open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elvemuslingfamilien

* *[[Margaritafera]]*

**Elvemuslingfamilien** eller **elvemuslinger** (Margaritiferidae) er en familie av større ferskvannsmuslinger (Unionoida) som kun inkluderer én eksisterende slekt; *[[Margaritafera]]*. Noen regner imidlertid med to slekter, i det de også aksepterer *[[Cumberlandia]]* som ei selvstendig slekt. Den aksepteres ikke av WoRMS, som synonymiserer den med *Margaritafera*. Elvemuslingfamilien omfatter blant annet elvemuslingen (*Margaritafera margaritafera*), som finnes i Norge.

Elvemuslinger kan produsere perler, men det er ganske sjeldent. Det er anslått at bare en av tusen elvemuslinger har perle. Videre er det bare en av tusen perler som er av høy nok kvalitet til å kunne brukes i smykker. For å lage en perle, må et lite sandkorn eller lignende komme inn i muslingen. Så selv om elvemuslinger kan produsere perler, er det svært sjeldent å finne en perle av høy kvalitet. 

Den har vært fredet i Norge siden 1993. Dette skyldes at bestanden av elvemusling har gått kraftig tilbake, og den regnes som en sårbar eller truet art over hele sitt utbredelsesområde. Det er mange trusler mot dens overlevelse, inkludert forurensning og habitat ødeleggelse.

## Inndeling
Inndelingen under følger WoRMS og er i henhold til Bouchet & Bieler (2015). Norske navn følger i hovedsak Artsdatabanken, men navn i parentes er kun uoffisielle beskrivelser.

* Animalia, dyreriket
** Mollusca, bløtdyr
*** Bivalvia, muslinger
**** Palaeoheterodonta
***** Trigonioidea, (saltvannsmuslinger)
***** Unionoida, (større ferskvannsmuslinger)
****** Etherioidea
****** Hyrioidea
****** Silesunionoidea (†)
****** Unionoidea
******* Liaoningiidae (†)
******* Margaritiferidae, elvemuslingfamilien
******** *[[Margaritifera]]*, elvemuslingslekten
******* Sancticarolitidae (†)
******* Unionidae, dammuslingfamilien

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Margaritifera

* se inndeling!

***Margaritifera*** (elvemuslingslekten) er eneste slekt i elvemuslingfamilien (Margaritiferidae) og består av såkalte elveperlemuslinger som utelukkende lever i ferskvann. Perlemuslinger er muslinger som danner et lag av perlemor på innsiden av skallet. Familien omfatter blant annet elvemuslingen (*Margaritafera margaritafera*), som finnes i Norge. Slekten inkluderer 13 arter, fordelt i tre underslekter. Ikke alle bruker underslektene, men de er tatt med her og er systematisk gangbare.

## Inndeling
Inndelingen under følger WoRMS og er i henhold til Bieler & Rosenberg (2017). Norske navn følger i hovedsak Artsdatabanken, men navn i parentes er kun uoffisielle beskrivelser.

* Animalia, dyreriket
** Mollusca, bløtdyr
*** Bivalvia, muslinger
**** Palaeoheterodonta
***** Trigonioidea, (saltvannsmuslinger)
***** Unionoida, (større ferskvannsmuslinger)
****** Etherioidea
****** Hyrioidea
****** Silesunionoidea (†)
****** Unionoidea
******* Liaoningiidae (†)
******* Margaritiferidae, elvemuslingfamilien
******** *[[Margaritifera]]*, (elvemuslingslekten)
********* *M. (Margaritanopsis)*
********** *[[Margaritifera laosensis|M. laosensis]]*
********** *[[Margaritifera monodonta|M. monodonta]]*
********* *M. (Margaritifera)*
********** *[[Margaritifera dahurica|M. dahurica]]*
********** *[[Margaritifera falcata|M. falcata]]*
********** *[[Margaritifera flabellata|M. flabellata]]*
********** *[[Margaritifera hembeli|M. hembeli]]*
********** *[[Margaritifera laevis|M. laevis]]*
********** *[[elvemusling|M. margaritifera]]*, elvemusling
********** *[[Margaritifera marrianae|M. marrianae]]*
********** *[[Margaritifera middendorffi|M. middendorffi]]*
********* *M. (Pseudunio)*
********** *[[Margaritifera auricularia|M. auricularia]]*
********** *[[Margaritifera homsensis|M. homsensis]]*
********** *[[Margaritifera marocana|M. marocana]]*
******* Sancticarolitidae (†)
******* Unionidae, dammuslingfamilien

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Prosopocoilus (Macrodorcinus) tigrinus

***Prosopocoilus tigrinus*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En nokså liten (hannene ca. 20 millimeter), slank, halvblank brun hjortebille. Hannens kjever er middels lange og rette, med én tann i den indre delen og omtrent seks korte tenner i den ytre delen. Hodet er slett uten kjøler eller knøler. Hode og pronotum er nokså tett og fint punktert. Antennene har en tre-leddet vifte. Pronotum er betydelig bredere enn langt, ikke innsnevret ved roten. Dekkvingene har svake punktrader, i alle fall på sidene. Beina er brune.

## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer. Utviklingen tar trolig ett år. De voksne billene drikker gjerne sevje fra trær.

## Utbredelse
Arten er utbredt på Borneo.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cladognathini]]*
******* Slekten *[[Prosopocoilus]]* Westwood, 1845
******** Underslekten *[[Macrodorcinus]]* Maes, 1990
********* ***Prosopocoilus (Macrodorcinus) tigrinus*** Didier, 1928

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over slekten (preparerte eksemplarer)
* Bildegalleri
* 
*
Prosopocoilus antilopus

***Prosopocoilus antilopus*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor (hannene 25-42 millimeter), bred, halvblank rødbrun hjortebille. Hannens kjever er forholdsvis korte og kraftige, med ca. tre butte tenner, små hanner har flere og mindre tenner. Hodet er stort og bredt, slett uten kjøler eller knøler, pannen bredt U-formet innbuktet foran. Antennene har en tre-leddet vifte. Pronotum er betydelig bredere enn langt, ikke innsnevret ved roten. Dekkvingene har oftest en mørk sømstripe. Undersiden er rødbrun, partiet bak mellomhoftene brunoransje. Beina er brune. Hunnen er mindre, bredere og blankere, uten forstørrede kjever.

## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer. Utviklingen tar trolig ett år. De voksne billene drikker gjerne sevje fra trær.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Sentral- og Vest-Afrika

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cladognathini]]*
******* Slekten *[[Prosopocoilus]]* Westwood, 1845
******** Underslekten *[[Prosopocoilus]]* (i snever forstand)
********* ***Prosopocoilus antilopus*** (Swederus, 1787)
********** ***Prosopocoilus antilopus antilopus*** (Swederus, 1787)
********** ***Prosopocoilus antilopus beisa*** Kriesche, 1920
********** ***Prosopocoilus antilopus insulanus*** Kriesche, 1920

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over slekten (preparerte eksemplarer)
* Bildegalleri
* 
*
Ioctl

**ioctl** (en forkortelse for **input/output control**) er i moderne POSIX-kompatible operativsystemer et systemkall for utstyrsavhengige operasjoner og andre som ikke kan utføres med regulære systemkall. Dets parameter spesifiserer en forespurt kode. Effekten av kallet avhenger helt og holdent av den forespurte kode, som vanligvis er utstyrsavhengig. En utstyrsdriver for CD-ROM kan for eksempel instruere et fysisk utstyr til å spytte ut disken ved å sørge for en `ioctl`-kode. Utstyrsuavhengige koder blir også brukt til å gi brukerrommet aksess til funksjoner i operativsystemkjernen som bare kan bli brukt av systemprogrammer under utvikling.

Systemkallet `ioctl` ble innført i UNIX versjon 7, og støttes av de fleste avarter av UNIX og Unix-liknende systemer, deriblant Linuxkjernen og Mac OS X. I Microsoft Windows finnes det en lignende funksjon som er kalt `DeviceIoControl`.
Jacques Dubochet

**Jacques Dubochet** (født 8. juni 1942) er en sveitsisk biofysiker og nobelprismottaker. I 2017 ble Dubochet tildelt Nobelprisen i kjemi, sammen med Joachim Frank og Richard Henderson, «for utvikling av kryoelektronmikroskopi for høyoppløsende strukturbestemmelse av biomolekyler i løsning»

## Referanser
Joachim Frank

**Joachim Frank** (født 12. september 1940) er en tyskfødt amerikansk biofysiker og nobelprismottaker. I 2017 ble Frank tildelt Nobelprisen i kjemi, sammen med Richard Henderson og Jacques Dubochet, «for utvikling av kryoelektronmikroskopi for høyoppløsende strukturbestemmelse av biomolekyler i løsning»

## Referanser
Read

**Read** er et systemkall. I moderne POSIX-kompatible operativsystemer må et dataprogram aksessere data fra en datafil som er lagret i et filsystem ved å benytte systemkallet read. Filen er identifisert gjennom en fildeskriptor som vanligvis blir gjort tilgjengelig gjennom et tidligere kall til systemkallet open. Dette systemkallet leser data i form av et antall byte som spesifiseres av kalleren, og som lagres i et buffer som er forsynt av den kallende prosessen.

Systemkallet read har tre argumenter:

* Fildeskriptoren til datafilen
* Bufferet hvor de leste data skal lagres
* Antall byte som skal leses fra datafilen
Open

**Open** er et systemkall. I moderne POSIX-kompatible operativsystemer initialiserer dataprogrammer sin aksess til en datafil som ligger lagret i et filsystem ved å benytte systemkallet open. Dette kallet allokerer ressurser knyttet til fildeskriptoren, og returnerer en smart peker som prosessen vil bruke til å referere til denne datafilen. I noen tilfeller utføres open av den første aksessen.

Den samme datafilen kan bli åpnet samtidig av flere prosesser, og endog av den samme prosessen (som resulterer i flere fildeskriptorer for samme datafil) avhengig av filorganiseringen og filsystemet. Operasjoner som det å flytte filpekeren eller lukke den, er uavhengige og påvirker ikke andre fildeskriptorer. Operasjoner på filen (gjennom for eksempel systemkallet write) kan være synlige for operasjoner på andre deskriptorer.
Richard Henderson (biolog)

**Richard Henderson** (født 19. juli 1945) er en britisk biolog og nobelprismottaker. I 2017 ble Henderson tildelt Nobelprisen i kjemi, sammen med Jacques Dubochet og Joachim Frank, «for utvikling av kryoelektronmikroskopi for høyoppløsende strukturbestemmelse av biomolekyler i løsning»

Henderson ble i 2018 utnevnt til medlem av Order of the Companions of Honour.

## Referanser
Jeffrey C. Hall

**Barry Clark Barish** (født 3. mai 1945) er en amerikansk genetiker og kronobiolog og nobelprismottaker. I 2017 ble Hall tildelt Nobelprisen i medisin, sammen med Michael Rosbash og Michael W. Young, «for forskning på gener som styrer den biologiske klokken hos bananfluer»

## Referanser
Mmap

**mmap(2)** er et POSIX-kompatibelt systemkall i UNIX og Unix-liknende operativsystemer. Kallet mapper datafiler og utstyr i hukommelsen og er en form for minnemappet fil-I/O. Den implementerer vanligvis behovsbetinget sideveksling, fordi innholdet i filen ikke blir lest fra disken i utgagngspunktet og ikke benytter fysisk RAM. Disklesingene utføres på en «lat» måte, etter at en spesifikk lokalitet blir aksessert. Etter at minnet ikke lenger behøves, er det viktig å foreta en `munmap(2)` av pekerne til den. Beskyttelsesinformasjonen kan stures ved å benytte `mprotect(2)`, og spesiell behandling kan bli påtvunget ved bruk av `madvise(2)`.

Systemkallet er tilgjengelig i Linuxkjernen, MacOS, FreeBSD og OpenBSD.
Prosopocoilus buddha

***Prosopocoilus buddha*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor (hannene 26-63 millimeter), bred, blankt rødbrun til svart hjortebille. Arten er svært variabel og formrik. Hos store hanner er kjevene lange og nokså tynne, litt buede, med en tann ved roten, en litt større tann litt utenfor midten og noen mindre tenner. Små hanner har gjerne korte, knivformede og sagtakkede kjever. Hodet er stort og bredt, slett uten kjøler eller knøler. Antennene har en tre-leddet vifte. Pronotum er betydelig bredere enn langt, ikke innsnevret ved roten. Undersiden er samme farge som oversiden. Beina er mørkbrune til svarte. Hunnen er mindre, bredere og blankere, uten forstørrede kjever.

## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer. Utviklingen tar trolig ett år. De voksne billene drikker gjerne sevje fra trær.

