open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Shangri-La

**Shangri-La** er et oppdiktet, utopisk sted som forekommer i den engelske forfatteren James Hiltons *[[Tapte horisonter]]* (*Lost Horizon*) fra 1933, en roman som er blitt filmatisert to ganger. Stedet kan best beskrives som et jordisk himmelrike i en dyp fjelldal i Kunlunfjellene i Tibet der menneskene er lykkelige og nesten ikke eldes. 

Myten om Shangri-La har vært til inspirasjon for mange andre paradisliknende steder.

Historien om det mytiske Shangri-La baseres på Shambhala, en by i buddhistisk mytologi.

## Et «ekte» Shangri-la
Siden 2001 har det også funnes et «ekte» Shangri-la. Da byttet nemlig det autonome tibetanske fylket (*xian*) Diqing i provinsen Yunnan offisielt navn til Shangri-la (香格里拉, pinyin: Xianggelila). Hovedstaden i fylket, Zhongdian, hadde da lenge vært et populært turistmål, og fylket vant navneretten i kappestrid med minst et annet fylke i samme provins.

## Se også
*El Dorado
*Slaraffenland
*Paradis
*Utopia
Hoggtann

## Beskrivelse

En **hoggtann** er en forstørret hjørnetann. Mange forbinder hoggtenner med rovdyr, men også andre arter kan ha hoggtenner, for eksempel flodhester og flaggermus. Hoggtenner er først og fremst nyttige til å drepe med, i det de kan penetrere lettere og dypere enn andre tenner. En hoggtann må ikke forveksles med en støttann, som er utviklet fra fortennene.

Selv om huggtenner vanligvis er utviklet i forbindelse med å drepe og spise andre dyr, finnes det flere pattedyr som har huggtenner først og fremst for konkurranse mellom individene innad i arten. Dette gjelder først og fremmst planteetere med hoggtenner, slik som flodhest, moskushjort, muntjaker og primater. Hos altetere som gris utghjør de dessuten redskap for å grave opp eller skrape løs maten de lever av. Hvalross bruker sine huggtenner til blant annet å dra seg opp på glatte isflak.

## Se også
* Rovtann
* Jeksel

## Referanser
Askergruppa

**Askergruppa** er navnet på over 50 meter, stedvis 110–20 meter, tykk sedimentlagrekke som ble avsatt  i Oslofeltet i slutten av karbontiden, og som kan påvises fra Skien i sør til Nittedal i nord. Gruppa er nabo med Ringeriksgruppa lenger vest og sør. Sedimentene i Askergruppa ble tilført fra Den kaledonske fjellkjeden i nordvest i en tid da klimaet var varmt og fuktig. Sedimentene tynner ut mot nord og nordøst og blir tykkere mot sørvest.

Askergruppa inndeles i tre lagpakker som har navn etter steder hvor de er godt synlige, nederst er Kolsåsformasjonen, lag av rød skifer. Oppå den finnes Tanumformasjonen, en lagpakke av konglomerat med kvartsboller, noe sandstein og tynne kalksteinslag. Øverst ligger Skaugumformasjonen av leirskifer med innblanding av vulkansk materiale.  Askergruppa ligger oppå 100 millioner år eldre lag av grå skifre fra silur eller ordovicium som tilhører Oslofjordovergruppa. Det danner *Det pre-øvrekarbonske peneplan*. Oppå Askergruppa ligger vulkanske bergarter, hovedsakelig basalt og rombeporfyr. 

Som et forstadie til Osloriften dannet det seg for 310–296 millioner år siden et grunt sedimentært basseng foran restene av Den kaledonske fjellkjeden. Det dannet seg store elvesletter som avsatte i grunne og vide innsjøer. Etter hvert som området sank, dannet det seg forgrenede tidevannspåvirkede elvesletter som avsatte masser i grunne havbasseng. Med tiden ser vi elvedelta bygge seg opp, med avsetninger i innsjø- og brakkvannsbasseng. Det veksler mellom tørre og fuktige perioder. Mot slutten av perioden rommer avsetningene vulkansk nedfall og danner en sedimentær front foran lavafronter. 

Ved Gullahug skole i Bærum finnes Askergruppa på fra 81 til 140 meters dyp, og alle de tre formasjonene er representert. 

## Referanser
Stein Ove Haugen

**Stein Ove Haugen** (født 1960) er en norsk økonom og finansjournalist. Han er ansvarlig redaktør for Hegnar Online. Haugen er ellers kjent for sin rapport om pyramideselskaper som T5PC. Haugen er videre kjent for sin interesse for og kunnskap om teknisk analyse.
## Referanser
Jens Juel

:*For den danske kunstmaleren med samme navn, se [[Jens Juel (maler)]]*.

**Jens Juel** (født 8. januar 1580 på Refstrup, død 26. mars 1634 i Bøvling) var en dansk adelsmann og stattholder i Norge.

Juel gikk på Sorø adelsskole 1590-96, foretok deretter en syvårig dannelsesreise med utenlandsstudier og ble i 1603 ansatt i Den danske kanselli. Han fikk raskt store oppgaver: som rentemester fra 1609, medlem av riksrådet fra 1616 og utsending i flere diplomatiske oppdrag.

Fra 1618 var han stattholder i Norge, hvortil som alltid hørte lensherreembetet over Akershus. Juel skulle vise seg som en energisk og aktiv stattholder, både på embetets, kronens og egne vegne. At kongen, Christian IV, var opptatt med trettiårskrigen, gjorde sitt til at Juel fikk friere spillerom. Han sørget gjennom garnisonsskatten i 1627 for grunnlaget for en selvstendig forsvarsorganisasjon for Norge, en bondemilits. Et initiativ for sjøforsvar, såkalte defensjonsskip, ble imidlertid avslått av kongen. Juel var også aktiv for å utvide bergverksvirksomheten i Norge, og var den første direktør for Kongsberg Sølvverk. Han sto også i spissen for et privat partisipantskap som i 1628 kjøpte sølvverket av kronen.

Juel hadde en aktiv privatøkonomi, med utlånsvirksomhet som skaffet han flere norske eiendommer som pantegods, og han ervervet seg også flere gods i Danmark i løpet av sin tid i Oslo. 

Med Ide Hansdatter Lange fikk Juel bl.a. datteren Christence Juel. Hun ble den 12. august 1637 gift med Jørgen Rosenkrantz (født 1607).

## Referanser


## Litteratur
* Øystein Rian. «Jens Juel» I: *Norsk biografisk leksikon*; Bd 5.; 2. utg. 2002
Kvakk-slekten

**Kvakkslekten** er en oppdiktet slekt i Disney-tegneseriene.

Slekten er mest kjent for sin stamfar Kornelius Kvakk, som var Andebys grunnlegger. Hans sønn Clinton Kvakk grunnla den verdensomspennende speiderorganisasjonen Hakkespettene, og var far til Bestemor Duck. Hun giftet seg med en bonde ved navn Hilmar Duck som var en etterkommer av den legendariske sjørøveren Sortebill Duck.

## Medlemmer av slekten

### Kornelius Kvakk

**Kornelius Kvakk** er Andebys grunnlegger og slektens stamfar. Det finnes flere statuer av ham i Andeby.

Han ble skapt av Carl Barks, og ble for første gang nevnt i historien *Statuekampen*, først utgitt i *Walt Disney's Comics & Stories* nr. 138 i 1952.

