open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Abelvær

**Abelvær** er et fiskevær og handelssted  i Nærøysund kommune i Trøndelag, Stedet ligger på Store Kvalø, ved munningen av Foldafjorden, lengst sør i kommunen. Nærmeste nabo i sør er havstykket Folda. 

## Beliggenhet og kommunikasjon
Det opprinnelige handelsstedet lå på den nordligste av de to øyene som på kartet er kalt «Abelvær» – på den østlige enden. Den opprinnelige Abelværøya er uten dyrket mark. Den øya som bebyggelsen ligger på i dag, heter Store Kalvø. Den er ca. 1,5 km lang og har fastlandsforbindelse  via Brennholmen. Fv 768 forbinder Abelvær med Strandval og videre med Fv 769 som møter Fv 770 som er hovedveien i Nærøysund, og går fra Foldereid til Austafjord. De grendene som ligger nærmest Abelvær, er Ramstad og kirkestedet Steine.

Abelvær har bussforbindelse til Kolvereid, og stedet har hurtigbåtforbindelse til Rørvik og Namsos.

## Samfunnsliv

På Abelvær finnes butikker og post i butikk (Abelvær har postnummer 7950). Flere bedrifter er etablert på Abelvær, bl.a. Salaris AS og Abelvær Slip AS. Her finnes kafe og pub, og på Abelvær ligger Abelvær gård som drives som overnattings- og serveringssted.

Abelvær har flere kaianlegg, bla. Abelvær hurtigbåtkai, og det er egen småbåthavn på stedet. 

Skolen ved Abelvær oppvekstsenter ble nedlagt før skolestart 2019, og elevene ble overført til Kolvereid skole. Stedet har en barnehage.

Abelvær er en  grunnkrets i kommunen og har 116 innbyggere pr. 1. januar 2016.

Ved Abelvær ligger to av de fineste strendene i Namdalen, Kjeksvika og Hesthagan. På Kjeksvika er det gapahuk og grillplass, og  ved nabostranda Hesthagan er det toalett. 

## Historie
Det har vært spekulert mye over opprinnelsen til navnet «Abelvær» eller «Appelvær». K. Rygh antyder at det kan komme av kvinnenavnet Abel eller Appolonia. Andre har tenkt på presten og proprietæren Christopher von Aphelen. Han var sogneprest i Overhalla mellom 1608 og 1616. Han var en iherdig bygger av rorbuer, og trolig er været oppkalt etter ham. En rekke av hans etterkommere finnes i Nærøy.  

Siden 1802 har Abelvær vært eid av Brandtzæg-familien. På 1800- og 1900-tallet ble Abelvær bygget opp rundt Brandtzæg-familiens virksomheter med hermetikkfabrikk, handel, meieri, bakeri med mer. Brandtzæg-familien var også væreiere på Sør-Gjæslingan. 

## Billedgalleri
 
File:VC IMG 6958 værøyerboligen på Abelvær.jpg|Væreiergården på Abelvær.
File:IMG 7045 fiskeværshus på Abelvær - betal.jpg|Fiskeværshus mot havet.
File:IMG 7169 gammel hermetikkfabrikk på Abelvær.jpg|Brandtzæg Canning, tidligere hermetikkfabrikk.
File:IMG 7096-3 fyret på fyrlykthaugen på Abelvær.jpg|Fyret ved Fyrlykthaugen.
File:IMG 6977 barneskolen på Abelvær. Betal.jpg|Barneskolen har åtte elever per 2017.
File:IMG 7141-2 Abelvær husklynge - betal.jpg|Husklynge på Abelvær.
File:IMG 7073 fiskeværshus på Abelvær.jpg|Fiskeværshus.
File:IMG 7149-abelvær street.jpg|Hovedgata i Abelvær sentrum.


## Referanser




## Eksterne lenker
*
Dracula vs Frankenstein

***Dracula vs Frankenstein*** er en amerikansk film fra 1971 som blant annet springer ut fra historien om «Frankenstein» i romanen ved samme navn av Mary Shelley, regissert av Al Adamson. I denne filmen møter vi J. Carrol Naish som «Dr. Frankenstein» og Zandor Vorkov som «grev Dracula».

## Historien

«Judith Fontaine» (Regina Carrol) leter etter søsteren sin, «Joanie», som har sluttet seg til et hippiekollektiv i Venice, California og er forsvunnet. Det viser seg at «Joanie» har blitt offer for «Groton» (Lon Chaney jr.), en gal mann som jobber for «Dr. Durray» (J. Carrol Naish), som egentlig er den siste i «Frankenstein»-slekten og bor i et skrekkhus ved stranden hvor han utfører eksperimenter på «Gorton»s ofre. En natt får doktoren besøk av «grev Dracula» (Zandor Vorkov) og viser han den originale Frankenstein-kreasjonen som ligger begravet på den nærliggende kirkegården. Doktoren tar den i øyensyn og bruker den for å ta hevn mot sine profesjonelle konkurrenter.

## Rolleliste

## Trivialiteter
*Mye av utstyret på Duryeas laboratorium er rekvisitter som originalt ble brukt i *[[Frankenstein (1931)|Frankenstein]]* fra 1931. De ble skaffet av Ken Strickfadden, som jobbet på den filmen. 
*Det var opprinnelig meningen at grev Dracula skulle gjøre om Frankensteins monster til en blodtørstig vampyr, slik at monsteret på den måten bedre kunne tjene greven. Ideen ble droppet siden hjørnetennene hele tiden falt ut av munnen på skuespilleren John Bloom.
*J. Carrol Naish og Lon Chaney jr. spiller sine siste filmroller i denne filmen.

## Se også
*Liste over Frankenstein-filmer

## Eksterne lenker
*
Bjarne Kristiansen

**Bjarne Kristiansen** (født 1937) er en norsk lærer og Arbeiderparti-politiker fra Bømlo i Vestland. Han var stortingsrepresentant fra Hordaland i én periode 1985-89. Kristiansen var ordfører i Bømlo i perioden 1983&ndash;1985.

I det sivile liv arbeidet han som lærer, rådgiver, inspektør og rektor ved Bremnes ungdomsskule fra 1965 til 1999.
 
## Stortingskomitéer
* 1985&ndash;1989 varamedlem i Valgkomitéen
* 1985&ndash;1989 medlem i Finanskomitéen
* 1985&ndash;1989 sekretær i Justiskomitéen

## Eksterne lenker
*
Lady Frankenstein

***Lady Frankenstein*** er en italiensk science fiction- og skrekkfilm fra 1971 som spinner ut fra historien fra romanen *[[Frankenstein]]* av Mary Shelley, regissert av Ernst von Theumer.

