open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Benedicte Meyer Kroneberg

**Benedicte Meyer Kroneberg** (født 1972) er en norsk lærer og forfatter bosatt på Hisøy i Arendal.

Hun har hovedfag i nordisk litteratur fra NTNU og jobber som lærer. Kroneberg debuterte i 2010 med romanen *Ingen skal høre hvor stille det er*, som hun ble nominert til Sørlandets litteraturpris for i 2011. Denne boka er også oversatt til litauisk og bulgarsk. 

Romanen *Der det brenner* (2018) fikk svært gode kritikker i Morgenbladet, VG (terningkast fire), Stavanger Aftenblad (terningkast fem) og Klassekampen. 

Også *Ikke bli borte* (2019) og *Svalbardnotatene* (2021) fikk terningkast fem i Stavanger Aftenblad. 

I 2018 fikk hun et toårig stipend fra Norsk Forfatterforening. 

## Litteraturarrangement
I lengre tid drev hun sammen med Hilde Elise Bie Litterær Salong i Arendal, et forum der forfattere i alle sjangre fra hele landet har fått delta i bokbad og andre bokarrangement. Litterær Salong la ned aktiviteten i 2018.  

I 2020 var hun, igjen sammen med Bie, en av initiativtakerne til Kraft Litteraturfestival i Arendal. Festivalens manifest er å sette fokus på litteraturens kraft i tidsaktuelle spørsmål, og publikum får oppleve bokbad og samtaler mellom forfattere, filosofer og kulturarbeidere, samt slampoesi og musikk. På grunn av pandemien ble første festival først arrangert i 2022, da med tema "Håp". Senere temaer har vært "Løgn", "Røtter" og "Ytring". 

## Bibliografi
* 2010: *Ingen skal høre hvor stille det er* ISBN 978-82-02-33452-9
* 2012: *En rettferdig krig* ISBN 978-82-02-36603-2
* 2013: *Hvis noen ser meg nå* ISBN 978-82-02-42349-0
* 2015: *I beste mening* ISBN 978-82-02-47980-0
* 2016: *Dette er helt nødvendig* ISBN 978-82-02-52751-8
* 2018: *Der det brenner*, roman, Cappelen Damm. ISBN 9788202590864
* 2019: *Ikke bli borte*, Tiden. 
* 2021: *Svalbardnotatene*, Tiden. 
* 2023: *La Alveberget leve!*, Bonnier norsk forlag. 
## Referanser


## Kilder
*Presentasjon av Benedicte Meyer Kroneberg i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

## Eksterne lenker
* Cappelen Damm Forlagsside med omtale, bilde og anmeldelser
* Benedicte Meyer Kronebergs hjemmesider
Kir Fard

**Kir Fard** var en armensk adelsmann som holdt festningen Kalonoros, senere kjent som Alanya, fram til 1221, da den ble erobret av seldsjukkiske sultan Alaeddin Kaykubad I. Han overga festning i bytte for området Akşehir, og ga sin datteren Hunat Hatun bort for å gifte seg med Kaykubad, som senere ble far Kaykhusraw II.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
SS «Gitana»

**SS «Gitana»** var et barkskip som ble bygget i Morvika i Grimstad i 1862. Skipet ble bygget av Aanon Bentsen, og var på 157 kommerselester. «Gitanas» første bestyrende reder var lensmann H. Thronsen. Skipet seilte mest i Nordsjø- og Østerjøfart, men hadde også enkelte turer til Amerika. Skipet var assurert i Agders Gjensidige Assuranceforening. «Gitana» forliste i 1883.

## Referanser
Løkkekiosken

**Løkkekiosken** (også kalt **Rakettkiosken**) er en kiosk i Tromsø, tegnet av byggmester J.R. Erlandsen og oppført i 1911.

Det var dengang 18 år gamle Margit Løkke som fikk tillatelse til å sette opp kiosken. Først søkte hun om å få plassere den på Fridtjof Nansens plass, men justerte senere søknaden og ba om å få plassere kiosken på Torvet. Søknaden ble innvilget, og med plasseringen fulgte betingelsen om at kommunen skulle disponere to av kioskens vegger til oppslag og bekjentgjøringer. I tillegg måtte hun som alle andre som lånte kommunens grunn betale 25 kroner pr år i kioskavgift til kommunen. 

I Kulturminneåret 2009 utpekte Riksantikvaren Løkkekiosken i Tromsø som en nasjonalt viktig kulturminne. Den 27. november 2009 ble Løkkekiosken fredet i forbindelse med Kulturminneårets avslutningsarrangement i Tromsø.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Informasjon om Løkkekiosken på Digitalt fortalt
*
Knut Vatnestrøm

**Knut Vatnestrøm** (født 16. desember 1894 på gården Frostemyr på Vatnestrøm, død 18. juni 1965) var en norsk  forfatter fra Iveland kommune i Aust-Agder, men var nok bedre kjent som lensmann i hjembygda fra 1936. Han satt også i herredsstyret i 16 år og hadde flere kommunale tillitsverv. Under annen verdenskrig ble stykker han skrev, publisert anonymt i *Sørlandet*. 

Knut Vatnestrøm var sønn av Ole Andreas og Anne Vatnestrøm.
 
Han debuterte i 1936 med boka *Natten til 28. oktober*, og skrev i alt 6 bøker i perioden 1936 - 1953. Romanen *Alm* kom i 1949 og ble kåret til beste norske roman i den nordiske romankonkurransen «Mennesker og problemer på landsbygden i nutiden». Prisen var på 10.000 kroner. I *Alm* var temaet ungdommens flukt fra landsbygda til byene, fra jordbruk og fysisk slit til fabrikker, kontorer og sjøfart.
 
Vatnestrøm fikk Statens forfatterstipend i 1939. 

## Forfatterskap
* 1936: *Natten til 28. oktober*
* 1938: *Moren*
* 1945: *En forbryter*
* 1947: *Og så kom høsten*
* 1949: *Alm*
* 1953: *Gutten som gikk til nordenvinden*

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bilde av ham fra 1941 i Anna Grostøls samlinger på digitalmuseum.no
* Et annet bilde av ham fra 1941 i Anna Grostøls samlinger på digitalmuseum.no
* Vatnestrøms bøker på bokhylla.no
Jan Thygesen

**Jan Hjelle Thygesen** (født 2. desember 1954) er en norsk sanger, gitarist og låtskriver fra Arendal i Aust-Agder. Thygesen sto for første gang på en scene i 1971 på «Sløyden» i Arendal da Sigbjørn Nedland fra NRK laget direktesendt radio til hele Norge. Han har også en mindre rolle som vakt i Terje Formoes film om Kaptein Sabeltann, *[[Drømmen om Kaptein Sabeltanns rike]]* fra 1996.

## Plateutgivelser
Den første singelen «Ulvetider/Tok meg litt tid» kom i 1982 og videre har han gitt ut to plater med Arendalsgruppa Head over Heels; *Fifteen ways to put it* ble gitt ut i 1996 og *Deep greens and blues* i 2002. I forbindelse med lanseringen av sistnevnte plate, opptrådte bandet på *[[God morgen Norge]]* på TV 2.

## «Make this moment»
«Make this moment» er en låt som Jan Thygesen (tekst) skrev sammen med Espen Larsen (melodi) fra Arendal. Låten ble først gitt ut i 2004 av jazzsangerinne Inger Marie Gundersen. *Make this moment* var albumtittelen på debutplaten til Inger Marie Gundersen. Hun hadde også med en låt til av Thygesen og Larsen på samme album; «Melancoly blue».

