Pumpekraftverk

**Pumpekraftverk** er et vannkraftverk som i perioder når det er overskuddskraft på nettet, driver elektromotorer som pumper vannet tilbake i magasinene. Dette blir da som store batterier. Pumping tilbake til magasinet krever litt mer energi enn vannet produserer i kraftverket slik at prisdifferansen må dekke dette tapet for at det skal lønne seg.

Pumpekraftverk benyttes til lastfordeling ved å lagre energi i perioder med overskuddskraft. Slike kraftverk eksisterer både i forbindelse med konvensjonelle vannkraftverk og som frittstående anlegg, gjerne med kunstige magasin. Sistnevnte kan benyttes i forbindelse med vindkraftverk, der det vanligvis er mindre samsvar mellom kraftproduksjon og forbruk. I 2009 ble det fremmet forslag om å etablere samkjøring mellom et tenkt vindkraftverk i Skottland (og lignende for England og Tyskland), og et tenkt pumpekraftverk i Norge. Formålet er å utjevne døgnvariasjoner og å være reserve i tørre perioder. Samkjøring gjøres av sjøkabler som NorthConnect, NSN og NordLink.

## I Norge
I Norge er hovedformålet med pumpekraftverk sesonglagring av energi fra sommer til vinter og til utnyttelse av store nedbørsmengder. I resten av verden, med mange sent regulerbare termiske kraftverk, benyttes pumpekraftverkene i hovedsak til døgnregulering – vannet pumpes opp om natten mens det om dagen produserer strøm.

Med økt overføringskapasitet mellom Norge og kontinentet samt mellom Norge og Storbritannia (fra 2021) er det større mulighet for å bruke eksisterende norske vannmagasin til døgnregulering. Tall fra 2011 antydet at det må være en prisforskjell på minst 20 øre/kWh for at det skal lønne seg. Anleggskostnadene for pumpekraftverk i Norge lå i 2011 mellom 3 og 20 millioner kroner per MW (megawatt) installert effekt. Statkraft antydet i 2011 at det i Sør-Norge var teknisk mulig å bygge ut pumpekraftverk med til sammen 10.000 til 25.000 MW. Statnett ønsket på den tiden ikke å legge til rette for storstilt utbygging. I 2025 var det ni pumpekraftverk i Norge. De høye strømprisene i 2021 satte pumpekraftverk på nytt på dagsorden. Mer sol- og vindkraft, som ikke kan lagres, gjør det mer aktuelt å bruke pumpekraftverk for å regulere produksjonen. Hafslund Eco antydet i 2021 at det er nødvendig med 35-40 øre lavere pris ved pumping enn ved produksjon for de gunstige prosjektene; for prosjekter med lengre tunneler trengs det ifølge Hafslund større prisdifferanse.

Noen pumpekraftverk i Norge:
*Saurdal kraftverk, Suldal, Rogaland, 640 MW (320 MW pumpe)
*Aurland III, Aurland, Sogn og Fjordane, 2 x 135 MW. Utnytter høydeforskjell på 400 meter mellom Nyhellermagasinet og Vetlebotnvatnet.
*Nygård kraftverk, Modalen, Hordaland, 56 MW

## Eksempler på pumpekraftverk
Noen pumpekraftverk i verden omfatter:
*Ffestiniog vannkraftverk, Wales, 360 MW
*Coo-Trois-Ponts vannkraftverk, Belgia, 1100 MW
*Vianden vannkraftverk, Luxembourg, 1100 MW
*Niagara vannkraftverk, New York, 2400 MW
*Bath County vannkraftverk, Virginia, 3000 MW pumpe
*Raccoon Mountain vannkraftverk, Tennessee, 1600 MW
*Grande Dixence vannkraftverk, Sveits, 2069 MW
*Kazunogawa pumpekraftverk, Japan
*Drakensberg vannkraftverk, Sør-Afrika, 1000 MW

## Referanser




## Eksterne lenker
* Pumped-storage hydroelectricity
* Pumpekraftverk – fornybar.no
* Nygard kraftverk