open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1954

**Norgesmesterskapet i fotball for menn 1954** ble vunnet av Skeid etter finaleseier 3&ndash;0 over Fredrikstad den 24. oktober. Målscorere for Skeid var Harald Hennum, som scoret i det 53. minutt; Hans Nordahl, som scoret i det 71. minutt og Bernhard Johansen, som scoret i det 86. minutt.

34&nbsp;794 tilskuere overvar kampen som ble spilt på Ullevaal Stadion i Oslo. Dommer var Finn Å. Bråthen, Lillestrøm. Dette var andre gang Skeid vant et norgesmesterskap.

**Skeids vinnerlag:** Øivind Johannessen, Arne Winther, Knut Gudem, Jan Gulbrandsen, Leif Belgen, Finn Gundersen, Arvid Halvorsen, Hans Nordahl, Harald Hennum, Bernhard Johansen og Sverre Olsen.

**Fredrikstads lag:** Per Mosgaard, Kjell Jacobsen, Åge Spydevold, Reidar Kristiansen, Erik Holmberg, Leif Pedersen, Tore Nilsen, Arne Pedersen, Odd Aas, Henry Johannessen og Willy Olsen.  

## 1. runde

## 2. runde

## 3. runde

## 4. runde

## Kvartfinaler

* ***' &ndash;  4-3
* ***' &ndash;  2-1
* ***' &ndash;  1-0
*  &ndash; ***' 0-1

## Semifinaler

* ***' &ndash;  3-0
*  &ndash; ***' 2-2, 2-3

## Finale

* **** &ndash;  3-0

## Kilder

* www.rsssf.no
* Aftenposten
* Einar Munthe-Kaas (red). *Sportsrevy 1954*. Norsk faglitteratur. ISSN 0804-0907.
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1955

**Norgesmesterskapet i fotball for menn 1955** ble vunnet av Skeid etter finaleseier 5&ndash;0 over Lillestrøm den 23. oktober. Målscorere for Skeid var Harald Hennum, som scoret i det 1. og i det 14. minutt, og Jack Farem, som scoret i det 49., 76. og i det 84. minutt.

33&nbsp;825 tilskuere overvar kampen som ble spilt på Ullevaal Stadion i Oslo. Dommer var Henry Klausen, Sarpsborg. Dette var tredje gang Skeid vant et norgesmesterskap.

**Skeids vinnerlag:** Øivind Johannessen, Arne Winther, Knut Gudem, Jan Gulbrandsen, Leif Belgen, Finn Gundersen, Jan Erik Wold, Hans Nordahl, Harald Hennum, Bernhard Johansen og Jack Farem.

**Lillestrøms lag:** Anders Binde, Hans Hansen, Kjell Waaler, Rolf Wahl, Ivar Christiansen, Svein Bergersen, Odd Karlsen, Ivar Hansen, Sverre Borgersen, Gunnar Arnesen og Per Sæther.

## Rekord
*Larvik Turn satt dette året norgesrekord i største seier når de slo Langesund 19-0 i 2. runde.

## 1. runde

## 2. runde

## 3. runde

## 4. runde

## Kvartfinaler

* ***' &ndash;  4-1
*  &ndash; ***' 1-2
* ***' &ndash;  1-0
* ***' &ndash;  2-1

## Semifinaler

*  &ndash; ***' 0-1
*  &ndash; ***' 1-2

## Finale

* **** &ndash;  5-0

## Kilder

* www.rsssf.no
* Aftenposten
* Einar Munthe-Kaas (red). *Sportsrevy 1955*. Norsk faglitteratur. ISSN 0804-0907.
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1956

**Norgesmesterskapet i fotball for menn 1956** ble vunnet av Skeid etter finaleseier 2&ndash;1 over Larvik Turn den 21. oktober. Målscorere for Skeid var Harald Hennum, som scoret i det 21. minutt, og Finn Gundersen, som scoret i det 28. minutt. For Larvik Turn scoret Reidar Sundby i det 65. minutt.

33&nbsp;444 tilskuere overvar kampen som ble spilt på Ullevaal Stadion i Oslo. Dommer var Gunnar Andersen, Ulefoss. Dette var fjerde gang Skeid vant et norgesmesterskap.
 
**Skeids vinnerlag:** Øivind Johannessen, Arne Winther, Knut Gudem, Jan Gulbrandsen, Leif Belgen, Jack Farem, Jan Erik Wold, Hans Nordahl, Harald Hennum, Finn Gundersen og Bernhard Johansen.

**Larvik Turns lag:** Thor Kristiansen, Markus Borgersen, Harry Boye Karlsen, Einar Danielsen, Asbjørn Hansen, Øivind Johansen, Erling Mathisen, Gunnar Thoresen, Reidar Sundby, Per Ljostveit og Finn Rismyhr.

## 1. runde

## 2. runde

## 3. runde

## 4. runde

## Kvartfinaler

*  &ndash; ***' 2-3
* ***' &ndash;  3-3, 2-2, 3-1
* ***' &ndash;  5-1
* ***' &ndash;  2-0

## Semifinaler

* ***' &ndash;  1-0
*  &ndash; ***' 1-1, 1-2

## Finale

* **** &ndash;  2-1

## Kilder
* www.rsssf.no
* Aftenposten
* Stavanger Aftenblad
Pietro Mennea

**Pietro Paolo Mennea** (1952–2013) var en italiensk friidrettsutøver. I 17 år innehadde han verdensrekorden på 200 meter.

Mennea begynte den internasjonale karrieren da han var med på Italias bronselag på 4x100 meter stafett under EM 1971 i Helsingfors. Under OL 1972 i München tok han bronsemedaljen på 200 meter.

To år senere vant han gull på 200 meter under EM i Roma. I tillegg tok han sølv på både 100 meter og på kortstafetten. Etter å ha vært skadet deler av sesongen 1976, bestemte han seg for ikke å delta i OL. Etter innstendige oppfordringer valgte han likevel å delta. Resultatet ble fjerdeplass på 200 meter og 4 x 100 m stafett. Under EM 1978 i Praha tok han gull på både 100 og 200 meter.

I 1979 deltok Mennea i studentverdensmesterskapet i Mexico by. Vinnertiden på 19,72 var ny verdensrekord. Denne rekorden ble stående i hele 17 år, inntil Michael Johnson forbedret den under OL 1996 i Atlanta. Verdensrekordinnehaveren var blant favorittene til OL 1980 i Moskva, spesielt på grunn av USAs boikott. I finalen på 200 meter slo Mennea skotten Allan Wells med tre hundredels sekunder, og ble olympisk mester.

Etter OL-gullet la Mennea opp for å bruke mer tid på studier. Han gjorde imidlertid snart comeback, og tok bronse under VM 1983 i Helsingfors. Under OL 1984 i Los Angeles var Mennea den første idrettsutøveren som hadde deltatt i fire finaler på rad på 200 meter. Han kom på sjuendeplass.

Etter å ha lagt opp en gang til gjorde han nok et comeback: Under OL 1988 i Seoul ble han slått ut i forsøkene på 200 meter. Fra 1999 til 2004 var Pietro Mennea representant i Europaparlamentet.

