open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tian Jiyun

**Tian Jiyun** (kinesisk: 田纪云; pinyin: *Tián Jìyún*; født 1929 i Feicheng i Shandong i Kina) er en politiker i Folkerepublikken Kina. Han markerte seg som sterk tilhenger av Deng Xiaopings reformer. Har huskes for sin selvbiografi der han medtok en tale han holdt på Den sentrale partiskole i 1992 da han gjorde narr av venstrefløyens kommunister (de som ikke støttet reform og åpning-politikken) og foreslo at de skulle få sine egne «økonomiske soner» der man holdt ved like de verste elementene av det gamle politiske system. 

Tian ble medlem i det kinesiske kommunistparti 16 år gammel. 

Fra 1981 til 1983 var Tian stedfortredende generalsekretær for den kinesiske regjering. Han ble promovert til generalsekretær i 1983, og var visestatsminister fra 1983 til 1993.

Han var medlem av Nasjonalkongressen for det kinesiske kommunistparti i 1982, og ble medlem av politbyrået i 1987.

Tian ble valgt til viseformann for Nasjonalkongressens stående komite i 1993 og ble i det vervet til 1998. 

Tian trakk seg tilbake i 2002, i 73 års alder.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  
* Tian Jiyun, Xinhuanet
John W. Thompson

**John W. Thompson** (født 24. april 1949 Fort Dix i New Jersey i USA) er en tidligere visepresident for IBM og nåværende (2009) generaldirektør og styreformann for Symantec Corporation. 

## Eksterne lenker
* Symantec corporate bio
* CNN profile (2002)
* Speaking at Stanford
Li Lanqing

**Li Lanqing** (kinesisk: 李岚清; pinyin: *Lǐ Lánqīng*; født i mai 1932 i Zhenjiang i provinsen Jiangsu i Kina) er en kommunistisk politiker i Folkerepublikken Kina. 

Han er et tidligere medlem av Det kinesiske kommunistpartis politbyrås stående komite, og var landets første visestatsminister.  

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Polymyalgia rheumatica

**Polymyalgia rheumatica** (PMR) (fra gresk *poly*,  «mange», og *myalgia*, «muskelsmerte». Kalles gjerne bare polymyalgi) er en betennelsestilstand i musklene, som forårsaker smerter og stivhet, vanligvis i nakke-, skulder- og hofteregionene. Smertene kan oppstå hurtig, eller tilta gradvis over tid.

Smertene følger i regelen en døgnvariasjon, hvor smertene og stivheten er mest uttalt på morgenen. Sykdommen er sterkt assosiert med sykdommen temporalis arteritt (betennelsestilstand i arteriene), og man regner med at det er stor grad av overlapp mellom disse sykdommene, både i forekomst og symptombilde.

Det er stor variasjon i hvor lang behandligstid som kreves før sykdommen går tilbake, men man regner med at de fleste vil kunne avslutte behandlingen etter 2-5 år.
## Symptombilde
De dominerende symptomene ved polymyalgi er smerter og stivhet i nakke-, skulder- og hofteregionene. Smertene er middels til kraftige, og kan være så uttalte at de hindrer pasientene i sine daglige gjøremål. Symptomene er som regel mest uttalt på morgenen og etter søvn. Anemi, tretthet og mangel på appetitt ses også hyppig.

## Etiologi og patogenese
Man kjenner ikke årsaken til polymyalgi. Man vet imidlertid at den oppstår ved at kroppens egne hvite blodlegemene angriper leddkapslene i kroppen slik at det oppstår en betennelsestilstand. Man har knyttet sykdommen til vevstypen HLA-DR4. Dette betyr at personer med denne vevstypen er disponert for å utvikle sykdommen, og at det er en arvelig komponent knyttet til risiko for utvikling av sykdommen.

## Diagnose
Polymyalgi er vanskelig å diagnostisere, da det ikke finnes noen diagnostisk test. Symptombildet er også veldig overlappende med andre muskel- og skjelettlidelser, som gjør sykdommen vanskelig å skille fra f.eks. reumatoid artritt.

American College of Rheumatology har utarbeidet 7 diagnostiske kriterier i et forsøk på å gjøre diagnostikken enklere og mer standardisert. Det kreves at tre eller flere av kriteriene foreligger:
#bilateral smerte og stivhet i skuldrene
#utvikling av sykdomsbildet på mindre enn to uker
#SR > 40 mm/time
#morgenstivhet som varer i mer enn én time
#alder 65 år eller eldre
#depresjon eller vekttap
#bilateral ømhet i overarmene

## Behandling
Behandlingen er i hovedsak medikamentell, og innebærer glukokortikoider (kortison) som demper kroppens eget immunforsvar. Klassisk for polymyalgi, er at man får en rask og effektiv bedring av plagene.

## Epidemiologi og forekomst
Det er ikke identifisert noen sikre utløsende årsaker til polymyalgi, men flere elementer er assosiert med risiko for utvikling av sykdommen:
*Sykdommen debuterer som en regel bare hos personer over 50 år
*Gjennomsnittsalderen for utvikling av polymyalgi er over 70 år
*Kvinner har dobbelt så høy forekomst som menn
*Sykdommen rammer i hovedsak hvite
*50% av personer med temporalis arteritt, utvikler også polymyalgi.
*Vvstypen HLA-DR4 er assosiert med økt risiko

## Eksterne lenker
*OUS, Rikshospitalet. Seksjon for Revmatologi
*Vaskulitt.no
Live in London (Judas Priest)

***Live in London*** er det fjerde konsertalbumet fra det britiske heavy-metal-bandet Judas Priest.

Konserten er med Tim «Ripper» Owens som vokalist, og er innspilt på Brixton Academy i London 19. desember  2001, og utgitt 8. april 2003.

