open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Myggblom

**Myggblom** (*Hammarbya paludosa*) er en plante i orkidéfamilien (marihandfamilien).

## Utseende
Myggblom er en svært uanselig orkide, faktisk enda mer uanselig enn knottblom. Den blir noen få centimeter høy, med en gulgrønn farge og et knippe gulgrønne blomster i aks oppover stengelen. Ved basis har planta et par små blad med yngleknopper i bladkantene, for å sikre reproduksjon.

## Forekomster i Norge
Myggblom er en typisk myrplante, og den pleier å vokse på de dypeste områdene i myra. Den er ikke knytta spesielt til høyt kalk- eller næringsinnhold i myra, men den er allikevel ikke vanlig å finne.

Selv om planta ingen steder er vanlig, vokser den spredt over hele landet nord til Balsfjord i Troms. Den er derfor ikke freda på noen som helst måte, og voksemåten freder nok planta mye i seg selv. I Norsk rødliste for arter (2021) står den som nær trua (NT).

## Nomenklatur
Det norske navnet myggblom betyr svært sannsynlig at planta har små «mygglignende» blomster. Det kan og henspille på at planta vokser i myr.

*Hammarbya*, plantas latinske slektsnavn, stammer fra navnet Hammarby. Det er nemlig navnet på godset der Carl von Linné bodde. *paludosa* betyr «vokser i myr».

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Lauderdale County (Alabama)

**Lauderdale County** er et fylke i den amerikanske delstaten Alabama. Det ligger i det nordvestlige hjørnet av staten og grenser mot Limestone County i øst, Lawrence County i sørøst og mot Colbert County i sør. Det har også grense mot delstatene Mississippi i vest og Tennessee i nord.

Lauderdale Countys totale areal er 1&nbsp;862 km² hvorav 128 km² er vann. I 2000 hadde fylket 87&nbsp;966 innbyggere, og administrasjonssenteret ligger i byen Florence som også er fylkets største by. Fylket ble etablert i 1818.

## Eksterne lenker
*
Knerot

**Knerot** (*Goodyera repens*) er en plante i orkidéfamilien (marihandfamilien).

## Utseende
Knerot er en liten, grønnhvit orkide. Den karakteriseres best ved at den har en krypende jordstengel, og dermed danner små grupper der den opptrer. Knerot har små bladrosetter ved basis av stengelen, med cirka 5 små, eggforma blader.

Stengelen til knerot bøyer seg i 90 graders vinkel ved basis, derav navnet til planta. Øverst på stengelen sitter et aks med 10&ndash;15 gulhvite blomster som vender til samme side. Planta snylter stort sett på andre planter, men den har allikevel klorofyll.

## Forekomster i Norge
Knerot vokser for det meste i barskog, i spredte grupper. I tillegg kan den vokse i bjørkeskog, rasmark og hei. Den opptrer aldri i store mengder, som regel finner en bare noen få planter som er vanskelige å få øye på.

Planta opptrer over det meste av landet. Den er imidlertid begrensa til lavlandet, og den er også sjeldnere i sørlige og vestlige deler av Norge. Fra 2021 er den kommet med i Norsk rødliste for arter som nær trua (NT).

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Fuglerede (blomst)

**Fuglerede** (*Neottia nidus-avis*) eller **fuglereir** er en plante i orkidéfamilien (marihandfamilien).

## Utseende
Fuglerede er en orkidé med et helt spesielt utseende. Den ser nemlig ut som den har visna, til og med før den har blomstra. Det skyldes at den ikke inneholder klorofyll, og livnærer seg ved å snylte på andre planter. Den blir imidlertid ganske stor, den kan nærme seg halvmeteren i høyde, og den er derfor ganske godt synlig.

Planta har som regel et tjuetalls blomster i aks, og blomstene er ganske pene selv om de er brunlige av farge. De har en halvsirkel bestående av fem kronblader øverst, og en lengre, kløva underleppe nederst. En annen ting som er spesielt med fuglerede er at rotsystemet er svært forgreina og ser ut som et fuglerede. Derav navnet på planta. Fuglerede er blant de orkidéene som ikke blomstrer hvert år.

## Forekomster i Norge
Fuglerede er først og fremst knytta til kyststrøk, men den forekommer så langt inn i landet som Ringsaker. Den vokser på baserik grunn i skog (for eksempel edelløvskog og kalkbarskog), og finnes langs kysten nord til Narvik.

Fuglerede er ikke freda, men siden den er rødlista i kategorien nær trua (NT), ikke er vanlig og ikke blomstrer ofte, er det ikke tilrådelig å plukke den.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
DHT

**DHT** kan blant annet vise til:

* Dihydrotestosteron, et mannlig kjønnshormon.
* Distribuert hashtabell, en hashtabell der de enkelte (nøkkel,verdi)-par ligger spredt i et datanett.
Sjøslaget ved Riachuelo

**Sjøslaget ved Riachuelo**, eller bare **Riachuelo-slaget**, ble utkjempet den 11. juni 1865 ved breddene av elven Riachuelo, en sidestrøm av elven Paraguay, i provinsen Provincia de Corrientes i Argentina.

Slaget er ansett av militærhistorikere som en av de viktigste slagene under trippelalliansekrigen (1864&ndash;1865). På slutten av 1864 hadde Paraguay vunnet en rekke slag, men den 11. juni 1865 snudde krigslykken, med Brasils seier, dette til fordel for de allierte.
## Slaget
Paraguays flåte var før slaget kun en brøkdel av Brasils. Den ankom Humaitá om morgenen den 9. juni. Paraguays president Francisco Solano López forberedte seg på å angripe skipene ved Riachueloelven til støtte for de alliertes landtropper. Åtte skip og seks flåter med kanoner, totalt 36 kanoner, angrep den brasilianske skvadronen som hadde 59 kanoner. Paraguay planla å utføre angrepet i morgentimene for å utnytte overraskelsesmomentet til sin fordel, dette for å utjevne forskjellene i våpenmengden. 

Motortrøbbel forårsaket en forsinkelse i angrepet og flåten kom derfor til Riachuelo ved 9-tiden i dagslys.

De paraguayanske kommandørene klarte å lokke de brasilianske skipene mot breddene av elven, hvor de hadde problemer med å manøvrere, for å lede skipene inn i sandbankene. Dette hjalp dessverre ikke mot den overlegne brasilianske ildkraften som ved ett-tiden på dagen hadde vunnet slaget. Tre av åtte paraguayanske skip var sunket før retretten.

De paraguayanske tapene er ikke kjent. Brasilianske hadde et tap på 247 menn (selv om noen kilder sier at antallet kan ha vært opptil 750). Det paraguayanske forsøket på å kontrollere Paranáelven hadde slått feil; tapene ved Riachuelo ble fulgt av tap på land, og i 1870 led Paraguay et totalt og ødeleggende tap.