## Utbredelse
Arten er vidt utbredt i Asia, fra India i vest til Sulawesi i øst.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cladognathini]]*
******* Slekten *[[Prosopocoilus]]* Westwood, 1845
******** Underslekten *[[Prosopocoilus]]* (i snever forstand)
********* ***Prosopocoilus buddha*** (Hope, 1842)
********** ***Prosopocoilus buddha approximatus*** (Parry, 1864) - Tibet og Indokina
********** ***Prosopocoilus buddha annae*** Bomans, 1992 - Borneo
********** ***Prosopocoilus buddha babuyanensis*** Mizunuma, 1994 - Filippinene: Babuyan
********** ***Prosopocoilus buddha buddha*** (Hope, 1842) - India, Bangladesh og Thailand
********** ***Prosopocoilus buddha cavifrons*** (Hope & Westwood, 1845) - Filippinene: Luzon, Mindoro, Panay og Negros
********** ***Prosopocoilus buddha ebeninus*** (Albers, 1891) - Filippinene: Mindanao
********** ***Prosopocoilus buddha erberi*** (Lacroix, 1988) - Sumatra
********** ***Prosopocoilus buddha javanensis*** (Neervoort van de Poll, 1895) - Java
********** ***Prosopocoilus buddha kuijteni*** Bomans, 1978 - Thailand og Vest-Malaysia
********** ***Prosopocoilus buddha palawanicus*** (Felsche, 1912) - Palawan
********** ***Prosopocoilus buddha patricius*** (Schaufuss, 1887) - Sulawesi

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over slekten (preparerte eksemplarer)
* Bildegalleri
* 
*
Indexi

**Indexi** kan vise til:
* Indexi (band), bosnisk band
* Indexi (musikkpris), bosnisk musikkpris, oppkalt etter bandet
Close

:*For filmen, se [[Close (film)]]*
**close** er et systemkall i moderne POSIX-kompatible operativsystemer som lukker tilgangen til et filsystem, etter at dette har vært åpnet med systemkallet open. `'''close'''` tømmer bufferet som har vært fylt med data, oppdaterer filens metadata, deallokerer ressursene som har vært assosiert med filen (inkludert fildeskriptoren) og oppdaterer den systemvide filtabellen. Enkelte programmeringsspråk vedlikeholder en struktur av filer som åpnes av deres run-time bibliotek og som kan lukkes når programmet avsluttes. Noen operativsystemer vil kalle close som en del av operativsystemets gjenopprettelse som resultat av en systemfeil.

## Eksterne lenker
* C Programming/stdio.h/fclose i wikibooks
Unlink

**unlink** er et systemkall og et kommandolinje-verktøy i moderne POSIX-kompatible operativsystemer som sletter datafiler. Systemkallet fjerner filnavn og (bortsett fra i Linux) kataloger gjennom rm og rmdir. Hvis filnavnet var den siste harde link til filen, blir filen i seg selv slettet så snart som ingen programmer holder den åpen.

Systemkallet opptrer også i programmeringsspråkene PHP, Node.js og Perl i form av den innebygde funksjonen *unlink()*. Liksom Unix-verktøyet, brukes det også til å slette filer.

## Referanser
Prosopocoilus bulbosus

***Prosopocoilus bulbosus*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor (hannene 25-52 millimeter), bred, blank, rødbrun til svart hjortebille. Hannens kjever er korte og kraftige, vanligvis sagtakkede på innersiden og noe oppoverbøyde. Hodet er stort og bredt, slett uten kjøler eller knøler, pannen bredt U-formet innbuktet foran. Antennene har en tre-leddet vifte. Pronotum er betydelig bredere enn langt, rundet. Undersiden og beina er samme farge som oversiden. Hunnen er mindre, bredere og blankere, uten forstørrede kjever, forkroppen tydelig punktert.

## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer. Utviklingen tar trolig ett år. De voksne billene drikker gjerne sevje fra trær.

## Utbredelse
Arten er utbredt fra India i vest til Vietnam i øst.

## Systematisk inndeling
Arten blir nå ofte ført til slekten *[[Kirchnerius]]*, og de ulike underartene noen ganger regnet som egne arter.

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cladognathini]]*
******* Slekten *[[Prosopocoilus]]* Westwood, 1845
******** Underslekten *[[Prosopocoilus]]* (i snever forstand)
********* ***Prosopocoilus bulbosus*** (Hope, 1840)
********** ***Prosopocoilus bulbosus bulbosus*** (Hope, 1840) - India
********** ***Prosopocoilus bulbosus crassimaxillaris*** (Bomans, 1967) - Laos
********** ***Prosopocoilus bulbosus mandibularis*** (Möllenkamp, 1902) - Thailand, Vietnam
********** ***Prosopocoilus bulbosus spencii*** (Hope, 1840 - India, Myanmar

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over slekten (preparerte eksemplarer)
* Bildegalleri
* 
*
Commit

**commit** er innen informatikk og dataforvaltning noe som gjør et sett med foreløpige forandringer permanent. En populær bruk av dette er ved slutten av en databasetransaksjon, hvor foreløpige forandringer blir gjort permanent.

I det distribuerte operativsystemet LOCUS 845 var `commit` et systemkall.
Winterswijk

**Winterswijk** (også kjent som *Winterswiek* eller *Wenters*) er en kommune og en by i den østlige delen av Nederland. Byen har en befolkning på 28&nbsp;999 (2017) og ligger i Achterhoek, som er i den østligste delen av provinsen Gelderland.

## Geografi
Winterswijk ligger øst i provinsen Gelderland øst i Nederland. Det er en del av regionen i Achterhoek.

## Historie

Byen ble grunnlagt rundt år 1000 f.Kr og var et isolert jordbrukssamfunn frem til 1830, da veien fra Borken til Zutphen via Winterswijk og Groenlo ble bygget. Rundt 1840 utvandret mange til Amerika — Michigan spesielt. Etter 1870 ble byen et sentrum for tekstiler, for eksempel spinning og veving, og fabrikken Tricot ansatte en stor andel av den lokale befolkningen i sine glansdager. I 1878 ble jernbanelinjen til Zutphen bygget, først og fremst for tekstilindustrien, som ble satt opp av Jan Willink. Noen av familiene, som familien Willinks, har bodd der siden 1284.

