open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Albert Krantz

**Albert Krantz** (1448–1517) var en tysk historiker.

Han var sønn av Eggert Krantz, studerte teologi og rettsvitenskap i Rostock og Köln. Han ble professor og 1482 rektor ved Universitetet i Rostock. Han oppnådde også akademiske grader i Mainz og Perugia. I 1493 vendte han tilbake til Hamburg. Senatet i Hamburg benyttet ham til mer enn én diplomatisk sendelse, og i 1500 utnevnte kongen av Danmark og hertugen av Holstein ham til dommer i deres konflikt om provinsen Ditmarsken. I 1508 ble han utnevnt til domdekan i Hamburg.

Krantz har særlig betydning som Nordens historiker; han skrev Niedersachsens, Skandinavias og Øst-Europas historie, spesielt kirkehistorie.

## Verker
* *Chronica regnorum aquilonarium Daniae, Sneciae, et Noruagiae* (Strasbourg, 1546)
* *Vandalia, sive Historia de Vandalorum jerq originie, etc.* (Köln, 1518)
* *Saxonia* (1520)
* *Metropolis, sive Historia de ecclesiis sub Carolo Magno in Saxonia* (Basel, 1548)

## Referanser


## Litteratur
* Ulrich Andermann: *Albert Krantz. Wissenschaft und Historiographie um 1500.* Weimar 1999, ISBN 3-7400-1103-3.
* 
* Harald Bollbuck: *Geschichts- und Raummodelle bei Albert Krantz (um 1448–1517) und David Chytraeus (1530–1600)*. 2006. ISBN 3-631-54789-7.
* Friedrich Bruns: *Die Lübecker Syndiker und Ratssekretäre bis zur Verfassungsänderung von 1851* in ZVLGA Band 29 (1938), S. 96 ff.
* Manfred Grobecker: *Studien zur Geschichtsschreibung des Albert Krantz*, Hamburg, 1964
* 
* Heinrich Reincke: *Albert Krantz als Geschichtsforscher und Geschichtsschreiber.* In: Festschrift der Hamburgischen Universität ihrem Ehrenrektor Herrn Bürgermeister Werner von Melle zum 80. Geburtstag am 18. Oktober 1933 dargebracht. Hamburg 1933, S. 111–147.
* Heinz Stoob: *Albert Krantz (1448–1517). Ein Gelehrter, Geistlicher und hansischer Syndicus zwischen den Zeiten.* In: Hansische Geschichtsblätter 100, 1982, S. 87–109.
*
Nye Takter

***Nye Takter*** var en norsk musikkavis som kom med sitt første nummer i 1977. Det solgte i hele 9&nbsp;000 eksemplarer. Thorkil Lindskog var redaktør. Fra 1978, da avisen begynte å komme ut månedlig, var Gerd Johansen redaktør. I motsetning til konkurrenten *[[Puls (avis)|Puls]]*, som i stor grad tok for seg amerikansk musikk, vendte *Nye Takter* seg først og fremst mot norsk og europeisk musikk.

Selv om *Nye Takter* i stor grad ble drevet på dugnad var økonomien svært svak. Dette gjorde at avisen i 1983 inngikk en avtale med *[[Dagsavisen|Arbeiderbladet]]* om distribusjon gjennom sistnevnte. Avisen ble samtidig tynnere, men kom nå ut hver 14. dag. Fra 1985 ble det et ukebilag, samtidig som det ikke lenger ble mulig å kjøpe *Nye Takter* for seg selv. Denne ordningen ble opprettholdt til *Nye Takter* i 1988 også ble underlagt *Arbeiderbladet* redaksjonelt og gjort til en del av avisa. *Nye Takter* er, den dag i dag, navnet på *Dagsavisen*s musikksider.

Mens det kom 61 utgaver av *Nye Takter* før samarbeidet med *Arbeiderbladet* ble inngått, kom *Nye Takter* som bilag til *Arbeiderbladet* 228 ganger før det ble en del av selve avisen.

Blant personene som har vært innom *Nye Takter,* kan nevnes Geir Rakvaag, Knut Nærum, Christopher Nielsen, Odd Arvid Strømstad, Arnfinn Christensen, Helge Krabye, Jostein Pedersen, Torgrim Eggen, Kjetil Rolness, Arne Berg, Willy B., Espen A. Hansen, Anders Giæver, Tone Sutterud, Arne Svingen, Denis Decay, Fin Serck-Hanssen og Asbjørn Bakke.

## Eksterne lenker
* 25 år med Nye Takter
Focke-Wulf Fw 189

**Focke-Wulf Fw 189** «Uhu» (ugle) var et to-motors taktisk rekognoseringsfly med et mannskap på tre produsert av tyske Focke-Wulf. Prototypen **Fw 189 V1** (D-OPVN) fløy første gang i juli 1938 med konstruktøren Kurt Tank selv bak spakene. Flyet var utstyrt med to 12-sylindrede Argus As 410 A-1 motorer på 465hk hver. I alt 828 fly ble produsert.

## Spesifikasjoner (Fw 189 A-2)

## Litteratur
* Kučera, Pavel (1996). Focke-Wulf Fw 189 (Czech/English). Prague, CZ: MBI. ISBN 80-901263-6-7..

## Eksterne lenker
* 
* Wings Palette-fargelegging
ABC Motors

**ABC Motors Ltd.** (**A**ll **B**ritish (Engine) **C**ompany) var en britisk produsent av biler, fly og motorer. Selskapet ble etablert av Ronald Charteris i Surrey, England i 1912.

Selskapet ble kjøpt av Sopwith i 1919, og solgt igjen i 1921 da Sopwith gikk konkurs. Selskapet fortsatte sin virksomhet inntil det ble integrert i Vickers i 1951. Sjefsdesigner hos selskapet var Granville Bradshaw.

## Produkter
* Flymotorer
** ABC Dragonfly
** ABC Gnat
** ABC Scorpion
** ABC Wasp
* Fly
** ABC Robin
* Biler og motorsykler
** ABC
** ABC Supersports
** ABC Skootamoota
** ABC motorsykkel

## Referanser


## Eksterne lenker
* Tidslinje for ABC Motors  Besøkt 12. februar 2019
Henrik Krohn

**Henrik Krohn** (født 10. mai 1826 i Bergen, død 14. juni 1879) var en norsk kjøpmann, redaktør og tidlig nynorsk forfatter.

Han var sønn av kjøpmann og russisk visekonsul i Bergen Wollert Krohn (1790&ndash;1849) og Henrikke Gran (1790&mdash;1849). Da han var 8&ndash;9 år gammel, flyttet familien til gården Stend i Fana. Begge foreldrene døde imidlertid med noen dagers mellomrom av koleraen vinteren 1849. 16 år gammel dro han til sjøs, men denne levebane ga han raskt opp, og gikk over til handelen. Siden ble han kjøpmann i Bergen, hvor han var med å stifte Det islandske Handelssamlag og Vestmannalaget, det første mållaget i landet. I 1866 kjøpte han gården Stedje i Sogndal, hvor han anla en fyrstikkfabrikk, og hvor han bodde til sin død. Han var gift med Johanna Augusta Kampstrup (f. 1829).