## OL-medaljer
*  1980  Moskva -  **Gull** i  friidrett, 200 meter menn  Italia
*  1972  München -  Bronse i  friidrett, 200 meter menn  Italia
*  1980  Moskva -  Bronse i  friidrett, 4 x 400 m stafett menn  Italia

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
John Flamsteed

**John Flamsteed** (født 19. august 1646 i Derby i England, død 31. desember 1719) var en engelsk astronom. 

Han ble utdannet ved Derby School og Jesus College i Cambridge. Etter studiene ble han ordinert som diakon og skulle til å bosette seg i Derbyshire da han ble invitert til å komme til London. Den 4. mars 1675 ble han av Karl II ved kongelig skriv utnevnt til «Kongens astronomiske observatør», den første Astronomer Royal, med en lønn på 100 pund i året. 

Han virket en tid i Tower of London med et provisorisk observatorium i White Tower. En udokumentert men ofte sitert historie forteller at han klaget på ravnene der til Karl II. Kongen skal ha bedt om at de ble jaget vekk, men fikk så høre legenden om at Tower, riket og monarkiet ville falle dersom ravnene forsvant fra Tower. Dette skal ha vært bakgrunnen til at han i juni 1675 fikk en bevilgning til å bygge et nytt observatorium. I august samme år la han grunnsteinen til Royal Greenwich Observatory. 

I februar 1676 ble han Fellow ved Royal Society, og i juli flyttet han til det nye observatoriet, hvor han bodde og virket til 1684. Det året ble han ordinert til prest og tok opp embetet som sogneprest i Burstow i Surrey. Han forble Astronomer Royal og sogneprest til sin død. 

## Arbeid
Flamsteed kalkulerte solformørkelsene i 1666 og 1668 nøyaktig. Han stod bak flere av de tidligste observasjonene av Uranus, som han trodde var en stjerne og katalogiserte som 34 Tauri. Den første gangen dette skjedde var i desember 1690, og dette er den første dokumenterte observasjonen av planeten. 

16. august 1680 katalogiserte han en stjerne, 3 Cassiopeiae, som senere astronomer ikke kunne bekrefte. Tre århundre senere foreslo den amerikanske astronomen William Ashworth at det Flamsteed kan ha sett var den siste supernovaen i galaksens historie, kjent som 3C 461 i *[[Third Cambridge Catalogue of Radio Sources]]* og oftest kalt Cassiopeia A av astronomer. Posisjonen til 3 Cassiopeiae stemmer ikke helt med Cassiopeia A, og ekspansjonsbølgen i forbindelse med eksplosjonen bør ha vært synlig i 1667, og ikke 1680. Derfor mener noen historikere at det ikke var supernovaen han så, men at det i stedet dreier seg om en annen stjerne som han plasserte feil.
 
Flamsteed er kjent for sine konflikter med Isaac Newton, som var president for Royal Society. Han nektet å publisere arbeider som hadde blitt bestilt av kongen, og i 1712 skar Newton og Edmond Halley gjennom ved å publisere en foreløpig versjon av Flamsteeds *Historia Coelestis Britannica* uten å kreditere forfatteren. Noen år senere klarte Flamsteed å få kjøpt mange eksemplarer av boken og brente dem offentlig utenfor Royal Observatory. 

I 1725 fikk enken hans utgitt den endelige versjonen av *Historia Coelestis Britannica*, med en katalog over 2935 stjerner som var kartlagt mye mer nøyaktig enn i noe tidligere verk. De numeriske stjernenavnene i boken blir fortsatt brukt, og er kjent som Flamsteed-betegnelser. 

## Referanser
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1968

**Norgesmesterskapet i fotball for menn 1968** ble vunnet av Lyn etter seier over Mjøndalen med 3&ndash;0 den 27. oktober. Målene for Lyn kom ved Ola Dybwad Olsen som scoret i det 39. minutt, Jan Berg som scoret i det 81. minutt og Harald Berg som scoret i det 89. minutt.21&nbsp;101 tilskuere overvar kampen som ble spilt på Ullevaal Stadion i Oslo. Dommer var Henry Øberg. Dette var åttende gangen Lyn vant et Norgesmesterskap.

**Lyns vinnerlag:** Svein Bjørn Olsen, Jan Rodvang, Helge Østvold, Andreas Morisbak, Knut Kolle, Knut Berg, Karl Johan Johannessen, Jan Berg, Harald Berg, Ola Dybwad Olsen, Jon Palmer Austnes, Alf H. Braathen, Trygve Christophersen og Sveinung Aarnseth.

## 1. runde

## 2. runde

## 3. runde

## 4. runde

## Kvartfinaler
*  – ***' 1-4
* ***' –  4-3
* ***' –  4-2
*  – ***' 1-2

## Semifinaler
* ***' –  4-1
* ***' –  2-1

## Finale

## Kilder
* www.rsssf.no
* Einar Munthe-Kaas (red.) *Sportsboken 1968*, Norsk Kunstforlag.
Kystmuseet i Sør-Trøndelag

**Kystmuseet i Sør-Trøndelag** er en del av Museene i Sør-Trøndelag og ligger i Fillan på Hitra. Museets arbeidsområder er nyere tids kystkultur og samtidsdokumentasjon. I tillegg har museet et nasjonalt ansvar for å sikre kunnskapen om hvordan den moderne havbruksnæringen vokste frem i Norge. Kystmuseet har inngått faste avtaler om lokalsamfunnsoppgaver med henholdsvis Hitra, Frøya og Snillfjord kommuner. Museet har slagordet *Vi forteller historien* og har en bevisst satsing på bruk av teater som formidlingsform. Hitra turistkontor drives sammen med museets museumsbutikk. 

## Historie
Museet ble opprinnelig etablert som *Hitra bygdesamling* 19. mars 1981. Året etter fikk museet sine første lokaler i det da nybygde Hitra videregående skole, og åpnet snart sin første utstilling «Sei på kvar ein grunn, skrei på kvart eit med». I museumsplanene for Sør-Trøndelag 1985-1989 ble Hitra bygdesamling utnevnt til regionmuseum for Sørfosen museumsregion, og i 1991 ble en ny museumsordning innført i Sør-Trøndelag der *Hitra bygdesamling* ble utnevnt til fylkesmuseum med spesielt ansvar for kystkultur. Den 19. oktober 1994 ble *Hitra bygdesamling* etablert som privat stiftelse med navnet *Sørfosen Museum*.

I 1995 ble bygningen til det tidligere Hitra meieri kjøpt og museet flyttet inn i de nye lokalene samme år. Samme år ble det inngått en leieavtale med Opplysningsvesenets fond om leie av Dolm prestegård på Dolmøya på Hitra. Museet leier bygningene og deler av området rundt prestegården, og driver skjøtsel av leieområdet.

I 1999 ble navnet endret til *Stiftelsen Kystmuseet i Sør-Trøndelag*. I 2001 fikk museet kjøpe Hitra meieri av kommunen for en symbolsk sum. 1. januar 2009 ble museet en del av Museene i Sør-Trøndelag.                             Meierisalen er en flerbrukssal på museet som brukes av museet selv og eksterne aktører.

## Utstillinger
Kystmuseet har to faste utstillinger: Russerforliset(2016) og Folket i Flatvika (2001). "Russerforliset" forteller historien om den russiske pinken "Jedinorog" som forliste ved Sæbuodden, Kvenvær i 1760. *Folket i Flatvika* er en utstilling som gir innblikk i livet på en kystgård på Hitra i 1920.

Kystmuseet har også en avdeling på Sandstad. I bygget til Hitra hurtigbåtterminal kan du besøke "Ægirutstillinga" og dette er også avgangssted for visningsturer der du kan bli med ut på sjøen for å besøke et moderne oppdrettsanlegg.