### Clinton Kvakk
**Clinton Kvakk** var Kornelius Kvakks sønn, og er mest kjent som grunnleggeren av speidergruppen Hakkespettene. Clinton ble skapt av Don Rosa i 1992, da kun nevnt med navn i historien *Visdommens voktere*. Han er oppkalt etter Bill Clinton.

Clinton Kvakk grunnla Hakkespettene med inspirasjon fra farens Hakkespettmilits, men speidergruppen hadde helt andre målsetninger enn militærgruppen, hvis oppgave var å beskytte Andeby mot indianere og angrep fra Mexico. Clinton var svært interessert i vitenskap og natur, og fant mye kunnskap om disse feltene fra en bok han hadde fått av faren sin. Hakkespettenes fremste oppgaver er å verne om naturen og å beskytte den boka som er kjent som Hakkespettboka fra å falle i «gale hender». Hakkespettboka gis kun til medlemmer av speidergruppa.

I andre halvdel av 1800-tallet hadde han sammen med kona Gjertrud Godvilje en egen butikk i Andeby, «Gjertruds Oase», som var kjent for sin utmerkede iskrem. De var foreldre til Bestemor Duck og Konrad Kvakk. Ifølge Don Rosas personlige notater levde Clinton ca. 1830&ndash;ca. 1910.

### Bestemor Duck

**Bestemor Duck** (i norske oversettelser har fornavnet variert, de vanligste er nok **Anna** og **Elvira**) er Donald Ducks bestemor og Duck-familiens overhode. Hun var gift med Hilmar Duck, og ble mor til Didrik, Dora og Eddy. Hun bor på en gård utenfor Andeby.

Hun opptrådte for første gang i avisstripen for 27. september 1943, skapt av Bob Karp og Al Taliaferro.

### Konrad Kvakk
**Konrad Kvakk** er gift med Gretchen Gans, og far til Casi Kvakk og fetter Anders. Han prøvde seg som gullgraver i Klondike, og solgte Daudhestbakken til Skrue McDuck.

Han ble skapt av Don Rosa, og opptrådte for første gang i *Siste hundeslede til Dawson*, første gang utgitt i *Uncle Scrooge Adventures* nr. 5 i 1988.

### Fetter Anders
**Fetter Anders** eier en kvegranch. Han ble skapt av Carl Barks, og opptrådte for første gang i *Den fødte cowboy*, først utgitt i *Walt Disney's Comics & Stories* nr. 55 i 1945.

### Casi Kvakk
**Casi Kvakk** er gift med Gunnar Gås, og mor til Guffen. Hun ble for første gang nevnt i avisstripen for 9. mai 1938, laget av Bob Karp og Al Taliaferro.

### Guffen

**Guffen** er gårdsarbeider hos Bestemor Duck. Han er kjent for å være lat og glad i mat.

Han opptrådte for første gang i avisstripen for 9. mai 1938, laget av Bob Karp og Al Taliaferro.

## Se også
*Duck-familien
*McDuck-klanen
Inderøy Idrettslag

**Inderøy Idrettslag** ble stiftet i 1863 og er et av Norges eldste idrettslag. Klubben driver med idretter som fotball, volleyball, friidrett, sykling, håndball, vektløfting men har skiskyting og langrenn i hovedsetet. Inderøy har også et godt orienteringsmiljø, med store profiler som blant annet Per Morten Kvam. 
Langrennsmiljøet har også fått fram mange talenter som Ole-Marius Bach, Kristin Gausen, Eirik Lorentsen og Julie Gausen. I fotballen har Daniel Vist stått frem som den mest nevneverdige for sine legendariske bragder på idrettslagets A-lag.

Inderøy Idrettspark har kunstgressbane med løpebane rundt, en tennisbane og en basketballbane. Inderøy har 3 lysløyper. Disse er på Lyngstad (Kjerknesvågen, Rostad (Utøy) og Gran (Vuddu).

## Eksterne lenker
* 
* Oversikt over anleggene på Inderøy ILs nettsted
Alnsjøfeltet

**Alnsjøfeltet** i Oslo er en del av Nittedalkalderaen og strekker seg fra Årvoll-Tonsen i vest til Grorud i øst. Kalderaen ble dannet ved vulkansk aktivitet i permtiden og senere kollaps av vulkankjeglen.

## Kilder
*
Sangoltshornet

**Sangoltshornet** (også kalt *Songalhornet*, på folkemunne *Hødne*) er et fjell ved Skogsvåg i Øygarden kommune i Vestland fylke. Det har en høyde på 186,6 meter over havet.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Telebutikken

**Telebutikken** var en butikkjede etablert i 1995 i Larvik. De to første årene het kjeden Mobilexperten. Fra en sped begynnelse vokste selskapet slik at kjeden Telebutikken i 2008 hadde 65 butikker. I 2008 hadde kjeden en omsetning på 290 millioner.

Telebutikken var opprinnelig et familieeid selskap, med Ole-Johan Svensen, Jan Svensen og Dag Rusti som eiere. Investoren Stein Matre (MTU Telecom), Gard Eriksrud kjøpte opp kjeden i 1998. De inngikk samtidig et strategisk samarbeide, hvor fokus skiftet fra salg av mobilabonnement for Telenor og over til NetCom, fra 2016 Telia Norge. Innen kort tid ble kjeden svært viktig for NetComs salg av mobilabonnement, noe som førte til at kjeden gradvis ble kjøpt opp av NetCom og til slutt overtatt i sin helhet i 2008. Morselskapet skiftet navn til ComHouse, og overtok samtidig kjeden Klart Svar. Telebutikken var lokalisert på nesten alle de største kjøpesentrene i Norge. I 2007 kjøpte Telebutikk-kjeden fotokjeden Preus Foto.

I 2011 endret Telebutikken navn til NetCom da NetCom ønsket å integrere nettbutikken og de fysiske butikkene og la det fysiske butikkene være selskapets ansikt utad.

## iPhone-eksklusivitet
11. juli 2008 kom Apple sin suksesstelefon iPhone 3G i salg for første gang i Norge, via Telebutikken. Da telefonen ble lansert i Norge, solgte kun 15 butikker denne telefonen, spredt rundt i landet. iPhone var i Norge operatørlåst til NetCom, men etter 2009 selges telefonen også gjennom andre operatører og butikker som tilbyr mobiltelefoner.

## Referanser
Lee Greenwood

**Lee Greenwood** (født 1942) er en amerikansk country-pop-sanger og låtskriver.

Han er kjent for en rekke hits innen countrypolitan-sjangeren på 1980-tallet, samt for suksessen «God Bless the USA».

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Glitrevannskalderaen

**Glitrevannskalderaen**, også kalt **Glitrekalderaen**, i og omkring Finnemarka er en 10 x 16 km stor kaldera som ble dannet ved kollaps av en vulkankjegle fra permtiden i forbindelse med vulkansk aktivitet i Osloriften. Vulkanen hører til kjeglevulkanene som gikk av som eksplosive supervulkaner i fjerde stadium i utviklingen av riften, etter å ha vokst seg opp gjennom mindre utbrudd av basaltiske lavaer til de løftet seg en kilometer over landskapet omkring for 280–265 millioner år siden, 2–4 km over dagens overflate. Den er sammen med Bærumskalderaen den best bevarte av kalderaene i Oslofeltet. I sør-enden av kalderaen ligger vannet Glitre, der Lier, Modum, Øvre Eiker og Drammen kommuner møtes.   