## Brasilianske skip
* *Amazonas* (1&nbsp;050 tonn)
* *Belmonte* (602)
* *Jequitinhonha* 647)
* *Beberibe* (637)
* *Parnaíba* (602)
* *Ipiranga* (325)
* *Araguari* (415)
* *Iguatemi* (406)
* *Mearim* (415)

## Paraguayanske skip og tropper
* *Tacuary* (620 tonn)
* *Igurey* (650)
* *Marquez de Olinda* (300)
* *Salto Oriental* (300)
* *Paraguary* (730)
* *Iporá* (300)
* *Jejuy* (200)
* *Pirabebé* (150)
* *Rangel*
* 2 "chatas" (flåter) (40)
* 5 "chatas" (35)
* landtropper

## Eksterne lenker
*
Småtveblad

**Småtveblad** (*Neottia cordata*) er en plante i orkidéfamilien (marihandfamilien). Den var tidligere regnet til slekta *Listera*.

## Utseende
Småtveblad er en veldig anonym orkidé, og den er ikke lett å legge merke til. Den er veldig liten, stort sett mellom 5 og 15 centimeter høy, og den er heller ikke spesielt fargerik. Den opptrer som regel i små grupper.

Ved basis av stengelen har småtveblad to små, hjerteforma blader (derav det norske slektsnavnet tveblad og det latinske artsepitetsnavnet *cordata*, som betyr hjerteforma). Øverst har planta noen få, rødbrune blomster. Ved nærmere studier ser disse blomstene ut som små alver, og de er ganske spesielle.

## Forekomster i Norge
Småtveblad vokser stort sett i alle former for skog, og den er den vanligste orkidéen i norske skoger. Den er ikke avhengig av mye kalk eller næring i bakken, og den kan også vokse helt opp i snaufjellet.

Småtveblad finnes over hele Norge, selv om den er litt sjeldnere i ytre strøk på Sørlandet, Vestlandet og i Finnmark. Av den grunn er den ikke freda, og er i rødlistevurderingen 2021 regnet som livskraftig (LC).

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Schlatters

**Schlatters sykdom**, også kalt **Osgood–Schlatters sykdom**, er en overbelastningssykdom hos ungdom som oppstår i fremre del av vekstsonen i skinnebeinet (tibia) like nedenfor kneet. Like ovenfor vekstsonen fester patellarsenen seg. Den utgjør det nedre festet til nesten all muskulatur på framsiden av låret som sørger for å strekke ut kneleddet. Når kneet er bøyd og benet belastes, kan strekk-kreftene i patellarsenen bli mange ganger  tyngdekraften til personen, og det blir et voldsomt drag på leggbenet. Når ungdommene belaster kneet selv om det er smerter i det, kan vekstsonen bli bredere på framsiden og det blir mer hevelse i benstrukturen nedenfor festet til patellarsenen. Den kulen som dannes på skinnebeinet kan bli så stor at den er det første som treffer gulvet når pasienten står på kne.

En annen tilsvarende tilstand er Sinding-Larsens sykdom som affiserer vekstsonen i kneskjellet (patella).

Overbelastningene kan ofte opptre i forbindelse med lagidretter.

## Eksterne lenker
* NHI.no – Schlatters sykdom hos Norsk Helseinformatikk 
* Omtale på ung.no
Korallrot

**Korallrot** (*Corallorhiza trifida*) er en plante i orkidéfamilien (marihandfamilien).

## Utseende
Korallrot er en uanselig orkidé, i hvert fall tilsynelatende. Den blir rundt 15 centimeter høy, har en brunaktig farge og mangler blader. Det skyldes at den mangler klorofyll. Korallrot livnærer seg i stedet ved å snylte på andre planter.

Går en nærmere inn på planta og beskuer blomstene, ser en at de er ganske så spektakulære. En hvit underleppe med røde prikker, omkranset av gule kronblader, gjør blomsten til en skjønnhetsopplevelse. Korallrot har rundt 10 sånne blomster i aks på hver stengel.

Korallrot har flere nære slektninger i tropiske strøk, noe som forklarer at blomsten har en såpass eksotisk utforming.

## Forekomster i Norge
Korallrot vokser stort sett i skog med høy grunnvannsstand, men den kan også forekomme på åpne områder som beitemark og myr. Planta er ikke avhengig av næring eller kalk.

Korallrot finnes i hele Norge, og er nok en av de vanligste orkidéene vi har. Den er derfor ikke freda. Det er allikevel ikke så ofte en kommer over planta. Den er i rødlistevurderingen 2021 regnet som livskraftig (LC).

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Stortveblad

**Stortveblad** (*Neottia ovata*) er en plante i orkidéfamilien (marihandfamilien). Den var tidligere regnet til slekta *Listera*.

## Utseende
Stortveblad er en ganske stor og grov plante, mye større enn sin nære slektning småtveblad. Den er allikevel ganske anonym på grunn av fargene den har. Den er nemlig grønn og gulgrønn, og derfor ikke alltid så lett å legge merke til på tross av størrelsen.

Stortveblad har to ovale, store blader ved basis av stengelen (det norske slektsnavnet tveblad betyr to blader). I toppen av en opptil 60 centimeter lang stengel sitter et aks med flere titalls gulgrønne blomster. Stortveblad kan opptre i store mengder der den vokser.

## Forekomster i Norge
Stortveblad vokser for det meste på kalkrik grunn, enten i skog eller på myr. Den finnes over mye av landet helt nord til Porsanger, men siden den trenger kalk mangler den flere steder i Sør-Norge. Den vokser spredt, og er ikke veldig vanlig noen steder selv om den opptrer ganske hyppig spesielt på kalkområder i Nord-Norge. Stortveblad er ikke freda, og er i rødlistevurderingen 2021 regnet som livskraftig (LC).

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Huldreblom

**Huldreblom** (*Epipogium aphyllum*) er en plante i orkidéfamilien (marihandfamilien).

## Utseende
Huldreblom har et **svært** karakteristisk utseende, hvis du skulle være blant de heldige som får se planta. Den blomstrer nemlig svært sjelden, og den opptrer heller ikke alltid på samme stedet. Den er den mest myteomspunnede orkidéen i Norge, og evnen dens til å dukke opp på forskjellige steder og forsvinne igjen har gitt den huldrenavnet. Huldreblom må trolig ha en varm og fuktig vår for å i det hele tatt sette blomster.

Når huldreblom blomstrer, sender den opp en rødbrun, rundt 20 centimeter lang stengel med noen få blomster på. Disse blomstene er store, gulhvite og hvite med rosa tegninger på. De regnes av mange for å være svært vakre. Huldreblom har ikke klorofyll, og tar opp næring ved å snylte på andre planter.

## Forekomster i Norge
Huldreblom trenger gammelskog for å overleve, det vil si at mange huldreblomforekomster har blitt utrydda av moderne hogst. Den står ofte fuktig, og litt næringsrikt, men er mest avhengig av kontinuitet. I dag finnes huldreblom stort sett på bratte steder der lønnsom hogst ikke har vært mulig.

