Delfiner

* Cephalorhynchinae
* klassiske delfiner
* grindhvaler og melonhodedelfiner
* spekkhoggere

**Delfinfamilien** (Delphinidae) eller **delfiner**, av noen også kalt «havgående delfiner», er en stor undergruppe av tannhvaler (*Odontoceti*). *Society for Marine Mammalogy* regner med 37 ulike nålevende arter, men én av dem kan være utdødd. Artene fordeler seg i fem undergrupper med til sammen 17 slekter. Ei av gruppene har usikker tilknytning til de andre, og er merket *[[incertae sedis]].

== Taksonomi ==
Delfiner er den yngste og mest artsrike gruppen av tannhvaler. Den oppsto trolig for omkring fem millioner år siden.

Forskning på [[sjøpattedyr]] er komplisert, fordi dyrene tilbringer nesten all sin tid mer eller mindre neddykket. Det hersker derfor en viss usikkerhet med hensyn til både arter og slekter. Utstrakt forskning på slike dyr har foregått siden [[1970-tallet]], men [[Biologisk systematikk|systematikk]]en er fortsatt svært uklar på mange områder. Man må derfor påregne at det vil komme endringer, ikke minst med hensyn til antallet arter.

Delfiners [[spekk]] er elastisk og virker nesten som en [[trampoline]] (*bouncy blubber*), der 83 % av energien delfinen la i rørslen, spretter tilbake igjen. Delfiner har lavest [[oksygen]]forbruk av alle hav[[pattedyr]], men det var tidligere uforståelig hvordan de klarer å dykke så dypt. Det lyktes å feste [[video]]kameraer på dem, og da fremkom det at delfiner på 70 meters dyp trykkes sammen så lungene klapper sammen, og [[egenvekt]]en dermed øker. Dermed kan de synke til bunns uten bruk av oksygen. På vei opp bruker de oksygen opp til 70 meters dybde, hvor lungene folder seg ut så de flyter opp til overflaten igjen. 

== Biologi ==
Delfinfamilien består av små og middels store [[tannhvaler]], som varierer i vekt fra 50 [[kg]] til nærmere 8&nbsp;000 kg og i lengde fra 1,5 [[meter]] til nærmere 10 meter. Delfiner har en langstrakt, strømlinjeformet, muskuløs kropp som gir liten motstand i vann. De fleste artene har en tydelig [[sigd]]formet [[ryggfinne]], som kan variere mye i høyde. Noen arter har slående fargemønstre, mens andre er mer unisont farget. De fleste artene har kjever formet som et nebb, men ikke alle. Delfinene regnes av mange blant de mest intelligente dyrene på kloden, i tillegg til at de regnes som det mest lekne sjøpattedyret.

Forskeren John C. Lilly regnet delfiner som intelligente på linje med mennesker, og brukte år på å finne ut måter å kommunisere med dem på, noe som inspirerte *science fiction*-filmen *The Day of the Dolphin* fra 1973.<Ref>[https://www.imdb.com/title/tt0069946/ *The day of the dolphin*, IMDb]</ref> Lilly testet også ut [[LSD]] på delfinene sine. Delfiner forstår [[symbol]]er og [[tegnspråk]], men det samme kan [[sjøløve]]r, og de lærer det raskere.
 
Delfinene bruker lyd både til kommunikasjon og til [[ekkolokalisering]]. Lydregisteret er stort, fra 0,25 kHz til 220 kHz. De kan læres opp til å utføre ganske kompliserte oppgaver, og [[hukommelse]]n er svært god. Delfinene har stor hjerne, men tettheten av nerveceller i hjernen er lav. Trolig brukes mye av hjernen til å bearbeide lydsignaler. Overskudd til lek regnes likevel som et sikkert tegn på høy [[intelligens]]. Delfinene bruker klikkelyder til å kartlegge verden rundt seg, og kommuniserer med andre delfiner ved hjelp av plystrelyder. På 1960-tallet deltok Margaret Lovatt i et [[NASA]]-prosjekt om å lære delfiner engelsk, og tilbrakte all sin tid med delfinen Peter i et spesialbygd hus. Hun prøvde å lære ham å si «*Hello, Margaret*», men  M-lyden var så vanskelig for ham at han måtte boble den frem gjennom vannet. De to ble svært knyttet til hverandre, men da NASA mistet interessen for prosjektet, ble Peter flyttet til [[Miami]] der han ble funnet død i et det lille bassenget han fikk tildelt. På 1980-tallet hadde marinbiologen Louis Herman (1930-2016) mer hell med seg. Han kommuniserte med delfiner på et slags [[tegnspråk]] som viste at de har en oppfatning av [[syntaks]], for de skilte mellom ordrene «[[frisbee]] oppå [[seilbrett]]» og «seilbrett oppå frisbee». De besvarte også [[spørsmål]] som «Er det fisk i vannet?» ved hjelp av fargede rør. Et hvitt rør betyr «ja», et svart betyr «nei». Noen delfiner gjør bruk av [[redskap]]er; under leting etter mat på havbunnen, spidder [[tumlere]] svamper på nebbet for å beskytte seg mot piggene på enkelte fisker. 