De gjentatte utbruddene gjennom samme rør fra et magmakammer, gjør at Glitrevannsvulkanen i likhet med de andre store vulkanene i dette stadiet av Osloriften regnes som en *polygenetisk [[sentralvulkan]]*. I den delen av riften som kalles Vestfoldgrabenen danner kalderaene etter de store vulkanene en kjede med Ramneskalderaen som den største og sørligste, fulgt av Hillestadvulkanen, Sandevulkanen, Drammenskalderaen og Glitrevannskalderaen som den nordligste. Overliggende bergarter er slitt vekk, og det vi sitter igjen med omkring kalderaen er for en stor del dypbergarten finnemarkgranitt som likner den samtidige drammensgranitten. Fra selve sentralvulkanen finner vi basalter, fra eksplosjonen og kalderadannelsen finnes ignimbritter og breksjer, og fra tiden etter kollapsen ringganger og sentralintrusjoner. Rester etter pyroklastisk strøm fra vulkanen i form av ignimbritt finnes blant annet i Bordvika i sørenden av Glitre.  

Vulkanen utviklet seg ved at et magmakammer foret vulkaner med utbrudd av basalt, senere rombeporfyrer. Så kollapset magmakammeret og bergartene sank inn i kammeret. Oppknuste bergarter dannet tykke lag med breksjer rundt kantene. Innsynkningen fortsatte, og sprekkene i den innsunkne blokken ble fylt med kvartsporfyrer og syenitter, ringgangene ble dannet. Midt i innsynkningen var det store utbrudd av vulkansk aske, med dannelse av ignimbritt, og det ble dannet mer breksje. Ignimbritten dannet lag på 450 meter, til sammenlikning er tilsvarende lag etter utbruddet i Pompeii noen titalls meter. Til slutt steg granittiske smelter opp midt i innsynkningen. De størknet øverst som kvartsporfyrer, lenger ned som granitt. Bergartene omkring smelten ble stekt og omdannet gjennom det vi kaller kontaktmetamorfose, og dannet enkelte steder malm som har gitt grunnlag for gruvedrift. Gjennom de følgende 250 millioner årene ble bergartene slipt ned til nåværende nivå,

Glitrevannskalderaen har vært gjenstand for en rekke undersøkelser, i første rekke av Christoffer Oftedahl, som gjennom sine studier i 1940- og 50-årene utdypet vår kunnskap om lagdelingen i Oslofeltet. Blant de siste som har forsket på kalderaen er geologen Guro Lilledal Andersen.

## Referanser
José González

**José Gabriel González** (født 1978) er en svensk singer-songwriter og gitarist bosatt i Göteborg, født i Sverige med argentinske foreldre. 

## Diskografi
### Album
* Veneer (2003)
* In Our Nature (2007)
* Vestiges & Claws (2015)
* Local Valley (2021)

### EP
* Crosses
* Remain EP
* Stay in the Shade EP
* Australian Tour EP

## Priser og utmerkelser (utvalg)
* 2006 – Exportpriset

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Hans Olav Myklebust

**Hans Olav Myklebust** (født 1971) var ordfører i Ørsta kommune fra 2003 til 2007. Han representerer Fremskrittspartiet og ble valgt inn i kommunestyret første gang i 1995. I 2003 ble han valgt til ordfører ved direkte ordførervalg, da han fikk 1264 stemmer og kom foran kandidatene fra Sp – 929, SV – 913 og på fjerdeplass Ap-representanten med 704 stemmer. Myklebust fikk nesten 30 prosent av stemmene, mens FrP fikk 25 prosent. Ved valget i 2007 gikk kommunen tilbake til ordinær valgmåte.

Myklebust er bosatt i Vartdal og var den yngste ordfører i Møre og Romsdal da han ble valgt. Før han ble ordfører var han selger i familiens bilfirma.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Hans Olav Myklebust - Stortinget.no
Kolsåsformasjonen

**Kolsåsformasjonen** er en opptil 30 meter tykk lagpakke av røde skifre som ble avsatt i slutten av karbontiden. Formasjonen utgjør underste del av Askergruppa som finnes i Oslofeltet. Formasjonen har navn etter Kolsås i Bærum. Nedre grense er definert ved et gap på mer enn 100 millioner år. Rødlige skifre ligger direkte på grå skifre fra silur- eller ordoviciumtiden. Øvre grense til Tanumformasjonen er definert ved det overliggende konglomerat.

I tillegg til rød leirskifer er det tynne innslag av sandstein og enkelte kalkholdige lag. Det finnes også noen få tilfeller av utfelte mineraler som anhydritt og gips, et vitne om at lagene ble avsatt på flomsletter som tidvis tørket ut. De tynne kalklagene i den røde slamsteinen har små kalkknoller og forkalkete røtter som viser at de var rester etter fossile jordlag og kalkskorper, som dannes i varme og tørre strøk. Det finnes noen få fossile trestammer. Før Tanumformasjonen la seg over Kolsåsformasjonen dannet det seg et sedimentært brudd der de øvre lagene av den røde skiferen ble erodert ned. 

Lagrekken kan studeres i detalj langs en natursti fra Gjettum stasjon til Kolsåstoppen (avbildet).

## Referanser
Tanumformasjonen

**Tanumformasjonen** er en lagpakke i Oslofeltet av konglomerat med kvartsboller, noe sandstein og tynne kalksteinslag. Tanumformasjonen tilhører Askergruppa, hvor den ligger over Kolsåsformasjonen og under Skaugumformasjonen. Den er oppkalt etter Tanum i Bærum.

Laget øker i tykkelse fra opptil 20 meter i Oslo-området til 60 meter i Skiensområdet. Det veksler mellom sandsteiner, konglomerater, grønne og røde skifre og kalksteiner. Kalksteinene er noen steder erodert ned av ferskvann, og gjenfylt av konglomerater. Et tynt kalksteinslag, *Knabberudkalksteinsleddet*, rommer marine mikrofossiler datert til seinkarbon som likner mest på lag fra Barentshavet og Øst-Europa. Det kan tyde på at lavlandet i Fennoskandia til tider ble oversvømt av havet fra nordøst. En tynn lagrekke med grønn til mørk grå leirstein og sandstein i Asker er avsatt i et elvedelta som bygde seg ut til et ferskvanns- til brakkvannsmiljø. Dyre- og plantefossiler herfra likner de fra kullførende lag i England, Belgia og Tyskland.

Sedimentære bergarter i formasjonen vitner om elvesletter oppbygd av grusrike elver og grunne innsjøer, vindblåste sanddyner, deltaer, estuarier, marine kalksandstrender og rasavsetninger. Jordprofiler med kalkskorpe er fra perioder med liten avsetning og erosjon. Vekslingene kan forklares med bevegelse i jordskorpen, endringer i klima og havnivå.