## Sporliste
Alle spor av Rob Halford, K.K. Downing og Glenn Tipton unntatt hvor annet er nevnt.
;Disk 1
# «Metal Gods» – 4:37
# «Heading Out to the Highway» – 4:13
# «Grinder» – 4:04
# «A Touch of Evil» (Halford, Downing, Tipton, Chris Tsangarides) – 5:58
# «Blood Stained» (Downing, Tipton) – 5:11
# «Victim of Changes» (Al Atkins, Halford, Downing, Tipton) – 10:08
# «The Sentinel» – 5:31
# «One on One» (Downing, Tipton) – 6:05
# «Running Wild» (Tipton) – 3:19
# «The Ripper» (Tipton) – 3:31
# «Diamonds & Rust» (Joan Baez) – 4:13
# «Feed on Me» (Tipton) – 5:25
# «The Green Manalishi (With the Two-Pronged Crown)» (Peter Green) – 4:51

;Disk 2
# «Beyond the Realms of Death» (Halford, Les Binks) – 7:15
# «Burn in Hell» (Downing, Tipton) – 5:22
# «Hell Is Home» (Downing, Tipton) – 5:47
# «Breaking the Law» – 2:47
# «Desert Plains» – 4:25
# «You've Got Another Thing Comin'» – 5:20
# «Turbo Lover» – 5:39
# «Painkiller» – 7:17
# «The Hellion» – 0:36
# «Electric Eye»  – 3:35
# «United» – 2:55
# «Living After Midnight» – 5:13
# «Hell Bent for Leather» (Tipton) – 5:47

## Personell
*Tim «Ripper» Owens: Vokal
*K.K. Downing: Gitar
*Glenn Tipton: Gitar
*Ian Hill: Bassgitar
*Scott Travis – Slagverk

## Eksterne lenker
*
’98 Live Meltdown

***'98 Live Meltdown*** er det tredje konsertalbumet fra det britiske heavy-metal-bandet Judas Priest.

Albumet ble innspilt i 1998 og utgitt 29. september samme år. Det er det første av to konsertalbum med vokalist Tim «Ripper» Owens.
 
## Sporliste
Alle spor av Rob Halford, K.K. Downing og Glenn Tipton unntatt hvor annet er nevnt.
;Disk 1
# «The Hellion» – 1:08
# «Electric Eye» – 3:47
# «Metal Gods» – 4:09
# «Grinder» – 4:26
# «Rapid Fire» – 4:24
# «Blood Stained» (Downing, Tipton) – 5:08
# «The Sentinel» – 5:46
# «A Touch of Evil» – 5:51
# «Burn in Hell» (Downing, Tipton) – 5:34
# «The Ripper» (Tipton) – 3:52
# «Bullet Train» (Downing, Tipton) – 5:58
# «Beyond the Realms of Death» (Halford, Les Binks) – 7:13
# «Death Row» (Downing, Tipton) – 4:22

;Disk 2
# «Metal Meltdown» – 5:02
# «Night Crawler» – 6:11
# «Abductors» (Downing, Tipton) – 5:54
# «Victim of Changes» (Al Atkins, Halford, Downing, Tipton) – 8:31
# «Diamonds & Rust» (Joan Baez) – 3:54
# «Breaking the Law» – 2:36
# «The Green Manalishi (With the Two-Pronged Crown)» (Peter Green) – 4:53
# «Painkiller» – 6:28
# «You've Got Another Thing Comin'» – 8:35
# «Hell Bent for Leather» (Tipton) – 2:48
# «Living After Midnight» – 6:01

## Personell
*Tim «Ripper» Owens: Vokal
*K.K. Downing: Gitar
*Glenn Tipton: Gitar
*Ian Hill: Bassgitar
*Scott Travis – Slagverk

## Eksterne lenker
*
Vevstype

**Vevstype** defineres av hvilke antigener som finnes på overflaten av cellene i en organisme. Antigenene presenteres på overflaten av cellene av *vevsforlikelighetsantigenkomplekset *MHC *(*engelsk*: Major Histocompatibility Complex)*, som hos mennesket kalles *humant levkocyttantigen* (HLA).

## Funksjon
Vevstypen er nødvendig for at organismens celler skal kunne skille mellom egne og fremmede celler. Dette er nyttig bl.a. for immunforsvaret.

## HLA

## Sykdom
Vevstype er i mange tilfeller knyttet til økt risiko for utvikling av visse sykdommer. Dette gjelder bl.a. for:
*Polymyalgia rheumatica
*Leddgikt
*Cøliaki
*Temporalisarteritt
*Diabetes
Jiang Chunyun

**Jiang Chunyun** (kinesisk: 姜春云; pinyin: *Jiāng Chūnyún*; (1930–2021) var en kinesisk kommunistisk politiker. Han var viseformann for den stående komite for den niende nasjonale folkekongress.

Jiang ble medlem av det kinesiske kommunistparti i februar 1947. Han fikk en lang karriere i partiapparatet og i statsapparatet, og var blant annet guvernør i Shandong, generalsekretær for kommunistpartiet i samme provins, og Folkerepublikkens visestatsminister. Han var medlem av sekretariatet for partiets sentralkomite og av politbyrået. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*  
* Biografi
Stort engfly

**Stort engfly** (*Apamea monoglypha*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Denne store, gråbrune arten er vanlig nord til Nordland i Norge.

## Utseende
Et stort (vingespenn 43–54 mm) og kraftig, brunt nattfly, forvingen vanligvis med skarpe og markerte tegninger. Den kan ligne på flere av de andre *[[Apamea]]-*artene, men kjennes lett på størrelsen. **Forkroppen** (thorax) er brunlig med smale, mørke lengdestriper. Hannen har lange hårpensler på bakkroppsspissen. **Forvingen** er lyst gråbrun til mørkbrun, tegningene er tydelige unntatt hos svært mørke eksemplarer. Den har alle de vingetegningene som er karakteristiske for nattfly: mørk-kantede nyre- og ringmerker litt foran midten av vingen, bak disse en kort, svart lengdestrek (tappmerke) som er gaffeldelt i den indre enden, framoverbøyd i den ytre. To smale, siksak-tverrlinjer (mellomlinjer) avgrenser et trekantet midtfelt der nyre- og ringmerkene sitter. Mellomlinjene møtes nesten ved bakkanten. Ved vingeroten er det en kort, bølgete, svart lengdestrek (rotmerke), dessuten en svart lengdestrek langs bakkanten. Langs ytterkanten går den en smal, hvit, siksak-tverrlinje (bølgelinjen), denne har tre mørke, innover-rettede pileflekker i midten. Området mellom bølgelinjen og tappmerket er ofte lyst. **Bakvingen** er silkeaktig brungrå, lysere ved roten. Ved bakhjørnet er det et lite, trekantet, lyst felt. Larven er lyst brungrønn med spredte, svarte vorter som bærer ganske lange, hvite børster.

## Levevis
Stort engfly er en god flyger som kan påtreffes nær sagt hvor som helst, men hyppigst i åpne områder. Larvene lever på røttene av ulike gras (Poaceae). De klekkes i september, overvintrer og fullfører utviklingen sin i mai. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juli–september.