### Tidligere utstillinger
* «Sei på kvar ein grunn, skrei på kvart eit med» (1981).
* «Vi og verden» (1997).

## Eksterne lenker
* Kystmuseet i Sør-Trøndelag
Jegudiel

**Jegudiel** (hebraisk **** *Yehudiel* "laudation av Gud") er en av de syv erkeenglene i ortodoks tradisjon.  Engelen er også kjent fra katolsk liturgi og hagiografi, og har en egen minnedag.

I kunsten en blir han ofte avbildet med en krone i hånden og en tretunget pisk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Katolsk.no
* The World of The Angels Transfiguration of Our Lord Russian Orthodox Church
Barakiel

**Barachiel** (hebraisk **** «Guds velsignelse») er en av de syv erkeengelene i ortodoks tradisjon. Engelen er også kjent fra katolsk liturgi og hagiografi, og har en egen minnedag.

Han er ofte fremstilt med en hvit rose over brystet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Katolsk.no
* The heavenly host and our modern life 
* The rational heavenly powers
* Angel Names
Sosiometri

**Sosiometri** er en kvantitativ metode for å måle sosiale relasjoner. Metoden ble utviklet av psykoterapeut Jacob L. Moreno i sine studier på relasjoner mellom sosiale strukturer og psykologisk velvære. 

Begrepet *sosiometri* relateres til Latin etymologi, *socius* som betyr fellesskap, og *metrum* som betyr måle.  Jacob Moreno definerte sosiometri som 

«innsikten i dannelsen og organiseringen av grupper og posisjonen til individene innenfor.»


Han legger til:

«vitenskapen om gruppeorganisering – det angriper problemet ikke fra utsiden av gruppen, gruppeskallet, men fra den indre struktur. Sosiometriske undersøkelser avdekker de skjulte strukturer som gir en gruppe sin form: alliansene, subgruppene, de skjulte antagelser, de forbudte agendaer, de ideologiske overenskomster, ‘stjernene’ i showet».


Han utviklet sosiometri innen de nye vitenskapene, men dets egentlige formål er transcendens og ikke vitenskap. Ved å gjøre valg basert på kriterier, åpent og energisk, håpet Moreno at individene ville være mer spontane, og at organisasjons- og gruppestrukturer ville bli levende og tydelige.
 
En av Morenos innovasjoner i sosiometri var utviklingen av **[[sosiogram]]met**, en systematisk metode for grafisk representasjon av enkeltindivider som punkter/noder og relasjonene mellom dem som linjer/buer. Moreno, som skrev utførlig om sin tenkning, anvendelse og resultat, etablerte også et tidsskrift med titelen *Sosiometri.*

Erfaring i psykodrama-metoder og integrering av tenkning, følelse og handlingsaspekter av atferd, sosiometrikere praktiserer innenfor fagfeltene psykologi, behandling, eksekutive lederskap, samfunns- og organisasjonsutvikling.

## Se også
*Jacob L. Moreno
*psykodrama

## Eksterne lenker
* Sociometry.net '''International Sociometry Training Network''' (Ann E. Hale)
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1958

**Norgesmesterskapet i fotball for menn 1958** ble vunnet av Skeid etter finaleseier 1&ndash;0 over Lillestrøm 19. oktober. Målscorer for Skeid var Per Tidemann, som scoret i det 61. minutt. 32&nbsp;579 tilskuere overvar kampen som ble spilt på Ullevaal Stadion i Oslo. Dommer var Birger Nilsen, Grüner. Dette var femte gang Skeid vant et norgesmesterskap.
 
**Skeids vinnerlag:** Øyvind Johannessen, Arne Winther, Finn Tøraasen, Jan Gulbrandsen, Leif Belgen, Knut Andersen, Jan Erik Wold, Hans Nordahl, Harald Hennum, Per Tidemann og Sverre Dreier.

**Lillestrøms lag:** Jan Samstad, Hans Hansen, Trond Willadsen, Rolf Wahl, Ivar Christiansen, Svein Bergersen, Ivar Hansen, Hans Nylund, Oddvar Richardsen, Gunnar Arnesen og Per Sæther.

## 1. runde

## 2. runde

## 3. runde

## 4. runde

## Kvartfinaler

*  &ndash; ***' 3-5
*  &ndash; ***' 1-1, 1-5
* ***' &ndash;  2-1
*  &ndash; ***' 2-3 e.e.o.

## Semifinaler

* ***' &ndash;  1-0
* ***' &ndash;  3-2

## Finale

* **** &ndash;  1-0

## Kilder

* www.rsssf.no
* Aftenposten
* Einar Munthe-Kaas (red). *Sportsrevy 1958*. Norsk faglitteratur. ISSN 0804-0907.
Barbier de Meynard

**Charles Adrien Casimir Barbier de Meynard** (født 6. februar 1826 under en båtreise fra Konstantinopel til Marseille, død 31. mars 1908 i Paris) var en fransk historiker og orientalist. 

Hans studier fokuserte på islams og kalifatets tidlige historie. Blant hans andre verk kompletterte han Julius von Mohls oversettelse av Ferdowsis *[[Shahnama]]*, som fikk tittelen *Livre des Rois* på fransk. Dette var den første europeiske oversettelsen av dette sentrale verket som ble tilgjengelig for et bredere publikum.

De Meynard oversatte flere verk av al-Masudi, ibn Khordadbeh og historikere i kalifat-tiden. Han studerte zoroastrismens historie, utga *Dictionnaire Géographique de la Perse*, og skrev om den (den gang) spirende troen bahai.

## Verker i utvalg
* Dictionnaire géographique, historique et littéraire de la Perse et des contrées adjacentes / Charles Adrien Casimir Barbier de Meynard. Paris 1861 / Frankfurt am Main : Institute for the History of Arabic-Islamic Science at the Johann Wolfgang Goethe Univ., 1994 (Band I: Ābaǧ - Sirkān; Band II: Sark - Yahūdīya)
* Les Prairies d'Or / Abu-'l-Ḥasan ʿAlī Ibn-al-Ḥusain al- Masʿūdī. 9 Vols. Paris: Imprimerie Impériale, 1861-1877 (Texte et traduction par Barbier de Meynard et Pavet de Courteille) http://opac.sub.uni-goettingen.de/DB=1/SET=5/TTL=11/SHW?FRST=19
* "Le livre des routes et des provinces, par Ibn-Khordadbeh" [Text in Arabisch, Einführung in Französisch], i: *Journal asiatique*, ou recueil de mémoires, d'extraits et de notices relatifs à l'histoire, à la philosophie, aux langues et à la littérature des peuples orientaux. Sixième série. Tome V. No 17 Duprat, Paris 1865
* Kitāb Aṭwāq aḏ-ḏahab fī mawāʿiẓ wa-'l-ẖaṭab : allocutions morales / az- Zama_hšarī. - Paris: Imprimerie nationale, 1876
* La poésie en Perse. Leçon d'ouverture faite au Collège de France, le 4 décembre 1876. Paris, Ernest Leroux, 1877 (Bibliothèque orientale elzevirienne, XII)
* Dictionnaire turc-français : supplément aux dictionnaires publiés jusqu'à ce jour / Charles Adrien Casimir Barbier de Meynard. Paris : Leroux, 1881-1886, "Publications de l'École des langues orientales vivantes; 2ème série, 5" (Réimpression par Philo Press, 1971)
** Les mots d'origine turque
** Les mots arabes et persanes employés en Osmanli avec leur signification particulière
** Un grand nombre de proverbes et de locutions populaires
** Un vocabulaire géographique de l'Empire Ottoman. Second volume
* Trois comédies. Traduites du dialecte turc azeri en persan. Et publies d'après L'édition de Teheran ... par C. Barbier De Meynard et S. Guyard / Fat.h-ʿAlī Ā_hundzāda. - Paris: L'Impr. nationale, 1886

## Referanser
Selafiel

**Selafiel** eller **Sealtiel** (arameisk ***' '''' «[[Gud]]s bønn», [[hebraisk]] ***' **) er en av de syv erkeenglene i den ortodokse tradisjonen. Han er nevnt i Esdras andre bok. Engelen er også kjent fra katolsk liturgi og hagiografi, og har en egen minnedag.