## Referanser
Norgesglasset

**Norgesglasset** kan referere til:

* Norgesglass, en glassbeholder 
* Norgesglasset (NRK), et radioprogram
* Norgesglasset (tjeneste), gratis karttjeneste fra Statens kartverk
Liste over ordførere i Vestvågøy

Dette er en **liste over ordførere i [[Vestvågøy]]** kommune i Nordland fra storkommunen ble opprettet i 1963 ved en sammenslåing av Borge, Buksnes, Hol og Valberg.

## Referanser


## Kilder
*Johannes Hope (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2013121708098 Vestvågøy kommune... - gjennom 30 år]*. Vestvågøy Kommune (sic) 1993 (s. 30 og 48, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Skaugumformasjonen

**Skaugumformasjonen** er en 20 meter tykk lagpakke av leirskifer med betydelig innblanding av vulkansk materiale (vulkansk aske o.l.) fra sent i Karbon og muligvis fra tidlig Perm. Formasjonen utgjør yngste del av Askergruppa og overlagrer Tanumformasjonen. Mens de andre formasjonene har større utstrekning, er Skaugumformasjonen hovedsakelig avgrenset til Asker.

Formasjonen rommer vulkanoklastiske sedimentære bergarter, sandsteiner, konglomerat/breksje og rød skifer med kalkskorpe. Sandkornene og steinene i breksjene og konglomeratene er hovedsakelig erodert fra Holmestrand–Jeløya-basalt fra begynnelsen på Osloriften i sør, via nordgående elver som bygde ut brede flomsletter i grunne innsjøer langs fronten av lavastrømmene.

## Referanser
Øystein Rosse

**Øystein Rosse** (født 24. juli 1956) er en norsk oversetter. Han har arbeidet med barnelitteratur hele sitt voksne liv, også som konsulent og formidler i skole og bibliotek. Han har dessuten vært styremedlem i Norsk barnebokforum.

Øystein Rosse har blitt tildelt Kulturdepartementets oversetterpris for barnelitteratur tre ganger: I 1984 mottok han prisen for *Benny Boksaren* av den svenske forfatteren Max Lundgren, i 1990 for *Falskt ansikt* (*False Face*) av kanadieren Welwyn Wilton Katz og i 2003 for *Skammarens dotter* og *Skammarteiknet* av den danske forfatteren Lene Kaaberbøl. Alle bøkene er oversatt til et levende og sikkert nynorsk. I  ble han tildelt Bastianprisen for barne- og ungdomslitteratur for oversettelsen av Peter Careys *Den store premien.*

Øystein Rosse bor og arbeider i Stavern i Vestfold.

## Referanser


## Eksterne lenker
Mordekai

**Mordekai** var ifølge Bibelen onkelen til Ester, som ble persisk dronning i tiden etter det babylonske fangenskap. Mordekai støttet henne trofast, og ble dessuten utnevnt til embedsmann i riket. Beretningen om dette står i Esters bok. Hans hebraiske navn var Bilsjan, men han foretrakk å bruke Mordekai, som er en versjon av gudenavnet Marduk.
Max Lundgren

**Max Lundgren** (født 22. mars 1937 i Landskrona i Sverige, død 27. mai 2005) var en svensk forfatter. Han har skrevet en rekke populære barnebøker og manus til TV-serier. Blant de meste kjente er ungdomsboka *Gutten med gullbuksene* (*Pojken med guldbyxorna*) fra 1967, som også ble filmatisert. Max Lundgren var også medlem av Svenska barnboksakademien.

Mange av bøkene hans er oversatt til norsk.

## Filmmanus (utvalg)
* 1968: *Bombi Bitt och jag*
* 1986: *Hurvamorden*
* 1986: *Yngsjömordet*
* 1979: *Våning för 4*
* 1987: *Lackalänga*

## Bibliografi
Lista omfatter de svenske originalutgivelsene.
* *Hunden som äntligen visslade* 1962
* *Kandidaterna* 1963
* *Alla barns ansikten* 1964
* *Gangsterboken* 1965
* *Äventyrets fyra färger* 1965
* *Omin Hambbe i Slättköping* 1966
* *Pojken med guldbyxorna* 1967
* *Åshöjdens bollklubb* 1967
* *Dörrarna låsta inifrån* 1968
* *Regnbågskriget* 1968
* *Åshöjden går vidare* 1968
* *Kris i Åshöjdens BK* 1969
* *Sagan om Lotta från Dösjöbro* 1969
* *Ole kallar mej Lise* 1969
* *Mats farfar* 1970
* *Sommarflickan* 1971
* *Åshöjden i kvalet* 1971
* *Snapphanepojken* 1972
* *IFK Trumslagaren*, 1972
* *IFK Trumslagaren och Lillis*, 1973
* *IFK Trumslagaren och Chris*, 1975
* *Myrorna* 1976
* *Ännu minns jag Birthe* 1978
* *Boken om Birthe* 1978
* *Lättsinniga berättelser och andra noveller* 1978
* *IFK Trumslagaren och Lasse*, 1979
* *Våning för fyra* 1979
* *Matchens hjälte* 1980
* *Inga Eliasson, affärsbiträde* 1980
* *IFK Trumslagaren och Jack*, 1981
* *Mitt livs äventyr* 1982
* *Benny, boxaren* 1982
* *Hela gänget* 1982
* *Torsten och Greta* 1983
* *Benny Boxaren och kärleken* 1984
* *Max Lundgrens Åshöjdens BK* 1985
* *Samlade diktförsök* 1986
* *Djävulens kontrakt* 1987
* *Benny Boxaren nere för räkning* 1987
* *Töser!* 1988
* *På äventyr med Gula hissen* 1988
* *BK Framåt* 1989
* *Roseli, älskade Rosa* 1990
* *Kåsebergaskräcken* 1990
* *En kort tid av lycka* 1991
* *Benny Boxaren i Amerika* 1991
* *Åshöjdens BK* 1992
* *Drömmen om Mallorca och andra berättelser* 1992
* *Eriksfält leder med 1-0*, 1994
* *21 nästan sanna berättelser* 1996
* *Råttan* 1997
* *Benny, mästaren* 1997
* *Dubbelspel* 1999
* *Lina, Gulan och kärleken 2003
* *De magiska handskarna 2004

## Priser og utmerkelser
* 1967: Expressens Heffaklump
* 1968: Nils Holgersson-plaketten for *Pojken med guldbyxorna og Åshöjdens bollklubb*
* 1983: 91:an-stipendiet
* 1987: 
* 1991: Astrid Lindgren-priset 1991

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rolf Thorsen

**Rolf Bernt Thorsen** (født 22. februar 1961 i Zürich, Sveits) er en norsk tidligere roer, verdensmester og olympisk medaljør. Thorsen rodde for Horten roklubb.

## Karriere
Thorsen var Norges beste roer på 1980-tallet, sammen med Alf Hansen. Han tok VM-gull i dobbeltsculler sammen med Hansen i 1982, sølv i 1983 og bronse i 1981. Senere tok Lars Bjønness over som makker i dobbeltsculleren. Sammen tok de VM-gull i 1989 og i 1994. Thorsen var også med å vinne sølv i VM i dobbeltfirer i 1987 med Vetle Vinje, Lars Bjønness og Alf Hansen og Olympisk sølv i Seoul i 1988 og i Barcelona i 1992.

