open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rødtvet skole

**Rødtvet skole** er en 1&ndash;7 skole (barneskole) på Rødtvet i bydel Grorud i Oslo. Skolen har også 5 spesialklasser for elever med ulike utviklingshemminger. Skolen åpnet i 1962 og ligger i bydelsstrøket Rødtvet på nordsiden av Trondheimsveien.  

Skolen ligger i et område med variert bebyggelse med eneboliger, rekkehus og boligblokker. I området ligger også noen forretningsbygg og industri. Det er kort vei fra skolen til Lillomarka.

Tilknyttet skolen er også et skolekor, et korps og en fritidsklubb («Stedda») drevet på frivillig basis.

## Historie

26. februar 1962 åpnet den nye skolen på Rødtvet. Befolkningsveksten og utbygging av boligblokker i området krevde en ny skole i området. Den første tiden soknet deler av Veitvet til Rødtvet skole. 

Skolen har en periode også hatt ungdomstrinn, men er i dag en forsterket barneskole, organisert med 20 ordinære klasser (med 470 elever) og 5 spesialgrupper (med 28 elever). Rødtvet har hatt en sterk vekst i boliger og barn i skolealder etter år 2000. Skolen ble derfor utvidet med 210 elevplasser fra høsten 2012, og fikk da det nye skolebygget «Kuben», som er en tre etasjes bygning som ligger ved den østre siden av skolegården.  

## Rektorer
* Mona Mohn  (2017–)
* Hanne Cecilie Engh (2013–2017)
* Gry Sjødin Neander (2011–2013, til kommunaldirektør Ullensaker kommune)

## Eksterne lenker
*
Carl Iversen

**Carl Langballe Iversen** (født 5. mars 1899 i Randers, død 26. mai 1978) var en dansk samfunnsøkonom, rektor og professor. 

Iversen var utdannet som cand.polit. i 1923, fikk "universitetets guldmedalje" i 1925, og ble dr.polit. i 1935. Fra 1939 til 1967 var han professor i statsvitenskap og samfunnsøkonomi ved Københavns Universitet. I perioden 1958-66 var han også rektor for Københavns Universitet. Carl Iversen var den første "overvismand" for Det Økonomiske Råd 1962-69.
## Referanser
Eilert Stang Lund

**Johan Eilert Stang Lund** (født 1939) er en norsk jurist og høyesterettsdommer.  Som ung var han jazzmusiker (trommer) blant annet i kvintett med Ditlef Eckhoff (1958).

Han er cand.jur. fra Universitetet i Oslo. Han ble utnevnt som høyesterettsdommer i statsråd 16. desember 1994 og tiltrådte 1. april 1995. Lund fratrådte som høyesterettsdommer 1. august 2009. Han har tidligere vært advokat hos Regjeringsadvokaten og privatpraktiserende advokat. 

Han er gift og har tre barn fra første ekteskap.
Han er tippoldebarn til Frederik Stang og tremenning av høyesterettsdommer Ketil Lund, alle av slekten Stang.

## Fritz Moen-saken
Privatetterforsker Tore Sandberg anmeldte de tre høyesterettsdommerne Lund, Karin Maria Bruzelius og Magnus Matningsdal i 2006. Sandberg anmeldte dommerne for å få vurdert om de tre hadde gjort seg skyldig i grov uforstand i tjenesten da de vurderte gjenopptakelsesbegjæringen av sakene mot Fritz Moen. En enstemmig kontrollkomite på Stortinget bestemte den 5. februar 2008 å åpne sak for å vurdere om de tre høyesterettsdommerne skulle stilles for riksrett i etterkant av justismordet. Den 8. mai samme år besluttet et flertall i komiteen at det ikke var grunnlag for å gå til riksrettssak.

## Referanser
Paralympiske sommerleker 1984

**Paralympiske sommerleker 1984** var de syvende paralympiske sommerleker. Lekene ble arrangert på to steder, rullestoløvelsene ble arrangert i Stoke Mandeville i England mellom 22. juli og 1. august og de øvrige øvelsene ble arrangert i New York i USA mellom 17. og 30. juni. Lekene i England ble offisielt åpnet av Prins Charles og i USA av president Ronald Reagan. 1&nbsp;800 utøvere fra 45 nasjoner deltok under lekene i USA, mens 1&nbsp;100 utøvere fra 41 nasjoner deltok i England. Det var siste gang paralympiske sommerleker ikke ble arrangert samme sted som Sommer-OL.

## Medaljer
Rachmaninoff (vodka)

:*For å lese om den russiske komponisten, se [[Sergej Rakhmaninov]]*

**Rachmaninoff** er en tyskprodusert vodka, som har vært destillert siden 1890. Brennevinen er oppkalt etter den russiske komponisten Sergej Rakhmaninov. Det er en lavbudsjettsvodka, som stort sett er distribuert av Lidl.
Distrikter i Norge

**Liste over distrikter og regioner i Norge**. Det finnes en rekke inndelinger i spesifikke sammenhenger, som prostier i Den norske kirke, tingrettdistrikter, interkommunale regionråd, tidligere fogderier, SSBs økonomiske regioner og NHOs næringsregioner.

Hva som definerer det enkelte distrikt vil fremgå av artiklene om dem. Noen entydig offisiell og universell inndeling av Norge, utenom fylkes- og kommunestrukturen, eksisterer ikke.

## Distriktstabell

a Vestfold angis her som det tidligere fylket minus Holmestrand som inngår i Drammensregionen.
b For Sør-Trøndelag finnes det ingen faste, etablerte distriktsinndelinger som til sammen omfatter hele fylket.

## Landsdelstabell

## Befolkningsutvikling
### Fylker
Tabellen viser befolkningsutviklingen i fylkene i perioden 1769-2001 og prognose for anslått folketall i 2040 (fylkesgrenser per 1. januar 2002).

### Landsdeler
Tabellen viser befolkningsutviklingen i landsdelene i perioden 1769-2001, prognose for anslått folketall i 2040 og prosentandel av Norges befolkning.

### Byer
Tabellen viser befolkningsutviklingen i storbyene i perioden 1769-2001 og prognose for anslått folketall i 2040 (kommunegrenser per 1. januar 2012).

## Se også
* Fogderi
* Norges fylker
* Interkommunalt politisk råd
* Landsdel
* Landskap i Norge
* Liste over Den norske kirkes sogn
* Liste over Norges største tettsteder
* Liste over norske byer
* Norges kommuner
* Næringsregioner
* Regionreformen i Norge

## Referanser




## Eksterne lenker
* Regjeringen: ''forvaltningsreform''
* Statens kartverk: ''Arealstatistikk årsutgave 2008 kommuneareal''
* Statistisk sentralbyrå: ''kommunefakta'' 
* Statistisk sentralbyrå: ''kvartalsvise befolkningsendringer''
* Statistisk sentralbyrå: ''folketall i tettsteder''
* forvaltningsinndeling anno 1917
* Domstoladministrasjonen: ''oversikt over tingrettene''
* Den norske kirke: ''bispedømmer og prostier''
* regionradene.no: ''webadresser''
* Kommunenes sentralforbund: ''regionrådsrapport 2. november 2007''
* Næringslivets Hovedorganisasjon: ''næringsregioner''
Waterface

**Waterface** er et band fra USA. De hadde tidligere en vokalist med navn Chester Bennington. Han ble med i bandet Linkin Park samme år som han sluttet i Waterface. Bandet het før **Grey Daze** men da Chester Bennington sluttet fikk de en ny vokalist og de skiftet navn på bandet. Chester Bennington tok sitt eget liv 20. juli 2017.
Paralympiske sommerleker 1980

**Paralympiske sommerleker 1980**. Paralympics ble arrangert for sjette gang i 1980. Lekene ble arrangert i Arnhem i Nederland, og avviklet mellom 21. juni og 5. juli. 1 973 utøvere fra 42 nasjoner deltok og det ble konkurrert i 489 øvelser. 

