Brageteateret i Halden

**Brageteateret**, egentlig Gymnasiesamfunnet Brages teater, er et skoleteater opprettet 1879. Det er et av Norges lengstlevende skoleteatre. I flere perioder var Brageteateret den institusjonen som sikret kontinuiteten i Haldens gamle teatertradisjon.

Brageteateret i Halden må ikke forveksles med Brageteatret i Drammen, som er et nyere, profesjonelt teater.

## Navnet «Brage»
Gymnasiessamfunnet, og følgelig også teateret, har navn etter den norrøne guden Brage, som var guden for diktning og skaldekunst og svært veltalende.

## Skolen
Halden fikk etablert Fredrikshalds lærde og realskole i 1850. Skolen ble inndelt i middelskole og gymnasium fra 1869. Tre år senere, i 1872, ble den første gymnasiastforestillingen vist i Fredrikshalds teater.

## Gymnasiesamfunnet
Gymnasiesamfunnet Brage ble formelt stiftet i 1879, etter modell av tidens populære studentersamfunn., Samfunnet formål var å arrangere debattkvelder, selskapelighet og kulturaktivitet, slik studentersamfunnene også gjorde. Ifølge vedtektene var samfunnet åpent for elever ved Halden off. høgre almenskole.

Til å begynne med var samfunnet en litterær og politisk diskusjonsklubb. I 1881 tok Brage standpunkt i striden om hvorvidt Bjørnstjerne Bjørnson egnet seg til å avduke monumentet over Henrik Wergeland. Bragistene konkluderte med at Bjørnson var oppgaven verdig, og sendte straks et telegram til Verdens Gang. Telegrammet kom på trykk i avisen. Dette førte til et dementi fra skolens rektor, som så det hele som guttestreker. Redaktøren i Oslo-avisa Dagen, Jacob Bull, innledet deretter en kampanje mot rektoren i Fredrikshald og dennes «Tyranni».

I 1883 holdt Brage sin første teaterforestilling. På programmet stod skuespillet ''Den tredje'' av Jens Christian Hostrup og Kusine Lotte av Christian Molt Wengel. Skuespillertruppen ble snart supplert med kor og orkester. I tillegg til debattene og de kulturelle aktivitetene, holdt Brage et årlig ball, Brageballet.

## Teatergruppen
I 1910 ble samfunnet åpnet for kvinnelige medlemmer, og det samme året flyttet teatergruppen inn i Fredrikshalds teater, som rommer en av Norges eldste teatersaler. 

Fram til 1932 hadde Brageteaterets forestillinger en meget bestemt form. De besto av   
* en ouverture, etterhvert Brages egen «festintrade» komponert av Konrad Grimstad,   
* prolog skrevet for anledningen,  
* to korte teaterstykker: en- eller toaktere,   
* musikalske mellomspill mellom hver akt og   
* en slutningssang.   
Denne ytre formen var noe Brage hadde arvet fra en enda eldre teaterinstitusjon: Det dramatiske Selskab.  

Fra 1933 gikk Brage over til å spille helaftens forestillinger, men man fortsatte skikken med prolog og orkestermusikk i pausen, i alle fall til 1963. Under andre verdenskrig ble driften av gymnasiesamfunnet forbudt av okkupasjonsmakten, men i 1946 startet man på ny frisk, med syngespillet ''Fjeldeventyret'', komponert av Waldemar Thrane.

I 1949, fortsatt i den nære etterkrigstiden, spilte Brageteateret ''Om et folk vil leve'' av Axel Kielland. Det var første gangen Brage framførte et rent drama uten elementer av lystspill eller komikk. Vidar Parmer skrev om oppsetningen:

De enkelte skuespillerprestasjoner var kanskje ikke store, men stykket gjorde like fullt et sterkt inntrykk på oss som var til stede og for hvem krigstiden sto klart i erindringen. Spesielt virkningsfull var sluttscenen da de arresterte ble ført ut … og publikum satt som fjetret og hørte på skrittene som døde hen. 
 

På 1960-tallet døde mange av samfunnets aktiviteter ut, men teaterdriften fortsatte under ledelse av en selvstendig teaterkomite.

Ambisjonene vokste gradvis, og de lette lystspillene kunne veksle med stykker av Oscar Braathen, George Bernard Shaw, Bing & Bringsværd eller Max Frisch. I 1994 satte Brage opp en nydramatisering av et stykke av bysbarnet Sven Elvestad, med regihjelp fra Østfold Teaterverksted.

