open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Blaker

**Blaker** er et tettsted i Sørum i Lillestrøm kommune og en tidligere selvstendig kommune i Akershus. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger ved Glomma omtrent seks kilometer fra Sørumsand, og drøyt 20 kilometer nordøst for kommunesenteret Lillestrøm. Tettstedet har skoler og barnehager: Haugtun barneskole og Fjuk barneskole, en kommunal og en privat barnehage og en familiebarnehage.

## Stedet
Her ligger Blaker stasjon, som er del av Kongsvingerbanen, og Blaker skanse, et festningsanlegg i militær bruk fra 1683 til 1820.

Blaker skanse ble opprinnelig bygd for å beskytte overfartsstedet Blakersund. Anlegget ble utvidet til en lukket stjerneskanse med bastioner på 1750-tallet. De gamle bygningene på Blaker skanse ble fra 1917 til 2003 brukt som skole og huset blant annet Statens lærerhøgskole i forming, Blaker, og til slutt som del av Høgskolen i Akershus med linjen Design og Produktutvikling.

Per 27. april 2016, har 22 kunstnere ateliér på Blaker Skanse, organisert under stiftelsen KunstSkansen som ble etablert i 2012.

I tillegg holder blant annet Blaker Utvikling og Kulturfabrikken (musikk- og kulturskolen) hus på Skansen. Blaker kirke er en langkirke fra 1881.

Grafikeren Guttorm Guttormsgaard har galleri og verksted i Blaker gamle meieri.

## Den tidligere kommunen Blaker
Blaker kommune ble dannet da den ble skilt ut fra Aurskog kommune 1. juli 1919. Den 1. januar 1962 ble Blaker, som da hadde 2&nbsp;345 innbyggere, slått sammen med Sørum kommune, som hadde 4&nbsp;348 innbyggere, til den nye Sørum kommune. 

I 2020 ble Sørum en del av den nyetablerte Lillestrøm kommune.

## Næringsvirksomhet og aktiviteter
Blaker Skolemusikkorps har sine lokaler i Haugtun skole, men elever fra Fjuk skole er også medlemmer i korpset. Blaker har et meget aktivt foreningsliv. 
Mange aktiviteter er lagt til Bruvollen, Motangen som har holdt konserter for kjente stjerner som bla Sie Gubba og Vassendgutane. På motangen arrangeres det også en Hippie festival hver sommer.
Blaker Skanse med blant annet Blaker Idrettslag, Blaker ungdomslag, bygdeungdomslag, bygdelag og menighetsarbeid i og rundt Blaker kirke. Blaker skytterlag er et svært aktivt skytterlag.
Helt sør i Blaker finner en Villmarkssenteret ved Breisjøen.
Blaker har bensinstasjon som på folkemunnen fortsatt kalles "Gulfen". Det er også Sparebank og Frisør ved Gulfen.
Blaker daglivareforretning ligger på Hogset, opprinelig Joker men kalles for Snippen blant lokalfolket.
Meget gode muligheter for friluftsaktiviteter både sommer og vinter.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Blaker utvikling
* Blaker og Sørum historielag
* Kort om Blaker Skanse
* Blaker Skytterlag
Twisted Sister

**Twisted Sister** var en heavy metal-gruppe som ble dannet i New York i desember 1972 av gitarist Jay Jay French. Bandet var inspirert av New York Dolls, Kiss og Alice Cooper. French selv var også begeistret for Lou Reed og David Bowie.

## Historie
Selv om bandet ble dannet allerede i 1972, var det først etter at vokalisten Dee Snider ble med i 1976 at de begynte å få ordentlig suksess. Han skrev snart de fleste låtene for bandet. De første utgivelsene deres ble singlene «I'll Never Grow Up Now» og «Bad Boys of Rock'n'Roll» i 1980 med hjelp av Eddie Kramer som lydprodusent. Deretter fulgte EP'en *Ruff Cuts* før endelig albumdebuten kom med *Under the Blade* med Pete Way, kjent som bassist i UFO, som produsent i 1982.

Det lille plateselskapet Secret Records fra Storbritannia gikk etter hvert konkurs, men Twisted Sister fikk platekontrakt med Atlantic og ga i 1983 ut *You Can't Stop Rock 'n' Roll* med langt bredere distribusjon. Den utgivelsen ga dem fremgang i Storbritannia som sikret dem en plass på Monsters of Rock i Donington og en opptreden på *[[Top of the Pops]]* i England. Oppmerksomheten i hjemlandet USA var mer moderat. En humoristisk musikkvideo for tittellåten ble populær på MTV, som på det tidspunktet var forholdsvis nyetablert.

*Stay Hungry* fra 1984 ble det store gjennombrudet, godt hjulpet av flere humoristiske musikkvideoer på MTV: «We're Not Gonna Take It» og «I Wanna Rock», med platesalg som kvalifiserte til platinaplate flere ganger.

Bandet klarte ikke å ta vare på momentet og solgte aldri like mye igjen. Singelen fra deres neste albumutgivelse, *Come Out and Play* (1985) var en coverversjon av «Leader of the Pack», som var en hit for jentegruppa The Shangri-Las i 1964. Bandet hadde forspilt noe av sin kredibilitet hos metalpublikumet og mistet poppublikumets kortvarige oppmerksomhet. Heller ikke *Love is for Suckers* (1987) solgte tilfredsstillende, og bandet ble oppløst.

Bandet har blitt gjenforent noen ganger, men utgivelsene har vært liveplater, gjeninnspillinger og novelty-utgivelser. Da trommeslageren A. J. Pero døde i 2015, bestemte de seg for å legge ned bandet, men holdt en avskjedsturne i 2016.

## Diskografi

;Studioalbum
* *[[Under The Blade]]* (1982)
* *[[You Can't Stop Rock 'N' Roll]]* (1983)
* *[[Stay Hungry (album)|Stay Hungry]]* (1984)
* *[[Come Out And Play]]* (1985)
* *[[Love Is For Suckers]]* (1987)
* *[[Big Hits And Nasty Cuts]]* (1992)
* *[[Live At Hammersmith (Twisted Sister)|Live At Hammersmith]]* (1994)
* *[[Club Daze Volume 1 The Studio Sessions]]* (1999)
* *Club Daze Volume 2 Live At The Bars* (2001)
* *The Essentials* (2002)
* *Still Hungry* (2004)
* *Live At Wacken: The Reunion* (2005)
* *Best of Twisted Sister* (2006)
* *A Twisted Christmas* (2006)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
* Offisiell Dee Snider hjemmeside
* Offisiell Eddie Ojeda hjemmeside
* Offisiell Aj Pero hjemmeside
Fotballstadioner i Skottland

**Liste over stadioner i skotsk fotball**

Dette er ei liste over stadionanleggene til klubbene i Skotsk Premier League og 1., 2. og 3. divisjon.