Alene rodde Thorsen til gull i nordisk mesterskap i singlesculler i 1989 og 1991, og til NM-titler i 1982, 1983, 1986, 1987, 1988, 1989, 1990, 1991 og 1992. Nordisk mester ble han også i dobbeltsculler i 1983, 1989 og 1993, i dobbeltfirer i 1985 og 1987 og i åtter i 1983 og 1987. Thorsen er norgesmester både i dobbeltsculler (sammen med Ronny Pedersen i 1992) og i dobbeltfirer (sammen med Ivan Enstad, Espen Thorsen og Arild Hanseth i 1987 – denne seiren ble også belønnet med Kongepokal).

Thorsen har syv kongepokaler og ble tildelt Morgenbladets gullmedalje i 1989 sammen med Lars Bjønness og Ole Kristian Furuseth.  I 1996 ble Thorsen også tildelt det internasjonale roforbunds (FISA) høyeste utmerkelse; The Thomas Keller Medal *for an Outstanding Career in Rowing*.
I 2010 ble Thorsen også tildelt Norges Roforbunds høyeste utmerkelse; Gullmerket og Hederstegnet til Norges Idrettsforbund og Olympiske og Paralympiske komité for sin innsats som ro-president.

Thorsen var visepresident i Norges Roforbund fra 1996 til 2000, og president fra 2000 til 2010. Han har også hatt flere sentrale verv innenfor idrettsbevegelsen.

Parallelt med ro-karrieren jobbet Thorsen i NCC-konsernet 1985 - 2014. Han hadde mange funksjoner i selskapet; bl.a. var han i perioden januar 2007 - april 2014 administrerende direktør for NCC Property Development AS.

Thorsen var administrerende direktør i Oslo S Utvikling AS, selskapet som blant annet utviklet «Barcode-området» i Bjørvika i Oslo, fra mai 2014 til mai 2019. Han var administrerende direktør i Selvaag Bolig ASA fra mai 2019 til oktober 2020. Thorsen ble siden administrerende direktør i Polaris Eiendom AS.

Utenfor idrettsverden var Thorsen en aktiv styrerepresentant, med verv i blant annet Norwegian Green Building Council, Den Norske Opera og Ballett, Agaia AS og NP Bygg AS.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norges Roforbund
* Det internasjonale roforbund (FISA)
* Horten Roklubb
* NCC Property Development AS
* Oslo S Utvikling AS
Lars Bjønness

**Lars Bjønness** (født 27. juli 1963 i Oslo) er en norsk tidligere roer og verdensmester som representerte Ormsund Roklub.

Bjønness tok over som makker i dobbeltsculleren til Rolf Thorsen, etter at Alf Hansen trappet ned. Sammen med Thorsen vant han VM-gull i 1989. Bjønness var også med å vinne sølv i VM i dobbeltfirer i 1987 med Vetle Vinje, Rolf Thorsen og Alf Hansen og Olympisk sølv i Seoul i 1988. Han tok sølv i dobbeltfirer også i 1992 i Barcelona sammen med Thorsen, Kjetil Undset og Per Sætersdal.

I Sommer-OL 1984 i Los Angeles deltok Bjønness i singlesculler. Han er også nordisk mester i dobbeltsculler i 1989, i dobbeltfirer i 1983, 1985 og 1987, og i åtter i 1987. Han ble norsk mester hele 27 ganger i løpet av 1980-tallet: dobbeltsculler fem ganger, dobbeltfirer fem ganger, firer ni ganger og åtter åtte ganger.

Bjønness og Thorsen ble tildelt Morgenbladets gullmedalje i 1989 sammen med Ole Kristian Furuseth.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Foreldre & Barn

***Foreldre & Barn*** er et norsk månedlig magasin for småbarnsforeldre. Det ble startet i 1976 av journalist Per-Arne Kjos, lege Bjørn Nicolaissen og designer Hans Jørgen Toming. Første nummer kom i januar 1977 og magasinet blir idag utgitt av bladforlaget Egmont Publishing. Martine Lunder Brenna har vært bladets redaktør siden 2018. Det kom per 2020 ut med ti nummer i året.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2011: 44&nbsp;414
* 2012: 39&nbsp;559
* 2013: 36&nbsp;015
* 2014: 30&nbsp;787
* 2015: 30&nbsp;264
* 2016: 28&nbsp;957
* 2017: 21&nbsp;128
* 2018: 16&nbsp;436
* 2019: 13&nbsp;741
* 2020: 13&nbsp;372
* 2021: 15&nbsp;286

## Referanser




## Eksterne lenker
*  ''Foreldre & Barn''
* Egmont Publishing
Embretsfoss kraftverk

**Embretsfoss kraftverk** er et vannkraftverk  ved Åmot i Modum kommune i Buskerud fylke.  Kraftverket ble satt i drift i 1916, og utnytter et fall på  16 meter i Embretsfossen i Drammensvassdraget. Verket er et elvekraftverk uten eget reguleringsmagasin.

Kraftverket utnytter vannet fra Begna og Randsfjorden/Randselva via Tyrifjorden og fra Hallingdalselva via Krøderfjorden og Snarumselva.

Årlig middelvannføring i fossen er 285 kubikkmeter pr sekund. E4 kan ta unna 353 kubikkmeter pr sekund. E3 kan ta 125. Flomnivået kan komme opp i 1000–1400 kubikkmeter pr sekund.

**Embretsfoss 1** var det opprinnelige kraftverket fra 1916. Det sto på østsiden, der E4 står nå. Det ble revet i 1954.

**Embretsfoss 2** ble satt i drift i 1921. Det hadde 3 turbiner på tilsammen 9 MW. Bygningen ble fjernet i 2020.

**Embretsfoss 3** ble satt i drift i 1954. Det har en kaplanturbin på 18MW, som nå kun er i drift for å utnytte flomtoppene. E2 og E3 står på vestsiden av elven.

**Embretsfoss 4** ble satt i drift i 2013. Det har en av Norges største kaplanturbiner på nær 7 meter i diameter. Effekten er 51,3 MW, produksjon er 120 GWh.

Total årsproduksjon er nå 335 GWh.

Kraftverket eies av Å Energi Vannkraft og Hafslund Eco Vannkraft med 50% hver.


Fil:Embretsfoss 3.JPG| Embretsfoss 3
Fil:Embretsfoss 2 og 3.JPG| Embretsfoss 3 til venstre, 2 til høyre
Fil:Aamot buskerud IMG 4941 Embretsfoss kraftverk.jpg|Embretsfoss 2 med elvefaret
Fil:Aamot buskerud IMG 4942 Embretsfoss kraftverk.jpg|Demningen i Drammenselva.


## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* E-CO Energi
* Å Energi: Våre kraftverk
Norunn Østråt Koksvik

**Norunn Marie Østråt Koksvik** (født 1953) er en norsk politiker (H).

Hun har vært medlem av Sandnes bystyre siden 1995 og formannskapet siden 1999. Østråt Koksvik var ordfører i kommunen 2007–2011, valgt gjennom et samarbeid mellom Høyre, Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre. Hun ble dermed den første kvinnelige ordføreren i Sandnes. Hun var også varamedlem til formannskapet 1995–2009 og partiets gruppeleder i bystyret 1995–2007.