Krohn var utgiver og redaktør av ukebladet «Ferdamannen. Eit Vikoblad aat Aalmugen», det andre nynorske bladet i Norge, etter «Dølen». Bladet kom ut fra høsten 1865 inntil 1868. Han var også redaktør for Vestmannalagets blad «Fraa By og Bygd» i fem år.

## Verker
* *Smaakvæde* (1867)
* *Minne fraa ei Stockholmsferd* (1867)
* *Fraa Vestlandet* (1868)
* *Ei liti Ferd fraa Sogndal til Fjerland* (1868)
* *Svein og Gudveig* (1869)
* *Den rette Sida* (1875)

## Litteratur
* Jostein Krokvik: *Henrik Krohn: 1826&ndash;1879: bergensar og sogndøl, bladmann og diktar, fyrstikkemakar, hagemann, kulturbyggjar*, Bergen 2002. ISBN 82-7834-023-4.

## Referanser
Vestmannalaget

**Vestmannalaget** er et mållag i Bergen. Det ble grunnlagt i 1868, og er dermed det eldste mållaget i Norge. Lagets første formann var redaktør Henrik Krohn. På begynnelsen av 1960-tallet meldte laget seg ut av Noregs Mållag, mye på grunn av uenigheter om rettskrivningen. Det meldte seg siden inn i Ivar Aasen-sambandet, som arbeider for høgnorsk. Fra 1985 til 2009 ga laget ut bladet «Vestmannen». Formann i Vestmannalaget er Jon Askeland.

## Formenn

*Henrik Krohn (1868-1873)
*Olav Lofthus (1873-1875)
*Hans Mo (1875-1879)
*Edv. G Johannessen (1879-1908)
*C. B Bugge (1908-1922)
*R. Haugsøen (1922-1924)
*Johs. Lavik (1924-1929)
*Eirik Hirth (1929-1937)
*Gustav Indrebø (1937-1942)
*Eirik Hirth (1942-1946)
*Olav Brattegard (1946-1947)
*Per Thorson (1947-1950)
*Ludv. Jerdal (1950-1956)
*Anders Thuen Seim (1956-1957)
*Ludv. Jerdal (1957-1991)
*Leidulv Hundvin (1991-)

## Litteratur
* Conrad Clausen, Torleiv Hannaas og Ludvig Jerdal: *Vestmannalaget i 110 år*, Bergen 1978. Norsk bokreidingslag. .

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Aberdonia

**Aberdonia** var et britisk bilmerke som ble produsert mellom 1911 og 1915 av karosseribyggerne Brown, Hughes og Strachan. Bilene var utstyrt med en 3,2 liter (3160 ccm) motor med fire sylindre og 20 hestekrefter, og kostet 500 britiske pund i syvseters-utgave eller 700 pund i en åpen luksusutgave. 

På bilutstillingen i London i 1911 viste Aberdonia en prototype, som hadde midtmontert motor og forhjulstrekk, med sjåføren plassert foran motoren og passasjerene bak.

## Referanser
Acadian

**Acadian** var et bilmerke produsert av General Motors canadiske avdeling mellom 1962 og 1971. Acadian ble introdusert for at forhandlere av Pontiac og Buick i Canada skulle ha en kompaktmodell i tilbudet, fordi Pontiac Tempest ikke var tilgjengelig i Canada. Opprinnelig var planene at Acadian skulle baseres på Chevrolet Corvair, som ble produsert i Canada, men det endte med at bilen ble bygget på GMs Chevy II-plattform, som ble lansert i 1962.

Opprinnelig var Acadia en noe modifisert utgave av Chevrolet Nova, som var tilgjengelig i basisutgave, Invader og toppmodellen Beaumont. I 1964 og 1965 ble Beaumont-navnet i stedet benyttet på en modifisert utgave av Chevrolet Chevelle, og *Canso* ble navnet på Acadias toppmodell.

Fra 1966 til 1969 ble Beaumont-navnet videreført, men nå som en egen modell. Både Acadian og Beaumont ble solgt av Pontiac-forhandlere, men de ble ansett som separate merker og ikke Pontiac-modeller.

Acadian Beaumont ble bygget i Arica, Chile.

Beaumont fortsatte å bruke Chevrolet Chevelle-karosseriet mellom 1966 og 1969, med små endringer. Bilen fikk andre baklykter og en delt grill. Interiøret var utstyrt med dashbordet fra Pontiac Tempest/LeMans/GTO-serien. Alle Acadian og Beaumont var utstyrt med Chevrolet-motorer.

Sent på 1960-tallet var Beaumont også tilgjengelig i Puerto Rico. 

Acadian ble bygget med Chevrolet Nova-karosseri frem til midten av 1970-tallet, da den ble erstattet av Pontiac Ventura II.

Fra 1976 til 1987 var Pontiac Acadian en modifisert versjon av Chevrolet Chevette, solgt av canadiske Pontiac-forhandlere.

## Referanser
Jonas Rist

**Jonas Rist** (født 18. juli 1692 i Saltdal, død 16. november 1737 i Ullensaker) var en norsk prest og forfatter av et historisk skrift om beleiringene av Frederikshald, *Frederikshalds Æreskrans*.

Han var sønn av Knud Larsen Rist, som var visepastor i Saltdal i 45 år inntil sin død 1727, og Susanne Jensdatter Todal. I 1707 kom han i skole i Bergen, gikk ut 1713, og ble året etter hører ved Frederikshalds skole. Da Carl XII falt inn i Norge 1716, tok han straks tjeneste ved Peder Colbjørnsens kompani, som han fulgte på dets forskjellige ekspedisjoner. Da fienden var borte og skolebygningen var brent, ble han huslærer i Christiania til 1719, da han dro til København og tok attestas 1720. Samme år leverte han en beretning om Frederikshalds beleiringer, under navn av *Frederikshalds Æreskrans*, etter offisielle dokumenter, gamle folks meddelelser og egne opptegnelser. Etter å ha bodd i København i fire år og lidt stor nød, ble han 1723 sogneprest i Ullensaker, hvor han døde ugift.
City Ground

**City Ground** er en fotballarena i Nottingham i England og  Nottingham Forest FC spiller hjemmekampene sine der. City Ground ligger rett ved Trent Bridge sør for elva i West Bridgford i nabokommunen Rushcliffe, men på ei tomt som er eid av Nottingham City Council.

## Eksterne lenker
* Skogvokteren.org om City Ground
* Fakta om City Ground
Marte Mjøs Persen

**Marte Mjøs Persen** (født 1975) er en norsk PR-rådgiver og tidligere politiker (RV, deretter Ap) som var stortingsrepresentant for Hordaland 2021–25. Hun var olje- og energiminister i i Jonas Gahr Støres regjering fra oktober 2021 til mars 2022 og arbeids- og inkluderingsminister i samme regjering fra 7. mars 2022 til 16. oktober 2023.

Persen har bakgrunn som servitør i hotell- og restaurantbransjen (1993–1997). Hun var ordfører i Bergen kommune fra 2015 til 2021. Hun ble valgt inn på Stortinget for Hordaland som Arbeiderpartiets førstekandidat ved stortingsvalget i 2021. Benjamin Jakobsen møtte fast som vararepresentant mens Persen var statsråd.

I 2026 ble hun ansatt som PR-rådgiver i konsulentselskapet Rud Pedersen Public Affairs.