I kunsten er han ofte avbildet men nedslåtte øyne og armene krysset over brystet mens han ber. Bønn er hans spesialområde, og ortodokse kristne vil be ham om hjelp om de er søvnløse eller kalde. I katolsk tradisjon blir han avbildet med to fisker som henger i et knippe.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Katolsk.no
* The World of The Angels
Friidrett under Sommer-OL 1924

**Friidrett under Sommer-OL 1924** ble arrangert fra 6. til 13. juli 1924 på Stade Olympique de Colombes i Paris. 

Friidrett var med for sjuende gang på det olympiske programmet Sommer-OL 1924 i Paris. 659 utøvere fra 40 nasjoner, alle menn, konkurrerte om 27 olympiske titler.

## Medaljefordeling

## Resultater
### 100 meter

### [[Friidrett under Sommer-OL 1924 – 200 meter menn|200 meter]]

### 400 meter

### 800 meter

### 1500 meter

### 5000 meter

### 10 000 meter

### Maraton

### 110 meter hekk

### 400 meter hekk

### 3000 meter hinder

### 4 x 100 meter stafett

### 4 x 400 meter stafett

### 3000 meter lagkonkurranse

### Terrengløp individuelt (10,65 kilometer)

### Terrengløp lag (10,65 kilometer)

### 10 kilometer kappgang

### [[Friidrett under Sommer-OL 1924 – Høydehopp menn|Høydehopp]]

### [[Friidrett under Sommer-OL 1924 – Stavsprang menn|Stavsprang]]

### [[Friidrett under Sommer-OL 1924 – Lengdehopp menn|Lengdehopp]]

### [[Friidrett under Sommer-OL 1924 – Tresteg menn|Tresteg]]

### [[Friidrett under Sommer-OL 1924 – Kulestøt menn|Kulestøt]]

### [[Friidrett under Sommer-OL 1924 – Diskoskast menn|Diskoskast]]

### [[Friidrett under Sommer-OL 1924 – Sleggekast menn|Sleggekast]]

### [[Friidrett under Sommer-OL 1924 – Spydkast menn|Spydkast]]

### Femkamp

**Følgende grener inngikk i femkamp:[[lengdehopp]], [[spydkast]], [[200 meter]], [[diskos]] og [[1500 meter]].*

### Tikamp

## Eksterne lenker
* Athletics at the 1924 Summer Olympics hos olympedia.org
* Resultater og profilside  hos sports-reference.com
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1963

**Norgesmesterskapet i fotball for menn 1963** ble vunnet av Skeid etter at de vant over Fredrikstad med 2&ndash;1 den 27. oktober. Det måtte spilles ekstraomganger for å kåre en vinner. Målscorere for Skeid var Kai Sjøberg som scoret i det 50. minutt og Pål Sætrang i det 118. minutt. For Fredrikstad scoret Terje Høili i det 19. minutt.
31&nbsp;444 tilskuere overvar kampen som ble spilt på Ullevaal Stadion i Oslo.  Dommer var Kåre Furulund. Dette var sjette gangen Skeid vant et Norgesmesterskap.

**Skeids vinnerlag:** Kjell Kaspersen, Kjell Wangen, Finn Tøraasen, Frank Olafsen, Finn Thorsen, Erik Mejlo, Terje Gulbrandsen, Bjørn Elvenes, Kai Sjøberg, Pål Sætrang, Terje Kristoffersen. Jan «Jonas» Gulbrandsen, Finn Haglund og Jan Mathisen spilte ikke i finalen men ble Norgesmestere.

## 3. runde

## 4. runde

## Kvartfinaler
* ***' –  3-0
* ***' –  2-1 e.e.o.
*  – ***' 0-5
* ***' –  1-1, 0-0, 2-0

## Semifinaler
*  – ***' 2-3
*  – ***' 0-2

## Finale

## Kilder
* www.rsssf.no
* Aftenposten
Al-Masudi

**Abul Hasan Ali Ibn Husain Ibn Ali Al-Masu'di** (arabisk: أبو الحسن ، علي بن الحسين المسعودي), bedre kjent som bare **Al-Masudi** (født ca. 896, død i september 956) er en kjent arabisk geograf, forfatter og historiker som er kjent for sine reisefortellingar, historieverk og kartverk.

Han ble født og vokste opp i Bagdad, og reiste mesteparten av livet sitt gjennom Asia og Midtøsten. Al-Masudi skrev flere titalls bøker, bl.a. Muruj adh-dhahab som skulle være et historieverk over menneskeheten fram til hans egen tid. Han døde ca. år 956 i Egypt.

## Referanser


## Litteratur
*Ahmad A. M. Shboul, *Al-Mas'udi and His World*, Ithaca Press, London, 1979
*Mas'udi, *The Meadows of Gold, The Abbasids*, transl. Paul Lunde and Caroline Stone, Kegan Paul, London and New York, 1989
*Haywood. John A. Mas'udi, al-." Encyclopædia Britannica. 2006. Encyclopædia Britannica Online. 7 December 2006.
*"Masūdī, al-." Encyclopædia Britannica. Encyclopædia Britannica 2007 Ultimate Reference Suite. Chicago: Encyclopædia Britannica, 2006.
*Tolan, John; Veinstein, Gilles and Henry Laurens, *Europe and the Islamic World: A History* Princeton University Press. 2013. .

## Eksterne lenker
* malaspina.org utfyllende biografi.
* Al-Masudi's Map – nytegnet versjon av Al-Masudis verdenskart. Denne oppgir 957 som dødsår. Oppgir annet fullt navn.
* Civilizimi Islam – Oversikt over viktige personer innen den arabiske kulturen. Denne oppgir 957 som dødsår. Oppgir også annet fullt namn.
Knarrlagsund

**Knarrlagsund** eller **Knarrlaget** er en tettbebyggelse i Hitra kommune i Trøndelag. Stedet ligger sør på Ulvøya, og har bruforbindelse over Knarrlagsundet sørover til Fjellværøya.

På Ulvøya ligger verdens største lakseslakteri målt etter slaktevolum, eid av Marine Harvest.

## Referanser
Ansnes

**Ansnes** er et sted nordøst på Hitra på Trøndelagskysten. Ansnes har en lang historie som handels- og losjisted ved Fillfjorden. Det er veiforbindelse til Fillan og til Fjellværøya via Fjellværøyforbindelsen. Ansnes grunnkrets har rundt 300 innbyggere (2024).

## Historie
Ansnes gård er første gang nevnt i skriftlige kilder fra 1400-tallet, da som kirkegods under erkebiskopen i Nidaros. Ansnes var en vanlig leilendingsgård til sorenskriver Anders Nilsen Riiber bosatte seg her på 1600-tallet. Riibers etterkommere, og senere familiene Rosing Bull og Parelius, drev jektefart og handel med fisk og trelast på Ansnes. Da Christopher Parelius døde i 1821, var boet konkurs.