## Stadioner i skotsk fotball

## Andre viktige stadioner i Skottland

## Se også
*Fotballstadioner i England

## Merknader


## Kilder
*Sky Sports Football Yearbook, ISBN 978-0-7553-1664-9
*Groundhopping Informer, ISBN 978-3-89784-274-8

## Eksterne lenker
* Football Grounds Guide
* World Stadiums 
* Fußballtempel
* Stadionwelt
Kristján Eldjárn

**Kristján Eldjárn** (født 6. desember 1916 i Tjörn i Svarfaðardal, død 14. september 1982 i Reykjavík) var den tredje presidenten på Island, fra 1. august 1968 til 1. august 1980. 

Foreldrene var Þórarinn Kr. Eldjárn, bonde og lærer i Tjörn, og Sigrún Sigurhjartardóttir. Han tok eksamen i arkeologi ved Københavns Universitet og underviste senere ved Háskóli Íslands (Universitetet på Island). I 1957 fikk han doktorgrad for sine undersøkelser om før-kristne gravskikker på Island. Han ble senere leder av Nasjonalmuséet på Island. 

Ved presidentvalget i 1968, der han stilte mot ambassadør Gunnar Thoroddsen, lå han først under på meningsmålingene. Motkandidaten hadde først 70 prosent oppslutning på målingene, men Kristján Eldjárn vant valget med 65,6&nbsp;% av stemmene, i et valg der valgdeltakelsen lå på hele 92,2&nbsp;%. Han ble gjenvalgt uten motkandidat i 1972 og 1976. 

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Linjeforening

**Linjeforening** brukes om studentorganisasjoner knyttet til en bestemt studieretning. 

Begrepet linjeforening ble tatt i bruk for studentgrupper tilknyttet studiene sivilingeniør og sivilarkitekt ved NTH i 1910. Formålet den gang var å etablere sosiale nettverk på tvers av kurs og årskull innenfor de ulike studieretningene. I dag står sosial aktivitet fortsatt i førersetet, men det er i tillegg vanlig å ha en faglig avdeling med ansvar for bedriftskontakt.

Ved andre høyere utdanningsinstitusjoner enn Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet benyttes ofte fagutvalg for tilsvarende studentorganisasjoner knyttet til studieretninger.

## Se også
*Linjeforeninger i Trondheim
*Liste over studentorganisasjoner i Norge
Det perifere nervesystemet

**Det perifere nervesystemet** (iblant forkortet **PNS**) deles inn i to deler; det sensoriske og det motoriske. Det sensoriske består av nerver fra sansene inn til Sentralnervesystemet, mens det motoriske består av nerver fra sentralnervesystemet til muskler og kjertler. Det motoriske deles videre inn i Det autonome systemet og Det somatiske nervesystem. Det somatiske er viljestyrt, og kontrollerer først og fremst skjelettmuskulatur, og er avgjørende for bevegelser. Det autonome nervesystemet er ikke viljestyrt, og styrer blant annet kjertler, hjertet og glatt muskulatur etter kommandoer fra høyere nivåer i nervesystemet for å holde en tilnærmet homeostase i kroppens organer.
Det perifere nervesystemet består av en serie av nerver som går parvis ut fra sentralnervesystemet og forgrener seg gjennom nervebaner til tynnere nerver og nervefibrer. Disse er i kontakt med kroppens sanseceller, muskler og kjertler.

Det er tolv par hjernenerver. Disse springer ut fra ulike nivåer i hjernestammen, og styrer blant annet viktige funksjoner fra halsen og opp, i tillegg til at noen hjernenerver har med respirasjon og andre viscerale funksjoner å gjøre (bl.a. nervus vagus, 10.hjernenerve).

Fra ryggraden går det nerver ut på begge sider under hver rygghvirvel. Det blir 8 par halshvirvel- nerverøtter (cervicale), 12 par brysthvirvel- nerverøtter (thoracale) og 5 par korsrygghvirvel- nerverøtter (lumbale).  

## Tre hovedtyper
eNerveceller og de tilhørende nervefibre i det perifere nervesystemet inndeles i tre hovedtyper: sensoriske, motoriske og autonome.

**[[De sensoriske nervefibrene]]** blir også kalt tilførende eller afferente nervefibrer. Impulser går fra sanseceller og langs de sensoriske nervefibrene, og til sentralnervesystemet. Disse impulsene formidler informasjon om tilstanden i og utenfor kroppen.

**De motoriske nervefibrene** formidler kommandoer fra hjernen og ryggmargen til ulike effektororganer, og kalles også fraførende eller efferente nervefibrer. Målcellene som påvirkes i effektororganene er kjertelceller og muskelceller.

## Eksterne lenker
*
Bundesgerichtshof

**Bundesgerichtshof** (*BGH*) er Tysklands føderale høyesterett for sivil- og straffesaker, med sete i Karlsruhe. En av strafferettsavdelingene er plassert i Leipzig. Domstolen er en av Tysklands fem føderale høyesteretter.

Bundesgerichtshof må ikke forveksles med Bundesverfassungsgericht som også holder til i Karlsruhe.

## Historie
Bundesgerichtshof ble grunnlagt 1950, og overtok for Høyesterett for den britiske sonen som hadde eksistert fra 1948. Opprinnelig skulle domstolen etter Tysklands gjenforening flytte til den historiske høyesterettsbygningen *Reichsgerichtsgebäude* i Leipzig. Imidlertid ville ikke dommerne forlate Karlsruhe. Leipzig fikk kun femte straffesenat som tidligere hadde holdt til i Berlin.

Bundesverwaltungsgericht flyttet 2002 inn i Reichsgerichtsgebäude i Leipzig, mens det femte straffesenatet holder til i Villa Sack, også den i Leipzig.

## Presidenter

## Referanser


## Se også
* Tysklands politiske system
## Eksterne lenker
*
Bjørnskinn

**Bjørnskinn** (nordsamisk: *Biednaskiddi*) er et sted på Andøya, noen km nordvest for Risøyhamn. På stedet står blant annet Bjørnskinn kirke.

Bjørnskinn er også en tidligere kommune i Nordland fylke, opprettet da Dverberg kommune ble delt i tre 1. januar 1924. (Andenes, Bjørnskinn, Dverberg). Bjørnskinn hadde ved etableringen et folketall på 1&nbsp;410.

1. januar 1964 ble Bjørnskinn, som nå hadde 1&nbsp;835 innbyggere, slått sammen med Andenes og Dverberg kommuner til den nye Andøy kommune.

## Eksterne lenker
* Om Bjørnskinn
* Polfareren Helmer Hanssen
*
Grýla

**Gryla** er en trollkjerring fra norrøn folketro. At hun forbindes med noe truende, fremgår av det islandske uttrykket *að gera grýla* («vise seg fiendtlig»), og «istapp» heter på islandsk *grýlukerti*''grýlukerti'', «istapp» på islandsk dvs. «Gryla-lys». I norrøne tekster står ordet vanligvis i flertall, som når Orm Torsteinsson i *[[Soga om Tord den trugande]]* sier til Sigrid Tordsdatter: *Ekki hirði ek um grýlur yðrar* («Ikke bryr jeg meg om grylene», som her viser til Sigrids brødre som han står på dårlig fot med).