Delfinene finnes i alle havområder, og forekommer som regel i større eller mindre flokker. Den sosiale tilknytningen til flokken er oftest nokså løs. Noen arter holder til i tropiske og subtropiske farvann, andre i tempererte og kaldere havområder, mens atter andre er [[kosmopolitt]]er.

[[Kvitnos]] er den mest tallrike i Norges [[farvann]]. Tumlere er relativt sjeldne i Norge og er avhengig av høyere vanntemperatur. Spekkhogger er en delfinart som finnes stort sett over hele verden, inkludert langs kysten av Norge.

== Inndeling ==
Inndelingen følger *Taxonomy Committee of Society for Marine Mammalogy*.

* [[tannhvaler|Odontoceti]], tannhvaler
** [[delfiner|Delphinidae]], delfinfamilien, 37 arter
*** [[klassiske delfiner|Delphininae]], klassiske delfiner
**** *Delphinus*, vanlige delfiner
***** *D. delphis*, gulflankedelfin
**** *Lagenodelphis*
***** *L. hosei*, borneodelfin, sarawakdelfin
**** *Sousa*, pukkelryggdelfiner
***** *S. teuszii*, kamerunpukkeldeldelfin
***** *S. chinensis*, kinapukkeldelfin, kinahvitdelfin
***** *S. plumbea*, indiapukkeldeldelfin
***** *S. sahulensis*, australpukkeldelfin
**** *Sotalia*, søramerikanske deltadelfiner
***** *S. fluviatilis* brasildeltadelfin
***** *S. guianensis* guyanadeltadelfin, ctero
**** *Stenella*, (flekk-, stripe- og skruedelfiner)
***** *S. attenuata*, hvitflekkdelfin
***** *S. clymene*, clymenedelfin
***** *S. coeruleoalba*, stripedelfin
***** *S. frontalis*, flekkdelfin
***** *S. longirostris*, skruedelfin
**** *Tursiops*, tumlere
***** *T. aduncus*, indiatumler)
***** *T. truncatus*, tumler
*** [[Lissodelphininae]], (flekk- og slettdelfiner)
**** *Cephalorhynchus* flekkdelfiner, svart-hvite delfiner
***** *C. commersonii*, commersondelfin
***** *C. eutropia*, chiledelfin
***** *C. heavisidii*, heavisidedelfin, bengueladelfin
***** *C. hectori*, hektordelfin
**** *Lissodelphis*, slettdelfiner
***** *L. borealis*, nordslettdelfin
***** *L. personii*, sørslettdelfin
*** [[grindhvaler og melonhodedelfiner|Globicephalinae]], grindhvaler og melonhodedelfiner
**** *Feresa*
***** *F. attenuata*, dvergspekkhogger
**** *Globicephala*, grindhvaler
***** *G. macrorhynchus*, kortfinnegrindhval
***** *G. melas*, grindhval
**** *Grampus*
***** *G. griseus*, arrdelfin
**** *Orcaella*
***** *O. brevirostris*, irrawadydelfin
***** *O. heinsohni*, stubbfinnedelfin
**** *Peponocephala*
***** *P. electra*, melonhodedelfin
**** *Pseudorca*
***** *Pseudorca crassidens*, halvspekkhogger
**** *Steno*
***** *S. bredanensis*, nebbdelfin
*** [[spekkhoggere|Orcininae]], spekkhoggere
**** *Orcinus*
***** *Orcinus orca*, spekkhogger
*** [[Incertae sedis]]
**** *Lagenorhynchus*
***** *L. acutus*, kvitskjeving
***** *L. albirostris*, kvitnos
***** *L. australis*, svartkinndelfin
***** *L. cruciger*, korsdelfin
***** *L. obliquidens*, kortsnutedelfin
***** *L. obscurus'', mørkdelfin

## Referanser




## Se også
* Liste over pattedyr i Norge

## Kilder
* 1999. «Delphinidae» (On-line), Animal Diversity Web. Accessed February 20, 2007

## Eksterne lenker
*