open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Konsumprisindeks

**Konsumprisindeksen** (**KPI**) er et mål for prisnivået til konsumprodukter og viser prisutviklingen på varer og tjenester som private husholdninger etterspør. Den prosentvise endringen i KPI brukes ofte som et generelt mål for inflasjon i en økonomi.

I Norge beregnes KPI månedlig av Statistisk sentralbyrå. Undersøkelsen ble etablert i 1960, og erstattet en *levekostnadsindeks* som ble publisert fra 1914. I 1999 ble revisjonsprosessen og beregningsopplegget modernisert og forbedret. Man foretok også en endring i konsumklassifisering; den nye klassifiseringen kalles **COICOP** – *classification of individual consumption by purpose*. Rutinene for datainnhenting ble imidlertid ikke endret.

KPI brukes blant annet:
* I lønnsforhandlinger, hvor indeksen angir prisveksten lønnsmottakerne står overfor.
* Justering av private leiekontrakter, f.eks. husleiekontrakter, og avtaler i næringslivet.
* Deflator i nasjonalregnskapet for å regne om verditall til tall i faste priser, det vil si prisene på et gitt tidspunkt eller en gitt periode.
* Norges Bank benytter KPI justert for avgiftsendringer og energivarer (KPI-JAE) som mål på kjerneinflasjon.

## Kritikk av indeksen
Det kan rettes kritikk mot at indeksen ikke lenger viser de reelle endringene av pengeverdien sett fra befolkningens synspunkt («levekostnad»), da offentlige avgifter ikke tillegges tilstrekkelig vekt. Offentlige avgifter og gebyrer (statlige og kommunale) har hatt en betydelig høyere prisvekst enn de varer som omfattes av konsumprisindeksen de siste 35 årene.

## Figurer

Image:KPI Norge.jpg| KPI i Norge
Image:KPI Norge prosent.jpg| KPI i Norge årlig vekst


## Eksterne lenker
* Konsumprisindeksen – SSB
KPI

**KPI** kan bety
* Nøkkeltall (ytelse) (engelsk: *key performance indicator*, KPI), et måletall som brukes for å evaluere måloppnåelse.
* Konsumprisindeks
Kystartilleriet

**Kystartilleriet** var en våpenart i det norske militærvesenet. Kystartilleriet ble oppsatt 17. juni 1899 som en våpenart i Hæren. I 1903 ble det slått sammen med landfestningene og fikk navnet Festningsartilleriet. I 1934 ble landfestningene overført til Feltartilleriet og navnet endret tilbake til Kystartilleriet. Samtidig ble Kystartilleriet tatt ut av Hærens organisasjon og flyttet til Marinedepartementet. I 1957 ble Kystartilleriet sammen med Marinen innpasset i den nye felles forsvarsgrenen Sjøforsvaret.

1. januar 2002 ble Kystartilleriet lagt ned. Imidlertid ble det formelt avviklet først 17. juni 2007 i en seremoni på Oscarsborg festning, på dagen 108 år etter at Kystartilleriet var opprettet som egen våpenart.

I dag er Kystjegerkommandoen arvtageren til Kystartilleriet.

## Norske kystfort etter andre verdenskrig

***Østfold***
:Kjøkøy, Rauøy,Torgauten, Mørvika

***Akershus***
:Oscarsborg festning

***Buskerud***
:Svelvik befestninger

***Vestfold***
:Bolærne, Folehavna, Oddane, Malmøya, Torås.

***Telemark***
:Tangen

***Vest-Agder***
:Belteviga, Krossodden, Møvik, Odderøya, Randøya,

***Rogaland***
:Fjøløy, Mastrafjorden, Tau, Hundvåg, Brimse, Vigdel, Neset.
***Hordaland***
:Lerøy, Visterøy, Buarøy, Fjell, Herdla, Korsnes, Neset, Skjellanger, Tittelsnes

***Sogn og Fjordane***
:Nesje

***Trøndelag***
:Austrått, Brettingen, Hambåra, Hysnes, Sørviknes, Krågvåg, Tarva, Løkhaug
:Ledangsholm

***Nordland***
:Korshamn, Porsøy, Nes, Tjeldøy, Bremnes

***Troms***
:Breiviknes, Gibostad, Grøtavær, Grøtsund, Meløyvær, Rødbergodden, Skorliodden, Skrolsvik, Stangnes, Trondenes (Kråkenes), Årøybukt, Malangen torpedobatteri, Sandsøy fort

## Tyske kystfort

Under den annen verdenskrig hadde den tyske okkupasjonsmakten over 450 kystbatterier (ca 300 var det høyeste antall på et gitt tidspunkt) langs norskekysten, som en del av «Atlanterhavsvollen» som strakk seg fra den finsk-russiske grense i nord til den fransk-spanske grense i sør. Noen var permanent bemannet, andre lot seg bemanne på kort varsel. Batteriene i Finnmark og Nord-Troms ble enten evakuert eller sprengt av tyskerne selv da de ble tvunget på retrett av den Den røde armé ved frigjøringen av de nordligste delene av landet høsten 1944. Etter krigen overtok det norske forsvaret det som var igjen av det tyske kystartilleriet. Hvert av batteriene ble evaluert for blant annet relevans og tilstand, våpenutrustning, og eventuelt videreført i det norske kystartilleriet eller Heimevernet for en kortere eller lengre periode. Øvrige batterier ble desarmert, ryddet og tilbakelevert til opprinnelige grunneiere (bare de fort som ble satt opp etter krigen er tatt med på listen over).

## Se også
*Kystartilleri
*Artilleri
*Kystfort
*Torpedobatteri

## Referanser




## Litteratur
* *Klar til strid – Kystartilleriet gjennom 100 år*, Kystartilleriets Offisersforening, 1999. ISBN 82-995208-0-0

## Eksterne lenker
* Forsvarsnett: Tok avskjed med Kystartilleriet
* Landsverneplanen for Forsvaret
* Hjemmesiden Tyske kystfort i Norge
* aftenposten.no - *Kald krig i NRK helt uten Kystartilleriet?* (01.01.2020)
Anarki

**Anarki** kommer av det greske ord ἀναρχία *anarkhia*, som betyr «fravær av et styre» (sammensatt av ἀν- an- «uten» og ἀρχία arkhía «styre»). Anarki har en rekke forskjellige, men beslektede betydninger:
* Fravær av noen form for politisk autoritet og/eller sosialt hierarki
* Politisk uorden og forvirring
* Fravær av styrende prinsipper, som for eksempelvis felles standarder og formål

Den første definisjon, fraværet av politisk autoritet, kan vise til et teoretisk (eller eksisterende) samfunn basert på anarkisme, eller til det internasjonale politiske system (se internasjonal politikk: realisme).

I den andre og tredje betydningen henviser begrepet til stater med politisk kaos.