### Frigjøring under andre verdenskrig
31. mars 1945 var frigjøringsdagen for Winterswijk under andre verdenskrig. Før byen ble frigjort, var det en stridsvognkamp den 30. mars i en av bydelene kalt Woold, med seksti Sherman-stridsvogner. Kampen resulterte i at seksten tyske og ni britiske soldater mistet livet. 31. mars 1945 (langfredag) rundt klokka 21 hadde de allierte styrkene en kamp litt over fem km sør for Winterswijk. 31. mars nådde endelig de første allierte troppene Slingestream i nærheten av Winterswijk. 31. mars er den offisielle dagen for å minnes frigjøringen av Winterswijk. Etter frigjøringen av Winterswijk grunnla de et hvilesenter for britiske soldater i Sociëteit de Eendracht (Zonnebrink), der britiske soldater, som kom fra fronten, kunne få hvile. Den britiske fronten beveget seg i april 1945 mot den nordvestlige delen av Tyskland.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nuclear Threat Initiative

**Nuclear Threat Initiative** (**NTI**) er en uavhengig organisasjon stiftet i 2001 av den amerikanske senatoren Sam Nunn og filantropisten Ted Turner i USA. Organisasjonen arbeider med å avverge katastrofer, angrep og ulykker knyttet til masseødeleggelsesvåpen &ndash; atom, biologisk, radiologisk, kjemisk og cyber.

Ernest Moniz er konsernsjef, og Joan Rohlfing er president i organisasjonen.

## Eksterne lenker
*
Prosopocoilus dentifer

***Prosopocoilus dentifer*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor til stor (hannene 23-37 millimeter), blank, svart hjortebille. Hannens kjever er moderat forstørrede, sigdformede med en kraftig, oppoverrettet tann i midten. Noen hanner har kortere og bredere kjever, mer som den typiske formen hos *[[Prosopocoilus bulbosus]]*, små hanner har knivformede, sagtakkede kjever. Hodet er stort og bredt, slett uten tydelige kjøler eller knøler. Antennene har en tre-leddet vifte. Pronotum er betydelig bredere enn langt, noe innsnevret ved roten. Undersiden er samme farge som oversiden, beina mørkrøde. Hunnen er mindre, bredere og blankere, uten forstørrede kjever, forkroppen tydelig punktert, særlig på sidene, svart.

## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer. Utviklingen tar trolig ett år. De voksne billene drikker gjerne sevje fra trær.

## Utbredelse
Arten er utbredt i India, Nepal og Bhutan.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cladognathini]]*
******* Slekten *[[Prosopocoilus]]* Westwood, 1845
******** Underslekten *[[Prosopocoilus]]* (i snever forstand)
********* ***Prosopocoilus dentifer*** (Deyrolle, 1865)
********** ***Prosopocoilus dentifer dentifer*** (Deyrolle, 1865) - India, Nepal
********** ***Prosopocoilus dentifer parryi*** (Boileau, 1913) - India, Nepal og Bhutan, noen ganger regnet som en egen art og ført til slekten *[[Kirchnerius]]*.

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over slekten (preparerte eksemplarer)
* Bildegalleri
* 
*
Krigserklæringer under den andre verdenskrig

Dette er en tidslinje over formelle **krigserklæringer under den [[andre verdenskrig]]**.

En erklæring av krig er den formelle handlingen hvor ett land går til krig mot en annet. Erklæringen er vanligvis en handling av å levere en performativ ytring (må ikke forveksles med en vanlig *tale*) eller presentasjon av et signert dokument av en autorisert part av en nasjonal regjering for å skape en tilstand av krig mellom to eller flere suverene stater. Den offisielle internasjonale protokollen til å erklære krig, ble definert i Haag fredskonferansen i 1907 (eller Haag II). 

## Liste over krigserklæringer
Nedenfor er en tabell som viser *utbrudd av kriger mellom stater* som skjedde under andre verdenskrig. Angitt er de datoer (under det umiddelbare forløpet til, eller i løpet av, andre verdenskrig), som en *[[de facto]]* krigstilstand eksisterte mellom stater. Tabellen viser både «Initiativtakerstat(er)» og den stat som aggresjon var rettet mot, eller «angrepet stat(er)». Hendelser som vises, inkluderer de der det var enkelt å bryte diplomatiske av forhold som ikke innebærer noen fysiske angrep, så vel som de som involverer åpne erklæringer eller handlinger av aggresjon.
; 
; 


Fil:Armia Czerwona,Wehrmacht 23.09.1939 wspólna parada.jpg|Felles parade av den tyske Wehrmacht og den sovjetiske Røde Armé den 23. september 1939 i Brest i Øst-Polen på slutten av felttoget i Polen. I midten står generalmajor Heinz Guderian, og på høyre side er brigadegeneral Semjon Krivoshein.
Fil:German paratroopers jumping From Ju 52s over Crete.jpg|Tyske fallskjermjegere inntar den greske øya Kreta i mai 1941.
fil:Attack on Pearl Harbor Japanese planes view.jpg|Fotografi fra et japansk fly av Battleship Row i begynnelsen av det overraskende angrepet på Pearl Harbor. Eksplosjonen i midten er en torpedo som treffer USS «Oklahoma». To angripende japanske fly kan bli sett: Et over USS «Neosho» og et over marinens verft.


## Referanser




## Litteratur
* 
* 
* 
*
Eugene Holiday

**Eugene Holiday** (født 14. desember 1962 i Philipsburg på Sint Maarten) er en økonom fra Sint Maarten og landets nåværende guvernør.
 
Holiday er utdannet i Nederland, med doktorgrad i økonomi fra universitetet i Tilburg fullført i 1987. Han var deretter tilsatt ved De nederlandske Antillenes bank på Curaçao, men fra 1995 hadde han sentrale roller innen luftfartsindustrien på Sint Maarten, blant annet som direktør ved Prinsesse Juliana internasjonale lufthavn i over 12 år. 

Da Sint Maarten ble et selvstyrt land innen Kongeriket Nederlandene ved oppløsningen av De nederlandske Antiller 10. oktober 2010, tiltrådte Holiday som landets første guvernør.

## Referanser

 
## Eksterne lenker
*
Fylkestingsvalget 1975

**Fylkestingsvalget 1975** ble gjennomført 14. - 15. september 1975, samtidig med kommunestyrevalget. Det var første gang at fylkestingene ble valgt ved direkte valg. Tidligere hadde fylkestinget bestått av kommunenes ordførere. Valget ble holdt i alle fylker unntatt Oslo.

