allerede samme år ble han ministerpresident i Baden-Württemberg, da Hans Filbinger gikk av. Fra 1979 til 1991 var han formann for CDU i Baden-Württemberg, og fra 1981 til 1989 også viseformann på riksnivå.

Den 13. januar 1991 måtte Späth gå av som ministerpresident etter den såkalte Traumschiff-Affäre. Han ble i juni 1991 direktør for *Jenoptik GmbH* i Jena (tidligere Carl-Zeiss-Jena) og ledet dette selskapet i januar 1996 som styreformann under navnet JENOPTIK AG på børsen. Hans virksomhet her endte i juni 2003.

Fra 1998 til 2001 var Späth programleder for et talkshow på fjernsyn for politisk kommentar, kalt «Späth am Abend». Fra 2005 ledet han igjen et slikt program, også med sdamme navn (tittelen er et ordspill, «spät» på tysk betyr «sen» = «Senkveld») - men denne gangen var det et månedsprogram.

Späth var en profilert norgesvenn. Fra september 1992 var han kongelig norsk generalkonsul for Thüringen og Sachsen-Anhalt. Späth ble i 1990 hedret med storkors av Den Kongelige Norske Fortjenstorden.

I april 1996 ble Späth president for industri- og handelskammeret Ostthüringen i Gera.

## Litteratur
* Rudolf Leibinger und Horst Sund (Hrsg.): *Zwischenbilanz. Festschrift für Lothar Späth anlässlich der Fertigstellung des Mischkreuzes der Universität Konstanz*. Universitäts-Verlag Konstanz, Konstanz 1988, XV, 498 S., ISBN 3-87940-337-6. (Mit Beiträgen von Eberhard Böning, Theopont Diez, Horst Eickmeyer, Helmut Engler, Kurt Georg Kiesinger, Johannes Jochims, Leonhard Neidhart, Götz Wienold, Burkhart Beyerle u. a.)
* Marlis Prinzing: *Lothar Späth – Wandlungen eines Rastlosen*. Orell Füssli Verlag, Zürich 2006, ISBN 3-280-05203-3.
* Stefan Wogawa: *Lothar Späth. Blick hinter eine (Selbst-)Inszenierung*. OWUS e. V., Bad Salzungen 2010. (Reihe Wirtschaft & Politik, Bd. 1)
* Marlis Prinzing, Lothar Späth: *„Wir schaffen das“ – Antworten auf die Krise – Perspektiven für die Zukunft. Marlis Prinzing trifft Lothar Späth.* Kaufmann, Lahr 2009, ISBN 978-3-7806-3089-6.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* ''Spannender war Jena'', Lothar Späth im Gespräch mit Stephan Detjen, Beitrag vom 25. August 2011 aus der Reihe *Zeitzeugen im Gespräch* i Deutschlandfunk
Fiskerlivets farer

***Fiskerlivets farer*** (alternativ tittel: *Et drama på havet*) er en svart/hvitt norsk stumfilm fra 1906–1908 regissert og fotografert av svenske Julius Jaenzon. Filmen, som er skrevet av Peter Lykke-Seest, er regnet for å være Norges første dramatiske fiksjonsfilm. Den regnes for å være den første spiren til en norsk spillefilm. I nyere tid ville den blitt klassifisert som en kortfilm. Hele eller deler av filmen- eller en rekonstruksjon- ble inkludert i filmen "Fra Christian Michelsen til kronprinsparet" (1929). 

En ung teatermaler med pålimt løsskjegg spiller rolleren som fiskeren, Alma Lund spiller rollen som fiskerens hustru og Henry Hagerup spiller deres sønn.

Originalfilmen er gått tapt. I 1954 ble filmen nyinnspilt etter initiativ fra Oslos kinodirektør Kristoffer Aamot. Aamodt spilte den ene rollen i rekonstruksjonen. Regissøren Edith Carlmar spilte den andre. 

Sannsynligvis ble originalfilmen laget mellom 1906 og 1908. Mange steder oppgis det at den ble laget ferdig i 1907. Andre kilder oppgir at filmingen skjedde en sommerdag i 1908 i den speilblanke Frognerkilen i Oslo.

## Handling
I 1932 beskrev Leif Sinding filmen i Aftenposten:

"det var et rystende skuespill "Et drama på havet". Mot den uhyggelig og dystre bakgrunn som Frognerkilens speilblanke og glitrende vann ga tilskueren opprulledes det nervepirrende drama.
Fiskeren er dratt ut på sitt og farefulle arbeid. Fiskerbåten er langt til havs- det bare såvidt man kan skimte Oscarshalls silhouette i bakgrunnen. Uforferdet kaster fiskeren og hans sønn, en femten års gutt, ut garnene. Så plutselig reiser gutten seg, går frem til rælingen og slår ut med armene. Er han blitt svimmel – eller er det en nervøst anfall? Nei, han er et offer for "Fiskerlivets farer" (under denne tittel husker forresten flere eldre kinogjengere filmen), og med et plask forsvinner han i Frognerkilens grønne dyp. 
På land har moren vært vitne til det forferdelige drama. Hennes sorg er fryktelig. Filmen slutter med at den fortvilede mor kaster seg over sønnens avsjelede legeme. 
Når man ser denne filmen igjen etter 25 års forløp, må man smile- for hva er ikke skjedd i mellomtiden, filmens kunst er ikke lenger en gjøglervare, men en av de viktigste faktorer i det moderne samfunnsliv."  

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Prognose Innerdalen

***Prognose Innerdalen*** er en norsk dokumentarfilm fra 1981 regissert av Oddvar Einarson. Filmen handler om motstand mot vannkraftutbygging i Innerdalen. Ordet «*Prognose*» i tittelen viser til styresmaktene sine prognoser, eller framskriving, for elektrisitetsforbruk.

## Konsept
Innerdalen er en dal i Kviknetraktene mellom Hedmark og Sør-Trøndelag. Den 1. november 1981 ble dalen lagt under vann. Oppdemmingen var en del av Orkla-Grana kraftutbyggingen.

Filmen handler om kampen mot kraftutbyggingen og om de idealistiske naturvernerenes ulike måter å kjempe mot utbyggingen. De ville redde den vakre dalen, som de så på som en perle i den norske fjellheimen.

