open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Felix av Danmark

**Felix** (Felix Henrik Valdemar Christian), greve av Monpezat, (født 22. juli 2002 på Rigshospitalet i København) er sønn av prins Joachim og prinsesse Alexandra av Danmark. Han er nr. syv i arvefølgen til den danske tronen.

Han ble døpt 6. oktober 2002 i Møgeltønder kirke. Etter at Joachim og Alexandra ble skilt har de felles foreldremyndighet for sønnene.

Opprinnelig "Hans Høyhet Prins Felix av Danmark", fra 29. april 2008: "Hans Høyhet Prins Felix av Denmark, Greve av Monpezat". I 2022 bestemte dronning Margrethe II at etterkommere av hennes sønn to Joachim skulle miste titlene prins/prinsesse. Fra 1. januar 2023, tiltales Felix som "Hans Excellense Grev Felix av Monpezat".

## Anetavle

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Benedikte av Danmark

**Benedikte, prinsesse til Danmark, prinsesse av Sayn-Wittgenstein-Berleburg** (Benedikte Astrid Ingeborg Ingrid) (født 29. april 1944 på Amalienborg slott i København) er datter av kong Frederik IX og dronning Ingrid av Danmark, og er søster av dronning Margrethe II.

Hun giftet seg på Fredensborg slott den 3. februar 1968 med prins Richard zu Sayn-Wittgenstein-Berleburg, som var overhode for fyrstehuset Sayn-Wittgenstein-Berleburg. Han døde 13. mars 2017.

Prinsesse Benedikte og prins Richard har tre barn:
* Prins Gustav av Sayn-Wittgenstein-Berleburg (f. 1969)
* Prinsesse Alexandra av Sayn-Wittgenstein-Berleburg (f. 1970)
* Prinsesse Nathalie zu Sayn-Wittgenstein-Berleburg (f. 1975)

Da prinsesse Benedikte giftet seg fikk hun kongens samtykke, men med en rekke forbehold:
* Dersom prinsesse Benedikte blir nærmeste arving til tronen skal hun bo permanent i Danmark
* Prins Richard skal på samme måte bo permanent i Danmark, og skal også søke om dansk statsborgerskap
* For å ha arverett til tronen skal deres barn (og senere etterkommere)
** bo permanent i Danmark
** #når de blir nærmeste arving til tronen
** #senest når de når skolealder
** søke om dansk statsborgerskap når de blir myndige

Ettersom ingen av prinsessens barn har oppfylt disse kravene, har de ikke arverett.

Prinsesse Benedikte er en aktiv representant for det danske kongehuset, og er høy beskytter for blant annet hestesport og speiderbevegelsen.

Prinsesse Benedikte ble i 1974 tildelt storkors av St. Olavs Orden. Hun er ridder av Elefantordenen og er tildelt Dannebrogordenen.
## Se også
* Arvefølgen til den danske tronen
## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Friedrichshain

**Friedrichshain** er en delbydel (*[[Ortsteil]]*) i bydelen Friedrichshain-Kreuzberg i Berlin, sørøst for Alexanderplatz på østsiden av elven Spree. *Ortsteil'en* har sitt navn fra parken *[[Volkspark Friedrichshain]]* («folkepark Friedrichshain») i nord, og strekker seg til elven Spree i sør. 

## Historie
Inntil 1920 gikk bygrensen gjennom bydelen. Bygningene Frankfurter Tor (etter den gamle byporten) og broen *[[Oberbaumbrücke]]* er byggverk oppkalt etter gamle tollstasjoner, men flyttet noe fra de opprinnelige stedene.

Friedrichshain var i 1920- og 1930-årene høyborg for sosialdemokrater og kommunister. Etter den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen i 1933 kom det til blodige sammenstøt med nazistenes SA, og under en av trefningene omkom SA-medlemmet Horst Wessel. Wessels død ga nazistene påskudd for overgrep og mord på en rekke politisk annerledestenkende. Under andre verdenskrig ble store deler av bydelen ødelagt av luftangrep og gatekamper.

28. September 1933, åtte måneder etter Hitlers maktovertakelse, ble Friedrichshain omdøpt til *Horst-Wessel-Stadt* («Horst Wessel-byen»), senere endret til *Verwaltungsbezirk Horst Wessel* («forvaltningsområde Horst Wessel»). Rommet der Wessel døde på sykehuset *Friedrichshainer Krankenhaus*, ble omgjort til minnested, og hele sykehuset oppkalt etter ham. Nåtidens Rosa-Luxemburg-Platz ble kalt Horst-Wessel-Platz.

Frem til 2001 var Friedrichshain en egen administrativ enhet i Berlin, men ble slått sammen med Kreuzberg på vestsiden av Spree til Friedrichshain-Kreuzberg. Friedrichshain var Øst-Berlins minste bydel både mht innbyggertall og areal. Etter murens fall ble store deler av de tomme leiegårdene gjenstand for husokkupasjon. 

Etter hvert er den gamle bebyggelsen sanert, og området gradvis gentrifisert, noe som har vakt voldsomme protester blant de etablerte innbyggerne som opplevde nabolaget sitt truet («*Burn Ca(r)pitalism*»).

## Severdigheter
*[[East Side Gallery]]* er en gjenværende del av muren som under den kalde krigen delte byen i to. Galleriet er kunstnerisk utsmykket. Den karakteristiske broen *[[Oberbaumbrücke]]* forbinder Friedrichshain med Kreuzberg. *Volkspark Friedrichshain* med *Märchenbrunnen* («Eventyrbrønnen») er et populært utfartssted for innbyggerne. Etterkrigsgaten Karl-Marx-Allee er en stor gjennomfartsåre i området, mens Simon Dachstrasse fra 1990-årene har utviklet seg til et populært restaurantstrøk. Parken Boxhagener Platz brukes også jevnlig til loppemarkeder. Petersburger Platz er utsmykket med en globus av gneis.

## Bildegalleri

Fil:Berlin karlmarxallee kl.jpg|Karl-Marx-Allee, tidligere Stalinallee.
Fil:East Side Gallery.JPG|''East Side Gallery.
Fil:Simon-Dach-Straße Berlin.jpg|Kneiper i Simon Dachstrasse.


## Referanser


## Eksterne lenker
*  Fotografier fra Friedrichshain
*
Kvifjorden

**Kvifjorden** er en innsjø og kraftmagasin i kommunene Kvinesdal, Sirdal og Bygland kommune i Agder. Innsjøen er magasin for Solhom kraftverk, og reguleringshøyden er 38 meter.

Magasinet ble dannet ved at en rekke mindre innsjøer, Nesjen, Badstogflona, Kvifjorden og Kvivatnet, ble oppdemmet og fløt sammen til ett stort magasin. Kvifjorden var den største av disse. Oppdemmingen ble utført med tre store steinfyllingsdammer.
Ettersom demningene ligger ved utløpet av Nesjen, den sørligste av de tidligere innsjøene, blir magasinet også kalt **Nesjen/Kvifjorden** eller også bare **Nesjen**.

Østsiden av innsjøen danner grense til Setesdal Vesthei – Ryfylkeheiane Landskapsvernområde.