## Historien

Da Dr. Frankenstein blir drept av monsteret han har skapt, fortsetter hans datter og laboratorieassistent Marshall hans eksperimenter. De to blir forelsket og forsøker å transplantere Marshalls hjerne inn i den muskuløse kroppen til den tilbakestående tjeneren Stephen, for at Marshall skal bli yngre og leve lengre. I mellomtiden søker det første monsteret hevn mot gravrøverne som solgte kroppsdeler. Snart kommer det etter Marshall og Dr. Frankensteins datter.

## Rolleliste

## Se også
*Liste over Frankenstein-filmer

## Eksterne lenker
*
Brita Borge

**Brita Constance Borge** (1931–2013) var en finskfødt, norsk politiker (H) og industrileder på Osterøy. Hun var stortingsrepresentant for Hordaland fra 1981 til 1983 og fra 1984 til 1989.

## Liv og virke
Hun kom fra en finlandssvensk familie i Vasa, der faren var prest. Hun studerte realfag ved Helsingfors universitet og arbeidet i noen år som gymnaslærer i Vasa og Hangö.

Hun flyttet til Norge da hun var 24 år gammel, idet hun giftet seg med Ola Borge. Hun arbeidet så i familiebedriften Borge Kromlærfabrikk, der mannen var disponent, som solgte lær til sko- og veskefabrikanter. Hun hadde også en rekke verv i næringslivet og moteindustriens organisasjoner og industriforskning.

Borge hadde organisatoriske verv i Høyre før hun ble 1. vararepresentant til Stortinget i 1981. Hun møtte fast på tinget for Arne Skauge, som var medlem av regjeringen. Borge tok etter hvert sete i Stortingets justiskomité. Hun ble gjenvalgt på eget mandat i 1985, men tapte renominasjon foran stortingsvalget i 1989.

Hun gikk så tilbake til næringslivet, som koordinator for de nordiske landene i World Confederation of Productivity Science (WCPS) med kontor i Bergen. Hun fortsatte som pensjonist å engasjere seg i Senior Høyre og Europabevegelsen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bjørn Erling Ytterhorn

**Bjørn Erling Ytterhorn** (født 17. august 1923 i Fana i Hordaland, død 12. september 1987) var en norsk sjøoffiser og politiker (FrP). Han var innvalgt på Stortinget fra Hordaland 1981–1987 og 1. viseformann i partiet 1978–1982.

Han var lærersønn fra Minde i Bergen. Etter studentereksamen i 1943 tok han en militær utdannelse ved Sjøkrigsskolen og Sjøforsvarets stabsskole, foruten mine- og torpedokurs i England og USA. Han hadde grad av kommandørkaptein fra 1964. Han var sjef for utdannelsesavdelingen i Sjøforsvarets overkommando 1961–1964, Norges forsvarsattaché i Sovjetunionen og Polen 1968–1971 og ansatt ved Forsvarskommando Sør-Norge 1971–1975. Sin siste militære stilling hadde Ytterhorn som sjef for operasjonsavdelingen ved Vestlandets sjøforsvarsdistrikt på Haakonsvern 1975–1981.

Ytterhorn var med på å stifte Anders Langes Parti, forløperen til Fremskrittspartiet, i 1973. Han var formann i Hordaland ALP og FrP 1975–1981, 1. viseformann i Fremskrittspartiet 1978–1982, medlem av Hordaland fylkesting 1976–1983 og medlem av Bergen bystyre og formannskap 1980–1983. Ytterhorn var innvalgt på Stortinget fra Hordaland fra 1981 og frem til han omkom i en drukningsulykke i 1987. Han var parlamentarisk nestleder og medlem av Stortingets forsvarskomité. Foruten forsvarsspørsmål var Ytterhorn svært engasjert i statspensjonistenes sak.

Ytterhorn ble tildelt Forsvarsmedaljen og Deltagermedaljen med rosett, i tillegg til de britiske Defence Medal og War Medal.

Han var gift med FrP-politikeren Inger-Marie Ytterhorn (født Thorud).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Arve Berg

**Arve Berg** (født 1. mai&nbsp;1935 i Skodje, Møre og Romsdal) er en norsk industriarbeider Ap-politiker og offentlig tjenestemann fra Ålesund.

Han ble innvalgt på Stortinget fra Møre og Romsdal i 1973 og var stortingsrepresentant til 1989. Han var deretter distriktsarbeidssjef i Ålesund fra 1989 til 1998. Han var styreleder i Oljedirektoratet fra 1989 til 1992 og medlem av bedriftsforsamlingen i Statoil fra 1992 til 1997.

Av utdannelse har Berg folkehøgskole og teknisk fagskole 1952-1954. Han ble deretter ansatt hos  A.M. Liaaen A/S, Ålesund, fra 1954 hvor han blant annet var verkstedsformann fra 1965 til 1973. Fra 1963 til 1975 var han medlem av Ålesund bystyre, fra 1971 også av formannskapet.

* 11. oktober&nbsp;1977 &ndash; 30. september&nbsp;1981  Visesekretær i Odelstinget 
* 8. oktober&nbsp;1981 &ndash; 30. september&nbsp;1985  Visesekretær i Stortinget

* 1985–1989 nestleder i Energi- og industrikomitéen
* 1985–1989 medlem i Energi- og industrikomitéen
* 1985–1989 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1985–1989 medlem i Kommunal- og miljøvernkomitéen
* 1985–1989 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1985–1989 medlem i Valgkomitéen
* 1985–1989 medlem i Fullmaktskomitéen
* 1981–1985 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
* 1981–1985 medlem i Finanskomitéen
* 1981–1985 medlem i Valgkomitéen
* 1977–1981 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
* 1977–1981 formann i Industrikomitéen
* 1977–1981 medlem i Industrikomitéen
* 1977–1981 varamedlem i Valgkomitéen
* 1973–1977 varamedlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
* 1973–1977 medlem i Industrikomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Inger Koppernæs

**Inger Koppernæs** (1928–1990) var en norsk politiker (H). Hun ble innvalgt på Stortinget fra Møre og Romsdal i 1981, og gjenvalgt som dette i 1985. Hun var vararepresentant i periodene 1973–1977 og 1977–1981.

## Regjering
* 14. oktober 1981 – 8. juni 1983: statsråd i Samferdselsdepartementet

## Stortingskomitéer
* 1985–1989: medlem i Energi- og industrikomitéen
* 1981–1985: medlem i Samferdselskomitéen
* 1981–1985: medlem i Justiskomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mary Eide

**Mary Eide** (født 19. april 1924, død 18. juli 2013) var en norsk Arbeiderparti-politiker fra Molde. Hun ble innvalgt på Stortinget fra Møre og Romsdal i 1977, og satt i tre perioder fram til 1989. Før hun ble fulltidspolitiker arbeidet hun som husmor.

Sammen med Aslaug Fredriksen ble hun i 1977 den første kvinnelige stortingsrepresentanten fra Møre og Romsdal.