Når begrepet anvendes i den andre mening henvises det generelt til systemer hvor flere grupper samtidig påberoper seg den legitime bruken av makt (jfr. Max Weber), på tross av at denne situasjonen ikke passer med etymologien i ordet «anarki». En slik situasjon skulle mest korrekt betegnes som poliarki. Dette er en typisk kommunikasjonsbrist mellom de som tror på anarkisme som en bæredyktig samfunnsinnretning, og de som ikke er bekjente med anarkistisk ideologi og filosofi.

## Se også
* Anarkisme
* Syndikalisme
* Anarkosyndikalisme
* Anarkisymbol

## Referanser
Siegfried Alkan

**Siegfried Alkan** (født 30. mai 1858, død 24. desember 1941) var en tysk komponist.

Alkan ble født i Dillingen/Saar i Tyskland, og var sønn av Johannes Alkan og Johanna Bonn i en familie av forretningsmenn og musikere. Gjennom sin mor var han en fjern slektning av komponistene Felix Mendelssohn, Fanny Hensel og Giacomo Meyerbeer.

I 1938 ble den aldrende Siegfrid Alkan et offer for «krystallnatten». Hans instrumenter ble ødelagt og han ble selv brutalt banket opp av nazister. På slutten av sitt liv måtte han bære den gule stjerne.

Mange av Alkans verker ser ut til å ha gått tapt. Blant de gjenværende komposisjoner er *Gruß an die Saar* (op. 32), *O wüsstest du´s* (op. 39), *Neues Saarlied* (op. 91) og *Ur-Großmütterchen* (op. 80), som var populær i tiden etter første verdenskrig.

## Eksterne lenker
* Tysk biografi
Beatles (roman)

***Beatles*** er en norsk roman som markerte det store gjennombruddet for Lars Saabye Christensen, og innbrakte ham Cappelenprisen. *Beatles* er historien om fire Oslo-gutter av 1951-årgang. Det er først og fremst en oppvekstroman, en generasjonsroman og hjemstedskildring fra Christensens eget univers; området rundt Skillebekk i 1960–70-årene. Handlingen starter i 1965 når hovedpersonene er i tidlige tenår og slutter i 1972 når de er ferdige med gymnaset og går hver sin vei. Boken er full av samtidsreferanser.

*Beatles*-romanen ble i en Dagbladet-serie sommeren 2006 kåret til en av de 25 beste romanene fra de siste 25 år. Boken har blitt oversatt til mange språk.

## Handling
«Jeg-personen», Kim Karlsen (Paul McCartney), er en særing, en notorisk løgner, med en fetisj for bilmerker, epler og mystiske jenter.

De fire gutta, Kim, Ola, Sebastian (Seb) og Gunnar (Paul McCartney,  Ringo Starr, George Harrison og John Lennon) lever som en uadskillelig kvartett, med fotballen, hormonene, og musikken som våpen mot de voksnes og det akseptertes verden.

Christensen skrev senere romanene *[[Bly (roman)|Bly]]* (1990) og *[[Bisettelsen]]* (2008), som er oppfølgere til *Beatles*, og som følger livene til Kim, Ola, Seb og Gunnar videre.

## Film
Filmen *[[Beatles (film)|Beatles]]*, som er basert på romanen, hadde premiere i 2014. Manuset er skrevet av Axel Hellstenius. Danske Peter Flinth har regien.

## Eksterne lenker
* Utgaven fra 1998 hos Nasjonalbiblioteket.
* https://web.archive.org/web/20140125094119/http://www.abcnyheter.no/nyheter/kultur/2012/01/20/beatles-har-fatt-endelig-klarsignal
* http://nrk.no/kultur-og-underholdning/1.7962390
* https://web.archive.org/web/20140202112702/http://www.stormrosenberg.no/?page_id=665
Dynamikk

**Dynamikk** kan ha flere betydninger:

* Dynamikk (musikk) &ndash; styrkegrader i lyd
* Dynamikk (mekanikk) &ndash; krefter i bevegelse (fysikk)
* Dynamisk system &ndash; en matematisk beskrivelse av en situasjon i stadig endring
* Ordet i bøyningen dynamisk finnes også i Dynamisk terapi - en form for psykoterapi
Liste over norske departementer

En **liste over departementer** i Norge, oppdatert 16. oktober 2023.

## Nåværende departementer
# Arbeids- og inkluderingsdepartementet
# Barne- og familiedepartementet
# Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet
# Energidepartementet
# Finansdepartementet
# Forsvarsdepartementet
# Helse- og omsorgsdepartementet
# Justis- og beredskapsdepartementet
# Klima- og miljødepartementet
# Kommunal- og distriktsdepartementet
# Kultur- og likestillingsdepartementet
# Kunnskapsdepartementet
# Landbruks- og matdepartementet
# Nærings- og fiskeridepartementet
# Samferdselsdepartementet
# Utenriksdepartementet

* Statsministerens kontor

## Nedlagte departementer

## Fotnoter


## Se også
* Departement
* Regjeringsrådet/statsrådet i 1814

## Eksterne lenker
* Nedlagte norske departementer og sekretariater 1945 -
Jean Chrétien

**Joseph Jacques Jean Chrétien** (født 1934) er en canadisk politiker og jurist. Han var Canadas statsminister i fra 1993 til 2003. Han uttalte seg svært kritisk til USAs krigføring i Irak, noe som skadet det ellers så gode forholdet mellom USA og Canada.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Arbeids- og administrasjonsdepartementet

**Arbeids- og administrasjonsdepartementet** hadde fra 1. januar 1998 ansvaret for modernisering av offentlig sektor, et samlet ansvar for konkurransepolitikken, koordinering av IT-politikken, lederutvikling, organisasjonsutvikling og omstilling i forvaltningen, servicefunksjoner for departementsfellesskapet og statlig sektor for øvrig og ivaretakelse av det statlige arbeidsgiveransvaret. Departementet tok over etter Planleggingsdepartementet.

Arbeids- og administrasjonsdepartementet ble nedlagt 1. oktober 2004 da Moderniseringsdepartementet ble opprettet i dets sted.
## Referanser
Barne- og familiedepartementet

**Barne- og familie&shy;departementet** (**BFD**) er et norsk departement som arbeider med spørsmål som gjelder barn og unges oppvekst og levekår, familier, kirkesaker, religion og livssyn, og forbrukerpolitikk.

Barne- og familiedepartementet ble opprettet i 1956 som Familie- og forbrukerdepartementet, og har hatt en rekke navn gjennom sin historie. Dagens navn ble tatt i bruk i 1991 og igjen i 2019 da Kjell Ingolf Ropstad ble barne- og familieminister, mens likestillingssaker ble flyttet til Kulturdepartementet. Samtidig ble ansvaret for kirkesaker og andre religions- og livssynsspørsmål flyttet fra Kulturdepartementet til Barne- og familiedepartementet.