## Referanser
Feragen

**Feragen** er en innsjø som ligger 654 meter over havet i Røros kommune i Trøndelag. Sjøen har tilsig både fra Røragen i nord og fra Langtjønna i sør. Utløpet er i sørvest med Feragselva gjennom Håsjøen og Rambergsjøen via Håelva til Glåma. Feragen ligger dermed øverst i Glommavassdraget, nær vannskillet mot Femunden (662 moh) og Trysil-/Klarälv/Götaälv-vassdraget. Da kobberverkene hadde forbrukt det nærmeste trevirket, ble det behov for å skaffe tømmer lenger unna, og man anla tømmerrenne fra Femunden til Feragen.

Langs østsiden av Feragen går det bilvei fram til Ljøsnåvollen. Grensa for Femundsmarka nasjonalpark følger strandlinja til sjøen et stykke i sørøst.

## Se også
* Liste over norske innsjøer

## Referanser
Storvatnet (Leksvik)

**Storvatnet** er en innsjø i Indre Fosen kommune på Fosenhalvøya i Trøndelag. Innsjøen er den største på Fosen.

Storvatnet er regulert for kraftproduksjon, med reguleringshøyde 126 – 132 meter over havet. Svartelva kraftverk ligger inne i fjellet, og utnytter et fall på 110 meter.

## Referanser
Savalen

**Savalen** er en innsjø som ligger i kommunene Tynset og Alvdal i Innlandet, og en grend ved den samme sjøen.

Savalen er et av distriktets største rekreasjonsområder. Savalen Fjellhotell ligger i den nordøstlige enden av sjøen. Den nå nedlagte skøytebanen i nærheten av hotellet var kjent for å ha rask skøyteis, og det ble satt både verdensrekorder og flere norgesrekorder her, blant annet av Frode Rønning, Jan Egil Storholt, Rolf Falk-Larssen og Johann Olav Koss. Det er også et alpinanlegg i området med to skiheiser, samt skistadion og rulleskiløype.

Arne Garborg bodde på østerdalsstua Kolbotn ved Savalen fra året før han giftet seg med Hulda i 1887, til sønnen Arnes skolegang gjorde at de i 1896 flytta til Stokke i Vestfold. Brev- eller essaysamlinga *[[Kolbotnbrev]],* som kom ut i 1890, er fra denne tida. Flere andre av Garborgs bøker er også skrevet her.

Innsjøen er undersøkt flere ganger opp gjennom årene, spesielt i tilknytning til at innsjøen ble ytterligere regulert til vannkraftproduksjon i 1971. Grundige undersøkelser av vannkjemi og planktonsammensetning ble utført av Morten Nicholls på slutten av 1970-tallet. Utredningen inneholder også et dybdekart og informasjon om geologi og enkelte forurensningskilder i nedbørfeltet. Innsjøen karakteriseres som en oligotrof innsjø.

Savalen regnes som Dovrefjells østlige grense.

## Noter



## Referanser




## Eksterne lenker
*
Vråvatn

**Vråvatn** er en innsjø i Kviteseid kommune i Telemark. Den er en del av Arendalsvassdraget og har sitt hovedtilløp i Folsetelva fra Skredvatn, mens utløpet er via Roholdtåi, eller «Straumen», til Nisser.

I 1914 ble det anlagt to sluser i Straumen, Storstraum–Småstraumkanalen. Dette gjorde det mulig å reise hele den 50&nbsp;km lange strekningen fra Tveitsund sør i Nisser til Vråliosen nord i Vråvatn med båt. Veteranbåten MS «Fram» trafikkerer fortsatt denne strekningen med turister om sommeren.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Takvatnet

**Takvatnet** er en innsjø i Målselv og Balsfjord kommuner i Troms. E6 passerer på vest for innsjøen og fylkesvei 857 passerer på nordsida.

## Fiske
Vatnet ble nesten fisketomt på grunn av hardt garnfiske etter stor ørret tidlig på 1900-tallet. Før andre verdenskrig ble det derfor satt ut røye, både som mat for ørreten, og som en egen bestand å fiske på. En kort tid så dette ut til å være vellykket, men etter hvert ble vannet overbefolket av småvokst røye, og ørreten ble nesten utryddet. Fisken hadde mye parasitter, og var i dårlig kondisjon. Rundt 1980 var vatnet blitt helt ubrukelig som fiskevann. Fra 1984 til 1989 drev UiT ved hjelp av lokale fiskeentusiaster en intens utfisking av røye med teiner, som førte til bedre næringstilgang og dermed  storørretens comeback. og idag forventes det omtrent 50/50 ørret og røye i fangstene.

Institutt for arktisk og marin biologi på UiT eier en forskningsstasjon lokalisert ved Takvatnet og har i mange år drevet forskning her. Det forskes blant annet på energi og metabolisme hos fisk, næringsnett, parasittisme, vannkvalitet og hydrologi. Forskningsstasjonen brukes også årlig for feltkurs for studenter.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Store Måsvannet

**Store Måsvannet** (nordsamisk: *Stuorra Sopmir*, historisk også skrevet *Stuorra Såbmir*) er en innsjø sør for Laksefjorden i Lebesby kommune i Finnmark. Den er en del av Friarfjordvassdraget. Innsjøen er regulert og er hovedmagasin for Adamselv kraftverk.

## Se også
* Liste over innsjøer i Finnmark

## Referanser
Store Urevatn

**Store Urevatn** er en innsjø som ligger i Bykle kommune i Agder.

Vannet er regulert som magasin for Holen kraftverk, etter konsesjon gitt i 1949. Vannet er omgitt av Setesdal Vesthei Ryfylkeheiane landskapsvernområde med dyrelivsfredning, men er på grunn av kraftreguleringen ikke selv en del av dette.

Vannet har en bestand av bekkerøye og ørret, dette er fisk som er satt ut etter pålegg, men man tror at bekkerøyen reproduserer naturlig i vannet.

Det går bomvei inn til vannet, den ble stengt for allmen ferdsel for å beskytte villreinstammen i 2023.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Langvatnet (Ballangen)

**Langvatnet** (nordsamisk: *Guovddelisjávrre*) er en innsjø som ligger i Ballangen i Narvik kommune i Nordland. Den er regulert som magasin for Skjomen kraftverk.

## Referanser
Fjergen

**Fjergen** er en innsjø nord for tettstedet Kopperå i Meråker kommune i Trøndelag. Den er regulert som magasin for Tevla kraftverk.

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* NVE, dybdekart 1984
Jonsvatnet

**Jonsvatnet** er en innsjø i Trondheim kommune i Trøndelag. Innsjøen er hoveddrikkevannskilde for Trondheim kommune. *Jerfir* er et eldre navn på sjøen.

Jonsvatnet består av tre deler, Litjvatnet, Storvatnet og Kilvatnet. Utløpet fra Jonsvatnet ligger i Litjvatnet, og vannstanden reguleres med et damanlegg. Kommunegrensa til Malvik følger østbredden av innsjøen på to korte strekninger.

Ørret, røye og gjedde er å finne i vatnet, og det ble også satt ut kreps på 1930- og 1970-tallet.

En sidetunnel fra Bratsberg kraftverk gjør det mulig å overføre vann fra Selbusjøen hvis det skulle oppstå vannmangel. Denne tunnelen har alltid vært stengt unntatt en kort periode i 1978. Fisken lake og krepsdyrene mysis og firetornet istidskreps klarte den gang å vandre inn i Jonsvatnet gjennom tunnelen. Introduksjonen av mysis førte til en dramatisk reduksjon av antall vannlopper, men bestandene har i ettertid økt igjen.