* 1985–1989 sekretær i Sjøfarts- og fiskerikomitéen
* 1985–1989 varamedlem i Valgkomitéen
* 1981–1985 medlem i Sjøfarts- og fiskerikomitéen
* 1981–1985 varamedlem i Valgkomitéen
* 1977–1981 sekretær i Sjøfarts- og fiskerikomitéen
* 1977–1981 varamedlem i Valgkomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kjell Furnes

**Kjell Furnes** (født 21. juni 1936 i Giske) er en norsk politiker (KrF). Han var innvalgt på Stortinget fra Møre og Romsdal 1985–1989, etter å ha møtt fast siden regjeringen Willoch ble utvidet i juni 1983. Han var varaordfører i Giske 1970–1971 og ordfører 1972–1975, så fylkesordfører i Møre og Romsdal 1976–1983, den første etter at fylkestinget ble direktevalgt i 1975.

Furnes er utdannet bygningsingeniør fra Trondheim tekniske skole.

Han har hatt en rekke oppgaver i kristne organisasjoner, blant annet formann i Det Vestlandske Indremisjonsforbund, landsstyremedlem i Santalmisjonen, kretsformann i Sunnmøre Indremisjon og Sunnmøre Krets av Santalmisjonen, styreformann i avisa Norge IDAG og styreformann i bevegelsen Ordet og Israel.

Furnes har markert seg som kristenkonservativ. Han mente i 1993 at Oslo-avtalen var i strid med Bibelen; og begrunnet det med at Israel, ifølge Bibelen, skal bli større og at dette innbefattet deler av Libanon, Jordan og Syria - og at en palestinsk stat derfor er umulig. På slutten av 1990-tallet var han en sentral skikkelse i den gruppen som kjempet for å gi tidligere *[[Dagen]]*-redaktør, Finn Jarle Sæle, en ny avis.

Han mottok Kongens fortjenstmedalje i gull i 2004.
## Stortingskomitéer
* 1985&ndash;1989 varamedlem i Valgkomitéen
* 1985&ndash;1989 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1985&ndash;1989 medlem i Finanskomitéen
* 1985&ndash;1989 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1985&ndash;1989 medlem i Valgkomitéen
* 1981&ndash;1985 medlem i Finanskomitéen

## Publikasjoner
**Sunnmørsk bedehusland* 2003 SI-Senteret
**Slekta vår gjennom 400 år : slektsrøter frå Furneset og Giske* 1998

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nudge Nudge

**«Candid Photography»**, også kalt *Nudge Nudge*, er en sketsj av og med den britiske komikergruppa Monty Python, vist i episoden «How to Recognise Different Types of Trees From Quite a Long Way Away» i TV-serien *[[Monty Python's Flying Circus]]* i oktober 1969.

Sketsjen er skrevet av Eric Idle som også spiller i den sammen med Terry Jones. De framstiller to fremmede som møtes på en pub. Idle, som spiller en yngre mann, stiller Jones, som spiller en eldre herremann, flere spørsmål om hans forhold til kona, alle skjult som seksuelle tvetydige spørsmål («Does your wife 'go'?», «is she a sport», «is she interested in *photography*», «likes *games*, eh?» og så videre), alle fulgt av frasen «nudge, nudge, wink wink, know what I mean, know what I mean, say no more, say no more!», hvorpå den eldre mannen skal forstå den seksuelle dobbeltbetydningen av spørsmålet. Den eldre mannen får etterhvert nok og krever at Idle er direkte, så Idle spør hvordan det er å ha sex med en kvinne.

Sketsjen blir også vist i Monty Python-filmen *[[And Now For Something Completely Different]]* fra 1971, og ''Monty Python Live at the Hollywood Bowl fra 1981.

Sketsjen ble senere gjort om til en reklamefilm for Breakaway sjokoladekjeks («suggestive...digestive...know what I mean?»). Etter å ha opptrådt i flere reklamefilmer nektet Idle å lage flere. Medpython John Cleese laget siden en reklame for Breakaway der han spilte bror til figuren til Idle.

## Eksterne lenker
* Manuset til Nudge Nudge-sketsjen
Frankenstein (1973)

***Frankenstein*** er en amerikansk miniserie i to deler fra 1973 basert på romanen *[[Frankenstein]]* av Mary Shelley, regissert av Glenn Jordan.

Den todelte serien ble sendt i *ABC's Wide World of Entertainment.*

## Rolleliste

## Se også
*Liste over Frankenstein-filmer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Finn Knutsen

**Finn Knutsen** (1932–2021) var en norsk politiker (Ap) fra Øksnes i Nordland. Han var stortingsrepresentant fra Nordland i én periode 1985–89. Han var vararepresentant i periodene 1969&ndash;1973 og  1981&ndash;1985, og møtte som fast representant i 14 dager i oktober 1981 mens Eivind Bolle var statsråd. Knutsen var også ordfører i Øksnes 1967–1973 og 1991–1999.

I det sivile liv var han elektriker, skatteoppkrever og den lengste tiden disponent for trålerrederiene A/S Øksnesfisk og A/S Myrefisk 1961-1985. Han ble tildelt KS-medaljen i 1999 for førti års innsats i kommunestyret, og  Kongens fortjenstmedalje i sølv 2000.

## Stortingskomitéer
* 1985&ndash;1989 medlem i Forsvarskomitéen
* 1981&ndash;1985 medlem i Valgkomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hans Svendsgård

**Hans Bernhard Odin Svendsgård** (1937&ndash;1996) var en norsk fisker og politiker (H). 

Han var utdannet med skipperskole og maskinskole. I 1958 overtok Svendsgård farens fiskebåt, og han drev som skipper i eget rederi helt frem til han ble valgt inn på Stortinget i 1981. Svendsgård drev også med lakseoppdrett allerede fra 1970, og holdt på med dette helt til han i 1990 ble utnevnt i fiskerisjef i Nordland.

Svendsgård ble innvalgt på Stortinget fra Nordland i 1981 og satt i to perioder fram til 1989. Han var vararepresentant i periodene 1973&ndash;1977 og  1977&ndash;1981. Svendsgård satt også i kommunestyret i Meløy.

## Stortingskomitéer
* 1985 &ndash; 1989 leder i Sjøfarts- og fiskerikomitéen
* 1985 &ndash; 1989 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1985 &ndash; 1989 varamedlem i Valgkomitéen
* 1981 &ndash; 1985 medlem i Sjøfarts- og fiskerikomitéen

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Jan-Olav Ingvaldsen

**Jan-Olav Ingvaldsen** (født 12. januar 1954 i Fauske i Nordland, død 5. april 2021) var en norsk politiker (Ap). Han ble innvalgt på Stortinget fra Nordland i 1985. 