Gryla er en av de eldste skikkelsene i islandsk folketro og omtales i skrift allerede på 1100-tallet, men det er noe usikkert hvilken rolle hun spilte da. På 1200-tallet skildres hun som en skapning med 15 haler, og på 1500-tallet er det hundre sekker knyttet til hver av disse 15 halene, og i hver sekk er det plass til 20 slemme barn. Fra 1600-tallet knyttes Gryla til islandsk julefeiring.Gryla gjennom tidene

Hun er gift med Leppaludi og har en stor, svart, menneskeetende «julekatt» (*jólaköttur*). Viktigere er at hun er mor til 13 skremselsvetter eller *[[Jólasveinn|jólasveinar]]* («julesveiner»). Hver jul kommer Gryla ned fra fjellene for å fange uskikkelige småbarn i sekkene sin, men samtidig kommer julesveinene med små førjulsgaver til dem som oppfører seg pent de tretten dagene før jul.
:Julesveinenes navn:
:*Stekkjastaur* (Saueskremmer)
:*Giljagaur* (Melketyv)
:*Stúfur* (Stuing-tyv)
:*Þvörusleikir* (Skjeslikker)
:*Pottasleikir* (Gryteslikker)
:*Askasleikir* (Skålslikker)
:*Hurðaskellir* (Dørsmekker)
:*Skyrgámur* (Skyrspiser)
:*Bjúgnakrækir* (Pølsetyv)
:*Gluggagægir* (Vinduskikker)
:*Gáttaþefur* (Sprekk-snuser)
:*Ketkrókur* (Kjøttkroktyv)
:*Kertasníkir* (Vokslystyv)

Fremdeles er historiene om Gryla, og ikke minst skikken med førjulsgaver, som begynte for alvor rundt år 1900, en populær juletradisjon på Island. Islandske barn får i tillegg også gaver på selve julaften. En mildere variant av Gryla opptrer på Færøyene.

## ''Gryla'' i ''Sverres saga''
Første del av *[[Sverres saga]]* om kong Sverre (død 1202) har fått navnet *Gryla*, noe som forklares i innledningen av 1390-versjonen av *[[Flatøybok]]*: «*Kölluðu men þui enn fyrra lut bokarinnar *'grylu*' at margir menn tolodu at þa efnadiz nockurr otti edr hræðzla sakir mikils strids ok bardaga enn mundi skiott nidrfalla ok allz eingu verda*.» 

*Sverres saga* ble skrevet av den islandske abbeden Karl Jónsson, og ettersom vi vet når Jónsson oppholdt seg i Norge, vet vi at *Gryla* ble skrevet i årene 1185-88, dvs. i kong Sverres levetid. Derimot vet vi ikke hvor langt frem i tid *Gryla* går, men trolig tok den med slaget på Kalvskinnet i 1179. De første delene av sagaen fremstår som propaganda for Sverres versjon av hendelsene, mens de senere delene i større grad lar motstanderne fremme sitt synspunkt. Iblant fremstår kongen også i et mindre heldig lys. I starten av 1200-tallet ble hele sagaen redigert til et hele.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Grýla (på engelsk)
* Islandske juleskikker (på engelsk)
* Grundig om historien bak Grýla (på engelsk)
Jelena Välbe

**Jelena Välbe** (russisk: Елена Валерьевна Вяльбе, *Jelena Valerjevna Vjalbe*; født *Trubitsyna*, 1968) er en russisk tidligere langrennsløper. Hun var den dominerende løperen i internasjonal kvinnelangrenn på 1990-tallet, og vant svært mange trofeer i olympiske mesterskap, verdensmesterskap og verdenscup. Det hun aldri oppnådde, var å vinne en individuell olympisk gullmedalje.

Sesongen 1988-1989 gikk hun som 20-åring til topps i verdenscupen sammenlagt. Dette var innledningen på en epoke &ndash; hun plasserte seg blant de tre fremste i verdenscupen ni år på rad, og vant hele 17 VM-medaljer (14 gull) og 7 OL-medaljer (3 gull) i løpet av karrieren.

Under VM 1997 i Trondheim satte Välbe en rekord ved å vinne fem gullmedaljer av fem mulige. Hun la opp etter OL 1998, der hun var med på vinne sitt tredje stafettgull på rad. I 1992 ble hun tildelt Holmenkollmedaljen.

Hun er en sterk tilhenger av Russlands president Vladimir Putin, er stolt over at slektninger deltar i Russlands invasjon av Ukraina,, og har foreslått at Russland kan slippe en atombombe over London for å få andre land til å la Russland bli med i internasjonal idrett igjen.

## OL- og VM-medaljer
### OL
* Albertville 1992: gull på 4x5 km stafett, bronse på 15&nbsp;km klassisk, 5&nbsp;km klassisk, jaktstart og 30&nbsp;km fristil
* Lillehammer 1994: gull på 4x5 km stafett
* Nagano 1998: gull på 4x5 km stafett
* 3 gull, 4 bronse
### VM
* Lahtis 1989: gull på 10&nbsp;km fristil og 30&nbsp;km fristil, sølv på stafetten
* Val di Fiemme 1991: gull på 10&nbsp;km fristil, 15&nbsp;km klassisk og stafetten, sølv på 30&nbsp;km fristil
* Falun 1993: gull på 15&nbsp;km klassisk og stafetten
* Thunder Bay 1995: gull på 30&nbsp;km fristil og stafetten, sølv på 15&nbsp;km klassisk
* Trondheim 1997: gull på 5&nbsp;km klassisk, 15&nbsp;km jaktstart, 15&nbsp;km fristil, 30&nbsp;km klassisk og stafetten
* 14 gull, 3 sølv

## Resultater i verdenscupen i langrenn

### Individuelle seire

### Sammenlagtplasseringer

## Se også
* Liste over mestvinnende vinterolympiere
* Liste over mestvinnende verdenscupvinnere i skisport

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Truppendienstgericht

**Truppendienstgericht** («troppetjenesterett», flertall: **Truppendienstgerichte**) er navnet på to føderale tyske domstoler (Truppendienstgericht Nord med sete i Münster og Truppendienstgericht Süd med sete i München) som dømmer i første instans etter den militære straffelov i saker som er blitt henvist til dem fra Forsvaret.

Truppendienstgericht Nord har også kamre i Hannover, Potsdam, Oldenburg, Hamburg, Koblenz og Kassel, mens Truppendienstgericht Süd har kamre i Kassel, Koblenz, Erfurt, Karlsruhe og Regensburg.

