open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fiolettbrunt metallfly

**Fiolettbrunt metallfly** (*Autographa pulchrina*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er vanlig nord til Nordland i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 36–40&nbsp;mm), fiolettaktig brunt nattfly. Den kan kjennes på forvingenes fiolette fargetone med markerte tegninger, vanligvis to-delt sølvhvit flekk og på at nyre- og ringmerkene er mørke og tydelige. Forkroppen (thorax) er fiolettaktig brun med en høy tverrkjøl av oppstående, håraktige skjell foran og en dusk over scutellum. **Forvingen** er rødbrunlig med et markert, fiolett skjær. Midt i vingen er det to sølvhvite flekker (en sjelden gang sammenvokst), den ytterste er oval og den innerste v-formet. Bak og utenfor den ovale sølvflekken er det en diffus, brunoransje flekk. Ringmerket, som sitter i munningen av den v-formede sølvflekken, er mørk-kantet, bønneformet og tydelig. Nyremerket er mørkt og kommaformet. Mellomlinjene, som avgrenser midtfeltet, er lyse med brune kanter. Bølgelinjen langs vingens ytterkant er mørkbrun, tydelig i den fremre halvdelen der den er S-formet. Vingens ytterkant er smalt brun. **Bakvingen** er brunhvit med gråbrun ytterkant, markert skille mellom de to fargene.

## Levevis
Arten finnes i skogkanter, lysninger i skogen, hager og ruskemark. Larvene, som ovevintrer, lever på ulike lave planter, særlig brennesle (*Urtica dioica*). De voksne sommerfuglene flyr i juni–august.

## Utbredelse
Den er utbredt i hele Europa og det nordlige Asia østover til Japan. I Norge er den vanlig nord til Rana i Nordland, det finnes spredte funn til Kvæfjord i Troms.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Norges sommerfugler, fiolettbrunt metallfly: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/pulchrina.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/autographa_pulchrina.html
* *Autographa pulchrina* på UK moths: https://web.archive.org/web/20080616190046/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2442
## Eksterne lenker
*
Ancalagon den sorte

**Ancalagon den sorte** er en fiktiv person fra Ringenes herre-bøkene av J.R.R. Tolkien. I boken var han en mektig vingedrage som den onde Morgoth hadde sendt Angabad i verdenskrig. 

Det er ikke mye som er skrevet om Ancalagon, men det står at da han drev alvene tilbake ble han styrtet ned fra himmelen av Eärendil så Thangorodrims tårn fulgte med ham i fallet. Mer står det ikke om ham.
BBC Children's and Education

**BBC Children's and Education** er den britiske TV-kanalen BBCs divisjon som er ansvarlig for kringkasterens tilbud rettet mot barn. Divisjonen har to dedikerte TV-kanaler rettet mot barn, CBBC (Children's BBC), for barn mellom seks og tolv år, og CBeebies, for yngre barn.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Guanyin

**Guanyin** (forenklet kinesisk: 观音, tradisjonell kinesisk: 觀音, pinyin: *Guānyīn*, Wade-Giles: *Kuan-yin*) er en sentral bodhisattva i den buddhistiske skolen Det Rene Land. Der er den øverste buddha Amitabha eller Dharmakara er flankert av  Mahasthamaprapta på sin høyre side og på sin venstre side Avalokiteśvara, som på kinesisk har fått navnet Guanyin. Disse to hjelper Amitabha Buddha med å frelse de troende. Avalokiteśvara  ble oversatt til Guanyin eller **Guanshiyin** 觀世音 på kinesisk som betyr: «den som hører (verdens) lyder» – i betydningen verdens bønner – og er blitt den viktigste bodhisattvaen i kinesisk  og østasiatisk buddhisme. Disse to navnene ble senere lånt til japansk henholdsvis som **Kannon** og **Kanzeon**.

## Mann og kvinne

Avalokiteśvara/Guanyin opptrer i forskjellige former og er hovedsakelig av hankjønn i indisk og tibetansk buddhisme. Når denne bodhisattvaen kom til Kina ble han over århundrene transformert til en kvinne. Grunnen til dette kan være forskjellig:

* Avalokitesvara antok de former som var nødvendig for å frelse verden.
* Medlidenhet og nåde er tradisjonelt sett på som kvinnelige dyder
* Det spiller liten rolle om Guanyin er mann eller kvinne ettersom den ytterste virkelighet er tomhet – Shunyata. 
* Guanyin opptok magiske evner og karakteristika fra guddommer i innfødt kinesisk religion.
* Hun er også en fruktbarhetsgudinne og mange mener at buddhist-panteonet hadde bruk for en kvinnelig guddom

Guanyin blir ofte kalt «Øst-Asias jomfru Maria» på grunn av hennes fremtredende rolle i buddhismen der, men delvis også fordi hun ofte er avbildet med et barn i armene.

I Tibet er Avalokiteśvara kjent som Chenrezig og regnes som inkarnert i Dalai Lama.

## Litteratur
*
* Suzanne E Cahill: *Transcendence & Divine Passion. The Queen Mother of the West in Medieval China*, Stanford University Press, Stanford, 1993, ISBN 0-8047-2584-5
* Martin Palmer, Jay Ramsay, Man-Ho Kwok: *Kuan Yin. Myths and Prophecies of the Chinese Goddess of Compassion*, Thorsons, San Francisco 1995, ISBN 1-85538-417-5
* William Stoddart: *Outline of Buddhism*, The Foundation for Traditional Studies, Oakton, Virginia, 1996.
* Kuan Ming: *Popular Deities of Chinese Buddhism*, Buddha Dharma Education Association Inc, 1985
* Chün-fang Yü: *Kuan-yin, The Chinese Transformation of Avalokitesvara*, Columbia University Press, New York, 2001, ISBN 0-231-12029-X
* John Blofeld: *Bodhisattva of Compassion. The Mystical Tradition of Kuan Yin*, Shambhala, Boston 1988, ISBN 0-87773-126-8
* Miao Yun: *Teachings in Chinese Buddhism: Selected Translation of Miao Yun*, Buddha Dharma Education Association Inc, 1995
* Evolution of Avalokitesvara 
*Lotussutraen: Chapter 25. The universal door of Guanshi Yin Bodhisattva (The bodhisattva who contemplates the sounds of the world) (Translated by The Buddhist Text Translation Society in USA)
* Daniela Schenker: *Kuan Yin - Begleiterin auf dem spirituellen Weg*, Hans-Nietsch-Verlag, Freiburg 2006

## Eksterne lenker
* YouTube: Døve kinesere fremfører en Tusen-hånds Guanyin-koreografi
* En annen Tusen-hånds Guanyin-koreografi
Gloomy Sunday

**«Gloomy Sunday»** (*Szomorú Vasárnap*) er en sang skrevet av den ungarske pianisten Rezső Seress. På engelsk har sangen fått tilnavnet *den ungarske selvmordssangen* etter mange rykter og ubekreftede historier om mennesker som begikk selvmord etter å ha hørt sangen.