## Historie

Barne- og familiedepartementet ble etablert 21. desember 1956 under navnet Familie- og forbrukerdepartementet. I 1972 ble departementet slått sammen med Lønns- og prisdepartementet til Forbruker- og administrasjonsdepartementet, og overtok saksfelt fra enkelte andre departementer.

1. januar 1990 ble Familie- og forbrukerdepartementet gjenopprettet som eget departement og fikk overført saksområder fra Forbruker- og administrasjonsdepartementet, Sosialdepartementet, Kommunal- og arbeidsdepartementet, Justisdepartementet, Miljøverndepartementet (Statens forurensningstilsyn) og Kulturdepartementet.

Departementet har hatt følgende navn:
*Familie- og forbrukerdepartementet (1956–1972 og 1990)
*Barne- og familiedepartementet (1991–2005)
*Barne- og likestillingsdepartementet (2006–2009)
*Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet (2010–2016)
*Barne- og likestillingsdepartementet (2016–2019)
*Barne- og familiedepartementet (2019–)

## Flere saker
I 2019 fikk departementet overført ansvaret for kirkesaker og andre religions- og livssynspørsmål, mens likestillingssaker ble flyttet til Kulturdepartementet. Gjennom å ha fått ansvaret for kirkesaker er departementet fra 2019 en av to etterfølgere (ved siden av Kunnskapsdepartementet) etter Kirke- og undervisningsdepartementet, opprettet i 1814 som Norges eldste departement og også kalt 1. departement.

## Organisasjon
### Avdelinger
Departementet har fire avdelinger:

* Barnevernsavdelingen
* Familie- og oppvekstavdelingen
* Forbruker-, tros- og livssynsavdelingen
* Plan- og administrasjonsavdelingen

### Underliggende etater
* Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet
* Barneombudet
* Diskrimineringsnemnda
* Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker
* Forbrukertilsynet
* Forbrukerrådet
* Likestillings- og diskrimineringsombudet
* Sekretariatet for Markedsrådet og Forbrukerklageutvalget

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Pressemelding om nedleggelsen av departementet
Fiskeri- og kystdepartementet

**Fiskeri- og kystdepartementet** (**FKD**) var et norsk departement opprettet i 1946, da under navnet **Fiskeridepartementet**. Navnet ble endret i 2004. Departementet ble slått sammen med Nærings- og handelsdepartementet til Nærings- og fiskeridepartementet 1. januar 2014.

Departementet hadde ansvar for fiskeri- og havbruksnæringa, fiskehelse og fiskevelferd, sjømattrygghet og -kvalitet, havner, infrastruktur for sjøtransport og beredskap mot akutt forurensing. Departementet hadde ansvar for farleiene på sjøen, fyr, merker, lostjeneste, elektronisk navigasjon og statlig beredskap mot akutt forurensing. Departementet hadde ansvaret for at Norge driver en bærekraftig og lønnsom forvaltning av havet. Departementet la også føringer som påvirker næringsvirksomhet, sysselsetting og bosetting langs kysten.

## Politisk ledelse
Ved departementets nedleggelse var Elisabeth Aspaker (Høyre) fiskeri- og kystminister. Statssekretær var Amund Drønen Ringdal (H), mens Victoria Braathen (H) var politisk rådgiver. 

## Underliggende etater
* Fiskeridirektoratet
* Kystverket
* Havforskningsinstituttet
* Nasjonalt institutt for ernærings- og sjømatforskning

## Se også
* Liste over Norges fiskeri- og kystministre

## Referanser
Helse- og omsorgsdepartementet

**Helse- og omsorgs&shy;departementet** (forkortet **HOD**) er et norsk departement som har ansvaret for helsepolitikk, folkehelse, alkohol- og narkotikapolitikk, helsetjenester og helselovgivning i Norge. Departementet har som mål å sørge for at befolkningen får gode og likeverdige helsetjenester uavhengig av bosted og økonomi, og bidra til å fremme god folkehelse.

Helse- og omsorgsdepartementet har syv avdelinger:
* Folkehelseavdelingen
* Spesialisthelsetjenesteavdelingen
* Eieravdelingen
* Helserettsavdelingen
* Kommunetjenesteavdelingen
* Administrasjonsavdelingen
* Budsjett- og økonomiavdelingen

Etter å ha hatt midlertidige lokaler i Universitetsgata 2 siden juli 2011, flyttet departementet 15. juni 2012 inn i det nye byggetrinn 6, R6, i Regjeringskvartalet, med adresse Teatergata 9.

## Underliggende etater
* Bioteknologirådet
* Direktoratet for medisinske produkter
* Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet
* Eldreombudet
* Folkehelseinstituttet
* Helsedirektoratet
** Helfo
* Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten
* Norsk pasientskadeerstatning
* Statens helsetilsyn
* Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten
* Veterinærmedisinsk legemiddelinformasjonssenter

## Regionale helseforetak og tilknyttede virksomheter
* Helse Nord
* Helse Midt-Norge
* Helse Vest
* Helse Sør-Øst
* Vinmonopolet

## Referanser


## Eksterne lenker
* Helse- og omsorgsdepartementet
Kommunal- og distriktsdepartementet

**Kommunal- og distrikts&shy;departementet** (**KDD**) er et norsk departement med ansvar for blant annet kommunal-, regional- og distriktspolitikk, lokalforvaltning, kommuneøkonomi og boligpolitikk. KDD har også ansvar for gjennomføring av valg, same- og minoritetspolitikk og oppfølging av bærekraftsmålene.

Departementet het under Erna Solbergs regjering Kommunal- og moderniseringsdepartementet (KMD). Dette ble opprettet gjennom å fusjonere Fornyings- og administrasjonsdepartementet, Kommunal- og regionaldepartementet og planavdelingen i Miljøverndepartementet. Departementet endret navn til Kommunal- og distriktsdepartementet 1. januar 2022.

Departementet har lokaler i Regjeringskvartalet R5 i Akersgata 59.

## Avdelinger
I tillegg til en kommunikasjonsenhet og en administrasjonsavdeling, har departementet følgende avdelinger:

* Regionalpolitisk avdeling
* Kommunalavdelingen
* Bolig- og bygningsavdelingen
* Planavdelingen
* Avdeling for bygg, sikkerhet og tjenester
* Same- og minoritetspolitisk avdeling

## Historie
Kommunal- og regionaldepartementet ble opprettet i Einar Gerhardsens andre regjering i 1948 som Kommunal- og arbeidsdepartementet. Den første kommunalministeren var Ulrik Olsen. Fra 1990 til 1992 ble departementet kalt Kommunaldepartementet. Arbeidsavdelingen ble i 1997 overført til det daværende Arbeids- og administrasjonsdepartementet. Departementet byttet fra 1. januar 2014 navn til Kommunal- og moderniseringsdepartementet, og fikk i denne forbindelse overført oppgavene til Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet (med unntak av oppgaver knyttet til bredbånd).

