Svartmeis

**Svartmeis** (*Periparus ater*) er en livskraftig art i meisefamilien (Paridae), der den inngår som én av seks arter i slekten *[[Periparus]]*. Arten er utbredt i Palearktis og hekker blant annet i Norge. Hele 19 underarter aksepteres, fordelt i åtte klader.

## Taksonomi

Ssp. *melanolophus* (kasjmirmeis) blir av og til betraktet som en selvstendig art, basert på forskjeller i utfargingen av fjærdrakten. De molekylære bevisene, atferden og sangen er imidlertid konspesifikke, så det er nødvendig med ytterligere studier. Rasen *pinicolus* (Skottland) er synonym med ssp. *britannicus*. Rasene *abietum* (Vest- og Sentral-Europa), *rossosibiricus* (Vest-Sibir), og *amurensis* (Amurland) er synonyme med nominatformen, men de blir også av og til ansett som gyldige. Rasene *gaddi* (Sørøst-Aserbajdsjan og Nord-Iran) og *chorassanicu* (Turkmenistan og Nordøst-Iran) er inkludert i ssp. *phaeonotus*. Ytterligere forskning er ønskelig for å avklare det vestasiatiske typene.

## Biologi
Svartmeis måler cirka 10–12 cm og veier typisk cirka 7,2–12 g. Den er med dette minst i meisefamilien. Svartmeisen har en kort stjert. Hodet har svart krone med hvite kinnflekker, og arten har dessuten en karakteristisk hvit flekk i nakken. Fem av underartene har oppreist fjærpryd (fjærtopp) i bakhodet (*melanolophus*, *rufipectus*, *aemodius*, *kuatunensis* og *ptilosus*). På oversiden er den grå med hvite vingebånd og på undersiden har den en lys gråbeige farge. Fargene varierer imidlertid ganske mye med utbredelsen, fra hvit til rustgul og stålgrå i buken, selv om tegningene er ganske like. Den kan forveksles med granmeis og løvmeis, men disse har ikke en hvit nakkeflekk.

Svartmeisen er en sosial fugl som gjerne holder seg sammen med andre fugler om vinteren. Ofte kan man se den i flokker sammen med granmeis og fuglekonger. Den er mest vanlig i granskog (*Picea*), men den finnes også i blandingsskog, spesielt om den er dominert av bjørk (*Betula*), furu (*Pinus*) og lerk (*Larix*) som i Sibir. Habitatet varierer imidlertid med utbredelsen. I det vestre Palearktis hekker fuglene fra havnivået og opp i høyder rundt , sjelden og til . I Afghanistan i høyder opp mot ; i India i høyder opp mot .

Fuglen eter mest insekter om sommeren, men på høsten går den over til frø og bær, som den hamstrer. Den er ganske vanlig ved fuglebrettet vinterstid, spesielt hvis den har gått tom for mat som den har hamstret. Der tar den helst frø og nøtter.

Svartmeisen bygger rede i trehull, men kan også finne på å bygge reir i hulrom på bakken eller i en fjellsprekk. I Norge finnes den fra Sør-Norge og nordover til Troms, og de hekker fra april til juli. To årlige kull er normalt de fleste steder, også i Norge, sjelden også tre kull noen steder. Hunnen legger 5–13 egg, og rugetiden er 14–16 dager. Ungene mates av begge foreldrene og forlater normalt redet etter 18–22 dager (16 dager i Japan).

BirdLife International (2017) regner med en totalbestand på omkring  millioner voksne individer, hvorav cirka  millioner i Europa.

## Inndeling
Inndelingen og rekkefølge følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020).

* Passeriformes, spurvefugler
** Passeri, sangfugler
*** Passerida
**** Paroidea
***** Paridae, meisefamilien
****** *[[Periparus]]*
******* *[[svartmeis|P. ater]]*, svartmeis
******** klade (**britannicus/hibernicus**)
********* *P. a. hibernicus*, Ireland
********* *P. a. britannicus*, Storbritannia og det ekstrem nordøstlige Ireland
******** klade (**ater gr.**)
********* *P. a. ater* (nominatformen), Europa, Lilleasia, Nordøst-Syria, Libanon, samt Sibir østover til Kamtsjatkahalvøya (inkludert Sakhalin og Kurilene) og sørover til Altajfjellene, Nord-Mongolia, Liaoning i Kina og Korea
********* *P. a. vieirae*, Den iberiske halvøy
********* *P. a. sardus*, Korsika og Sardinia
********* *P. a. pekinensis*, Kina (fra Sør-Liaoning sørover til Shanxi, Hebei og Shandong)
********* *P. a. insularis*, Kurilene og Japan
******** klade (**ledouci/atlas**)
********* *P. a. atlas*, Marokko
********* *P. a. ledouci*, Nord-Algerie og Nordvest-Tunisia
******** klade (**cypriotes**)
********* *P. a. cypriotes*, Kypros
******** klade (**phaeonotus gr.**)
********* *P. a. moltchanovi*, den sørlige Krimhalvøya
********* *P. a. derjugini*, Sørvest-Kaukasus og Nordøst-Tyrkia
********* *P. a. michalowskii*, Kaukasus (unntatt i sørvest) og det sentrale og østlige Transkaukasia
********* *P. a. phaeonotus*, Sørøst-Aserbajdsjan, Nord-Iran og det sørvestre Turkmenistan
******** klade (**melanolophus**)
********* *P. a. melanolophus* (kasjmirmeis), Øst-Afghanistan, Nordvest-Pakistan og Himalaya østover til det vestsentrale Nepal
******** klade (**aemodius/rufipectus**)
********* *P. a. rufipectus*, Tien Shan, fra det ekstremt sørøstre Kasakhstan og Kirgisistan til Vest-Xinjiang i Kina
********* *P. a. aemodius*, fra Øst-Himalaya til Nordøst-Myanmar, Tibet og Sørvest-Kina
******** klade (**ptilosus/kuatunensis**)
********* *P. a. kuatunensis*, Sørøst-Kina (fra Sør-Anhui til Nordvest-Fujian)
********* *P. a. ptilosus*, Taiwan

## Referanser




## Eksterne lenker
*