open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fylkesvei 8560

**Fylkesvei 8560** går mellom Straumsnes (ved Rossfjordstraumen) og Finnfjordeidet i Senja.

Veien går vest for Rossfjordvatnet parallelt med Fv7872, som går øst for vatnet, til Straumsnes.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 856 og er primær fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fjærland

**Fjærland** er bygda innerst i Fjærlandsfjorden, en arm av Sognefjorden. Bygda har omtrent 300 innbyggere og ligger i Sogndal kommune. Bygdesenteret er Mundal hvor Hotel Mundal og Fjærland kirke ligger like ved hverandre. Fjærland startet med breturisme allerede på midten av 1800-tallet og har bidratt til å brøyte vei for norsk breturisme gjennom mange generasjoner.

Fjærland er en levende jordbruksbygd med melkeproduksjon og turisme som hovednæringer. Landskapet er særegent med sine store flate områder mellom stupbratte fjell. Flatene har til stor del oppstått fra morenemasser fra breen og har gjort Fjærland til et godt egnet sted for jordbruk. Det er meget tett mellom fjorden og breen, og Supphellebreen er den lavestliggende breen i Europa på bare 60 høydemeter. For å ta seg ut på breen må man gå opp til Flatbrehytta, via Supphelledalen, og videre ut på breen.

Norsk bremuseum, tegnet av Sverre Fehn, ligger i Fjærland, og bygda har også vært bokby siden 1995.

Fjærland ligger ved foten av Jostedalsbreen, omgitt av høye fjell, og hadde lenge ingen annen forbindelse med omverdenen enn via båt. Dette forandret seg da dagens riksvei 5 ble videreført i tunnel til bygda fra Skei i 1986. I 1994 fikk Fjærland enda en vei i tunnel ut fra bygda sørover, til Sogndal. Denne veien ble åpnet 30. oktober 1994 av Kjell Opseth. Dette var slutten på den faste ferjetrafikken på Fjærlandsfjorden, men det går ennå en sommerrute fra 1. mai til 30. september. Denne legger til kai 2 ganger per dag i sesongen.

Fram til 2000 var Fjærland del av Balestrand kommune.

Jostedalsbreen nasjonalpark er lettest tilgjengelig i Fjærland (Sogndal kommune) og i Jostedalen (Luster kommune), og breen er godt synlig fra riksvei 5.

Mange turister kommer til Fjærland i sommerhalvåret for å oppleve den vakre naturen, blant dem i mange år den amerikanske visepresidenten Walter Mondale, som hadde et spesielt forhold til stedet idet hans besteforeldre kom fra bygdesentrumet Mundal.

## Bokby
Mange cruisebåter har valgt å legge turen innom Fjærland. Bokbyen er også kjent i Fjærland. Mange turister kommer til Fjærland for å besøke bokbyen. Denne bokbyen er en av de mest kjente i Norge. Mange av bøkene man finner der har en lang historie bak seg.


Fil:Bokbyen Fjærland 1887.JPG|Referanse til bokbyen
Fil:Fjærland bokbyen 1.jpg
Fil:Fjærland bokbyen 2.jpg
Fil:Fjærland bokbyen 3.jpg
Fil:Fjærland bokbyen 4.jpg


## Bilder


Fil:O26NnozC6exKh5x.jpg|Turbuss ved Bøyabreen
Fil:Bøyabreen glacier.jpg|Bøyabreen
Fil:Fjærlandsfjorden (01).jpg|Fjærlandsfjorden
Fil:Fjærlandsfjorden-Norway.jpg|Fjærlandsfjorden
Fil:2011-08-01 Fjærland.jpg|Innerst i Fjærlandsfjorden
Fil:Mundal Fjærland.JPG|Mundal
Fil:Fjærland fergekai 1872.JPG|Den nedlagte fergekaien i Mundal
Fil:Bremuseum.JPG|Norsk bremuseum


## Referanser
Liste over berømte sverd

## Historiske og mytiske sverd

**Almacia* – Erkebiskop Turpin, gitt av Karl den store
**Angervadil* – Thorstein Vikingsøn
**Arondight* – Lancelot, ridder av det runde bord
**Ascalon* – St. Georg
**Atlanaut* – nevnt i Svarfdœla saga
**Bladnir* – Thorgils i Flóamannasaga
**Brynjebiter* – Harald Hardrådes sverd  fra Miklagard
**Colada* – El Cid
**Crocea Mors* – Julius Cæsar
**Curtana* – Tristan, ridder av det runde bord
**Dragvendel* – Egil Skallagrimson
**Durendal* eller *Dyrendal*- Roland, Karl den stores paladin
**Ekkisax* – Didrik av Bern, tatt fra røveren Ekki
**Excalibur* – Kong Arthur, gave fra Lady in the Lake
**Fjorsvafner* – Kåre, Njåls svigersønn, omtalt i Njåls saga
**Fotbiter* – Geirmund Gry i Laksdøla saga
**Gamlanaut* – Gave fra Gamli Eriksson
**Gandiola* – Karl den store
**Gaudiola* – Karl den store
**Giovise*, *Jovise*, *Jovisse*,*Jouise* eller *Joyeuse* – Karl den store
**Gjallr* – Nevnt i sagen av Villifer Frækna
**Graaside* – Opprinnelig eid av trellen Kol i Gisle Sursøns saga, deretter eid av Gisle, men seinere smidd om til spyd med samme navn
**Gram* – Sigurd Fåvnesbane i Volsungesagaen
**Hrotte* – Hervand, bror til den danske kongen Angantyr
**Hrunting* – Beowulf
**Hviting* – Holmgangs-Berse i Kormaks saga
**Jarlanaut* -
**Jardhusnautr* – Thorgils i Floamannasaga
**Konungsnautr* – Kjartan i Laksdøla saga, gave fra Olav Tryggvason
**Kongegaven* -
**Kurt* – Gave til Holger Danske fra Karl den store
**Kurtein* – Gave til Holger Danske fra saraseneren Karvel
**Kvernbitt* – Håkon den gode
**Løv* – Bødvard i Rolf Krakes saga
**Mars-sverdet* – Attila
**Melde* – Klares i Karl den stores saga
**Misteltein* – Seming, bror til den danske kongen Angantyr
**Mærking* – Bjørn Hitdølakjempe
**Nad* – Egil Skallagrimson, tatt i Kurland
**Nagelring* – Didrik av Bern
**Risanautr* – Skal ha tilhørt en rise
**Samiron* – Vilhjalmur Sjod
**Sigrvandel* – Didrikssagaen
**Skjaldvararnautr* – Torsteins saga
**Skrep* – Sagnkongen Vermund
**Skrymer* – Steinar i Egil Skallagrimsons saga
**Skøvnung* – Rolf Krake
**Snarvendel* – Hlodver, arv etter faren Hjalmter
**Sotanaut* – Hörd, fra Sotes gravhaug
**Tyrfing* eller *Tyrving* – Kong Sigerslame, smidd av dvergene Dvalin og Dylin.  
**Ylfing* – Helte, i Mirmanns saga
**Ættetange* – Jøkul i Vatnsdœla saga