I årene 1936 til 1939 var «Trondheim lufthavn Jonsvatnet» i Valsetbukta. Det Norske Luftfartsselskap (DNL) hadde en sjøflyrute mellom Bergen og Tromsø i sommersesongen. Den viktigste grunnen til opprettelsen av denne ruta var postverkets behov for raskere forsendelse av posten. I  1935 var det  prøvedrift i juli. Trondheim kommune bygde slipp og ekspedisjonshus. 

Under den tyske invasjonen i Norge i 1940 ble det islagte Jonsvatnet brukt som fremskutt tysk feltflyplass, og opptil 60 tyske fly brukte den improviserte basen. Da våren kom og isen smeltet var det minst tre fly igjen, et Heinkel He 111 og et Junkers Ju 88 bombefly og et Junkers Ju 52 transportfly. Vraket av sistnevnte fly ble senere ødelagt av utbyggingen av en drikkevannsledning på 1980-tallet. De andre to flyene ble etter flere års forberedelser hevet i 2005. Blant en av tilskuerne var Artur von Casimir som var med som flyger på et av flyene som sank i 1940. Under letingen etter flyene ble det også funnet et tysk Arado Ar 196 rekognoseringsfly som styrtet senere under krigen. Dette flyet er imidlertid fredet som krigsgravplass, og ble ikke undersøkt videre.

På Jonsvatnet lå Trondheim sjøflyplass, Jonsvatnet, som ble lagt ned i 2013.

## Se også
*Ju88.net 

## Referanser
Øymarksjøen

**Øymarksjøen** er en lang og smal innsjø som ligger i kommunene Aremark og Marker i Østfold. Søndre del av Øymarksjøen kalles **Bøensfjorden**, og nordre del **Lifjorden**.

Innsjøen inngår i Haldenkanalen, og har tilløp fra Rødenessjøen i nord og utløp i sør til Aremarksjøen.

Øymarksjøen er blant annet kjent for en stor gjeddebestand. Den største som har blitt fanget var på 14,5 kilo.

## Se også
* Liste over innsjøer i Østfold

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Langvatnet (Sørfold, Guhkesjávrre)

**Langvatnet** (lulesamisk: *Guhkesjávrre*) er en innsjø i Sørfold kommune i Nordland, tett ved svenskegrensa like nord for Rago nasjonalpark. Den er magasin for Kobbelv kraftverk.

Innsjøen er blant de 50 dypeste i Norge.

## Fotnoter



## Referanser
Vågåvatnet

**Vågåvatnet** er en innsjø som ligger i kommunene Lom og Vågå i Innlandet.  Den har et areal på  og ligger 362 meter over havet. Elva Otta renner inn i vestenden av Vågåvatnet, og fortsetter mot øst ved Vågåmo, gjennom Ottadalen til samløpet med Gudbrandsdalslågen ved byen Otta i Sel kommune.

Vågåvatn isflyplass er en flystripe som blir brøytet hver vinter, og brukes hovedsaklig til seilflyvning.

Vågåvatnet er en av de 200 største innsjøene i Norge.

## Se også
*Liste over innsjøer i Oppland

## Referanser
Vatndalsvatnet

**Vatndalsvatnet** er en innsjø i Bykle kommune i Agder. Innsjøen er regulert som magasin for Holen kraftverk, med en reguleringshøyde på hele 140 meter.

Det går vei (sperret for biltrafikk) langs sørsiden av vannet inn til Ormsavatnet, med en stikkvei opp til Store Urevatn.

Vatnedalsvatn omkranses i sør, vest og nord av Setesdal Vesthei - Ryfylkeheiane Landskapsvernområde.

## Referanser
Unkervatnet

**Unkervatnet** (sørsamisk: *Åanghkejaevrie*) er en innsjø som ligger i Hattfjelldal kommune i Nordland. Den ligger vest for Skardmodalen med Skardmodalen naturreservat.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Dybdekart fra NVE (1976)
Rømsjøen

**Rømsjøen** er en innsjø som ligger i Aurskog-Høland kommune i Akershus. Sjøen har utløp via Oselva til Dalslands kanal.

Det finnes flere fiskeslag i sjøen, de vanligste er abbor, gjedde og mort. Men også ørret, sik, lake, laue og bekkeniøye finnes.

## Referanser
Forsvatnet

**Forsvatnet** (lulesamisk: *Gårttjejávrre*) er en innsjø i Hamarøy og Sørfold kommuner i Nordland. Den er regulert som magasin for Kobbelv kraftverk, med en reguleringshøyde på 100 meter. Etter oppdemmingen har Forsvatnet flytt sammen med **Linnajávrre**.

Det er det største vatnet i Hamarøy kommune, og det ligger omtrent syv kilometer fra grensen til Sverige, øst for Gasskatjåhkkå og Lássestjåhkkå. Av totalarealet på  ligger bare  av sørvestenden i Sørfold. Den nordlige delen av vatnet, som strekker seg inn mot foten av Gasskatjåhkka, utgjør den tidligere separate innsjøen Linnajávrre. 

Utløp er til Forsvasselva fra sørvestenden av vatnet, og som via Øvre og Nedre Veikvatnet renner til Kobbvatnet og videre via Kobbelva til Leirfjorden.

## Referanser
Halnefjorden

**Halnefjorden** er en innsjø som ligger på Hardangervidda i øvre del av Numedalsvassdraget i kommunene Hol og Nore og Uvdal i Buskerud samt Eidfjord kommune i Vestland. Innsjøen får tilsig hovedsakelig vestfra gjennom Skulevikåna, Skaupa og Sevra, og den er regulert 4 meter med en dam ved utløpet til Sleipa i sørøst.

I nordenden av innsjøen ligger Halne fjellstue ved riksvei 7. Det går båtrute på vannet om sommeren mellom Halne brygge i nord og Skaupa i sør. Båtruten med Halnekongen har vært driftet siden 1954, da demningen på Sleipa ble bygget.

## Fiske
Regulanten er pålagt å sette ut  ørret årlig som kompensasjon for reguleringen. Det er også en meget stor bestand av ørekyt som er en konkurrent for ørreten.

## Referanser
Tisleifjorden

**Tisleifjorden** er en innsjø som ligger i kommunene Gol og Hemsedal i Buskerud og Nord-Aurdal kommune i Innlandet. I forbindelse med byggingen av Åbjøra kraftverk ble  Tisleifjorden regulert i 1949, demningen ble ytterligere utvidet i 1959.  Høyden kan nå variere med opptil 11 meter.  Vannet fra Tisleifjorden renner ut i elva Tisleia.

I august 2015 ble det åpnet et småkraftverk i selve damanlegget for å benytte vannmassene før de renner til Åbjøra kraftverk. Dette småkraftverket får en årsproduksjon på 6,5GWh og har en fallhøyde på 10,75 meter. Kraftverket har en kostnad på 33 millioner kroner. Damanlegget som ble bygd 1948–1950 er restaurert for 133 millioner kroner. Det er hevet med 2,6 meter og eies av Bægnavassdragets regulering.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Heddalsvatnet

**Heddalsvatnet** er en innsjø som ligger i kommunene Notodden og Midt-Telemark i Telemark. Innsjøens hovedtilløp er Tinne og Heddøla. Utløpet er elva Saua, ned til Norsjø. Den sørligste delen av innsjøen kalles Bråfjorden. Denne er avgrenset mot resten av Heddalsvatnet ved Nautsundet, der fylkesvei 360 krysser i bro. Jernbanen til Notodden går langs østsiden.

