Kruckow-ætten

**Kruckow-ætten** var en norsk adelsfamilie som hadde to riksråder på 1400- og 1500-tallet.

## Avstamning og slektsvåpenet
Kruckow-familier fantes i Norge, Danmark, Sverige og i flere delstater i Tyskland. Adelige Kruckow-er er kjent i Tyskland fra 1200-tallet. 

Den norske slekten kan stamme fra Tyskland. Grunnen til at en hevder det, er ut fra det tyske navnet og våpenskjoldene som ble brukt. Men det er likevel ikke helt sjelden at en kopierte andres våpenskjold bare på grunn av navnelikhet. Det er også mulig at den norske familien kan ha hatt sitt våpenmerke fra Danmark. Den danske Kruckow-ætten fra 1520-tallet og framover, hadde imidlertid to røde hummerklør i sitt skjold, mens den norske Kruckow-ætten hadde et våpenmerke med en enhjørning, slik at de trolig kan regnes som to atskilte familier. 

Hallvard Trætteberg beskriver våpenskjoldet slik: «Delt, 1. oppvoksende sølv enhjørning i blått, 2. to eller flere ganger delt av rødt og sølv». Våpenet kan dessuten være med sølv skjold og rød enhjørning oppvoksende fra to røde bjelker, i stedet for delingen i to felt. Enhjørningen i skjoldet ble også brukt i form av en halv enhjørning som står fritt i feltet over bjelkene. En annen variant har en brunlig enhjørning i sølv felt over delinger i blått og sølv – den er angitt for Anne Kruckow – se nedenfor. 

Som hjelmtegn over skjoldet viser de eldste seglene fra Norge trolig et håndspeil. Senere på 1500-tallet ble det i tillegg brukt vesselhorn og flere påfuglfjær fra en krukke, slik det er tegnet av de danske samlerne Terkel Klevenfeldt og Jacob Langebek – se nedenfor. Antall påfuglfjær varierer. I Slesvig er en halv oppvoksende enhjørning også brukt som hjelmtegn.

I flertallsform ble Kruckowene i Norge omtalt som "de Kruker".

Våpenmerket til Kruckow-familien var lenge på tale som kommunevåpen for Luster kommune, men ble valgt bort i sluttfasen.

## Johannes eller Janikinus Kruckow
 Johannes Kruckow er kjent i tre kilder fra perioden 1389-1397. Han var omtalt med adelstittelen *armiger* (latin for «våpenbærer» eller «væpner»), og bodde i Trustolpe på Lolland i Danmark. Han hadde et våpenskjold med et oppvoksende halvt hjortedyr (enhjørning?). På bakgrunn av seglets utforming, og navnet Johannes som Hans er en forkortelse av, er det mulig han er stamfar til de norske Kruckowene.

## Hans Kruckow (1)

Hans Kruckow var ridder, medlem av det norske riksrådet og døde ca. 1455. Vi kjenner ikke hans foreldre, eller vet om han hadde barn.

Han er først omtalt i 1442 da han var i Oslo for å hylle Kristoffer av Bayern som Norges nye konge. I 1444-1447 omtales han i saker knyttet til hanseatene i Bergen. Han var nok bosatt i Bergen, med en offentlig stilling der. 

4. desember 1444 omtales Hans Kruckow for første gang som riksråd. Hans er den siste som er omtalt på lista, noe som tyder på at han er den yngste i riksrådet. For å få plass i det norske riksrådet, må Hans Kruckow ha hatt norske foreldre eller vært gift med en norsk kvinne. Han var gift med en dansk kvinne – Anna Barsebek, så Hans må selv ha hatt norske foreldre.

I 1444 bruker han tittelen «væpner», og i 1445 er han omtalt som «knape» (av tysk *Knabe* («gutt» - kjent fra den tyske tittelen *Schiltknappe*, «skjoldgutt», «væpner som bærer skjold»), som begge er lavadelstitler. Første gang Hans Kruckow er omtalt som «ridder», var 30. mai 1450. Han har mellom juli 1449 og mai 1450 fått ridderslaget av kongen. Han var sentral i striden ved kongevalget i 1448/49, der valget sto mellom den danske Christian I og den svenske Karl Knutsson. Sammen med erkebiskopen støttet han Karl Knutsson. 

8. oktober 1453 hadde ridderen Hans Kruckow gått i Munkeliv kloster. Han ga alt han eide av løst og fast gods til kloster. Det er siste gang vi hører om Hans Kruckow. I 1455 ble Munkeliv kloster stormet og brent av hanseatene. De som bodde i klosteret, ble enten drept eller klarte å flykte. Det er mulig at Hans Kruckow ble drept der.