Østråt Koksvik er oppvokst på Lura i Sandnes og utdannet adjunkt fra Høgskolen i Stavanger. Før hun ble ordfører, var hun lærer ved Klepp ungdomsskule. Hun har også bakgrunn fra privat næringsliv. Hun er gift og har barn.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Spadestører

* spadestør
* sverdstør

**Spadestører** er en liten familie av svært primitive beinfisk, beslektet med vanlige stører. Familien omfatter to nålevende arter og fire fossile. De kan bli litt over 2 meter lange. De likner fysisk på vanlige stører, men mangler det typiske hudpanseret av beinplater som man finner hos dem, og har nesen trukket ut i en lang sverd- eller spadeaktiv utvekst som den bruker til å rote opp bunndyr med. Denne tydelige utveksten har gitt gruppen navnet.

Nyklekte spadestører mangler de voksnes utvekst og likner på vanlige stører i fasongen. «Spaden» eller «sverdet» begynner å dannes kort tid etter at de er klekket.

## Utbredelse og trusler
Spadestørene har en sterkt begrenset subtropisk utbredelse. Spadestøren finnes bare i Mississippi-elva i USA og sverstør er endemisk for Yangtze i Kina. Begge er skjeldne, og den kinesiske arten regnes som kritisk truet.

Bestandene av begge arter av spadestører har sunket dramatisk i deres hjemområder som et resultat av overfiske, forurensing og tap av leveområder på grunn av utbygging og særlig bygginger av store demninger som har blokkert den årlige vandringen opp elver for å gyte. Andre faktorer som har skadet bestandene er store prosjekter (særlig i Kina) der elveløp har blitt lagt om. Dette har ført til et gyteområdene til den kinesiske arten har blitt skadet eller er blitt utilgjengelige. Den kinesiske sverdstøren har ikke blitt observert siden 2007, og det er mulig at arten er utdødd.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rosenkrantz

**Rosenkrantz** er en dansk adelsslekt med grener i både Norge og Sverige med enkeltpersoner som har hatt høye stillinger i Norge. Slekten er kjent fra middelalderen, har eid store eiendommer i Danmark og Norge, samt har gjennom flere hundre år hatt mange medlemmer med mektige stillinger i begge land. Slekten har også medlemmer i Sverige.

Slektsmedlemmer har bl.a. vært lensherrer i Norge, eid baroniet Rosendal og vært statsråd.

Flere gater i norske byer er oppkalt etter slekten eller medlemmer av slekten, bl.a. i Oslo.

Navnet Rosenkrantz kommer visstnok av at det på hjelmen i slektsvåpenet er en liten rekke eller "krans" av heraldiske roser under hjelmtegnet. Kransen er plassert mellom hjelmtegnets vesselhorn med påfuglfjær og hjelmens isse. På hjelmen i våpenet til Anna Beate Rosenkrantz gift Adeler, i Solum kirke, Skien, fra ca. 1770, er hjelmtegnet en ganske stor, rund krans av roser, men denne varianten kjennes ellers ikke i slekten. Våpen fra slekten er avbildet på Arnstein Rønnings nettsted http://heraldikk.blogspot.com/

Noe forskjellige våpenskjold har vært brukt i slekten; både enklere våpen fra dens tidligst kjente personer i Danmark, og mer sammensatte våpen i senere grener i Danmark og Norge. Våpnene fikk tilleggsfigurer, til dels både i skjoldfelter og i hjelmtegn, ettersom slektsmedlemmer ble utnevnt til baroner/friherrer med forskjellige titler.

Shakespeare har i Hamlet en hoffmann med navnet Rosenkrantz.

På grensen mellom Danmark og Tyskland finner man også en by som heter Rosenkranz på tysk side og Rudbøl på dansk side. Statsgrensen går midt i byen og er en fascinerende severdighet. Det er imidlertid ikke klart hvorvidt bynavnet har sammenheng med slekten av samme navn.
## Litteratur
* Danmarks Adels Aarbog 1906
* Anders Thiset og P.L. Wittrup: *Nyt dansk Adelslexikon*, København 1904
* H. Storck: *Dansk Vaabenbog*, København 1910
* Hugo Høgdahl: *Norske [[ex libris]] og andre bokeiermerker. Fra biskop Arne Sigurdsson til Gerhard Munthe*, Oslo 1946, side 47-48 (lensherren Erik Rosenkrantzs våpenex libris)
* Sven Tito Achen: *Danske adelsvåbener*, København 1973 
* Herman L. Løvenskiold: *Heraldisk nøkkel*, Oslo 1978, side 281 med henvisninger
* Anders Thiset og Henry Petersen: *Danske Adelige [[segl|Sigiller]] fra det 13. til 17. århundrede*, 1977 (uendret reprotrykk av Henry Petersen: *Danske adelige sigiller fra det 13. og 14. århundrede*, 1897, & Anders Thiset: *Danske adelige sigiller*, 1905). Med våpensegl for medlemmer av slekten
*Allan Tønnesen (redaktør), *Magtens besegling. [[enevoldsarveregjeringsakten|Enevoldsarveregeringsakterne]] af 1661 og 1662 underskrevet og beseglet af [[stand|stænderne]] i Danmark, Norge, Island og [[Færøyene|Færøerne]]*, Syddansk Universitetsforlag, Odense 2013, 583 s., ISBN 9788776746612.Med våpensegl for medlemmer av slekten
Flomlys

**Flomlys** en er sterk, bredstrålet kunstig belysning, som ofte benyttes for å belyse store og/eller utendørs idrettsarenaer mens et idrettsarrangement blir avviklet under dårlige lysforhold. På toppnivå i mange profesjonelle idretter er det et krav at et stadion må ha flomlys for å muliggjøre avvikling av kamper utenom dagtid. Ettermiddags- og kveldskamper passer ofte bedre for publikum som har jobb eller andre forpliktelser på dagtid. Den viktigste motivasjonen for dette er TV-markedsføring, spesielt i idretter som fotball som er avhengige av penger fra TV-rettigheter for å finansiere sin sport. 

I England ble de første forsøkene med flombelyste fotballkamper gjort på banen Bramall Lane i Sheffield i 1878. Den første flombelyste ligakampen i England fant imidlertid sted først 22. februar 1956 på Fratton Park i Portsmouth, i en kamp mellom Portsmouth og Newcastle United.

UEFA stiller krav til at et fotballstadion i kategori fire skal ha flomlys som gir banen en belysningsstyrke på minst 1&nbsp;400 lux. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Flomlys - en viktig forutsetning. fotball.no
Fylkesvei 618 (Rogaland)

**Fylkesvei 618 (Fv618) i [[Rogaland]]** gikk mellom Nord-Talgje og Helgøy kai  i Finnøy kommune.

Veien var 1,3&nbsp;km lang, den har blitt del av Fylkesvei 611 (Rogaland).

## Kommuner og knutepunkter

*  fra Nord-Talgje til Nesheim ferjekai på Bjergøy
*  Helgøysund bru (169 m)
*   fra Helgøy kai mot  Eidssund på Ombo, og mot Fogn, Judaberg (→ ), mot  Nedstrand i Tysvær og til  Jelsa i Suldal

## Eksterne lenker

* Vegvesenets vegkart
Erich Linemayr

**Erich Linemayr** (født 24. januar 1933 i Linz, død 6. juni 2016) var en østerriksk fotballdommer. Han dømte i to verdensmesterskap; 1974 og 1978. Han dømte også i fotball-EM 1980. I 1979 dømte han finalen i Serievinnercupen mellom Nottingham Forest og Malmö FF.