## Utbredelse
Den er utbredt over hele Europa og i det nordlige Asia østover til de sentrale delene av Sibir. I Norge er den vanlig nord til det sørlige Nordland, bortsett fra de nordlige delene av Østlandet der den er sjelden.
## Kilder
* Norges sommerfugler – Stort engfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/monoglypha.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/apamea_monoglypha.html
* *Apamea monoglypha* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071108023128/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2321
## Eksterne lenker
*
Hvitt strandengfly

**Hvitt strandengfly** (*Apamea lithoxylaea*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den finnes langs kysten til Vest-Agder i Norge.

## Utseende
Et ganske stort (vingespenn 44 – 50 mm), kraftig, lysfarget nattfly. Den kjennes lett på den lyse fargen kombinert med størrelsen. Kroppen og forvingen er gulhvite med gulgrå bestøving. **Forvingen** har spredte, små, mørke flekker, en rad av parvise flekker markerer den ytre mellomlinjen litt utenfor midten av vingen. Like bak midten er det en kort, brun lengdestrek som er framoverbøyd ytterst (tappmerket). Langs ytterkanten er det lysbrune pileflekker, ellers mangler vingen tydelige tegninger. **Bakvingen** er hvit med brunlig ytterkant og en utydelig, kommaformet flekk i midten.

## Levevis
Arten forekommer på sandstrender, rullesteinstrender og andre åpne områder med gras ved kysten. Larvene lever på røttene av ulike grasarter (Poaceae). De utvikler seg fra september til juni. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juli – september. Arten er oppført som nær truet (NT) på Norsk rødliste for arter fra 2006. Den er truet av tråkk og slitasje som følge av fritidsaktiviteter på strendene den lever på.

## Utbredelse
Hvitt strandengfly er utbredt i Europa, bortsett fra de nordligste delene, og videre østover til Altajfjellene. I Norge er den sjelden, funnet ved kysten fra Oslofjorden vestover til Søgne i Vest-Agder.

## Referanser




## Kilder
* Norges sommerfugler – Hvitt strandengfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/lithoxylaea.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/apamea_lithoxylaea.html
* *Apamea lithoxylaea* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071019032157/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2322
## Eksterne lenker
*
Gulbrunt engfly

**Gulbrunt engfly** (*Apamea sublustris*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den finnes på Østlandet, langs kysten til Vest-Agder og i Sogn og Fjordane i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 41 – 45 mm), kraftig, lyst gulbrunt nattfly. Den kan kjennes fra beslektede arter på forvingenes varmt gulbrune farge, ofte med et litt rødlig skjær. Forvingen er gulbrun med få tydelige tegninger. Nyre- og ringmerker er utydelige. Litt bak midten er det en liten, brun, vinklet strek (tappmerket). Vingens tverrlinjer (mellomlinjer og bølgelinje) er lyse og tannete, men ofte nesten usynlige. Ytterkanten har to store, brune, trekantede flekker. Bakvingen er gulgrå.
 
## Levevis
Gulbrunt engfly finnes på tørre, åpne steder som tørrbakker og tørre strandenger. Larvene utvikler seg fra september til mai på røttene av ulike grasarter (Poaceae). De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni – juli.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Europa østover til det sørvestlige Russland, og i Lilleasia. I Norge er den relativt vanlig på Østlandet nord til Vågå og på Sørlandet, den finnes dessuten i Lærdal i indre Sogn.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Gulbrunt engfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/sublustris.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/apamea_sublustris.html
* *Apamea sublustris* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071108184857/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2323
## Eksterne lenker
*
Klaffefeil

Klaffefeil er tilstander hvor det er feil eller sykdom ved hjerteklaffene, med eller uten klinisk betydning. De vanligste klaffefeilene i den vestlige verden er aortastenose og mitralinsuffisiens.

## Sykdom
Klaffefeil kan føre til sykdom ved at de forårsaker en hjertesvikt, enten akutt eller over lang tid. Hjertesvikten kan skyldes at en klaff er for trang (stenose) slik at ikke nok blod flyter gjennom, eller at en klaff er lekk (insuffisiens) slik at blod flyter feil vei. Det er hovedsakelig klaffefeil på venstre side av hjertet som forårsaker sykdom.

## Stenose
Skyldes oftest aterosklerose og forkalkning av klaffen. Kan også være medfødt.
## Insuffisiens
Skyldes én av følgende:
*Stivhet av klaffen (sklerose) slik at den ikke lukker ordentlig
*Vegetasjoner av mikroorganismer på klaffen ved endokarditt
*Skade på klaffen
**Etter infeksjon (endokarditt)
**Etter operasjon (iatrogen skade)
**Medfødt
*Utvidelse av hjertet slik at klaffeseilene ikke treffer hverandre

## Aortaklaffen
### [[Aortastenose|Stenose]]
Sannsynligvis den vanligste klaffefeilen i den vestlige verden. Innebærer at aortaklaffen som skiller venstre hjertekammer fra hovedpulsåren, er trang.
**Bilyd:** Systolisk, crescendo, ofte bortfall av 2. hjertetone.

### [[Aortainsuffisiens|Insuffisiens]]
Lekkasje av aortaklaffen. Opptrer veldig ofte sammen med aortastenose.
**Bilyd:** Diastolisk, decrescendo.

## Mitralklaffen
### [[Mitralstenose|Stenose]]
Klaffen mellom venstre for- og hovedkammer er tett. Sannsynligvis den vanligste klaffefeilen i utviklingsland, som en følge av reumatisk feber som barn.
**Bilyd:** Diastolisk, jevn. Jo lengre del av diastolen den varer, jo mer uttalt stenose.
### [[Mitralinsuffisiens|Insuffisiens]]
Lekkasje av blod fra venstre hovedkammer til venstre forkammer under systole. Oppstår ofte som en konsekvens av utvidelse av hjertet.
**Bilyd:** Systolisk, jevn, varer gjerne hele systolen (holosystolisk).
SYNOP

**SYNOP** er værobservasjoner fra bakkestasjoner som blir gjort ved et eller flere faste tidspunkt over hele verden: 00, 03, 06, 09, 12, 15, 18 og 21 UTC. Formålet er å kartlegge værsituasjonen på et gitt tidspunkt over et større geografisk område.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Meteorologisk institutt. Meteorologileksikon. SYNOP.
Arteriosklerose

**Arteriosklerose** betegner tilstander hvor arterieveggen er unormalt stiv. Den vanligste årsaken til arteriosklerose er aterosklerose (åreforkalkning), hvor stivheten skyldes avleiring av kolesterol i åreveggen.
Kileengfly

**Kileengfly** (*Apamea crenata*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er vanlig nord til Nordland i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 39 – 44 mm), kraftig, mer eller mindre brunlig nattfly. Arten er ganske variabel i farge, men det finnes to hovedformer (morfer), en lys og en mørk. Den lyse formen har forkropp og forvinger lyst gulgrå eller gulbrune. Nyre- og ringmerkene er tydelige og brunkantede, mens vingens tverrlinjer er nokså utydelige. Ved forvingens bakkant nær roten er den en svart lengdestrek. Ytterkanten har to kileformede brune flekker, disse er oftest forbundet ytterst. Den mørke formen er ganske mørkt rødbrun, de eneste tydelige vingetegningene er nyre- og ringmerkene som er lysere brunrøde og kantet med gult. Vingen kan ha andre, lysere brunrøde flekker, særlig ved bakhjørnet. Bakvingen er gråbrun hos begge former, lysere ved roten.