Ingvaldsen begynte å arbeide på smelteverket i Sulitjelma i 1974, og ble valgt til en rekke tillitsverv i gruvesamfunnet der, blant annet som formann i Sulitjelma gruvearbeiderforening fra 1979 til 1985. Ingvaldsen ble ikke gjenvalgt til Stortinget 1989, og utdannet seg deretter til å bli journalist. Han arbeidet i *[[Nordlands Framtid]]* og etter oppkjøpet i *[[Avisa Nordland]]*.

## Stortingskomitéer
* 1985–1989: medlem i Forbruker- og administrasjonskomitéen
* 1985–1989: medlem i Sosialkomitéen
* 1985–1989: medlem i Forbruker- og administrasjonskomitéen
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Harald U. Lied

**Harald Ulfert Lied** (1927-2002) var en norsk gårdbruker og politiker (H) fra Gjøvik. Han ble innvalgt på Stortinget fra Oppland i 1973 og satt på Stortinget i fire perioder.

I det sivile liv var han skogassistent 1951-1956, skogbestyrer hos sin far 1956-1958 og gårdbruker på Berg gård, Gjøvik 1959-1990.

* 1. oktober&nbsp;1975 &ndash; 30. september&nbsp;1977  Visesekretær i Stortinget
* 11. oktober&nbsp;1977 &ndash; 30. september&nbsp;1979  Visesekretær i Stortinget

* 1985 &ndash; 1989 medlem i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1985 &ndash; 1989 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1981 &ndash; 1985 sekretær i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1981 &ndash; 1985 sekretær i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1981 &ndash; 1985 medlem i Valgkomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Landbrukskomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Valgkomitéen
* 1973 &ndash; 1977 medlem i Landbrukskomitéen
* 1973 &ndash; 1977 medlem i Valgkomitéen

## Utmerkelser
Lied ble i 1989 utnevnt til kommandør av Isabella den katolskes orden og ble i 1990 tildelt kommandørtegnet av Finlands løves orden.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lars Velsand

**Lars Velsand** (født 1941) er en norsk gårdbruker og politiker (Sp) fra Gran. Han ble innvalgt på Stortinget fra Oppland i 1981 og satt i to perioder fram til 1989.

Velsand er utdannet sivilagronom fra NLH 1967, og drev gården Skirstad i Gran fra 1970. Han har vært nestleder i Nei til EU 1998-1999 og medlem av styret for Norges Bank 1995-2000 og NRK 1998-2000.

* 1985 &ndash; 1989 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
* 1985 &ndash; 1989 medlem i Finanskomitéen
* 1985 &ndash; 1989 sekretær i Kommunal- og miljøvernkomitéen
* 1985 &ndash; 1989 varamedlem i Valgkomitéen
* 1985 &ndash; 1989 medlem i Fullmaktskomitéen
* 1981 &ndash; 1985 nestformann i Kommunal- og miljøvernkomitéen
* 1981 &ndash; 1985 medlem i Justiskomitéen

## Eksterne lenker
*
Åge Hovengen

**Åge Hovengen** (født 21. desember 1927 i Brandbu i Oppland, død 19. oktober 2018) var en norsk politiker (Ap). Han ble innvalgt på Stortinget fra Oppland i 1977.

Han var vararepresentant i perioden 1973–1977. Han var fast møtende vara for Torstein Treholt som var landbruksminister i Trygve Brattelis andre regjering i perioden 18. oktober 1973 til 15. januar 1976.

I 1993 var Hovengen med å grunnlegge Stiftelsen Rettferd for taperne.

Hovengen hadde et særskilt engasjement for bureisere og småbrukere. For innsatsen for småbrukere som havnet i økonomisk uføre og ellers et betydelig engasjement for Norsk Bonde- og Småbrukerlag ble han tildelt æresmedlemsskap i organisasjonen i 1996. Samme år ble han tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull.

I 2002 ble han tildelt prisen Fritt Ords honnør for «for sitt dype og mangeårige engasjement for småkårsfolk og mennesker på kant med samfunnet».

I 2015 ble han av landsmøtet i Arbeiderpartiet tildelt æresmedlemskap i partiet.

Hovengen døde 19. oktober 2018 etter lengre tids sykdom. Han ble rammet av et hjerneslag noen år tidligere.
__NOTOC__
## Stortingskomitéer
* 1985–1989 medlem i Landbrukskomitéen
* 1981–1985 medlem i Justiskomitéen
* 1977–1981 medlem i Sosialkomitéen
* 1973–1977 medlem i Landbrukskomitéen

## Bibliografi
*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Icecast

**Icecast** ble lansert som et open source-prosjekt etter krangel om tredje-parts applikasjoner i stream-systemet SHOUTcast som ble lansert av nullsoft sent på 1990-tallet.

IceCast er et dataprogram som streamer audio over Internett til lyttere. libshout er et bibliotek for kommunikasjon med IceCast-tjenere. IceS er et program som sender audio-data til IceCast-tjenere.
## Eksterne lenker
*
Perthtraktaten

**Perthtraktaten** (inngått 2. juli 1266 i Perth i Skottland) avsluttet krigshandlingene mellom Norge under kong Magnus Lagabøte og Skottland under Alexander III av Skottland. 

Avtalen slo fast at overherredømmet av de nordvestlige øyene, nordspissen Caithness i Skottland og øya Man i Irskesjøen tilhørte Skottland, og at Norge oppga alle krav på disse. Traktaten markerte således slutten på Norgesveldets territoriale utvidelser utenfor Skottland og ned i Irskesjøen.

## Bakgrunn
I Norge var den nordvestlige øynene kjent som *Sudrey* (*Sørøyene*) og hadde vært norsk territorium i de århundrene da både Skottland og Norge var fortsatt i den historiske prosessen som førte til selvstendige nasjoner. Norsk kontroll over øyene var blitt formalisert i 1098 da Edgar av Skottland formelt signerte over øyene til Magnus Berrføtt av Norge.

Traktaten i Perth ble inngått bare tre år etter slaget ved Largs i 1263. Historikeren Michael Lynch har sammenlignet Perthtraktatens betydning med York-traktaten av 1237, en avtale som hadde til hensikt å definerte grensene mellom Skottland og England, grenser som er blitt stående og samsvarer nesten identisk med dagens grense.

Slaget ved Largs er noen ganger blitt sett på som en skotsk seier. Men de norske styrkene, ledet av kong Håkon Håkonsson led bare små tap, og utfallet ble heller ikke avgjørende for stridighetene (samtidige kilder regnet det som ubetydelig). 

Den aldrende kong Håkon hadde planlagt å fornye anstrengelsene neste sommer, både mot Skottland og med ambisjoner om å også overta den irske tronen, men døde på Orknøyene den påfølgende vinteren. Hans etterfølger, sønnen Magnus Lagabøte, mente imidlertid at herredømmet over Irskesjøen kun var av marginal betydning for Norge, og dessuten svært kostbart. Til grunn for fredsviljen lå også den norsk-engelske handelstraktat av 1223. Handelen mellom England og Norge hadde lidd under krigen, og engelske handelsmenn presset på for å få fred etablert. Magnus Lagabøte gikk av alle disse grunner med på Alexanders krav om å få kjøpe øyene. 