## Etater og virksomheter

;Underliggende etater
* Direktoratet for byggkvalitet
* Husbanken
* Husleietvistutvalget
* Internasjonalt reindriftssenter
* Kompetansesenter for distriktsutvikling
* Statens kartverk
* Valgdirektoratet

;Tilknyttede virksomheter
* Kommunalbanken

## Se også
* Liste over Norges kommunalministre

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Windows 98

**Windows 98** (kodenavn: *Memphis*, versjon: *Windows 4.1*) er et operativsystem laget av Microsoft. Det ble gitt ut 25. juni 1998 og var egentlig bare en oppgradering av Windows 95. Versjonen inneholdt forbedret støtte for blant annet USB og AGP.

Til tross for at Windows 98 var større og dermed på mange maskiner tregere enn Windows 95, solgte det bra.

**Windows 98 SE** (*Second edition*, «Andre utgave») ble gitt ut 9. mai 1999 og var en stor forbedring i stabilitet ifra den første versjonen.

Windows 98 SE ble senere erstattet av Windows ME 14. september 2000, og støtte for Windows 98 og 98 SE sluttet 30. juni 2002.

## Forbedringer til maskinvarestøtte
#### Windows Driver Model
Windows 98 var det første operativsystemet som brukte Windows Driver Model. Windows Driver Model ble introdusert slik at programvareutviklere kunne designe drivere som ville være kompatible med fremtidige versjoner av Windows.
#### USB
Windows 98 hadde bedre støtte for USB enn sin forgjenger, Windows 95. Windows 98 støtter bruk av USB-huber, skannere, printere, mus og tastatur, men ikke USB minnepinner. Windows 98 SE inkluderte også lyddrivere for USB.
#### ACPI
Windows 98 introduserte også ACPI 1.0-standarden. Den definerer et felles grensesnitt for maskinvare, maskinvaregjenkjenning og hovedkort. Det tilater bruk av *Hvilemodus* og *Dvalemodus*, men støtte for dette var veldig begrenset i begynnelsen av ACPI-introduksjonen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Energidepartementet (Norge)

**Energidepartementet**, opprettet i 1997 som **Olje- og energidepartementet**, er et norsk departement som har ansvar for norsk energipolitikk. Et overordnet mål er å sikre høy verdiskaping gjennom effektiv og miljøvennlig forvaltning av energiressursene (effektiv energibruk).

Departementet ble opprettet 1. januar 1997 med utgangspunkt i den del av det tidligere Nærings- og energidepartementet som arbeidet med olje- og energispørsmål. Energi&shy;sektoren hadde også sitt eget departement i perioden 1978–1992. Departementet skiftet navn til det nåværende 1. januar 2024.

I terrorangrepet 22. juli 2011 ble departementets kontorer utsatt for store skader. En kraftig bombe gikk av i Grubbegata og ødela bygget og flere nærliggende bygg. Åtte personer ble drept i dette bombeangrepet.

## Organisasjon
Departementet er organisert i fire avdelinger, samt EU/EØS-enheten, Kommunikasjons&shy;enheten og Departementsrådens stab:
* Olje- og gassavdelingen
* Avdeling for klima, industri og teknologi
* Energi- og vannressursavdelingen
* Økonomi- og administrasjonsavdelingen

## Underliggende etater
* Norges vassdrags- og energidirektorat
* Havindustritilsynet
* Sokkeldirektoratet
* Statens direkte økonomiske engasjement

## Tilknyttede virksomheter
* Equinor ASA
* Gassco AS
* Gassnova SF
* Petoro AS
* Statnett SF

## Se også
* Liste over Norges olje- og energiministre

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Samferdselsdepartementet

**Samferdsels&shy;departementet** (forkortet **SD**) er et norsk departement. Det har det overordnede ansvaret for rammevilkår for post&shy;virksomhet, for luftfarts-, vei- og jernbane&shy;sektorene, for riksvei&shy;ferjene og utarbeidelsen av Nasjonal transportplan.

## Historie
Departementet ble opprettet i 1946, ved omlegging av Arbeidsdepartementet (1885–1946).

## Organisasjon
Samferdselsdepartementet er organisert i fem avdelinger:

* Bane-, plan- og miljøavdelingen
* Avdeling for styring, administrasjon og samfunnssikkerhet
*Vei-, by- og trafikksikkerhetsavdelingen
*Avdeling for luftfart, post og kjøp
*Kommunikasjonsenheten

## Underliggende etater
* Jernbanedirektoratet
* Luftfartstilsynet
* Statens havarikommisjon
* Statens jernbanetilsyn
* Statens vegvesen
* Vegtilsynet

## Tilknyttede virksomheter
* Avinor
* Bane NOR
* Entur
* Norske tog
* Nye Veier
* Vygruppen

## ESA-etterforskning for direktetildeling av trafikkpakker
EFTAs overvåkningsorgan mente at Samferdselsdepartementet, under Jon-Ivar Nygård (Ap) som samferdsminister, gjorde feil da de direktetildelte Trafikkpakke 4 og Trafikkpakke 5 til Vy i stedet for å anbudsutsette dem i et kommersielt marked.

## Se også
* Liste over Norges samferdselsministre

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Arbeids- og inkluderingsdepartementet

**Arbeids- og inkluderings&shy;departementet** (**AID**), tidligere **Arbeids- og sosial&shy;departementet**, er et norsk departement med ansvar for arbeidsmarkedet, arbeidsmiljø, folketrygd og sosialpolitikk.

Tonje Brenna er statsråd i Arbeids- og inkluderingsdepartementet i Jonas Gahr Støres regjering fra 16. oktober 2023.

## Organisasjon
ASD er organisert i seks avdelinger samt Presse- og kommunikasjonsseksjonen og Departementsrådens stab.

* Arbeidsmarkedsavdelingen
* Arbeidsmiljø- og sikkerhetsavdelingen
* Budsjett- og styringsavdelingen
* Pensjonsavdelingen
* Velferdspolitisk avdeling
* Integreringsavdelingen

## Underliggende virksomheter
Etater og andre virksomheter som er tilknyttet AID:
 
*Arbeids- og velferdsetaten
*Arbeidstilsynet
*Statens pensjonskasse
*Statens arbeidsmiljøinstitutt
*Pensjonstrygden for sjømenn
*Arbeidsretten
*Trygderetten
*Rikslønnsnemnda
*Riksmekleren
*Tariffnemnda

## Historie
Departementet har sine røtter tilbake til 1885: 

;Navnehistorie
* 1. september 1885–22. februar 1946: Arbeidsdepartementet
* 20. desember 1948–31. desember 1989: Kommunal- og arbeidsdepartementet
* 1998–2004: Arbeids- og administrasjonsdepartementet
* 2006–2009: Arbeids- og inkluderingsdepartementet
* 2010–2013: Arbeidsdepartementet
* 2014–2021: Arbeids- og sosialdepartementet
* 2022: Arbeids- og inkluderingsdepartementet

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ich bin ein Berliner

«**Ich bin ein Berliner**» («jeg er en berliner») er et berømt sitat av USAs daværende president John F. Kennedy fra en tale han holdt for en stor menneskemengde foran Vest-Berlins rådhus i Schöneberg (Rathaus Schöneberg) den 26. juni 1963, på 15-årsdagen for luftbroen de allierte opprettet til den vestlige delen av Berlin som svar på Sovjetunionens blokade og forsøk på utsulting av byen. Talen fant sted i en svært vanskelig tid for Berlin, etter at kommunistene to år tidligere hadde startet byggingen av Berlinmuren.