## Levevis
Denne arten er vanlig i mange slags åpne områder med gras. Larvene utvikler seg på røttene til ulike grasarter (Poaceae) fra august til mai. Denne arten har en lang flygetid og voksne individer kan påtreffes fra mai til september.

## Utbredelse
Kileengfly er utbredt over hele Europa og videre østover gjennom det nordlige Asia til Japan. I Norge er den vanlig nord til Rana i Nordland.

## Referanser




## Kilder
* Norges sommerfugler – Vanlig engfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/crenata.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/apamea_crenata.html
* *Apamea crenata* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071018195756/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2326
## Eksterne lenker
*
Teglrødt engfly

**Teglrødt engfly** (*Apamea lateritia*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Nordland i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 37 – 42 mm), kraftig, rødbrunt nattfly. **Forvingen** har noen små, lyse flekker langs framkanten, et tydelig, hvitkantet nyremerke og en buet rad av små, svarte flekker litt utenfor midten som markerer den ytre mellomlinjen, ellers er den vanligvis ensfarget rødlig brun. Ringmerket er lyskantet og mer eller mindre utydelig. Ytterkanten er noe bølgete. **Bakvingen** er gråbrun med lyst rødlige frynser.

## Levevis
Arten forekommer på heier og andre åpne områder med gras. Larvene lever på røttene av ulike grasarter, særlig sauesvingel (*Festuca ovina*), smyle (*Deschampsia flexuosa*) og finnskjegg (*Nardus stricta*). De utvikler seg mellom september og mai. De voksne sommerfuglene flyr i juni – september.

## Utbredelse
Teglrødt engfly er utbredt i Europa, unntatt lengst i sør, og videre østover gjennom det nordlige Asia til Japan. I Norge er den vanlig nord til Saltdal i Nordland, det finnes spredte funn nord til Alta.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Teglrødt engfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/lateritia.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/apamea_lateritia.html
## Eksterne lenker
*
Mørkt engfly

**Mørkt engfly** (*Apamea furva*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den forekommer nord til Nordland i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 36 – 40 mm), kraftig nattfly. Forkroppen og forvingene er mørkt brungrå, mørkere enn hos de andre *[[Apamea]]-*artene. **Forvingen** har alle de tegningene man gjerne finner hos nattfly, men på grunn av den mørke fargen kan de være vanskelige å skille ut. Nyremerket og vanligvis også ringmerket er lysere. Langs ytterkanten, som er bølgete, går det en smal, lys, siksak-linje (bølgelinjen). **Bakvingen** er lysgrå, mørkere mot ytterkanten, med en diffus, mørk strek i midten.

## Levevis
Den finnes i åpne områder, særlig på sandgrunn, også på steinete steder. Larvene lever på røttene av ulike grasarter (Poaceae) og utvikler seg fra september til mai. De voksne sommerfuglene flyr i juli – august.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Europa og videre østover til Sentral-Asia og Kina. I Norge finnes den nord til Dovre, og kan lokalt være ganske vanlig. Det finnes dessuten funn fra Nord-Trøndelag og det sørlige Nordland.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Mørkt engfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/furva.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/apamea_furva.html
* *Apamea furva* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071018193529/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2329
## Eksterne lenker
*
Rødt fjellengfly

**Rødt fjellengfly** (*Apamea maillardi*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den finnes i høyereliggende skoger i Sør-Norge, dessuten er det en bestand på Røst i Nordland.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 42 – 46 mm), kraftig, brunrødt nattfly. Individene som flyr på Røst mangler den rødlige fargen i vingene og er mørkgrå. Arten ligner på teglrødt engfly (*Apamea lateritia*), men skilles fra denne på at ytterkanten av nyremerket i forvingen ikke er lys. Vingetegningene er noen ganger ganske utydelige. **Forvingen** er jevnt brunrød med gråbrune tegninger. Nyre- og ringmerkene har mørk kant, men er ikke annerledes farget enn resten av vingen. Den har to smale tverrlinjer (mellomlinjer) som avgrenser et trapesformet midtfelt. Det innerste går i sik-sak, den ytterste går i en bue og er tannet. Langs ytterkanten går det en lys sik-saklinje (bølgelinjen). Ytterkanten er bølgete. Denne arten har ikke noen mørk lengdestrek (tappmerke) under nyre- og ringmerkene. **Bakvingen** er brungrå.

## Levevis
Arten finnes helst på lysninger i høyereliggende barskog og fjellbjørkeskog. Den kan være vanlig i høyereliggende områder i Sør-Norge. Larvene lever på røttene av ulike grasarter (Poaceae), sannsynligvis overvintrer de som andre arter i slekten *[[Apamea]].* De voksne sommerfuglene flyr i juli – september.

## Utbredelse
Rødt fjellengfly er utbredt i Nord-Europa og i noen fjellområder i Sør- og Mellom-Europa (Pyreneene, Alpene og fjell på Balkan). I Norge er den vanlig i indre, høyereliggende områder i Sør-Norge og finnes dessuten på Røst i Lofoten. Det finnes dessuten et gammelt funn fra Tromsø.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Rødt fjellengfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/maillardi.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/apamea_maillardi.html

## Eksterne lenker
*
Grått fjellengfly

**Grått fjellengfly** (*Apamea zeta*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet her og der i fjellet i Norge og er en av ganske få større insekter som lever på Svalbard (Hodkinson 2004).

## Utseende
Et ganske stort (vingespenn 41 – 50 mm), kraftig, mørkgrått nattfly. Den ligner på mørkt engfly (*Apamea furva*), men forvingens tegninger virker grovere og den mangler en lys flekk ved bakhjørnet av bakvingen. **Forvingen** har to lysgrå (ofte utydelige) tverrlinjer (mellomlinjer) som avgrenser et trapesformet midtfelt som gjerne er noe mørkere enn resten av vingen. Nyremerket har vanligvis markert, hvit ytterkant, men er ellers diffust, det samme er ringmerket. Bølgelinjen langs vingens ytterkant er vanligvis forholdsvis bred og hvit, med innoverrettede, svarte pileflekker i midten. **Bakvingen** er jevnt grå.