### Innhold
I traktaten anerkjente Norge skotsk overherredømme over de omtalte territoriene for en betaling av 4000 merker sølv og en årlig avgift av 100 merker, og mot at Skottland anerkjente Norges rett til Orknøyene, Shetland og Færøyene. Det er uvisst hvor lenge den årlige avgiften ble betalt etter avtalen ble inngått. Norske historikere mener det skjedde etter bare noen år.

## Referanser
El castillo de la pureza

***El castillo de la pureza*** er en meksikansk dramafilm fra 1972 regissert av Arturo Ripstein. Filmen handler om en mann som forsøker å beskytte sin familie fra å bli "besmittet" av omverdenen. Han går til drastiske skritt og stenger dem praktisk talt inn i huset i flere år.  Etterhvert tvinger han bare til å arbeide ved familiebedriften som lager rottegift. Filmen er basert på en sann historie. 

Filmen ble tildelt fem Ariel-priser, blant annet for beste film. 

## Rolleliste

*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hans Frette

**Hans Frette** (1927-1989) var en norsk telemontør og politiker (Ap) fra Sauda. Han var stortingsrepresentant fra Rogaland i tre perioder 1977–1989, og ordfører i Sauda 1968–1977. 

I det sivile liv var han Televerket-ansatt, telemontør og montørformann fra 1942 til han ble fulltidspolitiker.

Han var medlem av Arbeiderpartiets landsstyre 1965-1977 og formann Rogaland Arbeiderparti fra 1978 til 1985.

Frette var også vararepresentant til Stortinget i periodene 1965–1969, 1969–1973 og 1973–1977, og varaordfører i Sauda i periodene 1966–1967 og 1967–1968. 

* 1985&ndash;1989 varamedlem i Kontrollkomitéen
* 1985&ndash;1989 medlem i Samferdselskomitéen
* 1981&ndash;1985 varamedlem i Kontrollkomitéen
* 1981&ndash;1985 medlem i Samferdselskomitéen
* 1977&ndash;1981 medlem i Samferdselskomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Flesh for Frankenstein

***Flesh for Frankenstein*** er en engelskspråklig amerikansk-italiensk erotisk science fiction-grøsser fra 1973 regissert av Paul Morrissey. Filmen er inspirert av Mary Shelleys roman *[[Frankenstein]]*.

Filmen ble innspilt i 3D-format.

Dens italienske tittel er *Carne per Frankenstein* og den franske tittelen er *De la chair pour Frankenstein*. Den er også kjent under den engelskspråklige tittelen *Andy Warhols Frankenstein*.

## Historien

«Baron Frankenstein» bruker kroppsdeler til å forsøke å skape en ny menneskerase. Han ønsker at hans mannlige skapelse skal ha hans kvinnelige skapelse som make og tenker at han trenger hjernen fra en skikkelig casanova. Ved en feiltakelse kapper han hodet av en man som er på vei til å gå i kloster for å bli munk. Skapelsen hans viser ingen interesse i den kvinnelige skapelsen, men baronens sex-sultne kone viser interesse i skapelsen. Han ender opp med å drepe henne mens de har sex. På slutten av filmen får baronen hånden sin kappet av og et spyd gjennom kroppen. 

## Rolleliste

## Se også
*Liste over Frankenstein-filmer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
John Trumbull

**John Trumbull** (født 6. juni 1756 i Lebanon i Connecticut, død 10. november 1843 i New York) var en amerikansk maler, kjent for sine bilder fra USAs uavhengighetskrig.

## Liv og virke
### Bakgrunn
John Trumbulls far var guvernør av Connecticut fra 1769 til 1784. Begge sider av hans familie nedstammet fra de alle første puritanske nybyggere i Connecticut. Han begynte sine studier på Harvard da han var 15 år.

### Karriere
Trumbull deltok som soldat i USAs uavhengighetskrig og var vitne til det berømte slaget om Bunker Hill. I 1780 ble han utnevnt til adjutant for George Washington.

Etter dette reiste han til London og Paris. Han arbeidet der med Benjamin West som foreslo at han burde male små bilder med motiv fra uavhengighetskrigen. West foreslo også at han skulle male miniatyrportretter, og i alt malte han om lag 250 slike.

Trumbull hadde hatt liten suksess inntil han ble bedt av Senatet om å lage fire store malerier fra uavhengighetskrigen, de henger nå i senatet. De fire er «Surrender of General Burgoyne» (General Burgoynes kapitulerer); «Uavhengighetserklæringen» (Uavhengighetserklæringen); «The Surrender of Lord Cornwallis at Battle of Yorktown» (Kapitulasjon ved Yorktown); og «Washington Resigning His commission» (Washington trer tilbake). Trumbull malte etter hvert også portrett av kjente amerikanere som George Washington, John Adams og Alexander Hamilton.

Han ble utnevnt til president for American Academy of Fine Art, en stilling han hadde i 19 år. Han kom dårlig ut av det med elever, opptrådte diktatorisk og det endte med at studentene protesterte og opprettet en ny institusjon, National Academy of Design.

Andre kjente malerier av ham er: «The Battle of Bunker Hill; The Death of General Montgomery at Quebec; The Battle of Trenton» og «The Battle of Princeton».

## Verker
* 

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Rånåsfoss kraftstasjon

**Rånåsfoss kraftstasjon** er et vannkraftverk på Rånåsfoss i Nes kommune i Akershus fylke og utnytter fallet i Rånåsfossen i vassdraget Glomma.

Anlegget ble tegnet av Thorvald Astrup og oppført i perioden 1917–1922 under ledelse av Augustin Thoresen Paus, som fra 1922 ble den første direktøren i Akershus elektrisitetsverk (nå Akershus Energi).

Rånåsfoss kraftverk var et av de største og mest moderne for sin tid, og er med sine monumentale bygninger og nyskapende teknologiske egenskaper et av de viktigste kulturminnene i norsk kraftproduksjon.

Kraftverket har en total installert effekt på 125 MW, produserer årlig rundt 560 GWh og består av de tre produksjonsenhetene:

* **Rånåsfoss I**  (6 stk. francisturbiner) er den eldste delen av kraftverket (bygget fra 1918 – i drift fra 1922) og ligger på østsiden av Glomma. Nedlagt ett aggregat av gangen etter hvert som byggingen av et nytt til Rånåsfoss III ble igangsatt. Siste aggregat ble stanset i 2014.
* **Rånåsfoss II** med en kaplanturbin er den nyere delen av kraftverket på vestsiden av elva og ble bygget 60 år senere, i drift 1983. Effekt er 44 MW, årsproduksjon er 280 GWh.
* **Rånåsfoss III** med seks kaplanturbiner er bygget i et nytt hus inntil den gamle bygningen på østsiden. Det ble tatt i bruk, en turbin av gangen, fra 2013 til 2016. Samlet effekt er 81 MW, årsproduksjon er 280 GWh.