## Medaljer

## Eksterne lenker
* Resultater fra paralympic.org
Marie-José Pérec

**Marie-José Pérec** (født 9. mai 1968) er en tidligere fransk friidrettsutøver. Hun vant i sin karriere tre OL-gull, på 400 meter i Barcelona 1992 og på 200 og 400 meter i Atlanta 1996. Hun satset også på 400 m hekk.

To ganger ble hun også verdensmester på 400 meter, under VM 1991 i Tokyo og VM 1995 i Göteborg.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Izjevsk

**Izjevsk** er hovedstad i delrepublikken Udmurtia i Russland. Folketall 619 468 (1. januar 2006) og  (). Byen dekker et areal på  og ligger vest for Uralfjellene ved elven Izj.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Izhevsk & Kalashnikov Museum virtual tour
Liv Gjølstad

**Liv Gjølstad** (født 1945) er en norsk jurist og tidligere høyesterettsdommer.

Liv Gjølstad er jurist (cand. jur.) fra Universitetet i Oslo (1969). Hun var høyesterettsdommer fra 1988 til 2015. Før det arbeidet hun hos Sivilombudsmannen og som lagdommer ved Eidsivating lagmannsrett. 

Liv Gjølstad er enke etter ekspedisjonssjef i Skattelovavdelingen i Finansdepartementet Thorbjørn Gjølstad (1942-2015).

## Referanser
Karen-Anne Gussgard

**Karen-Anne Gussgard** (født 1940) er en norsk jurist og tidligere  høyesterettsdommer.

Hun er cand. jur. fra Universitetet i Oslo. Hun har tidligere vært byrettsdommer i Oslo byrett.

Gussgard tiltrådte som høyesterettsdommer 1. oktober 1990. Hun gikk av som høyesterettsdommer 1. februar 2010. Sammen med høyesterettsdommer Cecilie Østensen Berglund er Gussgard den eneste utrederen i Høyesterett som senere har blitt utnevnt til høyesterettsdommer.

Gussgard var til og med 2017 medlem av Stortingets rettferdsvederlagsutvalg.

## Referanser
Kjøttkvern

En **kjøttkvern** er et kjøkkenredskap som brukes til å kverne kjøtt. Den kan også brukes til å mose frukt og bær, kutte grønnsaker, forme småkaker, rive ost og sjokolade, male mandler og nøtter osv., alt avhengig av hvilket tilbehør som brukes. Vanlig tilbehør er kniv, hullskiver, riveskiver og pølsehorn slik at kvernen kan brukes til maling, snitting, rasping, forming av småkaker og pasta og stopping av pølser.

En lang rekke varianter av redskapet er tilgjengelig, selv om de fleste forestiller seg en hånddreven kvern med sveiv. Kjøttkvernen ble oppfunnet på midten av det 19. århundre av Karl Drais. 

Kjøttstykker (eller andre råvarer) legges på et matebrett og presses vertikalt ned i kjøttkvernen med en *stapper*, gjerne laget i tre eller plast. I kvernen tar en roterende, spiralformet *[[Mateskrue|skrue]]* eller *snegle* tak i råvaren og presser den horisontalt utover i kvernen samtidig som råvaren stykkes mellom de skarpe kantene på skruen og riller på kvernens innside. Foran skruen sitter en roterende *kniv* som finkutter råvaren før den presses gjennom en *hullskive* med hulldiameter som kan tilpasses etter hvilken fin-/eller grovhet som ønskes på det bearbeidede produktet. Til farser og mos brukes hullskiver med mindre diameter f.eks enn til tartar og biffhakk. 

Mange av funksjonene til den opprinnelige, manuelle kjøttkvernen kan i dag dekkes av elektriske kjøkkenmaskiner.

## Eksterne lenker
*  Meat Grinders &ndash; Informasjon om hvordan man bruker og vedlikeholder en kjøttkvern.
Bahrains Grand Prix

**Bahrains Grand Prix** (arabisk: *جائزة البحرين الكبرى / Jāʼizah al-Baḥrayn al-Kubrá*) er et Formel 1-løp som for første gang ble arrangert på Bahrain International Circuit i 2004. Løpet har siden den gang vært en del av Formel 1-kalenderen hver sesong, med unntak av i  da løpet ble kansellert på grunn av konflikter innad i landet og i  "utsatt fra april 2026", på grunn av USA og Israels krig mot Iran

## Vinnere av Bahrains Grand Prix

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Oltedal Fotballklubb

**Oltedal Fotballklubb** (stiftet i 1932) er en fotballklubb fra Oltedal i Rogaland. Klubben hadde sin beste sesong i 1939 da de vant 2. divisjon pulje 2 i Norgesserien, men tapte kvalifiseringen mot .

A-laget i fotball for menn spiller 2014-sesongen i 5. divisjon.

## Tabeller

### Tabellen 2011

### Tabellen 2012

### Tabellen 2013

### Tabellen 2014

### Tabell 2015

## Eksterne lenker
*
William Danielsen

**William Danielsen** (født 9. desember 1915, død 21. august 1989) var en norsk fotballspiller. Han scoret 180 mål på 370 kamper for Viking i perioden 1931–1952.

Han var bare 15 år gammel da han debuterte for Viking i 1931. I 1933 var han med på å spille Viking fram til sin første cupfinale. Han var også med da Viking spilte sin andre cupfinale i 1947. I begge tilfellene ble det tap. 

Han debuterte for det norske  i 1933. Han spilte totalt 6 A-landskamper og scoret 1 landslagsmål fram til 1937. Han spilte også 17 kamper for Rogalands kretslag. Sammen med Reidar Kvammen er det rekord.

Han var trener for Vikings A-lag i 1955 og 1958–1959. Som spiller hadde Danielsen vært med på å tape to cupfinaler. Som trener og lagleder opplevde han endelig å vinne en tittel da Viking ble cupmester i 1959, etter å ha slått Sandefjord 2-1 i finalen. Han var også formann for Viking 1958-1962. I 1970 ble han utnevnt til æresmedlem i Viking.