## Levevis
Arten finnes på høytliggende enger og på tundraen. Larvene lever på røtter av ulike grasarter (Poaceae) og overvintrer trolig minst én gang. De voksne sommerfuglene flyr i juli – august i de norske bestandene.

## Utbredelse
Grått fjellengfly er vidt utbredt i nordlige og høyereliggende områder. Den finnes i fjellområder i Europa og Asia (blant andre Pyreneene, Alpene, Balkan, Altajfjellene og Tian Shan), i høylandet og de utenforliggende øyene i Skottland, på Island (en antatt bestand på Færøyene har vist seg å være en annen art), Grønland og det nordlige Nord-Amerika. Det finnes trolig en fast bestand i Adventdalen på Svalbard. I Norge forkommer den i fjellområdene i Sør-Norge, det er også et gammelt funn fra indre Troms.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Grått fjellengfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/zeta.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/apamea_zeta.html
* *Apamea zeta* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071019053322/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2324
* Hodkinson, I.D. (2004) *Aptinothrips rufus* Haliday (Thysanoptera) and *Apamea zeta* (Treitschke) (Lepidoptera) on Svalbard. Norwegian Journal of Entomology 51: 127-128.
## Eksterne lenker
*
Diastole

**Diastole** er definert som fasen når hjertets hovedkamre fylles med blod, mellom hjerteslagene. En diastole etterfølges av en systole, der hovedkamrene trekker seg sammen og sender blod ut i hovedpulsåren (aorta) og ut i lungepulsåren. Tilsammen utgjør disse to fasene en hel hjertesyklus.

(Bilde viser systole og ikke diastole)

Diastolen varer betydelig lengre tid enn systolen. Når pulsen blir raskere er det spesielt diastolen som varer kortere tid. Når man hører på hjertet høres vanligvis to ventilklapp for hvert pulsslag. De to slagene som kommer like etterhverandre er før og etter systolen. Det lange intervallet er diastolen. En hjertesyklus varer, for mennesket, normalt i omtrent 1 sekund, og diastolen utgjør 2/3 av denne.

## Referanser
Systole

**Systolen** er definert som det tidsintervallet hvor hjertet trekker seg sammen og pumper blod ut i sirkulasjonssystemet. Systolen er en del av hjertesyklusen, hjertets periodiske sammentrekning og utvidelse. En systole følges av en diastole, og tilsammen utgjør disse to fasene en hel hjertesyklus. En hjertesyklus varer, for mennesket, normalt i omtrent 1 sekund, og systolen utgjør 1/3 av denne.

## Referanser
Røddusket engfly

**Røddusket engfly** (*Apamea rubrirena*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet noen få steder i Sør-Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 38 – 45 mm), kraftig, mørkgrått nattfly. Arten kjennes lett på at forkroppen (thorax) har en dusk av gulrøde hår bakerst på ryggen (over scutellum), ellers er den mørk grå. **Forvingen** er brunsvart med et stort, blekt rødgult nyremerke. Ringmerket er også tydelig og gulbrunt. Langs ytterkanten går det vanligvis en tydelig, hvit bølgelinje. Lenger inne i vingen er det to lyse tverrlinjer (mellomlinjer) som ofte er utydelige. Ellers er vingetegningene vanskelige å se på grunn av vingens mørke farge. **Bakvingen** er grå.

## Levevis
Den lever i åpne skog og på lysninger i skogen. Larvene utvikler seg på røtter av ulike grasarter (Poaceae) fra september til mai. De voksne sommerfuglene flyr i juli – august.

## Utbredelse
Arten finnes i fjellområdene i Mellom-Europa, i Nord-Europa og østover gjennom det nordlige Asia til Stillehavet og Aleutene. I Norge er den uvanlig nordover til Trysil, Ringebu og Voss, det er dessuten et par enkeltfunn fra Trøndelag.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Røddusket engfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/rubrirena.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/apamea_rubrirena.html
## Eksterne lenker
*
Mørkt sandengfly

**Mørkt sandengfly** (*Apamea oblonga*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet noen få steder i Sør-Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 43 – 48 mm), kraftig, grått nattfly. Forkroppen og forvingen er nokså mørkt grå. **Forvingen**s tegninger er mer eller mindre tydelige, noen ganger helt utvisket. Som oftest kan man se mørk-kantede nyre- og ringmerker og en smal, hvit bølgelinje langs ytterkanten, noen ganger også lyse mellomlinjer tvers over vingens midtre del. **Bakvingen** er gråhvit med mørkere ytterkant.

## Levevis
Arten er knyttet til strender og strandenger. Larvene utvikler seg på røtter og den nedre del av stenglene på ulike grasarter, særlig saltgras (*Puccinellia* spp.). De overvintrer. De voksne sommerfuglene flyr i juli – august.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa, unntatt lengst i sør og nord, og videre østover til Stillehavet. I Norge er den eneste kjente bestanden på Asmaløy i Hvaler, et område som også har flere andre svært sjeldne sommerfugler. Det finnes litt eldre enkeltfunn fra Klepp på Jæren og Borre i Vestfold, og det er mulig at det finnes lokale bestander enkelte steder langs Jærstrendene eller Lista.

## Rødlistevurdering
Mørkt sandengfly lever på gressarter. Biotopen er sandete steder ved kysten, både selve sandstranda og sandfelt eller tørrenger like innenfor. Det foreligger et gammelt funn (1949) fra Jæren: Klepp. Imidlertid ser arten nå ut til å være borte fra Jærstrendene. I sandområdene på Lista er den ikke påvist i det hele tatt. Den ble påvist ved Horten i Vestfold i 1974. Funn etter 1980 foreligger kun fra Hvaler i Østfold der den er funnet på to lokaliteter. Imidlertid er den ikke påvist etter år 2004. Dette indikerer en tilbakegang. Trusler mot arten er tråkk, generell slitasje og gjengroing. Påvirkningene på habitatet fører til at artens forekomster reduseres og fragmenteres. Arten rødlistes i 2021 som sterkt truet, EN.