## Eget album
I 2012 ga Jan Thygesen ut eget soloalbum; *About time.* Alle låtene ble skrevet av Thygesen alene eller i samarbeid med andre. Alle musikere, sangere, produsent, tekster, melodier og coverdesign er fra eller skapt i Arendal.

## Musikere
**Disse bidrar på ''About time'':**
* Jan Thygesen, vokal, gitar, munnspill
* Rasmus Solem, tangentinstrumenter, kor
* Ole Kelly Kvamme, bass
* Tom Rudi Torjussen, trommer, perkusjon
* Bård Torstensen, el gitar, produsent
* Espen Larsen, gitar
* Sven Lillegaard, klarinett
* Geir Emanuelsen, banjo

## Diskografi
* *Ulvetider/Tok meg litt tid*, single (1982)
* *Fifteen ways to put it*, Head over Heels, album (1996, remastret av Sico Records i 2002)
* *Deep greens and blues*, Head over Heels, album ( Sico Records 2002)
* *ABOUT TIME*, album (Pin Head Records 2012)

## Eksterne lenker
* www.janthygesen.no
Narestø

**Narestø** er et tettsted på Flosterøya, 16 kilometer fra Arendal i vest og Tvedestrand i øst. Narestø er en gammel uthavn fra 1600-tallet.  

Dikteren Gunnar Reiss-Andersen bodde her i sine siste leveår fra 1959 til 1964, i huset Havna.

Kunstneren Ferdinand Finne har malt fra Narestø, i tiden han bodde på Flosta. 

Flere av husene på Narestø ble benyttet til nødlosji etter forliset av slaveskipet Fredensborg. Narestø var en uthavn i seilskutetiden, på linje med Lyngør, og første fastlandsforbindelse utenom ferge kom ved bygging av Arneviksbroa og Fantoddsbroa.

## Eksterne lenker
* Flosta historielag
* Narestø i Arkivportalen
DS «Flint»

**DS «Flint»** var en lastbåt som forliste 1. september 1928 i Rystraumen sør for Tromsø. Vraket ligger ved Ryøya, på ca. 15–35 meters dyp, og området skipet ligger i er meget strømkraftig.

## Eksterne lenker
* Om D/S Flint på nettstedet digitalt fortalt 
* Informasjon om D/S Flint på Dykkepedia
*
Hjelteryggen skule

**Hjelteryggen skule** er en offentlig grunnskole i Øygarden kommune i Vestland, beliggende nordvest på Litlesotra. Skolen er blant kommunens større barneskoler, og tar imot elever fra 1. til 7. trinn.

Skolens hovedmålform er bokmål og alle elevene har denne målformen (2011).
Storgalten

**Storgalten** er et fjell i den nordlige delen av fjellområdet Lyngsalpan i Lyngen kommune i Troms. Fjellet ligger mellom bygda Nord-Lenangen og Lyngenfjorden i øst. Det har en høyde på  meter over havet.

Storgalten er et populært skifjell i Lyngen. Med muligheter for bratt nedkjøring fra toppen og ned til fjæra, utsikt både mot fjord og de spisse tindene på den nordlige delen av Lyngenhalvøya er Storgalten et fjell som besøkes av turgrupper fra hele verden.

Fra toppen av Storgalten er det utsikt mot Fugløysundet og Fugløya mellom Fakken og Arnøya i nord. Vestover mot øyriket mot Malangsgrunnen. På østsida ligger Gamvikblåisen og Peppartinden/Biehppargáisi og Lyngenfjorden. Mot sør ser man mot Vaggasblåisen.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Abfahrt vom Storgalten, Lyngen. Youtube
* Skiing Storgalen Lyngen Alps 01.05.2008, Youtube
* Storgalten, Lyngen. Turbeskrivelse
* Turbeskrivelse på kugo.no, 666 toppturer i Troms
* Turbeskrivelse fra Ishavskysten friluftsråd
* Fotobeskrivelse fra sommertur på Storgalten av Kristen Ryeng
Bill Monroe

**William Smith Monroe** (født 13. september 1911 i Rosine, Kentucky, USA, død 9. september 1996) var en amerikansk musiker som skapte den musikalske sjangeren kjent som bluegrass. Navnet er hentet fra hans band Blue Grass Boys, døpt etter Monroes hjemstat Kentucky, kjent som *The Bluegrass State*.
Monroes musikalske karriere strakte seg over 60 år som sanger, instrumentalist, komponist og bandleder. Han blir ofte referert til som *Bluegrassens far*. Bill Monroe ble i 1970 valgt inn i Country Music Hall of Fame og i 1997 i Rock and Roll Hall of Fame. 

## Diskografi
I tillegg til nedenstående kommer innspillinger i 1936-38 med broren Charlie som Monroe Brothers.

### 78/45 RPM-singler

### Studioalbum

### Samlealbum

### Konsertalbum

## Referanser


## Kilder
* Neil v. Rosenberg 1985: Bluegrass: A History' University of Illinois Press. ISBN 0-252-00265-2
* Smith, Richard D. (2000). *Can't You Hear Me Callin': The Life of Bill Monroe, Father of Bluegrass.* Little, Brown and Company. ISBN 0-316-80381-2.

## Eksterne lenker
* 
* 
*
MS «Polstjerna»

**MS «Polstjerna»** er Norges best bevarte selskute. Fartøyet ble bygget på Moens båtbyggeri ved Risør våren 1949 og gikk rett ut på selfangst samme vår. MS «Polstjerna» er nå en del av Polarmuseet, Tromsø Museum - Universitetsmuseet. MS «Polstjerna» har siden 2004 vært utstilt i tørrdokk i et bevaringsbygg like ved Polaria i sørbyen av Tromsø. Bevaringsbygget er tegnet av Per Knudsen Arkitektkontor, som vant en lukket arkitektkonkurranse om anlegget.

Skuta har 33 fangstsesonger i isen og har ført hjem nær  sel fra Vest- og Østisen. Den er 28,3 m lang, 7 m bred og har en tonnasje på 129 bruttotonn. Masta er 19 m fra vannlinja mens har et dyptgående på 2,5 meter fremme og 4 meter akter.

Nede i tørrdokken, under «isen» rundt MS «Polstjerna» vises utstillingen SNOWHOW. Polarheltenes læremestre: inuitter, samer og ishavsfolk. Utstillingen er tilrettelagt av Polarmuseet, Tromsø Museum - Universitetsmuseet og Norsk Polarinstitutt.

MS «Polstjerna» er åpen for besøk om sommeren fra 15. juni til 15. august.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* MS Polstjernas hjemmeside
* Bilder av MS Polstjerna
* Utstillingen SNOWHOW. Polarheltenes læremestre: inuitter, samer og ishavsfolk.
Akdeniz Üniversitesi

**Akdeniz Üniversitesi** er et universitet som ligger i Antalya-provinsen i Tyrkia.

## Kjente personer

### Alumni
* Barış Eyriboz (født 1976), tyrkisk regissør, manusforfatter og produsent
* Azize Tanrıkulu (født 1986), olympisk sølvmedaljevinner i 2008 og europamester i taekwondo
* Bahri Tanrıkulu (født 1980), olympisk sølvmedaljevinner i 2004 og flere ganger verdens og europamester i taekwondo

### Ansatte
* Mustafa Kalemli (født 1943), tyrkisk fysiker og politiker, som har vært ordstyrer i parlamentet
* Ömer Özkan (født 1971), Associate Prof. hos Institute of Plastic, Reconstructive and Aesthetic Surgery, som utførte landets først ansiktstransplankation

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Akşehir

**Akşehir** (osmantyrkisk:اقشهر)  er by og et distrikt i Konya-provinsen i Sentral-Anatolia i Tyrkia. Distriktet hadde 114 918, hvorav 63 000 bor i byen Akşehir. Byen var kjent som **Philomelium** i Romerriket og **Philomelion** (gresk:Φιλομήλιον) i Det bysantinske riket.