Fiskehandleren Sivert Fjeldvær slo seg opp på Ansnes i 1905. Det ble begynnelsen på sjømatbedriften Hitramat, som har spesialisert seg på skalldyrprodukter. Fjeldværs svigersønn Hjalmar Grøntvedt drev fiskebåt- og fraktrederi fra Ansnes. Hans sønner Sivert og Ole var blant pionérene innen oppdrett av regnbueørret og laks. Ansnes var tidlig et tyngdepunkt for fiskeopprettsnæringen på Hitra.

Grøntvedt-familiens bolig fra 1951 ble ombygd og åpnet som pensjonat i 1961. Hitra herregård på Ansnes var lenge kommunens eneste overnattingssted. Pensjonatet ble solgt av ut familien i 1999 og renovert i 2001.

Ansnes brygger med sjømatrestaurant, bryggeri og overnatting åpnet i 2014.

Det første leddet i Ansnes-navnet kan være mannsnavnet Arn.

## Referanser


## Litteratur
*
Jacob L. Moreno

**Jacob Levy Moreno** (født 18. mai 1889 i București, Romania, død 14. mai 1974 i New York, USA) var en rumenskfødt østerriksk-amerikansk psykiater, samfunnsviter og pedagog. 

Faren Moreno Nissim Levy var en sefardisk handelsmann fra Plevna i Det ottomanske rike. Familien flyttet til Wien i 1895. Moreno vokste opp der på en tid med intellektuell kreativitet og politiske omveltninger. Han grunnla psykodrama, sosiometri og var pioner for gruppeterapi; han studerte medisin, matematikk og filosofi ved Universität Wien og avla medisineksamen i 1917. Han hadde forkastet Freuds teorier som medisinstudent, og ble interessert i potensialet for gruppesettinger for terapeutisk praksis.

## Referanser
Forsamlingen av erkeengler

**Forsamlingen av erkeengler** er en ikonografisk type som trolig oppstod etter ikonoklasmen. Englene ærer et bilde av Kristus, og det blir oppfattet som den ortodokse triumf. Englene har bysantinske drakter som ligner dem fra det bysantinske hoffet, og blir oppfattet som en høytidelig forsamling. Englene er samlet rundt et rundt Kristusikon  som de holder mellom seg.

**De syv englene som står for Guds trone** er en variant av dette temaet.

De hellige verneengler har også en fremhevet plass i den katolske kirkes liturgiske kalender.

## Referanser


## Litteratur
*Hellemo, Geir; *Guds billedbok, virkelighetsforståelse i religiøse tekster og bilder*, Oslo 1999 ISBN 82-530-2034-1
*Nes, Solrunn; *Mysteriets formspråk*, Bergen 2000 ISBN 82-419-0266-2 s. 93

## Eksterne lenker
* De syv englene som står for Guds trone, Katolsk.no
* De hellige erkeengler Mikael, Gabriel og Rafael, Katolsk.no
* De hellige verneengler, Katolsk.no
Melandsjøen

**Melandsjøen** (eller **Melandsjø**) er en tettbebyggelse i Hitra kommune. Stedet var tidligere kommunesenter i tidligere Hitra kommune. Stedet er i dag mest kjent for Hopsjøbrygga på Hopsjø og de årlige Hopsjødagene, et forsøk på å gjenskape det tidligere handelsstedet.

Magrethes Minde er et lokalt utfartssted med servering.

På Melandsjøen ligger Hitras karakteristiske hovedkirke, Hitra kirke, som på folkemunnet går under navnet «kaffekverna» på grunn av sin uvanlige form.

## Referanser


## Litteratur
*
*
Ulvøya (Hitra)

**Ulvøya** er ei øy nordøst i Hitra kommune og er vel 6,4 km². Øya ligger nord for Fjellværøya og har forbindelse med denne via fylkesvei 364 og Knarrlagsundet bru.

I tettstedet Ulvan ligger verdens største lakseslakteri målt etter slaktevolum, eid av Marine Harvest.

## Referanser
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1965

**Norgesmesterskapet i fotball for menn 1965** ble vunnet av  etter at de vant 2&ndash;1 over  den 7. november. Dette var den 3. finalekampen etter at de to første endte uavgjort. Målscorere for Skeid i den 3. finalen var Terje Gulbrandsen og Pål Sætrang. For Frigg scoret Erik Schønfeldt.

8.990 tilskuere overvar kampen som ble spilt på Ullevaal Stadion i Oslo. Dommer var Sverre Eugen Olsen, Akademisk Ballklubb. Dette var syvende gangen Skeid vant et norgesmesterskap, og eneste gang to lag fra samme by har møttes i finalen.

## 1. runde

## 2. runde

## 3. runde

## 4. runde

## Kvartfinaler
*  – ***' 1-2
* ***' –  2-1
* ***' –  5-0
* ***' –  4-1

## Semifinaler
*  – ***' 1-3
* ***' –  1-1, 1-0

## Finale
* **** –  2-2, 1-1, 2-1

**Kampfakta 1. finalekamp 24. oktober. 2&ndash;2**. 
Målscorere for Skeid var Trygve Bornø, som scoret i det 60. minutt, og Kai Sjøberg som scoret i det 114. minutt. For Frigg scoret Tore Fjeldstad i det 14. minutt og Arne Bergersen i det 111. minutt. 18.821 tilskuere overvar kampen på Ullevaal. Dommer var Finn Bolstad, Skiold.
 
**Kampfakta 2. finalekamp 31. oktober. 1&ndash;1**. 
Målscorer for Skeid var Pål Sætrang, som scoret i det 75. minutt. For Frigg scoret Per Pettersen i det 25. minutt. 8.826 tilskuere overvar kampen på Ullevaal. Dommer var Rolf Hansen, Skiens Grane.

**Skeids vinnerlag:** Kjell Kaspersen, Ragnar Næss, Kjell Wangen, Jan «Jonas» Gulbrandsen, Frank Olafsen, Finn Thorsen, Erik Mejlo, Per Egil Bjørnsen, Terje Gulbrandsen, Trygve Bornø, Kai Sjøberg, Pål Sætrang, Terje Kristoffersen.

**Friggs lag:** Ebbe Gysler, Anders Svela, Tore Børrehaug, Jon Birch-Aune, Åge Solvang, Erik Hagen, Ole Erik Hansen, Tore Fjeldstad, Per Pettersen, Arne Bergersen og Erik Schønfeldt.  
 
## Kilder
* www.rsssf.no
* Aftenposten
Eurosentrisme

**Eurosentrisme** vil si å behandle Europa eller i videre forstand Vesten som sentrum for verdens begivenheter, eller for å bruke Europa og Vestens kultur og historie som tolkningsramme for andre verdensdeler.

Begrepet om eurosentrisme begynte å få sitt nåværende innhold sist i 1970-årene, da den fransk-egyptiske marxistiske økonomen Samir Amin brukte det for å beskrive sin avhengighetsteori om kapitalistisk utvikling.

Begrepet har fått særlig stor betydning for fagfeltet utviklingsstudier. Å bruke Europas utviklingshistorie som målestokk for andre lands utvikling, vil være en eurosentrisk betrakningsmåte.