## Kilder
* *Filmen i Norge: norske kinofilmer gjennom 100 år*. Utgitt av Gyldendal i samarbeid med Det norske filminstituttet, 1995. Komplett liste over alle kinofilmer 1907-1995 med plot og utdrag av samtidige filmanvmeldelser.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Aust Agder Blad

***Aust Agder Blad*** er en avis som blir utgitt i Risør i Aust-Agder. Avisen ble etablert i 1924. Avisens første redaktør var senere stortingsmann Jacob Maurice Ørbæk.

Avisen kommer ut tre dager i uka; tirsdag, torsdag og lørdag og dekker kommunene Risør (og Søndeled) og Gjerstad. Avisens redaktør og disponent (per 2023) er Torfinn Skåttet.

## Redaktører (utvalg)

* 1924–1926: Jacob Maurice Ørbæk
* ? - 1940 - Knut Holm
* 1945 - 1971 - Einar Foss
* 1971 –1988: Oddvar Mykland
* 1988 – 2014: Rolf Røisland
* 2014–2018: Linda Helgesen Aslaksen
* 2018–2019: Lars Taraldsen
* 2019–2019: Camilla Glad
* 2019– 2021: Trond Nøstvold Tou
* 2021–: Torfinn Skåttet

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Høvågavisa

***Høvågavisa*** var en avis som ble utgitt i Lillesand i Aust-Agder fra 1998 til 2017. Avisen ble lagt ned i juni 2017 etter sviktende abonnements- og annonseinntekter.

## Opplag
*2004: 1&nbsp;039
*2005: 1&nbsp;082
*2006: 1 020
*2007: 1&nbsp;023
*2008:
*2009:
*2010: 1&nbsp;051

## Referanser


## Eksterne lenker
* Høvågavisa
Lillesands-Posten

***Lillesands-Posten*** er en avis som blir utgitt i Lillesand og Birkenes kommuner i Agder. Avisa eies av *[[Agderposten]]*, og har blitt gitt ut siden 1870. Avisa gikk en periode under navnet Lillesand-Grimstad-posten (1894-1901), og ble midlertidig nedlagt under andre verdenskrig (høsten 1942 - mai 1945). Avisen flyttet høsten 2023 inn i nye lokaler i Skolegata 2. 

Den kommer ut to ganger i uka, tirsdag og fredag.
## Redaktør
*Noan Christian Gauslaa (1901-1952)

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Setesdølen

***Setesdølen*** er en partipolitisk uavhengig lokalavis for Setesdal, etablert i 1975 i Bygland. Olav Åsen Haugsgjerd er redaktør fra 15 mars 2025. Han over tok etter sin far Sigurd Haugsgjerd, som var redaktør i 46 år.

## Historikk
Første prøvenummer av Setesdølen kom ut i juli 1974 i privatregi. Den 16. oktober 1974 vedtok fellesformannskapet i Setesdal at avisen skulle utgis med kommunal støtte og at 1975 skulle være et prøveår for avisen. Politikerne i Setesdal vedtok samtidig at avisen skulle ha tilhold på Bygland. Den 25. januar 1975 kom den første ordinære utgaven av Setesdølen ut.  

Avisens første redaktør var Helge Arild Bolstad. I 1976 ble Sigurd Haugsgjerd ansatt som ny redaktør. I 1977 hadde Setesdølen 2 150 abonnenter. I 2020 hadde papiravisen et opplag på 3 930 og kom ut to ganger i uken.

Siden de fire kommunene Evje og Hornnes, Bygland, Bykle og Valle har tilsammen 2500 hosholdninger, er et opplag på over 4000 oppsiktsvekkende. Forklaringen er at Setesdølen har blitt en viktig avis for mange utflyttete setesdølar. Nesten halvparten av opplaget går ut av Setesdalen. 

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 4&nbsp;618
* 2007: 4&nbsp;618
* 2008: 4&nbsp;742
* 2009: 4&nbsp;824
* 2010: 4&nbsp;676
* 2011: 4&nbsp;635
* 2012: 4&nbsp;636
* 2013: 4&nbsp;553
* 2014: 4&nbsp;408
* 2015: 4&nbsp;192
* 2016: 4&nbsp;393
* 2017: 4&nbsp;145
*2018: 4&nbsp;109
*2019: 4&nbsp;076
*2020: 3&nbsp;930
Netto oppslagstall ifølge Store Norske Leksikon

Til og med 2015 gjelder opplagstallet bare for papirutgaven. Fra 2020 blir netto opplagstall brukt for digitalt abonnement og papirabonnement.

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Bø Blad

***Bø Blad*** er en lokalavis som blir utgitt i Bø i Telemark.

Avisen ble grunnlagt i 1986 av tidligere stortingsrepresentant for Ap og SV, Arne Kielland. Avisen utgis på nynorsk, og kommer ut med 48 numre i året. *Bø Blad* er blant annet kjent for sine lange overskrifter.

## Redaktører
*1986–2003: Arne Kielland
*2003–2006: Tone Anne Ødegård
*2006–: Hilde Eika Nesje

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll, Landslaget for Lokalaviser og Medienorge:
*2006: 2&nbsp;371
*2007: 2&nbsp;355
*2008: 2&nbsp;367
*2009: 2&nbsp;355
*2010: 2&nbsp;325
*2011: 2&nbsp;257
*2012: 2&nbsp;359
*2013: 2&nbsp;501
*2014: 2&nbsp;622
*2015: 2&nbsp;542
*2016: 2&nbsp;567
*2017: 2&nbsp;568
*2018; 2&nbsp;563
*2019: 2&nbsp;559
*2020: 2&nbsp;795
*2021: 2&nbsp;698
*2022: 2&nbsp;800 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bø Blad
Drangedalsposten

**Drangedalsposten** er en avis som blir utgitt i Drangedal i Telemark.

Avisa blei stifta av bygdefolket i 1998 etter at Orkla kjøpte opp og deretter innfusjonerte Drangedal Blad i Kragerø Blad Vestmar. Papiravisa kommer ut hver torsdag, men finnes også i nettversjon.

## Redaktører
I april 2021 overtok Anita Mjelland som redaktør etter Jan Magne Stensrud. I juli 2023 ble Per Flåthe konstituert som redaktør i Mjellands midlertidige fravær.