Seress spilte inn sangen i 1933 da han satt ved pianoet en søndag, etter at hans forlovede hadde forlatt ham. Han var også deprimert over at ingen musikkutgivere var interesserte i hans musikkverk.

Seress sendte en kopi av «Gloomy Sunday» til et musikkforlag. Denne gangen hadde han større håp om at sangen skulle bli akseptert, enn det han hadde hatt til sine andre sanger, men noen dager senere ble han atter igjen avvist, med meldingen: «Gloomy Sunday has a weird but highly depressing melody and rhythm, and we are sorry to say that we cannot use it.» Han sendte sangen til en annen utgiver og denne gangen ble Gloomy Sunday akseptert.

Seress begikk selvmord i 1968.

Det er blitt innspilt 79 forskjellige versjoner av sangen, og i 1999 hadde den tysk-ungarske filmen *Gloomy Sunday - A Song of Love and Death* (originaltittel: *Ein Lied von Liebe und Tod*) premiere. Filmens handling er lagt til Budapest under andre verdenskrig og forteller en oppdiktet historie om sangen *Gloomy Sunday*.

## Sammenheng mellom sangen og selvmord
Mange vandrehistorier der sangen angivelig skulle ha utløst selvmord begynte å florere i 1930-årene. En teori går ut på at utgivelsen av sangen var sammenfallende i tid med økonomisk depresjon og nedgangstider generelt med tilhørende økningen i antall selvmord. Pressen rapporterte minst 19 selvmord i Ungarn og USA som skulle være utløst av sangen, men disse historiene er svært vanskelige å bekrefte eller dokumentere. Ingen studier har kunnet finne noen klar sammenheng mellom sangen og selvmord.

BBC forbød Billie Holidays versjon av sangen spilt på radio i 1940-årene med begrunnelsen at den var skadelig for moralen i krigstid. Den instrumentale versjonen var imidlertid tillatt å spille. Først i 2002 ble BBCs forbud mot å spille sangen opphevet.

## Referanser


## Kilder
*Billie Holiday.com: Gloomy Sunday  Besøkt 11. april 2015
*Phespirit.info: Gloomy Sunday - noen av de ubekreftede ryktene og vandrehistoriene omkring sangen  Besøkt 11. april 2015
*Stack, Steven - Gloomy Sunday: Did the "Hungarian Suicide Song" Really Create a Suicide Epidemic? (artikkel publisert i januar 2007)  Besøkt 11. april 2015
Gråbrunt metallfly

**Gråbrunt metallfly** (*Autographa buraetica*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Nordland i Norge. Arten har ofte blitt forvekslet med fiolettbrunt metallfly (*Autographa pulchrina*) og det er derfor vanskelig å finne sikker informasjon om utbredelse og biologi.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 35–40&nbsp;mm), gråbrunt nattfly. Arten ligner mye på fiolettbrunt metallfly (*Autographa pulchrina*), men skiller seg fra denne på at den mangler den fiolette fargetonen. Den kan også ligne på gammafly (*Autographa gamma*), men skilles fra denne på den markerte, gule flekken i forvingen. Forkroppen (thorax) er gråbrun med brungule områder på sidene bak. Den har en tverrkjøl av hårlignende skjell litt foran midten. **Forvingen** er gråbrun med lysere og mørkere tegninger. Midt i vingen er det en krum, y-formet, hvit tegning som kan være sammenhengende eller delt i en oval og en v-formet flekk. Bak og utenfor denne flekken er det en ganske stor, gulaktig flekk. Nyremerket nær vingens forkant er mørkt langs ytterkanten, ellers lite markert. Ringmerket er ikke markert. Mellomlinjene, som avgrenser vingens midtfelt, er lyse med brune kanter. Bølgelinjen langs ytterkanten er mørkbrun, jevnt bølgete i de fremste 2/3, utydelig i den bakerste tredjedelen av vingen. I vingens ytre del er det bleke områder langs ytterkanten av ytre mellomlinje, langs vingens ytterkant og i en stor flekk ved bakhjørnet. **Bakvingen** er lyst gråbrun, mørkere langs ytterkanten.

## Levevis
På grunn av forveksling med fiolettbrunt metallfly finnes det lite spesifikk informasjon om biologien til denne arten, men det er grunn til å tro at de to artene er ganske like hverandre i så måte. Arten holder til i åpne områder opp til bjørkebeltet, og larven lever trolig på ulike lave planter. De voksne sommerfuglene flyr i juli – august.

## Utbredelse
Den er utbredt i Mellom- og Nord-Europa, videre østover gjennom Russland og Sentral-Asia til det østlige Sibir og Japan. Den finnes også i Nord-Amerika. I Norge er den funnet nord til Rana i Nordland, den er sannsynligvis ikke sjelden.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Norges sommerfugler, gråbrunt metallfly: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/buraetica.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/autographa_buraetica.html
## Eksterne lenker
*
Rødbrunt metallfly

**Rødbrunt metallfly** (*Autographa jota*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er nokså vanlig på Sørlandet og Vestlandet i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 39–42&nbsp;mm), rødbrunt nattfly. Arten virker «renere» i fargen enn de andre norske *[[Autographa]]-*artene. Den ligner mest på fiolettbrunt metallfly (*Autographa pulchrina*), men skiller seg fra denne på at den er mer ensfarget, lysere rødlig og mangler synlig ringmerke. Forkroppen (thorax) er rødbrun med en høy tverrkjøl av oppstående, hårlignende skjell og en dusk over scutellum, slik det er vanlig hos metallfly. **Forvingen** er rødbrun med forholdsvis store, ensfargede flater, den bakerste delen av midtfeltet gulrød. Midt i vingen er det to små, sølvhvite flekker som noen ganger er sammenvokst og danner en y-formet tegning. Nyremerket er lyskantet, lite tydelig, men med et par små, svarte flekker ved ytterkanten. Den mangler et synlig ringmerke. Mellomlinjene, som avgrenser vingens midtfelt, er lyse med mørkbrune kanter, bare tydelige i vingens bakre del. Bølgelinjen, som går langs ytterkanten, er mørk, tydelig i vingens fremre halvdel der den er S-formet. I vingens ytre del er det lyse felter langs ytre mellomlinje, smalt langs ytterkanten og en flekk ved bakhjørnet. **Bakvingen** er lyst gråbrun med en diffus, lysere tverrstripe i midten. 
## Levevis
Den lever i åpne områder som skogkanter, lysninger i skogen, hager, enger og åkerkanter. Larvene lever på ulike løvtrær, busker og urter, kanskje særlig på brennesle (*Urtica dioica*), som også er en vanlig næringsplante for andre metallfly. De overvintrer. De voksne sommerfuglene flyr i juli – august.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa og videre østover til øst-Sibir. I Norge er den forholdsvis vanlig på Sørlandet og på Vestlandet nord til Bergen. Ellers er den funnet på Hvaler i Østfold og på Haram på Sunnmøre.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Norges sommerfugler, rødbrunt metallfly: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/jota.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/autographa_jota.html
* *Autographa jota* på UK moths: https://web.archive.org/web/20080616190051/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2443
## Eksterne lenker
*
Storflekket metallfly