Historiker Terje Tvedt skriver om sin metodebruk i *Verdenshistorie: med fortiden som speil* (2020):
«En globalhistorisk tilnærming må bryte ut av den provinsialismen som har gjort vestlige verdier og tradisjoner til historiens naturlige målestokk, og som plasserte Europa ikke bare i sentrum, men som forbildet alle søkte å bli lik. En slik form for eurosentrisme fører til at store deler av verdenshistorien blir holdt utenfor billedrammen, og gjør den i bunn og grunn uforståelig, slik også europeisk historie blir vanskelig å forstå ved å bli oppfattet både som målestokk og alle tings sentrum.»

## Referanser


## Se også
*orientalisme
Hjartdøla kraftverk

**Hjartdøla kraftverk** er et vannkraftverk ved Gvammen i Hjartdal kommune i Telemark.

Kraftverket ble satt i drift i 1958  og utnytter et fall på 555 meter mellom Breivatn og Hjartsjåvatnet.

Til Breivatn overføres det vann fra Skjesvatnet og Heiåi (via Bjordalen kraftverk), fra Kovvatnet og Vindsjåen (via Mydalen kraftverk), samt fra Bonsvatnet og øvre del av Gausdøla.

Bonsvatnet reguleres mellom 754 og 740 moh og Vindsjåen mellom  971 og 956 moh.

Det er installert to peltonturbiner på totalt 120 MW. Midlere årsproduksjon er på 484 GWh.

Eier er Skagerak Kraft.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Skagerak Kraft
Daktyloskopi

**Daktyloskopi** er en metode for å identifisere personer ved hjelp av fingeravtrykk. Også kalt «studiet av fingeravtrykk».

## Se også

* Biometri

## Referanser


## Eksterne lenker

*
Friidrett under Sommer-OL 1928

**Friidrett under Sommer-OL 1928** ble arrangert fra 29. juli til 5. august 1928 på Olympiastadion i Amsterdam. 

Friidrett var med for åttende gang på det olympiske programmet i Sommer-OL 1928 i Amsterdam. Dette var første gang kvinner deltok i friidrett. 706 utøvere fra 40 nasjoner, 611 menn og 95 kvinner, konkurrerte om 27 olympiske titler hvorav 22 for menn og fem for kvinner.

## Medaljefordeling

## Resultater
### Menn
#### 100 meter

#### 200 meter

#### 400 meter

#### 800 meter

#### 1500 meter

#### 5000 meter

#### 10 000 meter

#### Maraton

#### 110 meter hekk

#### 400 meter hekk

#### 3000 meter hinder

#### 4 x 100 meter stafett

#### 4 x 400 meter stafett

#### Høydehopp
*Referanse: 

#### Stavsprang

#### Lengdehopp

#### Tresteg

#### Kulestøt

#### Diskoskast

#### Sleggekast

#### Spydkast

#### Tikamp

### Kvinner
#### 100 meter

#### 800 meter

#### 4 x 100 meter stafett

#### Høydehopp

#### Diskoskast

## Referanser


## Eksterne lenker
* Athletics at the 1928 Summer Olympics hos olympedia.org
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1974

**Norgesmesterskapet i fotball for menn 1973** ble vunnet av Skeid etter at de vant over Viking  med  3&ndash;1 den  20. oktober. Målscorere for Skeid  var Bjørn Skjønsberg som scoret i det 40. minutt og Stein Thunberg som scoret i det 72. og  i det 89 minutt. For Viking scoret Hans Edgar Paulsen i det 50 minutt.
 tilskuere overvar kampen som ble spilt på Ullevaal Stadion i Oslo.   Dommer var Egil Bergstad. Dette var åttende gangen Skeid vant et Norgesmesterskap.

**Skeids vinnerlag:** Per Egil Nygård, Harald Gjedtjernet, Jan Birkelund, 
Per Chr. Olsen, Georg Hammer, Trygve Bornø, Frank Olafsen, Tor Egil Johansen,
Bjørn Skjønsberg, Stein Thunberg og Kai Arild Lund.

## 1. runde

## 2. runde

## 3. runde

## 4. runde

## Kvartfinaler
* ***' &ndash;  2-1 e.e.o.
* ***' &ndash;  2-1
*  &ndash; ***' 0-1
*  &ndash; ***' 1-2

## Semifinaler
* ***' &ndash;  3-1
* ***' &ndash;  5-0

## Finale
* **** &ndash;  3-1

## Kilder
* www.rsssf.no
* Einar Munthe-Kaas (red). *Sportsboken 1974*.
Muruj adh-dhahab

**Muruj adh-dhahab** (fullt navn: مروج الذهب ومعادن الجوهر , *Muruj adh-dhahab wa ma'adin al-jawahir*) i er et historieverk fra 947 av den arabiske geografen, historikeren og historikeren Al-Masudi (ca. 896 – 956).

Boken er en av de tidligste dokumentene som beskriver at muslimske oppdagelsesreisende fra Spania seilte til Atlanterhavet, og trolig så langt vest som Amerika. Khashkhash Ibn Saeed Ibn Aswad fra Córdoba i Spania skal ha krysset Atlanterhavet i 889 og returnert med flotte skatter. Dette var i så fall 5 århundrer før Columbus. 

## Referanser
Nesset (Frøya)

:*[[Nesset (andre betydninger)|Nesset]] kan også ha andre betydninger*

**Nesset** er et lite tettsted i Frøya i Trøndelag. Nesset ligger ca. 5 km nord for kommunesenteret Sistranda.  Befolkningstallet er på ca. 200 innbyggere. En person fra Nesset kalles ofte *nessaværing* eller *nessakonge*. På Nesset ligger butikk, pensjonat, Olaheia utsiktsplass, idrettsplass og Frøya Næringspark.

På midten av 1950-tallet og fram til 1990-tallet var Nesset viktig i Frøyas næringsliv på grunn av hjørnesteinsbedriften Frøya Fiskeindustri  . Bedriften startet 17. mars 1947, men lagt med 1. august 2003. Fabrikklokalene på Nesset ble kjøpt av Frøya Næringspark.

## Referanser
Bjordalen kraftverk

**Bjordalen kraftverk** er et vannkraftverk i Skiensvassdraget i Hjartdal kommune i Telemark fylke.

Kraftverket ble satt i drift i 1960  og utnytter fallet mellom Skjesvatnet og Breivatn. Det hentes også inn vann fra Heiåi lengre vest.

Installert effekt er 3 MW fra en francisturbin. Midlere årsproduksjon er på 8 GWh.

Eier er Skagerak Kraft, og kraftverket driftes i samdrift med Hjartdøla kraftverk

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Skagerak Kraft
Lauter

**Lauter** (kalt Wieslauter i den øvre leia) er en elv i Rheinland-Pfalz i Tyskland, og en av sideelvene til Rhinen fra venstre med en lengde på 55 km. Den har sitt utspring i Pfälzer Wald på vestsiden av det 611 meter høye fjellet Weißenberg. Sammen med elvene Speyerbach, Queich og Schwarzbach danner den nedbørfeltet i Pfälzer Wald. 

I de øvre områdene av elven kalles den *Wieslauter* for å skille den fra den andre elven som heter Lauter i Pfalz.
Mydalen kraftverk

**Mydalen kraftverk** er et vannkraftverk i Skiensvassdraget i Hjartdal kommune i Telemark fylke.

Kraftverket ble satt i drift i 1960 og utnytter fallet mellom Kovvatnet (875 moh.) og overføringstunnelen mellom Bonsvatnet og Breivatnet (749 moh.).

Kovvatnet reguleres mellom 875 og 859 moh.

Installert effekt er 7 MW fra en francisturbin. Midlere årsproduksjon er på 30 GWh.

