Lomvi

* *[[Uria aalge aalge|U. a. aalge]]*
* *[[Uria aalge albionis|U. a. albionis]]*
* *[[Uria aalge hyperborea|U. a. hyperborea]]*

**Lomvi** eller **ringvi** (*Uria aalge*) er en pelagisk dykkende sjøfugl og den største av alkene (Alcini), en monofyletisk gruppe som tilhører familien alkefugler (Alcidae). Arten finnes i tempererte og lavarktiske kyststrøk i nordområdene i Atlanterhavet og Stillehavet.

Norsk lomvi hekker først og fremst på Bjørnøya, der det finnes omkring 100&nbsp;000 par av denne arten. Noen få kolonier hekker også på Spitsbergen, henholdsvis ved Prins Karls Forland og Amsterdamøya.

## Beskrivelse
Lomvi har brunsvart overside og hvit underside, og ligner på polarlomvi (*Uria lomvia*) og alke av utseende. Beina er mørkegrå og nebbet svart året rundt. Den veier gjerne 0,9&ndash;1,3 kg og har en lengde på 38&ndash;43 cm. Den flyr med svært hurtige vingeslag tett over vannflaten. Når den svømmer ligger den tungt i vannet, i motsetning til alken som flyter høyere (lettere).

### Fargevariant
*Ringvi* er en fargevariant av lomvi med en hvit ring rundt øyet og en hvit stripe i forlengelsen av øyet bakover mot nakken. Andelen ringvi i hekkebestanden stiger med breddegradene.

## Atferd
Lomvi er en sosial art som hekker i store kolonier som ligger i bratte klippevegger eller på utilgjengelige øyer eller staurer (steinsøyler) i havet. De foretrekker brede fjellhyller eller platåer. Fuglene bygger ikke reir, men legger egget direkte på ei fjellhylle eller på bakken. Arten legger kun ett egg og egget ruges av begge foreldrene i om lag 32 døgn. Etter klekking blir ungen matet og passet på av begge foreldrene vekselvis. Etter cirka 21 dager hopper ungen på sjøen. Den såkalte *ungehoppingen* er synkronisert innen hver koloni, og foregår vanligvis om natten i stille vær. Hannen følger ungen under hoppingen og forsvarer og mater den i den i oppvekstperioden på sjøen. Ungen blir uavhengig etter cirka 10&ndash;12 uker og kjønnsmoden etter omkring fire år.

Lomvien lever hovedsakelig av fisk og foretrekker små stimfisk som den fanger under vann. Den kan også spise krepsdyr og muslinger.  Rundt Bjørnøya er lodde den viktigste føden. Arten kan dykke til mere enn 150 meter dybde, men 20&ndash;50 meter er mer typisk.

En lomvi kan ikke starte å fly fra flatmark; den trenger vann for å kunne ta av.

## Bestand
Lomvi er vurdert til kategorien "kritisk truet" på Norsk rødliste for arter 2021 etter kriteriet A2ab (mer enn 80 prosent bestandsnedgang på 3 generasjoner, dvs. 48 år). Bestanden av lomvi på det norske fastlandet er i dag ca. 15&nbsp;000 par.

Lomvibestanden langs norskekysten ble på 1960-tallet beregnet til å være ca. 160&nbsp;000 par. De største hekkekoloniene var Hjelmsøya med 110&nbsp;000 par, Røst med 16&nbsp;000 par, Nord-Fugløy med 15&nbsp;000 par, Syltefjord med 12&nbsp;000 par og Runde med 8–9000 par. Siden de første tellingene på midten av 1960-tallet, har det vært en langsiktig bestandsnedgang i de største koloniene i Nord-Norge med så mye som 70–90 prosent fram til 1986. Årsakene til bestandkollapsen er mange, blant annet drukning i fiskegarn, næringsmangel, oljeutslipp, nedbryting av den sosiale strukturen i koloniene og høyere havørnbestand.

I 1986 var Bjørnøyabestanden estimert til ca. 245&nbsp;000 par, men en kollaps i loddebestanden i Barentshavet reduserte den til bare 36&nbsp;000 par i 1987. Denne bestanden holder nå på å bygge seg opp igjen, men fremdeles er den bare halvparten av hva den var i 1986. Bestanden på Bjørnøya utgjør nå trolig ca. 90 prosent av den samlede norske lomvibestanden.


Fil:Guillemot (Uria aalge) in flight.jpg|Lomvi i flukt
Fil:Common Guillemot - Farne Is -FJ0A6556 (35525178193).jpg|Svømmende lomvi
Fil:Lomvi ringvi pho.jpg|Lomvi i hekkedrakt
Fil:Winter uria aalge.jpg|Lomvi i vinterdrakt
Fil:Clifttop with nesting birds.jpg|Hekkekoloni av lomvi
Fil:Uria aalge MHNT Rouzic.jpg|Lomviegg
Fil:Common Murre Feeding - Flickr - GregTheBusker.jpg|Lomvi med unge


## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*