**Storflekket metallfly** (*Autographa bractea*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er utbredt nord til Nord-Trøndelag i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 42–50&nbsp;mm), brunlig nattfly. Arten er umiskjennelig på grunn av den store, sølvhvite flekken midt i forvingen, dessuten er den gule bakkroppen et påfallende kjennetegn. Forkroppen (thorax) er gråbrun, den fremre delen gulbrun og bakkanten svartaktig. Som vanlig hos metallfly har den en høy tverrkjøl av oppstående, håraktige skjell og en oppstående dusk over scutellum. Bakkroppen er lyst gul med to mørkbrune dusker av oppstående skjell på den fremre delen, den fremste av disse er korsformet sett ovenfra. **Forvingen** er gråbrun med mørkere årer og avdempet glans, de bakerste 2/3 av midtfeltet kanelbrune. Midt i vingen er det en ganske stor, firkantet, sølvhvit flekk (virker speilblank hos noen eksemplarer). Vingen er lysere langs ytterkanten, mellomlinjene, som avgrenser midtfeltet, er tynne og ikke tydelige. **Bakvingen** er brunhvit med et grått område ved ytterkanten, skillet mellom de to fargene er ikke skarpt.

## Levevis
Arten lever på åpne områder som blomsterenger og lysninger i skogen, i lavlandet. Larvene, som overvintrer, lever på ulike lave planter. De spinner seg inn i en gulaktig kokong på vertsplanten før de forpupper seg. De voksne sommerfuglene flyr i juli–august, enkelte eksemplarer kan også påtreffes i september. I Norge svinger bestandene av denne arten sterkt, både fra år til år og over lengre perioder.

## Utbredelse
Den er utbredt i det meste av Europa og i det nordlige Asia østover til Sentral-Asia og det nordvestlige Kina. I Norge er den forholdsvis vanlig nord til Lierne i Nord-Trøndelag.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Norges sommerfugler, storflekket metallfly: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/bractea.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/autographa_bractea.html
* *Autographa bractea* på UK moths: https://web.archive.org/web/20080616190057/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2444
## Eksterne lenker
*
Langstreket metallfly

**Langstreket metallfly** (*Plusia festucae*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). I Norge forekommer den mest langs kysten fra Sørlandet til Trøndelag.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 33–38 mm), rødbrunt nattfly. Arten ligner mye på slektningen kortstreket metallfly (*Plusia putnami*), men skiller seg fra denne ved å være mer smalvinget, og særlig med at den sølvhvite streken nær vingespissen er lengre og smalere. Dessuten ser det ut til at det to artenes utbredelse overlapper lite i Norge. Forkroppen er rødbrun med en høy tverr-kjøl av oppstående, hårlignende skjell, i midten med en timeglass-formet tegning avgrenset av en smal, mørk stripe. **Forvingen** er rødbrun med gulaktige områder, og fire smale, rødbrune tverrlinjer. Vingeårene er brune og markerte. Midt i vingen er det to sølvhvite flekker som noen ganger er sammenvokste. Ved vingespissen er de fremste tre åremellomrommene brungule, det fjerde har en langstrakt, sølvhvit flekk. **Bakvingen** er lyst gulbrun med brun bestøvning. Bakkroppen er lyst brungul. 
## Levevis
Denne arten er knyttet til våte områder som myrer, våtenger og fuktige strandenger. Larvene utvikler seg på ulike sumpplanter som starr (*Carex* spp.), sverdlilje (*Iris pseudacorus*) og vassgro (*Alisma plantago-aquatica*). De overvintrer. Arten har en lang flygetid fra juni til september, sannsynligvis har den i alle fall delvis to generasjoner.

## Utbredelse
den er utbredt i den palearktiske sone. I Norge er den nokså vanlig langs kysten fra Aust-Agder til Sør-Trøndelag, men ganske sjelden på Østlandet, det er noen få funn ved Oslofjorden og i Lom i Oppland.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Norges sommerfugler, langstreket metallfly: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/festucae.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/p/plusia_festucae.html
* *Plusia festucae* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071029070749/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2439
## Eksterne lenker
*
Akrostiske salmer

**Akrostiske salmer** er en betegnelse på noen av salmene i Salmenes bok i Bibelen hvor hver ny linje begynner med en ny bokstav i det hebraiske alfabetet, fra den første bokstaven  - «alef» til den siste bokstaven  - «tav,» 22 bokstaver i alt. De akrostiske salmene er Salme 9, 10, 25, 34, 37, 111, 112, 119 og 145.

## Trekk ved akrostiske salmer
Det hebraiske alfabetet består av bokstavene:
 *álef*;
 *bet*;
 *gímel*;
 *dálet (daled)*;
 *he*;
 *vav*;
 *záyin*;
 *chet*;
 *tet*;
 *jod*;
 *kaf*;
 *lámed*;
 *mem*;
 *nun*;
 *sámek*;
 *áyin*;
 *pe*;
 *tzadi (tzade, tzaddiq)*;
 *qof*;
 *resh*;
 *shin/sin*;
 *tav*.

Ingen større enheter av de akrostiske salmene passer til bruk i noen bestemt liturgisk handling. Den naturlige bruken for disse tekstene er følgelig i undervisning. Alfabetet kan her brukes som middel til å huske alle linjene av diktet. Å lage slike dikt kan også å ha vært brukt som en øvelse blant dikterne, hvor man på omgang skal legge til en linje til diktet som svarer til den neste bokstav.

* Salme 9  2 vers for hver bokstav av de 22 hebraiske konsonantene.
* Salme 10  2 vers for hver bokstav.
* Salme 25  1 vers for hver bokstav.
* Salme 34   1 vers for hver bokstav.
* Salme 37  2 vers for hver bokstav.
* Salme 111  ½ vers for hver bokstav.
* Salme 112  ½ vers for hver bokstav.
* Salme 119  8 vers for hver bokstav. Følgelig er dette den klart lengste salmen i Salmenes bok, og det lengste kapittelet i Bibelen.
* Salme 145  1 vers for hver bokstav.

## Akrostiske tekster utenfor Salmenes bok
Det finnes også noen akrostiske tekster utenfor Salmenes bok. Mest iøynefallende er Klagesangene, hvor kapittel 1, 2 og 4 har et vers for hver bokstav (22 i alt), og kapittel 3 tre vers etter hverandre for hver bokstav (66 vers i alt). Ordspråkene 31:10-31 er også akrostisk.

