Tidebønn

**Tidebønn** (latin *Liturgia Horarium*; kalles også *officiet*) i Den katolske kirkes og i den Den ortodokse kirke  har den navnet Horologion. (Gresk: Ὡρολόγιον; Kirkeslavisk: Часocлoвъ, *Chasoslov*, Romensk: *Ceaslov*): Disse er den offisielle bønn utenfor messen og Den Gudommelige liturgi. Navnet kommer av at de skal leses til de kanoniske tider. Alle klerikere og ordensmedlemmer er pålagt å be tidebønnene daglig, enten alene eller i kor sammen med sin kommunitet. Mange legfolk velger også å be tidebønner, enten fullt ut eller i en forenklet form. 

Dagens romersk-katolske liturgi ble fastlagt i 1975. Den er samlet i *[[Breviarium Romanum]]*. I den ortodokse kirke har den navnet Horologion. De fleste liturgiske kirkesamfunn bruker tidebønner i forskjellige variabler. 

## Tidene
Det er opprinnelig åtte kanoniske tider, som går tilbake til før St. Benedikts retningslinjer, som i sin tur er basert på en romersk måte å dele inn dagen på. I den romerskatolske ble fastslått av kirken ved konsilet i Trent. Etter andre Vatikankonsil ble tidebønnene endret en del, slik at det ikke lenger er obligatorisk å be ved alle åtte tider. Det samme gjelder klostre og kommuniteter i andre trossamfunn. 

De tradisjonelle åtte er:

* Matutin – på natten, men ofte lest rett før laudes
* Laudes – ved morgengry
* Prim – ved den første time, dvs. kl. 06.00
* Ters – ved den tredje time, dvs. kl. 09.00
* Sext – ved den sjette time, dvs. kl. 12.00
* Non – ved den niende time, dvs. kl. 15.00
* Vesper – ved mørkets frembrudd
* Kompletorium – ved leggetid

I mange klostre ber man fortsatt ved alle åtte tider, men i mer åpne kommuniteter og blant de som ber tidebønnene alene er det i dag mer vanlig å be færre tidebønner:

* Invitatorium – egentlig ikke en tidebønn, men en innledning før laudes
* Laudes
* Middagsbønn
* Vesper
* Kompletorium
* Lesningsofficiet – matutin, som kan leses sammen med hvilken som helst av de andre tidebønnene

## Innhold
Bønnene har faste mønstre, som veksler fra dag til dag i en fire-ukers syklus i det alminnelige kirkeår og egne sykluser for de andre delene av kirkeåret. Den som leser alle tidebønnene vil i løpet av fire uker komme gjennom alle de 150 salmene i *[[Salmenes bok]]*.

Det følgende er en kortfattet gjennomgang av de enkelte bønnene, der enkelte mindre ledd er utelatt. 

### Matutin
Etter faste åpningsord begynner matutin med Salme 94 med en antifon. Deretter følger en hymne og tre *nokturner* som hver består av tre salmer og lesninger fra Bibelen og tekster som berører dagens helgen eller høytid. På større festdager følges den niende lesningen av *[[Te Deum]]*.

### Laudes og vesper
Etter åpningsord følger fire salmer og en tekst fra Det gamle testamente ved laudes og fem salmer ved vesper; alle med antifoner. Så følger en lesning fra Bibelen, en hymne og et responsorium. Deretter kommer ved laudes *[[Benedictus Dominus|Benedictus]]* og ved vesper *[[Magnificat]]*. Til slutt kommer Fadervår og forbønner samt en avslutningsbønn.

### Middagsbønn
De fire bønnene mellom laudes og vesper, som i dag ofte slås sammen til én middagsbønn, begynner med åpningsvers og bønn, som følges av tre salmer med antifoner. Deretter kommer en lesning og et responsorium, *[[Kyrie eleison]]* og Fadervår og til slutt en avslutningsbønn. 

### Kompletorium
Kompletorium består av innledende ord fulgt av en tid i stillhet mens man gransker sin samvittighet og et botsrite. Deretter kommer en hymne, en samle med antifoner, skriftlesning, responsorium og *[[Simeons lovsang]]*. Tilslutt kommer en velsignelse og en hymne til jomfru Maria.

## Tidebøker
I middelalderen skaffet velstående fyrster og andre prominente personer seg gjerne bøker som inneholdt tidebønnene, såkalte tidebøker. Disse bønnesamlingene var verdifulle statusgjenstander, både fordi bøker i seg selv var kostbare og sjeldne, og fordi tidebøkene som regel var særlig rikt utsmykkede illuminerte manuskripter.

## Referanser