**Ølversgave* – Gunnar fra Lidarende, gave fra vennen Ølver, Njåls saga

## Sverd i moderne fiksjon

**[[Glamdring]] &ndash; [[Gandalf]] i [[J.R.R. Tolkien]]s Midgard
**Narsil &ndash; Aragorn i J.R.R. Tolkiens Midgard
*''Stikk «Brodd» &ndash; Frodo i J.R.R. Tolkiens Midgard

## Se også
*Sverd

## Kilder

*
Det sjuende Fantomet

**Det sjuende [[Fantomet (figur)|Fantomet]]** (født 1665, død 1700) var i tegneserien *[[Fantomet]]* den sjuende personen som svor Hodeskalleeden. Han overtok etter sin far, det sjette Fantomet, i 1681. Det sjuende Fantomet studerte matematikk og fysikk i Amsterdam i 1681; der lot han seg portrettere sammen med sin kjæreste, noe som fikk følger for hans far, idet Singh-piratene klarte å spore ham opp. I 1682 møtte han «Hantaheksen», Heloise av Koquania. De to giftet seg og fikk en sønn samme år. I 1692 var han på ferd til Jamaica og fikk se sjørøverbyen Port Royal bli utslettet av naturkrefter. I 1697 reddet han det svenske hoffet fra en sammensvergelse, men hele slottet brant ned. Han ble drept av opprørere i 1700.

## Se også
*Liste over historier med det sjuende Fantomet

## Kilder
**Det sjuende Fantomet*, redaktør Hege Høiby. ISBN 82-429-2026-5
*«7. Fantomet», fra Fantomet.org
*«Historia, Den 1:e - 18:e Fantomen», fra Fantomen.com
Kragejordhumle

**Kragejordhumle**  også kalt **kragehumle**, (*Bombus magnus*) er en stor kraftig humle som ofte har vært forvekslet med liten jordhumle. Tungen til kragehumla er kort.

## Kjennetegn
Kragejordhumlen er sort med  to sitrongule bånd, et på brystet og et på bakkroppen. Bakkroppsspissen er hvit. Den kan lett forveksles med de øvrige humlene i «jordhumlegruppa». Imidlertid så danner det første gule båndet en krage rund halsen, og gå ned og inn under vingeknutene. Dette gule båndet er også adskillig bredere enn hos f.eks. liten jordhumle. Pelsen virker gjerne kort, og humla kan ser litt mer støvete ut i gulfargen.

## Størrelse
Målene kan variere, og særlig lengden er unøyaktig da bakkroppen kan trekkes sammen eller strekkes ut.

Dronninger: Lengde 19–22&nbsp;mm, Vingespenn: 38–42&nbsp;mm
Arbeidere:  Lengde 11–17&nbsp;mm, Vingespenn: 22–34&nbsp;mm
Hanner: Lengde 14–18&nbsp;mm, Vingespenn: 29–35&nbsp;mm

## Bolet
Kragejordhumla plasserer sine bol nede i jorden i gamle musebol, men det er funnet få bol av denne arten. Den er en pocket-maker som lagrer pollen i de tomme kokongene.

## Utbredelse
Kragejordhumla finner vi først og fremst langs kysten, og i Bergensområdet nedover mot Stavanger er den ganske vanlig.

## Litteratur
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.


Fil:Grote aardhommel op distel (Bombus magnus on Cirsium arvense).jpg
Fil:Grote Aardhommel op kogeldistel (Bombus magnus on Echinops ritro).jpg


## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 8690

**Fylkesvei 8690** (**Fv8690**) går mellom Sandbakkneset på Arnøya og Perlarsaneset på Kågen i Skjervøy. Veien har en fergestrekning og er 4,1 km lang over land; fergestrekningen er 5,9&nbsp;km.

Veien ble bygget 1993. Før det gikk ferga til Laukøya og Arnøya fra Skjervøy, en lengre og mer værutsatt strekning.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 869. Den er fremdeles primær fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Referanser



## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Fergeinfo Storstein-Lauksundskaret
Susning.nu

**Susning.nu** er et svensk nettsted som fra 2001 til 2004 ble drevet som en åpen oppslagsverkslignende wiki, i likhet med internettleksikonet Wikipedia. Redaktørene og bidragsyterne til Susning hadde imidlertid ingen ambisjon om å lage et leksikon, og dermed var innstillingen til hva slags artikler man aksepterte der forholdsvis liberal. I denne tiden ble Susning Sveriges største wiki, og verdens nest største wiki &ndash; i alle fall om alle de forskjellige språkversjonene av Wikipedia regnes som én wiki &ndash; og havnet på tiendeplass i bladet Internetworlds liste over Sveriges 100 beste internettsider. Personer som redigerte artikler på Susning.nu, ble ofte kalt for *susare*.

I april 2004 ble muligheten for å redigere Susning-artikler for allmennheten stengt, og veksten har siden avtatt. Ved stengingen hadde Susning så mange artikler at den forble den største svenskspråklige wikien i mer enn et halvt år (14. januar 2005 ble svensk Wikipedia større enn Susning, og er nå den største svenskspråklige wikien). Etter stengingen er det bare et fåtall utvalgte brukere som har anledning til å redigere artikler på Susning.

## Eksterne lenker
*
Taigahumle

**Taigahumle** (*Bombus sporadicus*) er en stor humle med kort tunge.

## Kjennetegn
Taigahumlen har som de andre humlene i *jordhumlegruppa* to gule bånd, et på brystet og et på bakkroppen. Bakkroppsspissen er hvit. Den kan kjennes fra andre jordhumler på sine lange og litt mørke vinger. Taigahumlen har i perioder blitt sett på som en variant av liten jordhumle. Den gule pelsfargen er lysere enn hos mørk jordhumle, og er mer som hos liten jordhumle.

## Bolet
Liten jordhumle bygger nesten alltid sine bol nede i jorda i et musebol nede i en musegang, men en kan finne bolet på andre steder også.

## Utbredelse
Vi finner taigahumlen i det indre østlandet fra Aust-Agder og nordover til godt nord for Trondheim. Enkelt funn er blitt gjort så langt nord som til Tromsø.

## Litteratur
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.

## Eksterne lenker
*
Valland

**Valland** er i den gammelnorske og -islandske litteraturen et alminnelig navn på den vestlige del av Frankrike, nemlig Poitou, Bretagne og særlig Normandie.

Benevnelsen kommer av folkenavnet *valer*, som i *[[Wales]]*, men ble siden brukt om keltere i alminnelighet. Navnet kunne dermed brukes om såvel Wales som om Belgia, Nord-Italia og Nord-Frankrike. Siden nordboerne med tiden kom mest i berøring med sistnevnte land, særlig gjennom erobringen av Normandie, ble det Frankrike som oftest omtaltes som Valland.

Ettersom de fleste områdene bebodd av keltere etterhvert ble romaniserte, kom ordene valer og Valland til å betegne personer av romansk opphav og land med romanske innbyggere. Jf. ordet *[[valnøtt]]*, dvs. fransk eller italiensk nøtt. De tyske formene av ordet er *wälsch*, *welsch* og *Welschland*. Disse formene finnes i nyere tid av og til også i Norden som *velsk* og *Velskland*.