Huldreblom har en østlig utbredelse, og finnes i Norge spredt på Østlandet, i Trøndelag og Nord-Norge, fra Evje og Hornnes i sør til Tana i nord. Den finnes og i Lærdal og Sogndal på Vestlandet. På grunn av tilknytninga huldreblom har til gammelskog, er den i dag totalfreda i Norge.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
Huldreblom på Den virtuella floraen 

Huldreblom på O-fagspatruljen
Meis

**Meis** kan referere til:

*Meisefamilien, en gruppe spurvefugler.
*Meis (verktøy), et bæreredskap.
*Meis (mål), enhetsmål (240 stk.)
Østen er rød

**«Østen er rød»** (kinesisk: 东方红; pinyin: *Dōngfāng Hóng*) er en sang som *[[de facto]]* ble Folkerepublikken Kinas nasjonalsang under kulturrevolusjonen, særlig i dens første fase i 1960-årene. 

Teksten tilskrives bonden Li Youyuan fra det nordlige Shaanxi i 1942, og melodien er avledet fra en lokal folkesang *Ride den hvite hest* (Qí báimǎ 骑白马) i den provinsen. Det heter at han ble inspirert av å se soloppgangen en vakker dag. Den ble publisert første gang av «Yan'ans Dagblad» (*Yan'an Ribao* 延安日报) i 1944 som en hyldest til Mao Zedong. 

Klokken i det britiskbygde Shanghais gamle tollhus ble under kulturrevolusjonen omstilt slik at den slo tonene til *Østen er rød*, i stedet for de tonene som lød fra Palace of Westminster. 

Sangen ble spilt til stadighet gjennom det landsdekkende høytaleranleggsystemet som gjennomtrengte hver by og hver landsby, der det ble sendt propaganda fra morgen til kveld. Sendingene begynte med *«Østen er rød»* spilt på klokkespill med klokker som gikk tilbake til de stridende rikers tid i tidlig kinesisk historie, og ble avsluttet med *«[[Internasjonalen]]»*. Skoleelever og studenter begynte hver undervisningsdag med unison avsynging av denne sangen. Under kulturrevolusjonen ble Tian Han, forfatteren av den offisielle nasjonalsangen *«[[De frivilliges marsj]]»*, utrensket og kastet i fengsel der han kort etter døde, og den sangen var ikke lenger i bruk.

***Østen er rød*** er også et episk synge- og dansespill som hyller kommunismen, særlig Mao Zedongs tanker. Den ble til i Kina tidlig i 1960-årene, og en filmversjon ble lansert i 1965. Musicalen gjengir Det kinesiske kommunistpartis historie under Mao Zedong. Musicalen er fremdeles (2007) tilgjengelig på CD og video. 

Melodien ble senere inkorporert i den kjente pianokonserten *[[Guleelven (pianokonsert)|Guleelven]]* i 1969 av Yin Chengzong, som var basert på *[[Guleelven (kantate)|Guleelv-kantaten]]* av Xian Xinghai.

På grunn av sin sterke historiske tilknytning til kulturrevolusjonen ble sangen hørt sjeldnere og sjeldnere under Deng Xiaoping fra sent i 1970-årene. Den fremføres imidlertid gjerne på turiststeder for såkalt *«[[Rød turisme]]»*, som for eksempel i Yan'an. I dag er den blitt fortrengt av den gamle nasjonalsangen, *«De frivilliges marsj»*, ikke nevner verken Mao eller Kommunistpsartiet ved navn.

*Dōngfāng Hóng* (Østen er rød) var også navn på en rekke kinesiske satellitter. Kinas første satellitt, den 173 kg tunge Dong Fang Hong 1 som ble skutt opp i 1970, hadde med seg en radiosender som kringkastet sangen i 28 dager.

## Tekst

## Eksterne lenker
* Lenke til filmsnutt med musicalens sang- og danseopptrinn til første vers av ''Østen er rød''
Jon Hildrum

**Jon Hildrum** (født 9. januar 1934) er en norsk lærebokforfatter og lærer fra Namsos. Han har skrevet nærmere 80 lærebøker i norsk og har i tillegg holdt mer enn 500 norskfaglige foredrag for lærere over hele landet.

Hildrum har i en årrekke redigert fagbladet *Norsknytt*.

Jon Hildrum har et ukentlig radioprogram på Radio Trøndelag som heter *Diktforum*.
Fongen

**Fongen** (sørsamisk: *Lopmesvaerie* – «Snøfjellet») er et fjell i Meråker, Selbu og Tydal kommuner i Trøndelag. Det har en høyde på  meter over havet og er den høyeste fjelltoppen i Skarvan og Roltdalen nasjonalpark og i Meråker kommune. Det er også det nest høyeste fjellet i tidligere Nord-Trøndelag fylke av fjellene med primærfaktor på minst 50 meter. Fjellets sekundærfaktor på over 30 km er blant de 100 lengste i Skandinavia.

Den selvbetjente DNT-hytta Ramsjøhytta ligger noen kilometer øst for Fongen, og Schulzhytta ligger sju kilometer nordvest for fjellet. 

Navnet Fongen kommer fra gammelnorsk *fa* eller *fang*, og betyr «fangst».

## Se også
* Liste over fjell i Skandinavia

## Fotnoter



## Referanser
Apotek 1

**Apotek 1** er markedsnavnet for en apotekkjede på det norske markedet som eies av selskapet Apotek 1 Gruppen AS.
I 2019 har kjeden har en markedsandel på ca. 45 %, omkring  3500 medarbeidere, over 400 apotek  over hele landet og to grossistlagre i Narvik og på Skårer . Apotek 1 eies i sin helhet av *Apotek 1 Gruppen AS* (tidligere *Apokjeden AS*) som også eier legemiddelgrossisten *Apokjeden Distribusjon AS*.

## Logo
Kjedens logo et hvitt kors på grønn bakgrunn, avledet av det grønne korset, et mye brukt symbol for apotek internasjonalt.

## Historie
Kjeden ble etablert i 1994 av en gruppe apotekere som ønsket et innkjøpssamarbeid. Siden den gang har kjeden vokst til å inneha 40% av det norske apotekmarkedet. Apotek 1 har i 2020 over 400 apotek rundt omkring i Norge.

Formålet med opprettelsen av kjeden var via et kjedesamarbeid å kunne utvikle apotekenes lønnsomhet og faglig. Det ble spesielt lagt vekt på at kjeden skulle være farmasifaglig forsvarlig. Kjerneverdiene ble formulert i ordene trygghet, veiledning, innlevelse, effektivitet og tilgjengelighet. Det første kjedeapoteket som ble åpnet var Apotek 1 Manglerud i Manglerud senter høsten 1999.