## Kamper i VM/EM

**VM 1978:**

* Gruppespill, 11. juni 1978:  &ndash; 

**VM 1974:**

* Gruppespill, 23. juni 1974:  &ndash;  3&ndash;0
* Gruppespill, 3. juli 1974:  &ndash;  0&ndash;1

**EM 1980:**

* Gruppespill, 18. juni 1980:  &ndash;  2&ndash;1
* Bronsefinale, 21. juni 1980:  &ndash;  1&ndash;1, 9&ndash;8 på straffer

## Referanser


## Eksterne lenker
* weltfussball.de
Kaare Meland

**Kaare Meland** (1915–2002) var en norsk bankmann og politiker (H). Han var industriminister i Regjeringen Lyng i 1963, stortingsrepresentant for Hordaland 1965–1969 og ordfører i Fana 1956–59.

## Bakgrunn
Etter examen artium i 1933 og handelsgymnas i 1935 tok han diplomeksamen ved Norges handelshøyskole i 1939, etterfulgt av eksamen som statsautorisert revisor i 1945. Hele tiden etter examen artium kombinerte Meland studiene med fulltids arbeid i forskjellige stillinger i næringslivet. 

Kaare Meland deltok i felttoget på Vestlandet i april 1940 og ble høsten 1940 engasjert i oppbyggingen av en hemmelig militærorganisasjon i bergensområdet – en av forløperne til Milorg. 
## Yrkeskarriere
Han var kontorsjef i Det Bergenske Dampskibsselskab 1946-1959 og direktør i Johan C. Martens («Tranmartens») 1959–64. I 1964 ble han ansatt som banksjef i Bergens Sparebank. Meland ledet Bergens Sparebank frem til 1980 og brukte de siste to årene før han gikk av for aldersgrensen i 1982, til å sluttføre arbeidet med å samle sparebankene på Vestlandet i Sparebanken Vest. Fra 1981 var han børskommissær i Bergen.

## Politisk karriere
Meland var medlem av Fana herredsstyre 1945–1951 og 1956–1959, da han også var kommunens ordfører. Han var vararepresentant til Stortinget fra 1954 til 1961 og møtte i kortere perioder i årene 1959 til 1961. Meland hadde også flere partiverv i disse årene, både lokalt og sentralt. 

Han var statsråd i Industridepartementet i den kortvarige John Lyngs regjering i 1963. Meland så på statsrådperioden som et midlertidig avbrudd i næringslivsinnsatsen, og lot seg motvillig nominere til stortingsvalget 1965. Han satt på Stortinget i én periode. 
 
I 1978 ble han ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden. Han var medlem av Sanct Olavs ordens råd 1979-1990, medlem av Høyres landsstyre 1963-1967, formann i Sparebankforeningen 1975-1977 og hadde en rekke andre verv i idrett, næringsorganisasjoner og arbeidsgiverorganisasjoner.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Samhain

**Samhain** (irsk; gammelirsk: *samain*; skotsk-gælisk: *samhainn* og *samhuinn*; manx: *sauin*) er en opprinnelig gælisk høsttakkefest som feires hvert år den 1. november, således markerer slutten på høstsesongen og begynnelsen på vintersesongen, eller årets «den mørkere halvdelen». Feiringene begynte om kvelden den 31. oktober, ettersom den keltiske dagen begynte og sluttet ved solnedgang.

Ifølge den gamle keltiske kalenderen var dette nyttår, og denne overgangen representerte en utfordring siden den iboende kraften i både de gamle og det nye året var for svake til å holde de underjordiske kreftene borte fra jorden. Derfor var dette en hjemsøkt natt, er det egentlige opphavet til halloween-feiringen i engelskspråklige, og da særlig USA, hvor denne kom gjennom irske innvandrere. Kaoset som oppstod i denne overgangen mellom to år ble gjenopprettet ved daggry, da det nye året hadde fått tilstrekkelig styrke.

Det er mange likhetstrekk mellom samhain og den gamle skandinaviske Lucia/Lussi-feiringen

I wicca regnes samhain som en av de fire store, av de åtte sabbatene.

Ordet *samhain* stammer fra gammelirsk og betyr «sommerens slutt». Ordet uttales *såw-inn* på irsk, *såw-iin* på walisisk, og *såvv-en* på skotsk. Andre sier bare *samhain*.

I Irland ble det sagt at irske helter som kom ut av alveporten om natten, måtte være inne igjen til hanegal. Det ble dekket på til flere og ekstra stoler ble satt frem rundt bordet.

## Referanser


## Se også
* Allehelgensdag
Fylkesvei 2198

**Fylkesvei 2198** krysser Glomma ved Opphus i Stor-Elvdal kommune. Veien er 585 meter lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 631 (Hedmark).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 

*
Surrey Police

**Surrey Police** er en britisk politistyrke som betjener Surrey i England. Hovedkvarteret ligger i Guildford.

Styrken ble grunnlagt den 1. januar 1851. Den hadde da 70 konstabler, hvorav den yngste var fjorten år gammel. I utgangspunktet dekket den ikke hele grevskap, da Guildford, Reigate og Godalming hadde egne styrker. Reigates og Guildfords styrker ble innlemmet i Surrey Police i 1943.

Deler av området tilhørte opprinnelig Metropolitan Police District, og ble overført til Surrey Police så sent som i 2000.
Urinering

**Urinering** er den prosessen hvor visse dyr adskiller seg med urin. Urinering finner sted gjennom kjønnsorganene. 

Et menneskebarn som ennå ikke er toalett-trent urinerer ved refleks. Hos eldre, friske personer er urineringen viljestyrt.

Urinen dannes i nyrene og renner nedover i to rør som kalles urinledere, urinlederne går ned i urinblæren og der samles all urinen opp til man urinerer («later vannet» eller «tisser»).

Urinering skjer gjennom at det går et signal fra urinblæren via sentralnervesystemet til hjernen. Når signalet returneres derfra vil blæremuskelen trekke seg sammen slik at urinen presses ut, samtidig som urinlukkemuskelen åpner seg. Når man urinerer, går urinen ned i urinrøret og ut gjennom urinrørsåpningen. Urinen kan lagres i urinblæren hos de fleste pattedyr. Under urinering strammes muskler rundt urinblæren for å presse urinen ut av blæren. 

Blodet blir renset hele tiden for avfallsstoffer. Uten kontinuerlig rensing av blodet vil blodet i løpet av et par dager bli så tyktflytende at organfunksjon blir redusert. Dette kan føre til organsvikt.  Det meste av rensingen hos mennesker skjer i nyrene, to organer på størrelse med en liten knyttneve som ligger bak i overkroppen inntil ribbenene.      