## Etymologi
Ordet finnes i andre germanske språk, som i engelsk *Welsh*, og, som nevnt, i tysk. Det kommer av det germanske **Walha*, et navn germanerne ga sine keltiske naboer, og som igjen muligens stammer fra navnet på en keltisk stamme kjent for romerne som Volcae. I dets senere betydning, om de romanske folkene, har ordet gitt opphav til ikke bare Wales, men også Vallonia. Den tysktalende befolkningen i Sveits omtaler de fransktalende som *Welsche*.

Slaverne overtok ordet fra goterne (**walhs*) som betegnelse for de romanske folk, men ordet har senere fått forskjellige betydninger i de forskjellige slaviske språkene. På denne kanten ga ordet opphavet til Valakia i Romania. Fra slaverne gikk ordet videre til ungarerne (*Oláh*) og grekerne (Βλάχοί), og ble brukt om de romanske folkene på Balkan.

## Eksterne lenker

* The Vlach Connection
Serkland

**Serkland** eller **Særkland**, det vil si *serkernes* eller *[[sarasener]]nes* land, betegner i den gammelnordiske litteraturen om landene ved Eufrat og Tigris, Mesopotamia, samt Nord-Afrika som i middelalderen var maurisk. I norrøne kilder, som sagaer og runesteiner, er «Serkland» eller «Særkland» navnet på abbasidekalifatet, og sannsynligvis flere muslimske naboland.

På tross av likheten med «sarasen», blir stedsnavnet antageligvis hentet fra *serkr* («kappe», «kjole»), og *land*, noe som refererer til klærne båret av folk i området. En annen mulig forklaring er det tyrkiske ordet for «førti pelser», som var en viktig valuta i vikingtiden, og som resulterte i dagens russiske ord for «førti», nemlig *sorok*. Det kan også være beslektet med Sarkel, en by i khazarenes rike.

En av Ingarssteinene, Gripsholmsteinen, oppført ca. 1040 ved Gripsholm, minnes en væring som døde under et feilslått plyndringstokt i Serkland. De andre gjenværende runesteinene som nevner Serkland er Sö 131, Sö 279, Sö 281, Tillingesteinen (U 785), og sannsynligvis den tapte runesteinen U 439. For en detaljert beskrivelse av disse toktene, se Kyiv-rusernes kaspiske ekspedisjoner.

Flere sagaer nevner Serkland: *[[Ynglinga saga]]*, *[[Sörla saga sterka]]*, *[[Sörla þáttr]]*, *[[Magnussønnenes saga|Sagaen om Sigurd Jorsalfare]]* og *[[Hjálmþés saga ok Ölvis]]*. Det nevnes også av skalden Þórgils fiskimaðr fra 1000-tallet, og skalden Þórarinn stuttfeldr fra 1100-tallet.

## Se også
* Bláland
* Gardariki
* Vinland
* Miklagard

## Referanser


## Litteratur
* Ture Johnsson Arne. *Austr i Karusm och Särklandsnamnet*. I *Fornvännen 42*, s. 290–305. Stockholm 1947.  
* Sven B. F. Jansson. *Runinskrifter i Sverige*. Stockholm 1963
* Carl L. Thunberg. *Särkland och dess källmaterial*. Gøteborg 2011.

## Eksterne lenker
* Carl L. Thunberg (2011). ''Särkland och dess källmaterial''
Barneklinikken (Ullevål universitetssykehus)

**Barneklinikken** (tidligere **Barnesenteret**) er en del av kvinne-barn-divisjonen ved Ullevål universitetssykehus. Den er den største og en av de mest spesialiserte pediatriske behandlingsinstitusjoner i Norge, og omfatter akuttmottak for barn, generell barnemedisin, barnekirurgi samt intensivbehandling av nyfødte og større barn. 

Barneklinikken holder til i en egen  bygning på sykehusområdet, som ble åpnet i 1998. Den ligger rett ved siden av Kvinneklinikken, og de to klinikkene er forbundet gjennom glassbroer.

Det arbeider omkring 75 leger (hvorav 45 overleger og 25 med doktorgrad) og 350 sykepleiere ved Barneklinikken, og stillingene ved senteret er meget ettertraktet. I 2004 ble det innlagt 7&nbsp;925 pasienter (barnemedisin: 4&nbsp;500, barnekirurgi: 2&nbsp;200, barneintensiv: 1&nbsp;225, hvorav 850 nyfødte og 375 større barn) og foretatt omkring 20&nbsp;000 polikliniske konsultasjoner. Til Barneklinikkens oppgaver hører også forskning og undervisning av medisinstudenter, og det er fire medisinprofessorer og et antall andre i universitetsstillinger tilknyttet Barneklinikken, som utgjør en enhet ved Det medisinske fakultet ved Universitetet i Oslo.

## Klinikkstruktur

1. januar 2007 ble det tidligere Barnesenteret, som var en løsere sammenslutning av tre avdelinger, omdannet til en klinikk, Barneklinikken. Klinikksjef er Jens Grøgaard.

### Avdelinger
*Barnemedisinsk avdeling
*Barnekirurgisk avdeling
*Barneintensiv avdeling

I tillegg omfatter Barnesenteret Lærings- og mestringssenteret og Sykehusskolen.

## NRK-serie om Barnesenteret
I begynnelsen av 2006 sendte NRK1 en dokumentarserie (*Avd. barn*) for barn i seks deler om Barnesenteret ved Ullevål universitetssykehus. Barn som er under behandling ved Barnesenteret fortalte selv sine historier og om livet på sykehuset. Opptakene var gjort gjennom et år. http://www.ulleval.no/modules/module_123/proxy.asp?iCategoryId=460&iInfoId=6909&iDisplayType=2 

I januar 2006 mottok Barnesenteret ved Ullevål universitetssykehus også NRKs årlige Blånissepris, som gis organisasjoner eller enkeltpersoner «som arbeider for å styrke barn i håp og tro om et bedre liv». http://www.ulleval.no/modules/module_123/proxy.asp?iCategoryId=460&iInfoId=6994&iDisplayType=2
Tyvhumle

Hos **tyvhumle**, latin: *Bombus wurfleini*, er dronningene store og kraftige, mens arbeiderne er klart mye mindre. Tyvhumlen har svært kort tunge. Den korte tunga gjør at den biter hull i kronrørene eller andre blomsterdeler og «stjeler» nektaren ut bakvegen. Slike besøk bidrar sjelden til pollinering av blomstene og er derfor å anse som tjuveri fra plantas synspunkt; nektaren er jo «betaling» for utførte tjenester, dvs. pollenfrakt. Denne humlearten har fått sitt norske navn etter denne atferden, men det er også andre humlearter som bedriver slikt tjuveri – enten primært (lager hull) eller sekundært (benytter ekisterende hull).