## Talen

I talen ble uttrykket «Ich bin ein Berliner» benyttet to ganger, i åpningen og avslutningen av talen:
* «For to tusen år siden var det stolteste skryt ‘Jeg er en romersk borger’. Idag, i frihetens verden [den vestlige/ikke-kommunistiske verden], er det stolteste skryt ‘Ich bin ein Berliner.’» *(«Two thousand years ago the proudest boast was 'Civis Romanus sum'. Today, in the world of freedom, the proudest boast is 'Ich bin ein Berliner'»)*
* «Alle frie mennesker, hvorenn i verden de måtte bo, er borgere av Berlin, og derfor, som en fri mann, sier jeg med stolthet ‘Ich bin ein Berliner!’» *(«All free men, wherever they may live, are citizens of Berlin, and, therefore, as a free man, I take pride in the words 'Ich bin ein Berliner'»)*

En del østberlinere viste også sin avsky for den sovjetiske okkupasjonen og det totalitære kommunistiske systemet ved å applaudere Kennedys tale fra østsiden.

Etter talen sa Berlins regjerende borgermester Willy Brandt (som hjalp Kennedy med uttalen) at Øst-Berlins innbyggere om noen få dager ville bli utkommandert til å hilse den sovjetiske lederen Nikita Khrusjtsjov. Brandt sa:

:*«Men de ville mye heller vært sammen med oss, samlet her av fri vilje.*

:*Vi lover dem: Vi vil ikke gi opp. Berlin er like trofast mot dem bak piggtråd som mot våre landsmenn i vest og våre venner i hele verden».*

Brandts ord ble fulgt av ringing fra Frihetsklokken. For første gang den dagen var den store menneskemengden stille.

Etter talen sa Kennedy til sin rådgiver og taleskriver Ted Sorensen at en slik dag opplever de aldri igjen så lenge de lever. Etter at Kennedy ble myrdet senere samme år ble plassen foran rådhuset omdøpt til John-F.-Kennedy-Platz.

## Referanser til uttrykket

Under jugoslaviakrigene på 1990-tallet sa Madeleine Albright, med henvisning til Kennedy, *«ja sam [[Sarajevo|Sarajevka]]»*. Albright bemerket at hun ikke ville virke ubeskjeden, og at hun ønsket å påpeke historiske paralleller.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kennedys tale (tekst)
* Kennedys tale (lyd, ogg)
* Om en vandrehistorie om grammatikalske «feil»
Wolfgang Schüssel

**Wolfgang Schüssel** (født 7. juni 1945) er en østerriksk politiker fra det konservative Österreichische Volkspartei (ÖVP). Han var Østerrikes kansler og leder for en koalisjonsregjering bestående av ÖVP og det høyreradikale østerrikske Freiheitliche Partei Österreichs (FPÖ) fra 2000 til januar 2007. Han har vært leder av det konservative partiet siden 1995. Før han ble kansler var han visekansler og utenriksminister i Franz Vranitzkys regjering.

Schüssel ble i 1996 hedret med storkors av Den Kongelige Norske Fortjenstorden.

## Referanser


## Eksterne lenker
* ''Bundeskanzleramts'' offisielle side
Klima- og miljødepartementet

**Klima- og miljø&shy;departementet** (**KLD**) har ansvaret for blant annet klimapolitikk, bærekraftig bruk og vern av biologisk mangfold, friluftsliv, overgjødsling og oljeforurensing, helse- og miljøfarlige kjemikalier, avfall og gjenvinning, forvaltning av kulturminner og kulturmiljøer, og internasjonalt miljøvernsamarbeid. Klima- og miljødepartementet har ansvaret for fire underliggende etater.

## Historikk
Forløperen Miljøverndepartementet ble opprettet 8. mai 1972 som det første i sitt slag i verden. Første statsråd ble Olav Gjærevoll fra Trygve Brattelis første regjering.

1. januar 2014 endret Erna Solbergs regjering navnet fra Miljøverndepartementet til Klima- og miljødepartementet. Kommunal- og moderniseringsdepartementet overtok ansvaret for det meste av plan- og bygningsloven. Ansvaret for statens kjøp av klimakvoter ble overført fra Finansdepartementet.

## Avdelinger
Departementet har i 2019 fem avdelinger, en kommunikasjonsenhet og en stabsenhet.
* Klimaavdelingen
* Hav- og forurensningsavdelingen
* Kulturminneavdelingen
* Naturforvaltningsavdelingen
* Organisasjonsavdelingen

## Norske miljøvernministre

Også utviklingsminister
Klima- og miljøminister fra 16.10.2013.

### Klima- og miljøministre

## Underliggende etater
Klima- og miljødepartementet har ansvaret for åtte underliggende etater:
* Artsdatabanken er en faglig uavhengig kunnskapsbank for naturmangfold. Den formidler kunnskap om arter og naturtyper i Norge. 
* Meteorologisk institutt er et norsk statlig forvaltningsorgan med ansvar for den offentlige meteorologiske tjenesten for sivile og militære formål.
* Miljødirektoratet er Klima- og miljødepartementets rådgivende og utøvende fagorgan innen naturforvaltning og har ansvar for å fremlegge det faglige beslutningsgrunnlag for departementet i arbeidet med klima- og forurensningsspørsmål.
* Norsk kulturminnefond er siden 2002 et virkemiddel innen kulturminnearbeidet. Rentene av fondskapitalen tildeles fondet gjennom eget tildelingsbrev fra Klima- og miljødepartementet. Midlene brukes til tildeling av prosjektmidler og drift av fondet.
* Norsk polarinstitutt er den sentrale statsinstitusjon for kartlegging og gjennomføring av praktiske og vitenskapelige undersøkelser i polarområdene.
* Riksantikvaren er direktorat for kulturminneforvaltningen og Klima- og miljødepartementets rådgivende og utøvende faginstans for forvaltning av kulturminner og kulturmiljøer.
* Skaulen/Etnedal villreinnemd
* Svalbards miljøvernfond

## Tilknyttede virksomheter
* Enova SF

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Viktor Klima

**Viktor Klima** (født 1947) er en østerriksk politiker  og forretningsmann. Han var Østerrikes kansler mellom 1997 og 2000.