## Brudd og mangler i akrostiske dikt
I Klagesangene 2:16–17, 3:46–51, 4:16–17 har de hebraiske bokstavene *pe*  og *ajin*  byttet plass. I den greske oversettelsen Septuaginta er linjene for disse bokstavene også byttet i Ordspråkene 31:25–26, Salme 34:16–17 og Salme 10:7–8c. Derfor er det mulig at disse to bokstavene i noen alfabeter har hatt motsatt plass. Salme 25 mangler *vav*  og *kof* , og har *resh*  to ganger, og legger til en ekstra *pe*  i slutten. Salme 34 mangler også *vav* , og har en ekstra *pe* . Salme 37 og Salme 9-10 mangler *ajin* . Dette gjelder også Nahum 1, som opprinnelig har vært del av et akrostisk dikt.

## Referanser
Kortstreket metallfly

**Kortstreket metallfly** (*Plusia putnami*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). I Norge forekommer den på Sørlandet og Østlandet.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 31–35 mm), rødbrunt nattfly. Den ligner mye på slektningen langstreket metallfly (*Plusia festucae*), men skilles vanligvis greit fra denne på at forvingen er bredere og på at den sølvfargede flekken ved vingespissen er kortere og bredere, den går over minst to åremellomrom, ofte like til vingespissen. Enkelte individer av de to artene kan dog være meget like og man må i slike tilfeller undersøke kjønnsorganene for sikker artsbestemming. Forkroppen (thorax) er gråbrun, rødbrun i en timeglass-formet tegning i midten. Hos denne arten er tverrkjølen av oppstående, hårlignende skjell som man vanligvis finner hos metallfly, ofte mindre tydelig. **Forvingen** er varmt rustrød, områder ved roten, langs bakkanten og ved vingespissen gulaktige. Vingen har brune årer og fire smale, brune tverrlinjer. Midt i vingen er det to sølvhvite flekker, den innerste størst. Ved vingespissen er den en forholdsvis kort, sølvhvit flekk som minst strekker seg over det tredje og fjerde åremellomrommet, ofte også inn i det første og andre. **Bakvingen** er lyst gråbrun. Bakkroppen er blekt gulbrun.

## Levevis
Arten lever på fuktige steder som fuktige enger og myrer. Larvene utvikler seg på rørkvein-arter (*Calamagrostis* spp.), kanskje også på andre storvokste gras. De overvintrer sannsynligvis i dette stadiet. De voksne sommerfuglene flyr i juli–august. Bestandene av denne arten svinger sterkt.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa og det nordlige Asia like øst til Korea og Japan. Den er også vidt utbredt i Nord-Amerika. I Norge er den nokså vanlig på Sørlandet og på Østlandet nord til Ringebu i Oppland. Den mangler på Vestlandet, der langstreket metallfly er vanlig.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Norges sommerfugler, kortstreket metallfly: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/putnami.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/p/plusia_putnami.html
* *Plusia putnami* på UK moths: https://web.archive.org/web/20111016184047/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2440
## Eksterne lenker
*
Dig Out Your Soul

***Dig Out Your Soul*** er et studioalbum fra den britiske rockegruppa Oasis. Albumet kom ut 6. oktober 2008.

## Sporliste

## Eksterne lenker
*
Jens Selmer (skuespiller)

**Jens Selmer** (født Jens Andreas Ludvig Selmer, 1845–1928) var en norsk skuespiller.

Jens Selmer debuterte i 1865 på Christiania Theater, hvor han ble til 1899, unntatt to sesonger ved Møllergadens Theater under Bjørnstjerne Bjørnsons ledelse. 1899–1908 var han ved Nationaltheatret. Selmer var en fin og stillferdig karakterkomiker. Blant hans roller var Jeppe, Aslaksen i *[[De unges forbund]]* og gamle Ekdal i *[[Vildanden]]*.

Han var sønn av Maria Magdalene Selmer (1817–1903) og Ludvig Selmer (1813–1898). Faren var forvalter ved Christiania Glasmagasin. Broren  Johan Selmer ble en kjent komponist. Med kona Leonora Selmer (1850–1930), som også var skuespiller,  ble han far til skuespiller Ulf Selmer (1885–1961).
:''Se Selmer (slekt) for mer om farsslekta

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hallstabacken

**Hallstabacken** er et skihoppanlegg i Sollefteå i Sverige. Det er en del av skianlegget **Hallstaberget**, som i tillegg til skihopping også har anlegg for alpint, langrenn, skiskyting og rulleski. Hoppanlegget eies og drives av Sollefteå kommune, og består av seks hoppbakker med størrelse K108 (HS120), K80 (HS92), K55, K30, K20 og K10. Det ble brukt under ski-VM 1934 og under junior-VM 2003.

Hallstabacken ble bygd mellom 1931 og 1933, og den ble innviet i januar 1934. Anlegget har blitt ombygd og utvidet flere ganger. Det har én gang vært arena for verdenscuprenn i hopp, i 1990.

Under 2. verdenskrig ble det arrangert et uoffisielt norsk krigsmesterskap på ski i Sollefteå i 1944, med vanlige NM-øvelser, deriblant hopp i Hallstabacken.

## Bakkerekorder
Bakkerekorden i K108-bakken er 119,5 meter, satt av Thomas Morgenstern (Østerrike) i lagkonkurransen i junior-VM 6. februar 2003. Hallstabacken er for øvrig den største hoppbakken som har vært brukt under junior-VM.

Andre bakkerekorder, alle satt av svenske hoppere:
*K80: 92,5 meter, Jakob Grimholm, 2006
*K55: 59,5 meter, Benjamin Larsson, 2009
*K30: 32,5 meter, Benjamin Larsson, 2007
*K20: 22,5 meter, Marcus Flemström, 2010
*K10: 13,5 meter, Jesper Knutsson

## Viktige internasjonale renn

## Hovedkilder/eksterne lenker
*Hallstaberget: Hallstaberget- historiskt sportcentrum.
*Skisprungschanzen-Archiv: Sollefteå
*Hallstaberget: Backhoppning
*Sollefteå Backhopparna
*FIS: Resultater (ikke fullstendig)
*Svenska Skidspelen: Pristagare i Svenska Skidspelen 

## Referanser
Kostnadsbestemt ledighet

**Kostnadsbestemt ledighet** kommer av at en bedrifts kostnader blir for høye. Hard konkurranse fra utlandet gjør at norske bedrifter må være konkurransedyktige når det gjelder pris og kvalitet. For at norske bedrifter skal kunne selge til konkurransedyktige priser, må kostnadene holdes nede. Blir kostnadene for høye, kan bedriften være nødt til å si opp ansatte. Norske myndigheter kan her bidra med oppfordring om moderate lønnsoppgjør og lavere skatte- og avgiftsnivå for bedriftene.
Julian av Norwich

**Julian av Norwich**, eller **Juliana**, (født ca. 1342, død ca. 1423) var en engelsk mystiker og rekluser, som betyr at hun var en nonne som satt innemurt i kirkeveggen. Hun gis ofte tittelen *salig*, men hun har aldri blitt formelt saligkåret. Hun er en av de mest kjente mystikerne, og er kjent som den første kvinnelige forfatteren som skrev på engelsk.