Stemmerettsalderen var 20 år.

Ved fylkestingsvalget ble det avgitt 1 860 052 stemmer, 68,3% oppslutning. Ved kommunestyrevalget ble det avgitt 1 872 327 stemmer, 68,7% oppslutning.

Ved valget ble det valgt  representanter til landets 18 fylker, Oslo unntatt. For å sikre kommunene en rimelig representasjon i 
fylkestingene i forhold til folketallet, tilfalt 177 av representantene på forhånd bestemte kommuner, såkalte *utjamningsrepresentanter*. Av de valgte representantene var 240 kvinner.

## Resultat

.) Punktum i tabellen angir at partiet ikke stilte liste.

## Referanser
Elisabet Fidjestøl

**Elisabet Odrun Fidjestøl** (født 25. oktober 1922 i Horten, død 28. november 2013) var en norsk arkitekt og politiker. Hun omtales ofte som *Elisabet(h) Breen Fidjestøl*. Det har sammenheng med at hun i 1948 ble gift med Olav Andreas Findreng Breen (d. 1949) og i 1963 med Sigurd Fidjestøl.

## Arkitektvirke
Fidjestøl (da: Øydvin) gikk ut fra NTHs arkitektlinje i 1947. Hun ble ansatt ved distriktsarkitektkontoret i Kirkenes i 1948 og var fra 1953 ansatt hos arkitekt Ole Bjønnes i Tønsberg, for senere å etablere egen arkitektpraksis. Over flere tiår tegnet hun et drøyt dusin kirker, for det meste på Østlandet, som stort sett kan betegnes som arbeidskirker. Innenfor denne sjangeren overgås hun bare av Harald Hille når det gjelder produktivitet. Av annet virke på arkitekturområdet kan nevnes en rekke utvidelser og restaureringer av kirker.

## Politikervirke
I tillegg til arkitektvirket var Fidjestøl aktiv i politikken, der hun representerte Kristelig folkeparti. Hun satt i bystyret i Tønsberg i tre perioder fra 1955. Hun møtte som vararepresentant på Stortinget i periodene 1969–73 og 1973–77 og var fylkesvaraordfører i Vestfold i 1975–1983. I tillegg hadde hun en rekke andre tillitsverv.

## Verker i utvalg
* Vesterøy kirke, Sandefjord (1967; eg. bare 1. byggetrinn)
* Solvang kirke, Tønsberg (1. byggetrinn 1969, 2. byggetrinn 1988)
* Sentrumskirken, Horten (1972)
* Straumen kapell, Sørreisa (1973)
* Nanset kirke, Larvik (1974)
* Restaurering av Torød kirke, Nøtterøy (1975)
* Birom på hver side av tårnet i Leveld kirke, Ål (1976)
* Teie kirke, Nøtterøy (1977)
* Strindheim kirke, Trondheim (1979)
* Søndre Skøyen kapell, Oslo (1980)
* Mjøndalen kirke, Nedre Eiker (1983)
* Ullerål kirke, Hønefoss (1. byggetrinn, 1984)
* Fjell kirke, Drammen (1984)
* Skrim sportskapell, Kongsberg (1985)
* Vats fjellkirke, Ål (1990)
* Fogn kirke, Finnøy (1991)

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* Laila Riksåsen Dahl: «Elisabet Breen Fidjestøl til minne», i *Tønsberg Blad*, 11. desember 2013, s. 10.

## Eksterne lenker
* 
*
FET

**FET** kan vise til:

* Fet, tidligere kommune
* Fett
* Felteffekttransistor
** JFET
** MOSFET
* Fet (krater) på Merkur
* FET (tidssone)

## Personer
* Afanasij Fet
* Jostein Fet
* Annik Magerholm Fet
Birk Risa

**Birk Risa** (født 1998) er en norsk fotballspiller som spiller for Molde FK.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Henrik Bjørdal

**Henrik Rørvik Bjørdal** (født 1997) er en norsk fotballspiller som spiller for .

## Karriere
### Aalesund (2013–2015)
Bjørdal debuterte i Eliteserien da Aalesund vant 7–1 mot Lillestrøm, den 13. mai 2013.

### Brighton & Hove Albion (2016–2018)
Den 27. januar 2016 signerte Bjørdal en to og et halvt år lang kontrakt med den engelske klubben Brighton & Hove Albion. Der ble han en del av klubbens U21-lag. Han ble toppscorer for klubbens U23-lag i 2017/18-sesongen.

#### Lån til IFK Göteborg (2017)
I mars 2017 ble han lånt ut til svenske IFK Göteborg.

### Zulte Waregem (2018–2020)
I juni 2018 signerte han for den belgiske klubben Zulte Waregem.

### Vålerenga (2020–)
I september 2020 signerte Bjørdal en tre og et halvt år lang kontrakt med Vålerenga. Han debuterte for klubben 13. september 2020, i en kamp som endte med seier 5–1 mot Brann. I februar 2023 forlenget han kontrakten med Vålerenga ut 2026.

Han fikk NTBs pris for beste spiller i OBOS-ligaen 2024.

Bjørdal har kontrakt med Vålerenga ut 2029.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Amund Wichne

**Amund Wichne** (født 1997) er en norsk fotballspiller som spiller for .

Hans bror Eirik Wichne spiller for . De er firlinger.

## Meritter
### Viking
* OBOS-ligaen: 2018
*NM-cup: 2019

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Prosopocoilus dorsalis

***Prosopocoilus dorsalis*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor til stor (hannene 25-55 millimeter), blank, brunrød hjortebille, hodet gjerne mørkere. Store hanner har lange og slanke, nokså rette kjever med tre-fire tenner på innersiden i den ytre delen. Mindre hanner har gjerne korte, knivformede mandibler, gjerne med sagtakket innerside. Hodet er stort og bredt, slett uten tydelige kjøler eller knøler. Antennene har en tre-leddet vifte. Pronotum er betydelig bredere enn langt, noe innsnevret ved roten. Undersiden er samme farge som oversiden, beina rødlige. Hunnen er mindre, uten forstørrede kjever.

## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer. Utviklingen tar trolig ett år. De voksne billene drikker gjerne sevje fra trær.