Til å bite hull i blomstene har tyvhumla svært kraftige kjever, som skiller seg klart fra de øvrige humleartene. Tyvhumla blir ofte observert i store mengder på tyrihjelm og på hagestormhatt mfl. (ulike arter av *[[Aconitum]]*) , hvor den biter hull i hjelmen og finner veg inn til nektariene. Andre humlearter kan så benytte disse hullene til å hente nektar.

## Kjennetegn
Tyvhumla har sort pels og orangerød bakkroppsspiss. Det er en klar størrelsesforskjell på dronninger og arbeidere. På nært hold og under lupe ser man lett de kraftige kjevene (mandiblene).

## Bolet
Bolene kan bli store og ligger under bakken. Gjerne mellom steiner.

## Utbredelse
Hele Norge nord til og med Nordland.

## Litteratur
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.

## Eksterne lenker
*
Dyne

**Dyne** har flere betydninger på norsk:
* Sanddyne er en lang sandhaug som formes av vinden.
* Dyne (sengetøy) er et sekkeformet sengedekke som er fylt med et varmeisolerende materiale. 
* Dyne (verktøy) er også navnet på den nedre delen av trekkverktøy i verktøymakerfaget. Dyna former koppformede produkter ved hjelp av et trekkstempel.
* Dyn er en måleenhet i CGS-systemet, skrevet «dyne» på mange språk.
Gift (andre betydninger)

**Gift** kan sikte til:

* Gift, en skadelig substans
* Gift (roman), av Alexander Kielland
* Gift (Ditlevsen), en selvbiografisk roman av Tove Ditlevsen
* Gift (Pokémon), en pokémon-type fra den japanske mediafranchisen Pokémon.
* Gift (navn), et fornavn
* Ekteskap, å *være gift*
Reggio Emilia

**Reggio Emilia** er en by i provinsen Reggio Emilia i regionen Emilia-Romagna i det nordlige Italia med 141&nbsp;383  innbyggere.

Byen ligger på sletten nord for Appenninene. Elven Crostolo renner gjennom byen. 

Fotballaget heter AC Reggiana 1919.

## Reggio Emilias barnehagefilosofi
Byen er kjent for  Reggio Emilias barnehagefilosofi, som den har utviklet i løpet av de siste 35 årene.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tholen

**Tholen** er en by, en kommune og halvøy i den nederlandske provinsen Zeeland. Kommunen består av to halvøyer som tidligere var øyer. Disse skilles av viken Krabbenkreek som tidligere var et sund. Til kommunen hører ved siden av tettstedet Tholen også tettstedene Anna Jacobapolder, De Sluis, Oud-Vossemeer, Poortvliet, Scherpenisse, Sint Annaland, Sint Maartensdijk (rådhus), Sint-Philipsland og Stavenisse.  Navnet *Tholen* kommer av skatten (ned.:*de tol*) som tidligere ble hevet her for trafikk på Eendracht og Striene. Eendracht var en sidearm av elven Schelde, men er i dag en del av Schelde-Rijnkanalen. 
Riksvei *A58*  er hovedtrafikkåren til Tholen over land, videre er øyen i sydlig retning forbundet med Zuid-Beveland via Oesterdemningen. Krabbenkreekdemningen (fylkesvei *N656*) forbinder Tholen med Sint-Philipsland. Schelde-Rijnkanalen ligger øst for øyen og mens Volkerak ligger på dens nordside.

I 1971 ble kommunene Oud-Vossemeer, Poortvliet, Scherpenisse, Sint Annaland, Sint Maartensdijk og Stavenisse fusert med Tholen, mens Sint-Philipsland ble lagt under Tholen i 1995.

## Kommunevåpenet
Etter sammenslåingen med de andre kommunene ble det eksisterende kommunevåpenet beholdt. Ved et Kongelig dekret av 2. mars 1973 ble dette fastslått og ikke forandret etter siste sammenslåing med Sint-Philipsland.

Våpenet har en sort rand med en sølvfarget tverrbalk og kronet med en gyllen krone med fem blader. Selve våpenskjoldet har een gullfarget bunn og er delt i to hoveddeler: øverst et firedelt felt, under dette et halvsirkelformet. 
:øvre del:
::øvre venstre og nedre høyre felt er identiske, med en rød løve som har asurblå tunge og klør. 
::øvre høyre og nedre venstre felt er også identiske, med en sort løve med rød tunge og klør.
:nedre del:
::en sort og sølvfarget kogge for fulle seil, met baugen mot venstre. Seil og vimpler er røde.

## Kommuneflagget
Kommunens flagg var opprinnelig flagget til byen Tholen. Første gang det nevnes i en skriftlig kilde er i *Cronijk van Zeeland* (Zeelands kronikk) som ble nedtegnet av Mattheus Smallegange rundt 1690. Flaggets farger er Hollands farger (rødt, hvitt, blått), tilføyet bakgrunnsfargen i kommunevåpenet (gult).
Den offisielle beskrivelsen av flaggets farger, forhold og rekkefølge er: ''Flagget består av syv baner som vertikalt har forholdene 1,1,1,3,1,1,1; h:b er 2:3. Fargenes rekkefølge ( ovenfra og nedad): rødt, hvitt, blått, gult, rødt, hvitt, blått.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Grunnleggende informasjon om Tholen (på nederlandsk)
* Turistkontorets site (Tholen)
Nikolaj Bazjukov

**Nikolaj Serafimovitsj Bazjukov** (russisk *Николай Серафимович Бажуков*; født 23. juli 1953) er en russisk tidligere langrennsløper som representerte Sovjetunionen. Han ble olympisk mester på 15&nbsp;km under OL 1976 i Innsbruck. I de samme lekene tok han bronse på 4x10 km stafett.

Fire år senere gikk han for det sovjetiske laget som vant stafetten under OL 1980 i Lake Placid.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vasilij Rotsjev

**Vasilij Pavlovitsj Rotsjev** (russisk: Василий Павлович Рочев; født 1951) er en russisk tidligere langrennsløper. Under OL 1980 tok han sølv på tremila, og var i tillegg med på det sovjetiske vinnerlaget på 4 x 10&nbsp;km stafett.

Rotsjevs sønn av samme navn, Vasilij Vasiljevitsj Rotsjev, tilhører dagens verdenselite i langrenn. Rotsjev er gift med den tidligere langrennsløperen Nina Rotsjeva.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lynghumle

**Lynghumle** er en humleart som vi finner over det meste av landet. Den er liten og har kort tunge. Som navnet sier, så finner vi lynghumla der hvor man finner lyng av diverse slag. Den er en typisk skogshumle.

## Kjennetegn
Lynghumla sort med  to gule striper på brystet og en på bakkroppen med hvit bakroppsspiss. Hannene har gul pels på hodet, oppå hodet og foran i ansiktet, noe hunnene ikke har. Både hunner og hanner kan variere mye i utseende.