Innsjøen er en del av Skiensvassdraget og den naturskapte delen av Norsjø–Skienkanalen. Heddalsvatnet ligger bare 16 moh. Og to sluseanlegg ved Skien var nok til å åpne Heddalsvatnet for skipsfart. Kanalen åpnet i 1861 og gjorde etterhvert Notodden til landets største innlandshavn. På 1800-tallet ble det bygget havgående skip ved Heddalsvatnet. Byen Notodden ligger ved nordenden av Heddalsvatnet.

Straks etter istiden sto havet om lag 150 meter høyere enn Notodden. Havet strakte seg som en lang fjordarm innover i landet forbi Heddalsvatnet og helt til Hjartdal. De første menneskene som bosatte seg i indre Telemark reiste trolig med båt langs Heddalsvatnet mens det fortsatt var saltvann og en del av havet. Landhevingen har senere skilt Heddalsvatnet fra havet. I neolittisk tid var Heddalsvatnet fortsatt forbundet med havet, og ble på grunn av landheving skilt fra havet omkring midten av eldre bronsealder.

Ved flommen i 1927 ble det registrert en vannstand på 21,2 meter.

## Referanser
Einavatnet

**Einavatnet**, eller **Einavannet**, ofte benevnt som **Einafjorden**, er en innsjø som ligger i Vestre Toten kommune i Innlandet, 398 meter over havet. Einavannet er omkring 13 km i nord-syd retning, mens bredden sjelden overstiger 1 km. Inn i Einavannet kommer Evjua fra syd og Vigga fra øst, ut fra vannet renner Hunnselva ut som munner ut i Mjøsa i Gjøvik.

## Se også
* Liste over innsjøer i Oppland

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Holden (Steinkjer)

**Holden** (uttales «Hørdin») er en innsjø i Steinkjer kommune i Trøndelag. Innsjøen er regulert som magasin for Brattingfoss kraftverk.

## Referanser
Strondafjorden

**Strondafjorden** (også kalt *Strandefjorden* og *Strøndafjorden*) er en innsjø som ligger i kommunene Nord-Aurdal og Vestre Slidre i Innlandet.  Innsjøen er en del av Begnavassdraget.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Lille Rostavatn

**Lille Rostavatn** (nordsamisk: *Vuolit Rostojávri*) er en innsjø i Målselv kommune i Troms. Både det største tilløpet i sørøst og utløpet i vest heter Rostaelva.

## Referanser
Steinbusjøen

**Steinbusjøen** er en innsjø som ligger i Vang kommune i Innlandet.  Innsjøen er en del av Begnavassdraget, og er sammen med Øyangen magasin for Ylja kraftverk.

## Se også
* Liste over innsjøer i Oppland

## Referanser
Skasen

**Skasen** (skogfinsk: *Kassi* eller *Kassinjärvi)* er en innsjø på Finnskogen i kommunene Kongsvinger og Grue i Innlandet. Den har utløp via Skasåa, som leder vannet fra Skasen gjennom flere andre sjøer før det ender opp i Glåma. Det er mulighet for overnatting og camping ved sjøen. I innsjøen er det bestander av abbor, mort, gjedde, lake, ørekyt, røye og ørret. Det fiskes en del røye i sjøen på vinterstid.

## Limnologi
Skasen er en næringsfattig eller oligotrof innsjø med et lite nedbørfelt i forhold til innsjøens størrelse. Det lille nedbørfeltet gjør innsjøen særskilt utsatt for menneskelig påvirkning (NIVA 1985). I en limnologisk undersøkelse utført av NIVA (Norsk institutt for vannforskning) i 1985 ble det konkludert med: «Skasen er en relativt dyp skogssjø med klart, svakt surt og næringsfattig vann. Innsjøen er i dag (dvs. i 1985) lite påvirket av menneskelig aktivitet, men er sårbar overfor økte påvirkninger av næringssalter og surt vann.»

## Geologi
Skasen ligger i det sørøstnorske grunnfjellsområdet, og innsjøen er omsluttet av sure bergarter som er forholdsvis rike på kvarts og feltspat. Fjellgrunnen består hovedsakelig av gneis og granitt, og er derfor svært kalkfattig .

## Referanser
Storfjorden (Vestre Slidre)

**Storfjorden** (også kalt **Flyvatnet**) er en innsjø i Vestre Slidre kommune i Innlandet.  Innsjøen er grunn, gjennomsnittsdybden er på 8 meter.  Den største målt dypet er på 27 meter. Innsjøen ble regulert i 1955, demningen ble utvidet i 1958.

## Referanser




## Eksterne lenker
* NVE, dybdekart 1979
Follsjå

**Follsjå** er en innsjø i Notodden kommune i Telemark. Vannet har utløp via Fulldøla, som etter ca. to kilometer munner ut i Tinnelva.

## Referanser
Øgderen

**Øgderen** (også kalt **Hemnessjøen**) er en innsjø i Aurskog-Høland og Indre Østfold kommuner i Akershus og Østfold fylker. Naturreservatene Kragtorpvika og Kollerudvika ligger i Øgderen.

Innsjøen ligger i et vakkert kulturlandskap, og særlig øst for sjøen er det store jordbruksarealer. Vannet er forholdsvis næringsrikt og har flere steder en særdeles velutviklet takrørvegetasjon. Det rike fuglelivet i Øgderen skyldes ikke minst den frodige vegetasjonen i vikene. Sjøen har funksjon som hekke- og oppvekstområde og som rasteplass for vade- og andefugl under trekk. En stor andel av Norges bestand av toppdykkere hekker i innsjøen.

Øgderen tilhører Haldenvassdragets øvre del, og drenerer via Hemneselva, Bråtevannet og Korselva til Hølandselva og Skulerudvannet.

## Se også
* Liste over innsjøer i Akershus

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Rødungen (Ål og Nore og Uvdal)

**Rødungen** er en innsjø som ligger på grensa mellom Ål og Nore og Uvdal kommuner  i Buskerud.

Rødungen er 13,1 km² stor. Sjøen er regulert til vannkraftproduksjon og er magasin for Usta kraftverk.

## Se også
* Liste over innsjøer i Buskerud

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Sisovatnet

**Sisovatnet** (lulesamisk: *Sijdasjávrre*) er en regulert innsjø i Sørfold kommune i Nordland. Innsjøen ligger i et øde fjellområde rett ved Blåmannsisen. Innsjøen har sitt naturlige utløp mot vest hvor Fagerbakkelva renne i flere stryk og fosser ned til Øvervatnet, videre til Andkjelvatnet og tilslutt ut i Tørrfjorden. Elva har et fall på 660 meter på 4 kilometer.

Innsjøen er regulert som magasin for Siso kraftverk med utløp i Straumvatnet. Når vannstanden er høy, flyter vannet sammen med Rundvatnet i øst til ett magasin med areal 14,95 km². Til Sisovatnet overføres også vannet fra Løytavatnet i nord og fra Laksåga i sør. Dermed har Austerkrågelva fra Løytavatnet og Laksåga redusert vannføring.