Kraftverket er eid av Akershus Energi gjennom Glomma Kraftproduksjon AS. Det ligger 5 km lenger oppe i elva enn Bingsfoss kraftverk

Demningene i Bingsfoss og Rånåsfoss er eneste hindring for småbåttrafikk fra Trøgstad til Fåberg nord for Lillehammer.
__NOTOC__
## Energiforum

I bygningen som huser Rånåsfoss I har det som følge av modernisering blitt mange ledige rom, og disse har blitt innredet som et informasjons- og dokumentasjonssenter med en interaktiv utstilling. Utstillingen dekker:
* Kraftproduksjonens historie og sosialhistorie relatert til byggingen av kraftverket (3. etasje)
* Metoder for kraftproduksjon med fokus på miljø- og økonomiaspekter (2. etasje)
* Skadevirkninger av forurensning og alternativer til forurensende energiutvinning (1. etasje) 
Energiforum inviterer hvert år alle tiendeklassinger i Akershus til utstillingen, og tar årlig imot 6000–7000 elever.


Fil:raanaasfoss_kraftstasjon2.jpg|Rånåsfoss kraftstasjon sett fra oversiden av demningen
Fil:1136 Ranaasfoss kraftstasjon - no-nb digifoto 20150902 00159 bldsa PK24058.jpg|Rånåsfoss kraftstasjon på 1920-tallet 


## Bilder

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* NVE vannkraftdatabase
* 
* Akershus Energi - Rånåsfoss I 
* Akershus Energi - Rånåsfoss II
* Akershus Energi - Rånåsfoss III
* Historiske fotografier fra Rånåsfoss i Nasjonalbibliotekets arkiv
* Akershus fylkeskommunes omtale av byggehistorien med mange bilder
* Akershus Energi: Digital omvisning på Rånåsfoss kraftverk - 2021
Lars Storhaug

**Lars Storhaug** (født 28. september&nbsp;1935 i Klepp, Rogaland) er en norsk politiker (H) og tidligere friidrettsutøver som spesialiserte seg på 110 meter hekk. Han konkurrerte for Klepp Idrettslag. Han ble innvalgt på Stortinget fra Rogaland i 1985. Han var vararepresentant i perioden 1981&ndash;1985.

Under norgesmesterskapet i friidrett på Krohnsminde Idrettsplass, Bergen i august 1961 tok Storhaug en bronsemedalje bak vinneren Jan Gulbrandsen og sølvmedaljøren Bjørn Holen begge med tiden 15,0 sekunder. Storhaug fikk tiden 15,4 sekunder. Denne tiden til Storhaug var hans sesongbeste på 110m hekk i 1961-sesongen.

## Stortingskomitéer
* 1985 &ndash; 1989 medlem i Landbrukskomitéen

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Rolls-Royce Phantom

Rolls-Royce har brukt **Phantom**-navnet på flere luksusmodeller:
* 1925 &ndash;1931 Rolls-Royce Phantom I
* 1929 &ndash;1936 Rolls-Royce Phantom II
* 1936 &ndash;1939 Rolls-Royce Phantom III
* 1950 &ndash;1959 Rolls-Royce Phantom IV
* 1959 &ndash;1968 Rolls-Royce Phantom V
* 1968 &ndash;1991 Rolls-Royce Phantom VI
* 2003 &ndash; Rolls-Royce Phantom (BMW)
* 2007 &ndash; Rolls-Royce Phantom Drophead Coupé
* 2008 &ndash; Rolls-Royce Phantom Coupé
Kåre Øvregard

**Kåre Øvregard** (1933–2025) var en norsk lærer og politiker (Ap) fra Luster. Han var stortingsrepresentant fra Sogn og Fjordane i tre perioder 1977–1989. Han hadde tidligere vært ordfører i Luster 1975&ndash;1977. 

Han var utdannet lærer fra Stord lærarskule 1957, og arbeidet som lærer ved Sperle skole i Jostedal 1957-1962 og som lærer og styrer ved Gaupne barneskole 1962-1975. Etter stortingstida var han rådmann i Luster kommune 1989-1994. Øvregard var varaordfører i Jostedal i perioden 1959–1962, i Luster i 1965–1967.

Han har utgitt fire lokalhistoriske bøker: *Skulesoge for Luster kommune* (1996), *Stølar og stølsliv i Luster kommune* (1999), *Leirdalen - ei perle i Luster* (2003) og *Tiriltunger og Brennenesler* (2007).

* 1985&ndash;1989 medlem i Kontrollkomitéen
* 1985&ndash;1989 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1985&ndash;1989 varamedlem i Kontrollkomitéen
* 1985&ndash;1989 medlem i Kirke- og undervisningskomitéen
* 1985&ndash;1989 medlem i Valgkomitéen
* 1981&ndash;1985 sekretær i Kommunal- og miljøvernkomitéen
* 1981&ndash;1985 medlem i Valgkomitéen
* 1977&ndash;1981 medlem i Landbrukskomitéen
* 1977&ndash;1981 varamedlem i Valgkomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Praia

**Praia** (egtl. Praia da Santa Maria, portugisisk for «den hellige Marias strand») er hovedstaden på Kapp Verde, og har en befolkning på  (2005). Praia er landets største by og ligger på øya Santiago, som er en del av øygruppen Sotavento. Byens historiske sentrum kalles *Platô*, da det ligger på et mindre platå. Det administrative og kommersielle sentrum har gradvis blitt flyttet til Achada Santo António, der også landets parlament ligger.

Praia er landets kommersielle sentrum, og hovedeksportvarene er kaffe, sukker og tropiske frukter. 

Den internasjonale flyplassen Praia internasjonale lufthavn er i Praia. Kapp Verde sitt nasjonale flyselskap TACV har hovedkontoret sitt i Praia.

## Befolkningsutvikling

## Eksterne lenker
*
Lars Lefdal

**Lars Kristen Lefdal** (1939–2024) var en norsk politiker (H) og veiingeniør.

Han vokste opp på gård i Lefdal i Nordfjord. Han gikk Firda gymnas og studerte deretter bygningsteknikk ved NTH i Trondheim. Han ble sivilingeniør i 1962. Lefdal kom til Nordfjordeid og senere til Leikanger og arbeidet i Statens vegvesen.

Lars Lefdal var ordfører i Leikanger kommune fra 1976 til 1977 og stortingsrepresentant for Sogn og Fjordane fra 1977 til 1989, som representant for Høyre. Han satt hele tiden i Stortingets samferdselskomité, fra 1981 som nestformann.