## Hans Kruckow (2)
Hans Kruckow var gift med Sunniva Eindridsdatter. Han er kjent i dokumenter fra 1505. Den 1. september 1514 er Hans Kruckow omtalt som «væpner» – en lavadelstittel. 

I en liste over slottsherrer på Bergenhus fra 1598, er det oppgitt av Hans Kruckow var slottsherre på Bergenhus fra 1508 til 1512. Edvard Edvardsen fortalte også at Hans Kruckow var høvedsmann på Bergenhus. Dette er skrevet lenge etter at han levde, og ingen samtidige kilder bekrefter det. 
 
Han døde trolig omkring 1517.

## Lasse Kruckow
Han er kjent i dokumenter fra 1520-1522 i Sogn og Andenes, og har nok drevet nordlandshandel. 

Vi vet ikke hvem Lasse Kruckow var, men det er ikke urimelig at han var en bror av Hans og Johan Kruckow. Vi har ingen skriv som knytter Hans Kruckow direkte til Sogn, men det er mulig at vi må se det i sammenheng med at når Hans Kruckow dør, så finner vi Lasse Kruckow i årene etterpå. 

## Johan Kruckow til Sørheim
 Johan Kruckow til Sørheim i Luster var væpner og riksråd fra 1524 til om lag 1537. Han døde 1536 eller 1537. Han må ha vært en svært betydningsfull politisk aktør. Han var med ved tre kongevalg. Ved sin konsekvente støtte til kongene i København var han også med på å legge forholdene politisk til rette for reformasjonen.

I 1518 er Johan Kruckow omtalt første gang, og drev da trolig nordlandshandel. I 1521 bodde han på Hjelmsøy i Finnmark. I 1524 hører vi for første gang om Johan Kruckow som politisk aktør. Johan Kruckow, var da lensherrer i Sogn. Johan Kruckow er omtalt som væpner – adelsmann også fra 1524 og fram til sin død.

Da Christian II flyktet i 1524, tok riksrådet over styringen og holdt sine første møter i Bergen i august 1524. Det er da Johan Kruckow for første gang stilte som riksråd – medlem av kongens råd. 5. august 1524 sa det norske riksrådet med blant andre Johan Kruckow opp sin troskap mot kong Christian II, og slo fast at de var innstilt på å velge seg en ny konge. 23. august 1524 valgte riksrådet herunder Johan Kruckow Frederik I til Norge konge. 

Johan Kruckow hadde en mangeårig strid med Vincent Lunge, blant annet om retten til forleninger i Sogn. Sommeren 1528 sendte Lunge 40 mann av Dalakarene (Nils Stenssens soldater fra Dalarne i Sverige) for å slå i hjel Kruckow. Han kom seg unna i live, men gård og gods kom i deres hender. Det ble også skrevet at hans «hustru og barn går i bygden og tigger brød». I 1531 ser det ut til at striden ble avsluttet. 

I november 1531 kom kong Christian (II) som var avsatt i 1524, til Oslo med en stor styrke, for å gjenerobre Norge. Johan Kruckow og kretsen rundt ham gikk aktivt ut med støtte av kong Fredrik (I). I juli 1532 ble kong Christian (II) tatt til fange og satt i fengsel. Med sin aktive støtte til kong Fredrik sto Johan Kruckow politisk sterkt etterpå. 

10. april 1533 døde kong Fredrik I, og Kruckow blir da involvert i valget av ny konge. 1. juni 1536 var han i Bergen for å hylle kongevalget av Christian (III) som konge, og undertegnet de nærmeste dagene flere hyllingsbrev til kong Christian (III). 

13. desember 1536 er siste gang vi hører om Johan Kruckow i live. Han døde trolig ikke lenge etter. 

Ifølge «gamle våpenbøker» skal Johan Kruckow ha vært gift med Gudrun Tordsdatter (Smør). Ingen samtidige kilder bekrefter dette, men det er heller ingen kilder som sier noe annet. Da Johan i 1532 ble arving etter Kjell Tordsen, trolig sønn av Tord Torgunsen, virker ikke dette urimelig. I Hirtzholms våpenbok fra slutten av 1600-tallet sies det at Adelus, hvis slektsnavn ikke oppgis, først var gift med Johan Kruckow og så med Hans Jenssen. Men våpenbøker fra 1600- og 1700-tallet regnes ikke som særlig pålitelige!

## Gudmund Kruckow i Sogn
I et skriv fra 1528 eller 1529 møter vi Gudmund Kruckow i Sogn, kanskje en slektning av Johan Kruckow. Han må ha vært en av erkebiskopens menn. 