## Referanser


## Kilder
* Arild I. Olsson og Ole J. Askeland: *Drømmen om de mørkeblå*, 1999 (ISBN 82-990832-6-5)
* Kaare Lindboe (red): *Rogaland Fotballkrets 75 år*, 1986 (ISBN 82-991390-0-7)
* Stavanger Aftenblad :* Omtale 8. desember 1970*

## Eksterne lenker
* Kampfakta på viking-fk.no 
* Landslagsstatistikk på fotball.no
Meteorsverm

En **meteorsverm** eller meteorstorm er en astronomisk begivenhet der et stort antall meteorer er synlige i løpet av svært kort tid. Disse meteorene er små fragmenter av kosmisk støv som kommer inn i atmosfæren til jorden i svært stor fart. Dette gjør at det vises et lysglimt på himmelen. De fleste meteorene er mindre enn et sandkorn. Det betyr at de aller fleste brenner opp før de når jorda. De som når jorda blir kalla meteoritter.
Når en meteorsverm gir over 1000 meteorer i timen, kalles den en **meteorstorm**.

Datoene for store meteorsvermer endres ikke mye fra år til år, men toppen (eller maksimum) av en sverm kan variere med en dag eller to.

## Radiant
Radianten eller tilsynelatende radiant til en meteorsverm, er punktet på himmelen hvorfra (for en planetobservatør) meteorer synes å stråle ut fra. Perseidene for eksempel, er meteorer som synes å komme fra et punkt i stjernebildet Persevs.

## ZHR
Timerate i senit (ZHR) til en meteorsverm; antall meteorer en enkelt observatør ville se i en time under en klar, mørk himmel (tilsynelatende grensemagnitude på 6,5) hvis radianten til svermen var i senit. Raten som reelt kan bli sett er nesten alltid lavere og minsker jo nærmere radianten er til horisonten.

## Meteorsvermer

### Utvalgte periodiske meteorsvermer

## Se også
*Meteor
*Meteoroide

## Referanser
Steinar Tjomsland

**Steinar Tjomsland** (født 1948) er en norsk jurist og tidligere høyesterettsdommer.

## Utdannelse
Tjomsland tok examen artium på Kristiansand katedralskole i 1967. Han er cand. jur. fra Universitetet i Oslo fra 1974.

## Karriere
Tjomsland arbeidet som konsulent og senere som byråsjef i Justisdepartementets lovavdeling fra 1975 til 1981. Han var dommerfullmektig i Lillestrøm fra 1977 til 1979. Han var advokat ved Regjeringsadvokatembetet fra 1981 til 1989, og fikk møterett for Høyesterett i 1986. I 1989 ble han utnevnt til assisterende direktør i Norges Bank, en stilling han hadde frem til han ble utnevnt til høyesterettsdommer.

Han tiltrådte som høyesterettsdommer 1. april 1991, og satt som dommer fram til 31. august 2015.

## Referanser
Lars Oftedal Broch

**Lars Oftedal Broch** (1939–2017) var en norsk jurist som var høyesterettsdommer 1996–2008. 

Han ble cand.jur. fra Universitetet i Oslo i 1963 og var først dommerfullmektig ved Trondenes sorenskriverembete i Harstad før han i 1965 begynte som konsulent i Justisdepartementets lovavdeling. I 1971 ble han avdelingsleder i Forbrukerrådet. Han var ekspedisjonssjef i Forbruker- og administrasjonsdepartementet fra 1972 til 1983. Fra 1983 til 1987 var han direktør i Den Internasjonale Forbrukerunionen (The International Organization of Consumers Union) med sete i Haag. Deretter var han i et år assisterende børskommissær ved Oslo Børs. Fra 1. januar 1989 var han første sjef for Økokrim. 

Broch var medlem av Den Norske Dommerforenings utvalg for menneskerettigheter.
## Se også
* Broch (slekt)
* Oftedal (slekt)
## Referanser
Kaunisvaara

**Kaunisvaara** er et lite tettsted i Pajala kommune i Norrbottens län i Sverige.

Byen ble grunnlagt på slutten av 1700-tallet av Hans Mickelsson Vänkkö. Dagens Kaunisvaara er egentlig to bebyggelser, Sahavaara og Kaunisvaara. Sahavaara er det sørligste av bebyggelsene, benevnt som *Södra Kaunisvaara* på vegskilt, mens Kaunisvaara er det nordligste. Bebyggelsene er adskilt av ei myr.
Nittedal stasjon

**Nittedal stasjon** er en jernbanestasjon på Gjøvikbanen ved Nittedal i Akershus fylke. Stasjonen ble opprettet i 1900 som et stoppested betjent kun for reisende og gods to år før Gjøvikbanens åpning i 1902. 

I 1907 ble Nittedal oppgradert fra stoppested til en stasjon betjent for ekspedering av tog, reisende og gods. I mellomtiden ble det også reist et ekspedisjonsbygg etter tegninger av arkitekten Paul Armin Due. Etter nærmere 70 års drift i 1971 ble togdriften ved stasjonen automatisert ved hjelp av fjernstyring.

Stasjonen fremstår i dag som ubetjent med billettautomater og ligger 235,8 moh samt 24,26&nbsp;km fra Oslo S.

## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
Andromeda (stjernebilde)

**Andromeda** (latin *Andromeda*) er et stjernebilde på den nordlige himmelhvelving. Navnet kommer fra en kvinnefigur i gresk mytologi, Andromeda. Det er et av de 48 stjernebildene som ble beskrevet av den gresk/romersk/egyptiske astronomen Klaudios Ptolemaios i det 2. århundre e.Kr.

## Navnet
Andromeda var en mytisk prinsesse i Etiopia, datter av kong Kefevs og dronning Kassiopeia. Hun skulle ofres til et sjøuhyre, men ble reddet av helten Persevs som også giftet seg med henne. Etter at Andromeda døde ble hun av gudinnen Athene plassert på himmelen som et stjernebilde i nærheten av stjernebildene Persevs og sin mor Kassiopeia, ifølge mytologien.

## Størrelse, plassering og stjerner
Andromeda er det 19. største stjernebildet på himmelen og dekker 722 kvadratgrader. Den er synlig nord for 40 grader syd. Stjernebildet har tre stjerner sterkere enn m=3,00. Den sterkeste stjernen er Alpha Andromedae, også kalt Alpheratz. Den nærmeste stjernen er Ross 248 som befinner seg 10,3 lysår fra jorden.

## Referanser
Junosuando

**Junosuando** (finsk: *Junosuvanto*, meänkieli: *Junosuanto*, nordsamisk: *Čunusavvon*) er et tettsted i Pajala kommune i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Stedet ligger langs Torneälven, omkring ti kilometer nord for Lovikka. I 2010 hadde tettstedet 322 innbyggere.

Junosuando ble grunnlagt omkring 1637 av Erik Eriksson.

To av innbyggerne fra tettstedet, Lars Larsson Pesu og Jöns Andersson Mukka, fikk etter sin oppdagelse av jernmalm i Masugnsbyn i 1640, livsvarig skattefritak.

## Referanser
Movatn stasjon

**Movatn stasjon** er en ubetjent jernbanestasjon på Gjøvikbanen ved Movatn i Maridalen i Oslo, omtrent 19 kilometer nord for Oslo sentrum. Stasjonen ble opprettet i 1900 som et krysningsspor to år før Gjøvikbanens åpning i 1902. 

I 1927 ble Movatn oppgradert med et ekspedisjonsbygg og gjort om til et stoppested betjent kun for reisende og gods. I 1935 fikk Movatn status som stasjon. I 1971 fikk stasjonen fjernstyring, men året etter forsvant betjeningen. I 1975 ble ekspedisjonsbygget revet. 