Avgjørelser fra en Truppendienstgericht kan eventuelt ankes til Bundesverwaltungsgericht, den føderale høyesterett for offentlig-rettslige spørsmål.
## Se også
* Tysklands politiske system
Bundesverwaltungsgericht (Tyskland)

**Bundesverwaltungsgericht** (BVerwG) er Tysklands føderale høyesterett for offentligrettslige spørsmål, og en av Tysklands fem føderale høyesteretter. Domstolen har fra 2002 sete i Leipzig med lokaler i bygningen som tidligere tjente som lokale for Reichsgericht.

## Historie
Bundesverwaltungsgericht ble opprettet i 1952 og hadde da sete i Berlin. Fra 1953 holdt domstolen til i de tidligere lokalene til Preußischen Oberverwaltungsgericht. Avgjørelsen med hensyn til å legge domstolen til Berlin var omstridt blant de allierte som etter den andre verdenskrigen okkuperte Tyskland, fremfor alt Sovjetunionen. Dette medførte at da Tyskland igjen fikk et forsvar, ble domstolens avdeling (senat) for vernepliktsaker lagt til München. Etter flyttingen fra Berlin til Leipzig i 2002 er hele domstolen lokalisert her. 
## Se også
* Tysklands politiske system

## Eksterne lenker
*
Wang Shiwei

**Wang Shiwei**, opprinnelig **Wang Sidao**, (1906–1947) var journalist og forfatter.

Hans  samfunnsengasjement begynte allerede som skoleelev da han i 1919 fikk med i 4. mai-bevegelsen. Hav var da i miljøet rundt Pekinguniversitetet. I 1926 gikk han inn i det kinesiske kommunistparti. 

Han ble berømt for sine bidrag til kinesisk revolusjonshistorie og til kinesisk moderne litteratur. Han skrev en rekke kontroversielle artikler som ble vurdert som antikommunistiske, noe han ble forfulgt, arrestert og henrettet for i all hemmelighet under beriktigelseskampanjen. 

## Fotnoter

## Referanser
International Auxilliary Language Association

**International Auxilliary Language Association** (IALA) – Forbundet for internasjonale hjelpespråk – var en stiftelse som blei oppretta i 1923 på initiativ av den rike arvingen Alice Vanderbilt Morris (1874–1950) for å gjennomføre vitenskapelige studier av internasjonale hjelpespråk.

IALA var opprinnelig nøytral i forhold til de forskjellige språkprosjektene. IALA organiserte bl.a. konferanser med representanter for Esperanto, Ido, Novial og uavhengige språkforskere. IALA ga et stipend til skaperen av det merkelige Ro.

Forbundet ga også betydelig støtte til annen språkforskning, bl.a. til den berømte språkforskeren Edward Sapir.

Fra 1937 stilte IALA seg som oppgave å utvikle et nytt internasjonalt hjelpespråk, uavhengig av de som fantes fra før.

I 1945 ble en rapport som skisserte tre ulike forslag publisert. De varierte fra en mer naturalistisk språkmodell (med uregelmessigheter som finnes i naturlige latinske språk) til en som var mer skjematisk og regelrett (i retning Esperanto). I 1946 blei fire ulike modeller, i hovedsak bygd på rapporten fra 1945, sendt til mer enn 3000 språklærere og andre lingvister i ulike land. Et flertall av  de som uttalte seg støttet de mest naturalistiske modellene.

Ut fra dette publiserte organisasjonens siste leder, Alexander Gode, den endelige versjonen av språket som fikk navnet **[[Interlingua]]** i 1951.

(Samme navn er også tidligere brukt på et annet språk, opprinnelig kalt Latino Sine Flexione, offentliggjort av Giuseppe Peano i 1903. For å unngå forvekslinger kaller planspråklitteraturen derfor de to språkene for Interlingua/LSF og Interlingua/IALA.)

## Se også
* Interlingua
* Naturalistisk planspråk
* Nylatinsk planspråk
Loglan

**Loglan** er et kunstig språk som blei offentliggjort i Scientific American, juni 1960 av den amerikanske sosiologen og science fiction-forfatteren Dr. James Cooke Brown (født 1921, død 2000). Brown begynte arbeidet med Loglan i 1955, men anså det ikke for å være i ferdig form før i 1989. Hans erklærte mål med Loglan var å drive språkforskning, særlig i forhold til å teste Sapir-Whorf-hypotesen, en hypotese som sier at språket definerer både hva vi kan tenke og hvordan vi tenker det. Målet med Loglan var å skape et språk som tillot en å tenke helt logisk.

Loglans grammatikk skulle i så stor grad som mulig erstattes av formallogikk (språkets navn betyr logisk språk). Brown lurte på om det kunne føre til mer logisk tenkning, og om det ville gjøre Loglan lettere å behandle for datamaskiner. Ordene skulle konstrueres av datamaskiner som ga vekttall til gloser i de største språkene ut fra hvor mange som brukte dem. Slik mente Brown at Loglans ord ville bli lettest mulig å lære for flest mulig, noe som kan tyde på at Brown ikke var fremmed for tanken om å senere gjøre Loglan til internasjonalt hjelpespråk.

Brown betraktet Loglan som sin personlige intellektuelle eiendom, og han ville bestemme over språkutviklinga. Dette førte til at ei gruppe Loglan-tilhengere brøyt ut og danna *the logical language group* som skapte det Loglan-liknende språket Lojban. Nøyaktig samme konflikt sprengte Volapük-bevegelsen på slutten av 1880-tallet, da språkskaperen Martin Schleyer krevde å diktere utviklinga, mens mange av hans tilhengere krevde medbestemmelsesrett.

Språk som Loglan og Lojban står for noe nytt og samtidig gammalt i utviklinga av kunstige språk i andre halvdel av 1900-tallet. Mens internasjonale hjelpespråk fra midten av 1800-tallet har hatt som mål å være lette å lære og bruke, vender Loglan og Lojban tilbake til målsettingene fra renessansens kunstspråkbevegelse, som mente at ved å skape bedre språk kunne de forbedre den menneskelige tenkninga. Dette har de felles med klassiske såkalte filosofiske språk. Samtidig forsøker de å anvende kunnskaper fra moderne språkvitenskap, psykologi, informatikk osv i utviklinga av disse nye filosofiske språkene.

Robert A. Heinlein, som også ellers viste interesse for kunstige språk, lot Månekolonien bruke Loglan i romanen *The Moon is a harsh mistress* (1966)

## Se også
*Lojban

## Eksterne lenker

* The Loglan Institutes hjemmeside
* The Logical Language Groups hjemmeside
Kim Holm

**Kim Holm** (født 3. juli 1980) er en norsk tegneserieskaper. Han har tegnet og skrevet albumet *Dette er et Ran*, samt tegnet for bladene *[[Nemi]]*, *[[Tusj (blad)|Tusj]]*, og *[[Bizarro]]*. Han har også laget omslaget til Black Debbath CD-en *Den Femte Statsmakt*. 

Han vant nykommerprisen på Raptus I 2005.