### Tidslinje
*1994: Apokjeden AS ble etablert av en gruppe apotekere i 1994 som et innkjøpssamarbeid. Høsten 1994 utarbeides prospektet for et aksjeselskap og apotekere inviteres til å tegne seg som aksjonærer.
*1995: Det avholdes konstituerende generalforsamling i Apokjeden AS. Erik Koritzinsky jr blir ansatt som administrerende direktør
*1996: Oppbyggingen av kjedeadministrasjonen fortsatte. Det ble etablert sortimentutvalg og samarbeidsavtaler med grossister inngås.
*1997: Plussapotekene, det første profilerte kjedekonseptet etableres. Apotekene profileres med ny logo og kampanje- og salgsmateriell utvikles. Første TV-reklame går også på luften på TVNorge.
*1999: Apokjeden begynner å kartlegge muligheten for mer forpliktende kjedesamarbeid. Første Apotek 1 åpner på Manglerud i oktober 1999.
*2000: Apokjeden velger Tamro Distribution, eid av finske Tamro Oyj som sin grossist.
*2001: Ny apoteklov gjør at Apokjeden kan gå inn på eiersiden i apotek. Dermed endres Apokjeden fra å være et frivillig innkjøpssamarbeid til å være et industrielt kjedekonsept. Kjedefunksjoner flytter fra Fyrstikktorget i Oslo til Skårersletta i Lørenskog.
*2005: Apotek 1 lanserer nettstedet *Apotek1.no* 
*2011: Apotek 1 lanserer nettbutikk for handelsvarer og reseptfrie legemidler på *Apotek1.no*
*2014: Apotek 1 åpner kjedens 300. apotek på Elverum.
*2016: Apotek 1 åpner nettapotek med salg av reseptpliktige legemidler
*2017: Apotek 1 åpner Norges første flyplassapotek på Oslo lufthavn. Et apotek som også kommer til gode for lokalbefolkningen
*2019: Apotek 1 åpner kjedens 400. apotek i Moi

## Referanser


## Litteratur
*Norges Apotekerforenings Tidskrift nr.3. 2006 pdf
* 
* 

## Eksterne lenker
* Nettsider
Henrik Homan

**Henrik Olsen Biørn Homan** (født 1824, død 5. desember 1900) var en norsk jurist, eiendomsutvikler og idrettsleder.

Henrik Homan er mest kjent for byutviklingsprosjektet Homansbyen. I 1858 startet han utbyggingen av dette villaområdet på Christiania Vestkant sammen med sin eldre bror Peter Jacob (1816–1868).

H. Homan var også en av sin tids fremste idrettsledere. Som formann i Christiania Skøiteklub fungerte han 1898–1900 som president i Norsk Skøiteforbund.

## Referanser
Åk

Et **åk** eller **børtre** er et redskap som brukes til å utjevne vekt. Oftest er det på norsk et bæreredskap til å legge over skuldrene, et redskap som gjør det mulig å bære tyngre vekt enn en ellers hadde klart fordi belastningen blir riktig plassert. Ordet kan også gis en overført betydning som «hardt påtvunget arbeid» eller «tung bør». 

Åk betegner i fysikken et middel til mekanisk samling eller spredning av to likeverdige krefter. Det har alltid form av en stang som er rett eller buet tilpasset bruksområdet. 

Åket har som redskap vært brukt i uminnelige tider. I engelsk brukes ordet «yoke» der vi ofte ville bruke «spak», eksempelvis om ratt i småfly.

## Vassåket
På norsk er den vanligste betydningen av *åk* et *bæreredskap til å legge over skuldrene*, med en taustropp med krok i hver ende. Krokene er vanligvis til å henge bøtter i, oftest vannbøtter. En bøtte på hver side utjevner hverandre. 

Åket er en spesielt utformet vektstang, ca. 1,50 m lang, med snor og krok hengende i hver ende. Stanga var tilpasset skuldrene, med en utsparing på midten til nakken. I endene hektet man på to jevnvektige lass, vanligvis vassbøtter. Det ble dermed lettere å håndtere lasset, og man klarte litt tyngre bør enn i hånda eller i fanget.

Åket kunne også brukes til å bære andre ting enn vannbøtter. 

Vassåket har vært i bruk overalt i Norge.

## Kopling mellom trekkdyr
Åk er også navn på tverrstykket mellom to trekkdyr, som en del av seletøyet. Dette kunne sitte over pannene (festet til hornene) til okser eller over bringene (brystet) til okser eller hester. Tverrstykket var så forbundet med dragene på kjerre eller slede.

## Litteratur
*  

## Eksterne lenker
* 
* Åk gjennom tidene, ''Dansk historisk fællesråd
U3 (Berlins undergrunnsbane)

**U3** er en linje i Berlins undergrunnsbane. Den har 24 stasjoner og er 19,7kilometer lang. Den forbinder Zehlendorf og Dahlem med Berlins vestlige sentrum ved Wittenbergplatz. Siden 7. mai 2018 fortsetter den gjennom Kreuzberg til Warschauer Straße stasjon. Den har bl.a. betydning gjennom sine stationer Dahlem-Dorf og Thielplatz for studenter på Freie Universität Berlin.

## Linjekart

|}

## Litteratur
* Arbeitskreis Berliner Nahverkehr/Berliner Fahrgastverband: Berliner U-Bahn-Chronik, 2007, ISBN 978-3-89218-110-1
* Meyer-Kronthaler/Kurpjuwit: Berliner U-Bahn, In Fahrt seit über hundert Jahren, 2. erwiterte Auflage, 2009, ISBN 978-3-8148-0170-4

## Eksterne lenker
* 
* Fotografier på linje U3 på Untergrundbahn.de
U4 (Berlins undergrunnsbane)

**U4** er en linje i Berlins undergrunnsbane. Den har 5 stasjoner og er 2,9 kilometer lang.  Den går fra Nollendorfplatz til Innsbrucker Platz og er dermed den eneste linjen som bare trafikkerer én bydel. I rushtiden går den hvert femte minutt. Resten av dagen går den hvert tiende minutt.

## Historie

Den dengang selvstendige byen Schöneberg ønsket seg bedre kommunikasjoner, og besluttet i 1903 at de ville bygge en undergrunnsbane. Det ble ført samtaler med selskapet som hadde bygget de første banene i Berlin (Hochbahngesellschaft), men man kom ikke til enighet siden strekningen ikke ville lønne seg. Derfor tok kommunen saken i egne hender og besluttet å bygge den første kommunale undergrunnsbanen i Tyskland. Det første spadestikket ble tatt i 1908 og allerede etter to år var linjen ferdig. Åpningsfestlighetene var likevel begrensede da prosjektets primus motor Rudolph Wilde nettopp var død.

Linjen har ikke vært utvidet siden åpningen, og noen utvidelse er ikke planlagt.