## Opplag
Tall fra *Medie norge* . Fra og med 2018 brukes tallene for siste halvår i oversikten her.
*2004: 1&nbsp;963
*2005: 1&nbsp;988
*2006: 1&nbsp;980
*2007: 1&nbsp;952
*2008: 1&nbsp;970
*2009: 1&nbsp;954
*2010: 1&nbsp;905
*2011: 1&nbsp;907
*2012: 1&nbsp;941
*2013: 1&nbsp;946
*2014: 2&nbsp;096
*2015: 2&nbsp;060
*2016: 1&nbsp;919
*2017: 1&nbsp;965
*2018: 1&nbsp;948
*2019: 1&nbsp;953

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kragerø Blad Vestmar

***Kragerø Blad Vestmar*** er en avis som blir utgitt i Kragerø i Telemark.

Avisen er et resultat av at de tidligere avisene *[[Kragerø Blad]]* (etablert i 1844) og *[[Vestmar (avis)|Vestmar]]* (etablert i 1867) ble slått sammen 1. januar 1998. Året etter, i 1999 ble også *[[Drangedal Blad]]* innfusjonert i *Kragerø Blad Vestmar*, noe som senere medførte etableringen av den konkurrerende *[[Drangedalsposten]]* i Drangedal.

Avisen eies av *[[Amedia]]*. Administrerende direktør og ansvarlig redaktør er Espen Solberg Nilsen.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 4&nbsp;526
* 2007: 4&nbsp;584
* 2008: 4&nbsp;577
* 2009: 4&nbsp;556
* 2010: 4&nbsp;488
* 2011: 4&nbsp;388
* 2012: 4&nbsp;199
* 2013: 4&nbsp;153
* 2014: 4&nbsp;003
* 2015: 3&nbsp;965
* 2016: 4&nbsp;177
* 2017: 4&nbsp;320

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Porsgrunns Dagblad

***Porsgrunns Dagblad*** (**PD**) er en avis som blir utgitt i Porsgrunn i Telemark. Den kommer ut tirsdag til lørdag.

Avisen var i lang tid ettermiddagsavis, men fra 3. mai 2004 la den om til morgenavis. Avisen utgis i tabloidformat.

PD er heleid av A-pressen.

## Ansvarlig redaktør
*1914–1923: Daniel H. Grini
*1923–1942: Leif Koch 
* 1942–1945: Redaktør utnevnt av Pressedirektoratet
*1945–1954: Leif Koch 
*1954–1955: Kåre Mosland 
*1955–1964: Chr. Fr. Molve 
*1955–1965: Isak Jacobsen 
*1966–1967: Halvard Thiseth 
*1967–1968: Isak Jacobsen 
*1969–1973: Karl Robert Ertsaas 
*1973–1976: Arne Grøsfjeld 
*1976–1978: Per Warhuus 
*1979–1979: Olav Garvik 
*1979–1983: Ragnvald Falkenér Bertheussen
*1983–1985: Edvard K Selvåg
*1985–1985: Thor Arne Michaelsen
*1985–1986: Kolbjørn Rune Thorsen
*1986–1989: Dag Tinholt
*1989–1991: Are Stokstad
*1991–1993: Jarle Bentzen
*1993–1996: Henry Nilsen
*1996–: Erik Enger

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 5&nbsp;004
* 2007: 4&nbsp;856
* 2008: 4&nbsp;763
* 2009: 4&nbsp;766
* 2010: 4&nbsp;614
* 2011: 4&nbsp;439
* 2012: 4&nbsp;340
* 2013: 4&nbsp;169
* 2014: 4&nbsp;078
* 2015: 3&nbsp;840
* 2016: 4&nbsp;054
* 2017: 4&nbsp;422

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Rjukan Arbeiderblad

***Rjukan Arbeiderblad*** (RA) er en lokalavis som siden 1923 utgis på Rjukan i Tinn kommune i Telemark.

Avisa eies av Amedia. Fra 2. juni 2017 gis avisen ut på papir tre dager i uken; tirsdag, torsdag og lørdag, en nedgang fra papirutgivelse fem dager i uken.

Avisa ble grunnlagt i 1923. I sine første år konkurrerte den med borgerlige Rjukan Dagblad (RD), som ble utgitt fra 1919 til 1967. Siden nedleggelsen av RD er RA den eneste lokalavisa for Rjukan og omegn.

## Sjefredaktører (utvalg)

* 2010–2021: Torfinn Skåttet
* 2021–: Egil Stensrud

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 
* 2007: 
* 2008: 
* 2009: 
* 2010: 
* 2011: 
* 2012: 
* 2013: 
* 2014: 
* 2015: 
* 2016: 
* 2017: 
* 2018: 
* 2019: 
* 2020: 

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Telemarksavisa

***Telemarksavisa*** (**TA**) er en avis som blir utgitt i Telemark. Avisen har sitt hovedkontor i Skien og har avdelingskontorer i Porsgrunn, Bamble, Bø, Notodden og Ulefoss. TA er eid av Amedia.

Den første avisen som kom ut under navnet *Telemark Arbeiderblad*, ble trykket i Larvik og kom ut 1. oktober 1921. Dette regnes som grunnleggingsdagen for TA*. *Trykkingen ble året etter for en kort periode flyttet til Drammen før den i juni 1922 ble flyttet til Notodden. Fra november 1926 har avisens hovedkontor vært i Skien etter sammenslåing med avisen* Telemark Social-Demokrat.  

TA ble stoppet av okkupasjonsmakten høsten 1940 og kom ikke ut igjen før etter fredsdagen 8. mai 1945. Avisen skiftet navn fra *Telemark Arbeiderblad* til *Telemarksavisa'' fra 17. februar 1995, etter styrevedtak kvelden i forveien, og avisens formelle tilknytning til Arbeiderpartiet opphørte.  

TV Telemark er en TV-stasjon som ble etablert i 1997. Kanalen har konsesjon i kommunene Skien, Porsgrunn, Bamble, Siljan, Kragerø, Drangedal, Sauherad, Nome og Bø. TV Telemark eies av Telemarksavisa.

## Ansvarlige redaktører
I februar 2025 ble Tonje Elisabeth Skjørtvedt ansatt som ny sjefredaktør (ansvarlig redaktør) etter Ove Mellingen, med tiltredelse 2.&nbsp;mai 2025. Mellingen var sjefredaktør fra 1998 til utgangen av 2024, og hadde startet i TA som utviklingsjef i 1993 da han kom fra Bergensavisen (BA).

