Melodi Grand Prix 1960

**Melodi Grand Prix 1960** var den første utgaven av Melodi Grand Prix, Norges nasjonale uttaking til Eurovision Song Contest. Finalen ble sendt direkte på radio og fjernsyn fra Store Studio 20.&nbsp;februar&nbsp;1960, et halvt år før den offisielle åpningen av fjernsynet i Norge.  

Konkurransen ble arrangert av NRK, og vinneren fikk representere Norge i den internasjonale finalen i London. Vinneren av konkurransen var melodien «Voi-voi», sunget av Nora Brockstedt og skrevet av Georg Elgaaen. I den internasjonale finalen kom melodien på en delt fjerdeplass med 11&nbsp;stemmer, Norges beste plassering frem til 1966. 

## Sendingene
Høsten 1959 utlyste NRK en konkurranse der profesjonelle musikere og amatører ble oppfordret til å sende inn sanger til melodikonkurransen *Melodi Grand Prix*. 303 bidrag kom inn, og en jury bestående av Øivind Bergh, Erik Diesen, Otto Nielsen og Leif Rustad, silte de innsendte bidragene ned til elleve. Sangene ble først fremført av Jens Book-Jenssen og Inger Jacobsen i en radiosendt semifinale 4.&nbsp;februar, og de seks beste avanserte til finalen lørdag 20.&nbsp;februar.

### Finalen
Finalen varte i 44 minutter og var i all hovedsak lagt opp som en radiosending, siden svært få nordmenn hadde fjernsyn på denne tiden. Finalen ble likevel tv-overført som prøvesending, et halvt år før fjernsynets offisielle åpning i Norge. Sendingen ble også overført til tv-seere i Danmark og Sverige. Det eksisterer ingen opptak av tv-sendingen, men radiosendingen er bevart. Finalen ble overført i NRK Radio fra 19.30 til 20.15, og i NRK Fjernsynet med fem minutters forsinkelse.

Erik Diesen ledet finalen fra Store Studio, mens Odd Grythe rapporterte direkte fra Studio A, der juryen satt. Kringkastingsorkestret, ledet av dirigent Øivind Bergh, spilte de seks finalemelodiene. 

På forhånd hadde NRK gjort det klart at den som sang vinnerlåten i den norske finalen, ikke nødvendigvis skulle få representere Norge i London. Til slutt besluttet NRK at Nora Brockstedt likevel skulle få æren av å bli Norges første representant i Eurovision Song Contest.

## Resultatet i finalen

## Avstemning i finalen
En jury på tolv personer, ti fagdommere og to lekdommere, bedømte hver sang fra 1&nbsp;til&nbsp;10 poeng. Fire av fagdommerne var valgt ut av NOPA (Bjørn Woll, Kolbjørn Ofstad, Jacob Dybwad og Jens Gunderssen), to av dommere representerte musikkforleggerne (Carl Solberg og Asbjørn Guldahl Holmen), to representerte grammofonindustrien (Håkon Tveten og Rolf Syversen), mens de to siste (Otto Nes og Thorleif Østereng) representerte NRK. De to lekdommerne (Astrid Hanevold og Helge Fikstad) var publikummere i Store Studio og ble plukket tilfeldig ut like før sendingen. 

Under avstemningen satt jurymedlemmene bak en vegg og viste stemmene sine gjennom hull i veggen. Dette ble gjort for å hindre at jurymedlemmene skulle påvirkes av hverandre. Resultatet ble som følger:

Ny runde for å skille de to sangene som kom på delt andreplass:

Jurymedlemmer: 1. Kolbjørn Ofstad, 2. Håkon Tveten, 3. Jacob Dybwad, 4. Thorleif Østereng, 5. Jens Gunderssen, 6. Bjørn Woll, 7. Carl Solberg, 8. Rolf Syversen, 9. Otto Nes, 10. Asbjørn G. Holmen – og publikumsmedlemmene 11. Helge Fikstad og 12. Astrid Hanevold.

## Resultatet i semifinalen
Semifinalen ble spilt inn onsdag 3. februar og deretter sendt i opptak på NRK radio torsdag 4.&nbsp;februar. Erik Diesen ledet programmet som varte i 43 minutter. Resultatet ble avgjort av en timannsjury, der hvert medlem ga fra 1 til 5 poeng til hver sang. Juryen var den samme som i finalen, minus publikumsmedlemmene Helge Fikstad og Astrid Hanevold. Det er ikke kjent hvordan hvert enkelt jurymedlem stemte. De seks beste sangene gikk videre til finalen 20.&nbsp;februar.

## Hendelser
Komponistene og tekstforfatterne ble holdt hemmelige til etter at vinneren var kåret, dette for å unngå at juryen skulle la seg påvirke av hvem som hadde skrevet sangene. Hemmeligholdet var vanlig praksis i konkurransen på 1960-tallet, og det var først i 1971 at komponistene ble offentliggjort før en norsk finale.

Vinnermelodien ble en stor slager og lå ni uker på VG-lista med en femteplass som høyeste notering. «Voi-voi» kan i dag karakteriseres som en evergreen i norsk Melodi Grand Prix-historie. Tittelen på sangen påstås å være avledet av samiske *vuoi* – som på norsk kan oversettes til *akk* eller *åh*. *Voi-voi* er også finsk for *au da*. Det skulle imidlertid gå 20&nbsp;år før et samisk språk ble brukt i en vinnerlåt, da «Sámiid ædnan» vant den norske finalen i 1980.

## Noter


## Referanser