### Scene
Brageteateret har i mesteparten av sin levetid spilt sine forestillinger på barokkscenen i Fredrikshalds teater, men i 1975 var teateret så nedslitt at det måtte stenges for en omfattende restaurering. Fra 1976 til 1982 ble Brageteaterets forestillinger spilt i Remmenaulaen, et lokale som Halden Lærerhøgskole og gymnaset, på det tidspunktet kalt Christian August videregående skole, delte. I denne perioden spilte Brage flere store musikkteaterforestillinger.
### Notable «bragister»
*William Nygaard d.e. (1865&ndash;1952) forlegger og partileder
*Egil Hjorth-Jenssen (1893&ndash;1969), skuespiller og teatersjef
*Otto Carlmar (1902&ndash;1987), norsk filmprodusent
*Elisabeth Dored (1908&ndash;1972), forfatter, kunstner og krigskorrespondent
*Gunnar Olram (1908&ndash;2001), skuespiller og instruktør
*Ole-Jørgen Nilsen (1936&ndash;2008), skuespiller
*Mona Wiig (1944&ndash;) teaterviter og forsker
*Sylvia Rauan (1965&ndash;), svensk skuespiller
*Harald Rønneberg (1973&ndash;), talkshowvert og komiker

### Brageteaterets oppføringer

* 1883 ''Den tredje'' av Jens Christian Hostrup og Kusine Lotte av Christian Molt Wengel
* 1884 ''Den gamle elsker'' av Hostrup og Ingvald Enersen av Harald Schmidt 

* 1887 ''Når man har bispen til morbror'' 
* 1895 ''Soldaterløier'' av Hostrup 
* 1896 *Den tredje* av Hostrup og ''Daleby prestegaard'' 

* 1899 ''Ingvald Enersen'' av H. Schmidt 
* 1900 *Når man har bispen til morbror* 
* 1901 ''Om forladelse'' av Erik Bøgh 

* 1903 *Den tredje* av Hostrup 

* 1907 ''Hier spricht man Deutsch'' og ''Kavaleriechok'' av Schmidt 

* 1909 *Ingvald Enersen* av Schmidt og ''Et uhyre'' 

* 1911 ''Den rike onkel'' og ''Othello i provinsen'', Parodi-farce i 1 akt av Holger Gleesen
* 1912 ''I pensionatet'' av Martin Kok og ''Verdens Herkules'' av Adolph Rocke og Robert Watt
* 1913 ''Et løfte'' av C.A. Gørner og ''Efter karnevalet'' av Charles-Guillaume Etienne
* 1914 ''Trine i stuearrest''*, Vaudevillespøg i 1 Act* av Daniel Julius Hansen og ''En glad sjel'' 
* 1915 ''Hr. sakfører'' av Wiers-Jensen og ''Koleriksen'' av B. Dahl
* 1916 ''Til sæters'' av C. P. Riis og ''Lille Nitouche'' av Peter Raun Fristrup og ''På hybelen'' av Adam Hiorth
* 1917 *[[En fix idé]] Lystspil i 1 Act* av William E. Bloch og N. Bøgh og ''Når enden er god'' 
* 1918 ''Ah'' av Schmidt og ''Et forskrekkelig Pikebarn'' av Erik Bøgh
* 1919 ''Om forladelse'' av Bøgh og ''Når 101 er ute'' 
* 1920 ''På Fredrikssten'' og ''Geniet fra Ods herred'' av Bøgh 
* 1921 ''Tre for en'' av Bøgh og ''I Amors kontortid'' av Holger Gundelach
* 1922 ''Grammofonen'' og ''Feil etage'' 
* 1923 ''Høie gjester'' og ''De to døve'' av Jules Moinaux
* 1924 ''Sommergjester'' og ''Vekkeruret'' 
* 1925 ''Olsen kommer'' og *På hybelen* av Hiorth 
* 1926 ''En glad sjel'' og *Ingvald Enersen* av H. Schmidt 
* 1927 ''Svigerfar kommer'' og ''Hr. sakfører.'' av Wiers-Jensen 
* 1928 ''På krigsstien'' og ''Pappa har gitt lov'' av Rudolf Krause
* 1929 ''I civilt antrekk'' av Gustav Kadelburg og ''Jan Anders og Lars Anders'' av Gösta af Geijerstam
* 1930 ''Nerveklinikken'' og ''Kjærleik paa Lykteland'' 
* 1931 *[[Når ektemenn filmer]], Lystspill-farce i 3 akter* og *[[Formaal ekteskap]], Folkelivsbilleder i 2 akter* 
* 1932 *[[Valgkandidaten]], Komedie i 2 akter* av Egil Hjorth-Jenssen og *[[Når to blir ett]], Lystspill i 3 akter* 
* 1933 *[[Sportsdilla]], Bygdekomedie i 3 akter* av Stein Balstad
* 1934 *[[På glattis]], Lystspill i tre akter* av Arnold og Bach
* 1935 *[[Dansen på Brottskjær]], Folkespill i tre akter* av Hjalmar Harriston
* 1936 *[[Cocktail]], Komedie i tre akter* av Leslie Howard
* 1937 *[[Hans sjæls venninne]], Farse i tre akter* av Avery Hopwood
* 1938 *[[Halte-Lena og Blingse-Per]], Folkekomedie i 4 akter* av Ernst Fastbom
* 1939 *[[Willys kone]], Muntert familiestykke i tre akter* av Max Reimann og Otto Schwartz
* 1940 *[[Ridder uten rustning]], Kriminalkomedie i 3 akter* av Eric Forbes Boyd 