Stasjonen ligger 278,1 moh. og 19,34&nbsp;km fra Oslo S, og har et leskur for ventende samt ti parkeringsplasser for biler. Movatn har ofte svært store snømengder.

## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
Paralympiske sommerleker 1988

**Paralympiske sommerleker 1988**. Paralympics ble arrangert for åttende gang i 1988. Lekene ble arrangert i Seoul i Sør-Korea, for første gang på 24 år som de  ble arrangert på samme sted som Sommer-OL. Lekene ble avviklet mellom 15. og 25. oktober med 3 053 utøvere fra 61 nasjoner som konkurrerte i 729 øvelser. 

## Medaljer
Ole Bjørn Støle

**Ole Bjørn Støle** (født 9. april 1950 i Bergen, død 19. november 2010) var en norsk jurist og høyesterettsdommer.

Han tok juridisk embetseksamen ved Universitetet i Bergen i 1976. Han har tidligere jobbet blant annet i Justisdepartementes lovavdeling, som dommerfullmektig Kristiansand byrett, advokat hos Regjeringsadvokaten (møterett for Høyesterett 1982), lagdommer i Gulating lagmannsrett og som privatpraktiserende advokat før han tiltrådte som høyesterettsdommer 1. august 2002. I perioden 2006-2010 hadde Støle permisjon fra Høyesterett for å være dommer ved ICTY (Det internasjonale krigsforbrytertribunalet for det tidligere Jugoslavia).

## Referanser


## Kilder
* Aftenposten 25. november 2010 side 14, Nekrolog forfattet av Tore Schei.
Bård Tønder

**Bård Tønder** (født 1. mai 1948 i Sjøvegan) er en norsk jurist. Han var høyesterettsdommer fra 2006 til 1. mai 2018. 

Han tok juridisk embetseksamen i 1975. Han har tidligere jobbet blant annet i Justisdepartements lovavdeling, som dommerfullmektig i Trondenes herredsrett, privatpraktiserende advokat og som advokat hos Regjeringsadvokaten fra 1985. Han tiltrådte som høyesterettsdommer 15. mai 2006, og ble gitt avskjed i nåde etter søknad, med virkning fra 1. juni 2018.

Fra august 2013 var han styreleder i Domstoladministrasjonen.

## Referanser
Korpilombolo

**Korpilombolo** (meänkieli: *Korpilompolo*) er et tettsted i Pajala kommune i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 529 innbyggere.

## Etymologi
Navnet har sannsynligvis sin opprinnelse fra samisk eller meänkieli. Det samiske ordet *kuorpa* betyr «land herjet av skogbrann», og *luobbal* utviding eller stille parti i en elv. På meänkieli kan *korpi* vise til et «avsides- eller karrig område», mens *lompolo* betyr «utvidelse i elv eller tjern.» 

Korpilombolo blir vanligvis oversatt med «ødemarksby ved et lite tjern».

## Historie
Området rundt Korpilombolo er et utpreget skogsbygdområde, og fram til 1500-tallet var det ingen fastboende her. Området hadde imidlertid blitt benyttet tidligere av skogssamer og bønder fra Övertorneå, samt som jakt- og slåtteområde. Det var rikelig med fisk i sjøene, og skogene ble brukt til jakt og fangst.

Den eldste gården i området nevnes første gangen i 1680. De første husene ble bygd tett, i nærheten av kirken, men bebyggelsen ble mere spredt etter en stor brann som inntraff 1825.

Bortsett fra natur- og gårdsnavn finnes det ikke mye igjen fra tiden da den første bebyggelsen fant sted. Interessen for skogen økte på 1800-tallet på grunn av industrialiseringen, og mange startet med tjærebrenning. Det ble en viktig binæring til landbruket. I 1820 ble det eksportet cirka 2000 tønner tjære derfra.

Tettstedet hadde også felles vanndrevet kvern, Lahen-mylly, med sine naboer i Lahenpää, og den er i stor grad restaurert idag.

Innbyggerantallet nådde sin topp i 1954 med 4058 personer fast bosatt i sognet. Den 3. juni 1870 ble Korpilombolo en egen borgerlig kommune. Etter drøye 100 år ble den slått sammen med Pajala kommune, hvor også flere av stedets servicenæringer er flyttet.

## Referanser
Toril Marie Øie

**Toril Marie Øie** (født 1960) er en norsk jurist og høyesterettsjustitiarius.

## Utdannelse og yrke
Øie tok juridisk embetseksamen i 1986. Etter endt utdannelse begynte Øie som førstekonsulent i Justisdepartementets lovavdeling, der hun i 1988 ble fungerende lovrådgiver. Fra høsten 1988 til vinteren 1990 var Øie dommerfullmektig ved Strømmen sorenskriverembede, og hun var da i perioder konstituert som herredsdommer og sorenskriver. Hun gikk i 1990 tilbake til stillingen som lovrådgiver i Justisdepartementet og ble i 2000 avdelingsdirektør. Hun hadde fra 1994 til 2002 en bistilling ved Institutt for offentlig rett ved Det juridiske fakultet ved Universitetet i Oslo som førstelektor II.

## Dommer
Øie ble utnevnt som høyesterettsdommer 26. mars 2004 og tiltrådte 1. august 2004. Hun ble den første dommeren i Høyesterett som ble utnevnt etter opprettelsen av Innstillingsrådet for dommere i 2002. Samme år ble Domstoladministrasjonen etablert med sete i Trondheim.

Da embetet som høyesterettsjustitiarius ble lyst ut høsten 2015 for å forberede Justitiarius Tore Scheis avgang i februar 2016, meldte ved utløpet av søknadsfristen 12. november hele åtte søkere seg. Blant søkerne var fire høyesterettsdommere: Jens Edvin A. Skoghøy, Karl Arne Utgård, Arnfinn Bårdsen og Toril Marie Øie. To andre søkere var Anders Ryssdal og Hans Petter Graver.

Prosedyren for utnevning av høyesterettsjustitiarius er ikke nærmere regulert hverken i lov eller forarbeider. Ved slik utnevnelse står regjeringen friere enn ved andre dommerutnevnelser. Regjeringen Solberg engasjerte tre rådgivere for å bistå ved utnevnelsen: assisterende departementsråd i Justis- og
beredskapsdepartementet Anne K. Herse, Advokatforeningens leder, advokat Erik Keiserud, og sorenskriver Yngve Svendsen. Rådgiverne gjennomførte intervju og leverte en skriftlig vurdering av søkerne til justisministeren, men uten å foreta noen rangering av søkerne.
 
Toril Marie Øie ble i statsråd 19. februar 2016 utnevnt til høyesterettsjustitiarius med tiltredelse fra 1. mars 2016. Hun er første kvinne utnevnt til denne stillingen. 

## Priser og hedersbevisninger
Øie ble i 2018 utnevnt til kommandør med stjerne av St. Olavs Orden for embetsfortjeneste.