Blåmannsisen har hatt elleve jøkulhlaup i perioden 2001–2020 som har ført store vannmasser ut i Sisovatnet. I det første tilfellet i 2001 økte vannstanden i Sisovatnet med 2,5 meter i løpet av mindre enn to døgn. Det er det bredemte vannet Øvre Messingmalmvatn som av og til dreneres ut under en bretunge av Blåmannsisen, altså at vannet renner ut mellom isen og fjellgrunnen under. Vanligvis har Messingmalmvatnan avrenning mot Sverige, men fordi isen de siste årene har blitt stadig tynnere skjer disse plutselige nedtappingene.

## Referanser
Møkeren

**Møkeren** (skogfinsk: *Mökeri**)* er en innsjø på Austmarka i Kongsvinger kommune i Innlandet. Sjøen er regulert som magasin for Brødbølfoss kraftverk, med laveste regulerte vannstand (LRV) 174 moh, høyeste regulerte vannstand (HRV) 176 moh og et areal på 12,77&nbsp;km².

Innsjøen får tilsig gjennom Sikåa fra Varaldsjøen og flere mindre bekker. Utløpet går fra sørenden av sjøen, hvor Solbergåa renner ut. Dette er øverste del av Brødbølåa, som renner via flere småvann og elveloner til Utgardsjøen og videre via Jösseälven og Byälven til innsjøen Vänern i Sverige.

Det finnes mange fiskeslag i sjøen. I 1980–81 ble det påvist ørret, mort, abbor, hork, gjedde, lake, ål, ferskvannsulke og lagesild. Tidligere er det også påvist laue og ørekyt. Gjedda i sjøen er storvokst, det er fanget gjedde på 11–12 kg både i 1999 og 2000. Ørretbestanden er svært beskjeden, og både utsatt ørret og fisk fra tilløpselver blir spist av rovfisken i sjøen.

Det er tillatt med motorbåt på Møkeren, uten begrensing på motorstørrelse. Båt kan settes ut ved Dragonmoen Camping. Det er også tillatt å lande med sjøfly.

E16 går på vestsiden av sjøen.

## Referanser




## Eksterne lenker
* NVE, dybdekart 1980
Tesse

**Tesse** er en innsjø i Jotunheimen, den ligger 850 meter over havnivå, og tilhører Vårdalen statsallmenning sør, gnr. 157/1 i Lom kommune i Innlandet. Innsjøen ligger lengst øst i kommunen og østbredden danner kommunegrense mot Vågå kommune. Vannet får hovedsakelig tilførsel fra Smådøla i sørvest, og har utløp mot nord til elva Tessa, som munner ut i Vågåvatnet. 

Innsjøen er regulert som magasin for fire kraftverk i elva Tessa. Vannstanden varierer derfor; tidlig på sommeren er vannet nedtappet. I 2022 ble det gjort interessante arkeologiske funn på bunnen av innsjøen, og i 2023 er disse blitt nærmere undersøkt av arkeologer fra Kulturhistorisk museum i Oslo. Funnet dreier seg om 7000 år gamle fiskefeller laget av trestolper som er spisset og banket ned i bunnen. Et ledegjerde står vinkelrett på innsjøens bredd; på yttersiden er en åpning inn i en innhegning hvor fisken lett kan fanges med hov. Åpningen ut er konstruert slik at fisken ikke kan finne den der den er innesperret. Arkeologene antar at de som laget og brukte disse fiskefellene oppholdt seg i høyfjellet for å jakte reinsdyr, og at fisken var viktig matauk under oppholdet. 

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Ustevatn

**Ustevatn** er en innsjø som ligger i Hol kommune i Buskerud. Ustevatn er regulert som magasin for Usta kraftverk. Som følge av oppdemmingen flyter sjøen nå sammen med Sløddfjorden lenger vest.

Fra østenden av sjøen renner elva Usta ned til Ustedalsfjorden. På nordsiden av sjøen ved utløpet ligger Ustaoset. Riksvei 7 og Bergensbanen følger nordsiden av vannet.

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* NVE, dybdekart 1930
Polmakvannet

**Polmakvannet** (nordsamisk: *Buolbmátjávri*, finsk: *Pulmankijärvi*) er en innsjø som ligger på grensen mellom Norge og Finland. Den norske delen ligger i Tana kommune i Finnmark og den finske i Utsjok kommune i Lappland.

Vannet ligger bare 14 meter over havet, og har bestand av flyndrefisken skrubbe.

## Referanser
Ellenvatnet

**Ellenvatnet** (finsk: *Ellijärvi*) er en innsjø i Øvre Pasvik nasjonalpark i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Det har et areal på  og ligger 121 meter over havet.

Ellenvatnet er grunt og har en lang og kronglete strandlinje med et stort antall holmer og småøyer. Det ligger sentralt i nasjonalparken, og er parkens største innsjø. Sjøen har utløp mot nord gjennom Ellenelva. Den sørlige delen av innsjøen består først av to store bukter, Parvatnet og Skinnposevatnet, som har forbindelse til resten av sjøen gjennom det smale Ellensundet. Sør for disse igjen ligger Grenseparvatnet og Dagvatnet, som også ligger på samme nivå og er knyttet til resten av Ellenvatnet via smale sund.

## Se også
* Liste over innsjøer i Finnmark

## Referanser
Setten

**Setten** er en innsjø som ligger ved Setskog i Aurskog-Høland kommune i Akershus. Innsjøen ligger i typisk skogterreng, kun stedvis med grense mot innmark. Sjøen har mange viker og mindre øyer og er et yndet sted for kanopadlere, sportsfiskere og campingturrister. Sjøen er en del av Haldenvassdraget, og munner ut i Mjermen.

Fiskebestanden i Setten består i hovedsak av gjedde, abbor, mort, laue og lake.

Setten var en del av et større tømmerfløtingssystem som kunne fløte tømmer fra Eidskog via Sootkanalen, til Mjermen og videre mot sjøene i Haldensvassdraget. Sootkanalen har sitt innløp til Setten ved Tangen i nord og tømmeret måtte slepes med båt til Kolstad i sør.

Slepebåten «Mjølner» ble bygget i 1892 og kunne gå «like godt på land som til vanns». Ved Kolstadfoss måtte båten gå et kort stykke over land, mens tømmeret gikk gjennom den smale elven over til Mjermen. En skinnegang ble anlagt tvers over et lavt eid, og skinnene gikk så langt ut i vannet på begge sider at dampbåten kunne gå opp på en tralle, som da ved hjelp av slepebåtens egen maskin trakk den over eidet og ned på den andre siden.

## Se også
* Liste over innsjøer i Akershus

## Referanser




## Kilder
* 
*
Lyngsvatnet

**Lyngsvatnet** er en innsjø i kommunene Forsand og Hjelmeland i Rogaland. Innsjøen er magasin for Lysebotn kraftverk, og vannstanden reguleres mellom 686 og 636 moh som en følge av dette.

Elva Evardalsåna fra øst, og elva i Falkadalen fra nordøst er Lyngsvatnets naturlige tilløp. Innsjøens naturlige utløp er til Lyngsåna, som renner ned Rykanfossen og går senere sammen med Storåna ved gården Nes i Hjelmeland.