## Referanser


## Kilder
* 
* 
* https://web.archive.org/web/20110831133530/http://tuikrapor.tuik.gov.tr/reports/rwservlet?adnks=&report=turkiye_ilce_koy_sehir.RDF&p_il1=42&p_ilce1=532&p_kod=2&desformat=html&ENVID=adnksEnv

## Eksterne lenker
* 
* District governor's official website (tyrkisk)
* District municipality's official website (tyrkisk)
Lille Strandheim

**Lille Strandheim** er fritidsbolig som ligger på gården Holt på Tromsøya. Bygningen har trekk fra både jugend - og sveitserstil og er et kulturminne fra tidlig 1900-tall, da den bedre «stand» i bysamfunnet Tromsø anla fritidsboliger i byens umiddelbare nærhet. Man antar at Lille Strandheim ble oppført mellom 1913 og 1920  som fritids-/sommerbolig. Den har blitt sett på som et symbol for de «kondisjonerte» tromsøværingers fritidskultur. Lille Strandheim ble bygd som et sted for de eldre familiemedlemmene fordi den opprinnelige sommerboligen på Strandheim var okkupert av den yngre garde. Kulturminnevernere regner bygningen som en viktig del av Tromsøs kulturarv, om samfunnsliv og arkitektur fra tidlig 1900-tall. Lille Strandheim ble fredet i 2015.

Olga Jensens legat fikk Tromsø kommunes kulturvernpris i 2010 for bevaring av Lille Strandheim.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ivar Hirschholm Bentzen

**Ivar Hirschholm Bentzen** (født 16. oktober 1812 på Strømmen, død 24. januar 1881) var en norsk prest og forfatter. Han var sogneprest i Åmli fra 1854 til 1863, sogneprest i Fjell fra 1863 til 1870, sogneprest i Øyestad fra 1870 og prost i Arendal prosti fra 1878. Han fikk avskjed i nåde i 1880 og bosatte seg deretter i Christiania. Han utgav flere diktsamlinger og fortellinger. Hans dikt *Losen* anses som en viktig inspirasjon for Henrik Ibsens dikt *[[Terje Vigen]]*.

Han var sønn av skipsfører i Kolbjørnsvik Bent Bentzen og Helene Hirschholm, og var far til lege Bent Bentzen og bankdirektør og svensk konsul i Arendal Theodor Bentzen.

## Bibliografi
Han har skrevet følgende bøker:
* *Stjerneskud : en Samling af nyere Digte*, Publisert:Kristiansand : Grøntoft, 1860  
* *Poetiske Smaablomster* Publisert:Kristianssand : Grøntoft, 1857  
* *Gule Blade : nogle Digte*, Publisert:Kristiansand : Grøntoft, 1870  
* *Anne og Alet : en Kriminalhistorie fra Øiestad*, Publisert:Arendal : B.O. Sørenssens Forlag, 1874
* *Pjerrot.  En Samling af komiske Digte, løierlige Tildragelser, Fortællinger og Breve samt Anekdoter m.m.*,  Publisert: Arendal: B.D. Sørenssens Forlag, 1874, Udgivne af Ulv Graabenstein.

Boken om Anne og Alet er blitt filmatisert av Stephan Hergel i Hergel Film i 2013.

## Referanser
Strandsvineblom

**Strandsvineblom** (*Senecio pseudoarnica*) er en flerårig, opptil 1,5 m høy urt i kurvplantefamilien. Den formerer seg med frø og kan også spre seg på voksestedet ved hjelp av krypende jordstengler.

Den er en havstrandsplante som vokser i kjølige kyststrøk på den nordlige halvkule. Strandsvineblom hører opprinnelig hjemme i Nord-Amerika og Nordøst-Asia. I Nord-Amerika er det et stort sprang mellom forekomstene langs Stillehavet og Atlanterhavet. Langs Stillehavet strekker utbredelsen seg fra det nordligste Japan, Nord-Korea og Britisk Columbia nordover til Beringstredet. Ved Atlanterhavet vokser den fra Nova Scotia nordover langs Saint Lawrence-bukta til Newfoundland og den sørligste delen av Labrador. Det er også noen isolerte forekomster ved Jamesbukta lengst sør i Hudsonbukta. Den dyrkes som hageplante og har slik blitt forvillet både på Island og i Norge.

I 2006 ble arten funnet for første gang i Norge, på Bassøysanden på Sandøya i Tromsø kommune. Den ble da antatt å være innkommet spontant, men senere funn i Troms fylke har sannsynliggjort at alle forekomstene skyldes forvilling fra dyrkning av arten som prydplante i hager. Den først registrerte forekomsten fra Sandøya er fra havstrandsvegetasjon som tilsvarer den en finner der hvor arten er opprinnelig. De øvrige funnene er fra tydelig kulturpåvirket mark. Strandsvineblom er foreløpig kjent bare fra Troms, men arten har trolig potensial til å kunne etablere i seg på sandstrender i det meste av Norge. Arten var kjent fra Island før den ble funnet i Norge.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Birger Emanuelsen

**Birger Emanuelsen** (født 26. juli 1982 i Arendal) er en norsk forfatter.

Emanuelsen vokste opp på Tromøya ved Arendal, og har arbeidet som forlagsredaktør i Cappelen Damm. Tidligere har han arbeidet som rådgiver i Leger Uten Grenser og som litterær konsulent for Gyldendal Norsk Forlag (sakprosa) og Oktober forlag (skjønnlitteratur).

Han publiserte åtte prosadikt i det litterære tidsskriftet *[[Vinduet]]* i 2005. I 2012 debuterte han med novelle-samlingen *For riket er ditt*. Boken ble av *[[Dagbladet]]s* anmelder Cathrine Krøger trukket frem som en av årets tre beste bøker.. En av novellene fra samlingen («Passasjeren») er publisert i det østerrikske tidsskriftet *Lichtungen*.

Emanuelsen ble tildelt Aust-Agder fylkeskommunes kulturstipend i 2014.

For sin første roman, *[[Fra jorden roper blodet]]*, ble han tildelt Ungdommens kritikerpris 2014. Emanuelsen mottok også Sørlandets litteraturpris for boken, og ved prisutdelingen sa Aslak Sira Myhre om den blant annet at «*Boka er et fantastisk vindu inn i en historie som er en del av vår felles historie.*»

I flere år fra 2016 ledet han Nordisk seminar under Norsk Litteraturfestival på Lillehammer. I 2025 satt han i juryen som på Norsk Litteraturfestival kåret Norges ti beste, unge forfattere under 30&nbsp;år. 