### Sjefredaktører
*1922–1923: Erik Haugen
*1924–1926: Andreas Thurmo
*1926–1927: Ole Hafnor
*1927–1928: Henry Harm
*1928–1940: Olav Vegheim
*1934–1940: Henry Harm, konstituert
*1945–1947: Henry Harm
*1947–1949: Gunnar Sand
*1950–1962: Knut Kvigne
*1962–1984: Alf Skåum
*1984–1987: Haakon Fjelddalen
*1987–1990: Jørund A. Ruud
*1990–1993: Arne O. Tovik
*1993–1998: Jan-Erik Larsen
*1998–2024: Ove Mellingen
*2025–: Tonje Elisabeth Skjørtvedt

## Opplagstall
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 22&nbsp;363
* 2007: 22&nbsp;346
* 2008: 22&nbsp;282
* 2009: 21&nbsp;991
* 2010: 21&nbsp;348
* 2011: 20&nbsp;778
* 2012: 20&nbsp;063
* 2013: 19&nbsp;173
* 2014: 18&nbsp;442
* 2015: 18&nbsp;082
* 2016: 17&nbsp;680
* 2017: 18&nbsp;787
* 2018: 20&nbsp;758
* 2019: 22 029

## Referanser



## Eksterne lenker
* 
*
Varden (avis)

***Varden*** er en avis som blir utgitt i Telemark med hovedkontor i Klostergata 30, på Klosterøya i Skien. Avisen ble grunnlagt i 1874, og ble i 1887 overtatt av Chr. Pedersen født i 1858 i Skien. Frem til 1888 ble *Varden* utgitt to ganger i uken, deretter tre ganger i uken, før avisen ble dagblad i 1895. I 1918 ble avisen solgt til et aksjeselskap. Pedersen mottok Kongens fortjenstmedalje i gull. Chr. Pedersen døde i 1936.

Avisen har lokalkontorer i Porsgrunn, Bø og Notodden.

*Varden* ble presentert på internett første gang i 1997, og var den første av de store annonsebærende avisene i landet som gikk over til tabloidformat. Dette skjedde i 2001.

Avisen var opprinnelig en Venstre-avis, men fra innlemmelsen av *[[Fylkesavisen]]* i 1950-årene ble den mer orientert mot partiet Høyre. Partitilknytningen har de siste årene blitt svakere, og *Varden* anses i dag for å være en partipolitisk uavhengig avis. *Varden* ble i 1994 solgt til Orkla Media, og var en av flere aviser som 28. juni 2006 ble solgt til det britiske medieselskapet Mecom (som samtidig endret navn til Edda Media). I 2012 ble Mecom kjøpt av A-pressen, som etter oppkjøpet endret navn til Amedia. 4. januar 2013 overtok Agderposten Medier AS eierskapet i *Varden*.

## Skiensposten
*Skiensposten* var en lokalavis for Skien og Siljan i Telemark. Den ble etablert i februar 2004 som gratisavis. Den ble abonnementsavis fra 1. januar 2005. Avisas eier, Varden, la avisa ned i juni 2005.

## Ansvarlig redaktør
Vardens ansvarlige redaktører:
* Johan C. T. Castberg 1874-1884
* Halvor Andreas Bentsen 1884-1891
* Michael Bie 1891-1898
* P. Hvidsten 1898-1899
* Halldor Olsson Oppedal 1899-1902 
* Harald Kristoffersen 1902-1931
* Haakon Kristoffersen 1931-1936
* Roald Kristoffersen 1936–1941 og 1945–1955
* Johan E. Holand 1955–1988
* Bjørn Jacobsen 1964–1995
* Leif Magne Flemmen 1997–1999
* Maj-Lis Stordal 2000–2001
* Sigmund Kydland 2001–2006
* Per Valebrokk 2007–2008
* Lars Kittilsen 2008–2014
* Tom Erik Thorsen 2014–

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

* 2006: 27&nbsp;856
* 2007: 27&nbsp;341
* 2008: 26&nbsp;091
* 2009: 25&nbsp;474
* 2010: 24&nbsp;730
* 2011: 23&nbsp;723
* 2012: 22&nbsp;465
* 2013: 21&nbsp;476
* 2014: 20&nbsp;237
* 2015: 19&nbsp;436
* 2016: 18&nbsp;452

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Vest-Telemark blad

***Vest-Telemark blad*** (**VTB**) er en avis som fra 1973 blir gitt ut i Kviteseid i Telemark. Den dekker distriktet Vest-Telemark som utgjør kommunene Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke og Vinje, og blir skrevet på nynorsk. Avisa kommer ut to dager i uka. Den er partipolitisk uavhengig, men ble på 70-tallet i enkelte miljøer kalt Vesle-Pravda.

Tidligere redaktør Knut Espelid sier: «Ein viktig grunn til oppnamnnet var nok at korkje folk flest eller lokalpolitikarane i regionen var vane med å ha ei kritisk presse så nær seg. Det som kom fram i avisene t.d. frå politisk behandling før VTB kom, var reint refererande – avisene hadde gjerne ein «referent» i kommunestyremøtet.»

Vest-Telemark Blad fikk tidlig tilnavnet «Vest-Telemark Ark» fordi avisen opprinnelig besto av et enkelt trykkark med fire sider i fullformat. Den 9. november 1979 gikk avisen over til tabloidformat, noe som muliggjorde et økt sidetall..

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 5&nbsp;472
* 2007: 5&nbsp;493
* 2008: 5&nbsp;530
* 2009: 5&nbsp;660
* 2010: 5&nbsp;675
* 2011: 5&nbsp;632
* 2012: 5&nbsp;571
* 2013: 5&nbsp;603
* 2014: 5&nbsp;521
* 2015: 5&nbsp;484
* 2016: 5&nbsp;307
* 2017: 5&nbsp;268

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Lucas Cranach den yngre

**Lucas Cranach den yngre** (4. oktober 1515 – 25. januar 1586) var en tysk renessansemaler.

Han var sønn av Lucas Cranach den eldre. Han begynte som lærling i farens verksted, og etterhvert vokste hans berømmelse. Da faren reiste til Augsburg i 1550, overtok han  ledelsen av verkstedet.
Hans og farens stil var så like at det har vært vanskelig å fastslå hvem av dem som har utført enkelte arbeider. Lucas Cranach den yngre er kjent for portretter og enkle versjoner av allegoriske og mytiske scener.

## Referanser
Hans Holbein

**Hans Holbein** kan være:

* Hans Holbein den eldre (1460–1524) - tysk renessansemaler
* Hans Holbein den yngre (c. 1497–1543), hans sønn, som malte mange portretter for kong Henrik VIII av England
Hans Holbein den eldre

**Hans Holbein** (født rundt 1465 i Augsburg; død rundt 1524 i Basel eller Isenheim) var en tysk maler som virket i overgangen mellom seingotikken og renessansen. Hans Holbein var eldste medlem av en berømt familie malere som også omfattet broren Sigmund og sønnene Ambrosius og Hans Holbein den yngre.