## Utbredelse
Arten er utbredt på Filippinene og Sulawesi.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cladognathini]]*
******* Slekten *[[Prosopocoilus]]* Westwood, 1845
******** Underslekten *[[Prosopocoilus]]* (i snever forstand)
********* ***Prosopocoilus dorsalis*** (Erichson, 1834)
********** ***Prosopocoilus dorsalis dorsalis*** (Erichson, 1834) - Filippinene
********** ***Prosopocoilus dorsalis hiromii*** Mizunuma, 1994 - Sulawesi

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over slekten (preparerte eksemplarer)
* Bildegalleri
* 
*
Prosopocoilus forceps

***Prosopocoilus forceps*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor til stor (hannene 23-48 millimeter), kraftig, blank, brun hjortebille. Store hanner har kraftige, ofte sagtakkede kjever som er litt innsnevrede ytterst. Mindre hanner har gjerne korte, knivformede mandibler. Hodet er stort og bredt, uten påfallende kjøler eller knøler, pannen foran bredt U-formet innbuktet. Antennene har en tre-leddet vifte. Pronotum er betydelig bredere enn langt, rundet. Dekkvingene er rødbrune. Undersiden er rødbrun, beina rødbrune. Hunnen er mindre og mer oval enn hannen, uten forstørrede kjever, svært blank, svart med oransje sidekanter.

## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer. Utviklingen tar trolig ett år. De voksne billene drikker gjerne sevje fra trær.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Vest-Malaysia og på Sumatra og Borneo.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cladognathini]]*
******* Slekten *[[Prosopocoilus]]* Westwood, 1845
******** Underslekten *[[Prosopocoilus]]* (i snever forstand)
********* ***Prosopocoilus forceps*** (Snellen van Vollenhoven, 1861)
********** ***Prosopocoilus forceps eligmonotus*** (Lacroix, 1982) - Vest-Malaysia, noen ganger regnet som en egen art 
********** ***Prosopocoilus forceps forceps*** (Snellen van Vollenhoven, 1861) - Sumatra
********** ***Prosopocoilus forceps nakamotoi*** Mizunuma, 1994 - Borneo

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over slekten (preparerte eksemplarer)
* Bildegalleri
* 
*
Rådstugan (Stockholm)

**Rådstugan** var fra 1300-tallet Stockholms *rådstuga* (rådhus), og lå i kvartalet med samme navn ved Stortorget i Gamla stan. Rådet ble i 1732 flyttet til Bondeska palatset. På den tiden bestod *rådstugan* av en samling bygninger delvis med opprinnelse fra middelalderen. Bygningene ble revet i 1768 for å gi plass til det nåværende Börshuset. I *rådstugan* fantes Stockholms rådhusrätt og arresthus, og det var sete for byens råd eller magistrat.

## Historikk

Rådstugan lå ved Stortorgets nordre del, det vil si midt i middelalderens Stockholm. Rådstugan er nevnt første gang i 1330 i forbindelse med at den ble herjet av brann. Selve bygningen var til å begynne med bare en av et titalls eiendommer mellom Storkyrkan og torget. På 1600- og 1700-tallet ervervet byen de øvrige bygningene.

Rådstugan opptok den østre delen av kvartalet i senmiddelalderen. Svært lite er kjent om dets utforming og planløsning. Oppmålingstegninger fra 1700-tallet viser at det på slutten av middelalderen blant annet fantes en rådssal og et rom for *stadsskrivaren* en trapp opp og et arrestlokale samt byens vinkjeller i underetasjen. Like før bygningene i kvartalet ble revet ble det gamle rådhuset (som allerede var gått ut av bruk) avbildet av Erik Palmstedt, som da var visebyarkitekt i Stockholm.

Stockholm hadde i middelalderen aldri noe monumentalt rådhus slik som i hansabyene, som for eksempel Lübeck, Stralsund og Reval. Ifølge historikeren Göran Dahlbäck kan det ha vært et uttrykk for at Stockholm stod under kongens kontroll, mens byer som Lübeck og Stralsund kunne demonstrere sin selvstendighet gjennom et monumentalt rådhus bekostet av handelsstanden.

## Se også
*Liste over kvartaler i Gamla stan

## Referanser


## Kilder
*Stockholmskällan: Stortorget i Stockholm med gamla Rådhusbyggnaden innan dess afrifning 1768
*

## Eksterne lenker
*
Drain (transistor)

**Drain** (norsk: dren, sluk, utløp) er en terminal for det elektriske utløpet på en transistor av felteffekttype, den terminalen som mottar elektriske ladningsbærere fra kanalen, og er typisk skapt som en brønn av dopet materiale. Terminalen som kalles *[[gate (transistor)|gate]]* (norsk: grind, port, styre) kontrollerer strømmen som går fra *[[source (transistor)|source]]* (norsk: kilde) og til *drain* ved å skape en tunnel av frie elektroner mellom disse terminalene. Drain er elektrisk annerledes enn source da den ligger på et lavere elektrisk potensial gitt typen ladningsbærere, det vil si at V_{dd} er negativ sammenlignet med V_{ss} for *p*-kanal og positiv for *n*-kanal FETs og MOSFETs.

Navnet er litt tilfeldig da de fysiske egenskapene til source og drain ofte er identiske, de er begge *dopet* med atomer som har tilsvarende egenskaper, selv om de ikke trenger være det. Det er også vanlig med en fjerde terminal som gjerne omtales som *body*, *base*, *bulk*, eller *substrate*. Denne er nødvendig for å etablere en referansespenning for transistoren.

Transistorer med *source*, *gate*, og *drain* er som oftest felteffekttransistorer (FET, JFET, MOSFET). Dette er imidlertid ikke entydig, og benevnelsene brukes også ofte om terminaler på integrerte kretser. Tilsvarende terminaler på bipolare transistorer (bipolar junction transistors, BJT) blir omtalt som *emitter*, *base*, og *collector* hvor collector tilsvarer drain. Tilsvarende for radiorør er *[[katode]]*, *gitter*, og *[[anode]]*, hvor anoden tilsvarer drain.

I en ideell FET-transistor skal strømmen i drain være uavhengig av spenningen selv når transistoren er i metning. Dette skjer ikke, strømmen er en endelig funksjon gitt av I_d vs V_d som omtales som Early effekten. Denne effekten oppstår som følge av avstanden mellom utarmingsområdene mellom source og drain, hvor utarmingsområdene er gitt av spenningen mellom de respektive terminaler og substratet. Bredden av utarmingsområdet rundt drain øker med spenningen på drain, og reduserer dermed kanallengden. Denne reduksjonen i kanallengde gir økt stigning i tettheten til ladningsbærerne, og igjen økt kanalstrøm mellom sourse og drain.