## Bibliografi
### Skjønnlitteratur
* 2012: *For riket er ditt* (noveller), Tiden Norsk Forlag
* 2014: *Fra jorden roper blodet* (roman), Tiden Norsk Forlag
* 2015: *Historien om et godt menneske* (roman), Tiden Norsk Forlag
* 2016: *Anna og kjærligheten* (roman), Tiden Norsk Forlag
*2018: *Jeg skal beskytte deg* (roman), Tiden Norsk Forlag
*2021: *Statsråden kommer* (roman), Tiden Norsk Forlag
*2024: *Resten brenner vi* (fortellinger) Bonnier Norsk Forlag
*2025: *Odysseen*, roman, Oslo: Bonnier Norsk Forlag

### Sakprosa

* 2024: *Før de forsvinner. Et forsøk på å forstå hva barn er* (sakprosa), Cappelen Damm

### Øvrige utgivelser
*2017: *Nordisk NU 2017* (antologi), Flamme forlag – redaktør
*2018: *Nordisk NU 2018* (antologi), Flamme forlag – redaktør
*2019: *Nordisk NU 2019* (antologi), Flamme forlag – redaktør
*2020: *Etter katastrofen. Et essay om [[Markens Grøde|Markens grøde]]* (essay), Nasjonalbiblioteket

## Referanser


## Eksterne lenker
* Birger Emanuelsen   i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
* Birger Emanuelsen - Cappelen Damm
* Birger Emanuelsen - Bonnier Norsk Forlag/Pressemelding 1. aug. 2024
* Birger Emanuelsen - Tiden Norsk Forlag
Treseminaret på Dovre

**Nordisk Treseminar** er et årlig seminar for håndverk i tre. Arrangementet er en faglig og sosial møteplass for håndverkere og andre som har tradisjonsbasert trearbeid som levebrød eller interessefelt. Det har siden 2005 vært arrangert på Dovre i Oppland fylke siste helg i april.

Treseminaret var opprinnelig en svensk idé, arrangert i Sverige både i 2001 og 2002. Svenske hemslöjdkonsulenter stod som arrangører, og de ønsket at Norge skulle ta det neste seminaret. Dette ble arrangert på Holmen Gård høsten 2003. Det ble for få deltakere til å gjennomføre fullt seminar, så bare den praktiske delen gikk som planlagt. Fagutvalg i tre var på dette tidspunktet etablert i Norges Husflidslag og de tok kontakt med Hjerleid/Senter for bygdekultur AS, og skisserte tanker og planer for samarbeid. Norges Husflidslag fikk gehør for ideen om et treseminar, og det første Nordisk Treseminar ble arrangert på Dovre 22.- 24. april 2005.

Etter hvert har verkstedtilbud for barn og unge blitt et fast innslag på seminaret, og arrangørene ser det som viktig å formidle tradisjonshåndverk også til den oppvoksende slekt. Utstillinger har blitt årlige på Nordisk Treseminar. Fra 2013 har seminaret endret navn til **Treseminaret på Dovre** 

## Referanser


## Eksterne lenker
* husflid.no Nordisk treseminar 2012
Knubben (holme)

**Knubben** er en liten holme på omtrent 750 kvadratmeter i Galtesund og havnebassenget i Arendal.

I 1937 ble holmen bebygd med et funkis badesenter med et ti meter stupetårn, barnebasseng, garderober og kiosk. Bygget ble tegnet av arkitekt Ketil Ugland. Det ble brukt av Arendal Svømmeklubb, blant annet til stupekonkurranser og svømmeopplæring. 

Badeanlegget ble nedlagt i 1947, men på 1960-tallet ble det igjen tatt i bruk, denne gang som jazzklubb. Etter vesentlig forfall ble stupetårnet sprengt bort på 1980-tallet av Forsvaret. Bygget har stadig forfalt, men er innimellom blitt brukt som konsertarena, blant annet av festivalen Canal Street.

## Omstridte planer for restaurering av badeanlegget
Det er stadig lagt frem planer for hvordan badeanlegget kan bli tatt i bruk igjen, med dertil helrestaurering av bygget. På begynnelsen av 2020-tallet engasjerte en gruppe investorer arkitektfirmaet Snøhetta til å tegne forslag til utnyttelse av holmen. De spektakulære planene og 3D-fremstillingene av anlegget – som foruten badeanlegg også inkluderer et stort betongamfi for konserter – skapte oppslag i arkitektmedier over hele verden, men har også gitt grunnlag for en opphetet debatt i lokalmiljøet.

## Referanser
Bård Nannestad

**Bård Nannestad** (født 1967) er en norsk forfatter og sykepleier. 

Nannestad er oppvokst i Nittedal og bosatt i Arendal. Han er utdannet sykepleier og arbeider som psykiatrisk sykepleier.  
 
Han debuterte i 2012 med romanen *Da Henrik Husten kom hjem* på forlaget Vigmostad og Bjørke. Ifølge forfatteren er boken inspirert av hans oppvekst i Nittedal. Romanen ble tildelt Sørlandets litteraturpris for 2013. I 2019 utga Nannestad romanen *Mannen som elsket livet.*   

I 2019 kom antologien *Osloeventyr Vol 1*, skrevet sammen med Christian René Wold. I 2020 var de to skrivende redaktører for oppfølgeren *Osloeventyr Vol 2.* Denne boka har en rekke bidragsytere; Nannestad står bak to av historiene. Bøkene har Oslos utelivsbransje som tema og er gitt ut på Skamløst Forlag. Deler av inntektene går til kriminalitetsforebyggende ungdomsarbeid i regi av Skamløst Nettverk.  

## Forlagsvirksomhet
I 2021 opprettet Nannestad Måltrost Forlag. Der har han foreløpig gitt ut sine egne to romaner *Ingeborg* (2021) og *Prostata* (2025), samt den norske oversettelsen av Maya Kobabes ''Genderqueer – en selvbiografi'' (2023). 

## Anerkjennelse

* 2013: Sørlandets litteraturpris for romanen *Da Henrik Husten kom hjem*

## Bibliografi
* 2012: *Da Henrik Husten kom hjem*, roman (Vigmostad & Bjørke)
*2019: *Mannen som elsket livet*, roman (Vigmostad & Bjørke)
*2019: *Osloeventyr Vol 1*, (med Christian Rene Wold), fortellinger (Skamløst Forlag)
*2020: *Osloeventyr Vol 2*, (med Christian Rene Wold), fortellinger (Skamløst Forlag)
*2021: *Ingeborg*, roman (Måltrost Forlag)
*2025: *Prostata*, roman (Måltrost Forlag)

## Referanser


## Kilder
*Presentasjon av Bård Nannestad i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
Risegrava

**Risegrava på Tomma** er en gravhaug fra vikingtida, plassert ved veien på Tomma i Nesna. Grava er nesten 20 meter i diameter og høyden cirka 2 meter. Den er en av de største rundhaugene i Nordland, og ligger strategisk plassert med utsikt over leia. Fra grava er det utsikt mot Lovund og Træna i nordvest og Dønna i sørvest. Risegrava er skiltet og tilrettelagt for besøk. Området heter Kvervan og ligger ved Tomeide mot Tomsvik.

Risegrava tilhører kategorien rundhauger. Navnet kommer av formen, på samme måte som langhauger sikter til lange hauger. 

Fotgrøft kan skimtes på sørvest- og nordsiden av haugen. Fotgrøfter er en slags vollgrav rundt haugen og nokså vanlig rundt gravhauger. 