Lite er kjent om Julians bakgrunn før hun ble rekluser, altså murt inne i en kirkevegg. Dette ble hun i en kirke rett utenfor murene av byen Norwich i England. Da hun døde i cellen sin rundt 1423, var hun kjent for sin hellighet og tiltrakk seg besøkende fra hele Europa. 13. mai markeres i dag som hennes minnedag. Kirken hun var innemurt i ble ødelagt under andre verdenskrig, men deler av cellen hennes finnes fremdels i St. Julian's Church som er oppkalt etter henne.

## ''Revelations of Divine Love''
I 1373 var Julian alvorlig syk, og det ble antatt at hun lå for døden. En prest ble tilkalt for å be for henne, og mens han gjorde dette, holdt han et krusifiks opp foran henne. Hun skal da ha opplevd at all smerte og sykdom ble borte og at hun ble friskere enn noensinne. Deretter skal hun ha fått en serie på femten åpenbaringer, og en til dagen etterpå. I disse åpenbaringene opplevde Julian at Gud gav henne innsikt i treenigheten og Kristi frelsesgjerning. Hun skrev ned åpenbaringene, men ikke før tjue år senere gav hun dem ut som boken *Revelations of Divine Love*, eller *Innhyllet i kjærlighet* som den siste norske oversettelsen heter. Boken er regnet for å være en av de viktigste i den vestlige kristendommens litteratur. den inneholder refleksjoner rundt de seksten åpenbaringene, og legger stor vekt på Guds kjærlighet til menneskene, og tegner et bilde av et svært nært forhold mellom mennesker og Gud. Såvidt man vet, var dette den også første boken som ble skrevet på engelsk av en kvinne.

## Utgivelser på norsk
* *Innhyllet i kjærlighet*, St. Olav Forlag, Oslo, 1986, ISBN 82-7024-045-1
* *Visjoner av Guds kjærlighet*, Oslo: Luther Forlag, 2000. ISBN 82-531-4522-5

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Nettside til St. Julian's Church. Kirken inneholder restene av cellen hennes.  
*  Hele ''Revelations of Divine Love'', kan nedlastes fra ccel.org.
*  Artikkel hos ''Catholic Encyclopedia''.
*  Anglikansk nonneorden som fokuserer på hennes skrifter.
Ståle Rekkavik

**Ståle Rekkavik** (født 4. juli 1972) er en norsk piercer og leder av foreningen Norsk Forening For Profesjonelle Piercere.

Han har gjennom flere medier forklart viktigheten av at piercinger må utføres av profesjonelle piercere.

## Referanser
Kommerseråd

**Kommerseråd** er en ærestittel som er blitt tildelt forretningsmenn (også skrevet «commerceråd»).

I Danmark-Norge ble den i periodene 1668–1691 og 1704–1731 gitt til medlemmene i Commercecollegium. Seinere ble den en tom rangtittel, som medførte plassering i sjuende rangklasse.

I Tyskland ble den tilsvarende tittelen ***Kommerzienrat*** utdelt til 1919. Etter 1945 har noen tyske delstater gjeninnført tittelen. Tilsvarende ærestitler brukes også i Østerrike og Finland.

I Sverige brukes tittelen om visse sjefer i Kommerskollegium.
## Referanser
Grid (gyger)

**Grid** (norrønt: *Griðr*) er en gyger (jotunkvinne) i norrøn mytologi.  Sammen med Odin hadde hun sønnen Vidar.  

Odins eldste sønn Tor fikk hjelp av Grid til å drepe jotnen Geirrød. Tor hadde reist mot Geirrød uten å ha med hammeren Mjølner, men fra Grid fikk han låne et par jernhansker, et styrkebelte ved navn *Megingjord* og en stav ved navn *Gridarvol*, og ved hjelp av disse tingene vant han over jotnen.

Gygra Grid kan ses som en hypostase av begrepet grid som er det norrøne begrepet for asyl (eller benådning, ettergivelse).

Grid er brukt som kjenning hos enkelte skalder i den norrøne skaldediktningen, blant annet hos skalden Kormak Ogmundson

## Referanser
Peter Higgs

**Peter Higgs** (1929–2024) var en britisk fysiker som i 2013 ble tildelt Nobelprisen i fysikk.

Peter Higgs var professor emeritus ved University of Edinburgh. Han er kjent for sitt arbeid innen partikkelfysikk, og særlig for postuleringen av en ny partikkel i 1964, som siden har blitt kjent under navnet Higgs-boson. Partikkelen ble endelig oppdaget i 2012 etter mange års leting.

I 2013 ble han utnevnt til medlem av Order of the Companions of Honour. 

## Priser (utvalg)
* 2013 – Nobelprisen i fysikk
* 2013 – Fyrsten av Asturias' pris for naturvitenskap og teknologi
* 2004 – Wolfprisen i fysikk 
* 1981 – Hughesmedaljen

## Referanser
Jon Olsson

**Jon Anders Olsson Delér** (født 1982) er en svensk freestyle alpinist.

Han har vunnet flere konkurranser, blant annet X-Games i 2008 og 2011, Icer Air San Francisco i 2007, US Open i 2007 og World Superpipe Championships i 2005.

Han er deleier av Douchebag og har YouTube-kanal med over 1 million abonnementer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Alexia Bryn

**Alexia Marie Bryn (Schøien-)** (født 24. mars 1889 i Oslo, død 19. juli 1983 i Oslo) var en norsk kunstløper som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.

Hun vant en olympisk sølvmedalje i parløp sammen med sin ektemann Yngvar Bryn i Sommer-OL 1920 i Antwerpen. De kom på andreplass bak det finske paret Ludowika Jakobsson og Walter Jakobsson.

## OL-medaljer
* 1920  Antwerpen -  Sølv i kunstløp, parløp (sammen med Yngvar Bryn)

## VM-medaljer
* 1923  Kristiania -  Sølv i kunstløp, parløp (sammen med Yngvar Bryn)
* 1912  Manchester -  Bronse  i kunstløp, parløp (sammen med Yngvar Bryn)

## Eksterne lenker
*
Krigsråd

**Krigsråd** var opprinnelig tittelen på noen av medlemmene i Krigskollegiet, som ble opprettet i forbindelse med omorganiseringen av den danske hæren i 1660. Etter at Krigskollegiet ble oppløst i 1678 ble tittelen plasssert i sjette rangklasse, nummer 3. **Titulære krigsråder** var plassert i sjette rangklassen, nummer 13.