## Se også
* Urin
* Urinveiene
* Nyrene
* Urinblæren
* Paruresis

## Eksterne lenker
*
Bjørnsletta skole

**Bjørnsletta skole** er en barne- og ungdomsskole på Åsjordet på Ullernåsen i bydel Ullern i Oslo. Skolen åpnet i 1981.  

Bjørnsletta skole er en barne- og ungdomsskole med tilhørende flerbrukshall. Skolen ble ferdigstilt til skolestart høsten 2014, og gjort om fra ungdomsskole med rundt 200 elever til en barne- og ungdomsskole. Skolen har plass til 792 elever, og har i tillegg en egen avdeling for barn med autisme. Uteområdet har et naturvitenskapelig tema med fokus på miljøvennlige løsninger. Det er tilrettelagt for redusert bilbruk ved skolen, blant annet ved at den er plassert inntil Åsjordet t-banestasjon på linje 3 Mortensrud-Kolsås, og den har universell utforming. Byggherre var Undervisningsbygg Oslo KF.

Dette er den første skolen i Oslo som er bygget etter passivhusstandard, og skolen er et forbildeprosjekt (FutureBuilt) der  en rekke miljøtiltak har redusert klimagassutslippene med hele 50 prosent.

## Galleri

Bjørnsletta skole med flerbrukshall.jpg|Bjørnsletta skole, flerbrukshallen.
Skolen fikk Veidekkes miljøpris for 2015.
Bjørnsletta skole med piltregjerde.jpg|Miljøvennlige materialer i skolegården, her et piltregjerde mot ballbingen.
Bjørnsletta skole med naturvitenskapelige skilt i skolegården.jpg|Bjørnsletta skole har et naturvitenskapelige fokus på skolegården.


## Rektorer

* 2021-: Johanna Lervik 
* 2020-2021: Jan Ljøner, (til Lysejordet skole)
* 2018-2020: John Myrlund, (fra Tåsen skole, til Hallagerbakken skole)
* 2015-2018: Frode Westby Thorstad, (til Longyearbyen skole)
* 2007-2014: Siv Lande, (til Morellbakken skole)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* NRK Østlandssendingen: Bygger ny Bjørnsletta skole. Omtale av ny skole. Publisert 17.01.2011.
* FutureBuilt - et forbildeprosjekt i regi av Oslo, Asker, Bærum og Drammen. Besøkt 15. april 2017.
* Brosjyre Bjørnsletta skole (PDF- 11 sider). FutureBuilt. Hentet 15. april 2017.
* Prosjektet Bjørnsletta skole  - Norsk Arkitekters Landsforbund (NAL) om passivhusprosjektet Bjørnsletta skole. Besøkt 15. april 2017.
Flaskestarr

**Flaskestarr** er en plante med 30-80 cm lange og 2-3,5 mm breie opprette, blågrønne blad. Akssamling av 2-3 lyse hannaks øverst og 2-4 hunnaks nederst. Starrartene har som oftest trekantet stengel. Hunnaksene er 1-6 cm lange og frukten er omgitt av et gulgrønt, oppblåst og glatt fruktgjemme (frukthylster) med to-delt nebb. 

Planten kan gå ut til ca. 0,5 m dyp. Den finnes i myrer og ved innsjøer og elver over hele landet. Sammen med elvesnelle kan den være eneste helofyttvegetasjon i næringsfattige innsjøer eller innsjøer på fjellet. 

Flaskestarr kan forveksles med sennegras (*Carex vesicaria*) som har klart gulere og klarere grønn bladfarge (sees best på avstand), og «W-formet» bladtverrsnitt. Sennegras vokser ofte i samme områder som flaskestarr. Blant de starrartene som tilhører sumpplantene er det bare disse to som har oppsvulmete fruktgjemmer.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker

*
Stent

En **stent** er en sylinder som innføres i en av pasientens blodårer eller andre deler av kroppen for å åpne forsnevret vev. Begrepet sies å stamme fra den britiske tannlegen Charles F. Stent, 1845-1901.

En stent for hjertets kransarterier er vanligvis utformet som et metallnett som ligger utenpå en ballong. Denne føres inn i den forsnevrede blodåren og blåses opp. Derved blir det ekspanderte nettet liggende igjen (blokking). Materialene som anvendes er gjerne metall-legeringer. Noen stenter er innsatt med stoffer som skal hemme gjentetting (re-stenose, retrombose). Stenter anvendes også i andre blodårer og f.eks. i spiserøret etter kreftoperasjoner.

## Eksterne lenker
* Om hjertestenter fra amerikanske Food and Drug Administration (FDA)
Tour Down Under

**Tour Down Under** er et sykkelritt som arrangeres over seks etapper rundt Adelaide i Australia. Rittet starter tredje tirsdag i januar hvert år, og tiltrekker seg ryttere fra Australia og hele verden.

I 2005 ble Tour Down Under klassifisert til 2.HC, noe som gjorde det til det største og høyest rangerte sykkelrittet utenfor Europa.

Fra 2008 var rittet med i UCI ProTour, senere erstattet av UCI WorldTour.

## Vinnere

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Døvikfoss kraftverk

**Døvikfoss kraftverk** er et vannkraftverk ved Åmot i Modum kommune i Buskerud fylke.

Kraftverket ble satt i drift i 1975, og utnytter et fall på  6 meter i Drammenselva. Verket er et elvekraftverk uten eget reguleringsmagasin.

Det er installert en rørturbin på 14 MW. Normal årsproduksjon er på 85 GWh.

Kraftverket eies og driftes av Glitre Energi Produksjon. Selskapet eies av Buskerud fylkeskommune, Drammen kommune.

I 2014 havarerte generatoren, og kraftverket var ute av drift i over et år mens det ble bygget ny. Turbinen ble også overhalt og modernisert.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Å Energi: Våre kraftverk
* Glitre Energi 
*Bygdeposten: Krafthavari til 65 millioner (PS: bytt ut 'turbin' med 'generator').
*Andritz om turbin oppgradering
Hellefoss kraftverk

**Hellefoss kraftverk** er et vannkraftverk ved Hokksund i Øvre Eiker kommune i Buskerud fylke.  Kraftverket utnytter et fall på  6 meter i Drammenselva. Verket er et elvekraftverk uten eget reguleringsmagasin.

Kraftverket består av de tre kraftstasjonene Hellefoss Øst, Hellefoss Vest og Aggregat 6.
## Historie
I 1895 ble Hellefoss Træsliperi etablert. Mekaniske slipemaskiner ble drevet direkte fra vannturbiner.

I 1952 ble det første kraftverket bygd på østsiden. Det har 2 turbiner.

I 1956 ble et kraftverk til bygd på vestsiden, også med 2 turbiner.

I 1986 ble den siste slipeturbinen byttet ut med en vannkraftmaskin. Denne ligger i eget bygg på vestsiden.

I perioden 2014–2016 ble Hellefoss Øst totalt rehabilitert.

Det er installert fem kaplanturbiner på tilsammen 11 MW. Normal årsproduksjon er på 73 GWh.

Kraftverket eies av Hellefoss Kraft AS, som eies av Glitre Energi Produksjon (33,4%), Øvre Eiker Energi (33,3%) og Modum Kraftproduksjon (33,3%). Det styres fra Glitres sentral i Drammen.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Å Energi: Våre kraftverk
* Glitre Energi - Hellefoss Øst 
* Buskerud Fylkeskommune
* Hellefoss Kraft - Konsesjonsøknad 2017