Grava var engang rund, men er nå nærmest halvmånefomet. Hele den nordøstlige delen ble fjernet i forbindelse med uttak av masse til veien. Da grava ble rapportert inn av arkeolog Harald Egenes Lund i 1963 var skaden allerede skjedd. Risegrava ble registrert av arkeologer fra Vitenskapsmuseet i Trondheim i 1979 og kontrollert igjen i 1981. Den er automatisk fredet etter kulturminneloven. Selve haugen består av kuppelstein iblandet skjellsand. Den er bevokst med lyng og mose. 

## Litteratur
Başkent University Medical and Research Center of Alanya

**Başkent University Medical and Research Center of Alanya** et Universitetssykehus og forskningssenter i Alanya, Tyrkia. Det er en av Başkent Universitys universitetssykehus i Tyrkia. Sykehuset åpnet 10. juli 2000 og har ca 100 senger i B-blokken og poliklinikk i A-blokken.

## Eksterne lenker
*
Statsarkivet i Tromsø

**Statsarkivet i Tromsø** er en del av Arkivverket og har ansvar for arkiv i Troms, Finnmark og Svalbard. Statsarkivet skal ta i mot, bevare og gjøre tilgjengelig arkivmateriale fra lokal og regional statlig  forvaltning. Det er plass til 22 000 hyllemeter arkiv i magasinene etter at det i 2003 ble bygd et nye magasiner. Av dette er vel 9 500 hyllemeter fylt opp med arkiver fra offentlige og private arkivskapere. De eldste dokumentene er fra slutten av 1500-tallet, og den eldste protokollen er fra 1620.

Statsarkivet skal føre tilsyn med arkivforhold i statlig, fylkeskommunal og kommunal sektor. Statsarkivet arbeider for å ta vare på et bredt spekter av private arkiv. Statsarkivet er både et forvaltningsorgan og en vitenskapelig kulturverninstitusjon. Statsarkivets oppgave er å bevare arkiv og gjøre dem tilgjengelig gjennom registrering og katalogisering. Slik er arbeidet uløselig knyttet til kulturvernet. Primærkildene er nært tilgjengelig for forskningsmiljøet på universitetet. Samtidig er Statsarkivet en serviceinstitusjon for den del av publikum som skal ha dokumentert sine rettigheter og for den største brukergruppen som er slektsforskere. 

## Historie
Statsarkivet i Tromsø ble etablert i 1987 og flyttet inn i nytt bygg på universitetsområdet i 1988. Forløperen var Statsarkivkontoret i Tromsø, etablert i 1952. Dette kontoret var administrativt underlagt Statsarkivet i Trondheim.

## Eksterne lenker
* Arkivverkets hjemmeside
Aust-Agder-Arkivet

**Aust-Agder-Arkivet** ble etablert i Arendal i 1938 som den del av Arendals Museum. Aust-Agder-Arkivet ble en egen institusjon i 1958 etter å ha blitt skilt ut fra Aust-Agder-Museet. Aust-Agder-Arkivet var Norges første fylkesarkiv. 

## Historikk
Da Aust-Agder-Arkivet ble etablert i 1938 var oppgaven å bevare arkiv fra Aust-Agder, Arendal og eventuelt andre byer i fylket. Bakgrunnen for etableringen var redselen for arkiver fra fylket og Arendal skulle overføres til det nyopprettede Statsarkivet i Kristiansand. På 1950-tallet startet byggingen av et nytt museums- og arkivbygg på Langsæ i Arendal. Bygget stod ferdig i 1958. Samtidig ble Aust-Agder-Arkivet skilt ut som en egen institusjon og  Olav Anton Aalholm ble ansatt som fylkesarkivar. Han var i praksis ansatt ved Statsarkivet i Kristiansand, med arbeidsplass i Arendal.

Arkivet hadde felles styrende organer med Aust-Agder-Museet frem til 1995. Da ble Aust-Agder-Arkivet organisert som et interkommunalt selskap, med depotansvar for kommunale arkiver fra hele Aust-Agder. 

## Ny institusjon
Som en følge av statlige føringer (Museumskonsolideringen) og fylkeskommunens uttalte ønske om å skape en kompetent og robust institusjon med fylkesomfattende arkiv- og museumsfaglige oppgaver, ble spørsmålet om en ny organisering av museet og arkivet satt på dagsordenen; fylkeskommunens museumstjeneste, etablert i 1997, ble også trukket inn i denne diskusjonen. Svaret ble det interkommunale selskapet Aust-Agder kulturhistoriske senter, som fra 2003 samlet Aust-Agder-Museet, Aust-Agder-Arkivet og Aust-Agder museumstjeneste til en institusjon.

I 2014 flyttet institusjonen inn i nybygg på Langsæ og endret navn til KUBEN.

## Referanser
Grimstad gjensidige Fragt-Assuranceforening

**Grimstad gjensidige Fragt-Assuranceforening** var et sjøforsikringsselskap som ble stiftet 1. desember 1876 i Grimstad. Blant stifterne var Jens Emil Einersen og Fredrik Crawfurd. Selskapet var et søsterselskap av Agders Gjensidige Assuranceforening. De hadde felles ledelse. Da Agders gjensidige Assuranceforening ble omgjort til aksjeselskap 1. januar 1925, ble fraktassuranseforeningen oppløst og overført til det nyopprettede Agders Assuranceselskap A/S.

## Arkivet
Arkivet etter Agders Gjensidige Assuranceforening befinner seg på KUBEN i Arendal. Arkivet omfatter forhandlingsprotokoller, kopibøker, regnskap, erstatningsberegninger.

## Eksterne lenker
*
Møglestu husmorskole

**Møglestu husmorskole** var en husmorskole i Lillesand, opprettet i 1912 sammen med Egelands Verk husmorskole i Gjerstad.

## Historikk
Husmorskolen holdt opprinnelig til i et annet, mindre hus i samme område, men ble i 1917 flyttet til Møglestu.

Da husmorskolen på Egelands Verk på Gjerstad ble lagt ned i 1927, fikk Møglestu noen flere plasser. Skolen ønsket i utgangspunktet å være en skole for bondepiker, og i 1932 fikk den bygget fjøs med forsikringspenger etter en brann. Etter krigen ble økonomien til skolen bedre, og den ble en moderne husmorskole i 1951. Møglestu var som mange andre husmorskoler knyttet til et gårdsbruk og skolen hadde internat for elevene.

I 1953 tegnet arkitektkontoret Karen og Odd Brochmann og Dag Rognlien en utvidelse av husmorskolens bygningsmasse.

I 1964/65 kom stortingsmelding 101 «om yrkesskoler i husstell» om utdanning til husmødre og tilrettelegging for videre utdanning i andre yrker. Stortingsmeldingen skapte debatt om husmorskolen skulle være en utdanning til husmødre eller et ledd mot videre utdanning. Resultatet av debatten ble et tosidig utdanningstilbud, ett til husmødrene og ett rettet mot videre utdanning. Familiekunnskapen ble ansett som viktig, og på bakgrunn av det skiftet husmorskolen navn til «fagskole i husstell».

I 1971 kom det undervisningsplaner som fokuserte på den videregående utdannelsen fremfor tradisjonell husmorsutdannelse. I 1974 kom stortingsmeldingen som styrket undervisningsplanen. Dermed ble husmorskolene inkludert i den videregående skolen som hotell- og næringsmiddelfag og de diverse helse- og omsorgsyrkene som tok over for de tradisjonelle husstellinjene.

På 1980-tallet ble murbygget fra 50-tallet påbygd i retning Vardåsen.

Møglestu fagskole i husstell ble en del av Møglestu videregående skole i 1990.