## Linjekart

|}
## Litteratur
* Arbeitskreis Berliner Nahverkehr/Berliner Fahrgastverband: Berliner U-Bahn-Chronik, 2007, ISBN 978-3-89218-110-1
* Meyer-Kronthaler/Kurpjuwit: Berliner U-Bahn, In Fahrt seit über hundert Jahren, 2. erweiterte Auflage, 2009, ISBN 978-3-8148-0170-4

## Eksterne lenker
* 
* Fotografier på linje U4 på Untergrundbahn.de
Mons Lid

**Mons Lid** (1896–1967) var en postmann, Arbeiderparti-politiker og fylkesmann fra Bergen. Han var stortingsrepresentant fra Bergen 1945–1949, fylkesmann i Bergen og Hordaland 1949–66 og finansminister 1955–1956. 

Lid arbeidet i Postvesenet 1913–1938, og som forretningsfører i Bergens Arbeiderblad 1938-40. I årene 1940–1948 var han forretningsfører i Bergen Trygdekasse. Da han ble nominert til stortingsrepresentant, sto valget mellom ham og Nils Langhelle. Trygve Bull var medlem av nominasjonskomiteen, og mente at siden Lid var forhindret fra å søke ordførervervet i Bergen pga sin lederstilling i kommunen, var det naturlig å sende Lid til Stortinget og Langhelle til Rådhuset. Langhelle ble imidlertid statsråd, og Nils Handal ble ordfører i Bergen.

Fra 1949 til 1966 var Lid fylkesmann i Bergen og Hordaland. Da Einar Gerhardsen dannet sin tredje regjering i 1955, ble Lid finansminister i snaue to år.

Lid ble utnevnt til kommandør av St. Olavs Orden den 1. juli 1964.

Han var fetter av stortingsrepresentant og ordfører Sverre Helland (1924-2007) fra Lindås.
## Se også
* Liste over Hordalands fylkesmenn
* Norges finansminister
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bekkenesholmen naturreservat

**Bekkenesholmen naturreservat** består av en holme ved innløpet til Tysfjorden.

Naturreservatet ligger nordvest for Skarberget og øst for Korsnes i Narvik kommune i Nordland og omfatter et areal på 435 dekar. Holmen har en fattig, kortvokst, og glissen kystfuruforekomst på en berggrunn av granitt og granodioritt.

Bekkenesholmen ble vernet ved kongelig resolusjon den 24. februar 1928. Denne resolusjonen sa ikke noe om verneform, men det har tidligere vært brukt betegnelsen *nasjonalpark*. Fredningsforskriften av 2000 fastlår verneformen til naturreservat. Bekkenesholmen har også av noen blitt regnet som Norges første naturreservat, men Stange naturreservat ble vernet fem år tidligere. Heller ikke der var verneform angitt fra starten.

Formålet med fredningen av Bekkenesholmen er «å bevare en fattig, kortvokst og glissen kystfuruforekomst med alt naturlig plante- og dyreliv og med alle de naturlige økologiske prosessene. Av spesielle kvaliteter kan nevnes at området er lite påvirket og representerer en typisk utforming av fattig kystfuruskog.»

Bekkenesholmen ligger under Statens naturoppsyns lokalkontor i Fauske.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Miljøstatus: Bekkenesholmen naturreservat
* Lovdata: Forskrift om fredning av Bekkenesholmen naturreservat
* Direktoratet for naturforvaltning
* Bilder og turbeskrivelse på turliv.net. Besøkt 16. februar 2012.
Slaget om risbåtene

**Slaget om risbåtene** var et slag i den amerikanske uavhengighetskrigen som fant sted i Savannah River på grensen mellom Georgia og Sør-Carolina. Slaget som foregikk mellom milits fra koloniene og den britiske marine fant sted 2.–3. mars 1776. Det blir noen ganger kalt **slaget ved Yamacraw Bluff**.

I begynnelsen av den amerikanske revolusjon, klarte Georgia å forbli relativt nøytral i konflikten. Tidlig i 1776 beordret Georgias kongelige guvernør, James Wright, at flere britiske krigsskip som lå ved anker i Savannah River skulle forsynes. Forsamlingen som sympatiserte med militsen nektet å tillate dette og drev Wright ut av hovedstaden. Wright, sammen med et dusin lojalister, søkte tilflukt på krigsskipene.

Lenger nord ble en gruppe handelsskip angrepet av britiske krigsskip den 2. mars 1776, og deres last som bestod av ris ble beslaglagt. Georgierne reagerte raskt. Rundt 500 militsmenn fra Georgia og rundt 500 patrioter fra South Carolina satte fyr på skipet *Inverness* og skar skipet løs fra sine fortøyninger. Det brennende skipet drev inn i den britiske briggen *Nelly*. Disse to skipene drev brennende nedover elva og satte fyr på ytterligere tre skip. Den britiske skvadronen var tvunget til å trekke seg tilbake.

## Litteratur

*
*
*
*
*
Krumme Lanke

**Krumme Lanke** er en sjø i den sydvestlige delen av Berlin, i bydelen Steglitz-Zehlendorf i utkanten av Grunewald. Sammen med Nikolassee og Schlachtensee utgjør den den tredje sydligste sjøen i den såkalte Grunewaldsjøkjeden. 

I nordøst følger Riemeistersee i naturparken Riemeisterfenn, naturparken Langes Luch, Grunewaldsee og Hundekehlesee. 

Krumme Lanke har en lengde på 1000 meter og et areal på ca. 154&nbsp;000 kvadratmeter. En 2,5 km. lang sti langs sjøen blir brukt til spasering og jogging. Det er også to badeplasser ved sjøen,hvor badeplassen i sydenden av sjøen er svært mye brukt av naturister. Sjøen blir også brukt til fisking. 

Krumme Lanke undergrunnsstasjon er endestasjon for metrolinjen U3. Stasjonen ble åpnet i 1929.
## Referanser
Blakkådalen naturreservat

**Blakkådalen naturreservat** ligger i Blakkådalen i Rana kommune i Nordland. Naturreservatet er på 3080 dekar. Området er vernet for å bevare et spesielt barskogområde med delvis ekte urskog. To granforekomster i området er blant de nordligste i Europa.

Naturreservatet grenser til Saltfjellet-Svartisen nasjonalpark.

## Referanser
Bleikmorenen naturreservat

**Bleikmorenen naturreservat** ligger like sørvest for Bleik i Andøy kommune i Nordland. Naturreservatet er på 1235 dekar. Området er vernet for å ivareta et område av stor kvartærgeologisk verdi.

## Referanser
Slaget ved Alligator Bridge

**Slaget ved Alligator Bridge** fant sted 30. juni 1778 og var den viktigste trefningen i oberst Elijah Clarkes tredje og siste felttog for å erobre East Florida under den amerikanske uavhengighetskrigen. I et katastrofalt slag møtte Clarkes 300 militsmenn fra Georgia en langt større styrke som bestod av britiske regulære soldater, lojalister og indianere. Hans nederlag gjorde at området var under solid britisk kontroll.
## Bakgrunn
Som med de foregående mislykkede forsøkene i regionen, nektet politikerne i sør å gi offiserene i den kontinentale armé full kommando over deres militser. Mens general Robert Howe ventet med rundt 400 regulære soldater ved Fort Tonyn i nord på at Georgias guvernør John Houstoun og generalen Andrew Williamson fra South Carolina skulle ankomme med sine militser, forfulgte Clarke en fiendtlig avdeling som nettopp var blitt drevet ut av en utpost vest for fortet. Han og hans menn ble stoppet ved Alligator Bridge, hvor major Marc Prevost raskt hadde etablert feltbefestninger.