## Referanser




## Kilder
* Norges sommerfugler – Mørkt sandengfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/oblonga.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/apamea_oblonga.html
* *Apamea oblonga* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071018193524/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2325
## Eksterne lenker
*
Slåttengfly

**Slåttengfly** (*Apamea remissa*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er vanlig nord til Nordland i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 35 – 41 mm), mer eller mindre grått nattfly. Arten er ganske variabel i fargen. **Forvingen**s grunnfarge er gråaktig eller brunlig, ofte er mesteparten av den ytterste tredjedelen brunhvit. De har som oftest ganske tydelige tegninger, med alle de elementene man gjerne finner i nattflyvinger: lyse nyre- og ringmerker i vingens fremre del, disse er rammet inn av to lyse mellomlinjer som avgrenser et midtfelt som ofte er litt mørkere enn resten av vingen. Bak merkene er det en kort, svart lengdestrek (tappmerke), også en svart lengdestrek ved roten (rotmerke). Langs ytterkanten går det en ujevn, lys linje (bølgelinje), denne danner en w i midten. **Bakvingen** er silkeaktig grå, lysere ved roten.

## Levevis
Slåttengflyet kan påtreffes over alt der det vokser gras. Larvene lever på røttene av ulike grasarter (Poaceae), blant andre strandrør (*Phalaris arundinacea*). De utvikler seg mellom august og mai. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni til august.

## Utbredelse
Arten er utbredt i hele Europa og det nordlige Asia østover til Japan. I Norge er den vanlig nord til Saltdal i Nordland.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Slåttengfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/remissa.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/apamea_remissa.html
* *Apamea remissa* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071107175152/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2330
## Eksterne lenker
*
Power of the Dollar

***Power of the Dollar*** er et uoffisielt album fra 50 Cent, utgitt i 1999.

Det ble utgitt 4. juli 2000.

## Sporliste
# «Intro» – 1:11 
# «The Hit» – 3:41 
# «The Good Die Young» (Laget av Al West) – 4:02 
# «Corner Bodega (Coke Spot)» – 1:36 
# «Life's on the Line» (Dudley/Jackson) (Laget av Terence Dudley) – 3:38 
# «That Ain't Gangsta» – 3:25 
# «As the World Turns» (featuring UGK) – 5:20 
# «Ghetto Qu'ran (Forgive Me)» (Laget av Trackmasters) – 4:34 
# «Da Repercussions» – 3:28 
# «Money by Any Means» (featuring Noreaga) (Laget av Trackmasters) – 4:03 
# «Material Girl» (featuring Dave Hollister) – 4:35 
# «Thug Love» (featuring Destiny's Child) (Jackson/Koerulf/Schwartz/Smith) (Laget av Rashad Smith, Og hjelp av Joshua Michael Schwartz    and Brian Koerulf) – 3:16 
# «Slow Doe» (produced by Trackmasters) – 3:54 
# «Gun Runner» (Featuring Black Child) – 1:55
# «You Ain't No Gangsta» (Clervoix/Jackson) (Laget av Sha Self) – 3:37 
# «Power of the Dollar» – 3:26 
# «I'm a Hustler» (Elliot/Jackson/Jacobs/Moore/Philips/Spivey/Styles) (Laget by DJ Scratch) – 3:55 
# «How to Rob» (featuring The Madd Rapper) (Angelettie/Barnes/Casey/Jackson/Olivier) (produced av Trackmasters) – 4:25

## Singler
* «How to Rob»  August 10, 1999 
* «Thug Love»  September 21, 1999 
* «Life's on the Line» 1999

## Kilder
*
Snøgg-klassen

**Snøgg-klassen** var en klasse missiltorpedobåter, MTB, bygget for det norske sjøforsvaret fra 1970 til 1971 ved Båtservice Verft i Mandal. Seks fartøy ble bygget for å erstatte Rapp-klassen.

Utfasing av fartøyene begynte på midten av 1990-tallet, alle fartøyene av Snøgg-klassen er nå faset ut. Den norske marinen hadde i alt seks fartøyer av denne klassen. Snøgg-klassen var utstyrt med fire tråd-styrte torpedoer, en 40 mm kanon og fire Penguin Mk1-missiler. Klassen var bygget etter samme skrogform som storm-klassen og senere hauk-klassen.

## Fartøyer
* P 980 – KNM «Snøgg»
* P 981 – KNM «Rapp»
* P 982 – KNM «Snar»
* P 983 – KNM «Rask»
* P 984 – KNM «Kvikk»
* P 985 – KNM «Kjapp»

## Referanser
Sigurd Bødtker

**Sigurd Bødtker** (født 2. februar 1866 i Trondhjem, død 6. mars 1928 i Oslo) var en norsk forfatter og teaterkritiker.

## Liv
Han var sønn av Fredrik Waldemar Bødtker (1824–1901) og Sofie Jenssen (1830–98). Faren var lege av slekten Bødtker. Sigurd tok *[[examen artium]]* i 1884 og kom som student med i bohem-kretsen i Kristiania. Alt som student utga han sin første bok, diktsamlingen *Elskov*. Diktene vakte en del forargelse på grunn av det sanselige innholdet. Bødtker ble til og med utvist fra universitetet for en tid. I 1890 sto han på nyromantikernes (Tryggve Andersen, Jens Thiis, Vilhelm Krag) side i Studentersamfundet, men han kom ikke selv til å skrive noe i denne stilen.

Etter å ha blitt *[[cand. jur.]]* i 1891 ble han konsulatsekretær i Leith og senere i Hamburg. 1896–1903 var han sekretær i landbruksdepartementet. Han begynte som teaterkritiker i *[[Morgenbladet]]* i 1896, siden kom han over i *[[Verdens Gang]]* (1896–1901 og 1902–08). Bødtker ble den første i Norge som levde av teaterkritikk på heltid.

Våren 1905 bidro Bødtker til det politiske flyvebladet *[[Strax]]*, sammen med Gunnar Heiberg, Nils Kjær og Jacob Worm-Müller. Bladet var sterkt nasjonalistisk og tok til orde for oppløsning av unionen mellom Norge og Sverige for enhver pris.

I 1910 fulgte han redaktør Ola Thommessen over i det nystartede *[[Tidens Tegn (avis)|Tidens Tegn]]* i 1910. Våren 1919 røk han imidlertid uklar med Thommessen, og overtok Nils Kjærs anmelderstilling i *[[Aftenposten]]* under redaktør Frøisland.

I 1923 utkom et utvalg av hans teaterartikler i tre bind, *Kristiania-premierer gjennom 30 aar*, redigert av Anton Rønneberg. Diktsamlingen *Elskov* ble gjenopptrykket som privattrykk i 1975.