## Referanser


## Litteratur

* Imsen, Steinar; Winge, Harald (1999). *Norsk historisk leksikon.* Cappelen.
Norge under Sommer-OL 1920

**Norge under Sommer-OL 1920**. 194 sportsutøvere fra Norge, 188 menn og seks kvinner, deltok i femten sporter under Sommer-OL 1920 i Antwerpen. Norge kom på sjetteplass med tretten gull-, ni sølv- og ni bronsemedalje. OL-troppen besto av fire stupere; to menn og to kvinner, to svømmere, seksten friidrettsutøvere, fjorten boksere, sju brytere, fire syklister, seksten fotballspillere, tjueseks turnere, tretten roere, to deltakere i moderne femkamp, fem ryttere, femtini seilere, seks kunstløpere; tre menn og tre kvinner, tre tennisspillere; to menn og en kvinne, og seksten skyttere. 

## Medaljer

## Medaljevinnerne

## Boksing

## Bryting

### Fristil

### Gresk-romersk stil

## Fotball

**1. runde**

**Kvartfinale**

**Plasseringskamp**

## Friidrett

## Hestesport

## Kunstløp

## Moderne femkamp

*Poengene ble utregnet etter plass-siffer, den med laveste poengsum vinner.*

## Roing

## Seiling

## Skyting

## Stuping

### Herrer

### Damer

## Svømming

### Herrer

## Sykling

## Tennis

## Turn

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Zebra Grand Prix

***Zebra Grand Prix*** er en norsk underholdningsprogram som gikk på TV 2 Zebra fra 2009 til 2010. I dette programmet skulle det konkurreres i bilcross. 32 norske kjendiser, som var kjent for alt annet enn bilcross, ble delt opp i 16 lag med en mann og en dame på hvert lag, hvor de byttet på å kjøre. De skulle så kjøre bilcross på en bilcrossbane. Det kjøres 3 heat i hvert program. I ett av heatene utstyrtes bilene med campingvogner eller andre typer hengere, og det ble lagt ut hinder i banen. Det var 4 innledende runder, 2 semifinaler og 1 finale. De to første sesongene ble spilt inn i Kongsberg på Basserudåsen, den tredje på Lyngåsbanen i Lier.

Serien baserte seg på den danske *Zulu Djævleræs*.

## Sesong 1
Sesongstart 4. mars 2009, Camilla Wold Knudsen var programleder.
### Deltakere
Siv Jensen, Øyvind Fjeldheim, Anette Bøe, Rein Alexander, Trine Rein, Jan Erik Larssen, Lene Alexandra, Gaute Ormåsen, Vivian Sørmeland, Arnulf Refsnes, Jorun Stiansen, Nicholas Carlie, Kari Traa, Eldar Vågan, Mina Hadjian, Christian Ingebrigtsen, Vibeke Klemetsen, Øyvind «Vinni» Sauvik, Signy Fardal, Christopher Dons, Liza Stokke, el Axel, Terje Schröder, Hans Petter Buraas, Hanne Sørvaag, Mikkel Gaup, Ingrid Nordby, Thomas Leikvoll, Tone-Lise Skagefoss, Stål Talsnes, Venke Knutson og Lasse Kjus.

Produsert av Strix Produsent Thor Arne Ulveraker

## Sesong 2
Sesongstart  14. oktober 2009, Camilla Wold Knudsen var programleder.
### Deltakere
Tom A. Haug, Ådne Søndrål, Cecilia Brækhus, Samsaya, Mira Craig, Ørjan Burøe, Henriette Lien, Halvor Bakke, Line Victoria Husby, Anette Sagen, Ronni Le Tekrø, Saunet Sparell, Mini Jakobsen, Arnulf «Høggern» Paulsen, Sarah Natasha Melbye, Tommy Steine, Pål «OnklP» Tøien, Benedicte Bendiksen, Vegard «Short Cut» Olsen, Einar Gelius, Asgeir Borgemoen, Kari Simonsen, Eli Hagen, Kjersti Grini, Simen Staalnacke, Trine Grung, Kathrine Sørland, Sturla Dyregrov, Abid Raja, Marianne Antonsen, Esben «Dansken» Selvig og Kimberly Larsen.

Mira Craig kjørte semifinale sammen med Vegard «Short Cut» Olsen, mens Kathrine Sørland kjørte med Ådne Søndrål. Simen Staalnacke deltok ikke.

## Sesong 3
Sesongstart var 20. oktober 2010, Terje Sporsem var programleder.
### Deltakere
Isabella Martinsen, Ole Edvard Antonsen, Ole Klemetsen, Cathrine Fossum, Kristin Spitznogle, Rune Rudberg, Petter Pilgaard, , , Dorthe Skappel, , Simone Larsen, Jarl Goli, Jan Øyvind Helgesen, Jonny Sjo, Christine Guldbrandsen, , , Geir Hamnes, Esther Pirelli, Tore Halvorsen, Phung Hang, Jonna Støme, Liv Marit Wedvik, Tommy Sharif, Anine Stang, Svein Østvik, , Nathalie Tonga, , Anita Valen, Tommy Tee

Isabella Martinsen kjørte finalen med Daniel Hamnes, da Monica Øien ikke kunne stille.

Produsert av Strix, produsent er 

## Referanser
Liastua

**Liastua** er et serveringssted og klubbhus i Gjelleråsmarka i bydel Stovner i Oslo. Stua ble bygget i 1953 og eies av Høybråten og Stovner Idrettslag. Tett på stua ligger Liabakken, eller Lia Skisenter, som er tilpasset yngre utøvere.

Stua som ligger på 235 meter over havet driftes av klubbens seniorer, som kaller seg *Seniorgutta*. Stua er åpen for lett servering stort sett hver søndag året rundt utenom sommerferien.

## Historie
Høibråten idrettsforening etablerte hoppbakker i området i 1928. Tre bakker på 20, 30 og 50 meter ble bygget. Skihytta ble bygget på dugnad fra 1936 til 1940, med en badstue like ved. Badstua ble brukt som samlingssted under den andre verdenskrig for blant annet Milorg.

Da den nye Liastua stod ferdigbygget 22. november 1953, var det under et år siden den gamle skistua brant ned. Også badstua brant ned. I 1989–1990 ble det satt opp en ny hytte i tilknytning til den gamle.

Hoppbakkene har med tiden forfalt, som de fleste av de gamle bakkene i Groruddalen.

Sommeren 2018 erstattet fire nepalske stibyggere den gamle 60-meters hoppbakken Liabratten med en solid steinlagt trapp. Den krevde 270 tonn stein, er 250 meter lang, har 300 trinn og en høydeforskjell på ca. 70 meter opp til gapahuken Gubbero med sin storslåtte utsikt over Groruddalen. Sherpatrappen er bygd på Norges Vels eiendom.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Skiforeningens markadatabase om Liastua
Økolandsby

**Økolandsby** er en landsby bygget slik at infrastrukturen er så bærekraftig som mulig. Husene er bygget av miljøvennlige materialer, med naturlig ventilasjon og lavt energiforbruk.