## Størrelse
Målene kan variere, og særlig lengden er unøyaktig da bakkroppen kan trekkes sammen eller strekkes ut.
* Dronninger: Lengde 15–18&nbsp;mm, Vingespenn: 27–32&nbsp;mm
* Arbeidere:  Lengde 9–14&nbsp;mm, Vingespenn: 17–26&nbsp;mm
* Hanner: Lengde 11–14&nbsp;mm, Vingespenn: 23–27&nbsp;mm

## Bolet
Bolet legges på og like under jordoverflaten i musebol. Bolene er små og svært kort syklus, så to generasjoner forekommer i løpet av sommeren hvis forholdene ligger til rette for det. Lynghumla er en pollen-storer som lagrer pollen direkte i tomme kokonger. (Se humler.)

## Utbredelse
Vi finner lynghumla over hele Norge.

## Litteratur
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.

## Eksterne lenker
*
Camilla Wicks

**Camilla Wicks** (født 9. august 1928 i Long Beach i California, død 25. november 2020 i Plantation, Florida) var en amerikansk fiolinist av norsk opphav. 

Wicks fikk en kometaktig karriere i  årene som fulgte andre verdenskrig, på samme måte som Jascha Heifetz, Nathan Milstein og Yehudi Menuhin. Hun var av norsk ætt. Hennes far utvandret fra Aukra i Romsdal i 1909. Faren, Ingvald Kristian Wicks, var også fiolinist og komponist.

Etter studier ved The Juilliard School med Louis Persinger i New York hadde hun sin debut i New York's Town Hall. I slutten av tenårene opptrådte hun med ledene amerikanske orkestere og dirigenter. Hennes solistkarriere omfatter også opptredener med de fleste ledende europeiske symfoniorkestere.  

Hun var professor ved Norges musikkhøgskole 1974-1976 og spilte med Filharmonisk selskaps orkester i Oslo, Trondheim Symfoniorkester og turnerte i Norge ved flere anledninger.

Hennes innspillinger finnes på plater fra Capitol, Philips og HMV. 

Hennes opptak av Waltons fiolinkonsert på SIMAX ble lansert internasjonalt som den første av en serie nye innspillinger av hennes tidligere konserter fra NRKs arkiv.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  San Francisco Conservatory of Music
Lapphumle

**Lapphumle** (*Bombus lapponicus*) er en humleart som trives best i mer høyereliggende strøk. Vi finner den fra fjellet og noe mer sjelden nedover i lavlandet. Det man tidligere trodde var en variant av lapplandshumla er nå skilt ut som en egen art: Liten fjellhumle (*Bombus monticola*).

## Kjennetegn
Lapphumla er sort med  to gule striper på brystet. De første leddene på bakkroppen er sorte, mens mesteparten av bakkroppen er rustrød til gulaktige, mest hos hunnene.

## Størrelse
Målene kan variere, og særlig lengden er unøyaktig da bakkroppen kan trekkes sammen eller strekkes ut.

Dronninger: Lengde 15–18&nbsp;mm, Vingespenn: 27–32&nbsp;mm
Arbeidere:  Lengde 9–14&nbsp;mm, Vingespenn: 17–26&nbsp;mm
Hanner: Lengde 11–14&nbsp;mm, Vingespenn: 23–27&nbsp;mm

## Bolet
Ligger like under bakken i et forlatt musebol. Koloniene er små tilpasset den korte sommeren og kaldere været i høyereliggende strøk.

## Utbredelse
Vi finner lapphumla over hele Norge i og rundt fjellkjedene og høyereliggende strøk. Enkelteindivider kan treffes på helt ned i fjæra.

## Referanser




## Litteratur
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.

## Eksterne lenker
*
Berghumle

**Berghumle** (*Bombus monticola*) er skilt ut som egen humleart fra den nærstående lapphumla (*Bombus lapponicus*) ved hjelp av feromonanalyser. Vi finner den i fjellområdene og den er mer sjelden nedover i lavlandet. 

## Kjennetegn
Berghumla er sort med to gule striper på brystet. De første leddene på bakkroppen er sorte, mens mesteparten av bakkroppen er rustrød til gulaktige, mest hos hunnene.

## Bolet
Små bol på og under jordoverflaten.

## Utbredelse
I fjellstrøk over det meste av Norge. 

## Referanser




## Litteratur
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.

## Eksterne lenker
*
MS «Superstar II»

**MS** «**Superstar II**», tildigere **MS** «**Color Viking**» er et passasjerskip tidligere i eie av Color Line som frem til 20. november 2022 trafikkerte strekningen Sandefjord–Strömstad. Skipet ble bygd i 1985 og bygd om i 2005 og fremstår som et «moderne» skip. MS «Color Viking» er det minste av Color Lines skip på strekningen etter at MS «Bohus» ble skiftet ut med verdens største plug-in hybridskip, MS «Color Hybrid», som hadde sin jomfrutur den 16. august 2019. 13. januar 2011 var det en brann om bord i MS «Color Viking». Det var røykutvikling i maskinrommet. Ingen ble skadd.

I november 2022 kunngjorde Color Line at skipet skulle tas ut av drift sammen med lasteskipet MS «Color Carrier» på ruta Oslo-Kiel på grunn av økende energi- og drivstoffpriser. Color Line kunngjorde at begge skipene skulle legges ut for salg. 20. november 2022 gikk MS «Color Viking» sin siste tur på ruten, med 1500 passasjerer. 

## Foto

## Referanser


## Eksterne lenker
* Color Line, offisielt nettsted 
* 
*  Fakta om Fartyg – Peder Paars (1985)
Mosaikk

**Mosaikk** er en flatedekorasjon som er satt sammen av små tesseraer (biter) av stein, glass eller lignende i forskjellige farger som til sammen danner bilder. Ordet kommer fra latin, *opus musivium*, som betyr «arbeid viet til musene». 

## Historie
Det er sannsynlig at de første mosaikkene ble laget fordi en ønsket et billig gulvbelegg, så derfor finnes de i enklere privathus. Disse gulvene var laget av avrundet småstein som var hentet fra elver og strender. Steinene ble presset ned i et tykt mørtellag. Det er funnet slike gulv som er laget i det 8.–7. århundre f.Kr. som har en enkel form for ornamentikk. Dette er mosaikkunstens begynnelse.

Etter hvert gikk en over til å bruke små steiner som var tilskåret, *tesseraer*, i mosaikkgulvene og dette kom til å bli den dominerende teknikken.

## Se også

* San Vitale-basilikaen
* Mikromosaikk

## Litteratur
*  L'Orange, H.P. og Nordhagen, P.J. *Mosaikk, fra antikk til middelalder* Oslo 1958

## Eksterne lenker
* 
* The history of mosaic art
Charles Pfizer

**Charles Pfizer** (eller **Karl Pfizer**, født 22. mars 1824 i Ludwigsburg i Tyskland, død 19. oktober 1906 i Newport i Rhode Island i USA) var en tysk kjemiker som immigrerte til USA og grunnla legemiddelselskapet Pfizer.

Han reiste ofte til Europa, og møtte sin kone Anna Hausch, som han giftet seg med i 1859, i hjembyen Ludwigsburg. De fikk fem barn.