## Verker
* *Elskov* (1888)
* *Kristiania-premierer gjennom 30 aar: Sigurd Bødtkers teaterartikler* (1923)

## Referanser


## Kilder
* *[[Salmonsens konversationsleksikon]], Anden Udgave*, bind IV, s. 397. København: J. H. Schultz, 1916.
* *[[Salmonsens konversationsleksikon]], Anden Udgave*, bind XXVI, s. 185. København: J. H. Schultz, 1930.
* A. H. Winsnes: *Norsk litteraturhistorie*, bd. 5, s. 398–400. Oslo: Aschehoug, 1961.

## Eksterne lenker
Herbrand Lavik

**Herbrand Lavik** (1901–1965) var en norsk forfatter og skribent. Han arbeidet som teaterkritiker i *[[Bergens Tidende]]*.

Lavik debuterte som forfatter i 1937, med *Frenzie's indianere og andre fortellinger*. I alt skrev han én roman, tre diktsamlinger, tre novellesamlinger og en biografi over den franske forfatteren François Villon med gjendiktninger. I den posthume novellesamlingen *Svanesjø og morild* (1966) finnes et biografisk forord.

Hans forfatterskap blir karakterisert som røft og saklig, med sans for det groteske og frodig liv, og med spor av Freuds dybdepsykologi.  

## Referanser
Nils Håkon Nordberg

**Nils Håkon Nordberg** (født 2. november 1968) er en norsk lektor, kursholder og forfatter. 

Nils Håkon Nordberg er lektor på Drammen videregående skole, og underviser i historie, samfunnskunnskap og engelsk. Foruten 16 år i videregående skole, har han også bakgrunn som forfatter, journalist, oversetter, quizmaster og forlagsredaktør. Deriblant som mangeårig redaktør for Trivial Pursuit.

I forbindelse med fagfornyelsen har han de siste par årene holdt kurs på videregående skoler over hele landet i regi BroAOF. Kurstittel: «Vurdering uten prøver».

I første kvartal 2021 utgir han to bøker: «Vurdering uten prøver» (Universitetsforlaget) og «Historie på tvers for vg2» (Argus forlag). I 2022 kommer «Historie på tvers for vg3». 

## Bibliografi
* 1995 *Hugin & Munins spørrebok og spill (Gyldendal)*, ISBN 82-05-23491-4
* 2005 *Nordmenn i krig fra vikingtid til verdenskrig (Damm)*, ISBN 9788204086174
*2010 *Du er geniet (CappelenDamm)*
*2015 *Skurkene tar toget (CappelenDamm)*
*2018 *Showtime - brettspill om film og TV-serier (Vennerød Forlag)*
*2020 *Samfunnskunnskap for vg1 (Creaza)*
*2021 *Vurdering uten prøver - fagfornyelsen fra en lektors ståsted (Universitetsforlaget)*
*2021 *Historie på tvers (Argus forlag)*

## Referanser
 

## Eksterne lenker
* Historiepatvers.no
Halvor J. Sandsdalen

**Halvor Johannesson Sandsdalen** (født 12. januar 1911 i Seljord, død 9. juli 1998 i Seljord) var en norsk forfatter, mest kjent for sin lyrikk. 

Sandsdalen var utdannet agronom, og arbeidet som journalist, forfatter og folkeminnesamler. Han gav ut diktsamlingen *Det syng i skog og li* (1945) på eget forlag før han debuterte i 1946 med *Mannen og moldi*. Foruten lyrikk har han skrevet romaner, noveller, skuespill (blant annet for Seljordspelet), hørespill og barnebøker, i alt nærmere 40 bøker. Geirr Lystrup har gitt ut en CD med tekster av Halvor J. Sandsdalen og melodier av Sigmund Groven: «Kom sol på alle mine berg». 

Han var gift med Ingebjørg Kasin Sandsdalen og far til Odd Jan Sandsdalen. Mottok Telemark fylkeskommunes kulturpris 1990.

## Biblografi

## Referanser


## Litteratur
* *Ikkje berre sol : festskrift til Halvor J. Sandsdalen*. Utgitt av Seljord kunstforening i 1981. 
* Gudrun Hovde Gvåle. «Bygdeandletet i Halvor J. Sandsdalens forfattarskap» I *Norsk Litterær Årbok* 1981 
* Kjell Åsen. «Sandsdalen, båten og vatnet» I: *Årbok for Telemark 1969*
* Ove Lunde. «'Skal eg ønskje noko godt for eit menneskje, må det vere gleda å skrive eit godt vers'. Intervju med Halvor J. Sandsdalen.» I: *Telemark historie 1995*
* Olav Mosdøl. «Lokalt stoff – allmenn tanke. Tema i relasjon til diktarparet Sandsdalen» I: *Årbok for Telemark 1997*
* Kjell Oscar Selman. «Seljord si sjel, minneord om Halvor J. Sandsdalen» I: *Jol i Telemark, 1998*

## Eksterne lenker
* telemarksportalen.no: ''biografi''
Helge Vatsend

**Helge Anton Vatsend** (født 25. november 1928 i Bygland, død 24. januar 1994) var en norsk lyriker. 

Vatsend debuterte i 1958 med *Du*, og utga i alt 14 bøker. I tillegg til diktene skrev han noe prosa. Diktene er preget av samfunnskritikk og samtidsskepsis, men også av individualistisk resignasjon. Det tidlige forfatterskapet vitner om bred lesning av verdenslitteraturen, med skjulte sitater.

## Bibliografi
* *Du* 1958
* *Stenbruddet* 1963
* *Et hus ved veien* roman 1965
* *Blindpassasjer* 1967
* *Gjester* noveller 1969
* *Nakent ansikt* 1970
* *En dags lys* 1971
* *Livets bok – dikt om kjærlighet* 1977
* *Drabantbydikt* 1978
* *Til en annen tid* 1980
* *Fjernsynsdikt* 1982
* *Et borgerlig liv* 1986
* *Imperiet rakner* 1991

## Referanser
Hvalstad skole (Asker)

**Hvalstad skole** er en barneskole i Asker beliggende sentralt på Hvalstad. Den har ca. 350 elever fordelt på syv klassetrinn. Elevene kommer hovedsakelig fra Hvalstad og nærliggende områder.
Skolen, tegnet av Arkitektgruppen Lille Frøen, har en moderne utforming og stod ferdig i 1999. Skolen ble kåret til Askers tusenårsbygg og er plassert i naturskjønne omgivelser ved foten av Skaugumsåsen.