## Bakgrunn og virke
Persen har studert litteraturvitenskap og sosiologi ved Universitetet i Bergen og har en bachelorgrad i kultur- og samfunnsvitenskap. Hun har jobbet som organisasjonssekretær i Human-Etisk Forbund og har vært fylkessekretær i Hordaland for organisasjonen Nei til EU. Fra 2011 har hun vært heltidspolitiker for Arbeiderpartiet i Bergen bystyre.

Persen var nestleder i Rød Valgallianse fra 2003 til 2007 og representerte partiet i Bergen bystyre i perioden 2003–2007. Fra 2007 var hun vararepresentant. Hun meldte seg ut av Rød Valgallianse noen måneder etter at partiet slo seg sammen med Arbeidernes kommunistparti og dannet partiet Rødt. Etter en periode som uavhengig meldte hun seg inn i Arbeiderpartiet 1. mai 2008. Hun er også aktiv i fagforeningen Handel og Kontor i Norge og har hatt flere styreverv i LO-systemet.

Hun har hatt en rekke styre- og tillitsverv i frivillige organisasjoner, blant annet som styremedlem i Naturvernforbundet i Hordaland og i barne- og ungdomsorganisasjonen CISV.

Hun var ordfører i Bergen kommune fra 2015 til 2021. Fra 31. oktober 2011 ledet hun Bergen bystyres helse- og sosialkomité. Persen var også leder av Arbeiderpartiet i Bergen frem til februar 2015.

Persen ble i 2017 utnevnt til storridder av Den islandske falkeorden i forbindelse med statsbesøket til Islands president i Norge.

Hun var en av feministene bak et opprop for inkluderende kvinnekamp i 2020.

### Regjering
Persen overtok som olje- og energiminister 14. oktober 2021 etter Tina Bru ved regjeringsskiftet 2021.

Etter at Hadia Tajik gikk av, ble Persen 7. mars 2022 presentert som ny arbeids- og inkluderingsminister. 

## Se også
* Bergen bystyre 2003–2007
* Bergen bystyre 2007–2011

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Ajax (fransk bilmerke)

**Ajax** var et fransk bilmerke som ble produsert mellom 1913 og 1919 av de amerikanske brødrene Benjamin og Frank Briscoe. Den eneste modellen fra selskapet var en 12 hestekrefters modell med en firesylindret 980 cm³ motor.

Produksjonen fortsatte etter at brødrene bak merket flyttet tilbake til USA under første verdenskrig.

## Referanser
Even Hammer

**Even Hammer** (født 1. juli 1732 i Ringsaker, død 22. februar 1800) var en norsk amtmann som fremmet fysiokratisme i de tjuesju år han ledet Romsdals amt.

Han var sønn av Ole Hannibalsen Hammer (død 1744), sogneprest i Nes i Ringsaker, og Ellen Evensdatter Meldal (død 1766). I 1752 ble han student fra Christiania katedralskole, hvor han siden var lærer 1756&ndash;68. Som lærer tok han i 1758 magistergraden. I 1768 reiste han på egen bekostning utenlands og studerte ved universitetene i Oxford, Cambridge, Leiden, Göttingen og Paris, hvor han skaffet seg gode språkkunnskaper.

Han skrev et skrift, «Philonorvagi velmente Tanker», som sies å ha banet veien for ham til en bane som statstjenestemann, gjennom forbindelse med Johann Friedrich Struensee. I dette skriftet fremholder han blant annet Norges krav på et eget universitet. I 1771 ble han sekretær i norske Kammers 1. byrå, i januar 1773 renteskriver i søndenfjelske renteskriverkontor, og alt i august samme år amtmann i Romsdals amt. I denne stillingen bodde han ved Molde helt til han døde i 1800.

I 1777 hadde han fått tittel av justisråd, i 1781 av etatsråd, og han var medlem av Videnskabernes Selskab i Throndhjem samt det nordiske selskab i London. Han ble ansett som en meget dyktig embetsmann, og gjorde seg berømt bl. a. ved å utvirke et reskript av 26. juli 1781 om fisketilvirkningen i Romsdals amt, samt ved stiftelsen i 1776 av Det romsdalske praktiske Landhusholdningsselskab, og en understøttelseskasse for omkomne sjøfolks etterlatte.

## Verker
* 

## Referanser
MG FF 20mm maskinkanon

**MG FF 20mm maskinkanon** er en tysk maskinkanon.

Den var den tyske versjonen av Oerlikon 20 mm maskinkanon maskinkanon, og designet og produsert av Ikaria Werke Berlin. Våpenet var standard tung bestykning for fly i den tidlige fasen av andre verdenskrig, og bl evidereutviklet med nye ammunisjonstyper gjennom hele krigen. Både Messerschmitt Bf 109 og Bf 110 og Focke-Wulf Fw 190-jagerne brukte forskjellige varianter av MG FF-kanonene. 

Sammenliknet med tilsvarende våpen, som den britiske Hispano-kanonen (en videreutvikling av den større Orleikon FF s) hadde MG FF en del ulemper. Den hadde lavere skuddtakt, og trommelmagasinene satte begrensinger på ammunisjonsmengden. På den annen side var den tyske designen adskillig lettere enn sin britiske motpart, og løpet var kortere, hvilket gjorde den enklete å installere.
Rheinmetall-Borsig MG 17

**Rheinmetall Borsig MG 17** var en 7,92 mm mitraljøse brukt som standard bestykning på tyske fly under den andre verdenskrig.

MG 17 var i bruk i mange tyskbygde fly før starten av andre verdenskrig, allerede i 1940 begynte man å erstatte den med mitraljøser og kanoner med kraftigere kalibre. I 1945 var det få fly som fremdeles benyttet MG 17.

MG 17 ble installert i Messerschmitt Bf 109, Messerschmitt Bf 110, Focke-Wulf Fw 190, Junkers Ju 87, Junkers Ju 88C Nightfighter, Heinkel He 111, Dornier Do 17/215 Nightfighter, Focke-Wulf Fw 189 og mange andre flymodeller. Mange MG 17 ble modifisert for infanteribruk etter hvert som tyngre våpen erstattet dem i Luftwaffes fly.

## Eksterne lenker
* Mer informasjon om forskjellige tyske MG brukt under WWII
Slaget ved Kapp St. Vincent i 1780

**Slaget ved Kapp St. Vincent**, eller **slaget ved Cape Santa Maria**, fant sted 16. januar 1780 under den amerikanske uavhengighetskrigen og var en seier for en britisk flåte under admiral George Rodney over en spansk skvadron under don Juan de Lángara. Slaget er også kjent som «måneskinnsslaget» siden det var uvanlig at et sjøslag i seilalderen foregikk om natten.

## Bakgrunn
Rodneys flåte var på vei for å komme Gibraltar til unnsetning som var under beleiring av spanjolene, tok igjen Langaras mindre skvadron på ni linjeskip. De Langaras skvadron hadde bestått av elleve skip før *San Genaro* og *San Justo* ble adskilt fra flåten to dager tidligere på grunn av en storm utenfor Kapp St. Vincent i det sørvestlige Portugal.

