Middelhavsspurv

**Middelhavsspurv** (*Passer hispaniolensis*) er art spurvefamilien (Passeridae) og inngår i slekten *[[Passer (slekt)|Passer]]*, som teller 28 arter og er den mest tallrike slekten i denne familien. Arten består som to underarter. Den har besøkt Norge, men hekker ikke her.

## Taksonomi

Middelhavsspurv danner, sammen med romerspurv (*P. italiae*) og gråspurv (*P. domesticus*), en såkalt superart. Ifølge en studie ledet av en norsk forskningsgruppe oppsto romerspurven gjennom hybridisering, mellom middelhavsspurv og gråspurv. Det er også registrert hybridisering med pilfink .

## Biologi
Middelhavsspurven blir cirka 15–16 cm lang og veier typisk 22–38 g. Hannen er ganske lik gråspurven, men har nøttebrun hette, mørkere rygg og større innslag av sort på vingefjærene. Brystet er dessuten dekket av mørke spetter. Hunnen er kan være vanskelig skjelne fra gråspurvhunnen, men hun har brystet dekket av lysegrå spetter. De to underartene er svært like, men *transcaspicus* er lysere enn nominatformen under myting (spesielt hunnen).

I likhet med andre spurver nærer også denne arten seg hovedsakelig av plantemateriale, spesielt frø av gress, kultivert korn og lave urter, men middelhavsspurvene eter også virvelløse dyr. Insekter som spises består som regel av larver av sommerfugler, rettvinger og flygemaur, mens biller synes å være mindre viktig.

Middelhavsspurv er varierende resident, nomadisk og trekkende. I den vestlige delen av utbredelsesområdet opptrer arten ofte som standfugl, mens østlige populasjoner i større grad er trekkfugler. Arten foretrekker et fuktig habitat, spesielt fuktige områder nær vann med trær og busker, og vanligvis i kultiverte områder, men habitatet strekker seg også til halvtørre stepper og halvørken.

Hekketiden varierer med utbredelsen. I vest hekker fuglene gjerne i perioden april–august, fra mars i Nord-Afrika og i august–oktober, og februar–mars på Kapp Verde. Fuglene finnes rundt bebyggelser, i likhet med sin slektning, men hekker oftest i trær nær elver og i andre fuktige områder. Den bygger et lukket rede, og hekker noen ganger inne i store reder til fugler, som storker. Hunnen legger normalt 2–6 egg, av og til opp til åtte. Begge kjønn ruger eggene, og inkubasjonen tar normalt cirka 11–14 dager. Begge foreldrene mater og steller for avkommet, som normalt forlater redet etter cirka 11–15 dager. Arten kan ha 2–4 årlige kull.

## Inndeling
Inndelingen og rekkefølge følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020). Norske navn på verdens fugler følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017, 2020). Eventuelle norske beskrivelser i parentes er ikke offisielle navn, men kun midlertidige beskrivelser.

* Passeriformes, spurvefugler
** Passeri, sangfugler
*** Passerida
**** Passeroidea
***** Passeridae, spurvefamilien (6 slekter, 43 arter)
****** *[[rustøye|Hypocryptadius]]* (monotypisk)
****** *[[Passer (slekt)|Passer]]* (28 arter)
******* *[[middelhavsspurv|P. hispaniolensis]]*, middelhavsspurv
******** *P. h. hispaniolensis* (nominatformen), utbredt fra Den iberiske halvøy og Marokko østover gjennom det nordligste Afrika og sørligste Europa til Lilleasia. Introdusert på  Kanariøyene, Madeira og Kapp Verde
******** *P. h. transcaspicus*, utbredt fra Kypros, Øst-Tyrkia og Levanten østover til Iran, Afghanistan, Sør-Kasakhstan og det vestre Xinjiang i Kina
****** *[[Gymnoris]]*, (4 arter)
****** *[[Petronia]]* (monotypisk)
****** *[[Carpospiza]]* (monotypisk)
****** *[[fjellspurver|Montifringilla]]*, fjellspurver, (8 arter)

## Referanser




## Eksterne lenker
*