## Arkiv
Arkivet etter Møglestu husmorskole er avlevert til Kuben. Arkivet etter husmorskolen spenner seg fra 1911 til 1990 og utgjør om lag 8 hyllemeter. Arkivet inneholder bl.a. møtebøker, kopibøker, journaler, saksarkiv, elevdokumentasjon og regnskapsbøker.

Det eksisterer en rekke klassebilder fra husmorskolens første 40 år. Disse skal digitaliseres av Vestre Moland og Lillesand historielag.

## Hovedbygningen
Hovedbygningen blir også kalt Gamle Møglestu. Den ble bygd av Steener Steenersen i 1806 og er fredet. Bygningen har også blitt brukt som både fattiggård og kommunehus.
Den er i kommunal eie, men den ble vedtatt solgt i 2009.

I 2018 ble bygninger og tomt solgt til Kari Tveranger og firmaet Atlagon AS, som starter firmaet Møglestu Herregård.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Karl Imenes

** Karl Emanuel Imenes** (født 12. oktober 1866 i Landvik, Aust-Agder, død 30. juni 1946 i Landvik) var en norsk forfatter.

Han begynte som krambodsvenn og landhandler, og tok Brandbu meieriskole i 1891. Etter dette arbeidet han på meieriet i Grimstad, og fikk i 1892 statsstipend for å reise til danske meierier. Imenes var i Australia fra 1893 til 1900, der han blant annet var gullgraver. Han hadde forskjellige stillinger  i Grimstad før han dro til USA i 1911. Der var han i fem år og skrev flere skuespill som han fikk oppført i Brooklyn. Fra 1916 var han bosatt i Landvik. Han skrev i flere år småstykker i *[[Agder Tidend]]* under pseudonymet «Ola Sørland». Imenes hadde blant annet Kristen Stalleland som lærer på skolen og var selv mållagsmann. Hans skuespill ble mye benyttet i ungdomslagene og i samtida ble han berømmet for humor og spenning og som kjenner av sørlandslynnet.

Karl Imenes har gitt ut to bøker på Fonna forlag: *Der gullkorni glitrar* kom i 1946 og *Gullferdi* i 1951. Karl Imenes er særlig kjent for «Landvik-visa» som ble utgitt av *[[Lillesand-Grimstad-Posten]]*s boktrykkeri i 1918. Visa beskriver gårdene i den gamle Landvik kommune og er skrevet med den sedvanlige humor som karakteriserer Karl Imenes.

## Referanser
Collett & Leuch

**Collett & Leuch** var et norsk handelshus i Christiania, etablert før 1716 av Peder Mortensen Leuch (1692–1746) og Peter Collett (1694–1740). Firmaet endret navn til **Collett & Søn** i 1786.

Handelshuset hadde store interesser i trelasteksport og eide skogområder og sagbruk i tillegg til industri.

Driften opphørte i 1821.

Firmaet var også blant giverne som gjorde opprettelsen av Det Kongelige Frederiks Universitet (Universitetet i Oslo) mulig gjennom donasjoner.

## Noter


## Kilder
* Knut Are Tvedt (red): *[[Oslo byleksikon]]*, Kunnskapsforlaget 2010, side 130, ISBN 978-82-573-1760-7
* Collett, Alf: Familien Collett, efterretninger  digital utgave, bl.a. s.16 
* Collett, Alf: *En gammel Christiania-Slægt*, Christiania, Cammermeyer 1888.
Ole Sverre Olsen

**Ole Sverre Olsen** (født 7. november 1961) er en norsk lyriker og tekstforfatter, bosatt på Saltrød i Arendal kommune. Han debuterte i 1996 med lyrikksamlingen *Til søvnens arbeidere*, utgitt på Aventura forlag. Olsen har også skrevet tekster i samarbeid med artisten Morten Harket, blant annet på albumet *Wild Seed* og *Letters from Egypt*. Også Harkets sang *Brother* fra albumet med samme navn er skrevet i samarbeid med Olsen. På Silje Nergaards album *Hjemmefra* (1996) har han skrevet to av de ni tekstene.

Olsen beskrev i 1998 romanen *Den døde mannen* slik «*Når hovedpersonen Hans Josef Paulsen våkner opp som død, skjønner han ikke sin egen tilstand. Han må orientere seg og blir etterhvert en oppdagelsesreisende i dødsriket*».
## Diskografi
* Morten Harket: *[[Wild Seed]]* (1995)
* Silje Nergaard: *[[Hjemmefra]]* (1996)
* Morten Harket: *Heaven's Not For Saints (Let It Go)* (1996)
* Morten Harket: *Herre i drømmen* (1996)
* Morten Harket: *Tilbake til livet* (1996)
* Morten Harket: *[[Vogts Villa]]* (1996)
* Ragnar Bjerkreim: *[[Cultures Spans the World]]* (1998)
* Morten Harket: *Jungle of Beliefs* (1999)
* a-ha: *The Sun Never Shone That Day* (2000)
* a-ha: *[[Minor Earth Major Sky]]* (2000)
* a-ha: *[[Minor Earth Major Box]]* (2001)
* Ragnar Bjerkreim: *[[Musikalske fasetter]]* (2001)
* a-ha: *Forever Not Yours* (2002)
* a-ha: *[[Lifelines]]* (2002)
* Ragnar Bjerkreim: *[[Sound of Ocean &ndash; Famous Themes From Sebra Film Music Composed by Ragnar Bjerkreim]]* (2002)
* a-ha: *[[How Can I Sleep with Your Voice in My Head]]* (2003)
* a-ha: *[[The Singles: 1984&ndash;2004]]* (2004)
* a-ha: *[[Analogue]]* (2005)
* Morten Harket: *Darkspace (You're With Me)* (2008)
* Morten Harket: *[[Letter from Egypt]]* (2008)
* a-ha: *[[Homecoming &ndash; Live at Vallhall]]* (2008)
* a-ha: *[[Best of a-ha]]* (2009)
* a-ha: *[[Greatest Hits (a-ha-album)|Greatest Hits]]* (2009)
* a-ha: *[[25 (album)|25]]* (2010)
* a-ha: *[[Ending on a High Note &ndash; The Final Concert: Live at Oslo Spektrum December 4th 2010]]* (2011)
* Morten Harket: *I'm the One* (2012)
* Morten Harket: *[[Out of My Hands]]* (2012)
* Morten Harket: *Brother* (2014)
* Morten Harket: *[[Brother (album)|Brother]]* (2014)
* a-ha: *The Wake* (2015)
* a-ha: *[[Cast in Steel]]* (2015)
* a-ha: *[[Time and Again: The Ultimate a-ha]]* (2016)
## Bibliografi
* 1996 &ndash; *Til søvnens arbeidere* (lyrikk, ISBN 8258811843, Aventura forlag)
* 1998 &ndash; *Den døde mannen* (roman, ISBN 9788275470100, Geelmuyden, Kiese)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Discogs.com: «Ole Sverre Olsen Discography»
Aust-Agder bibliotek og kulturformidling

**Aust-Agder bibliotek og kulturformidling** (AAbk) er Aust-Agder fylkeskommunes fylkesbibliotek og fylkeskommunens kulturvirksomhet rettet mot barn og unge. Den kulturelle skolesekken er den mest omfattende delen av kulturvirksomheten med rundt 1000 forestillinger i året. 