## Slaget
Rodney formet sin flåte på 18 linjeskip på en slaglinje side ved side og angrep de spanske skipene. De Langara gav sine skip til å begynne med ordre om å danne slaglinje, men da han innså at den britiske flåten var ham tallmessig overlegen, gav han sine skip ordre om å heise alle seil og flykte mot havnen Cádiz, 160 km mot sør. 14.00 beordret Rodney full forfølgelse og lot sine skip jage etter sin egen fart og angripe etterhvert som de kom opp til de spanske skipene. Resultatet var slaget ved Kapp St. Vincent. Takket være at deres skrog var dekket av kobber (som reduserte vekst av marine dyr og planter), var de britiske skipene raskere og tok snart inn på spanjolene.

Noen få minutter over fire, etter to timers forfølgelse, innledet ''Defence'', *Bedford*, *Resolution* og *Edgar* kampene. 16.40 eksploderte spanjolenes *Santo Domingo* akkurat idet *Bienfaisant* kom opp for å angripe henne. Det ble mørkt kort tid etterpå. Forfølgelsen fortsatte i mørket og helt til 02.00 da ilden opphørte etter at fronten til den spanske skvadronen overgav seg. Fire spanske linjeskip og to fregatter unnslapp, men seks ble tatt inkludert De Langaras flaggskip *Fénix*. Om morgenen var Rodneys flåte i grunt farvann. Nødvendigheten i å få skipene ut fra kysten forhindret Rodney i å fortsette jakten.

## Etterspill
To av de kaprede skipene, *San Julián* og *San Eugenio*, gikk tapt på grunn av de britiske offiserene som ledet dem sin uvitenhet om kystlinjen. De måtte be de spanske kapteinene om hjelp for å få dem ut og seile de kaprede skipene gjennom stormen. Kapteinen på *San Julián*' som forble om bord, nektet å være til hjelp dersom skipet hans ikke ble satt under hans kommando, noe britene gikk med på. Slik ble de spanske skipene tatt tilbake av deres mannskap. Flåten seilte så til Gibraltar. De britiske tapstallene var på 32 døde og 102 sårede.

## De britiske skipene
*Sandwich* 90
''Royal George'' 100
*Prince George* 90
''Ajax'' 74
*Alcide* 74
*Alfred* 74
*Bedford* 74
''Culloden'' 74
*Cumberland* 74
''Defence'' 74
*Edgar* 74
*Invincible* 74
*Marlborough* 74
*Monarch* 74
*Montagu* 74
*Resolution* 74
*Terrible* 74
*Bienfaisant* 64

## De spanske skipene
*Fénix* 80
*Diligente* 70
*Monarca* 70
*San Agustín* 70
*Santo Domingo* 70
*San Eugenio* 70
*San Lorenzo* 70
*San Julian* 70
*Princesa* 70

## Eksterne lenker
*
Clann na Talmhan

**Clann na Talmhan** (irsk for «Landets familie» eller «Landets barn») var et politisk parti i Irland mellom 1938 og 1965.

Partiet ble grunnlagt i Athenry i Galway i 1938. Dets hovedsak var å være en stemme for Irlands bønder. Blant konkrete saker partiet tok opp var småbøndenes interesser, støtte til gjenvinning av dyrkbar mark, lavere skatt på jordbrukseiendommer og mer intensiv skogplanting. Grunnlegger og leder av Michael Donnellan. 

Det første valget Clann na Talmhan stilte opp i var i 1943. Partiet vant fjorten seter, som året etter ble redusert til elleve gjennom suppleringsvalg. Etter valget fikk Donnellan av som leder, og ble erstattet av Joseph Blowick. 

Partiet inngikk i den første koalisjonsregjeringen 1948&ndash;1951, sammen med Fine Gael, Labour Party, National Labour Party og Clann na Poblachta. Blowick ble jordbruksminister og Donnellan ble juniorminister. Partiet ble også med i den andre koalisjonsregjeringen, og de to ministrene fikk tilbake sine poster.

Etter å ha sittet i regjering begynte partiet å miste støtte, ettersom velgerne begynte å gå tilbake til de to dominerende partiene, Fine Gael og Fianna Fáil. Clann na Talmham hadde egentlig aldri sett seg selv som noe mer enn et regionalt parti, og forsøkte aldri å ekspandere utenfor sin base i vest og sør. 

Da Donnellan døde i 1964 stilte hans sønn som kandidat for Fine Gael i suppleringsvalget, og vant. Blowick valgt å ikke stille som kandidat i valget i 1965, og partiet var dermed å anse som oppløst. 

## Referanser
Bob Haley

**Bob Haley** er et rockeband basert i Oslo. Bandet spiller det plateselskapet karakteriserer som rufsete countryrock.

Bandet ble dannet i 2005 av Ronny Stenberg, og bandet har siden starten jobbet seg opp et trofast publikum med en rekke spillejobber.

I 2002 startet Ronny Stenberg trioen Bob Haley and The Rocket House sammen med Jonas Tjersland og Solvor Vermeer. Bandet Bob Haley og besetningen med seks medlemmer ble til i 2005.

På vårparten 2006 spilte bandet inn sin første EP, *Bedroom Belongings*, som ble sluppet i oktober samme år. EP-en ble produsert av Håkon Gebhardt (Motorpsycho, HGH, The International Tussler Society), med hjelp av Askil Holm og Marius Kristiansen.

31. mars 2008 slapp bandet debutalbumet *Let It Last*. Albumet ble produsert av Håkon Gebhardt, Marius Kristiansen og Bob Haley. Med på platen medvirker musikere som Lars Fredrik Beckstrøm, Lars Håvard Haugen, Skjalg Raaen og Line Horntveth.

31. mai 2010 slapp Bob Haley sitt andre album *Catch the music*. Dette albumet ble også produsert av Håkon Gebhardt og Marius Kristiansen. Musikeren Kjell Karlsen fra The International Tussler Society medvirker på flere låter.

Bandet Bob Haley har vært rundt i Norge å spilt på en rekke festivaler og klubber de siste årene. I 2011 ventes det en ny EP og nye singler fra bandet.

## Medlemmer
*Ronny Stenberg – vokal og gitar
*Tobias Bøksle – trommer 
*Petter Almvik – bass
*Marius Kristiansen – gitar
*Håvard Tørum  – perc og trommer

## Diskografi
;Album
**[[Let It Last]]* (2008)
**[[Catch the Music]]* (2010)
;Singler/EP-er
**[[Bedroom Belongings]]* (2006)
**If You Look at the World/Miss Dixon's House* (2007)
**The Last Day of June* (2008)
**Star* (2008)
**Real Rubber Soul* (2009)
**I Really Met Billy Corgan That Night* (2010)
**Running Through a Dream* (2010)
**Daydreamer* (2010)

## Eksterne lenker
* Hjemmeside
* Bob Haley på MySpace
* Pilár
Labour Party (Irland)

**Labour Party** (irsk **Páirtí an Lucht Oibre**) er et sosialdemokratisk parti i Irland. Det ble grunnlagt av fagforeningslederne James Connolly og James Larkin i 1912 som en politisk gren av Irish Trade Union Congress. Det ble formelt organisert som er politisk parti i 1930. Ved valget i 1922 oppnådde partiet mer enn 20 av stemmene. Det gikk inn for europeiske løsninger ved folkeavstemningene i 1987, 1992, og 1998.  