Han står bak nettstedene Cartoonarchy og Freecomics.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Skapelsesberetninger – lydopptak gjort på Bergen Offentlige Bibliotek (2021)
Rijeka

**Rijeka** (italiensk *Fiume*) ved Kvarnerbukten i Adriaterhavet er Kroatias største havneby med blant annet skipsverft, rederier, oljeraffineri, petrokjemisk industri, tobakksfabrikker og et viktig trafikknutepunkt. Byen har også havnefunksjoner for innlandsstatene Ungarn og Østerrike. Elven Rječina, som flyter gjennom byen, har gitt byen dens navn. 

Rijeka er administrativt sentrum for Primorje-Gorski Kotar fylke (*Primorsko-goranska županija*) og romersk-katolsk erkebispesete. Universitetet i byen ble grunnlagt i 1632.   hadde  innbyggere per .

## Skiftende nasjonalitet
Gjennom tidene har byen hatt stadig skiftende herskere, og dette gjenspeiler seg i et mangfold av kulturhistoriske monumenter. Fra 1471 var Rijeka østerriksk, og ble ungarsk selvstyrt område i 1871. Ungarn mistet byen ved fredsavtalen i Trianon i 1920. Den ble først okkupert av irregulære italienske *[[arditi]]*-tropper under kommando av Gabriele D'Annunzio, som styrte byen og området rundt fram til 29. desember 1920, et slags stattholderskap under navnet Reggenza Italiana del Carnaro. Imidlertid ble hans syret ikke godkjent av italienske myndigheter som til slutt angrep og bombarderte byen fram til D'Annunzios kapitulasjon.

Etter er par år som fristad (fra 1. januar 1921 til 24. januar 1924) var Rijeka italiensk 1924–1945, siden 1945 administrert av og i 1947 formelt underlagt Jugoslavia ved fredsavtalen i Paris.

En person som ble født i Rijeka i 1914 og bosatt i byen hele sitt liv ville fra 1950 av således ha vært borger i fem land – uten å ha flyttet en eneste gang.

## Severdigheter
På byens høyeste topp ligger Trsat-festningen, som i middelalderen var sete for den mektige kroatiske adelsslekt frankopanerne. 561 trappetrinn fører fra byens sentrum, forbi kirken Sveta Marija, opp til festningen. Kirken er en endestasjon for pilegrimer fra mange land som kommer for å se maleriet *Marija av Trsat.*

Byen har mange andre severdigheter, blant annet den store barokkirken Sveti Vid (St Vitus-katedralen), som ble bygget i midten av 1600-tallet.

## Personer fra Rijeka
* Psykologen Mihaly Csikszentmihalyi (1934–2021) var født i Rijeka.
* Fotballspiller Anas Sharbini (født 1987) var født i Rijeka.

## Bildegalleri

Fil:Rijeka from Neboder.JPG|Rijeka sett fra Neboder
Fil:Theatre of Ivan pl. Zajc, Rijeka.jpg|Teatret i Rijeka
Fil:Kapucinska Crkva in Rijeka in the night Rijeka Croatia.JPG|Kapucinska Crkva (kapusinernes kirke) i Rijeka på kveldstid. Bildet er tatt i februar 2008. 


## Eksterne lenker
*
Lama

**Lama** (*Lama glama*) er et søramerikansk kameldyr som tilhører slekten lamaer. Moderne studier med mtDNA antyder at lamoidene ble domestisert for mellom 7&nbsp;000 og 6&nbsp;000 år siden, (alpakka fra vikunja og lama fra guanako).

## Beskrivelse
Lamaen har store øyne og ører, en lang og tynn hals, og lange slanke bein. De har lang og ull-liknende pels i ulike fargekombinasjoner. Lamaen blir normalt omkring 110-120 cm i skulderhøyde, av og til opp mot 130 cm, og vekten er normalt 120-150 kg hos voksne individer. Dyr på opp mot 200 kg er kjent.

Tennene til en lama vokser hele livet. Som husdyr trenger den derfor strukturfôr. En lama spiser omtrent alt. Lamaen er en drøvtygger.

## Atferd
Lamaene er utprega flokkdyr, der kjønnene omtales med lignende benevnelser som hestedyrene, hannen som hingst, hunnen som hoppe, og ungen som føll. Lamaen går drektig i om lag 11 måneder, men kan trekke det ut. De fleste fødsler i en normal flokk vil foregå på dagtid. Føllet veier mellom 10 og 15 kg når det blir født. Det dier i ca. 4–5 måneder og er fullvokst i 2–3-årsalderen.

Lamaen er kjent for å spytte, men gjør det bare når det føler seg redd eller truet. Når en lama er fullvoksen i treårsalderen kan den bære opptil 40–50 kg på ryggen. Når den er godt trent kan den gå flere mil per dag.

Lamaen er et utmerka dyr til å holde kulturlandsskapet vedlike. Kjøttet er magert og proteinrikt. Ulla kan klippes hvert annet år.

Det er gjort tildels vellykkede eksperimenter med å slippe lamaer sammen med saueflokker på beite, også i Norge. Lamaene har et sterkt forsvar og lykkes ofte med å forsvare flokken mot ulike rovpattedyr.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Norsk Kamelidforening
Marjut Rolig

**Marjut Rolig** (født **Lukkarinen** 1966) er en finsk tidligere langrennsløper.

## Meritter
* Olympisk mester på 5&nbsp;km langrenn i Albertville 1992
* Bronse på 15&nbsp;km klassisk under VM 1993 i Falun

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fagocytter

**Fagocytter** er en gruppe celler som kan oppta og ødelegge andre celler eller mikroorganismer på en måte som minner om spisning, derav etymologien. Fagocytter er en type hvite blodceller som er en del av immunforsvaret. Disse beskytter kroppen for skadelige fremmedlegemer, bakterier, og døde eller skadede celler. Disse organismene eller cellene blir tatt opp av fagocytten ved endocytose, og brytes ned av enzymer fra fagocyttens lysosom.

Fagocytter er avgjørende for å bekjempe infeksjoner og for etterfølgende immunitet. Fagocytter er viktig i hele dyreriket og er høyt utviklet i virveldyr.  En liter av menneskelig blod inneholder omtrent seks milliarder fagocytter. Fagocytter ble først oppdaget i 1882 av Ilja Metsjnikov mens han studerte sjøstjernelarver. Mechnikov ble i 1908 tildelt Nobelprisen i fysiologi og medisin for oppdagelsen sin. Fagocytter forekommer i mange arter, og noen amøber oppfører seg som fagocytter, noe som antyder at fagocytter dukket opp tidlig i evolusjonen av livet.

Mennesker og andre dyrs fagocytter kalles «profesjonelle» eller «ikke-profesjonelle» avhengig av hvor effektive de er på fagosytose. Den profesjonelle fagocytten inneholder celler kalt nøytrofil granulocytt, monocytter, makrofager, dendrittiske celler og mastceller. Hovedforskjellen mellom profesjonelle og ikke-profesjonelle fagocytter er at profesjonelle fagocytter har molekyler kalt reseptorer på flater som kan oppdage skadelige gjenstander, slik som bakterier, som ikke normalt finnes i kroppen. Fagocytter er avgjørende for å bekjempe infeksjoner, samt å opprettholde sunt vev ved å fjerne døde og døende celler som har nådd slutten av levetiden.