## Referanser


## Eksterne lenker
* https://web.archive.org/web/20051224231316/http://www.pfizer.com/pfizer/history/charles_pfizer.jsp
Sanddyne

**Sanddyne** eller bare **dyne** betegner i naturen en rygg eller haug av sand som flyttes av vind eller som er avsatt av strømmende vann. I Norge finnes det dyner blant annet på Jæren og i Røros-traktene. Ellers er det sandyner en lang rekke steder i verden, blant annet Den kuriske landtunge i Litauen, i Danmark langs kysten mot Nordsjøen og nedover mot de frisiske øyer og Den engelske kanal. Verdens høyeste sanddyner ligger i Namibørkenen sørvest i Afrika og er opptil 340 meter høye. De høyeste sanddynene i Nord-Amerika ligger i Alamosa.

Langstrakte flygesanddyner oppstår særlig i ørken- og kystområder der det er kraftig vind og lite vegetasjon. Dynene flytter seg med vinden i en bevegelse som kalles sandflukt, og blir liggende på tvers av vindretningen. Sanddynene kveler plantelivet og for å beskytte bebyggelse og dyrket mark, kan en plante ut for eksempel furutrær og marehalm som binder sanda og hemmer sandflukten.

Ordet *dyne* er lånt fra det frisiske ordet *düne*. På dansk brukes ordet *klit* om en sanddyne.

Et landskap preget av sanddyner kalles erg.

## Dynetyper
Sanddyner har slakkere helning på vindsida og brattere på lesida. De danner ellers litt forskjellige formasjoner:
#**Barkaner** er halvmåneformede dyner. 
#**Parabolske dyner** oppstår når sanda blir bundet av noe vegetasjon
#**Seifdyner** er lange dyner på opptil flere hundre kilometer. De har skarpe kammer.

## Klitt
**Klitt** er det danske navnet på en landskapstype som består av sandbanker på land, som hav og vind har skapt. De fleste klitter finnes langs vestkysten av Jylland. Klittbeltet her kan bli opp til 15&nbsp;km bredt. Blåbjerg Klit, som med sine 64 m er Danmarks høyeste klitt, befinner seg her.

Kjernen i en større klitt er ofte hauger av morenestein etter siste istid. De mindre er primært dynger av flygesand produsert av bølgeslag og løftet på land, hvor vinden har trukket den videre. Før fantes mange *vandreklitter*, kalt *miler* eller sandmiler.

Menneskene langs kysten forsøker å låse utviklingen ved å plante ut spesielt egnede grassorter, med verneskogbelte bak. I de senere år er noen områder overlatt til seg selv som naturreservater, slik at for eksempel Råbjerg Mile får vandre fritt.

## Se også
* Antidyne
* Sand
* Ørken

## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Johannes Læringssenter

**Johannes Læringssenter** er en skole i Stavanger kommune med barnehage, barneskole og voksenopplæring.

Senteret har over 240 ansatte, og holder til i de gamle fabrikklokalene til Viking Gummifabrikk i østre bydel i Stavanger.
Dyne (sengetøy)

**Dyne** er en gjensydd, fôret, teppeliknende tøypose til å ha over kroppen for å holde varmen når en sover eller hviler. Dyna er sydd av et tynt stoff som en stor pose og fylt med dun eller annet varmeisolerende materiale. Dyner har tradisjonelt særlig vært brukt i Nord-Europa og Norden, men skikken med tykke dyner istedenfor tynne sengetepper og overlakener er blitt stadig vanligere også andre steder.

## Oppbygning
Fra gammelt av ble dyner og puter fylt med tørt gress eller halm. Finere dyner ble stoppet med mykt, lett og varmeisolerende dun, helst såkalt edderdun, det vil si dun fra ærfugl. Dunsanking var tidligere en viktig næringsvei langs kysten i Norge. I dag er dyner ofte fylt med dun av forskjellige tamme gjess og ender, med vatt av uspunnet ull eller bomull eller med moderne, syntetiske materialer. De fleste har dynetrekk på dyna, som er et vaskbart overtrekk av tøy for å beskytte dyna

### Størrelse
Dyner fås i forskjellige størrelser tilpasset baby, større barn og voksne.

I Norge er anbefalt dimensjonen på dyne for voksne 140x220&nbsp;cm ved nyanskaffelser, mens den kortere 140x200&nbsp;cm også er en norsk standard. Mange opplever bedre komfort med lengre dyne. Det anbefales at dynen er minst 20 til 30 cm lengre enn kroppslengden.

## Etymologi og annet
Tidligere kunne man snakke om overdyne og underdyne, og sjelden også hodedyne. Ordet kommer av gammelnorsk «dúna» som er avledet av «dunn» som betyr «dun». Dyne i betydningen sanddyne kommer fra det tyske eller frisiske «düne».

Nyvasket sengetøy oppleves som kjøligere fordi det er ofte er glattere enn brukt.

## Referanser


## Se også
*Pute
*Laken
*Dynetrekk

## Eksterne lenker
* Gammel bruk av ordet dyne (dansk ordbok)
* Reklameside om dundyner
* Hvordan man legger på et dynetrekk (engelsk tekst)
Los Angeles Fire Department

**Los Angeles Fire Department** (**LAFD**) er det kommunale brannvesenet i Los Angeles, California. Etaten ble grunnlagt i 1886 og har omkring 3500 ansatte. Den har ansvar for forebygging og bekjempelse av branner, ambulansetjeneste, redning og katastrofeberedskap.

;Grader 

## Eksterne lenker
*
Los Angeles County Fire Department

**Los Angeles County Fire Department** (**LACoFD**) er brannvesenet i Los Angeles County i California. Etaten har ansvar for brannbekjempelse og livredning i de delene av fylket som ikke tilhører en by, samt i de byene som ikke selv har brannvesen.

## Eksterne lenker
*
MS «Ionian Star»

**MS «Ionian Star»** er en ferje som går på Adriaterhavet imellom Brindisi i Italia og Vlorë i Albania. Ferjen het tidligere **MS** «**Bohus**» og var en bil- og passasjerferge eid av Color Line som trafikkerte strekningen Sandefjord–Strömstad. MS «Bohus» ble bygd om to ganger siden det ble bygd i 1971. MS «Bohus» har et søsterfartøy som heter MS «Wind Solution». Bohus hadde sin siste tur 15/8-2019 i ruten Sandefjord-Strømstad. Den ble byttet ut til fordel for MS «Color Hybrid» som hadde sin første tur på denne strekningen den 6. august 2019 klokken 10.00. MS «Bohus» fikk nytt navn «Ionian Star» med tilhørighet i Panama.

## Bildegalleri

## Eksterne lenker
* 
* 
*  Color Lines nettside
*
Holbergs plass (Oslo)

:::*Se [[Holbergs plass|pekerside]] for flere forekomster av Holbergs plass.*

**Holbergs plass** (1-3, 4) er en plass i Bydel Frogner i Oslo oppkalt i 1864 etter forfatteren og historikeren Ludvig Holberg. Plassen er også knutepunkt for trikk. Følgende gater går til Holberg plass: Holbergs gate, Welhavens gate, Edvard Storms gate, Sven Bruns gate og Tullins gate. Området hvor plassen ligger har ikke noe spesielt strøksnavn, og blir ofte dermed bare omtalt som Holbergs plass-området.