## Slaget
I befestningene sto 500 britiske soldater. Ytterligere 200 soldater var utenfor sammen med rundt 100 rangere. Clarke tok en avdeling med ryttere og angrep det han vurderte som et svakt punkt i den britiske linjen. Han forventet å bryte linjen og fylle på med resten av sine menn i bruddet. Men hestene hadde problemer med å komme seg gjennom buskene og tømmerstokkene som var satt opp som en hinderløype. Da de kom seg fri fra denne, nådde de en grøft som var laget for samme formål. Grøften var for bred til at hestene kunne hoppe over, og dette var øyeblikket britene valgte å begynne å skyte og rope. Clarke ble såret og nesten tatt til fange før han fikk beordret en tilbaketrekning. Noen sier han bestemte seg etter et motangrep fra britiske styrker som var plassert utenfor befestningene. Uansett hva grunnen var, trakk Clarke seg tilbake etter at ni menn var blitt drept i kampene. Han mistet flere i sult og sykdom som førte til at invasjonen i 1778 kollapset.

Det har lenge vært antatt at stedet broen lå på var i det sentrale Callahan der et merke markerte stedet, men noen historikere mener at det faktiske stedet for broen lå noe lenger øst.

## Litteratur
* Boatner, Mark M., *Landmarks of the American Revolution*, utgaven fra 1992.
Bleiksøya naturreservat

**Bleiksøya naturreservat** ligger utenfor Bleik i Andøy kommune i Nordland. Området omfatter Bleiksøya og noen småskjær utenfor. Naturreservatet er på 393 dekar, hvorav 248 dekar sjøareal. Området er vernet for å ivareta et verdifullt fuglefjell og beskytte hekkeplassene til flere utsatte sjøfuglarter.

## Referanser
Petter Jakob Bjerve

**Petter Jakob Bjerve** (1913–2004) var en norsk sosialøkonom og politiker. Han var direktør i Statistisk sentralbyrå fra 1949 til 1980, finansminister i Gerhardsen-regjeringen fra 1960 til 1963 og en produktiv forsker med mer enn 40 utgivelser.

## Familie og oppvekst
Han var sønn av Kristine, født Arnstad, og Petter Jakob Bjerve. Han vokste opp på Gråbrek i Stjørdal, der familien drev gård- og møllebruk. Han var den yngste i en søskenflokk på tretten, der eldste sønn var Peder Bjerve.

## Utdannelse
Han gikk på Orkdal landsgymnas, hvor han også var medlem av den sosialistiske organisasjonen Clarté. Senere meldte han seg inn i Arbeiderpartiet. På gymnaset ble han også kjent med Odd Aukrust. Bjerve begynte å studere sosialøkonomi ved Universitetet i Oslo, og hadde et studieopphold ved The American University 1938–1939. Som forskningsassistent ved Universitetet i Oslo 1939–1940 deltok han i et tidlig forsøk på å utvikle et nasjonalregnskap i Norge. Bjerve ble cand.oecon. i 1941.

## Karrière
Bjerve var ansatt som hjelpelærer i teoretisk økonomikk frem til universitetet ble stengt i 1943. Han var deretter sekretær i Statistisk sentralbyrå inntil frigjøringen i 1945. Bjerve var universitetsstipendiat fra 1945 til 1949, men oppholdt seg ikke mye ved universitetet.

Da Erik Brofoss ble finansminister i 1945, ble det opprettet et nytt kontor i Finansdepartementet, Det pengepolitiske kontor, hovedsakelig for å styrke miljøet for økonomisk planlegging og politikk. Her ble Bjerve ansatt som byråsjef, med oppgave å bistå i pengesaneringen og gjenopprettingen av stabile valutaforhold etter andre verdenskrig, og utarbeidet Norges første nasjonalbudsjett. Han hadde et nytt studieopphold i USA med Rockefeller-stipend fra 1947 til 1949.

Da han kom hjem igjen ble han direktør i Statistisk sentralbyrå. Kun med enkelte avbrudd, den viktigste som finansminister fra 1960 til 1963, var han i direktørstillingen frem til han nådde pensjonsalder i 1980. Han hadde kontorplass ved SSB frem til 2000, da han var 87 år gammel.

## Eksterne lenker
* 
* 
* Portrett på SSBs nettside (død lenke)
Bjortjønnlimyrene naturreservat

**Bjortjønnlimyrene naturreservat** ligger i Grane kommune i Nordland. Området ligger noen km nord for Majavatn. Naturreservatet er på 4300 dekar. Området er vernet for å bevare et våtmarksområde med interessante myrtyper og et rikt og interessant fugleliv.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Miljøstatus: Bjortjønnlimyrene naturreservat
Bliksvær naturreservat

**Bliksvær naturreservat** ligger i Bodø kommune i Nordland. Naturreservatet omfatter hovedøya Bliksvær, Kjærvær, Terra, Sjursholmen, Grønnholmen, Skjoldsholmen, Tørrisøya og Einarsholmen. Til sammen er arealet 43 195 dekar, hvorav 37 355 dekar sjøareal. Området er vernet for å ivareta et tilnærmet urørt kystområde med store faglige verdier innen både zoologi og botanikk. Bliksvær naturreservat har dyrelivsfredning.

I august 2002 ble Bliksvær naturreservat opprettet, og samtidig opptatt som ramsarområde. Området hadde tidligere hatt dyrelivsfredning fra 1970.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* turliv.no - informasjon og bilder fra Bliksvær (kaia), Nonskardvågen og Hjelmøy
Gleisdreieck undergrunnsstasjon

**Gleisdreieck undergrunnsstasjon** (no. *sportrekant*) er en stasjon i dagen på Berlins undergrunnsbanenett (U-bahn) og krysningspunkt mellom nåværende linjer U1/U3 og U2. Stasjonen ligger på et sted der begge linjene er bygd som høybane, og de krysser også over jernbanesporene til Anhalter- og Dresdener Bahn.

Stasjonen var opprinnelig et trearmet plankryss. Etter stadig økende trafikk og alvorlige ulykker både i 1908 og senere, ble stasjonen mellom 1912 og 1926 ombygd til to plan, hvor den ene høybanen (U1) krysser over den andre (U2). Etter denne endringen av linjenettet er Gleisdreieck en ren planfri krysningsstasjon.

Deutsches Technikmuseum (det tyske tekniske museet) ligger like ved av stasjonen.

«Gleisdreieck» har også (uoffisielt) gått over til å betegne det omliggende byområdet.