De mest bærekraftige økolandsbyene er ikke tilknyttet kraftnett eller annen offentlig kloakksystem. I stedet produseres kraft ved hjelp av sol, vind, geotermal teknologi, og bølgekraftverk.

Blant økolandsbyer i Norge finnes:
*Terra Libera Økogrend (planlagt og godkjent)

* Gravdal i Lofoten (planlagt og godkjent)
* Hurdal
* Camphillandsbyer

## Se også
*Gaviotas – økolandsby i Colombia.

## Referanser
Charles Ogier

**Charles Ogier** (født 1595, død 11. august 1654) var en fransk forfatter som skrev en reiseskildring på latin om en reise han foretok som sekretær for den franske utsendingen til de nordiske landene på 1630-tallet. Boken er en viktig kilde til 1600-tallets historie i Norden.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Ogier studerte i Bourges og Valence og ble parlamentsadvokat i Paris, men da han ikke lyktes i dette yrket, søkte han stillingen som sekretær for Claude de Mesmes, greve av Avaux, da denne ble sendt som ekstrordinær utsending til de nordiske hoffene. Reisen hadde flere formål: Avaux skulle overbringe Frankrikes gratulasjon i forbindelse med prins Christian av Danmarks bryllup, kondolere i anledning av kong Gustav Adolfs død og gratulere i anledning av dronning Christinas tronbestigelse, men først og fremst skulle han forsøke å opprettholde freden mellom Sverige og Polen.  Reisefølget brøt opp fra Paris 11. juni 1634. Ogier vendte tilbake fra reisen i 1636, men han hadde da fått en skade på synet og ble senere angrepet av en lungesykdom, slik at han måtte ta avskjed. I 20 år levde han som syk i forstaden St. Victor utenfor Paris.

### Ogiers reisebeskrivelse

Etter hjemkomsten fra reisen ble Ogier oppfordret av sin venn, professor Nicolas Borbon, til å utarbeide sitt verk *Ephemerides sive iter Danicum, Svecicum, Polonicum* («Dagbøker eller reise til Danmark, Sverige og Polen») etter opptegnelser han hadde gjort under reisen. D’Avaux fikk ham imidlertid til å love å vente 20 år med utgivelsen, av hensyn til staten. Derfor ble boken først utgitt i 1656, to år etter Ogiers død, av hans bror, François Ogier.

Boken er svært sjelden, og var det allerede på Ludvig Holbergs tid, for Holberg skriver at den «formedelst dens Rarhed er saa kostbar, at den vejes op med Guld». Den er skrevet på latin, men deler av den ble oversatt til tysk av den danske historikeren Johan Heinrich Schlegel i 1774. I 1780 ble den delen som omhandler Sverige trykket i svensk oversettelse i *[[Stockholms magasin]]*. Oversettelsen ble utgitt som bok i 1828, og i 1914 kom en moderne oversettelse forsynt med noter ved Sigurd Hallberg. Samme år  kom den delen som omhandler Danmark ut i dansk oversettelse som *Det store bilager i Kjøbenhavn 1634* i serien *[[Memoirer og breve]]*.

## Bibliografi (utvalg)
* *Caroli Ogerii ad Jacobum Faverellum Elegia* (1637)
* *Ad Mariam Jartiam Gornaeam cum efferebatur* (1645)
* *Dionysii Petavii... Epicedium* (1653)
* *Ephemerides, sive iter danicum, svecicum, polonicum* (1656) Internet Archive

### Oversettelser
* Dansk: *Det store bilager i Kjøbenhavn 1634* (1914) Internet Archive
* Svensk: *Från Sveriges storhetstid: dagbok under ambassaden i Sverige 1634-1635* (1914, 1978)

## Referanser


## Litteratur
* *Det store bilager i Kjøbenhavn 1634*, s. XVI-XX. København: Gyldendal, 1914.

## Eksterne lenker

* *[http://www.archive.org/details/memoirerogbreve20clauuoft Det store bilager i Kjøbenhavn 1634]*, ved Internet Archive.
Södertörn

**Södertörn** er en øy i Södermanland i Sverige. Øya grenser til Mälaren og Saltsjön i nord, Himmerfjärden og Hallsfjärden i vest og Østersjøen i øst og sør. Forbindelsen til fastlandet er skilt av Södertälje kanal i vest og forbindelsen med Södermalm er skilt av Hammarbykanalen i nord. Södertörn  var lenge betraktet som en halvøy, men ble i 2014 klassifisert som Sveriges tredje største øy av Statistiska centralbyrån.

Den sørlige delen av tettstedet Stockholm, dvs. den delen av byen som ligger sør for bykjernen, ligger på Södertörn. Södertörn utgjør med sine store naturområder også et viktig rekreasjons- og friluftsområde for hele Stor-Stockholm.

## Kommuner på Södertörn
*Botkyrka kommune
*Haninge kommune
*Huddinge kommune
*Nacka kommune (delen vest for Skurusundet)
*Nynäshamn kommune
*Salem kommune
*Stockholm kommune (delen Söderort)
*Södertälje kommune (delen Östertälje församling)
*Tyresö kommune

## Se også
* Öringesjön
* Södertörns högskola
Munkelivs jordebok

**Munkelivs jordebok** er en jordebok for Munkeliv kloster. Det finnes avskrift av et blad fra jordeboken fra ca. 1175. Det finnes også en utgave fra 1427, med senere tilføyelser.

## Referanser
Egil Lorck

**Egil Lorck** (1921–2000) var en norsk skuespiller.

Han spilte i et tyvetalls filmroller og deltok i to forestillinger på Nationaltheatret.

## Filmografi
* 1990 – *[[Landstrykere (1990)|Landstrykere]]* – Norem (kreditert som Egil Lorch)
* 1981 – *[[Fleksnes fataliteter]]* - Dobbeltjengeren – mann i konfrontasjon (TV-serie, 1 episode)
* 1974 – *[[Bør Børson Jr. (film 1974)|Bør Børson Jr.]]* – hotellverten 
* 1971 – *[[Rødblått paradis]]* 
* 1970 – *[[Balladen om mestertyven Ole Høiland]]* – taterpikens far 
* 1966 – *[[Reisen til havet]]* – Tønna 
* 1965 – *[[De kalte ham Skarven]]* – Gabrielsen 
* 1964 – *[[Pappa tar gull]]* – Lund 
* 1964 – *[[Klokker i måneskinn]]* – Hogne skipskapteinen, 'Journalistens fortelling' 
* 1963 – *[[Om Tilla]]* 
* 1962 – *[[Kalde spor  (1962)|Kalde spor ]]* 
* 1961 – *[[Bussen (film)|Bussen]]* – Måsabjønn 
*1961 – *Fru Inger til Østråt* – Svensk krigsknekt (TV)
* 1961 – *[[Hans Nielsen Hauge (film)|Hans Nielsen Hauge]]* – Fange i fyllearresten 
* 1960 – *[[Veien tilbake]]* 
* 1960 – *[[Det store varpet]]* 
* 1959 – *[[Jakten]]* 
* 1959 – *[[Hete septemberdager]]* 
* 1959 – *[[5 loddrett]]* – Sint kunde
* 1958 – *[[Salve sauegjeter]]* – Terje, en fjellbonde