## Bibliografi
Øie har skrevet flere bøker, blant annet *Lærebok i strafferett* og *Forbrytelse og straff. Bind 1: Innføring i strafferett *med Svein Slettan og *Tvisteloven. Kommentarutgave* i to bind med Tore Schei.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Berlin-Schönefeld lufthavn

**Flughafen Berlin-Schönefeld** (**) var en internasjonal lufthavn umiddelbart sørøst for Berlins bygrense i kommunen Dahme-Spreewald i Brandenburg.

Schönefeld var hovedflyplassen i DDR og den eneste flyplassen som betjente Øst-Berlin.

Fordi Schönefeld lå utenfor byen var den en mindre kilde til forurensning i Berlin enn den andre flyplassen i byen, Tegel lufthavn, som ligger innenfor bygrensen.

I 2006 betjente flyplassen 6&nbsp;331&nbsp;191 passasjerer.

I 2020 opphørte Schönefelds status som lufthavn og store deler av bygningsmassen ble inkorporert i den nye Berlin Brandenburg lufthavn.

## Ulykker
* 22. desember 1986: et Aeroflot Tu-134 styrtet ved innflyvning til flyplassen. 72 av 82 passasjerer og personell onbord døde.
* 16. juli 1989: et Ilyushin IL-62M fra Interflug-Airlines styrtet rett etter avgang i en åker i Berlin, 21 personer døde.

## Ruter
Berlin-Schönefeld hadde fire terminaler: A, B, C og D. De fleste flyselskapene brukte ikke en spesiell terminal (bortsett fra EasyJet (Terminal B) og Germanwings (Terminal D). Alle terminalene var sammenkoblet.

Følgende selskaper benyttet Schönefeld:
### Terminal A
*Aeroflot (Moskva-Sheremetyevo)
*Air Algérie (Alger [vinterrute])
*Aer Lingus (Cork, Dublin)
*African Safari Airways (Mombasa)
*Belavia (Minsk)
*Blue Wings (Antalya)
*Croatia Airlines (Dubrovnik, Split)
*EgyptAir (Kairo)
*Eurocypria (Larnaca, Paphos)
*Iceland Express (Reykjavik-Keflavik)
*Icelandair (Reykjavik-Keflavik)
*Macedonian Airlines (Skopje)
*Norwegian Air Shuttle (Bergen, Oslo, Sandefjord-Torp, Stavanger)
*Pegasus Airlines (Antalya, Bodrum)
*Rossiya (Saint Petersburg)
*Ryanair (Dublin, Edinburgh, London-Stansted, Nottingham/East Midlands, Stockholm-Skavsta)
*Sky Airlines (Antalya)
*Syrian Arab Airlines (Aleppo, Damascus, Wien)
*Tunisair (Monastir, Tunis)

### Terminal B
*easyJet (Athen, Barcelona, Basel/Mulhouse, Belfast-International, Bristol, Budapest, Genève, Glasgow-International, København, Lisboa, Liverpool, London-Gatwick, London-Luton, Madrid, Málaga, Milano-Malpensa, Napoli, Nice, Olbia, Palma de Mallorca, Paris-Orly, Pisa, Riga, Roma-Ciampino, Tallinn, Venezia)

### Terminal C
*El Al (Tel Aviv)
*Israir (Tel Aviv)

### Terminal D
*Condor (Antalya, Bourgas, Dalaman, Heraklion, Palma de Mallorca, Tenerife-South)
*Germanwings (Burgas, Køln/Bonn, Düsseldorf, Ibiza, Istanbul-Sabiha Gökçen, Izmir, Moskva-Vnukovo, München, Mykonos, Saint Petersburg, Split, Stockholm-Arlanda, Stuttgart, Varna, Zagreb, Zweibrücken)
*SunExpress (Antalya, Bodrum, Izmir)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Snippen holdeplass

**Snippen stasjon** er en ubetjent holdeplass med adresse *Greveveien* på Gjøvikbanen i Maridalen, drøyt 17,5 kilometer nord for Oslo sentrum. Holdeplassen ligger mellom Sandermosen stasjon og Movatn stasjon, og ble offisielt tatt i bruk i 1934. Stasjonen har ikke egen parkeringsplass.

Stasjonen er et godt egnet utgangspunkt for utflukter i både Nordmarka og Lillomarka.

## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* NSB.no om Snippen
Sandermosen stasjon

**Sandermosen stasjon** er en jernbanestasjon på Gjøvikbanen i Maridalen. Stasjonen hadde egen stasjonsbygning. Den ligger knapt 16 kilometer nord for Oslo sentrum. Holdeplassen ligger mellom Kjelsås stasjon og Snippen holdeplass, og ble offisielt tatt i bruk som stoppested i 1909, året etter ble den oppgradert til stasjon. 13. desember 1971 ble stasjonen fjernstyrt, og persontrafikken ble nedlagt 11. juni 2006. Etter nedleggelsen ble Snippen Sandermosens nærmeste stasjon. Allerede fra 1900 ble området brukt som lasteplass, to år før Gjøvikbanen ble åpnet.

I dag er stasjonen og stasjonsbygningen brukt som er kulturelt knutepunkt i området. Denne kulturarenaen er drevet av *kulturPUNKTET Sandermosen stasjon*. En egen skulpturpark er utstilt ved sporet.

Aksel Sandemose tok sitt nye etternavn etter Sandermosen i Maridalen.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker

*
Snippen

**Snippen** kan vise til

* Snippen (Bodø), en rundkjøring i Bodø.
* Snippen, en tidligere plass i Maridalen
* Snippen holdeplass på Gjøvikbanen nær plassen Snippen
* Snippen (Oslo), ei gate på Rodeløkka i Oslo
* Snippen boligfelt på Hovseter i Oslo
Lufthavnliste

* Etter IATA-kode: A – B – C – D – E – F – G – H – I – J – K – L – M – N – O – P – Q – R – S – T – U – V – W – X – Y – Z

* Etter ICAO-kode: A – B – C – D – E – F – G – H – I – J – K – L – M – N – O – P – Q – R – S – T – U – V – W – X – Y – Z

* Liste over militære flystasjoner :Kategori:Flystasjoner

* Etter land: se :Kategori:Flyplasser etter område

* Liste over lufthavner med eponymer (lufthavner oppkalt etter personer)
Torgeir Bruun Wyller

**Torgeir Bruun Wyller** (født 4. april 1960 i Vancouver, Canada) er norsk lege. 

Han er professor i geriatri ved Universitetet i Oslo og overlege ved Medisinsk klinikk, Oslo universitetssykehus. Han har også vært medisinsk redaktør i Tidsskrift for Den norske legeforening. Hans forskning er særlig konsentrert om hjerneslag og delirium. 

Sønn av Thomas Chr. Wyller og bror til Vegard Bruun Wyller og Trygve Wyller.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Hjemmeside ved UiO
Geriatri

**Geriatri**, av gresk *geras* (alderdom) og *iatreia* (helbredelse), er en medisinsk spesialitet som er konsentrert om sykdommer hos eldre, vanligvis avgrenset nedover til 65–70 års alder.

Geriatrien er opptatt av fysiske, psykiske, funksjonelle og sosiale tilstander som inntreffer ved akutt sykdom, kronisk sykdom, rehabilitering, forebygging, sosiale situasjoner og ved livets avslutning hos denne pasientgruppen.