Foruten i sin fødeby virket han i Ulm, Frankfurt am Main og Alsace. 

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker

* 
* ''Holbein d. Ä., Hans'', zeno.org
Hvem eier Tyssedal?

***Hvem eier Tyssedal?*** er en norsk dokumentarfilm fra 1975 regissert av Sølve Skagen og Malte Wadman.
Filmen handler om konflikter arbeiderne på industristedet Tyssedal var involvert i. I flere generasjoner hadde folk på stedet arbeidet på den lokale aluminiumsfabrikken DNN Aluminium som hadde utenlandske eiere. De utenlandske eierne var ikke så interessert i å modernisere og investere i fabrikkanlegget. Filmen fokuserer på året 1973. Arbeidsmiljøet var da helsefarlig, og naturen i området sterkt skadet av utslipp fra fabrikken. Arbeiderne krevde da at eierne enten skulle modernisere, eller så skulle eierne bli fratatt de gunstige kraftkonsesjonene og kraftavtalene de hadde med staten.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lucas Cranach

**Lucas Cranach** kan være:

*Lucas Cranach den eldre (1472–1553), tysk renessansemaler
*Lucas Cranach den yngre (1515–1586), tysk renessansemaler
Jimmy Wales

**Jimmy Donal** «**Jimbo**» **Wales** (født 1966) er en internettgründer og wikientusiast, kjent som grunnleggeren av Wikipedia.

Wales studerte ved Auburn-universitetet og Universitetet i Alabama. Han har arbeidet som opsjonshandler i Chicago, og startet internettselskapet Bomis på 1990-tallet. Wales driver siden 2004 sitt eget selskap Wikia Inc, som tilrettelegger wiki-plattformer for bedrifter og organisasjoner. Dessuten har Jimmy Wales en omfattende foredragsvirksomhet og arbeider i en rekke land for ytringsfrihet og for bedre vilkår for kunnskapsdeling og Wikipedia-prosjektet. Han er etter eget utsagn en tilhenger av Ayn Rands objektivist-filosofi.

I 2001 lanserte Wales, sammen med Larry Sanger og andre, Wikipedia, en wikibasert internettencyklopedi som bygger på åpent innhold-prinsippet. Opprinnelig eide han domenet og stilte servere til rådighet på egen bekostning. Etter at han stiftet den ideelle stiftelsen Wikimedia Foundation i 2003 og fikk overført domenet, har Wikipedia blitt istand til å finansiere seg selv gjennom donasjoner fra nettbrukere og ideelle stiftelser. I tiden før dette brukte Wales ifølge den australske avisen *[[Herald Sun]]* rundt 400 000 australske dollar av sine egne midler på Wikipedia og Nupedia – senere hevdet *Time Magazine* at han hadde brukt hele 500 000 amerikanske dollar på etableringen og driften av wikiprosjektene. Wales var den første styrelederen for Wikimedia Foundation, fra 2003 til 2006. Time Magazine kåret i april 2006  Jimmy Wales til en av de hundre mest innflytelsesrike personer i verden.

Jimmy Wales har mottatt en rekke æresbevisninger og utmerkelser for sitt arbeid med kunnskapsdeling og ytringsfrihet, men har frasagt seg muligheten til å tjene penger på Wikipedia og hele tiden holdt fast ved en ikke-kommersiell strategi for nettleksikonet og de andre Wikimedia prosjektene (Wikimedia Commons, m.fl). Jimmy Wales har flere ganger besøkt Norge. 

Wales bodde lenge i St. Petersburg, Florida, og er separert fra sin kone Christine. Den 6. oktober 2012 giftet han seg på ny med Kate Garvey – pressesekretæren til Storbritannias statsminister Tony Blair - og bosatte seg i London. Han ble britisk statsborger i 2019. Wales har tre døtre fra de to tidligere ekteskapene.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  USA Today-intervju
*  IT-avisens video fra Jimmy Wales foredrag i Bergen 29. mai 2006 med introduksjon av Tron Øgrim
Blücher (film fra 1988)

***Blücher*** er en norsk thriller fra 1988, regissert av Oddvar Bull Tuhus.

## Handling
To vågale dykkere har nylig fått sparken fra sine tidligere jobber i Nordsjøen, men ønsker en gang for alle å demonstrere sine overlegne ferdigheter som dykkere. Derfor planlegger de en ekspedisjon helt ned til vraket etter det tyske krigsskipet «Blücher», som ble senket utenfor Oscarsborg festning den 9. april 1940.

Men ukjente krefter forsøker imidlertid å hindre dykkernes oppdrag. Dette fordi det befinner seg papirer om bord, med opplysninger som ikke tåler dagens lys.

## Rolleliste

## Eksterne lenker
*
Levi Strauss

**Levi Strauss** (eller **Strauß**) (født 26. februar 1829 i Tyskland, død 26. september 1902) var en tyskfødt amerikansk klesprodusent. Han grunnla det kjente klesmerket *Levi's*.

Han ble født som Löb Strauss i Buttenheim i Bayern, i en jødisk familie.  I 1847 emigrerte Strauss med sin mor og to søstre til USA for å slutte seg til sine brødre, Jonas og Louis Loeb, som hadde gjort karriere og drev en god forretning der. I 1850 tok han navnet *Levi* Strauss, og i 1853 flyttet han til San Francisco i California og åpnet en forretning, Levi Strauss & Co..

## Referanser


## Eksterne lenker
* https://web.archive.org/web/20040923080909/http://www.levistrauss.com/about/history/denim.htm
Alzheimer (andre betydninger)

**Alzheimer** kan vise til:

* Alzheimers sykdom, kronisk degenerativ hjernesykdom
* Alois Alzheimer, nevropatologen som karakteriserte Alzheimers sykdom
* ''Alzheimer's'' (film), en egyptisk film fra 2010
* ''Alzheimer'' (film), en iransk film fra 2011
Theodor Adorno

**Theodor Ludwig Wiesengrund Adorno** (1903–1969) var en tysk sosiolog, filosof, pianist, musikkviter og komponist. Han var medlem av Frankfurterskolen sammen med blant andre Max Horkheimer, Walter Benjamin, Herbert Marcuse, Jürgen Habermas, Erich Fromm og Leo Løwenthal. Han var musikkdirektør for Radio Project.