Mens Lefdal ennå satt på Stortinget, ble han ansatt som fylkesveisjef i Sogn og Fjordane. Han tiltrådte stillingen i 1989 og satt frem til 2002.

Fra 2010 ledet han etableringen av Senior Høyre i Sogn og Fjordane.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jan Helge Jansen

**Jan Helge Jansen** (1937–2024) var en norsk politiker (H) og prest. Han var stortingsrepresentant (H) for Telemark i perioden 1985–1989.

## Liv og virke
Han vokste opp i Bergen. Han tok teologisk embedseksamen ved Universitetet i Oslo i 1965. Han ble med i studentpolitikken og satt som formann i Den Konservative Studenterforening og Det Norske Studentersamfund.

Jansen ble ordinert til prest i Den norske kirke i 1966. Han var kallskapellan i Gjerpen fra 1968 til 1982, deretter kapellan, senere titulert sogneprest, på Gulset i Skien. Han gikk av med pensjon i 2003.

Jansen ble valgt inn i Skien bystyre i 1971, og etter valget i 1979 ble han medlem av formannskapet og formann i kulturstyret. Han var også medlem av fylkeskulturnemnda. Han var formann i Telemark Høyre fra 1976 til 1986.

I 1985 ble han valgt inn på Stortinget fra Telemark og tok sete i Stortingets sosialkomité. Han ble ikke renominert foran stortingsvalget i 1989, etter å ha blitt utfordret i sitt eget kommuneparti.

Striden i Skien Høyre vedvarte inn i nominasjonen foran kommunevalget i 1991. Jansen fortsatte som medlem av bystyret i to perioder.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Asbjørn Sjøthun

**Asbjørn Sjøthun** (1927-2010) var en norsk politiker (Ap), agronom og gårdbruker fra Balsfjord. Han var stortingsrepresentant for Troms i fem perioder 1969&ndash;1989. 

Sjøthun var vararepresentant til Stortinget i periodene 1961–1965 og  1965–1969. Han var ordfører i Balsfjord 1962–1969. Han ble tildelt Kongens Fortjenstmedalje i gull 1.7.2000.
 

* 1985&ndash;1989 leder i Landbrukskomitéen
* 1985&ndash;1989 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1985&ndash;1989 medlem i Valgkomitéen
* 1981&ndash;1985 sekretær i Landbrukskomitéen
* 1981&ndash;1985 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1977&ndash;1981 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1977&ndash;1981 sekretær i Landbrukskomitéen
* 1977&ndash;1981 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1977&ndash;1981 medlem i Valgkomitéen
* 1973&ndash;1977 medlem i Landbrukskomitéen
* 1973&ndash;1977 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1973&ndash;1977 medlem i Valgkomitéen
* 1969&ndash;1973 medlem i Landbrukskomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Arnljot Norwich

**Arnljot Norwich** (1922-1994)  var en norsk forretningsmann og politiker (H) fra Harstad. Han ble innvalgt på Stortinget fra Troms i 1977 og satt på Tinget i tre perioder fram til 1989.
Han var vararepresentant i perioden 1973&ndash;1977.

Norwich var ordfører i Harstad  1970–1977, og varaordfører 1967-69. I årene 1949-1984 eide han elektrofirmaet *Brødrene Norwich* i Harstad, sammen med broren sin. 
 

* 3. februar&nbsp;1983&ndash;13. juni&nbsp;1983 midlertidig varapresident i Stortinget 
* 9. oktober&nbsp;1985&ndash;30. september&nbsp;1989 første varapresident i Stortinget

* 1985&ndash;1989 leder i Forbruker- og administrasjonskomitéen
* 1985&ndash;1989 medlem i Forbruker- og administrasjonskomitéen
* 1985&ndash;1989 medlem i Finanskomitéen
* 1985&ndash;1989 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1981&ndash;1985 sekretær i Energi- og industrikomitéen
* 1977&ndash;1981 medlem i Industrikomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rolf Nilssen

**Rolf Nilssen** (1928-2012) var en norsk politiker (Ap) og fyrbøter fra Narvik. Han ble innvalgt på Stortinget fra Troms i 1977 og satt på Tinget i tre perioder fram til 1989.

I det sivile liv arbeidet han som lokomotivfyrbøter 1949-1962 og som LO-sekretær i Bodø og Tromsø 1962-77. Han var formann i Troms Arbeiderparti 1972-1978.

## Stortingets presidentskap

* 8. oktober&nbsp;1981 &ndash; 30. september&nbsp;1985  Visesekretær i Lagtinget

## Stortingskomitéer
* 1985 &ndash; 1989 varamedlem i Valgkomitéen
* 1985 &ndash; 1989 medlem i Fullmaktskomitéen
* 1985 &ndash; 1989 nestleder i Sjøfarts- og fiskerikomitéen
* 1985 &ndash; 1989 medlem i Sjøfarts- og fiskerikomitéen
* 1981 &ndash; 1985 medlem i Sjøfarts- og fiskerikomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Finanskomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Sjøfarts- og fiskerikomitéen

## Eksterne lenker
*
Margit Hansen-Krone

**Margit Hansen-Krone** (født 1925) er en norsk politiker (H) fra Nordreisa. Hun ble innvalgt på Stortinget fra Troms i 1977 og satt på Tinget i tre perioder fram til 1989. 

Hun var vararepresentant i periodene 1961&ndash;1965, 1965&ndash;1969, 1969&ndash;1973 og 1973&ndash;1977.
15. desember 2005 mottok hun Kongens fortjenstmedalje i gull. I 2005 ble hun tildelt Troms fylkeskommunes kulturpris. 

Hansen-Krone mottok også Nordreisa kommunes ærespris i 2007, under de kvenske kulturdagene Paaskiviikko. I 2020 ble hun tildelt Stakebåten, kommunens høyeste utmerkelse, som tildeles personer eller grupper som har gjort noe til beste for mennesker og miljø i Nordreisa kommune. 

I det sivile liv har hun vært husstell-lærer og entreprenør innen husflid, og på sine eldre dager har hun blant annet engasjert seg i foreningen «Leirbukthulas venner.» 

* 9. oktober&nbsp;1985 &ndash; 30. september&nbsp;1989 Varasekretær i Stortinget

* 1985 &ndash; 1989 medlem i Kommunal- og miljøvernkomitéen
* 1985 &ndash; 1989 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1985 &ndash; 1989 medlem i Valgkomitéen
* 1985 &ndash; 1989 sekretær i Fullmaktskomitéen
* 1981 &ndash; 1985 medlem i Landbrukskomitéen
* 1981 &ndash; 1985 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1981 &ndash; 1985 medlem i Valgkomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Landbrukskomitéen
* 1977 &ndash; 1981 varamedlem i Valgkomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kjell Bohlin

**Kjell Gottfred Bohlin** (født 27. september&nbsp;1928 i Røros, Sør-Trøndelag, død 17. juni&nbsp;2011 i Langesund, Telemark) var en norsk politiker (Ap). Han ble innvalgt på Stortinget fra Telemark i 1977 og gjenvalgt i 1981 og 1985. Han var vararepresentant i perioden 1969&ndash;1973.