## Eksterne lenker
* Tysk side om området rundt stasjonen
* Side fra Berlins senat om området Gleisdreieck
* Tysk side om stasjonen og dens historie
Blindkjølen naturreservat

**Blindkjølen naturreservat** ligger i Åbygda i Bindal kommune i Nordland. Naturreservatet er på 3816 dekar. Området er vernet for å bevare et område med stor variasjon i vegetasjonsutformingen.

## Referanser
Norvegia

:*For lydskriften, se* Norvegia (lydskrift).

**Norvegia®** er et registrert varemerke for en norsk ost som eies og produseres ved TINEs anlegg på Jæren. Osten er en hvitost/gulost av typen goudaost, som har en mild og fyldig smak. Norvegia er Norges mest solgte ost.

## Historien bak Norvegia
Norvegia startet karrieren under navnet «Norsk Gouda». Produksjonen av denne osten var imidlertid et håndverk vi måtte lære av hollendere. Produksjonen av Norsk Gouda startet opp ved Nitedalen Ysteri (etablert i 1858) i 1859, men metoden spredte seg senere til en andre meierier rundt om i landet. Det ble klart at kvaliteten på osten ikke var bra nok ved ysteriet i Nittedal, så det ble nedlagt i 1867.

Det var først i 1920 at det ble igangsatt industriell produksjon av Norsk Gouda. Standardisering av goudaost ble innført i 1925. Norges Eksportlag ble etablert i 1928. Den norskproduserte osten ble eksportert under navnet «Norwegian Gauda», men navnet på eksportvaren førte etter hvert til en større konflikt med hollenderne. Det førte til at den norske osten etter hvert måtte bytte navn. Merkenavnet Norvegia® ble derfor lansert i 1962.

## Produksjon
Pasteurisert melk blir fylt opp i store ystekar og blir varmet opp til ca. 30&nbsp;°C. Deretter tilsettes løpe og syrningskultur. Det er syrningskulturen som er avgjørende for hvilken smak, konsistens og hullsetting osten får. Syrningskulturen for Norvegia er spesiell og hvordan man har kommet frem til akkurat denne kulturen er en hemmelighet. Løpen får melken til å stivne, den får en konsistens på linje med gele. Geleen blir deretter skåret opp i små terninger av langsgående og tversgående kniver. Etterhvert trekker terningene seg sammen til faste ostekorn, i denne prosessen blir mysen skilt ut. Ostekornene blir så presset sammen i store kaker som blir lagt i former for der å bli saltet og satt til modning. De ulike typene av Norvegia har ulik modningstid.

## Porteføljen av Norvegia
Per 2025 finnes det til vanlig åtte typer av Norvegia (se liste), men anledningsvis modnes det også noen hele ostehjul i henholdsvis tre og fem år. Disse ostene får betegnelsene *Norvegia Reserve* (minst tre års modning). og *Norvegia Special Reserve* (minst fem års modning)
* Norvegia® Lettost 16% fett
* Norvegia® Naturlig Proteinrik
* Norvegia® Original
* Norvegia® Smaksrik
* Norvegia® Vellagret - fra ostehjul
* Norvegia® Ekstra Vellagret - fra ostehjul
* Norvegia® Nøkkel Lettost 16% fett
* Norvegia® Nøkkel

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Bølgefase

**Bølgefase** er i fysikk og elektronikk den periodiske forskyvningen av en harmonisk svingning eller en bølge, i forhold til en referanse. Bølgefasen kan på samme måte som en vinkel angis i grader eller radianer. Hvis fasen av svingningen er 180 grader (=π radianer) er svingningen i **motfase** i forhold til referansen.

## Se også
* Faseforskyvning
Edderkoppsilke

**Edderkoppsilke** er en silkelignende, klebrig tråd som blant annet produseres av edderkopper. Den lages inni edderkoppens kropp, hvor den er flytende, straks den kommer i kontakt med luft herder den til edderkoppsilke. Edderkoppsilke er et av de sterkeste og seigeste stoffene man kjenner til, og består av lange proteinmolekyler. Flere arter edderkopper lager nett blant annet for å fange mat. Edderkoppsilke er lettere enn bomull, men pr. vektenhet er den sterkere enn stål. 

Forskere forsøker å kopiere dette materialet som edderkoppene framstiller helt naturlig. De har studert edderkoppsilken som lages av hjulspinnere, en familie av edderkopper. Det har vist seg at edderkoppene kan spinne ulike kvaliteter av edderkoppsilke. Forankringstråden eller *linesilken*, er den sterkeste av de sju typene disse edderkoppene kan spinne, nettopp denne kvaliteten har vært gjenstand for størst oppmerksomhet fra forskere. Den er sterkere, mer elastisk og mer vannavstøtende enn fibrer fra silkeormer, som er den silken som bruke til produksjon av klær. Produksjon av kunstfibrer, som kevlar, krever høye temperaturer og bruk av organiske løsningsmidler. Edderkoppen lager sin silketråd i vanlig romtemperatur og bruker vann som løsningsmiddel, allikevel er den både sterkere og mer elastisk enn kevlar.

Forskere er fascinert av linesilkens styrke og elastisitet, derfor søker vitenskapen å utnytte denne egenskapen på en rekke områder, fra materiale i skuddsikre vester til festekabler for hengebro. Det viser seg vanskelig å framstille linesilke kunstig. Vitenskapen forstår ennå ikke prosessen fullt ut, og har ikke helt løst gåten. 

## Referanser
Kristin Proctor

**Kristin Proctor** (født 16. april 1978 i Los Angeles i California) er en norsk-amerikansk skuespillerinne. Hun er datter av skuespilleren Phil Proctor og TV-produsenten Barbro Semmingsen. Proctor er utdannet ved Harvard University, ART/MXAT Institutt (1998–2000), hvor hun spilte Nina i Anton Chekhovs *Måken* på Konstantin Stanislavskis Moscow Art Theatre (MXAT) i Moskva i Russland og siden spilte mot skuespilleren Debra Winger på ARTs hovedscene i Cambridge i Boston. Hun har stått på scenen i Dublin, Oslo, London, New York, Boston og Los Angeles.

Proctors første filmrolle var i *Mennene i mitt liv* med Drew Barrymore. Siden har hun også hatt roller på TV-serier som **, *[[Numb3rs]]*, ''NCIS'', *[[All My Children]]* og spilte rollefiguren Aimee i HBO-serien *[[The Wire]]*.

## Eksterne lenker
*
Ceylon under Sommer-OL 1960

**Ceylon under Sommer-OL 1960**. Fem mannlige sportsutøvere fra Ceylon deltok i fire sporter, boksing, friidrett, svømming og sykling i Sommer-OL 1960 i Roma. De vant ingen medaljer.