Pasientgruppen anses å ha en høy grad av skrøpelighet og ofte flere lidelser, noe som krever en helhetlig tilnærming. Sykdommer kan framtre forskjellig hos eldre pasienter, og de er ofte svært vanskelige å diagnostisere. Responsen på behandling er ofte sein, og det er ofte et behov for sosial støtte.

Geriatrisk medisin er derfor ofte mer enn organorientert medisin og tilbyr i tillegg behandling i en tverrfaglig sammenheng. Hovedpoenget med dette er å optimalisere den funksjonelle statusen til den gamle, samt forbedre livskvalitet og autonomi.

Geriatrisk medisin er ikke spesifikt aldersdefinert, men de fleste pasientene vil være over 65 år gamle, og problemene som håndteres best av spesialiteten geriatri blir mye vanligere i aldersgruppen 80+.

Organiseringen av geriatrisk medisin varierer mellom europeiske land av historiske og strukturelle grunner.

I Norge er geriatri en *grenspesialitet* av indremedisin. Dette innebærer at den som skal bli spesialist i geriatri også må være spesialist i indremedisin, og i tillegg ha to års tilleggsutdannelse i geriatri. Som tillegg til generell indremedisin kreves blant annet kunnskaper om aldersbetingete endringer i kroppens fysiologi og omsetning av legemidier, om demens, delirium og andre kognitive forstyrrelser, om hjerneslag, om utredning av fall og falltendens, om rehabilitering og om koordinert tverrfaglig samarbeid.

Blant de vanligste typene medisiner som foreskrives til eldre i Norge er beroligende midler, antidepressiver, sovemidler og urodempende medisiner. I 2017 fikk pasienter på norske sykehjem i gjennomsnitt foreskrevet om lag 7 medikamenter.

## Referanser


## Se også
* Gerontologi, læren om det friske gamle mennesket
* Polyfarmasi

## Eksterne lenker
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av geriater
* Eldre (Helsebibliotekets sider om eldre)
* Alderspsykiatri (Helsebibliotekets sider om alderspsykiatri)
* Definisjon Definisjon av alderspsykiatri hos European Union of Medical Specialists
* Geriatri - akutt funksjonssvikt hos eldre (Prosedyre fra Nettverk for kunnskapsbaserte fagprosedyrer
* Metodebok fra Norsk geriatrisk forening
Cephalaspidomorphi

* *[[Osteostraci]]*
* *[[Galeaspida]]*
* *[[Pituriaspida]]*
* *[[Anaspida]]*
* *[[Hyperoartia]]*

**Cephalaspidomorphi** er en orden kjeveløse fisk med enkle neseåpninger. De fleste kjente medlemmene av gruppen var pansrede fisk som levde i devon- og silurtiden for rundt 400 millioner år siden, men mange mener at også niøyene og muligens slimåler som lever i dag hører med i gruppen.

## Bygning og levevis
Cephalaspidomorphiene var som mange av samtidens fisker tung pansret. Særlig var hodeskjoldet godt utviklet, og beskyttet hodet, gjellene og de fremste delene av innvollene. Kroppen var hos de fleste former også godt pansret. Hodeskjoldet hadde en serie renner over hele overflaten som en del av et godt utbygget sidelinjeorgan. Øynene var relativt små og plassert øvert på hodet. Det var ingen leddet kjeve. Munnen var omgitt av en serie mindre plater som gjorde den fleksibel, men uten mulighet til å bite. 

Noe indre skjelett er ikke kjent utenfor hodeskjoldet. Om de har hatt noen ryggsøyle har denne vært av brusk. Trolig hadde de kun en usegmentert notochord. Bak hodeskjoldet, på hver side, stakk det ut to kjøttfulle vedheng som fungerte som brystfinner. Halen hadde en enkel halefinne som gikk rundt hele halen. Fisker med slike halefinner i dag er sjeldent raske svømmere, og cephalaspidomorphiene var neppe aktive dyr, og kan ha tilbragt mye av tiden delvis nedgravet i mudderet. De manglet også svømmeblære og ville ikke kunne holde seg flytende i vannmassene uten ved aktiv svømming. Hodeskjoldet gav imidlertid noe løft, og gjorde at cephalaspidomorphieen trolig svømte bedre enn andre samtidige fisker. Trolig var gruppen bunnfisker som levde som alge- og mudderspisere, ikke ulik den moderne plecostomus-mallen eller noen av de tyngre pansermallene.

## Slektskap og systematikk
På 1920-tallet oppdaget paleontologen Johan Kiær og biologen Erik Stensiö at både osteostraciene, anaspider og niøyer kunn har en enkel neseåpning, kalt en «nasohypophysial åpning». På dette grunnlaget opprettet de gruppen Cephalaspidomorphi.

Slektskapet til de ulike fossile fiskene innenfor gruppen er uklart, og noen mener den kanskje kan være en parafyletisk gruppe. Siden noen av de fossile artene har parede finner, mener en del forskere at de virveldyrene som har kjever stammar fra cephalaspidomorphiene, men dette kan også være et eksempel på konvergent evolusjon. De faktiske slektsskapsforholdet mellom ostracoder og anaspider ikke fullstendig kartlagt, og navnet blir brukt jevnlig, i dag særlig i sammenheng med niøyer. Andre arbeider antyder at mange av trekkene hos niøye er et resultat av konvergens heller enn virkelig slektskap. Dette har ført til at enkelte bruker uttrykket mer restriktivt for å kunn vise til grupper som er nære beslekted med osteostraciene, slik som *[[Galeaspida]]* og *[[Pituriaspida]]*, slekter som var mer eller mindre ukjente på 1920-tallet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Charlotte Haug

**Charlotte Haug** (født 1959) er en norsk lege og tidligere redaktør for *[[Tidsskrift for Den norske legeforening]]*.

Hun har studert medisin fra Universitetet i Oslo og har doktorgrad i immunologi og infeksjonssykdommer fra samme sted. Hun har også en mastergrad i helsetjenesteforskning fra Stanford University. Hun var redaktør av *[[Tidsskrift for Den norske legeforening]]* fra 2002 til 2015. Før hun ble redaktør har hun blant annet ledet seksjon for spesialisthelsetjenester i Helsetilsynet og drevet med helsetjenesteforskning ved SINTEF Unimed. Haug er medlem av International Committee of Medical Journal Editors (ICMJE), ofte kalt Vancouver-gruppe og er nestleder i Committee on Publication Ethics (COPE).

## Familie
Charlotte Haug er datter av Bjørn Haug, tidligere riksmeklingsmann og Agnes Nygaard Haug, tidligere konstituert høyesterettsdommer. Hun er gift med Gudmund Hernes.

## Referanser


## Eksterne lenker
Småbåtregisteret

**Småbåtregisteret** er et register opprettet først under Tollvesenet og i løpet av 2005 ble det overtatt av Redningsselskapet. Registeret gir mulighet for registrering av fritidsbåter som ikke er registreringspliktige i skipsregisteret.

Registreringen gir hver enkelt båt et kjennetegn med formatet tre bokstaver og tre tall, eks. *ABC 123*. Det gis skilt/klistremerker med nummer og det utstedes et båtkort for hver båt. Det er registrert ca. 250 000 småbåter i Norge.