Labour party var medlem av regjeringen i periodene 1948–1951, 1973–1977, 1981–1982 og 1992–1997.
## Valgresultater

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Slaget ved Ushant (1781)

Det **andre slaget ved Ushant** var et sjøslag som ble utkjempet mellom franske og britiske skvadroner nær Ushant den 12. desember 1781 under den amerikanske uavhengighetskrigen.

En fransk konvoi seilte fra Brest den 10. desember med forsterkninger og forsyninger til Ostindia og Karibia, beskyttet av en flåte på 19 linjeskip ledet av Luc Urbain de Bouexic. Den britiske skvadronen på 13 linjeskip ledet av kontreadmiral Richard Kempenfelt i HMS ''Victory'' som hadde blitt beordret til sjøs for å avskjære den ventede konvoien, avskar franskmennene den 12. desember. De Bouexics flåte lå i motvind i forhold til konvoien som gjorde at britene kunne kapre 15 handelsskip før de franske skipene kunne gripe inn.

Den franske konvoien ble senere spredt i en storm og de fleste skipene ble tvunget til å returnere til havnen. Bare to av fem linjeskip som var ment for Karibia ankom tidsnok til slaget ved Saintes i april.
Brakk (roman)

***Brakk*** er en roman av Sigmund Løvåsen, utkommet på Samlaget i 2006. *Brakk* er Løvåsens andre roman, og en fortsettelse av debutromanen *[[Nyryddinga]]* fra 2003.

Hovedpersonen er nitten år og driver et lite småbruk med sau i ei østnorsk skogsbygd. I tillegg forpakter han det større nabobruket, som mora måtte selge for noen år sia, etter at mannen døde.

Handlinga tar til på våren, i lemminga. Vi følger den unge småbrukeren gjennom en sommer og høst i fjøset, på jordet og i utmarka. Svært inngående og konkret blir vi satt inn i alle arbeidsoperasjonene på bruket. Plottet dreier seg om hvorvidt han skal satse på å drive bruket videre eller avvikle og komme seg ut blant folk og til videre skolegang, slik mora ønsker.

Bortsett fra lyden av sauene er det stille på bruket – mora og den yngre broren kommer innom en gang i blant for å hjelpe til, og en og annen gang en nabo. Ingen av personene sier mye, de kommuniserer best gjennom det felles arbeidet. Den samtalen som forekommer, er hovedpersonens indre dialog med den døde faren. Mens faren levde, var han «Gegg» som alltid fulgte faren i arbeidet på garden. Nå må han gjenkalle i minnet alle de sikre handgrepa som han som gutt så faren utføre under arbeidet – det er som om faren fører handa hans. Og det er samtalene mellom Gegg og faren som lyder for hans indre øre.

Når det nærmer seg slaktetid på høsten, tilspisser konflikten seg mellom moras stemme som sier reis, og farens, som sier at han vil være der og se han i arbeidet med jorda og dyra.

*Brakk* er nærmest dokumentarisk i sin nitide beskrivelse av pløying, harving, møkk-kjøring, lemming, gjerding, sauesanking og -slakting, i et språk som er så fritt for poetiske virkemidler at verket fortoner seg som en form for naivisme.
Fiorello H. LaGuardia High School

**Fiorello H. LaGuardia High School of Music & Art and Performing Arts** er en skole i New York som ble etablert i 1936 av Fiorello H. LaGuardia.

## Berømte elever
* Jennifer Aniston
* Morena Baccarin
* Chastity Bono
* Adrien Brody
* Don Caracciolo
* Kevin Ceballo
* Eagle Eye Cherry
* Rory Cochrane
* Dom DeLuise
* Hector Elizondo
* Omar Epps
* Bela Fleck
* Peter Frishauf
* Milton Glaser
* Sylvia Glickman
* Rick Gonzalez
* David Herman
* Erica Jong
* Johnathan Lee Iverson
* Michael Kamen
* Yunjin Kim
* Eartha Kitt 
* Warren Kremer
* James Howard Kunstler
* Hal Linden
* Maude Maggart
* Enid Mark
* Liza Minnelli 
* Isaac Mizrahi 
* Keith Nobbs 
* Al Pacino
* Sarah Paulson 
* Freddie Prinze
* Ryan Rankine
* Richie Ray
* Esmeralda Santiago
* Wesley Snipes
* Paul Stanley
* Elly Stone
* Marlon Wayans
* Billy Dee Williams
* Debra Wilson
* Lisa Vidal
* Sherman Yellen
* Pinchas Zukerman
* Joseph Troski
* Kelis
Liste over norske offentlige institusjoners navneformer

**Liste over norske offentlige institusjoners navneformer** er en oversikt over offisielle navn på norske offentlige institusjoner. Navn er på nynorsk og bokmål, og dette er regulert ved lov. Lista er basert på rundskriv fra Kulturdepartementet, og med noen tillegg fra Språkrådets liste over navn på statsinstitusjoner.

Alle statlige virksomheter som faller inn under lov av 11. april 1980 nr. 5 om målbruk i offentlig tjeneste, skal ha navn både på nynorsk og bokmål dersom det ikke passer med det samme navnet i begge målformer. Dette er uttrykkelig fastsatt i forskriften til loven, jf. forskrift av 5. desember 1980 nr. 4938 om målbruk i offentlig tjeneste § 4.

## Referanser
Lensmannsetatens Landslag

**Lensmannsetatens Landslag** var en yrkesorganisasjon for lensmannsetaten i Norge. Foreningen ble stiftet i 1914. 13. november 1997 ble Lensmannsetatens Landslag slått sammen med Norsk Politiforbund til dagens Politiets Fellesforbund.

## Se også
* Politiets Fellesforbund
Norsk Politiforbund

**Norsk Politiforbund**, forkortet **NPF**,  var en yrkesorganisasjon for politifolk i Norge. Foreningen ble stiftet i 16. mai 1905. Fra 1. januar 1975 ble landets daværende fire politiorganisasjoner samlet i Norsk Politiforbund. 13. november 1997 ble forbundet slått sammen med Lensmannsetatens Landslag til dagens Politiets Fellesforbund.

## Litteratur
* 
* 
## Se også
* Lensmannsetatens Landslag
Politiets Fellesforbund

**Politiets Fellesforbund** (**PF**) er en norsk fagforbund for tilsatte og studenter innenfor Politi- og lensmannsetaten. Forbundet har rundt  medlemmer og 14 lokallag. Forbundsleder er Unn Alma Skatvold.

## Historikk
Tidligere var det flere yrkesorganisasjoner og foreninger for politi- og lensmannsfolk i Norge. Kristiania politifunksjonærers forening ble stiftet 28. oktober 1894, Norsk Politiforbund (NPF) 16. mai 1905 og Lensmannsetatens Landslag i 1914. Fra 1. januar 1975 ble fire politiorganisasjoner samlet i Norsk Politforbund, og 13. november 1997 slo dette forbundet seg sammen med Lensmannsetatens Landslag til dagens Politiets Fellesforbund.

Politiets Fellesforbund ble en del av arbeidstakerorganisasjon Utdanningsgruppenes Hovedorganisasjon (UHO) da den ble dannet i 2001. UHO ble reorganisert i Unio i 2005.