Adorno var som ung musikkritiker og amatørsosiolog, og var først og fremst en filosofisk tenker. Merkelappen *sosialfilosof* legger vekt på de sosialkritiske sidene ved hans filosofiske tenkning, som fra 1945 og fremover fikk en fremtredende intellektuell rolle i den kritiske teorien i Frankfurterskolen.

## Frankfurterskolen

Adorno var tilknyttet Institut für Sozialforschung i Frankfurt am Main, og kom til å bli en av de viktigste representantene for Frankfurterskolen. Denne skole hadde som intensjon å drive metavitenskap med elementer av filosofi, sosiologi og psykologi. Det skulle være et uavhengig intellektuelt, teoretisk og akademisk program med politiske ambisjoner. Instituttet bygget på og videreutviklet marxismen. Etter Hitlers maktovertakelse i 1933 måtte Adorno forlate Tyskland og dro til Oxford før han i 1938 etablerte seg ved Columbia-universitetet i New York.. I 1941 ble Frankfurterskolen mer og mer oppløst da Adorno og Horkheimer flyttet til Los Angeles. På universitetet i Berkeley var Adorno fra 1947 faglig ansvarlig for den store undersøkelsen «Den autoritære personlighet» (utgitt i New York i 1950). Samme år vendte Adorno tilbake til Frankfurt hvor han gjenetablerte instituttet sammen med Horkheimer og ble professor i filosofi og sosiologi.

Han regnes av Stiftung Orte der deutschen Demokratiegeschichte blant de viktigste personer som i løpet av de siste 200 år, har bidratt til dannelsen av demokratiet i Tyskland.

## Se også

* Det tyske demokratiets pionerer.

## Referanser


## Litteratur
Blant Adornos mest kjente verker er den meget kulturpessimistiske bok *Opplysningens dialektikk*, som han skrev sammen med Max Horkheimer. Ved siden av sine sosiologiske og filosofiske tekster skrev Adorno også tekster om estetikk, musikk og litteratur.  

* 
* 
* Hammer, Espen: *Adorno and the Political* (i serien Thinking the Political) Routledge 2005 ISBN 0-415-28913-0
* Hammer, Espen: *Theodor W. Adorno* Gyldendal 2002 ISBN 82-05-30075-5
* 
* «Kritisk teori: Horkheimer og Adorno», i
Lynndie England

**Lynndie Rana England** (født 8. november 1982) er en tidligere amerikansk soldat i militærpolitireserven som ble kjent for tortur av irakiske krigsfanger i Abu Ghraib. I 2005 gikk bilder av torturscener som hennes medsoldater hadde tatt, verden rundt. Hun ble dømt i en amerikansk krigsrett til tre år i fengsel.

Hun ble født i Ashland, Kentucky, USA, og vokste opp i Fort Ashby (Vest-Virginia), som datter av en jernbanearbeider.

## Tortur i Abu Ghraib
Etter at saken ble kjent, inngikk England 2. mai 2005 en avtale hvor hun innrømte skyld mot en mildere dom, en såkalt *[[plea bargain]]*. 4. mai samme år ble avtalen forkastet av oberst James Pohl, som ledet krigsretten, fordi nye vitnemål tydet på at hun ikke hadde forstått at hun gjorde noe galt da handlingene ble utført, slik at saken måtte føres for retten. 26. september 2005 ble hun dømt for et tilfelle av konspirasjon for å begå kriminelle handlinger, fire tilfeller av mishandling av fanger og et tilfelle av uanstendig oppførsel. Hun ble frikjent for et annet tilfelle av konspirasjon. 

Den 27. september 2005 ble England dømt til fengsel i tre år. Hennes medsoldater Ivan Frederick, Javal Davis, Charles Graner, Megan Ambuhl, Sabrina Harman, Armin Cruz og Jeremy Sivits ble også dømt i saken. England ble løslatt 1. mars 2007.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Ernst Cassirer

**Ernst Cassirer** (født 28. juli 1874 i Breslau i Tyskland, død 13. april 1945 i New York City) var en tysk filosof av jødisk opprinnelse. Han tok doktorgraden ved universitetet i Marburg i 1899, hvor han hadde studert med Hermann Cohen og Paul Natorp. Dermed ble han av mange oppfattet som nykantianer, selv om han senere utviklet sin egen *kulturfilosofi*.

Etter mange år som privatdosent fikk han et professorat i Hamburg i 1919, hvor han underviste til 1933, da han måtte forlate hjemlandet.

Han flyktet til University of Oxford, hvor han underviste frem til 1935, var deretter professor i Göteborg til 1941, gjesteprofessor ved Yale University til 1943 og bodde deretter i New York, hvor han underviste ved Columbia University fra 1943 til sin død i 1945.

## Bibliografi (utvalg)
* *Form og teknikk: utvalgte tekster* fem essays hentet fra og oversatt fra *Nachgelassene Manuskripte und Texte og Gesammelte Werke Hamburger Ausgabe* utgitt i Cappelens upopulære skrifter 2006 ISBN 978-82-02-26405-5
* 1946 *The Myth of the State* (tysk 1949: *Vom Mythus des Staates*) (posthumt)  
* 1944 *Et essay om mennesket* norsk utgave 1965 (Engelsk utgave 1944 *An Essay on Man*, utgitt på tysk 1960: *Was ist der Mensch? Versuch einer Philosophie der menschlichen Kultur*) 
* 1942 *Kulturvitenskapenes logikk: fem studier* norsk utgave 1994, 2. utgave 2008 ISBN 978-82-525-7025-0 (tysk *Zur Logik der Kulturwissenschaften*)
* 1932 *Die Philosophie der Aufklärung*
* 1923-29 *Philosophie der symbolischen Formen* 
* 1918 *Kants Leben und Lehre* 
* 1916 *Freiheit und Form. Studien zur deutschen Geistesgeschichte*  
* 1910 *Substanzbegriff und Funktionsbegriff*

## Referanser


## Eksterne lenker
* Books and Writers
* https://web.archive.org/web/20041009182356/http://www.warburg-haus.hamburg.de/eca/index.html
* https://web.archive.org/web/20041009124949/http://www.helmut-zenz.de/hzcassir.html
* http://www.bautz.de/bbkl/c/cassirer_e.shtml
Patton