## Referanser
Skolastikk

**Skolastikken** (av latin *scholasticus* = lærd) var en teologisk og filosofisk retning, utbredt på katedral- og klosterskoler i Europa fra 1100- til 1500-tallet, og opptatt av å forene kristen dogmatikk med Platon og Aristoteles' logikk.

I sin opprinnelse var skolastikken en radikal vitenskap; at den fikk Aristoteles anerkjent som en autoritet, var en bragd i fremskrittets tjeneste. Thomas Aquinas var den mest betydningsfulle bidragsyteren, med sitt ønske om å bygge bro mellom tro og fornuft, samordnet i hans storverk *[[Summa Theologica]]*, der Guds eksistens bevises ved hjelp av argumentasjon hentet fra Aristoteles, at alle årsaksrekker må en første årsak; ellers kunne man like godt sagt at et bord er laget av øksen eller sagen. Mirakler inngår dermed i naturens orden, ettersom den første årsak fortsatt finnes og kan virke uavhengig av senere årsaksrekker. Politisk og økonomisk stemmer Thomas' synspunkter nøye overens med datidens praksis, der kirken stod over fyrstene, mens kongedømme fremholdes som beste statsform. 

Imidlertid fordømmer Thomas handel som et umoralsk foretagende. Bare handel som skaffer andre livsnødvendigheter, og kjøpmenn et levebrød, kan tolereres. Men noen større fortjeneste regnes som forkastelig, og å ta renter er en stor synd, «åger». Thomas fordyper seg også i kjødets oppstandelse, og kommer til at Gud ved en fornyet skapelsesakt vil la uføre gjenoppstå friske, om de skal i himmelen. Han diskuterer også kannibalisme; om et menneske fortærer et annet, slik at den enes kroppe er fordøyet og gått opp i kannibalens kropp, mener Thomas at bare de viktigste delene av hver av dem vil kunne gjenoppstå.

Thomas mente at vi må forstå Gud gjennom verden, og ikke «verden gjennom Gud» som Augustin kunne ha sagt. Thomas Aquinas var dessuten som alle andre skolastikere inspirert av Aristoteles, og hevdet blant annet at privat eiendomsrett ikke var noen synd, men en del av den naturlige orden. Sosiale forskjeller ble begrunnet som «vårherres mening».

I starten var fagkretsen opptatt av logikk og grammatikk som den gang ble regnet som et filosofisk fag, og førte til at man ble hengende fast i språkanalyse som filosofisk redskap. På slutten av 1200-tallet hadde fagkretsen vokst til å omfatte også etikk, sjelelære, fysikk og metafysikk. I løpet av 1500-tallet ga de fleste universiteter opp den skolastiske filosofiundervisningen, mens mange katolske læresteder holdt fast på retningen til utpå 1600-tallet.

Etter 1350-tallet engasjerte skolastikken seg i spissfindige spekulasjoner rundt spørsmål som hvor Gud befant seg før skapelsen, og om en mus som spiser av en oblat, får i seg noe av Kristi legeme; om avklippet hår og negler får noen andel i oppstandelsen, og om hvordan Kristus kunne bli menneske i jomfru Marias livmor. Religiøse sinn vendte seg i stedet mot mystikken, andre mot humanismen med sin fordypelse i antikkens kultur, og mot reformasjonen som tok teologien tilbake til Bibelens ordlyd.

## Referanser


## Se også
*Føydalismen
Nolinoideae

* *[[Aspidistra]]*
* *[[Beaucarnea]]*
* *[[Chrysodracon]]*
* *[[Comospermum]]*
* *[[Liljekonvallslekta|Convallaria]]*
* *[[Danae racemosa|Danae]]*
* *[[Dasylirion]]*
* *[[Disporopsis]]*
* *[[Draketreslekta|Dracaena]]*
* *[[Eriospermum]]*
* *[[Gonioscypha]]*
* *[[Heteropolygonatum]]*
* *[[Liriope]]*
* *[[Maiblomslekta|Maianthemum]]*
* *[[Nolina]]*
* *[[Ophiopogon]]*
* *[[Peliosanthes]]*
* *[[Storkonvallslekta|Polygonatum]]*
* *[[Reineckea]]*
* *[[Rohdea]]*
* *[[Ruscus]]*
* *[[Bajonettplante|Sansevieria]]*
* *[[Semele (plante)|Semele]]*
* *[[Speirantha]]*
* *[[Theropogon]]*
* *[[Tricalistra]]*
* *[[Tupistra]]*

**Nolinoideae** er en underfamilie av aspargesfamilien. Disse plantene har vært plassert ulikt i forskjellige systemer. De utgjorde en periode en selvstendig familie, Ruscaceae, men i APG IV-systemet er gruppen en del av aspargesfamilien.

Artene er urter med eller uten jordstengel, klatreplanter, busker og lite forgrenete trær. De er utbredt på nordlige halvkule og i Afrika. De fem artene som finnes naturlig i Norge, var en periode regnet til konvallfamilien (Convallariaceae).

## Kilder
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Myrkonglefamilien

* *[[Anthurium]]*
* *[[Anubias]]*
* *[[Arum]]*
* myrkongle (*Calla*)
* *[[Colocasia]]*
* *[[Dieffenbachia]]*
* Lemnoideae
* vindusblad (*Monstera*)
* *[[Philodendron]]*
* vannsalat
* *[[Zamioculcas zamiifolia]]*
* *[[Zantedeschia]]*

**Myrkonglefamilien** (Araceae) er en plantefamilie i ordenen Alismatales. Den omfatter omkring 3750 kjente arter fordelt på 114 slekter. Familien er mest utbredt i tropiske deler av Nord- og Sør-Amerika, men finnes også i andre tropiske områder, og noen arter er utbredt i kaldere områder på den nordlige halvkule.

De fleste artene er giftige. De fleste artene i familien vokser i tropene, men det er én viltvoksende art i Norge: myrkongle (*Calla palustris*). Kalmusrot (*Acorus calamus*) ble tidligere regnet hit, men den plasseres i APG IV-systemet i en egen familie – kalmusrotfamilien. I tillegg kommer skunkkala (*Lysichiton americanus*), som egentlig er hjemmehørende i vestlige Nord-Amerika, men som nå finnes forvillet enkelte steder i Sør-Norge. En del av artene er vannlevende.

Flere kjente stueplanter hører til myrkonglefamilien: *[[Anthurium]]*, fredslilje, *[[Dieffenbachia]]*, vindusblad (*Monstera*) og *[[Zamioculcas zamiifolia]]* er populære prydplanter i myrkonglefamilien. Noen kjente vannplanter er andemat (se: andematfamilien), *[[Anubias]]*, *[[Cryptocoryne]]* og vannsalat.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Froskebittfamilien

* *[[Blyxa]]*
* *[[Egeria (planter)|Egeria]]*
* froskebittslekten
* *[[Stratiotes]]*
* langskuddsplanter
* *[[Vallisneria]]*
* havfrugras

**Froskebittfamilien** (Hydrocharitaceae) er en plantefamilie i ordenen Alismatales. Den omfatter ca. 80 arter fordelt på 16 planteslekter. 