Verket driftes i samdrift med Hjartdøla kraftverk. Eier er Skagerak Kraft.

Kraftverket ble rehabilitert i 2015, og fikk da ny turbin.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Skagerak Kraft
Tiltalepruting

**Tiltalepruting** (engelsk: *plea bargaining*) er en praksis i rettsvesenet som går ut på at den siktede pruter med påtalemyndigheten om mildere tiltale og/eller straffepåstand mot at man erklærer seg skyldig under rettssaken. Praksisen er spesielt utbredt i Amerikas forente stater, der langt de fleste straffesaker ender i tiltalepruting. I en rekke andre jurisdiksjoner er tiltalepruting forbudt ved lov.

## Norge
I norsk straffeprosess er det ikke regler om dette, men i de senere år har det skjedd at påtalemyndigheten har gitt løfter om mildere straffepåstand dersom tiltalte tilstår. Siden retten ikke er bundet av påtalemyndighetens straffepåstand, men kan gi strengere eller mildere straff, jf. straffeprosessloven §&nbsp;38, har det vært usikkert og omstridt om løfter fra påtalemyndigheten skal tillegges selvstendig vekt. Spørsmålet har vært oppe i Høyesterett to ganger og i storkammeravgjørelse fra 2009 (Rt. 2009 s. 1336) kom retten enstemmig til at dette ikke skulle ha selvstendig vekt ved straffeutmålingen.

Det følger imidlertid av straffeloven §&nbsp;59 annet ledd at det er en formildende omstendighet at tiltalte har tilstått det straffbare forhold han er tiltalt for – tilståelsesrabatt ved straffeutmålingen. Men at påtalemyndigheten har gitt løfter om hvor stor denne rabatten vil bli, er altså retten ikke bundet av.
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1977

**Norgesmesterskapet i fotball for menn 1977** ble vunnet av  etter seier over  med 1-0 den 23. oktober.  

## 1. runde

## 2. runde

## 3. runde

## 4. runde

## Kvartfinaler

* &ndash; ***' 1-3
****' &ndash;  3-0
****' &ndash;  1-1, 2-2, 2-1
****' &ndash;  2-0

## Semifinaler

****' &ndash;  3-0
* &ndash; ***' 1-3

## Finale
**** ble Norgesmester etter at de vant over  med  1&ndash;0 den 23. oktober.  Målscorer for  Lillestrøm var Tom Lund som scoret i det 76. minutt. 

22&nbsp;648 tilskuere overvar kampen som ble spilt på Ullevaal Stadion  i Oslo. Dommer var Rolf Haugen. Dette var første gangen Lillestrøm vant et Norgesmesterskap.

**Lillestrøms vinnerlag:** Arne Amundsen, Rune Hansen, Jan Birkelund, Tore Kordahl,
Georg Hammer, Tor Egil Johansen, Frank Grønlund, Gunnar Lønstad, Terje Olsen, Tom Lund, Erik Karlsen,  Leif Hansen, Frank Tømmervåg og Per Brogeland.

**Bodø/Glimts lag:** Jon Abrahamsen, Gunnar S. Haare, Truls Klausen, Ernst Pedersen, Arnfinn Helgesen, Arild Olsen, Harald Johan Berg, Anders Farstad, Ove Andreassen, Arne Hanssen og Jacob Klette.

## Kilder
* www.rsssf.no
* Aftenposten
* Einar Munthe-Kaas (red). *Sportsboken 77-78*. Dreyer. ISBN 82-7096-047-0.
Mørkredsel

**Mørkredsel**, også kalt *achluofobi*, er en abnorm og vedvarende frykt for mørket. Folk som er mørkredde opplever frykten selv om de rasjonelt forstår at mørket ikke utgjør noen trussel.

Mørkredsel er for det meste assosiert med barn.

Mørkredsel kan ofte – som mange andre fobier – kureres ved hjelp av kognitiv terapi.
Beginerhusene i Turnhout

**Beginerhusene i Turnhout** (nederlandsk: *Het Begijnhof van Turnhout*) i den belgiske provinsen Antwerpen ble antagelig stiftet i begynnelsen av det 13. århundre. 

Beginerhusene ligger ved Turnhouts nordvestlige bygrense. Det ble bygget i *de warande*, det som var parken til hertugen av Brabants slott. På nord- og vestsiden av dem lå kanalen Meerloop, som nå er gravet igjen. 

Typisk for dette komplekset er at flere av beginerne lot egne hus oppføre rundt det sentrale, ovale torvet som er omgitt av trær. Husene var tegnet av ulike arkitekter og bygget i løpet av det 16. og 17. århundre. Videre finnes en portbygning fra ca. 1700 i tidlig klassisisme, et hospital og en kirke. Den er en pseudobasilika med gotiske trekk. På området finnes dessuten et kalvari, flere kapell, en skulptur av en prest som ble druknet fordi han nektet å bryte skriftemålets hemmelighet og en Lourdesgrotte fra 1876 som fremdeles brukes. Husene er idag hovedsakelig bebodd. 

Den siste av beginerne, Johanna de Boer (født 27. januar 1908 – død 28. januar 2002), ble begravet inne på beginerhusenes område etter eget ønske. 

I beginerhusenes hage er et av husene innredet til museum, der informasjon om beginernes liv og levnet vises.

## Historie
Ifølge legenden ble beginerhusene grunnlagt rundt 1370 av Maria av Brabant, Jan III av Brabants datter. Historien viser at dette ikke kan stemme, beginerhusene ble grunnlagt rundt 100 år før hennes fødsel, i begynnelsen av det 13. århundre. Det er mer sannsynlig at hun har vært en av beginerhusenes meséner. 

I årenes løp har beginerhusene både vært hjem for flere hundre beginere, og blitt rammet av katastrofer som branner, plyndringer og pest. I 1562 ble de lagt i aske av en kraftig brann og gjenoppbygget under ledelse av hertugen av Brabant.

Begijnhofkirken ble bygget i 1662-1667 i sørnederlandsk barokk, noe som vises i de høye vinduene og de ranke støttepilarene som er bredere nederst. Kirkens interiør er fremdeles hovedsakelig barokt. *Het Heilig Aanschijns kapel* ble bygget på slutten av det 19. århundre.

*Heilige Geesthuis*, der de fattigste av beginerne bodde, ble revet og på stedet bygget man i 1911 husene 3, 4, og 5 ifølge J. Taeymans planer.

## Erkjennelse
*1998 På UNESCOs verdensarvliste sammen med tolv andre flamske beginerhus

## Eksterne lenker
* Begijnhofmuseum
* Fotografier av beginerhusene fra venneforeningen


Fil:turnhout 004.jpg|Beginerhus
Fil:turnhout 005.jpg|Inngangsport
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1978

**Norgesmesterskapet i fotball for menn 1978** ble vunnet av Lillestrøm etter seier over Brann med  2-1. Lillestrøm vant med dette sitt andre Norgesmesterskap på rad.

## 1. runde

## 2. runde

## 3. runde

## 4. runde

## Kvartfinaler

****' &ndash;  1-0
****' &ndash;  1-0
* &ndash; ***' 1-1, 1-2
****' &ndash;  5-0

## Semifinaler

****' &ndash;  2-1 e.e.o.
* &ndash; ***' 0-0, 0-1

## Finale

**Lillestrøms vinnerlag:** Arne Amundsen, Per Berg (Arne Dokken fra  45 min.), Jan Birkelund, Tore Kordahl, Georg Hammer, Frank Grønlund, Gunnar Lønstad, Øivind
Tomteberget, Leif Hansen, Tom Lund, Vidar Hansen og Rolf Nordberg.