Dette kan uttrykkes som

:V_0 = \frac{l + Q_s + 1 - I}{- {\partial l \over \partial V_d}}

I uttrykket er V_0 Early spenningen over transistoren, l er kanalens lengde, Q_ser tettheten av ladningsbærere ved transistorens source, I er strømmen gjennom transistoren som også er lik I_d, og V_d er spenningen ved drain. Når transistoren opereres over subterskelnivå vil effekten være at Early effekten skifter hele overføringskurven til høyere nivåer, samtidig som formen omtrent bevares. Dette kan også uttrykkes som en spenningsstyrt konduktans, og brukes til å konvertere strøm til spenning. En slik *diodekobling* er en nokså vanlig konstruksjon i analog VLSI, og brukes blant annet for å lage *strømspeil*.

## Referanser




## Litteratur
*
Curling under Vinter-OL for ungdom 2012

**Curling under [[Vinter-OL for ungdom 2012]]** ble arrangert i Innsbruck Exhibition Centre i Innsbruck i Østerrike fra 14. til 22. januar 2012. 

Det deltok 64 utøvere fra 16 nasjoner, og det ble konkurrert i mikslag og mikspar. 

## Medaljeoversikt

### Medaljetabell

### Øvelser

## Eksterne lenker
*
Trude Vollheim

**Trude Vollheim** (født 1964) er en norsk virksomhetsleder. Hun var direktør i Arbeidstilsynet fra februar 2017 til 19. januar 2024. Hun har vært regiondirektør i Skatteetaten for Skatt Midt-Norge, ligningssjef i Stjørdal og Meråker og har hatt ulike lederroller i Arbeidsmarkedsetaten.

Vollheim har mastergrad i offentlig forvaltning, bachelorgrad i økonomi- og maskiningeniørfag og grunnfag i fysikk.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kunstløp under Vinter-OL for ungdom 2012

**Kunstløp under [[Vinter-OL for ungdom 2012]]** ble arrangert fra 14. til 22. januar 2012, i OlympiaWorld Innsbruck i Innsbruck i Østerrike. 

66 utøvere fra 21 nasjoner deltok. 

## Medaljeoversikt

### Medaljetabell

### Øvelser

## Kilder
* Resultater

## Eksterne lenker
*
Beatrice Fihn

**Beatrice Fihn** (født 17. november 1982 i Gøteborg) er en svensk jurist som var leder av Den internasjonale kampanjen for forbud mot atomvåpen (ICAN) fra 2014 til januar 2023. Organisasjonen ble i 2017 tildelt Nobels fredspris. I hennes ledertid fikk organisasjonen også en mengde nye medlemmer.

Før dette var hun leder for Internasjonal kvinneliga for fred og frihet og Geneva Centre for Security Policy. Hun er utdannet ved University College London og Stockholms universitet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Gate (transistor)

**Gate** (norsk: grind, port, styre) er en eller flere terminaler som kontrollerer elektriske strøm i en transistor av felteffekttype, og er typisk skapt ved å lage et elektrisk felt som forbinder to dopede brønner. Terminalen kontrollerer strømmen som går fra *[[source (transistor)|source]]* (norsk: kilde) og til *[[drain (transistor)|drain]]* (norsk: dren, sluk, utløp) ved å skape en tunnel av frie elektroner mellom disse terminalene. De fysiske egenskapene til source og drain er ofte identiske, de er begge *dopet* med atomer som har tilsvarende egenskaper, selv om de ikke trenger være det. Det er også vanlig med en fjerde terminal som gjerne omtales som *body*, *base*, *bulk*, eller *substrate*. Denne er nødvendig for å etablere en referansespenning for transistoren, og ikke minst operasjon av gate er avhengig av denne.

Transistorer med *source*, *gate*, og *drain* er som oftest felteffekttransistorer (FET, JFET, MOSFET). Dette er imidlertid ikke entydig, og benevnelsene brukes også ofte om terminaler på integrerte kretser. Tilsvarende terminaler på bipolare transistorer (bipolar junction transistors, BJT) blir omtalt som *emitter*, *base*, og *collector* hvor base tilsvarer gate. Det finnes en egen type bipolare transistorer som har en gate, disse kalles insulated-gate bipolar transistor (IGBT). Tilsvarende for radiorør er *[[katode]]*, *gitter*, og *[[anode]]*, hvor gitter tilsvarer gate. Radiorør har ofte flere gitter.

## Referanser




## Litteratur
*
Macrodorcas (Epidorcus) gracilis

***Macrodorcas gracilis*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor (hannen 27-54 millimeter), slank, matt mørkbrun hjortebille. Hannen har lange, slanke kjever med tenner bare i spissen. Pronotum er rundet, tydelig bredere enn dekkvingene. Små hanner har få eller ingen tenner på kjevene. Hunnen er liten og blankt svart, uten forstørrede kjever.

## Levevis
Larvene utvikler seg i morken ved av løvtrær.

## Utbredelse
Arten er kjent fra India, det sørlige Kina og Vietnam.

## Systematisk plassering
Arten er ofte tidligere plassert i slekten *[[Prosopocoilus]]*.

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Gruppen Cladognathini
******* Slekten *[[Macrodorcas]]* Motschulsky, 1862
******** Underslekten *Epidorcus* Seguy, 1954
********* ***Macrodorcas (Epidorcus) gracilis*** (Saunders, 1854)

## Eksterne lenker
* 
*
Bruma

**Armindo Tué Na Bangna** (født 1994), kjent som **Bruma**, er en portugisisk fotballspiller som spiller for .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Liste over nordmenn med kamper i Premier League

**Liste over nordmenn som har spilt i Premier League** er en oversikt over alle nordmenn som har spilt kamper i Premier League siden ligaen ble opprettet i 1992. Gunnar Halle debuterte allerede i første serierunde i den første sesongen og ble dermed første norske Premier League-spiller. 77 nordmenn har spilt, eller spiller, i ligaen. Det plasserer Norge på syvendeplass på listen med land utenfor Storbritannia med flest Premier League-spillere.

## Før 1992/1993-sesongen
;Nordmenn med kamper i øverste divisjon i England før opprettelsen av Premier League, men som aldri spilte i Premier League:
* Einar Aas, . Debut  (mot ).
* Åge Hareide, , . Debut  (mot ).
* Kjetil Osvold, , . Debut  (mot ).
;Nordmenn som debuterte i øverste divisjon i England før de spilte i Premier League:
* Erik Thorstvedt, . Debut  (mot ).
* Erland Johnsen, . Debut  (mot ).
* Gunnar Halle, . Debut  (mot ).
* Pål Lydersen, . Debut  (mot ).