## Referanser


## Eksterne lenker
*  
* Egil Lorck hos Filmfront
* Egil Lorck i Forestillingsdatabasen for Nationalteateret
*Egil Lorcks privatarkiv finnes ved NTNU Universitetsbiblioteket
Clockwise – kappløp med tiden

***Clockwise – kappløp med tiden*** er en britisk filmkomedie fra 1986 med John Cleese  i hovedrollen som den pertentlige rektoren Brian Stimpson. Regi er ved Christopher Morahan.

Filmen gjorde det bra Europa, men heller dårlig i USA. Den innbrakte over 14 millioner kroner på svenske kinoer, men bare $1,5 millioner i USA (ca. 10 millioner kroner).

## Handling
Brian Stimpson (John Cleese) er en pertentlig engelsk rektor på en offentlig grunnskole som fra sitt vindu overvåker alle elever med kikkert. Han er nærmest fanatisk opptatt av det å være presis, og nøler ikke med å innkalle alle slike regelbrytere til kontoret for korreks. På grunn av sin ordenssans velges han til formann i den nasjonale rektorforeningen, som den første fra en offentlig skole noensinne. Dette skal bli hans livs største dag, men på veien dit skjer det ufattelige – han mister toget! Og med det begynner kampen mot klokken. Plutselig befinner han seg i en vanvittig tidsjakt, med politiet i hælene. Den ordentlige rektoren forvandles til en hissig, hysterisk, hyperaktiv person – en person langt fra den karakterfaste stilen han har brukt tiår på å opparbeide.

## Om filmen

### Priser
John Cleese ble i 1987 tildelt en «Peter Sellers Award for Comedy» ved Evening Standard British Film Awards for sin innsats i filmen.

## I rollene

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Frithjof Andersen

**Frithjof Andersen** (født 5. april 1893 i Oslo, død 24. juli 1975 samme sted) var en norsk bryter som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.

Andersen vant en olympisk bronsemedalje i klassen lettvekt i bryting gresk-romersk stil i Sommer-OL 1920 i Amsterdam. Han kom på tredjeplass bak de finske bryterne Emil Väre og Taavi Tamminen.

## OL-medaljer
*   1920  Antwerpen - Bronse i bryting, lettvekt gresk-romersk stil  Norge

## NM-medaljer

## Referanser


## Kilder
* nbfdatabase.p.digitalia.no: Andersen Frithjof

## Eksterne lenker
*
Willy Favre

**Willy Favre** (født 24. september 1943 i Les Diablerets, død 19. desember 1986) var en sveitsisk alpinist.

Karrierens høydepunkt var sølvmedaljen i storslalåm under OL 1968 i Grenoble. Fire år tidligere, under OL 1964 i Innsbruck var han blitt nummer fire både i storslalåm og i kombinasjonen.

Under VM 1966 i chilenske Portillo ble han nummer 5 i kombinasjonen og nummer 6 i storslalåm. Hans beste resultat i verdenscupen var en andreplass som han oppnådde 9. januar 1967 i storslalåmrennet i Adelboden.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Terje Schrøder

**Terje Schrøder** (født 1963) er en norsk dragartist og komiker, og har vært medlem av Great Garlic Girls siden 1983.

Schrøder har deltatt i flere TV-programmer, blant annet *[[Zebra Grand Prix]]* (2009), *[[Charterfeber]]* (2011) og *[[MasterChef]]* (2013).

I 2014 lanserte han konseptet *Schrøders Drag Race*, basert på det amerikanske programmet *[[RuPaul’s Drag Race]]*.

I 2024 var Schrøder en av mottakerne av Oslo bys kunstnerpris, året etter ble han tildelt Kongens fortjenstmedalje

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Arnulf Refsnes

**Arnulf Sigve Refsnes** (født 1972) er en norsk modell, finansmann og ingeniør.

Refsnes har gjort modelljobber for de fleste store motehus som Giorgio Armani, Ralph Lauren, Versace, Gianfranco Ferre og Calvin Klein. I 1997 var han Versaces hovedmodell og var ansiktet bak både Versace BLUE og Versace Profumi lanseringene.

Han er også en ivrig kiter med flere norgesmesterskap. I 2009 deltok han i TV-programmet *[[Zebra Grand Prix]]* og *Fangene på fortet* i 2011. I perioden 2002–2004 arbeidet han som værmelder for TVNorge.

Refsnes er utdannet sivilingeniør i marin teknikk ved NTNU og autorisert finansanalytiker ved NHH. Han har tidligere jobbet som aksjemegler i Nordea og som ingeniør i oljebransjen i bla Schlumberger og EMAS. I 2015 startet han Brødboksen.no. Brødboksen drev med hjemlevering av matvarer på Østlandet, i Stavangerregionen og i Trondheim før nedleggelsen i januar 2018.

Per 2023 er Refsnes daglig leder og partner i IT-selskapet Agilis. I tillegg jobber han som daglig leder i Naardic, sammen med sin kone Annema Refsnes og kjendisprofilene Yngvar Andersen og Ole Petter Hjelle om å drifte et online interaktivt treningstilbud.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vibeke Klemetsen

**Vibeke Klemetsen** (født 1975) en norsk foredragsholder, journalist, forfatter og programleder. Hun har gitt ut to bøker, *Yoga for gravide* (2010) og *Grøt* (2014) Hun startet sin egen yoga-kleskolleksjon i 2011, Run & Relax.

Hun ble først kjent som værmelder på TVNorge. På samme kanal (2007) ledet hun *Frøken Norge-Nytt*, samt finalesendingen sammen med Synnøve Skarbø, etterfulgt av jobben som programleder for *[[Extra (Norsk Tipping)|Extra]]* på NRK.

I 2009 deltok hun i TV-programmet* [[Zebra Grand Prix]]* på TV 2 Zebra på lag sammen med Øyvind «Vinnie» Sauvik fra Paperboys. Hun deltok også i kjendisversjonen av *[[71° nord – Norges tøffeste kjendis|71° nord]]* i 2012. I 2013 vant hun *[[MasterChef]]*  på TV3. I 2016 var Klemetsen å se i *[[4-stjerners middag]]* sammen med Silje Nordnes, Jan Thomas og Markus Bailey.

## Referanser


## Eksterne lenker
*