## Medaljer

## Deltageroversikt

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Chile under Sommer-OL 1960

**[[Chile]]** deltok med en tropp på ni deltagere under sommer-OL i Roma 1960. De vant ingen medaljer.
## Medaljer

## Deltageroversikt

## Eksterne lenker
* OL-resultater på Sports-reference.com
Sisto Badalocchio

**Sisto Badalocchio Rosa** (født i Parma i 1581 eller 1585, død ca. 1647) var en italiensk maler og kobberstikker i barokken, tilhørende Bolognaskolen. 

## Liv og verk

Badalocchio arbeidet i starten under Agostino Carracci  i Bologna, senere under Annibale Carracci i Roma. Han jobbet sammen med Carracci fram til 1609, deretter flyttet han tilbake til Parma. Hans mest kjente verk som kobberstikker er serien *Raphaels Bibel*, som han lagde sammen sin medstudent Giovanni Lanfranco. Stikkene viser en serie med fresker fra Rafaels verksted i Vatikanets *[[loggia]]*. Som maler er hans mest kjente verk freskene i kirken *San Giovanni Evangelista* i Reggio Emilia. 

Selv om han ofte samarbeidet med Lanfranco, fikk Badalocchio aldri den samme anerkjennelsen som ham. I dag er han likevel ansett som en viktig maler, som var med å bringe den italienske barokkens karakteristiske stil til Nord-Italia.

## Referanser


## Litteratur
*Francis P. Smyth and John P. O'Neill (Editors in Chief) (1986). National Gallery of Art, Washington DC *The Age of Correggio and the Carracci: Emilian Painting of the 16th and 17th Centuries*, s. 373-378.
Den bosniske serberrepublikk

**Den bosniske serberrepublikk** (serbisk kyrillisk: *Република Српска*, transkribert **Republika Srpska**) er en av de to enhetene (delstatene) i Bosnia-Hercegovina. Den andre enheten er Føderasjonen Bosnia-Hercegovina. I tillegg finnes Brčko-distriktet.

Ifølge republikkens grunnlov er Sarajevo hovedstad. Imidlertid har delstatens parlament prøvd å flytte hovedstaden til Banja Luka, hvor både parlamentet og delstatsregjeringen holder til. Banja Luka er den administrative og økonomiske hovedbyen i Den bosniske serberrepublikk og *de facto* hovedstad.

## Historie
Under Bosnia-krigen i årene 1992–1995, var byen Pale den reelle hovedstaden i Den bosniske serberrepublikk, som da ble kalt *Bosnia-Hercegovinas serbiske republikk* (endret navn til *Republika Srpska*, på norsk Den bosniske serberrepublikk 12. august 1992), og var en selverklært stat innen det internasjonalt anerkjente republikken Bosnia-Hercegovina. Staten ble ledet av president Radovan Karadžić.

## Politikk

### President
Delstaten har en president og en visepresident, som begge velges ved direkte valg.

### Lovgivende organer
Den bosniske serberrepublikks parlament har ett kammer, kalt Nasjonalforsamlingen (*Narodna Skupština Republike Srpske),* og er delstatens lovgivende organ. Parlamentet har 83 medlemmer som velges av folket for fire år av gangen. Nasjonalforsamlingen velger fem av RS' tilsammen 14 medlemmer av førstekammeret i Bosnia-Hercegovinas parlament.

Under Bosnia-krigen hadde Den bosniske serberrepublikks parlament sete i Pale, men ligger nå i Banja Luka.

### Den utøvende makt
Delstatsregjeringen består av statsministeren og 17 ministre.

### Domstoler
Den bosniske serberrepublikk har et domstolssystem i tre instanser, hvor Høyesterett er den øverste instans. I tillegg finnes en egen forfatningsdomstol.

### Administrativ inndeling
De administrative funksjonene er delt mellom delstaten og de 63 kommunene. Det finnes intet ytterligere forvaltningsnivå mellom staten og kommunene. Dette gjelder i motsetning til i delstaten Føderasjonen Bosnia-Hercegovina som i tillegg til 79 kommuner, er inndelt i 10 kantoner.

Kommunestyrene og delstatsparlamentet (83 medlemmer) velges ved direkte valg.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Diplomatix

***Diplomatix*** (med undertittelen ***The Brief Case of Norwegian Diplomacy***) var Norges bidrag til Underholdningsfestivalen i Montreux i 1985, representert ved humortrioen KLM som bestod av Trond Kirkvaag, Knut Lystad og Lars Mjøen. De skrev også manuskriptet. Kent Nilssen stod for regien. Programmet ble sendt på NRK fjernsynet 13. april 1985.

*Diplomatix* er historien om norsk diplomati i dokumentmappeformat. Bidraget handler om en diplomats liv og var basert på den tidligere viste norske sketsjen *Ambassadør-Akademiet*. 

*Diplomatix*, som var KLMs andre bidrag i Montreux, vant «Special Prize of the City of Montreux».

## Skuespillere
*Trond Kirkvaag
*Knut Lystad
*Lars Mjøen
*Peter Cook - Forteller

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bolognaskolen

**Bolognaskolen** er en stilretning innen italiensk malerkunst. 

Denne stilretningen vokste fram i Bologna i det 16. og 17. århundre, og konkurrerte med andre sentra i Firenze og Roma i å være det viktigste senteret for maling i Italia. Denne skolens viktigste representanter er familien Carracci (Ludovico, Agostino og Annibale). Senere representanter er barokkens Domenichino og Lanfranco i Roma, samt Guercino og Guido Reni i Bologna.
Borgværet naturreservat

**Borgværet naturreservat** ligger i Vestvågøy kommune i Nordland. Naturreservatet omfatter flere småøyer nord for Vestvågøya. Det har et areal på 9842 dekar, hvorav 9377 dekar sjøareal. Området er vernet for å ivareta et verdifullt kystområde med blant annet hekke- og overvintringsområde for sjøfugl. I området ligger også Borgværet landskapsvernområde.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Miljøstatus: Borgværet naturreservat og Borgværet landskapsvernområde med dyrelivsfredning
Colombia under Sommer-OL 1960

**[[Colombia]]** deltok med 16 utøvere under sommer-OL i Roma 1960.

## Medaljer

## Deltageroversikt

## Kilder
* Colombia under Sommer-OL 1960: Resultater og profilside  på sports-reference.com
Bøpøla naturreservat

**Bøpøla naturreservat** ligger sør for Berg i Sømna kommune i Nordland. Naturreservatet er på 148 dekar, hvorav 62 dekar landareal. Området er vernet for å bevare et viktig våtmarksområde.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Miljøstatus: Bøpøla naturreservat
BMW 700

**BMW 700** (også kjent under navnet **BMW LS**) var en modell fra den tyske bilprodusenten BMW, som ble produsert fra 1959 til 1965. BMW 700 hadde en tosylindret, luftavkjølt motor på 697 cm³ (0,7 liter). Motoren var hentet fra motorsykkelen BMW R67. 180 000 eksemplarer ble produsert.

BMW 700 RS var en sportsmodell som var lettere og motortrimmet, og hadde 70 hk.

## Referanser




## Eksterne lenker
*