Om vi får en infeksjon vil kjemiske signaler tiltrekke fagocytter til det stedet som er blitt invadert. Fagocytter forflytter seg ved en metode som kalles chemotaxis. Når fagocyttene kommer i kontakt med bakterier, vil reseptorene på fagocyttenes overflate binde seg til dem. Noen fagocytter dreper fremmedlegemer med oksidanter og nitrogenoksid. Etter denne prosessen kan makrofager og dendrittiske celler også delta i antigenpresentasjonen, en prosess der en fagocyttene flytter deler av svelget materiale tilbake til overflaten. Dette materialet blir så vist til andre celler i immunforsvaret. Noen fagocytter reiser deretter til kroppens lymfeknuter og viser materialet til hvite blodlegemer kalt lymfocytter. Denne prosessen er viktig for å bygge immunitet, og er en del av det uspesifikke celleforsvaret, som igjen er en del av immunforsvaret. Imidlertid har mange fremmedlegemer utviklet metoder for å unngå angrep fra fagocyttene.

## Etymologi
Navnet fagocytter kan forstås som «spiseceller». Ordet kommer fra gresk *fagein*, «å spise» eller «sluke», og *–cyte*, endelsen i biologi som betegner «celle», som igjen kommer fra greske *kutos*, «smalt fartøy».

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* «Phagocytes» hos *US National Library of Medicine Medical Subject Headings* (MeSH)
* White blood cell engulfing bacteria
Skotsk åpning

**Skotsk** er en sjakkåpning som defineres av trekkene 1.e4 e5 2.Sf3 Sc6 3.d4. Åpningen fikk sitt navn etter et postsjakkparti mellom sjakklubbene i Edinburgh og London. Åpningen var populær på 1800-tallet, men ved 1900 hadde populariteten dalt. Da Garri Kasparov brukte skotsk to ganger i VM-matchen mot Anatolij Karpov i 1990 ble åpningen litt mer populær igjen, selv om spansk og italiensk spilles oftere.

## Varianter
Svart er nesten tvunget til å spille 3...exd4, det er ingen gode måter å forsvare bonden på e5. Etter f.eks. 3...d6 kommer 4.dxe5 dxe5 5.Dxd8+ Kxd8 6.Lc4, dermed har hvit bedre utvikling og den svarte kongen står feilplassert på d8. Heller ikke 3...Sxd4 er noe godt, etter 4.Sxd4 exd4 5.Dxd4 er hvits dronning utviklet tidlig, men kan ikke jages vekk på noen god måte, 5...c5 bare svekker d5 feltet og sperrer for løperen på f8.

Etter hovedvarianten 3...exd4 kan hvit spille **skotsk gambit** med 4.Lc4 eller **Görings gambit** med 4.c3. I begge tilfellene ofrer hvit en bonde for hurtig utvikling, men ingen av variantene er spesielt populære.

Vanligvis tar hvit igjen med 4.Sxd4 og har nå et lite overtak i sentrum som svart vil forsøke å slå tilbake mot. Det er tre hovedvarianter.
*4...Dh4 ble spilt av Wilhelm Steinitz. Trekket vinner en bonde nesten forsert, men svart blir hengende etter i utvikling i en åpen stilling. For eksempel, etter 5.Sc3 Lb4 6.Le2 Dxe4 7.Sb5 Lxc3+ 8.bxc3 Kd8 9.0-0 er den svarte kongen dårlig plassert i sentrum. 4...Dh4 er derfor den sjeldneste av de tre hovedlinjene.
*4...Lc5 er en roligere variant. Hvit må ta hensyn til at springeren er truet, og spiller som regel 5.Sxc6, 5.Sb3 eller 5.Le3. Etter 5.Sxc6 Df6 (truer matt på f2) 6.Dd2 dxc6 har svart en dobbeltbonde men ganske fritt spill. Etter 5.Sb3 er 5...Lb6 6.a4 a6 7.Sc3 den vanligste fortsettelsen. Etter 5.Le3 er den vanligste fortsettelsen 5...Df6 6.c3 Sge7 da hvit har måttet spille 6.c3 som tar et felt fra springeren, mens svart må nøye seg med e7 feltet for sin springer.
*4...Sf6 er også mye spilt. Hvit kan spille det sindige 5.Sc3 da partiet gjerne fortsetter med 5...Lb4 6.Sc6 bxc6 7.Ld3 d5 8.exd5 cxd5 9.0-0 0-0 10.Lg5 c6. Også mulig er den mer forserte varianten 5.Sxc6 bxc6 6.e5 De7 7.De2 Sd5 8.c4 som kan føre til ganske vilt spill.
Gangartskonkurranse

En **gangartskonkurranse** er en hestesports konkurranse som Islandshesten hovedsakelig konkurrer i. Alle øvelsene foregår på en oval bane, unntatt passløp. Man rir enten på speakers kommando (standardprogram) eller etter eget program. Dette kommer an på konkurranse-typen.

## Klasser
### Firgang
Det konkurreres i firgang (islandsk: *fjórgangur* eller *B-flokkur*), hvor hesten viser sine fire gangarter (gjelder firgjengere – de uten pass) enten i standardrekkefølge arbeidstølt, trav, skritt, galopp og hurtigtølt eller valgfritt program hvor man rir alle gangarter èn runde, men skritt en halv runde.

### Femgang
For de som har hester med alle fem gangartene i behold, konkurreres det i femgang (islandsk: *fimmgangur* eller *A-flokkur*). Samme prinsipp som i firgang, bare man viser pass i stedet for hurtigtølt.

### Tølt
Det konkurreres også i tøltklasser. Standardklasse er en runde arbeidstølt, en runde med arbeidstølt på kortisdene av banen og økt tempo på langsidene, og hurtigtølt en runde. T2-klasser viser tølt med lang tøyle (*slaktaumatölt*) og skal hesten «bære seg selv», dvs. skal ikke ha støtte av tøylen og skal holde samme fasong – som om han har full støtte av tøylen.

### Pass
Det konkurreres også i passløp, hvor man enten viser stilpass (kontroll) og speedpass (hurtighet). Dette skjer på en rett strekning og ikke på ovalbane.

## Mesterskap
Det arrangeres mesterskap i mange land innenfor islandshestkonkurranser, blant annet Norge, Sverige, Danmark, Tyskland, Island, England og så videre. Det arrangeres også Nordisk mesterskap (for Norge, Sverige og Danmark) og verdensmesterskap annenhvert år. På Island avholdes *[[Landsmót]]* (*landsstevne*) de åra det ikke er VM.
Industrimineral

**Industrimineraler** er fellesbetegnelse for *ikke-metalliske* mineraler og bergarter som har industriell anvendelse på grunn av sine *fysiske og kjemiske egenskaper*. Mineralene brytes og oppredes (det vil si knuses og oppkonsentreres til mineralkonsentrater) før de videreforedles.