**Branns lag:** Jan Knudsen, Helge Karlsen, Bjørn Brandt, Terje Rolland, Tore Nordtvedt, Kjell Rune Pedersen (Ingvar Dalhaug fra 81 min.), Atle Hellesø, 
Neil McLeod, Ingvald Huseklepp, Steinar Aase og Bjørn Tronstad.

## Kilder
* www.rsssf.no
* Aftenposten
* Gunnar Kroge (red). *Sportsboken 78-79*. Dreyer. ISBN 82-7096-063-2.
Sundsbarm kraftverk

**Sundsbarm kraftverk** er et vannkraftverk ved Seljord i Skiensvassdraget i Seljord kommune i Telemark fylke.

Kraftverket ble satt i drift i 1970  og utnytter et fall på  480 meter mellom Sundsbarmvatnet og Vallaråi ved Seljordsvatn.

Til Sundsbarmvatnet overføres det vann fra to kanter gjennom lange tunneler.
Fra vest overføres Nystølvatnet og Liervatnet som ellers ville ha rennt ut i Morgedal og til Liervatnet overføres det også vann fra Bergsvatnet, Ljosdalsvatnet, Selvatnet og elvene Einungåi og Kvernå i Morgedal og Øyfjellvassdragene.

Fra nordsiden overføres det vann fra Åmotsdalsåi.

Deler av nedbørsfeltet på 418&nbsp;km² ligger i kommunene Tokke, Vinje og Kviteseid

Det er installert en francisturbin på 103 MW. Midlere årsproduksjon er på 439 GWh.

Eier er Skagerak Kraft med 91,5% og Vest-Telemark kraftlag med 8,5 %

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Skagerak Kraft
* Vest-Telemark Kraftlag
Penteri

Et **penteri** (av latin *panetaria*, brødhandel), også kalt **pantry**, er et anretningsrom i en båt eller et fly. I skip og båter finner en gjerne skap og skuffer for dekketøy og bestikk, og det er gjerne oppvaskkum og gassbluss eller kokeapparat for tilberedning av mat. Eventuelt også kjøleskap og fryser for oppbevaring av matvarer som krever kjøling. I fly blir mat og serveringstilbehør brakt om bord i traller som har faste plasser for og akter i flyet. Måltider varmes om bord, mens matlaging, oppvask og lignende foregår på bakken.

## Se også
* Bysse
* Spiskammer

## Referanser
Brødfrukt

**Brødfrukt** (*Artocarpus altilis*) er et tre og en frukt i brødfruktslekten med opprinnelse på Malayahalvøya og øyer i vestlige Stillehavet. Det finnes mange varianter av brødfrukt, men de fleste er på størrelse med en håndball.

Å bruke brødfrukt som mat for slavene på plantasjene i Vestindia var britenes tanke da de sendte løytnant William Bligh av gårde i seilskipet HMAV «Bounty» for å hente brødfrukttrær. Denne turen endte med verdens mest berømte mytteri, og alle plantene ble kastet på havet. Senere forsøk var heller ikke så vellykket da slavene ikke likte brødfrukten.

Noen brødfrukter er runde, mens andre er mer avlange. Felles er at de alle har et knudrete grønt skinn.

## Bruksområder

Brødfrukt er en hovedbasis i dietten til folk i mange tropiske områder. Den kan brukes på tilsvarende måte som man bruker poteter.

## Eksterne lenker
*
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1985

**'Norgesmesterskapet i fotball for menn 1985** ble vunnet av Lillestrøm etter seier over Vålerengen med 4&ndash;1 den 20. oktober.

## 1. runde

## 2. runde

## 3. runde

## 4. runde

## Kvartfinaler

****' &ndash;  2-0
* &ndash; ***' 0-1
****' &ndash;  5-0
****' &ndash;  9-1

## Semifinaler

****' &ndash;  2-0
****' &ndash;  3-3, 4-1

## Finale
**[[Lillestrøm Sportsklubb|Lillestrøm]]**  ble Norgesmester etter at de vant over Vålerengen med 4&ndash;1 den 20. oktober. Målscorer for Lillestrøm var André Krogsæter som scoret i det 26., 34., 74. og i det 85. minutt. For Vålerenga scoret Vidar Davidsen i det 85. minutt. 18&nbsp;500 tilskuere overvar kampen som ble spilt på Ullevaal Stadion i Oslo. Dommer var Tore Hollung. Dette var fjerde gangen Lillestrøm vant et Norgesmesterskap.

**Lillestrøms vinnerlag:** Arne Amundsen, Ole Dyrstad, Georg Hammer, Bård Bjerkeland, Tor Inge Smedås, Rune Richardsen, Kjetil Osvold, Arne Erlandsen, Tom Sundby, Joar Vaadal, André Krogsæter, Gunnar Halle, Bjørnar Erlandsen og Bjarne Sognnæs.

**Vålerengens lag:** Espen Muggeby, Jan-Erik Aalbu, Jo Bergsvand, Lasse Eriksen, Per Edmund Mordt, Tore Nilsen, Steinar Enerly (fra det 80. min), Knut Arild Løberg, Vidar Davidsen, Egil Johansen, Henning Lund (fra det 88. min), Jørn Andersen og Paal Fredheim.
 
## Kilder
* www.rsssf.no
* Aftenposten
* Jan Hedenstad (red). *Sportsboken 85-86*. Hjemmet. ISBN 82-590-0203-5.
Sakrarium

**Sakrarium** eller en **piscina** (fra latin *piscina*, «fiskedam»; «(bade)basseng») er i katolske og mange anglikanske kirker en form for utslagsvask og utløpskanal i kirkerom for væske fra hellig kar, for eksempel dåpsvann og vievann. Væsken renner ned i grunnmuren til kirken for å gå ned i vigslet jord, og ikke i kloakksystemet, slik at eventuelle rester fra nattverden behandles med respekt når man vasker kalk og ciborium. Under romertiden var det et kar for bading i bad og hager, og under den tidlige kristne kirke ble det navnet på dåpsvannkaret, senere for selve utløpskanalen.

De sto opprinnelig nær alteret, men senere har det blitt vanligere å plassere dem i sakristiet (fra middelalderlatin *sacristia*, «klokker»), som var en nisje eller et lite rom ved alteret. Dersom en konsekrert hostie blir uspiselig skal den løses opp i vann og helles i sakrariet. 

Etter andre Vatikankonsil ble de fjernet i mange katolske kirker som en følge av liturgiske reformer, men det er fortsatt påbudt å ha et sakrarium i enhver katolsk kirke. 

## Bilder

## Referanser


## Eksterne henvisninger

* «Piscina og Døbeiont» av Lorentz Dietrichson i *Omrids af den kirkelige Kunstarkæologi*, Runeberg.org
Sedilia

En **sedilia** (eg. flertall av latin *sedile*, «sete») er i kirkearkitektur et sete som brukes av forrettende prest. Det står ofte på sørsiden av kor, og var tradisjonelt felt inn i en nisje veggen. I tillegg til presten kunne diakoner og subdiakoner også bruke sediliaen.

Nisjen var ofte rikt dekorert, og man kunne ha flere seter i forskjellig høyde.

Sediliaer er i moderne kirkearkitektur nesten alltid erstattet av en frittstående stol for presten.

## Litteratur
*Ahlstrand, Jan Torsten.; *Arkitekturtermer*. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0