Innsjøen demmes opp av tre steinfyllingsdammer, to ved innsjøens utløp i vest, Lyngsvatn Hoveddam og Norddammen eller Lyngsvatn Sekundærdam Nord, og en mot sør, Håhellerdammen. Oppdemmingen begynte i 1964, da Lyngsvatn Hoveddam og Norddammen ble bygd. I 1975 ble dammene oppgradert til det de er i dag, i tillegg ble Håhellerdammen bygd. 

## Referanser
Bleikvatnet

**Bleikvatnet** er en innsjø i Hemnes kommune i Nordland. Etter Bleikvatnet har Bleikvasslia sitt navn. Rett nord for Bleikvatnet ligger Okstindan, i sør Kongsfjellet.

Bleikvatnet er regulert som magasin for Øvre og Nedre Røssåga kraftverk. Bleikvatnets naturlige utløp er mot vest til Bleikvasselva, ei sideelv til Røssåga, men etter kraftutbyggingen overføres vannføringen østover til Røssvatnet gjennom en tunnel. 

Rundt vannet ligger gårdsbrukene Rabliåsen, Smalsundmoen (nedl.), Lenningsvika (nedl.), Finneset (nedl.) og Oksfjellelva (nedl.). De eldste av gårdene ble tatt opp på 1700-tallet, men de fleste gårdene ble fraflyttet på 1960-tallet som følge av vannkraftutbygginga. 

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Ørsdalsvatnet

**Ørsdalsvatnet** er en innsjø 64 meter over havet i Bjerkreim kommune i Rogaland. Vatnet er langstrakt, 15,5 kilometer langt, og ligger i en sprekkdannelse med samme retning som Øvstabødalen og Lysefjorden lenger nord (vestsørvest-østnordøst). Langs vatnet er det mange gårder uten veiforbindelse, og til Ørsdalen kom det bilveg først i 1973. Det har derfor vært båttrafikk på vatnet i lang tid. Den første motorbåten som gikk i rutetrafik var «Lillegut» som ble kjøpt i 1900. Nå går M/K Ørsdølen i turisttrafikk hver søndag.

## Referanser
Øvre Fiplingvatnet

**Øvre Fiplingvatnet** (sørsamisk: *Eerhtsjaevrie*) er en innsjø i Grane kommune, helt sør i Nordland fylke.

Øvre Fiplingvatnet ligger rett sør for Nedre Fiplingvatnet. De to vatnene er adskilt med et lite eid ved utløpet av Simskardet, og mellom vatnene renner den korte Mellomvasselva. Eidet er delvis bebygget, den øvrige delen er vernet som Simskarmyra naturreservat. Lenger øst ligger Børgefjell nasjonalpark.

## Referanser
Åraksfjorden

**Åraksfjorden** er en innsjø som ligger i Bygland kommune i Agder. Den er en del av Otravassdraget. Åraksfjorden strekker seg fra Storstraumen i sør til Ose og er den nordlige delen av Byglandsfjorden. Navnet har den fått av bygda Åraksbø som ligger på østsida av Åraksfjorden.

På innsjøens vestside ligger Skomedal og Frøysnes, på østsiden Sandnes og Åraksbø. Riksvei 9 krysser Byglandsfjorden ved Storstraumen og følger vestsiden videre nordover.

Den sørlige delen av Åraksfjorden har navnet Bjåfjorden, mens den midterste delen kalles Sandnesfjorden.

Åraksfjorden trafikkeres sommerstid av veterandampbåten DS «Bjoren».

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
*
Reinoksvatnet

**Reinoksvatnet** (lulesamisk: *Hierggejávrre*) er en innsjø i Hamarøy kommune i Nordland.

Vatnet strekker seg i øst-vestlig retning fra Reinoksfjellet og omtrent tolv kilometer østover mot svenskegrensa, og er med sitt totalareal på nesten 12 km² den nest største innsjøen i Hamarøy, og den største som har hele arealet liggende innenfor kommunegrensen.

Vatnet er demmet opp og inngår som ett av seks magasiner i Kobbelv kraftverk. Vannstanden er regulert mellom 680-615&nbsp;moh. Det går kjørbar vei via Gjerdalen og Reinoksskardet til demningen, men det er en bom ca. to km nedenfor.

Vatnet har utløp mot vest til Reinokselva, som er en del av Kobbelvvassdraget. 

## Referanser
Engeren

**Engeren** er en innsjø som ligger i kommunene Trysil og Engerdal i Innlandet. Den er 17 kilometer lang, men bare 4–900 meter bred. Engeren ligger 472 meter over havet og har et areal på .

Sjøen er rik på fisk og årlig tas det opp flere tonn, spesielt av sik for salg i distriktet. Fiskeslag som finnes i Engeren: abbor, gjedde, ørret, sik, harr, lake og røye. Det er også tatt regnbueørret i Engeren. 

Vannet er 80 meter dypt.

Fylkesvei 26 går på østsiden langs hele vannet.

## Referanser
Storfjorden (Gloppen)

**Storfjorden** (også kalt **Emhjellevatnet** eller **Eimhjellevatnet**) er en innsjø som ligger i Hyen i Gloppen kommune i Vestland. Det er kommunens nest største innsjø, etter Breimsvatnet.

Innsjøen ligger i Vestre Hyen (Vestredalen), og grenser i sør mot Eikefjord i Flora kommune.

Rundt innsjøen ligger vakre fjellområder, mens det nærmest vannet er gode jordbruksområder. Gårder i området er Heimseta og Røyrvik i nord, nærmest Hyen. Eimhjellen ligger på østsiden, og Solheim i vest. På vestsiden, litt nord for grenda Solheim, ligger Nesholmen leirsted, et ferie- og fritidssenter i samarbeid med KFUM. Leirstedet ligger på og rundt en holme. 

Fisket i innsjøen er godt, og består hovedsakelig av ørret og røye.

## Se også
* Liste over innsjøer i Sogn og Fjordane

## Referanser




## Eksterne lenker
* Dybdekart Emhjellevatnet, NVE
Guolasjávri

**Guolasjávri** er en innsjø i Kåfjord kommune i Troms. Den ligger på fjellet helt sør i kommunen og har et areal på . Utløp er mot nordvest gjennom Kåfjordelva. Innsjøen er magasin for Guolas kraftverk og vannstanden reguleres mellom 752 og 772 meter over havet.

For å komme til Guolasjávri følger man Europaveg 6 fra nord eller sør til Birtavarre. Deretter følger man fylkesvei 333 (Troms) opp til enden av Kåfjorddalen, og derifra fortsetter en gammel grusvei helt opp til enden av Guolasjávri.