Politiets Fellesforbund har vært fullverdig medlem i European Confederation of Police, **EuroCOP** siden 2002.

Arne Johannessen var forbundsleder fra september 2000 til mai 2013, da han ble avløst av Sigve Bolstad som var leder til 2022. Unn Alma Skatvold har vært leder av Politiets Fellesforbund siden 7. mars 2022.

## Konflikt med staten 2008-09
Fra høsten 2008 oppsto en konflikt gående over mange måneder mellom Politiets Fellesforbund og Staten etter lengre tids misnøye med lønns- , ressurs- og arbeidsbetingelser. Blant annet krevde de politiansatte høyere lønn for å øke statusen til yrket samt større ressurser for å bli bedre rustet til å løse sine oppgaver.  Det ble vist til at Politiet har hatt lavere lønnsutvikling enn resten av Staten.

Gjennom konfliktperioden kom det flere meldinger i media om mulige aksjoner fra politiansattes side, herunder gå-sakte-aksjoner, bomme på oppskytinger samt nekte frivillig overtid og kurs. Ingen av disse påståtte aksjonene ble imidlertid brakt inn for Arbeidsretten.

Politiets Fellesforbund arrangerte 25. mars 2009 en demonstrasjon, og marsjerte med 4&nbsp;000 uniformerte medlemmer fra Youngstorget til Stortinget for å legge frem en rekke fagforeningskrav og markere sin misnøye med en forskrift om unntak fra hviletidsbestemmelser. Bruk av uniform i en slik demonstrasjon er i strid med politiets uniformsreglement. Forbundsleder Arne Johannessen overleverte et brev med krav og forslag til løsninger til Justisdepartementet da verken fungerende justisminister Trond Giske (AP) eller arbeids- og inkluderingsminister Dag Terje Andersen (AP) møtte opp for å ta det i mot personlig.

I april 2009 kom det signaler fra regjeringen om at de var villige til å finne en løsning på konflikten i politiet sammen med blant andre Politiets Fellesforbund. Politidirektør Ingelin Killengreen tok initiativ til å nedsette en arbeidsgruppe som skulle se på gjeldende ordninger i politiet og finne et grunnlag for videre forhandlinger gjennom dialog.

I juli meldte politimester i Telemark, Anne Rygh Pedersen, seg ut av forbundet i protest mot det hun mente var tillitssvekkende og ulovlige aksjoner. Hun varslet også at hun ville slå ned på aksjoner i fremtiden.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Kulefisker

* *[[Amblyrhynchotes]]*
* *[[Arothron]]*
* *[[Auriglobus]]*
* *[[Canthigaster]]*
* *[[Carinotetraodon]]*
* *[[Chelonodon]]*
* *[[Chonerhinos]]*
* *[[Colomesus]]*
* *[[Contusus]]*
* *[[Ephippion]]*
* *[[Feroxodon]]*
* *[[Javichthys]]*
* *[[Lagocephalus]]*
* *[[Liosaccus]]*
* *[[Marilyna]]*
* *[[Monotretus]]*
* *[[Omegaphora]]*
* *[[Pelagocephalus]]*
* *[[Polyspina]]*
* *[[Reicheltia]]*
* *[[Sphoeroides]]*
* *[[Takifugu]]*
* *[[Tetractenos]]*
* *[[Tetraodon]]*
* *[[Torquigener]]*
* *[[Tylerius]]*
* *[[Xenopterus]]*

**Kulefisker** er en gruppe fastkjevefisker kjent for sin evne til å blåse seg opp når de føler seg truet. Mange av artene har den farlige nervegiften tetrodotoksin i kroppen, men de blir likevel betraktet som en delikatesse i Øst-Asia. I Japan må kokker bestå en krevende eksamen for å få lov til tilberede *[[Fugu (matrett)|fugu]]*.

De fleste artene lever i saltvann, men det finnes også arter som lever i fersk- og brakkvann.
Mange av artene er populære akvariefisk.

## Eksterne lenker
* 
*
Sandvika videregående skole

**Sandvika videregående skole** er en videregående skole i Sandvika i Bærum. Skolen ble offisielt åpnet i august 2005 med et midlertidig lokale ved Valler videregående skole, og flyttet året etter inn i de gamle lokalene til Handelshøyskolen BI. 

## Historie
Skolens lokaler ble rehabilitert og tilpasset videregående skole etter at BI flyttet til Nydalen sommeren 2005. Prosjektet med byggeprogram for en ny videregående skole i Bærum startet i 1999. BI hadde da hatt tilhold i bygget siden 1988.

Bygget har et areal på er på drøye 19&nbsp;000&nbsp;m² beregnet til drøyt 800 elever. Skolen åpnet i 2005 med 450 elever, og har gradvis økt til 900 elever i 2011.

## Utdanningstilbud
Skolen tilbyr fire studieretninger; studiespesialisering, medier og kommunikasjon, helse- og oppvekstfag, tilrettelagt opplæring, samt Opplæring for voksen

Studiespesialisering er skolens største avdeling. Medier og kommunikasjon på Sandvika er en av de fire som tilbys i området Asker og Bærum. 

Skolen tilby et yrkesfag, helse og sosialfag med programområdene helsesekretær og barn- og ungdom Vg2, samt tannhelsesekretær Vg3. 

Tilrettelagt opplæring har ca 20 elever med multifunksjonshemming, autismespekterforsyrrelser, utviklingshemming, kommunikasjon- og atferd som utfordrer.

## Benjaminprisen
Januar 2026 ble det kjent at Sandvika vgs ble mottaker av Benjaminprisen 2025. Skolen fikk prisen for sitt målrettede arbeid mot rasisme og diskriminering. Juryen viste også til at skolen selv har mistet to elever til høyreekstrem terror. Margrethe Bøyum Kløven ble drept under massedrapet på Utøya i 2011 og Johanne Zhangjia Ihle-Hansen, ble drept av Philip Manshaus i 2019.

## Skolerevy
Skolen har en veletablert revytradisjon. Skolen hadde sin første revy i 2008, og forestillingen spilles i skolens gymsal den første uken etter vinterferien hvert år. Revyen har mottatt Aftenpostens revypris og Budstikkas revypris.
### Oppsetninger

## Rektorer

## Referanser


## Eksterne lenker
* Skolens hjemmesider
* Blogger ved skolen
Progressive Democrats

**Progressive Democrats** (irsk **An Páirtí Daonlathach**) var et liberalistisk parti i Irland. Det ble grunnlagt i 1985, da to parlamentarikere fra Fianna Fáil brøyt ut og snart fikk følge av politikere fra Labour og Fine Gael. Partiets gjennombrudd ved valget i 1987 hadde også sammenheng med en mer allmenn mistillit til de etablerte partiene. Partiet hadde blant annet vektlagt større uavhengighet mellom stat og kirke og legger vekt på å markere et brudd med det gamle borgerkrigsskillet i politikken. 

Partiet har per 2006 8 av de 166 setene i Dáil Éireann og fikk i de to siste parlamentsvalgene 4% av stemmene. I 2007-valget mistet partiet seks av sine åtte seter. Etter det dårlige resultatet 8. november 2008, begynte partiet prosessen med nedleggelsen, og ble formelt oppløst 20. november 2009.
Partiet ble medlem av European Liberal Democrat and Reform Party (ELDR), som er en del av Alliance of Liberals and Democrats for Europe (ALDE). 