* 1946 ''Fjelleventyret'', av Henrik Anker Bjerregaard
* 1947 ''Frieri'', farse i én akt av Anton Tsjekov og ''Blåpapiret'', komedie i én akt av Helge Krog
* 1948 ''Det Store Spørsmål'' av Finn Bø
* 1949 ''Om et folk vil leve'', skuespill i tre akter av Axel Kielland
* 1950 ''Godvakker Maren'', folkekomedie i tre akter av Oskar Braaten
* 1951 ''Ønskekvisten'', farse i tre akter av Nils Kjær
* 1952 *[[Pygmalion (skuespill av George Bernard Shaw)|Pygmalion]]*, komedie i fem akter av George Bernard Shaw
* 1953 ''Den rene skjære sannhet'' av H. Montgomery Hyde
* 1954 ''Kommer du Elsa'' av Victor Borg
* 1955 ''Hvem er min kone eller Min sønn millionæren'', lystspill i to akter av Odd Bang-Hansen
* 1956 ''Det ble en gutt'', folkekomedie i tre akter av Arnold og Bach
* 1957 ''Fra asken i ilden'', komedie i tre akter av Francis Swann
* 1958 ''Fra 9 til 4'', Lystspill i tre akter av Lill Herlofsen Bauer
* 1959 ''Piken i bilen'', av Avery Hopwood
* 1960 ''Strømpebåndet'', Farse i tre akter av Hopwood 
* 1961 *[[Bestseller (skuespill)|Bestseller]]*, lystspill i to akter av Basil Thomas
* 1962 ''10 små negerbarn'', dramatisert kriminalroman i tre akter av Agatha Christie
* 1963 ''Arsenikk og gamle kniplinger'', Lystspill i tre akter av Joseph Kesselring
* 1964 ''Jeg drepte'' av Victor Borg
* 1965 *[[På solsiden (skuespill)|På solsiden]]* av Helge Krog
* 1966 *[[Den spanske flue]]* av Arnold og Bach
* 1967 ''Du har lovet meg en kone'', komedie i tre akter av Finn Bø
* 1968 ''Barbent i parken'', lystspill i tre akter av Neil Simon
* 1969 ''Toreadorvalsen'', farse av Jean Anouilh
* 1970 ''Byen vår'', skuespill i tre akter av Thornton Wilder
* 1971 *[[Pygmalion (skuespill av George Bernard Shaw)|Pygmalion]]* av George Bernard Shaw
* 1972 ''Å miste et romskip'' av Bing og Bringsværd
* 1973 ''Smeltedigelen'' av Arthur Miller
* 1974 ''Et farlig hus'' av André Bjerke og Odd Eidem
* 1975 ''Du kan ikke ta det med deg'' av Moss Hart og George S. Kaufmann
* 1976 *[[Den farlige leken|Karusell]]* av Alex Brinchman
* 1977 ''Andorra'' av Max Frisch
* 1978 ''Alice i underverdenen'' av Klaus Hagerup
* 1979 ''Kuler i solnedgangen'' av Hagerup 
* 1980 ''Ai ai for en artig krig'' av Charles Chilton
* 1981 *[[Neshornet (skuespill)|Neshornet]]* av Eugène Ionesco
* 1982 *Arsenikk og gamle kniplinger* av Kesselring 
* 1983 ''De kaller oss pøbler'' av Hagerup 
* 1984 ''Under byens gater'' av Peer A. Turau
* 1985 ''Melodien som forsvant'' av Kjeld Aabel
* 1986 *Den spanske flue* av Arnold og Bach 
* 1987 *[[Charleys tante]]* av Brandon Thomas
* 1988 *[[Skulle det dukke opp flere lik, er det bare å ringe (scene)|Skulle det dukke opp flere lik, er det bare å ringe]]* av Jack Popplewell
* 1989 ''Piken i bilen'' av Avery Hopwood
* 1990 ''Tante Jutta fra Calcutta'' av Max Reimann og Otto Schwartz
* 1991 ''Det går i familien'' komedie av Ray Cooney
* 1992 ''Musefella'' av Agatha Christie
* 1993 *Barbent i parken* av Neil Simon 
* 1994 ''Cirkus i Fredrikshald'' av Sven Elvestad og Gudmund Groven
* 1995 ''En midtsommernattsdrøm'' av William Shakespeare
* 1996 ''Naken Kvinne med Fiolin'' av Noel Coward
* 1997 ''Geografi og kjærlighet'' av Bjørnstjerne Bjørnson
* 1998 ''Helligtrekongersaften eller hva du vil'' av William Shakespeare
* 1999 ''Den skallede sangerinnen'' av Eugène Ionesco
* 2000 ''Panikk på Halden sykehus'' etter Cooney
* 2001 ''Kan det være noe hun har spist'' av Andreas Markusson
* 2002 ''Olsen's Årnesentral'' av Torben Nielsen
* 2003 ''Arven vår'' 
* 2004 *Tante Jutta fra Calcutta* av Reimann og Schwartz 

* 2006 *Skulle det dukke opp flere lik er det bare å ringe* av Popplewell 
* 2007 ''Hytt og pine'' 
* 2008 *Olsens Årnesentral* av Nielsen

## Referanser


## Litteratur
* 

*  
*