De fleste artene i froskebittfamilien er ferskvannsplanter, men det finnes også noen arter som lever på grunt vann i havet. Arten vasspest (*Elodea canadensis*) er innført til Norge fra Nord-Amerika, og den er i spredning. Den kan gjengro og ødelegge små vann og tjern.

*[[Blyxa]]*, vasspest, brasiliansk vasspest (*Egeria densa*) og *[[Vallisneria]]* er populære akvarieplanter.

## Eksterne lenker
*
Lemnoideae

* andematslekta (*Lemna*)
* *[[Prikkandemat|Landoltia]]*
* storandematslekta (*Spirodela*)
* *[[Wolffia]]*
* *[[Wolffiella]]*

**Lemnoideae** er en underfamilie i myrkonglefamilien. Disse høyt spesialiserte plantene ble tidligere regnet som en egen familie, andematfamilien (Lemnaceae). De kalles **andemat**, som også er det norske navnet på den vanligste arten i Norge, *[[Andemat|Lemna minor]]*.

## Beskrivelse
Alle artene er små urter som flyter fritt i eller litt under vannoverflaten. De er talloide, det vil si at de i utviklingen har mistet mange organer som andre karplanter har. De består av flate skiver som delvis er utviklet fra bladene og delvis fra stengelen. Skivene består av svampaktig mesofyll med luftvev som gjør at de flyter godt. Størrelsen på skiva varierer fra 1–15 mm, og den er bare noen få celler tykk. Noen arter har røtter (*Lemna*, *Landoltia*, *Spirodela*), mens andre mangler røtter (*Wolffia*, *Wolffiella*). Andmat er de aller minste blomsterplantene.

De har for det meste vegetativ formering, men noen ganger vokser det fram små blomster, som noen botanikere mener egentlig er svært reduserte blomsterstander. Blomstene har 1–2 pollenbærere og 1 griffel, men mangler kransene med beger- og kronblad som andre blomster som regel har. Blomstring kan utløses av miljøfaktorer som lys, temperatur og kjemisk sammensetning av vannet. Noen få arter har overvintringsknopper, turioner, som synker til bunns om høsten, overvintrer på bunnen og flyter opp om våren. Andemat spres med vannfugl, vanndyr og vind.

## Systematikk og utbredelse
Underfamilien omfatter fire eller fem slekter med til sammen 36 arter. Den har en kosmopolitisk utbredelse og mangler stort sett bare i polområdene og de store ørkenene. Seks arter finnes naturlig i Norge, og ytterligere to arter er innført av mennesker.

## Økologi
Andemat kan dekke overflaten i stillestående, næringsrikt ferskvann, men vind og bølger reduserer veksten. De trives best i eutrofe vannforekomster med pH 4,5–7,5. Andemat tar ikke bare opp enkle næringsstoffer som nitrat og fosfor fra vannet, men kan også ta opp organiske stoffer som sukkerforbindelser og aminosyrer. Ofte finnes flere andematarter på samme sted, og noen ganger vokser også vannlevende bregner og karplanter på de samme stedene. Veksten er svært rask, og de kan fordoble biomassen på 24 timer. Andemat brukes som fôr for husdyr og oppdrettsfisk.

## Galleri

Duckweed-covered pond near Chodzież, Poland.jpg|Et tjern dekket av andemat i Polen
Duckweeds.jpg|Den største arten, storandemat (*Spirodela polyrhiza*), og en av de minste, *Wolffia globosa*
Spirodela polyrrhiza 00.jpg|Storandemat (*Spirodela polyrhiza*)
LemnaGibbaProfil.jpg|Klumpandemat (*Lemna gibba*)
LemnaTrisulca.jpg|Korsandemat (*Lemna trisulca*)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Brudelys

**Brudelys** er den eneste planten i brudelysfamilien. Den finnes i Norge, men er svært sjelden.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Botanisk museum: ''Det gåtefullet funnet av Brudelys i Aurskog.
Blomkarsefamilien

* blomkarse (*Magallana*)
* *[[Tropaeastrum]]*
* *[[Tropaeolum]]*

**Blomkarsefamilien** (Tropaeolaceae) er en plantefamilie i ordenen Brassicales. Den omfatter ca. 92 arter fordelt på tre planteslekter. Vanlig blomkarse er en vanlig hageblomst som hører til denne familien. Artene i familien har spesielle skjoldformede blad med stilken festet midt under.

## Kjente slekter
* Blomkarse (*Tropaeolum*)

## Eksterne lenker
*
Alstroemeriaceae

* *[[Bomarea]]*
* Inkaliljer *([[Alstroemeria]])*

**Alstroemeriaceae** (ofte kalt **inkaliljefamilien**) er en plantefamilie i ordenen Liliales. Familien omfatter fire slekter. Dens om lag 200 arter vokser i Latin-Amerika.

Arter av slekten inkaliljer er en del brukt i blomsterdekorasjoner.

## Eksterne lenker
* 
* Alstroemeriaceae, beskrevet i: L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–): *The families of flowering plants*.
Soldoggfamilien

* *[[Aldrovanda vesiculosa|Aldrovanda]]*
* venusfluefanger (*Dionaea*)
* soldoggslekta (*Drosera*)

**Soldoggfamilien** (Droseraceae) er en plantefamilie som omfatter tre planteslekter. 

Alle artene er kjøttetende. De er ett- eller flerårige urter med bladene i rosettform. Blomstene er femtallige, og frukten er en kapsel. De vokser på solrike steder med næringsfattig, sur jord, unntatt *[[Aldrovanda vesiculosa|Aldrovanda]]* som flyter i ferskvann. Artene i soldoggslekta (*Drosera*) fanger insekter på de klebrige bladene, mens venusfluefanger (*Dionaea*) og *Aldrovanda* har blader som klapper sammen om byttet. Insektene fordøyes, og dette gir plantene verdifull næring.

De litt over 200 artene er utbredt i store deler av verden, men de mangler i de store ørkenområdene og det meste av Arktis. Nesten alle artene tilhører soldoggslekta. *Dionaea* og *Aldrovanda* omfatter én art hver. Artsmangfoldet er lite i Holarktis, og de fleste artene vokser på den sørlige halvkule. I Norge finnes tre arter i soldoggslekta.

Tidligere tilhørte *[[Drosophyllum lusitanicum]]* denne familien, men den har blitt flyttet til en egen familie, Drosophyllaceae, hvor den er den eneste arten.

## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker

*
Mirakelblomstfamilien

* *[[Abronia (botanikk)|Abronia]]*
* *[[Bougainvillea]]*
* *[[Nyctaginia]]*

**Mirakelblomstfamilien** (Nyctaginaceae) er en plantefamilie i nellikordenen. Den omfatter ca. 290 arter fordelt på 33 planteslekter. Familien omfatter noen hageplanter, deriblant mirakelblomst (*Mirabilis*).