Energimineraler (kull), metalliske mineraler (malmer), bergarter som benyttes som byggeråstoff (pukk, naturstein) og edelsteiner regnes ikke som industrimineraler.

## Industrimineraler i Norge
I Norge skilles det ikke på om det bare er et mineral i bergarten eller hele bergarten som brukes. Norge har en rekke forekomster av industrimineraler av internasjonal betydning som har gitt grunnlag for en sterk industrimineralbransje. Fra 1980-tallet ble industrimineraler ved siden av naturstein, pukk, sand og grus viktigere økonomisk enn de tradisjonelle malmene. 

Eksempler på industrimineraler er:
* Feltspat (mineral)
* Kvarts (mineral) og kvartsitt (bergart)
* Muskovitt (mineral)
* Nefelinsyenitt (bergart) på Stjernøya
* Karbonater (kalkstein og dolomitt) Kalkforekomsten i Tromsdalen drevet av Verdalskalk og den krystalline Hustadmarmor i Velfjord og Eide som er basis for Omyas GCC (Ground Calsium Carbonate) til papir. Dolomittforekomstene på Fauske og Ballangen er Europas hviteste. De drives av Norwegian Holding og Franzefoss Miljøkalk. 
* Olivin (mineral) på Åheim, Bryggja og Raubergvika; alle drevet av North Cape Minerals. 
* Talk (mineral)
* Grafitt (mineral)

De viktigste eksportproduktene er etter avtagende verdi: kalksteinsfiller, olivin, nefelinsyenitt, kvarts, feltspat, dolomitt, talk og grafitt.

## Se også
* Gruvedrift

## Eksterne lenker
* 
* Noregs geologiske undersøkelse
* Institutt for geologi og bergteknikk på Norges Teknisk-Naturvitenskapelege Universitet
* Mindat.org – The mineral database
* Webmineral.com – Mineralogy database
Carl Christian Nicolaj Balle

**Carl Christian Nicolaj Balle** (født 25. desember 1806 i København, død 1855) var en dansk prest (i Vesterbølle og Nebsager) og komponist.

## Verker

* Det kimer nu til julefest (samme melodi som brukes i Norge)

* En melodi til Et lidet barn så lysteligt og I denne søde juletid (ikke blant de mest kjente melodiene til disse salmene i Norge)

## Referanser
Lambada

**Lambada** er en dans som ble verdenskjent på slutten av 1980-tallet. Opprinnelsen til dansen er uklar. Enkelte hevder at den oppsto i Brasil mens andre hevder at den oppsto i Bolivia. Noen av dansene som dannet utgangspunkt for lambada er forró, sayas, maxixe og carimbó.

Ordet *lambada* kommer fra et portugisisk ord brukt i Brasil som betegner den rytmiske bevegelsen til en visp. Bevegelsene i dansen skal etterligne denne bevegelsen.
 
Den franske gruppen Kaoma slo igjennom i 1989 med sangen «Lambada» som solgte i over 5 millioner eksemplarer. Denne sangen er en uautorisert oversettelse til portugisisk av  bolivansk folkesang «Llorando se fue», som opprinnelig ble sunget av den bolivianske gruppen Los Kjarkas.

## Eksterne lenker
* Lambada News, UK (engelsk)
Flatlus

* Menneskets Flatlus
* Gorilla flatlus
 

**Flatlus** (Pthiridae) er hudparasitter som lever på gorillaer eller på mennesker der det er kroppshår. De kan finnes på kroppen, men ikke på hodet (hodehår). Den får næring ved å suge blod. Flatlus overføres som regel ved seksuell kontakt. 

*Pedikulosis* er den medisinske benevnelsen når et menneske har lus.

## Liv og utvikling
Den lever på huden hvor det er hår, som ved kjønnsorganer og endetarmsåpningen, armhuler, i skjegg, øyebryn, øyevipper og på brystet. Flatlusa er forholdsvis bred og ser ut som en liten «krabbe». De er mellom 1,5&nbsp;-&nbsp;2,5&nbsp;mm. lange. 

Eggene legges tett inntil huden, langt nede ved hårroten. 

Lus har ufullstendig forvandling, det vil si at utviklingen fra egg til voksen skjer gradvis gjennom flere hudskift. De har ikke et puppestadium (metamorfose).

## Spredning og smitte
Flatlus overføres til andre vertsdyr, eller mellom mennesker, ved direkte kroppskontakt, særlig ved tett kroppskontakt som sex.  Flatlus synes ikke å bidra til smitte, eller være bærer av noen sykdommer.

## Truede arter
Begge flatlus-artene bør i dag anses som truede arter. Gorillaens flatlus er åpenbart en truet art fordi dens vertsart er truet, men også menneskets flatlus later til å ha gått kraftig tilbake, i alle fall i vestlige land. En årsak til dette kan være at vekkbarbering av kjønnshår har blitt vanlig, og lusen dermed har mistet mye av sitt habitat.

## Systematisk inndeling
Systematikken følger Ottesen, 1993.

* Insekter (Ectognatha).
** Vingede insekter (Pterygota).
*** Lus** (Psocodea).
**** [[Pels- og fjærlus]] (Phthiraptera). 
***** gruppe [[Sugende lus]] (Anoplura).
****** familie **Flatlus*' (Pthiridae) – Det finnes bare 2 arter.
******* [[Menneskets flatlus]] (*Pthirus pubis*).
******* [[Gorilla-flatlus]] (*Pthirus gorillae*).

== Kilder ==
* Ottesen, P.S. (red.) 1993 *Norske Insektfamilier og deres artsantall''. NINA utredning 055, 40 sider.

## Eksterne lenker
* 
* Folkehelseinstituttet - Flatlus
* Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
* Tree of life – Lus (engelskspråklig)
* Dagbladet – Flatlusa truet av intimbarbering
AID

**AID** har flere betydelser:

* Arbeids- og inkluderingsdepartementet, tidligere navn på Arbeidsdepartementet
* U.S. Agency for International Development, en amerikansk bistandsorganisasjon
* Americans for Informed Democracy, en amerikansk organisasjon
* Association for India's Development, en amerikansk-indisk organisasjon
Valset

**Valset** er ei grend i Orkland kommune i Trøndelag og et fergeleie på fergesambandet Brekstad–Valset på fylkesvei 710.

Ytre Agdenes har postadresse 7318 Agdenes. Nærmeste tettsteder er Selva og Vassbygda i Agdenes. Agdenes fyr og Kong Øysteins havn ligger i nærheten. Navnet Vassbygda ble bytta ut med Mølnbukt for noen år siden da Mølnbukt ligger nede ved sjøen.
Aston Martin DB9

**Aston Martin DB9** (2004–16) er en todørs sportsbil laget av engelske Aston Martin. Den har fire seter (2+2) og er en Grand tourer med god plass til bagasje. 