## Referanser
Slidrefjorden

**Slidrefjorden** er en innsjø som ligger i kommunene Vestre Slidre og Vang i Innlandet. Innsjøen er en del av Begnavassdraget. Innsjøen er regulert som magasin for Fossheimfoss kraftverk.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Dybdekart over Slidrefjorden, NVE, juni 1981
Holmavatnet

**Holmavatnet** kan vise til en rekke innsjøer i Norge:

*Holmavatnet (Suldal og Vinje) – i Vinje kommune i Telemark, i Suldal kommune i Rogaland og i Bykle kommune i Agder
*Holmavatnet (Kvam) – i Kvam kommune i Vestland
*Holmavatnet (Odda) – i Ullensvang kommune i Vestland
*Holmavatnet (Samnanger) – i Samnanger kommune i Vestland
*Holmavatnet (Vaksdal) – i Vaksdal kommune i Vestland
*Holmavatnet (Vindafjord) – i Vindafjord kommune i Rogaland
*Holmavatnet (Eigersund) – i Eigersund kommune i Rogaland
*Holmavatnet (Bjerkreim) – i Bjerkreim kommune i Rogaland

## Se også
*Holmevatnet
*Holmvatnet
Nordmannslågen

**Nordmannslågen** er en innsjø på Hardangervidda, i Eidfjord kommune i Vestland, tidligere Hordaland, fylke. Den har et areal på 10,88 km² og ligger  Sjøen er utspring for Numedalslågen. De største tilløpselvene er Besso fra sør og Nordåna fra nord. Ved vestenden av Nordmannslågen er  av Veigs nedbørfelt overført til Nordmannslågen via en kort kanal.

Ved østenden av Nordmannslågen ligger DNTs turisthytte Sandhaug, og på sørbredden den private turisthytta Besso (Besså).

Første ledd av navnet kommer fra dølenes navn på vestlendingene, nordmenn; selv ble de kalt austmenn.

## Referanser
Gøystavatnet

**Gøystavatnet** (også kalt *Gøyståvatnet* og *Gøystvatnet*) er en innsjø i Tinn kommune i Telemark. Den er regulert som magasin for Mår kraftverk. Innsjøens naturlige utløp er mot øst til Nysetdøla og Gøyst ned til Tinnsjå. Etter utbyggingen av kraftverket er sjøen oppdemt til samme nivå som Kalhovdfjorden i naboelva Mår i nord, og de to sjøene danner nå et sammenhengende magasin som også omfatter Strengetjønnan, Kilsfjorden, Sprogen, Geitebufjorden, Grytefjorden og Viervatnet. Vannføringen fra Gøystavatnet overføres til Mår kraftverk via en tunnel fra Grottetjønn noe lenger ned i Nysetdølas løp.

## Fotnoter



## Referanser
Låmivatnet

**Låmivatnet** (lulesamisk: *Loamejávrre*) er en innsjø i Fauske kommune i Nordland. Innsjøen er regulert som magasin for Lomi kraftverk, med reguleringshøyde nær 60 meter.

## Referanser
Børsvatnet

**Børsvatnet** (nordsamisk: *Bođatjávri*) er en innsjø i Narvik kommune i Nordland. Den er magasin for Bjørkåsen kraftverk.

Vatnet grenser på sørsiden til Melkevatn-Hjertvatn-Børsvatn naturreservat, og på nordøstsiden til Børsvatnet naturreservat.

## Referanser
Øvrevatnet (Fauske)

**Øvrevatnet** er en liten innsjø som ligger i en dal rett sørvest for Blåmannsisen i Fauske kommune i Nordland. Det renner en navnløs elv inn i vannet, men ca. 1 km øst for vannet går den ned i et bekkeinntak og overføres til Sisovatnet. Elva er en del av reguleringen i forbindelse med Siso kraftverk. Øvrevatnet ligger øverst i en dal som heter Norddalen og vannet renner ut i en elv som heter Laksåga, denne går gjennom dalen. Nedenfor Øvrevatnet ligger Mellomvatnet og nedenfor dette igjen ligger Nedrevatnet. Laksåga renner ut i innsjøen Øvervatnet som er en del av Sulitjelmavassdraget.

Rett øst for vannet er det huler som viser at det i fjern geologisk fortid har vært en underjordisk elv i dette området.

## Referanser
Langesjøen

**Langesjøen** er en innsjø på Hardangervidda, vest i Nore og Uvdal kommune i Buskerud.

Turisthytta Rauhellern ligger ved den nordlige bredden av østenden av Langesjøen.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Dybdekart NVE, 1960
Femsjøen

**Femsjøen** er en innsjø som ligger i Halden kommune i Østfold. Det er den femte og nederste av sjøene i Haldenvassdraget, herav navnet Femsjøen. Den ligger like øst for Halden, og har utløp i elva Tista gjennom Tistedalen. Ved Brekke øst i sjøen ligger Brekke sluser. Dette er et stort sluseanlegg for båttrafikken i Haldenvassdraget.

Sjøens vannkvalitet er systematisk overvåket siden 1982.

Det ligger flere øyer i sjøen. De to største, Lilleøya og Storøya, ligger lengst nord og øst. På Lilleøya bodde en periode den lokale forfatteren Frithjof E Bye som bl. a. har skildret livet i det lokale sagbruksmiljøet og trilogien med Alv Udda som hovedperson.

## Se også
* Liste over innsjøer i Østfold

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Miljøstatus for Femsjøen.
Fustvatnet

**Fustvatnet** er en triangelformet innsjø i Vefsn kommune i Nordland. Europavei 6 passerer på vestsiden av vatnet. Bygda Fustvatnet ligg langs den vestre side av vatnet. Bygda Herringen ligger på sørsiden av innsjøen, mens den mindre bygda Tverrlandet ligger på nordøstsiden.

Fustvatnet har navnet sitt fra elva Fusta som renner fra Fustvatnet og munner ut i Vefsnfjorden ved Skaland i Vefsn. Det spekuleres i at navnet Fusta kommer av at elva er «fus», eller renner vilt.

Vassdraget er varig vernet mot kraftutbygging.

## Geografi
Fustvatnet er naturlig delt inn i tre deler. Litlvatnet, Storvatnet og Risnesvatnet. Litlvatnet ligger i nordenden av innsjøen, Risnesvatnet i sørvestenden og resten av innsjøen går som Storvatnet. Omtrent midt i innsjøen mellom Myrnes og Aspnes ligger Granholmen som er Fustvatnets eneste øy. Det dypeste punktet ligger ved Hestskardbergene mellom Myrnes og Risnes som ligger på sørsiden av Fustvatnet.

Fustvatnet er rammet inn av flere fjell og åser. I sør ligger Vardfjellet, Kjemsåsen, Reinfjellet, Brurskanken og Kjerringtind. På Østsiden ligger Stigfjellet, Brekkfjellet, Smedsengfjellet og Mjåvassfjellmassivet. På toppen av Mjåvassfjellet troner Dåertinden på 1346 moh. På Vestsiden ligger Baåsen og Helfjellet samt noen mindre åser.

### Tilløpselver
Flere elver og bekker renner ut i Fustvatnet. Straumen er den lille elvebiten som binder Mjåvatnet med Fustvatnet, og er en del av hovedvassdraget. Straumen har gitt navn til gården Straum som ligger like ved. Det er bare en meters fall mellom Mjåvatnet og Fustvatnet, men dette beskjedne stryket har tross dette tatt liv i historiske tider.

Den største sideelva er Herringelva. Den er kjent for sine meandersvinger. Ved den ligger det et hekkereservat. Elva renner ut i Fustvatnet ved Brekken. 
Her renner også den mindre elva Brekkelva ut i Fustvatnet. Den kommer fra Kalvdalen og renner ned mot Fustvatnet nedover fjellsidene. Brekkforsen var et velkjent landemerke for veifarende i tidligere tider. Baåga er en mindre elv som renner gjennom Helfjellbygda som ligger på vestsiden av Fustvatnet. Den renner ut i Fustvatnet ved Baågneset. Baågneset er en badeplass som er flittig brukt når været tillater det.