Opprettelsen av registeret var blant annet motivert av ønske fra forsikringsselskapene og politiet om å kunne identifisere stjålne fritidsbåter.

Registreringspliktige skip får registreringsbokstaver og tall som følger fordelingen blant landene av kjennetegn som er bestemt av organene under Forente nasjoner. Denne fordelingen gjelder registrering av mange typer enheter, for eksempel fly, kringkastingstasjoner, radioamatører, personlige nødpeilesendere og maritim VHF for båter som ikke er radiopliktige. Registreringsnumrene i småbåtregisteret tar ikke hensyn til nasjonskodene i FN-systemet, da det er et nasjonalt register på samme måte som Det sentrale motorvognregisteret.

## Skrognummer
I henhold til EØS-regelverket skal båter som er tilbudt på markedet etter 16.6.98 være preget med et skrognummer (*CIN/Craft Identification Number*). Nummeret er festet eller preget inn på skroget nedenfor fenderlisten på akterspeilets styrbord side. Nummeret er bygget opp etter formatet NO-ABC12345B789. NO er landskode. ABC er produsentkode. 12345 er båtens serienummer. B er produksjonsmåned (februar). 7 er det siste nummeret i produksjonsårstallet. 89 er de to siste sifrene i modellårstallet.

## Andre nummere som brukes på båter
Båter som brukes i fiske kan ha fiskerregistrering med bokstaver først og sist og et tall imellom. Den første bokstaven er samme som fylkesbokstaven som ble benyttet på bilskilt før ca.1970. En eller to bokstaver på slutten angir kommunen. Tallene gis løpende for fiskere i kommunen.

Seilbåter kan ha nummer i storseilet og på spinnaker utstedt av Norges Seilforbund med formatet NOR 12345. Seilbåter som har egen klasse etter båttypen kan ha merket for klassen og  N-123 med N for Norge og løpenummer for båter i klassen i Norge. Seilbåten kan også ha type/klassemerke og et løpenummer i seilet som gjelder alle båter av typen uavhengig av nasjonalitet.

En båt som ikke er radiopliktig, men som får konsesjon på maritim VHF, kan få radiokallesignal i formatet LL1234 i tillegg til et annet småbåtregisternummer og annet fiskernummer eller annet seilnummer.

Båter som ble registrert hos politiet før småbåtregisteret ble opprettet fikk nummer tilsvarende gamle bilnummere med en fylkesbokstav og nummer.

## Eksterne lenker
* 
* Redningsselskapets/Småbåtregisterets liste over stjålne båter
Knut Laake

**Knut Kristian Laake** (født 10. november 1943, død 6. mai 2003) var fagbokforfatter og Norges første professor i geriatri.

Laake tok artium ved Oslo katedralskole og studerte medisin i Oslo. Han var spesialist i indremedisin og geriatri og utga en rekke lærebøker, blant annet *Geriatri i praksis*. I 1987 ble han Norges første professor i geriatri ved Universitetet i Oslo, og han mottok H.M. Kongens gullmedalje for fremragende forskning i 1984.

## Bibliografi
* 2003: *Hva er aldersdemens?*
* 2003: *Hukommelsesvansker, angst og depresjon hos hjemmeboende eldre* (sammen med Anne Marie Pettersen) ISBN 82-8061-017-0
* 2003: *Geriatri i praksis* (første utgave i 1987, siden i 1991, 1993 og 1997) ISBN 82-05-30506-4
* 1992: *Angst hos gamle* 
*1992: *Inkontinens - Om ufrivillig vannlating hos kvinner og menn* (Sammen med Inger Steenbuch, Kari Bø, Steinar Hunskår og Anne Vinsnes) 
* 1991: *Legemiddelbruk* (første utgave i 1983) Brevkurs ISBN 82-00-40612-1
* 1981: *Legemidlene og de eldre*
* 1980: *Farmakoterapi* (første utgave i 1972) ISBN 82-518-0918-5
* 1975: *Plasma kallikrein, coagulation and fibrinolysis. Aspects of the in vitro functional interrelationship between the kallikrein-kinin system, the fibrinolytic system, and the coagulation system of human plasma* (Doktoravhandling)

## Referanser


## Eksterne lenker

* Artikler av Knut Laake i Tidsskrift for Den norske legeforening 
*Publikasjoner av Knut Laake hos Oslo Universitetssykehus 

*
Nina Sundbye

**Nina Emilie Sundbye** (født 1944) er en norsk billedhugger. Hun debuterte på Høstutstillingen i 1967. Hun er kjent blant annet for sine skulpturer av Henrik Ibsens skikkelser, figurer fra teater og ballett, samt eventyrfigurer som «Tyrihans» og Birgit Cullbergs «Månrenen».

## Utdannelse
* 1962–1965: Statens håndverks- og kunstindustrikole (SHKS)
* 1966–1968: Statens kunstakademi; elev av Per Palle Storm
* 1968–1970: Kungeliga Akademi för De Fria Konstnerna, Stockholm

## Utvalgte arbeider
* «Poseidongruppen» i Sandefjord
* «Henrik Ibsen» foran Ibsenmuseet i Oslo
* «De fire vindene» i Haugesund
* «Peer Gynt» – Universitetet i Oslo
* «Puck», i bronse ved Oppsal skole i Oslo), 
* Skulpturen av Leif Juster utenfor Chat Noir i Oslo
* «Per Aabel som Jean de France» ved Nationalteateret i Oslo
* Utsmykking av Stovner kirke og Fjellhamar kirke
*«Peer Gynt» på Vinstra
*«Hønse-Lovisa»  på Sagene i Oslo

## Utstillinger – utvalg
* Kunstnerforbundet i 1973, 1976 og 1991 
* Nordisk Kunstsentrum i Helsingfors i 1978
* «Ibsens kvinner» i Nasjonalbiblioteket i 2006

## Priser og utmerkelser
* Oslo bys kunstnerpris i 1980
* Oslo bys kulturpris i 1999
* Ingeborg og Per Palle Storms ærespris i 2007
* Sundbye ble i oktober 2007 utnevnt til Ridder av første klasse av St. Olavs Orden.
* I 2017 ble hun som første billedkunstner tildelt Oslo Byes Vels utmerkelse Bypatrioten
* I 2022 ble hun, som første kvinne, tildelt Anders Jahres hederspris.

## Familie
Sundbye er gift med komponisten Magne Amdahl.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Liste over lufthavner med eponymer

**Liste over flyplasser med eponymer** inneholder navn på flyplassen, beliggenheten og navnet på personen den er oppkalt etter (eponym).

