Vinterfestuka

**Vinterfestuka**, ofte forkortet **VU**, er en årlig kulturfestival med jernbanehistorisk plattform i Narvik. Den er basert på historier, myter og fakta fra anleggstiden til jernbaneanlegget mellom Narvik og Kiruna rundt 1900.

Vinterfestuka arrangeres hvert år i mars, første gang i 1956 som en «fransk festival». I 1957 hadde arrangementet navnet *Festival Narvik*. Vinterfestukas rundt 200 arrangementer trekker totalt omtrent 30 000 besøkende.

## Historikk
Vinterfestuka er en årlig kulturfestival i Narvik som ble etablert i 1956. Bakgrunnen var å markere forbindelsen mellom Narvik og Frankrike, særlig knyttet til de franske styrkenes innsats under slaget om Narvik i 1940.

Festivalen har hatt flere navn, blant annet *Festival Narvik* (1957) og *Vinterfestuken* (1958), før navnet *Vinterfestuka* etter hvert ble etablert.

Festivalens historiske bakgrunn er også knyttet til byggingen av Ofotbanen, jernbanen mellom Narvik (tidligere Viktoriahavn) og Kiruna i Sverige, som ble anlagt i perioden 1898–1903. Fortellingene om rallarkulturen som vokste fram under jernbaneanlegget danner en viktig del av festivalens historiske tematikk.

Festivalen fungerer i dag som en hyllest til arbeiderne – rallare, ingeniører og anleggskokker – som deltok i byggingen av jernbanen under krevende forhold. Skikkelser fra denne historien, blant annet Svarta Bjørn, har fått en sentral plass i festivalens symbolikk og tradisjoner. Organisasjoner som Den Stolte og Ærverdige Rallarklubben av Malmbyen Narvik bidrar til å videreføre og formidle denne kulturarven gjennom arrangementer under festivalen.

Viktige symboler for Vinterfestuka er rallaren, Svarta Bjørn og Ofotbanen. Festivalen har siden utviklet seg til en av Nord-Norges viktigste kulturfestivaler.

Festivalen markerte sitt 70-årsjubileum i 2026 under temaet «I lys av historien».
## Tradisjoner
Vinterfestukas posisjon i befolkningen står i en særstilling da en stor del av byens befolkning har egne antrekk som bæres under festivalen. For menn er det sort bukse og rutete flanellskjorte med sort eller mørk vest samt rallarhatt som gjelder til hverdags, til fest er det samme antrekket brukt med hvit skjorte. For damene er det langt skjørt med bluse (ofte hvit, lys grå eller rødlig/lilla) og sort sjal som er hverdagsantrekk, mens aftenkjole brukes til fest.

Under festivalen kler mange av byens innbyggere seg i slike historisk inspirerte rallarantrekk, noe som gir store deler av Narvik sentrum et særpreget historisk preg i festivalperioden. Denne tradisjonen har hatt en markant vekst i popularitet også blant ungdom de siste årene.

## Utmerkelser
Stiftelsen Vinterfestuka ble tildelt Narvik kommunes kulturpris i 2004, som anerkjennelse for festivalens betydning for kulturlivet i byen og regionen.

Festivalens daglige leder og produsent, Steingrim Sneve, ble senere tildelt Nordland fylkeskommunes kulturpris for sitt arbeid med å utvikle og styrke Vinterfestuka og kulturlivet i regionen.

## Organisasjon
Vinterfestuka ble opprinnelig arrangert av Narvik Reiselivslag. Festivalens vekst gjorde det nødvendig med en egen organisasjon, og i 1997 ble Stiftelsen Vinterfestuka etablert for å sikre en mer selvstendig organisering og videre utvikling av festivalen. Bakgrunnen var å få en mer frittstående organisasjon som kunne gjennomføre arrangementene «Vinterfestuka i Narvik», «Folkefest i Rombaksbotn» og bidra til å utvikle nye arrangement. I dag står stiftelsen for gjennomføringen av kulturarrangementene «Vinterfestuka i Narvik», «Folkefest i Rombaksbotn» og en rekke andre arrangementer gjennom året. Den Stolte og Ærverdige Rallarklubben av Malmbyen Narvik er også en viktig bidragsyter, med sine arrangementer i Vinterfestuka og ellers i året. Det er Rallarklubben som står for det tradisjonelle kostymetoget for barn som går første lørdag i VU. 11. mars 2020, måtte Narvik avlyse VU på grunn av koronavirus (65 år siden forrige avlyselse).

Festivalen gjennomføres i stor grad ved hjelp av frivillige medarbeidere fra Narvik og regionen. Frivillige bidrar til gjennomføring av arrangementer, publikumsservice, logistikk og praktiske oppgaver under festivalen.

## Arrangementer og aktiviteter

Vinterfestuka omfatter et bredt spekter av kulturarrangementer og aktiviteter, med både profesjonelle kunstnere, lokale kulturmiljøer og frivillige deltakere. 

### Barn og unge i Vinterfestuka
Barn og unge har gjennom hele festivalens historie vært en viktig del av Vinterfestuka. Et sentralt innslag har vært *Barnas dag* og det tradisjonelle kostymetoget, som arrangeres i samarbeid med Den Stolte og Ærverdige Rallarklubben av Malmbyen Narvik. Toget går tradisjonelt fra Frydenlund skole til Lokstallen og samler hvert år et stort antall barn, foreldre og frivillige.

I tillegg har festivalen hatt egne BUS-arrangementer (barn og ungdom), med skoleforestillinger, konserter og sceniske produksjoner i samarbeid med lokale skoler, kulturinstitusjoner og Narvik kulturskole.