Selv om partiet ble lite har det hatt mye betydning for irsk politikk, spesielt gjennom sin deltagelse i koalisjonsregjeringer. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Arne Johannessen

**Arne Johannessen** (født 1958) er en norsk polititjenestemann og tidligere fagforeningsleder fra Øystese i Hordaland. Fra september 2000 til mai 2013 var han leder av Politiets Fellesforbund. Fra 2014 er han lensmann i Sogndal og Leikanger og regionlensmann i Indre Sogn.

Arne Johannessen har sin utdannelse fra Befalsskolen for militærpolitiet og Politiskolen. Han har vært befal i Militærpolitiet, lensmannsbetjent i Luster i Sogn og Fjordane, forbundssekretær og leder i Lensmannsetatens Landslag, nestleder i Politiets Fellesforbund og lensmann i Sogndal fra 1998 til 2000. Han var leder av Politiets Fellesforbund fra 2000 til 2013. 

Johannessen var en markert fagforeningsleder som fikk mye oppmerksomhet i media. 

Arne Johannessen har også vært leder i Hafslo Arbeiderlag og kommunestyrerepresentant for Arbeiderpartiet i Luster kommune.

I 2005 fikk han «Målprisen 2005» fra Luster mållag under Lustramarknaden. I 2007 fikk han Målprisen fra Noregs Mållag.

Johannessen måtte i 2008 forholde seg til flere forhold som ble oppfattet som koordinerte gå-sakteaksjoner fra politiansattes side. I mars 2009 ledet han som forbundsleder over 4&nbsp;000 medlemmer av Politiets Fellesforbund i et demonstrasjonstog fra Youngstorget i Oslo til Stortinget for å protestere mot manglende ressurser til politiet.

Johanessen stilte i 2015 til valg som ordførerkandidat for Luster Arbeiderparti i kommunevalget. Resultatet ble en oppslutning på 25,5 prosent i kommunen. Dette var en vesentlig nedgang fra forrige kommunevalg, og det var Senterpartiet som fikk ordføreren i Luster.

## Referanser

 
## Eksterne lenker
* Arne Johannessen - Store norske leksikon
143 (tall)

**143** (*ett hundre og førtitre*) er det naturlige tallet som kommer etter 142 og kommer før 144. 143 er et oddetall.
144 (tall)

**144** (*ett hundre og førtifire*) er det naturlige tallet som kommer etter 143 og kommer før 145. 144 er et partall.
145 (tall)

**145** (*ett hundre og førtifem*) er det naturlige tallet som kommer etter 144 og kommer før 146. 145 er et oddetall.
146 (tall)

**146** (*ett hundre og førtiseks*) er det naturlige tallet som kommer etter 145 og kommer før 147. 146 er et partall.
147 (tall)

**147** (*ett hundre og førtisju*) er det naturlige tallet som kommer etter 146 og kommer før 148. 147 er et oddetall.
148 (tall)

**148** (*ett hundre og førtiåtte*) er det naturlige tallet som kommer etter 147 og kommer før 149. 148 er et partall.
149 (tall)

**149** (*ett hundre og førtini*) er det naturlige tallet som kommer etter 148 og kommer før 150. 149 er et oddetall.
151 (tall)

**151** (*ett hundre og femtien*) er det naturlige tallet som kommer etter 150 og kommer før 152. 151 er et oddetall.
152 (tall)

**152** (*ett hundre og femtito*) er det naturlige tallet som kommer etter 151 og kommer før 153. 152 er et partall.
153 (tall)

**153** (*ett hundre og femtitre*) er det naturlige tallet som kommer etter 152 og kommer før 154. 153 er et oddetall.
Ståltråd

**Ståltråd** er tynne tråder av stål. 

## Framstilling
Stålet har nesten ren perlittisk eller nesten-perlittisk mikrostruktur. Perlitt framkommer ved langsom nedkjøling av austenittisk stål med 0,75-0,86 prosent karbon. Ved å varme opp igjen stålet til om lag 950 grader, og bråkjøle det øker en bruddstyrken i perlitten betydelig. En oppnår da at kornstrukturen blir mye finere. Ved gjentatte oppvarminger kan en forbedre kornstrukturen videre.

Trådene renses så i flere syrebad for å få bort overflateforurensinger.

Trådene trekkes så til tynne tråder. De trekkes gjennom stadig tynnere hull slik at det til sist kommer ut i den ønskede tykkelsen og lengden. Trekkingen medfører at stålet avgir varme. For å unngå at trekkingen fra tykke til tynne tråder blir gjort ved for høye temperaturer, kjøles de ned før de trekkes videre. Kaldtrekkingen styrker perlitten ved forbedring av lamellestrukturene, gir delvis kjemisk nedbryting av sementitt, og en overgang fra krystallinsk til amorf sementitt. 

For bruke i korrosive miljøer går trådene gjennom et blybad for å få bort overflateforurensing og for at galvaniseringen skal feste seg skikkelig. Trådene blir galvanisert, vanligvis ved at trådene trekkes gjennom sink. 

Til slutt blir det gjort dimensjonskontroll, kontroll om det er sprekker ved bruk av magnetfelt, og mekanisk testing.

## Egenskaper
Trådene er lett bøyelige og strekksterke, og lar seg rette ut og bøyes på nytt en del ganger. Når den ryker etter slik bøying er det på grunn av lavsyklusutmatting. Brukt som enkelttråder kan de være enkle å skjøte, men i sammensatte produkter som ståltau kan det være svært vanskelig.

Kaldtrukne perlittråder kan ha flytegrenser på flere gigapascal. Det gjør perlitt til et av de sterkeste konstruksjonsmaterialer vi har. Maksimal strekkstyrke er funnet å være over 6 GPa. Selv om perlitt brukes i mange tekniske anvendelser, er opprinnelsen til den ekstreme styrken dårlig forstått.

Egenskaper kan tilpasses ved legeringer. Styrkemessig kan ståltrådene ha hele spekteret av styrke, som vanlig stål. Brukt i ståltau kan de ha bruddspenninninger over 2000MPa.

## Bruksområder

Ståltråd brukes blant annet til ståltau, spiker, stifter, binders, fjører i madrasser, hesjer, enkle gjerder, surringer og småreparasjoner av forskjellig slag. De kan også brukes til å lage stålull av. Ståltråd kalles ofte *[[pianotråd]]*, når de brukes til pianostrenger. 

Oftest produseres trådene runde, men kan ha andre former, for eksempel til spiker- eller ståltauproduksjon. 

I ståltau settes ståltrådene sammen til en kordel, der typisk 6-7 kordeler igjen settes sammen til et tau.