## Fiske
Fiskeslag i Fustvatnet er ørret, røye og trepigget stingsild. Det har i tidligere tider også vært laks i innsjøen, men lakseparasitten Gyrodactylus salaris har spredt seg inn i vassdraget fra Vefsna. Derfor har laksetrappa i Jomfruremforsen blitt stengt og laks kommer ikke opp i innsjøen. Sjøørret blir til tider sortert ut og kastet opp i vannet for hånd.
Dispensasjon til fiske etter innlandsfisk ble gitt av Mattilsynet for 2016,og vil sannsynligvis fortsette kommende år etter strenge regler for å forhindre smittespredning. Det har ikke vert tillatt å fiske i vassdraget siste fire år.

Fustvatn Grunneierlag selger fiskekort og om nødvendig desinfiserer fiskeutstyret.

## Demografi
Fastboende i området jobber for det meste i Mosjøen. Lokalt næringsliv er for det meste jordbruksrettet, men det er også en campingplass på Aspneset og kiosk i Åkvika. Dessuten ligger Nestby Trevarefabrikk i Helfjellbygda.

## Referanser
Nedre Fiplingvatnet

**Nedre Fiplingvatnet** (sørsamisk: *Fijhpelogkoe*) er en innsjø i Grane kommune, helt sør i Nordland fylke.

Nedre Fiplingvatnet ligger rett nord for Øvre Fiplingvatnet. De to vatnene er adskilt med et lite eid ved utløpet av Simskardet, og mellom vatnene renner den korte Mellomvasselva. Eidet er delvis bebygget, den øvrige delen er vernet som Simskarmyra naturreservat. Langs vestsiden av vatnet går fylkesvei 273. Ved fylkesvei 274 på østsiden av vatnet ligger Børgefjellskolen, en privat leirskole. Lenger øst ligger Børgefjell nasjonalpark.

Innsjøen har utløp i nordenden gjennom Storfiplingelva til Vefsna. Våtmarka rundt utløpet er vernet som Stormyra naturreservat.

## Referanser
Napevatnet

**Napevatnet** er en innsjø i Telemark. Det vesentligste av innsjøen ligger i Fyresdal kommune, mens østspissen ligger i Nissedal kommune. Napevatnet er en del av Arendalsvassdraget. Det viktigste tilløpet er Eisåne, mens utløpet er til elva Frostdøl som munner ut i Nisser.

Innsjøen er regulert som magasin for Fjone kraftverk.

## Referanser
Ørteren

**Ørteren** er en innsjø nord på Hardangervidda, i Hol kommune i Buskerud. Innsjøen er regulert som magasin for Ørteren kraftverk. Etter oppdemmingen flyter Ørteren sammen med Lægreidvatnet i øst og Øvre og Nedre Trestiklan i vest, og arealet har økt fra 3,75 til .

Riksvei 7 går langs østsiden av vannet.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Dybdekart over Ørteren, NVE, oppmålt 1922–1930
Nattvatnet

**Nattvatnet** (nordsamisk: *Idjajávri*) er en innsjø i Karasjok kommune i Finnmark. Den ligger rundt 20 kilometer nordvest for tettstedet Karasjok. Innsjøen består av to deler som er forbundet med et smalt sund omtrent på midten. Europaveg 6 går i bro over dette sundet. Nattvatnet har utløp mot øst til Váljohka, ei sideelv til Tana.

## Referanser
Finnfjordvatnet

**Finnfjordvatnet** (nordsamisk: *Várevuoljávri*) er en innsjø i kommunene Målselv, Sørreisa og Senja, øst for Finnsnes i Troms.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Dybdekart, NVE/Fylkesmannen i Troms
Ånøya

**Ånøya** er en innsjø i kommunene Melhus og Skaun i Trøndelag. Innsjøen er noe oppdemmet ved utløpet i nordre ende, og den er magasin for Sagbergfossen kraftverk. Dybdenivået er meget ujevnt. Innsjøen ligger knapt 30 kilometer fra Trondheim, og er et populært ferie- og utfartsmål. Langs vestsiden av vannet går fylkesvei 708.

Av fisk er ørret, rør og ål vanlig. Sjøen ligger cirka 10 kilometer fra Trondheimsfjorden, og utløpselva Vigda er transportåren for ålens vandring.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* NVE dybdekart
Losna (innsjø)

**Losna** er en innsjø i kommunene Ringebu og Øyer i Innlandet og er en del av Gudbrandsdalslågen. Losna fremstår som en sakteflytende utvidelse av Lågen. Losna regnes fra elvedeltaet i Fåvang naturreservat i nord, til Trettenstrykene dyrefredningsområde i sør. Strekningen er om lag 14 km. Største dybde er 55 meter, (125 moh. målt ved vannstand 179 moh.), i et område sørover fra Borgeneset og Losna stasjon. Tidligere var innsjøen også omtalt som Losnen eller Løsnevann. E6 følger Losnas østre bredd mens Dovrebanen går langs vestre bredd.

Før var det bra fiske etter storørret på Losna, men fisket har gått tilbake med årene. Pilking på isen etter lake har også vært populært på Losna (særlig nordenden). Strømmen forandrer seg stadig slik at det har blitt utrygt å ferdes på isen i nordenden. Losna har vært kjent for godt lakefiske. Ifølge Amund Helland ble det også fisket harr, abbor, sik og ørret. På 1850-tallet ble Losna trafikkert av den flatbunnede dampbåten «Dalegudbrand» (bygget 1848) mellom Båstø og Elstad. Ei «stor og uhøveleg skreppe» skrev Aasmund O. Vinje om båten. Planen var å gå helt til Sør-Fron for å lette transporten gjennom Gudbrandsdalen (med Hovedbanen til Eidsvoll og dampbåt på Mjøsa og Losna hadde Gudbrandsdalen motorisert forbindelse store deler av veien til Christiania). På prøveturen gikk båten forbi Hundorp, men de ga opp å presse seg mot strømmen i rutetrafikk og ruten gikk derfor bare til Elstad. «Dalegudbrand» ble i 1861 flyttet til Mjøsa der den var i bruk som lekter til 1921. Den gang tømmer ble fløtet på Lågen, ble tømmerlensa dratt robåt eller håndkraft langs Losna, senere med motorbåt. Isen på Losna har blitt brukt som kjørevei.

Flommen i 1995 kulminerte i Losna 3. juni og da var vannstanden så høy at målestasjonen ble satt under vann og utstyret måtte berges unna. Vannføringen var da 2500 m3/s, det største som ble målt på 1900-tallet. Vannstanden var da 184,43 moh (6,07 meter over nullpunktet), på det meste steg Losna med 80 cm i døgnet under Flommen.

## Referanser




## Eksterne lenker
* NVE, dybdekart
Gråsjøen

**Gråsjøen** er en innsjø som ligger i Trollheimen i kommunene Surnadal i Møre og Romsdal og Rindal i Trøndelag. Innsjøen er regulert som magasin for Gråsjø kraftverk.

## Referanser
Haukedalsvatnet

**Haukedalsvatnet** er en innsjø i Sunnfjord kommune i Vestland. Den er en del av Gaularvassdraget.

## Se også
* Liste over innsjøer i Sogn og Fjordane

## Referanser




## Eksterne lenker
*