## Eksterne lenker
*
Edderkoppblomfamilien

* *[[Cleome]]*

**Edderkoppblomfamilien** (Cleomaceae) er en plantefamilie i korsblomstordenen.

Artene er urter eller busker med som regel håndflikete blad. Blomsterstanden er klaselignende, og blomstene er ofte monosymmetriske. Kronbladene og pollenbærerne er krummet oppover, og det er fire kronblad, seks pollenbærere og to fruktemner.

Familien er utbredt i alle varmt tempererte til tropiske områder, men det er flest arter i Neotropis. Mange arter er ørkenplanter, og noen få har utviklet C<sub>4</sub>-fotosyntese. I Europa forekommer tre arter i slekta *[[Cleome]]*, men ingen vokser naturlig i Norge.

Disse plantene ble tidligere regnet til kapersfamilien (Capparaceae), men DNA-analyser førte til at de ble flyttet til en egen familie. De omtrent 270 artene fordeles på 26 slekter etter at den store slekta *Cleome* ble splittet opp. 

Edderkoppblom (*Tarenaya spinosa*) og noen andre dyrkes som prydplanter, men ellers har familien liten økonomisk betydning. 

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Havfrugras

* mykt havfrugras
* stivt havfrugras

**Havfruegras** (*Najas*) er en slekt vannplanter. De ble tidligere regnet til en egen familie, Najadaceae, men tilhører nå froskebittfamilien.

De lever helt nedsenket i vann og har en lang stengel. Bladene er motsatte, eller sitter i en krans på tre. Blomstene er små og énkjønnede. Pollineringen skjer under vann.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Klokkefamilien

* klokkeslekten (*Campanula*)
* blåmunkeslekten (*Jasione*)
* lobeliaslekten (*Lobelia*)
* vadderotslekten (*Phyteuma*)
* *[[Asyneuma]]*
* *[[Azorina vidallii|Azorina]]*
* *[[Cyphia]]*
* *[[Canarina]]*
* *[[Musschia]]*
* *[[Nemocladoideae]]*

**Klokkefamilien** (Campanulaceae) er en plantefamilie i ordenen Asterales. Den omfatter ca. 2000 arter fordelt på 90 planteslekter. Familien omfatter mange hageblomster. **[[Botnegrasfamilien]]** *(Lobeliaceae)* med lobeliaslekten *(Lobelia)* regnes i moderne botanikk som en del av klokkefamilien, og er flyttet inn i denne familien.

Vanlige norske arter i klokkeslekten *(Campanula)* er blåklokke, storklokke, stavklokke, høyfjellsklokke, fagerklokke, nesleklokke, ugrasklokke, toppklokke og (dyrket) ulltoppklokke.

Den eneste norske arten i vadderotslekten er vadderot. Vanlige norske arter innen lobeliaslekten er botnegras og (dyrket) hagelobelia.

## Eksterne lenker
*
Valnøttfamilien

se tekst

**Valnøttfamilien** (Juglandaceae) er en plantefamilie i ordenen Fagales. Den omfatter ca. 50 arter fordelt på 7–11 planteslekter. 
 
De er trær, eller en sjelden gang busker, og kan være løvfellende, eller helt eller delvis eviggrønne. Bladene er som regel spredte og finnete. Blomstene er enkjønnede og sitter i rakler. Trærne er sambu og nesten alltid vindpollinerte. Frukten er enten en steinfruktaktig nøtt, eller en nøtt med vinger.

Familien er hovedsakelig utbredt i de tempererte og subtropiske strøkene på den nordlige halvkule, men finnes sørover til Argentina, malayarkipelet og Ny-Guinea. Én art, ekte valnøtt (*Juglans regia*), vokser naturlig i Sørøst-Europa og videre østover, og i Transkaukasia, nordlige Anatolia og nordlige Iran finnes vanlig vingenøtt (*Pterocarya fraxinifolia*). Ingen arter vokser vilt i Norge, men flere valnøttarter blir plantet i hager. 

Disse trærne har stor økonomisk betydning. Nøttene til ekte valnøtt og pekan spises, og det vakre, sterke treverket til svartvalnøtt (*Juglans nigra*) og ekte valnøtt brukes til møbler. Trevirke fra hickory (*Carya*) har mange anvendelser og brukes blant annet til grillkull. 

Familien er kjent fra fossiler tilbake til kritt. I paleogen var gruppen rikt utviklet også i Europa og Nord-Amerika med representanter for flere av slektene som nå bare finnes i Øst-Asia. Pollenfunn viser at *[[Engelhardia]]*, *[[Platycarya]]* og *[[Rhoiptelea chiliantha|Rhoiptelea]]* vokste på Den iberiske halvøy til og med pliocen. *[[Hickory|Carya]]* og *[[Vingenøtt|Pterocarya]]* overlevde de første istidene og fantes i Europa til langt inn i pleistocen.

## Systematikk
*[[Rhoiptelea chiliantha]]* har lenge vært regnet som valnøttfamiliens nærmeste slektning, men er blitt plassert i en egen familie, Rhoipteleaceae. I APG III-systemet er denne arten tatt inn i valnøttfamilien.

Valnøttfamilien kan deles i følgende delgrupper:

* underfamilie Rhoipteleoideae
** *[[Rhoiptelea chiliantha]]*
* underfamilie Engelhardioideae
** *[[Alfaroa]]*
** *[[Engelhardia]]*
** *[[Oreomunnea]]*
** *[[Alfaropsis roxburghiana]]*
* underfamilie Juglandoideae
** stamme Platycaryeae
*** *[[Platycarya]]*
** stamme Juglandeae
*** understamme Caryinae
**** hickory (*Carya*)
*** understamme Juglandinae
**** *[[Cyclocarya paliurus]]*
**** valnøtt (*Juglans*)
**** vingenøtt (*Pterocarya*)

## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Dagblomstfamilien

* Cartonematoideae
* Commelinoideae

**Dagblomstfamilien** (Commelinaceae) er en plantefamilie i ordenen Commelinales. Den omfatter ca. 500 arter fordelt på 38 planteslekter. Familien omfatter noen potteplanter, som for eksempel zebrina (*Tradescantia zebrina*).

## Kjente slekter
* Dagblomster (*Commelina*)
* Vandrejøder (*Tradescantia*)

## Eksterne lenker
*
Gresskarfamilien

* *[[Citrullus]]*
** kolokvint
** vannmelon
* agurkslekta
** agurk
** sukkermelon, *Cucumis melo*
* *[[Cucurbita]]*
** gresskar
** zucchini,  *Cucurbita pepo*
* gallebærslekta
* eselagurk

**Gresskarfamilien** omfatter 120 planteslekter. 
Matvarer som agurk, squash, gresskar og melon kommer fra arter i gresskarfamilien.

## Eksterne lenker
*