Trefningen ved Oversø

**Trefningen ved Oversø** den 24. april 1848 mellom de danske forpostene og den tyske fortroppen fra forbundsdivisjonen i treårskrigen, var en mindre trefning som fikk store strategiske konsekvenser.

For den danske befolkningen ble dagen etter deres «strålende nederlag» i slaget ved Slesvig ansett som den «katastrofale 24» fordi overkommandoen i den danske hæren trodde tyskerne var for utslitt etter et hardt slag til å marsjere etter den danske retretten.

Den tyske overgeneral Wrangel hadde sendt de uthvilte kontingentene fra Hannover og Mecklenburg i forbundsdivisjonen på 10 000 mann nordover i forfølgelse. Disse deltok ikke i full styrke under det større slaget dagen før. Den danske baktroppen som bestod av det 2. danske jegerkorpset og det danske 2. dragonregimentet var for svak mot de tyske fortroppene som på ettermiddagen kom overraskende på forpostene ved Oversø.

De danske jegerne forsvarte seg lenge mot overmakten, men de tyske eskadronene klarte å utmanøvrere og omringet to kompanier som ble tatt til fange etter all ammunisjon var oppbrukt. De tyske infanteribataljonene som fulgte etter eskadronene, hadde blitt oppholdt hele ettermiddagen og måtte gå til et bajonettangrep for å tvinge danskene til overgivelse.

Under kampene hadde en ryttereskadron kommet over en dansk eskadron fra det 5. dragonregimentet som ble tatt til fange. 50 dragoner ble tatt til fange sammen med regimentsfanen, men noen dragoner klart å unnslippe og flyktet til Flensborg.

Disse dragonene som var skrekkslagne over begivenhetene ved Oversø der de hadde blitt overrasket av overlegne tyske styrker, red gjennom gatene med ropet: «Prøysserne er her!». Som et resultat av dette kom de trette soldatene sammen med deres overraskende offiserer ut i panikk, dette spredt seg gjennom hæren som strømmet ut av byen i uorden.

Det tok tid for offiserene å få orden i troppene, men skaden var gjort. Overkommandoen hadde ikke annet valg enn å føre hoveddelen av hæren til Als 25. april ettersom Wrangel hadde store uthvilte styrker som fortsatte fremrykkingen mot nord. Resten, det danske kavaleriet samt en bataljon og et batteri, fortsatte videre mot Kongeåen.

Wrangel var fornøyd med resultatet ved Oversø og lot forbundsdivisjonen rykke etter den danske hæren til Sundeved mot Als. Selv gikk han med de prøyssiske og de slesvig-holstenske styrkene mot Kongeågrensen mellom det danske kongeriket og hertugdømmene.

Slaget ved Slesvig, overraskelsen ved Oversø og forvirringen i Flensborg startet en rykteflom som raskt spredte seg til København om hærens oppløsning, om at tyskerne hadde vunnet en avgjørende seier f.eks.

Krigministeriet under ledelse av krigsminister Tscherning, kom i tvil om generalenes evne. Dette startet en ledelseskonflikt mellom krigsministeriet og hærens overkommandoen som uten avbrytelse fortsatte gjennom hele krigen.

Det 2. danske jegerkorpset mistet sitt øverste befal som falt under kampene, 3 andre døde og 26 sårede samt 250 tatt til fange. De tyske tapene var relativt små, bare seks ryttere ble såret av den danske ilden som likevel var virkningsfull mot de tyske angrepene. 50 danske dragoner fra det 2. dragonregimentet ble også tatt til fange. Nederlaget kunne ha vært unngått om danskene hadde tatt sine forholdsregler.

## Litteratur
* Johs. Nielsen, *Treårskrigen 1848-1851* 1993 ISBN 87-89022-03-3

## Eksterne lenker
* Kampen ved Oversø 24. april 1848