## Særpreg
Skolen har tatt i bruk følgende redskaper for å tilpasse undervisningen til den enkelte elev:

* Lese– og skriveopplæringen etter en modell fra New Zealand 
* Individuelle arbeidsplaner med utgangspunkt i elvenes individuelle mål

For å sikre en trygg skole for alle elever har skolen utviklet egen sosial læreplan, Dan Olweus programmet mot mobbing er en sentral del av denne planen.

## Demonstrasjonsskole 2005–2007
Skolen var i perioden 2005–2007 en av 10 nye skoler som ble valgt ut som Utdanningsdirektoratets demonstrasjonskole.

Demonstrasjonsskoler er skoler som over tid har arbeidet systematisk for å fremme kvalitet i skolen. Gjennom demonstrasjonsordningen skulle disse skolene formidle sine erfaringer med utviklingsarbeid til skoler og andre interesserte.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hvalstad skoles offisielle nettsted
Filmåret 1927

**Filmåret 1927** er en oversikt over filmer som ble lansert i 1927 og personer tilknyttet filmbransjen som ble født eller avgikk ved døden i 1927.

## [[Oscar]] i utvalg

*[[Den 1. Oscar-utdelingen|Se her]] for komplett liste*

## Årets filmer
### Spillefilm
* **
* *[[Den glade enke i Trangvik]]*
* *[[Fjeldeventyret]]*
* *[[Förseglade läppar]]*
* *[[Madame besøker Oslo]]*
* *[[Metropolis (film)|Metropolis]]*
* *[[Hin och smålänningen (1927)|Hin och smålänningen]]*
* *[[The Jazz Singer]]*
* *[[På kryss med Blixten]]*
* *[[Solopgang (film)|Solopgang]]*
* *[[Syv dage for Elisabeth]]*
* *[[Tarzan and the Golden Lion]]*
* *[[Troll-elgen (film)|Troll-elgen]]*
**[[Wild Geese (stumfilm)|Wild Geese]]*
**[[Wings (film)|Wings]]*

### Reklame- og propagandafilm

* *Luna sæpen*
* *Teddy fantasier III*
* *Teddy på strandpromenade*

### Dokumentarfilm
* *Norges-filmen*

### Kortfilm (tegnefilm)
**Den store sultan*
**Det mystiske kjøkken (noget at glæde seg til)*
**Djævelen i knipe*
**Fiinbeck har rømt*
**Nøklen til den syvende himmel*
**Rød sultan*
**Søndagsfiskeren Flag*

## Fødsler

## Dødsfall
} || skuespiller, skuespillforfatter og produsent ||align=center|51 ||align=center|1875 ||

|Mars
|17. || Charles Emmett Mack ||  || skuespiller ||align=center| ||align=center| ||
|-
|April
|25. || Earle Williams ||  || skuespiller ||align=center| ||align=center| ||

|rowspan=4|Mai
|7. || Bruce McRae ||  || teater-og filmskuespiller ||align=center| ||align=center| || 

|8. || Georg Grönroos ||  || finsk skuespiller ||align=center|41 ||align=center| ||

|16. || Sam Bernard ||  ||  engelsk teater- og filmskuepiller ||align=center| ||align=center|  ||

|20. || Oscar Stribolt ||  || skuespiller ||align=center| 54 ||align=center| ||
|-
|rowspan=2|Juni 
|3. || Einar Hanson ||  || skuespiller ||align=center|27 ||align=center| ||
|-
|4. || Robert McKim ||  || skuespiller ||align=center|40 ||align=center| ||

|rowspan=2|Juli 
|rowspan=2|26. 
| Gustaf Uddgren ||  || manusforfatter, redaktør, journalist og avismann ||align=center|62 ||align=center|1865 ||

|June Mathis ||  || manusforfatter ||align=center|40 ||align=center| ||
|-
|rowspan=2|September 
|5. || Marcus Loew ||  || filmindustrimann ||align=center|57 ||align=center|  ||
|-
|15. || Bruno Rahn ||  || regissør ||align=center|39 ||align=center| ||

|rowspan=2|Oktober 
| 5. || Sam Warner ||  || filmprodusent ||align=center| ||align=center| ||

|13. || Hughie Mack ||  || skuespiller ||align=center| ||align=center| ||
|-
|rowspan=1|November
|4. || Valli Valli ||  || teater- og filmskuespiller ||align=center| ||align=center| ||

|rowspan=4|Desember
|4. || Sascha Kolowrat-Krakowsky ||  || filmpioner ||align=center|41 ||align=center| ||

|6. || Kate Toncray ||  || skuespiller ||align=center| ||align=center|  ||

|16. || Romaine Fielding ||  || skuespiller og regissør ||align=center| ||align=center|  ||

|24. || Julia Bruns ||  || teater- og filmskuespiller ||align=center| ||align=center| ||
|}
 
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Petter Mørk

**Petter Fredrik Mørk** (født 24. januar 1921, død 1. april 1979) var en norsk forfatter, hovedsakelig av noveller. 

Han debuterte i 1968 med *Møte august*, og har utgitt i alt 11 bøker – hvorav en diktsamling: *Nå er det sommer*. Et karakteristisk virkemiddel i hans noveller er vekslingen mellom å se situasjonene utenfra, og innenfra personenes egen opplevelse.

## Referanser
Tranøya (andre betydninger)

**Tranøy** eller **Tranøya** kan vise til:

## Steder
*Tranøy – en tidligere kommune på Senja i Troms og Finnmark 
*Tranøy – et statistisk delområde i Senja kommune
*Tranøy (Hamarøy) – et sted i Hamarøy kommune
*Tranøya (Senja) – ei øy i Senja kommune
*Tranøya (Trøndelag) – ei øy på Trøndelagskysten (brukt til Farmen 2009/2010)

## Skip
*MF «Tranøy» – ei bilferge eid av Torghatten Nord
*MS «Tranøy» – det tidligere navnet på MS «Kvinnherad»
John Moen

**John Emil Moen** (født 21. oktober 1921 i Sømna, død 6. november 2005) var en norsk forfatter som var bosatt i Trondheim.

Han debuterte i 1958 med *Han var en fremmed*, og utgav i alt ni bøker, både romaner og noveller. Moen skrev om bygdemennesker, og fraflytting fra bygdemiljø.

## Bibliografi
**Han var en fremmed* (1958)
**Du skal si nei* (1964)
**Dønningene* (1967)
**Krokstien* (1968)
**Jørnsberget* (1970)
**Beslutningens herre* (1975)
**Den usynlige bagasjen* (1981)
**Olaver Jarnmand : Bergstøbarn* (1982)
**Fattigmanns gull* (1985)

## Referanser