I tillegg kommer Ungdommens kulturmønstring, Rikskonsertene og dessuten Kulturnett Aust-Agder. Randi Nilsen er leder for virksomheten som har ca 12 årsverk som fordeler seg ca 50/50 på fagområdene bibliotek og kulturformidling. Virksomheten har altså to hovedoppgaver; rådgivende instans for folkebibliotek og for skolebibliotek i videregående skole og distribusjon og produksjon av kunst- og kulturformidling. Dette er en blanding av lovpålagte oppgaver, oppgaver tildelt av fylkeskommunen og mer kortvarig og prosjektbasert arbeid. 

Et eksempel på det siste, er at AAbk 27. juli 2012 arrangerte historiens første NM i litteraturformidling i Arendal kulturhus. AAbk har også inngått et samarbeid med Aust-Agder Turistforening kalt «Barnas fjellbibliotek» der målet er å utstyre samtlige av foreningens hytter med små bibliotek med faktabøker om naturen rundt hyttene og bøker egnet for høytlesning.

Den kulturelle bæremeisen i Aust-Agder er en prøveordning i regi av Aust-Agder fylkeskommune og distribueres av AAbk.
Den kulturelle bæremeisen er et tilbud til førskolebarn, etter modell av Den kulturelle skolesekken og Barnehagekonsertene. Kommunene får tilbud om forestillinger innenfor scenekunst og litteratur, og forestillingene gjennomføres hovedsakelig i barnehager. Den kulturelle bæremeisen har foreløpig vært et treårig pilotprosjekt i perioden 2012-2014, men gjennomføres også i 2015. 

Blant AAbks tidligere tilbud er *Kulturkort for ungdom* (med statstilskudd), som ble lansert som et prøveprosjekt fra 2009, og deretter var i drift fra 2011 til ordningen ble nedlagt 1. januar 2015.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tove Houck

**Tove Houck Christensen** (født 31. mars 1944 i Mandal) er en norsk lyriker. Hun er utdannet adjunkt og har arbeidet i ungdomsskolen i flere år. Christensen har vært kateket i Randesund og Oddernes prestegjeld, og er nå ansatt ved Kristiansand Folkebibliotek. Hun har skrevet under spalten «Andakten» i *[[Fædrelandsvennen]]* og har vært andaktsholder i NRK P1. 

## Bibliografi
* *I livets hånd* (Lyrikk, Høyskoleforlaget 1991) ISBN 9788276340075, illustrert av Leif Daniel Houck
* *Regndråper* (Lyrikk, Høyskoleforlaget 1993) ISBN 9788276340068, illustrert av Leif Daniel Houck
* *I vekselvirkninger* (Lyrikk, Høyskoleforlaget 1995) ISBN 9788276340365, illustrert av Laila Unhjem 
* *Mot grønn skog* (Lyrikk, Høyskoleforlaget 1998) ISBN 9788276342246, illustrert av Leif Daniel Houck
* *I den ordløse time* (Lyrikk, Lunde forlag 2002) ISBN 9788252035346, illustrert av Ingeborg Reich
* *Farger i sorgen* (Lyrikk, Lunde Forlag 2003) ISBN 9788252045857, illustrert av Kjeld Nash
* *Spor i et hjerte* (Lyrikk, Lunde forlag 2005) ISBN 9788252048445, illustrert av Renate Otto
* *Jeg har reist i tiden* (Lyrikk, Lunde forlag 2006) ISBN 9788252049435, illustrert av Ralph Nash
* *Ingen kan stoppe soloppgangen* (Lyrikk, Lunde forlag 2008) ISBN 9788252000221, illustrert av Conrad Sevens

## Referanser


## Eksterne lenker
*  (Besøkt 13. desember 2014)
* Tove Houcks bøker på bokhylla.no (Besøkt 13. desember 2014)
Afghan Premier League

**Afghan Premier League** er den øverste fotballigaen i Afghanistan. De første kampene blei spilt høsten 2012 og ligaen bestod av åtte lag, hvor hvert lag representerte en region i Afghanistan. Toofaan Harirod var det første laget som vant ligaen.

## UEFA-ranking (2022)
*UEFA-rangering foran 2023/24-sesongen.*

## Vinnere

* 2012 – Toofaan Harirod
* 2013 – Shaheen Asmayee
* 2014 – Shaheen Asmayee
* 2015 – De Spin Ghar Bazan
* 2016 – Shaheen Asmayee
* 2017 – Shaheen Asmayee
* 2018 – Toofaan Harirod
* 2019 – Toofaan Harirod
* 2020 – Shaheen Asmayee
* 2021 – Shaheen Asmayee

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisielle nettsider
Mikkjel Skjevrak

**Mikkel Sveinungsen Skjevrak** (født 30. september 1881, død 20. mai 1956) var bankdirektør, bonde og forfatter fra Longerak i Bygland. Han ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull i 1951. Skjevrak var hjemmelsmann for Instituttet for sammenlignende kulturforsknings arbeid med innsamling av stoff rundt bondesamfunnets historie.

Skjevraks interesse for historie kom til uttrykk da det nye kommunehuset på Bygland stod klart til bruk i 1937. Han satt i komiteen som skulle avgjøre skjebnen til det gamle kommunehuset, opprinnelig ei røykstoge som i 1897 ble flyttet fra Åraksbø til Haugå. Etter kontakt med arkitekten Halvor Vreim hos Riksantikvaren ble konklusjonen at huset skulle settes i stand som årestue og bygges opp igjen bak det nye kommunehuset. Med dette var Skjevrak med på å etablere det som skulle bli til Bygland museum, og som i 2012 er en del av Setesdalsmuseet.

I 1946 ble Skjevrak valgt til formann i bygdesogenemnda som skulle utarbeide et tillegg til *Byglandsoge* (utgitt i 1939), og resultatet av nemndas arbeid, *Gards- og ættesoge for Bygland*, kom ut i 1952.

*Småfuglane våre* kom i 1948, og her flettet Skjevrak inn sagn om, og gjorde rede for, gammel overtro som knyttet seg til fuglene. Kritikeren «Plebicola» skrev i sin kritikk av boken på side 3 i *VG* 14. juni 1949 at 

I *Bjørn og varg på Agderbygdene og Vest-Telemark i eldre tid*, som kom ut i 1953, begrenset han ikke historienedtegningen til Agder, og han hadde tatt ad notam «Plebicola»s kritikk med hensyn til kilder. I denne boken nedtegnet Skjevrak historier på nynorsk blant annet om storjegerne Olav Jonson Ramsvatn og Olav Tverstøyl, men også historien om «Napoleon — eller bjørnen på St. Hanshaugen», som han skrev på bokmål. Denne gangen beskriver *VG*s kritiker, Kj. Helland-Hansen, ham slik:

## Bibliografi
* 1940: *Litt om småfuglane våre*, Fædrelandsvennens trykkeri, Kristiansand. Boka på bokhylla.no
* 1945: *Åkernamna på Agder og andre stader*
* 1948: *Småfuglane våre*, Sørlandsforlaget i Arendal, utgitt på bokmål og nynorsk.
* 1948: *A/S Byglandsfjord Dampsag & Høvleri gjennom 50 år : 1898 - 1948*
* 1952: *Stølsnamna i Setesdal : med eit tillegg og jamføring med stølsnamna i Åseral, Gjevdal, Tovdal og Åmli*
* 1953: *Bjørn og varg på Agderbygdene og Vest-Telemark i eldre tid*, Kristiansand Boka på bokhylla.no

## Referanser


## Eksterne lenker
*  (Besøkt 27. november 2012)
Kalottspel

**Kalottspel** er en folkemusikk- og folkedansfestival som arrangeres i Målselv i Troms i august hvert år (uke 32). Kalottspel ble arrangert førte gang i 1970, den gangen var det Målselv Mållag som sto bak arrangementet som samla deltakere fra Sverige og Nord-Norge. Mållaget og senere Målselv Spelmannslag, hadde da arrangert lokale spelmannsstemner helt siden 1949. 