## Referanser
154 (tall)

**154** (*ett hundre og femtifire*) er det naturlige tallet som kommer etter 153 og kommer før 155. 154 er et partall.
155 (tall)

**155** (*ett hundre og femtifem*) er det naturlige tallet som kommer etter 154 og kommer før 156. 155 er et oddetall.
156 (tall)

**156** (*ett hundre og femtiseks*) er det naturlige tallet som kommer etter 155 og kommer før 157. 156 er et partall.
157 (tall)

**157** (*ett hundre og femtisju*) er det naturlige tallet som kommer etter 156 og kommer før 158. 157 er et oddetall.
158 (tall)

**158** (*ett hundre og femtiåtte*) er det naturlige tallet som kommer etter 157 og kommer før 159. 158 er et partall.
160 (tall)

**160** (*ett hundre og seksti*) er det naturlige tallet som kommer etter 159 og kommer før 161. 160 er et partall.
161 (tall)

**161** (*ett hundre og sekstien*) er det naturlige tallet som kommer etter 160 og kommer før 162. 161 er et oddetall.
162 (tall)

**162** (*ett hundre og sekstito*) er det naturlige tallet som kommer etter 161 og kommer før 163. 162 er et partall.
163 (tall)

**163** (*ett hundre og sekstitre*) er det naturlige tallet som kommer etter 162 og kommer før 164. 163 er et oddetall.
164 (tall)

**164** (*ett hundre og sekstifire*) er det naturlige tallet som kommer etter 163 og kommer før 165. 164 er et partall.
165 (tall)

**165** (*ett hundre og sekstifem*) er det naturlige tallet som kommer etter 164 og kommer før 166. 165 er et oddetall.
168 (tall)

**168** (*ett hundre og sekstiåtte*) er det naturlige tallet som kommer etter 167 og kommer før 169. 168 er et partall.
169 (tall)

**169** (*ett hundre og sekstini*) er det naturlige tallet som kommer etter 168 og kommer før 170. 169 er et oddetall.
170 (tall)

**170** (*ett hundre og sytti*) er det naturlige tallet som kommer etter 169 og kommer før 171. 170 er et partall.
Seanad Éireann

**Seanad Éireann**  («Irlands senat») er overhuset i Oireachtas, Irlands lovgivende forsamling. 

Senatsmedlemmene velges ikke direkte, men utpekes av forskjellige instanser. De aller fleste lover som vedtas av underhuset Dáil Éireann må legges frem for Seanad før de kan sendes videre til presidenten. Seanad har dog svært begrensede muligheter til å påvirke prosessen, da det ikke har vetorett. Dersom medlemmene er uenig i et lovforslag kan de sende det tilbake til Dáil, som må fatte vedtak på nytt og da gjennom dette andre vedtaket overstyre Seanad.

Seanad har siden opprettelsen vært lokalisert i Leinster House i Dublin. Kammeret er omdiskutert og sterke krefter har arbeidet for å avskaffe det, men 4. oktober 2013 valgte det irske folk med knapp margin å beholde institusjonen.

## Sammensetning

Seanad Éireann har seksti medlemmer som velges slik:

* 11 utpekes av taoiseach (statsministeren).
* 6 utpekes av National University of Ireland og University of Dublin (tre hver).
* 43 velges fra dem paneler av nominerte av medlemmene av Dáil Éireann, sittende senatorer og lokalpolitikere. Panelene nomineres av medlemmene av Oireachtas og visse organer som har fått nominasjonsrett. Panelene er delt inn etter fagområder: Kultur og utdannelse, jordbruk, arbeid, industri og handel, og administrasjon.

Valget til Seanad skal i henhold til grunnloven skje ikke senere enn nitti dager etter oppløsningen av Dáil. Alle irske borgere som er over 21 år gamle kan sitte i Seanad, men nominasjonsmulighetene er sterkt begrenset s det er få som har en reell mulighet til å komme inn. 

## Myndighet

Myndigheten til Seanad Éireann er løst basert på det britiske House of Lords. Det ble satt opp som en rådgivende og reviderende forsamling. Selv om lover må godkjennes av Seanad har det ingen reell makt til å stoppe et lovforslag fra å bli endelig vedtatt. 

Grunnloven setter følgende vilkår for Seanad Éireann:
* Dersom et lovforslag som er vedtatt av Dáil ikke har blitt godkjent av Seanad innen nitti dager kan Dáil etter en venteperiode på ytterligere 180 dager beslutte at saken kan forutsettes godkjent.
* Økonomiske beslutninger, som budsjettet, kan forutsettes godkjent av Seanad etter 21 dager.
* Ved hastelover kan tiden som må gå før lovforslaget kan forutsettes godkjent kuttes ned at regjeringen med presidents samtykke. Dette gjelder ikke grunnlovsendringer.
* Fordi taoiseach utnevner elleve representanter, og hovedandelen av de andre representantene er valgt av politikere, vil regjeringen nesten alltid ha støtte fra majoriteten i Seanad.
* Seanad kan vedta å be presidenten om å oppnevne en privilegiekomité for å granske om et lovforslag er en økonomisk beslutning (som har kortere ventetid enn andre saker) eller ikke. President kan dersom han ønsker avvise opprettelsen av en slik komité.
* Hvis en majoritet av medlemmene av Seanad og minst en tredjedel av medlemmene i Dáil signerer en erklæring om at et lovforslag er av «stor nasjonal viktighet» kan presidenten nekte å underskrive loven før den er vurdert i en folkeavstemning.
172 (tall)

**172** (*ett hundre og syttito*) er det naturlige tallet som kommer etter 171 og kommer før 173. 172 er et partall.
173 (tall)

**173** (*ett hundre og syttitre*) er det naturlige tallet som kommer etter 172 og kommer før 174. 173 er et oddetall.
177 (tall)

**177** (*ett hundre og syttisju*) er det naturlige tallet som kommer etter 176 og kommer før 178. 177 er et oddetall.
176 (tall)

**176** (*ett hundre og syttiseks*) er det naturlige tallet som kommer etter 175 og kommer før 177. 176 er et partall.
175 (tall)

**175** (*ett hundre og syttifem*) er det naturlige tallet som kommer etter 174 og kommer før 176. 175 er et oddetall.
174 (tall)

**174** (*ett hundre og syttifire*) er det naturlige tallet som kommer etter 173 og før 175. 174 er et partall.
178 (tall)

**178** (*ett hundre og syttiåtte*) er det naturlige tallet som kommer etter 177 og kommer før 179. 178 er et partall.
179 (tall)

**179** (*ett hundre og syttini*) er det naturlige tallet som kommer etter 178 og kommer før 180. 179 er et oddetall.
180 (tall)

**180** (*ett hundre og åtti*) er det naturlige tallet som kommer etter 179 og kommer før 181. 180 er et partall.
181 (tall)

**181** (*ett hundre og åttien*) er det naturlige tallet som kommer etter 180 og kommer før 182. 181 er et oddetall.
182 (tall)

**182** (*ett hundre og åttito*) er det naturlige tallet som kommer etter 181 og kommer før 183. 182 er et partall.
183 (tall)

**183** (*ett hundre og åttitre*) er det naturlige tallet som kommer etter 182 og kommer før 184. 183 er et oddetall.
184 (tall)

**184** (*ett hundre og åttifire*) er det naturlige tallet som kommer etter 183 og kommer før 185. 184 er et partall.
167 (tall)

**167** (*ett hundre og sekstisju*) er det naturlige tallet som kommer etter 166 og kommer før 168. 167 er et oddetall.
171 (tall)

**171** (*ett hundre og syttien*) er det naturlige tallet som kommer etter 170 og kommer før 172. 171 er et oddetall.