Den etterfulgte således Aston Martin DB7, som den også var ganske lik.  Den var tegnet av danske Henrik Fisker (født 1963) og fikk det Aston kaller «Svanesvingdører» – de løfter seg litt opp i 12 graders vinkel når de åpnes for unngå fortauskanter. Modellnavnet "DB" er etter David Brown som eide fabrikken, og DB9 ble da også den første produsert ved nyfabrikken i Gaydon i Warwickshire. 

**DB9 coupe** hadde 6-liters V12 motor på 450 hk. Den var en 12 kilo lettere variant av den som satt i DB7 vantage og "storebror" Aston Martin V12 Vanquish.  Den kunne fås med 6-trinns manuel gir (*Graziano*) eller 6-trinns ZF automatgir. Ellers ble DB9 den første som fikk VH-plattform (for vertikal/horisontal) i aluminium, forøvrig levert av Norsk Hydro og brukt til "lillebror" Aston Martin V8 Vantage (2005) som kom året efter.  Den ble da både lettere og mere vridningsstiv enn forgjengeren Aston Martin DB7.  I Norge ble DB9 solgt av firmaet *Insignia* i Oslo, som i 2004 rapporterte at alle 4 ble solgt. Kona til Kjell Inge Røkke eide en DB9.

**DB9 Volante** var en cabriolet lansert på Detroitmessen i 2004, mens **DBR9** fra 2005 var en raserutgave for internasjonale GT-løp med teamet Prodrive. Den vant sin klasse på Sebring og Silverstone og vant GT1-klassen i Le Mans 2007. **DB9 LM** (69 eks.) fra 2008 hadde mer sportslig utseende for å markere dette.  **DBR59** var en GT-løpsbil for nasjonale og lokale løp. 

I 2008 ble motoreffekt hevet til 476 hk og interiøret flyttet om på.  I 2011 kom spesialutgavene DB9 Carbon Black, Morning Frost og Quantum Silver som hadde svarte, hvite og sølv fargekombinasjoner. I 2013 ble framlyktene større og fikk LED.  I sitt siste produksjonsår 2016,   ble den kalt **DB9 GT** og fikk 30 flere hk (til 540 hk). Utgaven DB9 GT **Bond** (150 eks.) fra 2015 hadde diverse klistremerker som markerte Spectre, den 20. filmen med James Bond. Fra 2017 etterfølges den av Aston Martin DB11, i og med at DB10 ble brukt for de 10 bilene i nevnte film Spectre.

Aston Martin DB9 - Birmingham - 2005-10-14 (2).jpg | DB9
Aston Martin DB9 Volante - Flickr - Alexandre Prévot (2).jpg | DB9 Volante


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fokker 50

**Fokker 50** er et nederlandsk turbopropfly med plass til 50 passasjerer. Flyet er en videreutvikling av Fokker F-27 Friendship. Utviklingen av Fokker 50 ble påbegynt i 1983 og det siste eksemplaret (byggnummer 205) ble levert i 1997 etter at produsenten Fokker hadde kommet opp i økonomiske vanskeligheter.

Flyet har to turbopropellmotorer av typen Pratt & Whitney Canada PW125B som hver har en effekt på 1&nbsp;864&nbsp;kW. Fokker 50 har en makshastighet på 532&nbsp;km/t og har en normal flyhøyde på 25&nbsp;000 fot. Flyet er 25 meter langt og har et vingespenn på 29 meter.

## Fokker 50 i Norge

I Norge ble Fokker 50 brukt av flyselskapet SAS Norge frem til 2010. Flyene ble brukt til flygninger på Vestlandet. Tidligere har også flyselskapene Busy Bee og Norwegian Air Shuttle benyttet flytypen. Fokker 50 ble også benyttet av det nå nedlagte selskapet Vildanden som fra januar 2005 opererte en rute mellom Skien og Bergen.
Fokker benyttes også av forsvaret i Afghanistan for å frakte soldater i fiendtlige områder.

## Spesifikasjoner

## Referanser


## Eksterne lenker
* Fokker 50
Leonora Jakupi

**Leonora Jakupi** (født 3. mars 1979 i Skenderaj i Kosovo) er en av de mest populære sangerinnene blant albanere i Kosovo, Albania, Makedonia og Montenegro. Hun synger alt fra kommersiell popmusikk til patriotiske sanger. 

## Eksterne lenker
* Video med Leonora Jakupi
Boeing 767

**Boeing 767** er et tomotors jetfly som produseres av Boeing Commercial Airplanes i Seattle-området. Flytypen ble lansert i 1981, samtidig med søstermodellen 757, men er betydelig bredere og har to midtganger i passasjerkabinen. Det er planlagt at Boeing 767 med tiden skal erstattes av den nye modellen Boeing 787 Dreamliner. Første Dreamliner ble satt inn i ordinær trafikk i oktober 2011.

## Varianter

;767-200: Den første 767-versjonen som tok om lag 215 passasjerer. Ble produsert i årene 1981 til 1994. dette var en versjon beregnet for det amerikanske markedet. Braathens SAFE kjøpte to stk av denne versjonen i 1984 beregnet på chartermarkedet, men solgte seg ut etter to år. 
;767-200ER: Suffikset ER står for Extended Range – utvidet rekkevidde. 767-200ER ble den første 767-varianten som fløy non-stop over Atlanterhavet. Første leveranse: 1984.
;767-300: En forlenget versjon, tar om lag 260 passasjerer. Første leveranse: 1986. 
;767-300ER: Langdistansversjon av 767-300. Første flygning i trafikk: 1988. SAS hadde i alt 16 maskiner av denne typen.  
;767-300F: Fraktversion av 767-300ER. Levert i 1995.
;767-400ER: Den lengste versjonen av 767. Designet for å erstatte Delta Air Lines og Continental Airlines sine DC-10 og L-1011-fly. Første leveranse: 2000.
;767-400LR: Dette var en foreslått modell som skulle dekke behovet til Kenya Airways. Bestillingen ble forøvrig endret til Boeing 777, noe som fikk Boeing til å kansellere hele 767-400LR konseptet.
I tillegg finnes det enkelte militære versjoner.

## 767-400ER

767-400ER er en strukket og forbedret variant av 767-300ER. 767-400ER fløy første gang 9. oktober 1999, og første fly ble levert til Delta Air Lines 29. august 2000.

Sammenlignet med 767-300ER er skroget strukket med 6,42 m og 767-400ER introduserte også en rekke andre forbedringer, blant annet strukturelle forsterkninger i vingen, som også fikk større vingespenn med mer aerodynamiske vingetipper, og en glasscockpit med seks multifunksjonsskjermer tilsvarende den man finner i en Boeing 777 eller en 737 Next Generation.

## Eksterne lenker
* 
* Details on the Boeing 767 family of aircraft
* Jane's entry with detailed specifications
* Thousands of Boeing 767 photos - All variants