Spelmann og innsamler Johan Nymo fra Målselv var drivkraft i dette arbeidet. Han hadde allerede da vært den sentrale personen i folkemusikkarbeidet i bygda i flere tiår, og ønsket også å knytte kontakter over landegrensene på Nordkalotten. Kalottspel ble arrangert to ganger på 1970-tallet (70 og 75), og hadde besøk av spelmenn og dansere fra Sverige og Finland, men de fleste deltakerne var fra Nord-Norge. Til Kalottspel 1975 ble plakat tegna av Øyvind Haaland, og denne ble brukt som logo for Kalottspel helt fram til 2007. 

Fra 1984 fikk Kalottspel en mer stabil organisering, og ble de neste 20 årene arrangert hvert andre år. I 1989 ble Foreninga Kalottspel stifta, og vedtektene sier fremdeles i 2012 at Kalottspel skal: 
* ta vare på, formidle og videreutvikle folkemusikken og folkedansen på Nordkalotten, og være et møtested for amatører, profesjonelle utøvere og publikum. 
* bidra til rekruttering innen sjangeren, bl.a. gjennom kurs for barn og ungdom, og gi faglig påfyll for ildsjelene i rekrutteringsarbeidet på Nordkalotten.  
* være et profesjonelt arrangement, og den ledende arena for folkemusikk og folkedans i Nord-Norge.

Utover 1990-tallet utvidet Kalottspel sin aktivitet med seminar og kurs i spill, sang og dans, ulike kunstutstillinger, kulturkonferanser, og begynte også å arrangere konserter på andre tider av året. 
På 2000-tallet fortsatte Kalottspel å utvikle seg. I 2004 fikk Kalottspel festivalstøtte fra Norsk kulturråd for første gang, og har fra da vært en årlig festival. De siste årene har Kalottspel utmerket seg med en rekke egenproduksjoner som har fått mye oppmerksonhet også utenfor folkemusikk- og folkedansmiljøet: Hekla Stålstrenga (2005), danseforestillinga FOT (2007), Julie Alapnes Band (2008), danseforestillinga "Kan du sjå det på meg?" (2009), "Suite for reisende menn" (2010), danseforestillinga "Kartellet" (2012). I 2014 fikk Kalottspel prisen som Årets Folkemusikkarrangør, utdelt under Folkelarm i Oslo. 

## Ledelse
; Leder for Kalottspelkomitéen / Styreleder  
* 2017 -            Oddvar Eriksen		
* 2016 - 2017   Monica Karlstad		
* 2015 - 2016   Nils Ole Foshaug		
* 2013 - 2015   Jan Kristian Vestjord  		
* 2012 -  2013  Ragnhild Furebotten		
* 2005 – 2012  Kjetil Jensberg
* 2003 – 2005  Terje Foshaug	
* 1984 – 2003  Odd Helge Utby
* 1970 - 1975  Johan Nymo	

; Daglig leder  
* 2015 -      Nina Fjeldet (Inge Martin Helgesen vikar 2017)
* 2010 - 2015  Sigrunn Haugli (Mari Tollefsen vikar 2011, Ragnhild Furebotten vikar 2013 - 14)
* 2006 - 2010  Terje Foshaug

## Eksterne lenker
* 
*
Caroline Bækkelund Hauge

**Caroline Bækkelund Hauge** (født 1965) er en norsk radio- og fjernsynsjournalist ansatt som programleder og reporter i NRK. Hun begynte sin radiokarriere i Radio Fakta i Drammen på 1980-tallet, før hun ble ansatt i NRK i 1994.

Hun har vært programleder i *[[Førkveld]]* og *[[Norge Rundt]]*, og er reporter i *[[Frokost-TV]]*, *[[Reiseradioen]]*, *[[Nitimen]]* og *[[Sommeråpent]]*. I mange år har hun også vært programleder ved NRKs distriktskontor i Buskerud.

Bækkelund Hauge har også laget flere fjernsynsdokumentarer for NRK1.

## Priser og utmerkelser
I 2018 ble Hauge og Anne Mone Nordahl tildelt Norsk Journalistlags (NJ) Buskerud-avdelings Journalistprisen 2018 for saken «Barnevogna som forsvant».

Sammen med fotograf Tordis Gauteplass mottok Hauge i 2022 prisen for beste videoreportasje i 2021, under NJ Buskeruds utdeling av de årlige fotoprisene.

I 2022 ble hun tildelt NJ Buskeruds nyopprettede hederspris.

I 2023 mottok Hauge og Tordis Gauteplass prisen for beste videoreportasje i 2022, under NJ Buskeruds årlige prisutdeling; saken de mottok prisen for, handlet om politimannen fra Beredskapstroppen som fikk tilbud om å delta i et romfartsprogram etter at han hadde blitt lam. Reportasjen med tittelen «Fra beredskapstroppen til verdensrommet» vant også den norske lytterprisen Prix Radio høsten 2023.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Caroline Bækkelund Hauge på Muck Rack
* 
*
Yörük

**Yörük**, også **Yurukere** eller **Yörükere** (tyrkisk: Yörük, flertal: Yörükler; gresk: Γιουρούκοι; bulgarsk: юруци; makedonsk: Јуруци) er en tyrkisk folkegruppe, der noen av dem er fortsatt er nomader primært bor i fjellene i Anatolia og på Balkan-halvøya. Navnet kommer fra det tyrkiske verbet yörü- (*yürümek* i infinitiv), som betyr "å gå", der ordene *yorouk* eller *Yuruk* betyr "de som går".

## Referanser
* 
* Brailsford, H.N. *Macedonia: Its Races and Their Future*. Methuen & Co., London, 1906. ''Kailar Turks''
* Cribb, Roger. ''Nomads in Archaeology.'' Cambridge University Press, 2004.


## Eksterne lenker
* 

* Web portal for information sharing on and between Yörüks
* The disappearing Yörük and their music
* Foundation of Yörüks in Turkey
Başkent Üniversitesi

**Başkent Üniversitesi** er et tyrkisk universitet, som ble grunnlagt 13. januar 1994 av professor Mehmet Haberal. Universitetet ligger i Ankara, men har også universitetssykehus og forsningssentre andre steder i Tyrkia.

## Eksterne lenker
* Başkent University
* Kanal B (Universitetets TV-kanal)
McGhee Center for Eastern Mediterranean Studies

**McGhee Senter for Østmiddelhavsstudier** (engelsk: McGhee Center for Eastern Mediterranean Studies) er et studiesenter i Alanya i Tyrkia, drevet av det amerikanske universitetet Georgetown University. Studiesenteret ble grunnlagt i 1989 etter at USAs tidligere ambassadør til Tyrkia og Vest-Tyskland George C. McGhee, donerte villaen sin til Georgetown University, for å lage et senter for studier av tyrkisk historie og kultur. Senteret faglig tilknyttet med Koç-universitetet og tilbyr tre programmer: Utvekslingsemester, sommerkurs i tyrkisk språk og kortkurs.

## Eksterne lenker
*