Omkring 1. oktober 1519 ber kongen Gudmund «Krog» om å stille med fire mann som krigshjelp. 24. februar 1525 opplyses at erkebiskopens tjener Gudmund i 1518 mottok betaling for erkebiskopen. Det var i Roskilde i Danmark. I 1535/36 fikk Gudmund Kruckow svennelønn av erkebiskopen. I 1536 var han i Bergen. I 1537 er en Gudmund Eskildsen en av erkebiskopens menn. 

## Finn Hansson av de Krukers slekt
En del kilder knytter Finn Hansen til Kruckow-familien. Kildene er usikre. Finn Hanssen var lensherre på Andenes. 

Finn Hansen har vært død omtrent 1550. Han var gift med Margrete Pedersdatter. Absalon Pedersen Beyer opplyser at Finn Hansen var «aff de Krukers slecht» - *av Kruckow-slekten*.

## Jon Johanson Kruckow
I 1532 gikk Jon Kruckow i tjeneste hos Eske Bille. I 1535 er han omtalt som væpner – adelsmann. Han kan da være født omkring 1500-1505. I skiftet etter Johan Kruckow i 1539 er siste gang Jon omtales, og han er nok død ikke lenge etter.

## Hans Johanson Kruckow (3) til Tjerne
I 1531-1532 var Hans Kruckow i tjeneste hos erkebiskopen i Trondheim. Han omtales i 1533 som væpner og hadde nok da forlatt erkebiskopen. Vi må tro at Hans Kruckow kan være født om lag år 1500. I 1534 ble Hans Kruckow som fullmektig for Norges riksråd på vei til København i forbindelse med kongevalget, tatt til fange av hanseatene sammen med Eske Bille og ført til Lübeck. De ble ikke satt fri før hertug Christian og Lübeck gjorde en avtale. 18. november 1534 ble Eske Bille løslatt i Lübeck, og Hans har nok også blitt løslatt samtidig. Fra 1553 skrev Hans Kruckow seg til gården Tjerne. Han har trolig eid Krugegården i Bergen, selv om han bodde på Østlandet. Siste gang vi hører om Hans Kruckow var i 1575. Han ble også den siste i rekken av Hans Kruckow-er. Han *kan* ha vært gift med Karen Asgautsdatter Kamp. 

Våpenmerket til Hans Kruckow har trolig vært med en enhjørning.

## Anna Johansdatter Kruckow på Kroken

Anna Kruckow som var datter til Johan Kruckow var gift to ganger. Først var hun gift med Jon Teiste og så med Anders Nilsen (Tordenkrans).  Svært mange med røtter fra Luster kan spore sine aner tilbake til Anna Kruckow. Seglmerket til Anna Kruckow hadde en enhjørning. 

## Jørgen Hansson Kruckow til Tjerne
Jørgen Kruckow var sønn av Hans Kruckow og sønnesønn til Johan Kruckow.  Vi kjenner ham fra en rekke dokumenter fra 1578 som adelsmann. Han eide et stort jordegods i Luster og på Østlandet. 7.6.1601 døde Jørgen Kruckow. Han skrev seg til gården Tjerne i Ringsaker. Våpenet i seglmerket til Jørgen Kruckow hadde også en enhjørning.

## Kristoffer Eriksen (Kruckow)
Kristoffer Eriksen var gift med Adelus Trondsdatter Benkestokk. Han er i en kilde fra 1650 omtalt som Kristoffer Kruckow, men ikke i sin samtid. Det er derfor usikkert om han brukte det selv. Han hadde tre bjørnehoder i sitt segl.

Han var befalingsmann på Steinvikholm slott. Han døde i 1563 på Jæren, og ble gravlagt i Bergen.

## Litteratur
* Hallvard Trætteberg: «Norges våbenmerker – Norske by- og adelsvåben», Oslo 1933, utgitt av Kaffe Hag AS
* Henning Sollied: «Nogen oplysninger om slekterne Kruckow, Haar og Benkestok», Norsk Slektshistorisk Tidsskrift, bind III, Oslo, 1932
* Nicolai Stene: «Kruckow’erne i Norge», *Norsk Slektshistorisk Tidsskrift bind III*, Oslo, 1932
* Arne Kvitrud: «Luster etter den store mannedauden», Stavanger, 1998, jamfør http://www.kvitrud.no/kruckow.htm
* Harald Nissen og Terje Bratberg: *[[Gerhard Schøning|Schønings]] [[våpenrulle|våpenbok]] – Gamle Norske Adel Efter et gammelt [[Manuskript]] [[Assessor]] Ifver Hirtzholm tilhørende*, Pirforlaget, Trondheim 2013
* Johan Marius Setsaas: «Schønings våpenbok: Til glede og bekymring», *Genealogen* nr. 2/2014, Oslo 2014, side 45-51

## Noter