Bohlin var varaordfører i Bamble i periodene 1963&ndash;1967 og 1967&ndash;1970, og ordfører 1971&ndash;1975, 1975&ndash;1979 og 1979&ndash;1981. Han var fylkesvaraordfører i Telemark i periodene 1975&ndash;1979 og 1979&ndash;1981.

Han ble i 1987 utnevnt til fylkesmann i Telemark, men tiltrådte ikke embedet før i 1989. Han satt i stillingen frem til han gikk av med pensjon i 1998.

Han var delegat til FNs generalforsamling, visepresident i Den interparlamentariske union (IPU) og representant til Den nordatlantiske forsamling.

Bohlin var utdannet fra Sosialtrygdens fagskole og var trygdesjef fra 1955 til 1987 i henholdsvis Langesund, Bamble og Skien. Han skrev en rekke bøker og var fast spaltist i *[[Telemarksavisa]]*. Han var dessuten en aktiv maler.

## Stortingets presidentskap

* 8. oktober&nbsp;1981&ndash;30. september&nbsp;1985: første varapresident i Lagtinget

## Stortingskomitéer
* 1985&ndash;1989 medlem i Fullmaktskomitéen
* 1985&ndash;1989 medlem i Energi- og industrikomitéen
* 1981&ndash;1985 medlem i Sosialkomitéen
* 1977&ndash;1981 medlem i Sosialkomitéen

## Bibliografi

* 1961: *Syketrygden og trygdekasene i Telemark gjennom 50 år: 1911-1961*, Skien
* 1964: *Langesundsfjordens kommunale kraftselskap gjennom 50 år*, Brevik
* 1972: *Sosiale trygder i EF : En studierapport fra Kjell Bohlin til Trygdekontorenes landsforening*, Utg. av Utenriksdepartementet, Oslo
* 1998: *Ung på Røros under krigen*, Fjellheimen Forlag, Røros – redaktør; redaksjonskomité: Kjell Bohlin, Sverre Gullikstad og Arne Kokkvoll
* 2000: *Krigsminnesmerker i Telemark*, Fjellheimen Forlag
* 2002: *Med slips og humor*, Porsgrunn
* 2006: *Leif'n*, Porsgrunn

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Marit Løvvig

**Marit Løvvig** (født 1938) er en norsk politiker (H) og lærer fra Haugesund. Hun ble innvalgt på Stortinget fra Rogaland i 1977, og satt på Tinget i tre perioder fram til 1989.

I det sivile liv var hun lærer ved Gard barneskole i Haugesund 1959-1986 og formannskapssekretær i Haugesund 1986-1993. Hun gikk på Framnes folkehøgskole 1954-1955 og Stord lærarskule 1955-59.

* 1. oktober&nbsp;1979 &ndash; 30. september&nbsp;1981  Visesekretær i Stortinget

* 1985 &ndash; 1989 medlem i Forsvarskomitéen
* 1985 &ndash; 1989 leder i Forbruker- og administrasjonskomitéen
* 1985 &ndash; 1989 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1985 &ndash; 1989 medlem i Valgkomitéen
* 1981 &ndash; 1985 varamedlem i Kontrollkomitéen
* 1981 &ndash; 1985 formann i Forbruker- og administrasjonskomitéen
* 1981 &ndash; 1985 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1981 &ndash; 1985 medlem i Valgkomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Administrasjonskomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Valgkomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Liv Aasen

**Liv Aasen** (1928–2005) var en norsk lærer og politiker (Ap). Hun var innvalgt på Stortinget fra Sør-Trøndelag 1969–1989.

Etter studentereksamen i 1947 og engelskkurs ved University of Cambridge i 1948 tok hun eksamen ved lærerskolen i 1950 og Statens lærerinneskole i husstell året etter. Aasen var lærer i folkeskolen i Fana, Kongsberg og Trondheim 1951–1969. I 1960-årene bodde hun periodevis utenlands, og var lærer og rektor ved Nordisk folkehøyskole i Genève og frilansskribent i Wien.

Aasen begynte sin politiske karrière som tillitsvalgt i Arbeidernes ungdomsfylking, og satt som nestformann og sekretær i AUF i Buskerud i perioden 1953–1956, medlem av landsstyret i årene 1958–1961 og formann i Trondheim AUL i 1959 og 1960. Hun var medlem av Arbeiderpartiets internasjonale utvalg fra 1970 til 1989 og varamedlem av sentralstyret i perioden 1977–1987. Før hun ble innvalgt på Stortinget, var Aasen medlem av Kongsberg bystyre i perioden 1956–1959 og Trondheim bystyre i perioden 1960–1963.

## Stortingets presidentskap
* 9. oktober 1973 – 30. september 1977: Varasekretær i Stortinget
* 8. oktober 1981 – 30. september 1985: Varasekretær i Lagtinget
* 9. oktober 1985 – 30. september 1989: Første varapresident i Lagtinget

## Stortingskomiteer
* 1985–1989: Nestleder i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1985–1989: Nestleder i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1985–1989: Medlem i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1985–1989: Medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1985–1989: Medlem i Valgkomitéen
* 1981–1985: Medlem i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1981–1985: Medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1981–1985: Varamedlem i Valgkomitéen
* 1977–1981: Medlem i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1977–1981: Medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1973–1977: Medlem i Kirke- og undervisningskomitéen
* 1969–1973: Medlem i Samferdselskomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lagrettemann

**Lagrettemenn** var i unionstiden med Danmark norske bønder som ble utpekt for å være meddommere på tingene, bevitne dokumenter, fordele skattlegging m.m.  Disse bøndene måtte møte opp og delta som lagrettemenn under tingsamlingene. Dette var en plikt og den gikk på omgang, selv om ofte de samme personene ble gjenoppnevnt.  Det var gjerne mer framstående bønder i bygdene som hadde disse vervene og for en del personer var det antakelig knyttet en viss prestisje til vervet. Alle var ikke like glade for å bruke tiden sin på dette.  ”Kongen” (dvs. sentralmyndighetene i København) måtte iallfall flere ganger refse lagrettemennene og innskjerpe pliktene

«Lagrettemenn» er noe annet enn dagens medlemmer av «juryen» i straffesaker for lagmannsrettene, det vil si de ikke-jurister som er med og avgjør skyldspørsmålet. Denne juryen kalles lagrette.

## Referanser