Tidligere har også større barne- og ungdomsproduksjoner vært en del av festivalprogrammet, blant annet *[[Barnas Festforestilling|Barnas festforestilling]]*, som ble arrangert årlig fra 1971 til 1986. Slike arrangementer har bidratt til å rekruttere nye generasjoner til kulturlivet i regionen og styrket festivalens rolle som møteplass for både profesjonelle og unge kulturutøvere.

### Scenekunst og lokale produksjoner

Scenekunst har vært en viktig del av Vinterfestuka gjennom hele festivalens historie med revy, teater, dans og musikkteater. Under byens 50-årsjubileum i 1951 ble Henrik Ibsens *[[Kjærlighedens Komedie|Kjærlighetens Komedie]]* satt opp som festforestilling. Samme periode ble også *[[Peer Gynt]]* oppført i Håkonshallen med fullt orkester og omfattende lokal medvirkning. Dette etablerte et viktig grunnlag for senere scenekunst under Vinterfestuka.

Blant de mest kjente produksjonene var Presseshowet, en revyforestilling som i perioden 1960 til 1993 var høydepunkt under festivalen og involverte både lokale og nasjonale artister.

Narvik kommunale musikkskole, senere Narvik kulturskole, deltok regelmessig med konserter, danseforestillinger og musikkteater og bidro til rekruttering og utvikling av unge utøvere.

Festivalen har også presentert større sceniske produksjoner, blant annet lunsjkonserter etablert i 1993 i samarbeid med Narvik musikkskole.

### Svarta Bjørn
Under festivalen kåres hvert år en kvinne som får tittelen *Svarta Bjørn*. Hun fungerer som en symbolsk representant for rallarkulturen og deltar i en rekke arrangementer under Vinterfestuka. Navnet *[[Svarta Bjørn]]* viser til den rallarkvinnen Svarta Bjørn, som i følge tradisjonen arbeidet som kokke under byggingen av Ofotbanen rundt år 1900. Historisk forbindes figuren ofte med rallarkokken Anna Rebekka Hofstad (1867–1901), som arbeidet under jernbaneanlegget og senere ble en del av fortellingene og mytene fra rallartiden.

Tradisjonen med kåringen ble etablert i 1959 og har siden vært et fast innslag i festivalprogrammet. Kvinner fra både Norge, Sverige og Finland har gjennom årene blitt valgt til rollen.

En andre fast tradisjon under Vinterfestuka er bekransningen av monumentene Rallar'n og Svarta Bjørn i Narvik. Svarta Bjørn statuen ble avduket 16. mars 1986. Den er utført av kunstneren Tom Berre og ble avduket av den første Svarta Bjørn, Wenche Malm, sammen med den daværende Svarta Bjørn Hanne Kulbotn. Seremoniene gjennomføres som en del av festivalens åpning og hedrer rallarkulturen og arbeiderne som deltok i byggingen av Ofotbanen.

### Nye initiativer og satsinger
I forbindelse med Vinterfestukas 70-årsjubileum i 2026 ble flere nye initiativer presentert for å styrke festivalens relevans og fremtidige utvikling. Blant disse var *Rallarrabalder*, et nytt kulturprogram rettet mot ungdom, som omfatter både skoleaktiviteter, workshops og konserter. Programmet gir unge deltakere mulighet til å delta både som publikum og som utøvere, og representerer en videreføring av festivalens tradisjon med å inkludere barn og unge i kulturlivet.

*Kulturkonferanse i Nord*, en fagkonferanse med fokus på nordisk kultursamarbeid og kulturens rolle som samfunnsbygger. Konferansen samlet kunstnere, kulturarbeidere og institusjoner fra hele regionen, og inngikk som en del av festivalens utvidede program.

### Folkefest i Rombaksbotn
Folkefest i Rombaksbotn er et kulturarrangement i Narvik kommune som bygger på den samme historiske tradisjonen som Vinterfestuka, med formidling av rallarkulturen og historien knyttet til byggingen av Ofotbanen rundt år 1900.

Mens Vinterfestuka arrangeres i mars (uke 11 eller 12), finner Folkefest i Rombaksbotn sted siste lørdag i juni. Arrangementet foregår i det tidligere anleggsområdet ved Rombaksbotn, som under byggingen av Ofotbanen var en viktig bosetning for rallare og arbeidere.

Under folkefesten samles publikum til konserter, historiske innslag og kulturelle aktiviteter i et miljø som gjenskaper deler av anleggstidens kultur og tradisjoner.

Folkefesten er også målpunkt for *Svarta Bjørn-marsjen*, en turmarsj som følger deler av den historiske anleggsveien langs Ofotbanen, kjent som Rallarveien, og ender i Rombaksbotn. Her arrangeres et kulturprogram med konserter, historiske innslag og aktiviteter knyttet til rallarkulturen.

I senere år har det vært utfordringer knyttet til gjennomføringen av arrangementet. Rombaksbotn ligger uten veiforbindelse, og arrangementet er avhengig av båttransport for publikum og arrangører. Økte kostnader og begrenset tilgang på egnede fartøy har i enkelte perioder gjort det vanskelig å gjennomføre arrangementet.

## Arrangementer

Festivalen omfatter ulike kulturarrangementer, blant annet:

* konserter
* teaterforestillinger
* revy og scenekunst
* filmvisninger og foredrag
* lunsjkonserter
* Folkefest i Rombaksbotn
* Svarta Bjørn-konferansen
* Ord i Spor
* kunst- og historieutstillinger

Festivalen fungerer også som en viktig arena for lokale amatører, barn og unge.

## Se også
* Ofotbanen
* Rallar
* Svarta Bjørn
* Narvik
* Narvik kulturskole
* Presseshowet
* Barnas Festforestilling

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vinterfestuka

* Svensk filmopptak av Ofotbanen fra 1911
* Ofotbanen sett fra lufta

Rallarveien