## Liste sortert etter dato for debut

Oppdatert per 21. mars 2026

## Fotnoter

## Referanser
Prosopocoilus lafertei

***Prosopocoilus lafertei*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En stor (hannene 40-75 millimeter), kraftig, blank, svart hjortebille. Dekkvingene kan være svarte (underarten *hasterti*), rødbrune (underarten *lafertei*) eller svarte med brunrød kant (underarten *moineri*). Store hanner har lange, kraftige kjever som har en eller to tenner ved roten og flere små, runde tenner i spissen. Andre former har kortere, knivformede mandibler med eller nesten uten tenner på innersiden. Hodet er stort og bredt, uten påfallende kjøler eller knøler, pannen foran bredt, U-formet innbuktet med et trekantet framspring i midten. Antennene har en tre-leddet vifte. Pronotum er betydelig bredere enn langt, ikke innsnevret ved roten. Undersiden er svart med gulaktige flekker bak mellomhoftene og på sidene av hvert bakkroppsledd. Hunnen er mindre og mer bred og oval enn hannen, uten forstørrede kjever, blank og svart, farget som hannen. Hodet er tett og kraftig punktert.

## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer. Utviklingen tar trolig ett år. De voksne billene drikker gjerne sevje fra trær.

## Utbredelse
Arten er utbredt på Salomonøyene, Vanuatu og Ny-Caledonia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cladognathini]]*
******* Slekten *[[Prosopocoilus]]* Westwood, 1845
******** Underslekten *[[Prosopocoilus]]* (i snever forstand)
********* ***Prosopocoilus lafertei*** (Reiche, 1852)
********** ***Prosopocoilus lafertei hasterti*** (Boileau, 1912) - Bougainville, noen ganger regnet som en egen art
********** ***Prosopocoilus lafertei lafertei*** (Reiche, 1852) - Vanuatu, Ny-Caledonia, Lifu
********** ***Prosopocoilus lafertei moineri*** (Lacroix, 1971) - Malaita

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over slekten (preparerte eksemplarer)
* Bildegalleri
* 
*
Kvistingen

**Kvistingen** er et vann like øst for Bosbergheia og Storheia i Trondheim bymark. Vannet ligger i øvre del av Leirsjøvassdraget, og er det største vannet i Bymarka naturreservat. Utløpet i sørenden renner ned til Skjellbreia og derfra videre til Store Leirsjøen. Det største dypet er om lag 25 meter. 

Prøvefiske i 2001 viste at vannet har stor bestand av småfallen røye, samt middels bestand av ørret. Fra 2009 er det drevet kultiveringsarbeid med utrensking av småfisk.

Vannet var tidligere reservevannkilde for Trondheim. I 2016 ble badeforbudet opphevet.

## Referanser
Svartstikkelsbær

**Svartstikkelsbær** (*Ribes divaricatum*) er en løvfellende busk i ripsslekta. Den vokser vilt langs den nordamerikanske stillehavskysten.

Den blir 1–3 m høy og har 5–20 mm lange torner i bladhjørnene. Bladene er tre- eller femflikede, og innskjæringene går omtrent halvveis inn til midten. Blomstene sitter 2–4 sammen i klaser. Blomsterbunnen er grønn eller purpur, 1,5–3,5 mm lang og kan være glatt eller hårete. Begerbladene overlapper ikke og er tilbakebøyde, røde eller purpurgrønne og 3,4–6 mm lange. Kronbladene er hvite, rosa eller røde, 1,2–3 mm lange og sitter kant i kant eller overlappende. Pollenbærerne er 2,5–3,5 ganger så lange som kronbladene. Modne bær er purpursvarte, 6–12 mm i diameter og velsmakende.

Det er tre varieteter av arten:

* var. *divaricatum*. Glatt eller sparsomt håret blomsterbunn og hvite kronblad. Vokser i åpen skog, åkerkanter og elvebredder. Utbredt i Britisk Columbia, Washington og Oregon, 0–600 moh.
* var. *parishii*. Håret blomsterbunn og rosa eller røde kronblad. Vokste i pilekratt ved elver. Kun kjent fra Los Angeles County i California, 0–300 moh., men er antagelig utryddet.
* var. *pubiflorum*. Håret blomsterbunn og hvite kronblad. Vokser på klipper ved havet og i skogkanter. Utbredt i Oregon og California, 0–1500 moh.  

Svartstikkelsbær plantes i hager og brukes spesielt til klipte hekker. Den tåler kjølig kystklima med mye vind og regn og vokser for eksempel fint i Tromsø, som ligger i herdighetssone 7. Fugler eter bærene og sprer frøene ut i naturen, og den har forvillet seg noen steder i Norge. En antar likevel at arten ikke vil gjøre skade i norsk natur.

## Referanser




## Litteratur
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker

*
Inventering

**Inventering** er en observasjonsundersøkelse der data og informasjon samles inn for å gi en oversikt av situasjonen. I butikker og lagre kan man for eksempel gjøre en vareopptelling, for å få en detaljeret oversikt over verdier og antall. I naturen kan man gjøre en opptelling (lage en inventarliste) av bestemte indivier eller arter i et område, for eksempel i et tilfeldig utvalgt område av ei elv, en innsjø eller et landområde. Inventering kan gjøres på ulike nivåer og i ulike skalaer, for eksempel som en telling av elvemuslinger i et begrenset område av ei bestemt elv, eller som telling av ei bestemt varegruppe eller vare.

Inventering er viktig for å kunne levere gode (nøyaktige) estimater, enten de er av økonomisk eller økologisk karakter. I begge tilfeller fordrer det imidlertid, at man besitter gode beregningsmodeller som gir nødvendig nøyaktighet.

## Eksterne lenker
*
Kombinert under Vinter-OL for ungdom 2012

**Kombinert under [[Vinter-OL for ungdom 2012]]** ble arrangert på Seefeld Arena i Seefeld i Østerrike. Det ble kun arrangert individuell konkurranse for gutter den 15. januar 2012.

## Program

## Medaljer

### Beste nasjon

### Beste utøver

### Medaljevinnere
#### Gutter

## Eksterne lenker
*