Deler av studiestedet til Oslomet - storbyuniversitetet ligger her. Det gjør også kontoret til Norsk studentorganisasjon (NSO).

## Se også
* Holbergs plass holdeplass

## Referanser


## Litteratur
* Oslo byleksikon: Holbergs plass

## Eksterne lenker
*
Direction de la surveillance du territoire

**Direction de la surveillance du territoire** (**DST**) er et direktorat i det franske nasjonalpolitiet med ansvar for innenlands etterretning, kontraetterretning og kontraterrorisme.
Kristiansund Ballklubb

**Kristiansund Ballklubb** (stiftet 2. september 2003) er en norsk fotballklubb fra Kristiansund. Laget ble etablert høsten 2003 etter initiativ fra SpareBank1 Nordvest, og er en sammenslåing på A-lagsnivå av Kristiansund Fotballklubb og Clausenengen Fotballklubb.

KBKs supporterklubb heter Uglan og ble stiftet i 2006.

Kristiansund BK debuterte i 3. divisjon i 2004 og rykket opp til 2. divisjon året etter. I 2012 fulgte opprykk til 1. divisjon, før klubben 23. oktober 2016 sikret opprykk til Eliteserien. Etter seks sesonger på øverste nivå rykket laget ned til 1. divisjon 13. november 2022.

Etter fjerdeplass i OBOS-ligaen 2023 kvalifiserte KBK seg til Eliteserien 2024 gjennom opprykksspill.

## Eliteserien 2026

## Historikk

### Samarbeidsklubben blir til
Kristiansund Ballklubb ble etablert høsten 2003 etter initiativ fra SpareBank 1 Nordvest. Byen hadde gjennom mer enn hundre år hatt flere klubber med stor lokal rivalisering, noe som vanskeliggjorde etablering på nasjonalt toppnivå. I 2002–2003 ble behovet for en felles satsing tydeligere, og SpareBank 1 Nordvest tilbød økonomisk støtte og fagkompetanse under forutsetning av samarbeid mellom Kristiansund FK og Clausenengen FK. Dette bidro til at prosessen kom i gang, og klubben ble etablert som en samarbeidsløsning for toppfotball i regionen.

### 2004–2012
BK startet i 3. divisjon i 2004 etter å ha overtatt serieplassen til Clausenengen, og rykket opp til 2. divisjon i 2005. Etter flere sesonger med gradvis fremgang, blant annet cupspill mot Rosenborg og Molde i 2008, rykket klubben opp til 1. divisjon i 2012 under trener Geir Bakke etter syv år i 2. divisjon.

### 2013–
KBK spilte sin første sesong i 1. divisjon i 2013 og endte på niendeplass. Etter sesongen ble Christian Michelsen ansatt som hovedtrener. I 2023 tok klubben fjerdeplass i OBOS-ligaen og rykket opp til Eliteserien 2024 gjennom kvalifiseringsspill mot Vålerenga.

### Sesonger

### Divisjonsutvikling

## Spillerstall
Oppdatert 17 juni 2025.

### Utlånte spillere

## Hjemmebane
Kristiansund BK har hatt flere hjemmebaner siden starten, men spiller siden 2014 på Nordmøre stadion på Kirklandet, etter tidligere perioder på Atlanten, Omsundet kunstgressbane og Idrettsplassen.

## Se også
* *[[Kristiansund Fotballklubb]]*
* *[[Clausenengen Fotballklubb]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Uglan  &ndash; Supporterklubb
* Kristiansund Stadion - Nordic Stadiums
Arnold Geulincx

**Arnold Geulincx** (født 31. januar 1624, død november 1669), også kjent under pseudonymet **Philaretus**, var en flamsk filosof og logiker. 

Han var professor ved universitetet i Louvain i tolv år, og senere ved universitetet i Leiden. Geulincx skrev alle sine verker på latin. Begge hans hovedverker, *Ethica* og *Metaphysica*, ble publisert først posthumt. 

## Referanser
Alfred Tarski

**Alfred Tarski** (født 14. januar 1901 (1902 ifølge enkelte kilder) i Warszawa, død 26. oktober 1983 i Berkeley, California) var en polsk logiker og matematiker.

Tarski er av mange regnet som en av de fire største logikerne i den europeiske kulturkrets sammen med Aristoteles, Gottlob Frege og Kurt Gödel.

Han emigrerte til USA i 1939 på et av de siste skipene som forlot landet før den tyske invasjonen. Fra 1942 var han ansatt ved Berkeley-universitetet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
São Borja

**São Borja** er en by og kommune i delstaten Rio Grande do Sul i sørregionen av Brasil. Byen ligger vest i delstaten, på grensen til Argentina. Byen ble grunnlagt 10. oktober 1682 og hadde i 2003 en befolkning på om lag 66&nbsp;000. São Borja er fødebyen til Brasils tidligere president Getulio Vargas.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Preben Munthe

**Preben Hempel Munthe** (1922–2013) var en norsk professor.

Munthe ble cand.oecon fra Universitetet i Oslo i 1946 og dr.oecon fra Norges Handelshøyskole i 1961. Han ble dosent ved NHH i 1956 og professor i distribusjonsøkonomi ved Økonomisk institutt ved Universitetet i Oslo i 1961. Munthe var riksmeklingsmann (bistilling) fra 1965 til 1974.

Munthe var formann i Studentersamfunnet i Bergen 1948-49.  Han hadde en rekke styreverv innen det offentlige liv og næringslivet. Blant annet var han styreformann i Norsk Hydro (1974–77), Freia (1978–90) og Aschehoug (1979–92) og styremedlem i IBM, Bergen Bank og Nora Industrier.

Munthe ble i 1971 utnevnt til kommandør av St. Olavs Orden.

## Delvis bibliografi
* *Markedsøkonomi*, 1972; 4. utgave, 1986, ISBN 82-00-18178-2
* *Sirkulasjon, inntekt og økonomisk vekst*, 1976; 4. utgave, 1988, ISBN 82-00-02528-4
* *Penger, kreditt og valuta*, 1978; 2. utgave, 1980, ISBN 82-00-02450-4
* *Produksjon og velferd : innføring i sosialøkonomi*, 1985; 2. utgave, 1994, ISBN 82-13-00057-9
* *Befolkningslære*, 1990; ISBN 82-00-02764-3
* *Norske økonomer: Sveip og portretter*, 1992, ISBN 82-00-21616-0
* *Populister og originale økonomer*, 1999, ISBN 82-518-3842-8
* *Christen Smith: Botaniker og økonom*, 2004, ISBN 8203229654, ISBN 9788203229657

## Referanser
Anaximenes

**Anaximenes ** (på gresk: &#902;&#957;&#945;&#958;&#953;&#956;&#941;&#957;&#951;&#962;) fra Milet (født ca. 585 f.Kr., død ca. 525 f.Kr.) 
var en gresk filosof fra siste halvdel av 500-tallet før vår tidsregning. Han var trolig en yngre samtidig av Anaximander, som han skal ha vært elev eller venn av.