## Nåværende flyplasser

## Militære flyplasser

## Tidligere navn og navn på stengte lufthavner
;Bagdad internasjonale lufthavn, Bagdad, Irak : tidligere *Saddam internasjonale lufthavn*, oppkalt etter Saddam Hussein
;Bole internasjonale lufthavn, Addis Abeba, Etiopia : tidligere *Haile Selassie I internasjonale lufthavn*, oppkalt etter Haile Selassie I av Etiopia
;José Joaquín de Olmedo internasjonale lufthavn, Guayaquil, Ecuador : tidligere *Simón Bolívar internasjonale lufthavn*, oppkalt etter Simón Bolívar
;Kai Tak lufthavn, Hongkong, Folkerepublikken Kina : stengt, oppkalt etter to plutokrater Ho Kai og Au Tak
;Kimberley lufthavn, Kimberley, Sør-Afrika : tidligere *B. J. Vorster lufthavn*, oppkalt etter B.J. Vorster
;Meigs Field, Chicago, Illinois, Amerikas forente stater : stengt, oppkalt etter Merrill C. Meigs
;OR Tambo internasjonale lufthavn, Johannesburg, Sør-Afrika : tidligere *Jan Smuts internasjonale lufthavn*, oppkalt etter Jan Smuts
;Taiwan Taoyuan internasjonale lufthavn, Taipei, Taiwan : tidligere *Chiang Kai-shek internasjonale lufthavn*, oppkalt etter Chiang Kai-shek

## Se også
*Liste over eponymer
*Liste over steder som er oppkalt etter personer
*Liste over flyplasser
Arktisk niøye

**Arktisk niøye** er en arktisk art av niøyer som lever anadromt langs kysten av Nordishavet fra Kolahalvøya til Japan. I Norge er arten trolig registrert i Pasvikelva, uten at det finnes sikre data.

## Kjennetegn
Arktisk niøye er brungrå med mørk marmorering og flekker på oversiden. Den er 18-63 cm lang, med de største individene i østlige bestander. Unge individer har to ryggfinner, men disse vokser sammen når fisken blir eldre.

## Levesett
Arktisk niøye finnes både i ferskvasstasjonære og anadrome bestander. De voksne lever helst nær elveos på grunt vann ned til 50 m. De er ektoparasitter på de fleste fisk av noenlunde størrelse, blant annet laksefisk, flyndre, torsk og sild. Larvene lever av detritus og planteplankton.

Gytingen skjer på sensommeren på grusbunn i sakteflytende (0,6-0,8 m vannføring i sekundet) elver på grunt vann ned til 20 cm. Fra 2 til 8 individer gyter sammen, og begge kjønn er med på å grave gytegropa. Hunnene gyter med flere hanner hver, på ulike tidspunkt. Begge kjønn vokter eggene i dagevis, til de dør. Larvene ligger nedgravde i ca. 4 år.

## Synonymer
* *[[Lethenteron camtschaticum]]* Tilesius, 1811
* *[[Petromyzon marinus camtschaticus]]* Tilesius, 1811
* *[[Lampetra camtschatica]]* Tilesius, 1811
* *[[Lethenteron camshchaticum]]* Tilesius, 1811
* *[[Lampetra variegata]]* Tilesius, 1811
* *[[Petromyzon lumbricalis]]* Pallas, 1814
* *[[Petromyzon borealis]]* Girard, 1858
* *[[Lampetra borealis]]* Girard, 1858
* *[[Petromyzon japonicus]]* Martens, 1868
* *[[Entospheneus lamottei japonicus]]* Martens, 1868
* *[[Entosphenus japonicus]]* Martens, 1868
* *[[Lampetra fluviatilis japonica]]* Martens, 1868
* *[[Lampetra japonica]]* Martens, 1868
* *[[Lethenteron japonicum]]* Martens, 1868
* *[[Petromyzon kameraticus]]* Dybowski, 1869
* *[[Petromyzon ernstii]]* Dybowski, 1872
* *[[Ammocoetes aureus]]* Bean, 1881
* *[[Lampetra aurea]]* Bean, 1881
* *[[Lampetra mitsukurii major]]* Hatta, 1911
* *[[Lampetra japonica septentrionalis]]* Berg, 1931
* *[[Lampetra kessleri]]* (non Anikin, 1905)

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Kjeldebotn

**Kjeldebotn** (nordsamisk: *Gáldovuotna*) er ei bygd i Narvik kommune i Nordland. Bygda ligger rundt bukta Kjeldebotn på Ofotfjordens sørside, 30 kilometer vest for byen  og 10 kilometer nordvest for tettstedet Ballangen. Kjeldebotn er ei jordbruksbygd og et kirkested med 163 innbyggere (2024). Bygda har hurtigbåtforbindelse til Evenes luthavn på nordsiden av Ofotfjorden.

Kjeldebotn har dagligvarebutikk, bensinstasjon og kafé. Kjeldebotn kirke sto oppført i 1956. Den første større skolebygningen kom i 1914. I 1939 ble det reist en ny og i 2018 ble skola vedtatt nedlagt. Fire kilometer vest for Kjeldebotn ligger Korshamn fort, og syv kilometer sør ligger fossen Kvitforsen med Kvitforsgrotta, som er tilgjengelig for turister i følge med guide. Siden 1992 har markeds- og kulturdagene «Kjeldebotndagan» blitt arrangert i tiden rundt sankthans, og i 2020 ble den årlige Kjeldebotn countryfestival første gang arrangert.

Kjeldebotn er endepunktet for fylkesvei 819 fra Ballangen og fylkesvei 7562 fra Djupdalsåsen i Ballangsmarka. Det går lokal vei vest til Kjelde og Korshamn fort. Det er bussforbindelse til Ballangen og Narvik fra Kjeldebotn.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kjeldebotn.no
Elveniøye

**Elveniøye** er en art i gruppen niøyer som finnes i elver langs den europeiske atlanterhavskysten fra Middelhavet i sør og nord til Bergen. Arten er også utbredt i Østersjøen. Den hører til de mer økonomisk viktige artene kjeveløse fisk, og regnes som en delikatesse mange steder i Vest-Europa.

## Kjennetegn
Elveniøye er bronsebrun eller grønnaktig til grå på ryggen, lysere med toner av grønt på sidene og hvitaktig med mørke prikker på buken. En kan skjelne den fra bekkeniøye på at den har klart definerte mellomrom mellom ryggfinnene.

Størrelsen varierer fra 20 cm opp mot en halv meter, med registrert maksimalvekt på 150 g.

## Levesett
Elveniøye er generelt sett anadrom, men det finnes også rene ferskvannsbestander, blant annet i Mjøsa. De voksne fiskene lever stort sett i brakkvann, i elvemunninger eller i havet, men ikke så langt fra land som havniøye. Larvene filtrerer som andre arter niøyer omgivelsene for mikroskopiske næringspartikler.

Gytetiden er i april-juni. Fisken graver gytegrop på sand- eller grusbunn i rennende vann med vannføring på 1-2 m/sekund. De gyter i grupper; gytegroper med opp til 50 individer er registrert. Etter fullført gyting dør de voksne i løpet av to uker.

Larvene klekkes ut av eggene etter 10-14 dager, og ligger nedgravd i 3-6 år før de blir voksne.

## Eksterne lenker
* 
* FishBase
Saturn IB

**Saturn IB** er en bærerakett brukt i Apollo-programmet. Den  var en oppgradert versjon av Saturn I-raketten med et kraftigere trinn to: S-IVB.
I motsetning til Saturn I hadde Saturn IB kraft nok til å sende en Apollo kommando-/servicemodul og månelander ut i bane rundt jorden. Dette gjorde raketten verdifull i testingen av Apollo-fartøyene, mens den større Saturn V-raketten fortsatt var under utvikling. Saturn IB ble senere brukt til de bemannede Skylab-ferdene og Apollo-Soyouz-prosjektet.