**Patton** har flere betydninger:

*Navnet på en amerikansk general under andre verdenskrig: George S. Patton
*Tittelen på en amerikansk krigsfilm-biografi fra 1970 basert på generalen med samme navn: *[[Patton - menneske og soldat]]*
*Tittelen på en amerikansk tv-film fra 1986 (og oppfølger til *Patton – menneske og soldat*): *[[Pattons siste dager]]*
*Navnet på et sverd brukt i det amerikanske kavaleriet på begynnelsen av 1900-taller designet av general Patton: Patton (våpen)
*Navnet på stridsvogn-versjoner oppkalt etter general Patton: Patton (stridsvogn)
*Navnet på et sted i Missouri, USA: Patton, Missouri
*Navnet på et sted i Pennsylvania, USA: Patton, Pennsylvania
Hermann Cohen

**Hermann Cohen** (født 4. juli 1842, død 4. april 1918) var en tysk filosof av jødisk opprinnelse. Han var en av grunnleggerne av nykantianismen ved universitetet i Marburg, og kalles av og til den viktigste jødiske filosofen av det 19. århundre.

Cohen ble født i Coswig i Anhalt. Han begynte tidlig å studere filosofi, og ble snart kjent som en ivrig student av Kant. Han var utdannet ved gymnasiet i Dessau, det jødiske teologiske seminaret i Breslau og ved universitetene i Breslau, Berlin, og Halle-Wittenberg. I 1873 ble han privatdosent i Marburg med habilisasjonsavhandlingen *Die Systematischen Begriffe in Kant's Vorkritischen Schriften nach Ihrem Verhältniss zum Kritischen Idealismus*. I 1875 ble Cohen *professor extraordinarius*, og senere ordinær professor, i Marburg.

Han var en av grunnleggerne av Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaft des Judenthums, som holdt sitt første møte i Berlin i november 1902.

## Verker
* *Die Platonische Ideenlehre Psychologisch Entwickelt," in "Zeitschrift für Völkerpsychologie*, 1866, iv.
* *Mythologische Vorstellungen von Gott und Seele*, ib. 1869
* *Die Dichterische Phantasie und der Mechanismus des Bewusstseins*, ib.
* *Zur Controverse Zwischen Trendelenburg und Kuno Fischer*, ib. 1871
* *Kant's Theorie der Erfahrung*, Berlin, 1871; 2. utg., 1885
* *Platon's Ideenlehre und die Mathematik*, Marburg, 1878
* *Kant's Begründung der Ethik*, Berlin, 1877
* *Das Prinzip der Infinitesimalmethode und Seine Geschichte: ein Kapitel zur Grundlegung der Erkenntnisskritik*, Berlin, 1883
* *Von Kant's Einfluss auf die Deutsche Kultur*, Berlin, 1883
* *Kant's Begründung der Aesthetik*, Berlin, 1889
* *Zur Orientirung in den Losen Blättern aus Kant's Nachlass*, in "Philosophische Monatshefte," 1890, xx.
* *Leopold Schmidt*, i «Neue Jahrbücher für Philologie und Pädagogik», 1896, cliv.

Cohen redigerte og publiserte også de siste filosofiske skriftene (*Logische Studien*, Leipzig, 1894) av F. A. Lange, og hans *Geschichte des Materialismus*, med en lang introduksjon og kritisk tillegg.

Hans skrifter mer spesielt angående jødedommen inkluderer en rekke pamfletter, bl.a. *Die Kulturgeschichtliche Bedeutung des Sabbat* (1881), *Ein Bekenntniss in der Judenfrage* (Berlin 1880), samt artiklene *Das Problem der Jüdischen Sittenlehre* («Monatsschrift», xliii., 1899), *Liebe und Gerechtigkeit in den Begriffen Gott und Mensch* (i «Jahrbuch für Jüdische Geschichte und Litteratur», III., 1900) og *Autonomie und Freiheit* (i *Gedenkbuch für David Kaufmann*, 1900).

Hans essay *Die Nächstenliebe im Talmud* ble skrevet på forespørsel fra Marburg Königliches Landgericht (1888). Hans siste publikasjon er *Logik der Reinen Erkenntniss*, som utgjør første del av hans  *System der Philosophie* (Berlin, 1902).

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hermann-Cohen-Gesellschaft, fremmer forskning om Hermann Cohens arbeider og anseelsen til hans filosofi i samtidsdebatten.
* Hermann Cohen Archiv der Universität Zürich
Karl von Prantl

**Karl von Prantl** (født 28. januar 1820, død 14. september 1888) var en tysk filosof.  I 1843 ble han doktor i filosofi ved Universitetet i München, der han også ble professor i 1859.

## Referanser
Friedrich Schleiermacher

**Friedrich Daniel Ernst Schleiermacher** (1768–1834) var en tysk teolog og filosof.

Schleiermacher er kjent for sitt forsøk på å forene opplysningstidens kritikk med den tradisjonelle protestantiske rettroenhet. Han var også innflytelsesrik i utviklingen av den historisk-kritiske metode. På grunn av hans inngående innvirkning på den påfølgende liberale protestantiske teologiske tenkning er han stundom kalt for «far av den moderne protestantiske teologi». Den etter-ortodokse bevegelse på 1900-tallet, representert mest prominent av Karl Barth, har derimot på mange måter forsøkt å motvirke hans gjennomgripende innflytelse.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Friedrich Schleiermacher var barnebarn av zionitten Daniel Schleyermacher og sønn an den reformerte feltpredikant *Gottlieb Schleiermacher*. (En yngre halvsøster giftet seg i 1817 med Ernst Moritz Arndt). Fra 1783 fikk han undervisning ved herrnhuternes *Pädagogium* i Niesky. Fra 1785 var han ved deres *seminar* i Barby, men forlot det i 1787, etter at han fra 1786 var begynt å distansere seg for deres dogmatisk-positive form for religiøsitet.

### Teologisk innflytelse
Schleiermacher virket først som predikant, men ble senere professor i Halle og Berlin. Der utviklet han en lære som utgår fra «den fromme selvbevisstet» og utleder religionen fra mennesket. Jesus Kristus er «mennesket i seg», den guddommelige idéen om mennesket, hvorfra nåden og frelsen utgår. 

Schleiermacher tilhørte romantikernes krets. Til forskjell fra opplysningens rasjonelle religionsfilosofi plasserte han religionen till følelsene; religionens vesen er «sinn og smak for det uendelige». Kristendommen har ifølge ham oppgaven å forløse mennesket fra «den syndige endelighet». 