Anaximenes mente at luft, med alle sine bestanddeler, dens tilstedeværelse overalt, dens uklare sammenheng blant folk flest med liv og død, er kilden til alt som finnes. Alt er luft i forskjellige grader av tetthet, og under påvirkning av varme og kulde, som gjør lufta volum henholdsvis større og mindre, gir den opphav til eksistensens forskjellige faser. Prosessen er gradvis og finner sted i to retninger, alt etter som varme eller kulde dominerer. På denne måten ble jorda formet, som en bred plate som flyter på den allestedsnærværende lufta; og på lignende måter ble sola og stjernene til. Den flammen disse brenner med kommer av hastigheten de beveger seg med.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Internet Encyclopedia of Philosophy — Anaximenes (engelsk)
* Encyclopædia Britannica - Anaximedes (engelsk)
Bjørn Hansen (1938−)

**Bjørn Hansen** (født 1938) er en norsk journalist og programleder som var ansatt i NRK i 30 år. Han befattet seg hovedsakelig med utenrikspolitikk og spesielt med amerikansk politikk. I begynnelsen av 1990-årene var han NRKs korrespondent i Washington D.C. Han var tidligere ansatt i Arbeiderbladet i 15 år. 

## Biografi
Bjørn Hansen er født i Tromsø. Han tok journalistutdannelse ved Journalistakademiet (1959) og har i tillegg studier i politisk filosofi og statsvitenskap ved Universitetet i Oslo i 1963-1965. 

Hansen startet sin journalistiske karriere i Nordlys hvor han var fra 1957 til 1960 og igjen fra 1961 til 1963. Etter en kort periode i Halden Arbeiderblad (1960–1961) begynte han i 1963 i Arbeiderbladet (nåværende Dagsavisen) hvor han arbeidet som stortingsmedarbeider, politisk medarbeider og som avisens London-korrespondent.

I 1978 begynte han NRK hvor han var han nyhetsanker i *[[Dagsrevyen]]*. Han ble redaksjonssjef samme sted i 1988 og NRKs korrespondent i Washington D.C., USA fra 1991 til 1995. Fra 1995 arbeidet han med utenriksstoff i NRK i Oslo. I 2002 startet han utenriksmagasinet *[[Urix]]* og var programleder der frem til 2007. Hansen har også laget en rekke reportasjer for CNN. 

Hansen pensjonerte seg i 2008. En uke tidligere hadde han utført sitt siste oppdrag for NRK, da han natten mellom 4. og 5. november dekket presidentvalget i USA. Da det ble klart at Barack Obama ville vinne, uttalte han: «Dette har vært den mest eventyrlige valgnatt noensinne. Dette er et veiskille både for USA og det internasjonale samfunn».

På slutten av karrieren uttrykte han en viss bekymring for det han anså som kommersialiseringen innen journalistikken og mente at problemet var at det ble gjort underholdning av de fleste temaer.

Hansen har også bidratt til flere bøker om utenrikspolitiske emner og skrev selv *USA i flammer*, som ble utgitt i 1992.

Han ble tildelt årets hederspris under Gullruten 2009.

## Privatliv
Bjørn Hansen ble gift for andre gang med Henriette Jorem. Han har et barn fra første ekteskap og to fra det andre.

Han er bror til Tore Hansen (1942-2026).

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Philipsbygget

**Philipsbygget** var et 15 etasjer høyt kontorbygg på Majorstuen i Oslo (Sørkedalsveien 6). Bygget ble oppført i 1958 etter tegninger av Frithjof Stoud Platou og revet ved sprengning 30. april 2000.

Bygget var et av de første husene i Norge bygget med «*curtain wall*» fasadesystem og tidlig ble huset plaget av vannlekkasje gjennom den ikke tette fasaden.

Dette var det første bygget i Norge som ble revet ved sprengning (*Blow Down*). Jobben ble utført av det britiske selskapet Controlled Demolition Group, som er spesialister på slike rivninger. Rivningen var veldig vellykket. Det var kun to vindusruter i Statoil-bygget, få meter unna, som sprakk.

Etter sprengningen ble det oppført et nytt høyhus på tomten, det 18 etasjer høye KPMG-huset.

## Bildeserie fra sprengningen

Fil:Philips Blow Down 01.jpg|Alarmen hyler, rivningen starter
Fil:Philips Blow Down 02.jpg|På vei ned
Fil:Philips Blow Down 03.jpg|Nesten borte i støvet


Fil:Philips Blow Down 04.jpg|Kun støv å se...
Fil:Philips Blow Down Cleanup Starts.jpg|Bygget er revet og ryddejobben starter
Sprengstoff

**Sprengstoff** er et kjemisk stoff (eller blanding av flere stoffer) der ekstremt høye forbrenningshastigheter utnyttes til sprengninger.

Noen sprengstoffer er følsomme overfor slag, f.eks. glyserolnitrat (nitroglyserin), mens andre først eksploderer når de blir utsatt for en mindre eksplosjon fra en tennsnor eller detonator. 

Alminnelig krutt betegnes normalt ikke som sprengstoff, da det skal fordemmes, det vil si sperres inne i et hardt skall før det kan frembringe en kraftig eksplosjon.

## Ulike typer sprengstoff
Eksempler på sprengstoffer:
* Korditt
* Dynamitt
* Gelignit
* Glyserolnitrat (nitroglyserin)
* Heksogen (RDX)
* Nitrogentrijodid
* Plastisk sprengstoff
* Slurry
* Trotyl (TNT, TriNitroToluen)
* Ureanitrat

## Anvendelsesområder
Sprengstoff kan blant annet anvendes innen følgende områder:
* Pukkverk
* Tunneldriving
* Gruvedrift
* Fjellsprengning ved tomtearbeider
* Nedrivning
* Bomber og missiler
* Granater
* Landminer

## Brisans

### Definisjon
At et sprengstoff er mer eller mindre «brisant» betegner i hvilken hastighet stoffet utvikler gass, det vil si hvor raskt det detonerer. Brisant sprengstoff er for eksempel TNT. Brisant sprengstoff er ikke brukbart i skytevåpen, på grunn av den svært hurtige detonasjonen, men brukes som sprengstoff i for eksempel granater og miner.

### Laveksplosiver
Et laveksplosiv er et sprengstoff med lav *brisans*. Eksplosjonen beveger seg langsommere gjennom stoffet enn lydens hastighet. Det mest kjente laveksplosivet er uten tvil svartkrutt, men også korditt er et laveksplosiv. Et slikt stoff vil ikke være avhengig av å bli omgitt av en hylse for å eksplodere heller enn å brenne, men vil ikke produsere en sjokkbølge slik høyeksplosiver vil så lenge det ligger åpent.

### Høyeksplosiver
Høyeksplosiver er en type sprengstoff der sjokkfronten beveger seg gjennom sprengstoffet raskere enn lydens hastighet – altså supersonisk hastighet.  Høyeksplosiver detonerer med en hastighet på alt mellom tre til ni km/s. Høyeksplosiver brukes ofte innen gruvearbeid, demolering, og for militære formål.

## Se også
* Eksplosjon
* Deflagrasjon

## Referanser