Fangstgrav

**Fangstgrav** (**Fangstgrop**) er feller eller fangstanlegg som hovedsakelig har vært i bruk for fangst av elg og villrein. I Norge blir de gjerne delt inn i *muret steingrav*, *jordgropgrav*, *jordgropgrav med synlig steinsetting* og *muret fangstgrav med bru – trapp*. Det kan synes som om muret steingrav (ofte omtalt som *fangstgrav*) er vanlig for villrein i kombinasjon med ledegjerder, mens jordgropgrav (ofte omtalt som *fangstgrop*) er mer vanlig for elg og ofte frittstående. I andre land kan form og metoder være avvikende.

Enkelte av fangstgravene kan dateres til steinalderen, og den eldste kjente datering i Norge er fra ca. 3700 f.Kr. De fleste er imidlertid langt yngre og er anlagt i perioden mellom år 0 og 1350, men kun et fåtall slike har blitt datert. I Magnus Lagabøtes landslov fra 1276 er det et avsnittet om dyregraver og dyregjerder: *Dyregjerder eller dyregraver skal enhver som vil, lage i allmenning, men slik at ikke andres fangstutsikter blir ødelagt, på den måten som før er sagt om fellefangst og dyrejakt. Ingen skal lage den nærmere enn at man ikke kan høre hogg til nærmeste dyregjerde som står fra før, eller til de tuftene som folk vil bygge dyregjerde på. Det kan settes opp gjerde fra enden på et annet gjerde, hvis man vil. Dersom et revegjerde, et spydgjerde, dyregraver, ulvehus eller bjørnebåser ligger ubrukt i mer enn ti år, da kan den som vil, bygge dem opp og bruke selv så lenge han vedlikeholder dem.*

Jaktmetoden var svært effektiv og allerede på 1500-tallet forsøkte myndighetene å sette en stopper for denne virksomheten, blant annet fordi elgstammen var blitt kraftig redusert og ble ansett som truet. Jaktformen fortsatte likevel i mindre omfang til 1700-tallet. I 1863 kom et endelig lovforbud mot bygging og bruk av fangstgroper.

En muret steingrav er lett gjenkjennelig om den ikke har rast sammen, er kastet igjen eller overdekt. En kiste på et par-tre meter lang og mellom en halv og en meter bred. Dybden og formen gjorde at dyret ble låst og dermed ville det ikke klare å hoppe ut av kisten. 

En jordgropgrav er idag kun synlig som en grunn grop, eventuelt med en synlig steinsetting. Formen er oval med en ytre diameter på 4&ndash;7&nbsp;m og en dybde på opptil 2&nbsp;m. Sidene har vært bratte selv om de kan fremstå som slakke på grunn av erosjon. De smalner som regel ned mot en trang og avlang bunn. Kanten av gropa kan ha en lav voll, enten rundt det hele eller ved kortsidene. Da fangstgropene var i bruk, ble de kamuflert av greiner og kvist. Veggene kunne ha en kledning av stående plank som gjorde dem glatte og vanskelige for dyret å komme opp av. En smal trekasse i bunnen hadde samme funksjon som den murte steinkassen og låste beina til dyret.

Arkeologiske undersøkelser har også avdekket en annen type, der veggene savnet foring og hvor kun et lokk, eller et dekke, lå over gropa. Lokket hadde en spalte som dyret falt ned gjennom og som hindret rømming. Fangstgraver for ulv, det som gjerne kalles en ulvestue eller ulvehus, vil ha en slik form. I dag vil denne typen fremstå som mer avrundet i formen enn de gropene som hadde kasse i bunnen.

De fleste fangstgropene i Norge er påvist på Østlandet og i Trøndelag. Ofte finnes elggropene på steder i elgtrekk der naturlige hindringer gjorde jakten effektiv. Det hender at de ligger enkeltvis, men det er sjelden. Et fangstanlegg kan omfatte flere hundre groper og strekke seg over mange kilometer. Enkelte steder kan hele dalføre kontrolleres og sperres av. Gropene ligger i rekke på tvers av dyras trekkveier fram til vannkilder og mellom beiteområder. Avstanden mellom gropene varierer fra noen meter til at det kan være vanskelig å få øye på den neste. Mellom dem var det sannsynligvis satt opp trestammer eller skigarder som ved siden av terrengformasjoner som stup, ur, myr og bratte, tvang dyra mot gropene. Ledegjerdene er som regel borte, men rester kan ligge bevart i myr og fuktområder. Slike anlegg ble funnet under arkeologiske utgravninger på Dokkfløy i Oppland. Enkelte steder er det også observert bogasteller i form av nedgravninger i bakken med voll i forkant.

## Se også:

* Fangstbås

## Referanser


## Eksterne lenker
*Vitenskapsmuseet
* Gråfjellprosjektet: Fangstminner
* Riksantikvaren: fangstgrav
* Notat om bakgrunn og framdriftsplan for nasjonal kartlegging av fangstanlegg for rein i sør-norske fjell
* Fotoalbum - NINA - feltarbeid i Reinheimen 2010