Troen og den indre kjærlighet skal ifølge Schleiermacher være handlingens drivkrefter. I denne ånd engasjerte han seg for kirkens frihet overfor fyrstene. Han omdefinerte videre dogmatikkens oppgave ved å relativisere den historisk. Den skal ikke lede tll tro, men utvikle de troendes forståelse av troens innhold innen en historisk epoke. Hans lære om troen, etikk og hermeneutikk har hatt betydelig innflytelse på moderne teologi og filosofi. Hans tilnærming til religion som en personlig og følelsesmessig erfaring la grunnlaget for den liberale teologien. Hans hermeneutiske metode, som kombinerer grammatisk og psykologisk tolkning, har vært avgjørende for utviklingen av moderne forståelse av tekst og mening. Hans etiske filosofi, som vektlegger det høyeste gode og fellesskapets rolle, har hatt varig innvirkning på etisk tenkning.

## Bibliografi
* *Über die Religion. Reden an die Gebildeten unter ihren Verächtern* (1799)
* *Der christliche Glaube* (1821-1822)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Friedrich Daniel Ernst Schleiermacher – kort omtale på tysk
* Friedrich Daniel Ernst Schleiermacher lengre omtale på engelsk
Talassofobi

**Talassofobi** (eller **thalassofobi**) er en abnorm, irrasjonell og vedvarende redsel for havet, innsjøer, eller generelt dype vann.

Som med alle fobier oppstår talassofobi i underbevisstheten som en beskyttelsesmekanisme. På et eller annet punkt i fortiden har den som er offer for fobien gjennomlevet et traume som på en eller annen måte er knyttet til, eller assosieres til, dype vann. Om enn den opprinnelige katalysator helst vil være en reell skremmende begivenhet, kan den i noen tilfeller være et mangfold av andre utløsende faktorer, som for eksempel en skremmende film, noe på fjernsyn, eller at man har sett en annen som har gjennomlevd et traume.

## Se også
*Fobi – betegnelsen
*Fobier – liste over fobier
Bygdeposten

***Bygdeposten*** er en lokalavis som blir utgitt i Modum i Buskerud. Den dekker kommunene Modum, Sigdal, Krødsherad og Øvre Eiker. Avisens redaksjon ligger i Vikersund. Ansvarlig redaktør og daglig leder for avisen er Knut Bråthen. Bygdeposten kommer ut tirsdager, torsdager og lørdager. Avisen er eid i sin helhet av Amedia, og deler av annonsesalg og kundeservice gjøres av Drammens Tidende.

Bygdeposten er den avisen med størst dekning i Modum, Sigdal og Krødsherad. Avisen trykkes ved Amedias trykkeri Nr1 Trykk på Biri. Fra 2001 har avisen også hatt en nettversjon (bygdeposten.no).

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* Bygdeposten
Drammens Tidende

:*For den tidligere avis med samme navn, se [[Drammens Tidende (1815-1832)]]*

***Drammens Tidende*** er en norsk lokalavis.

*Drammens Tidende* og ***Buskeruds Blad*** var opprinnelig to aviser. *Drammens Tidende* så dagens lys i 1832 under navnet *Tiden*. *Buskeruds Blad* ble startet 51 år senere, 3. juli 1883. Avisene kom under samme eier i 1897, under én redaktør i 1901 og ble slått sammen til én avis i 1961. 

22. mars 2024 reduseres antall papiraviser i uken fra seks til tre; tirsdag, torsdag og lørdag. Eavisen kommer som før seks dager i uken.

*Drammens Tidende* (som avisen ble hetende fra 2000) dekker Buskerud, med hovedvekt på Drammen, og kommer ut hver dag.
Avisen eies av Amedia.  I 1998 ble nettavisen dt.no opprettet, og 2. januar 2004 gikk *Drammens Tidende* over til tabloidformat.

*Drammens Tidende* eide også lokal-TV-stasjonen TV Drammen.

## Redaktører
*Tiden:*

* Jacob Wulfsberg 1832–1845

*Drammens Tidende:*
* Fredrik Wilhelm Berg 1845–1851
* Paul Hjelm-Hansen 1851–1852
* O. Berentsen 1890–1894
* Christian Ihlen 1895
* Anton B. Rustad 1895–1901?
* Lars Raknerud 1901–1919
* Nils Mikael Raknerud 1919–1937
* Lars Sørensen 1937–1945
* Tord Wikborg 1945
* Torolv Kandahl 1945–1961

*Buskeruds Blad*:
* N. Thue 1883–1884
* Lars Raknerud 1884–1919
* Nils Mikael Raknerud 1919–1937
* Lars Sørensen 1937–1945
* Tord Wikborg 1945
* Torolv Kandahl 1945–1961

*Drammens Tidende og Buskeruds Blad* (fra 2000 *Drammens Tidende*):
* Lars Sørensen 1961–1977
* Gunnar Johnsen 1977–1992
* Hans Arne Odde 1992–2007
* Geir Arne Bore 2007–2013
* Håkon Borud 2013–2014
* Kristin Monstad 2014–2019
* Espen Sandli 2019–

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* Drammens Tidende
* Drammens Tidende på Facebook
*
Hallingdølen

***Hallingdølen*** er en selvstendig avis som blir utgitt i Hallingdal i Buskerud. Redaksjonen er plassert i Ål kommune. Lillian Holden  er redaktør og Ola Stave er administrerende direktør. Avisen ble grunnlagt i 1936 og er tildelt prisen Årets lokalavis i 2005, 2008, 2012 og 2014. I 2014 og 2021 ble *Hallingdølen* også kåret til årets europeiske lokalavis i European newspaper Award. Avisen kommer ut på tirsdager, torsdager og lørdager.

*Hallingdølen* redigeres på nynorsk.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 10&nbsp;190
* 2007: 10&nbsp;215
* 2008: 10&nbsp;038
* 2009: 9&nbsp;796
* 2010: 9&nbsp;620
* 2011: 9&nbsp;461
* 2012: 9&nbsp;456
* 2013: 9&nbsp;319
* 2014: 9&nbsp;127
* 2015: 8&nbsp;855
* 2016: 8&nbsp;739
* 2017: 8&nbsp;686
* 2018: 9&nbsp;013
* 2019: 9&nbsp;204
* 2020: 9&nbsp;834
* 2021: 10&nbsp;048

## Referanser





## Eksterne lenker
* Hallingdølen