open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jacques Derrida

**Jacques Derrida** (født **Jackie Élie Derrida**; 1930–2004) var en fransk filosof og forfatter. Han er kjent for utviklingen av en form for semiotisk analyse kjent som dekonstruksjon. Han er en av de fremste figurer tilknyttet poststrukturalisme og postmoderne filosofi.  Hans mest kjente verk er *[[De la grammatologie]]*.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Jacques Derrida kom fra Fransk Algerie og var født av fransk-jødiske (sefardiske) foreldre. På grunn av en forordning gitt av Vichyregimet fikk han ikke gå på skole, siden kvoten for jødiske elever var blitt senket fra 14 til 7 prosent.

Fra 1949 bodde han i Frankrike, og studerte der ved Lycée Louis-le-Grand i Paris, og fra 1952 til 1954 ved École Normale Supérieure, der han besøkte forelesninger av Louis Althusser og ble venn med Pierre Bourdieu. I 1956 fikk han studiestipend for et opphold ved Harvard University.

Under militærtjenesten fra 1957 til 1959 underviste han i engelsk og fransk i Algerie, som fortsatt hørte til Frankrike. Fra 1960 til 1964 var han vitenskapelig assistent ved Sorbonne.

### Akademisk virke
I løpet av sin karriere utga Derrida over 40 bøker, sammen med hundrevis av essayer, artikler, og offentlige presentasjoner. Han utøvet en betydelig innflytelse på humanistiske og samfunnsvitenskaper, i tillegg til filosofi, litteratur og jus, antropologi, historiografi, lingvistikk, psykoanalyse, politisk teori, feminisme, og queer-teori.

Hans verker har fortsatt betydelig innflytelse i de akademiske miljøer i Europa, og i andre land hvor kontinental filosofi er gjeldende, særlig i diskusjoner omkring ontologi, erkjennelseslære, etikk, estetikk, hermeneutikk og språkfilosofi. Jacques Derridas arbeid har også — i form av såkalt dekonstruktivisme — påvirket arkitektur, musikk, kunst, og kunstkritikk. Det er sagt at Derrida har «etterlatt seg en arv som 'opphavet' til dekonstruksjon».

Særlig i senere skrifter tok han hyppig opp etiske og politiske temaer. Disse skriftene har påvirket ulike aktivister og politiske bevegelser. Derrida ble en velkjent og innflytelsesrik offentlig person, samtidig som hans tilnærming til filosofi og den notoriske vanskeligheten i å trenge inn i hans verker gjorde ham til en kontroversiell figur.

### Ekteskap
I 1957 giftet han seg med psykoanalytikeren Marguerite Aucouturier (1932-2020).

## Referanser


## Eksterne lenker
* Perniola, Mario; «Remembering Derrida», *SubStance* (Univ. of California), 2005, n.1, issue 106.
* Jacques Derrida, fakultetsomtale ved European Graduate School
* Lawlor, Leonard. Oppslag i ''Stanford Encyclopedia of Philosophy''
Nikolas av Myra

**St. Nikolas av Myra** (også kjent som Nicolaus, Nicolas, Nikolai, Nicholas, Niklas, Nicola, Klaus, Claus, Klaes, Claes, Nils og Mikulas) var biskop i Myra i Lykia i det 4. århundre. Utover dette er de fleste opplysningene om ham svært usikre. Han er ansett som en av de viktigste helgener i både den katolske og den ortodokse kirken. 

Han ble født ca. 280/286 i Patara i Lykia (nå Xanthos i Antalya i Tyrkia). Faren, som het Eufemius, var rik og kjent for sin velgjørenhet. Hans mor, Anna, var søster av biskopen av Myra, som også het Nikolas. Foreldrene hadde vært gift i mange år og hadde gitt opp å få barn da Anna ble gravid med Nikolas. 

Som ung mann ble han ordinert til prest av onkelen. Kort tid etter døde foreldrene av pest, og Nikolas arvet farens formue. Han ga bort alt til fattige, men gjorde det i hemmelighet slik at ingen skulle rose ham for det. Onkelen bygde et kloster, der Nikolas ble innsatt som abbed. 

I år 300 ble han valgt til biskop av Myra etter onkelens død. Bispedømmet var da i dårlig forfatning, men han fornyet det med sin glød og ifølge legende ved hjelp av mirakler. 

Under keiser Galerius Valerius Maximinus begynte kristenforfølgelser i området, og ca. 310 ble Nikolas fengslet og grovt mishandlet. I 325 skal han ha deltatt på konsilet i Nikea, der han skal ha hatt tydelige kroppslige spor etter mishandlingen. 

Han døde 6. desember et år mellom 345 og 351. Hans jordiske levninger ble flyttet fra Konstantinopel til Bari,  Basilica di San Nicola. Han kalles derfor enkelte ganger Nikolas av Bari.

## Helgenkult

I det 5. århundre ble det reist en basilika over hans grav. Han hadde da blitt regnet som helgen i mange år. Kirken raste sammen i et jordskjelv i 529, men keiser Justinian beordret at en ny skulle reises. Det ble også anlagt et kloster der for å ta seg av de mange pilegrimene som kom til hans grav. Kulten spredde seg sterkt omkring 200 år etter hans død, og en St Nikolasbasilika ble bygget i Konstantinopel i det 6. århundre. Den første kirken viet til ham i Roma ble bygget i det 9. århundre. Den fikk navnet San Nicola in Carcere, St Nikolas ved fengselet, noe som ikke var tilfeldig: kirken lå ved et fengsel og prestene skulle gi sjelesorg til fangene, og mange av dem regnet St. Nikolas som sin fremste vernehelgen.
 
Siden den gang har mer enn 2000 kirker i Europa blitt viet til ham, og han er en av de mest populære helgenene ved siden av jomfru Maria, apostlene og St Laurentius. 

På grunn av sin gavmildhet blir festdagen 6. desember mange steder feiret med at barna får gaver, og St. Nikolas regnes derfor som den som har gitt inspirasjon til Julenissen. I mange land identifiseres også julenissen med Nikolas' navn, f.eks. nederlandske Sinterklaas som har gitt opphavet til engelske Santa Claus.

## Se også
* Sinterklaas
* Nilsmesse
* Julenissen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Fra helgen til julenisse
Ole Ellefsæter

**Ole Martin Ellefsæter** (1939–2022) var en norsk langrennsløper, friidrettsutøver, visesanger og skogtekniker.

## Idrettskarriere
Ellefsæter var kjent for sine prestasjoner i langrennsløypa med to gull under OL 1968 i Grenoble (50&nbsp;km og 4 x 10&nbsp;km stafett) som høydepunkt. Under VM på ski i Oslo i 1966 vant han gullmedalje på 4x10 km stafett og sølvmedalje på 15&nbsp;km.
I 1971 ble Ellefsæter første nordmann som vant Vasaloppet. Han var også den eneste nordmannen som hadde vunnet Vasaloppet fram til 2004 da Anders Aukland vant. Ellefsæter vant Birkebeinerrennet i 1961.

På friidrettsbanen tok han seks påfølgende NM-gull på 3&nbsp;000 meter hinder fra 1960 til 1965. Den 27. juni 1962 løp han distansen på 8.43,8. Han er med det, nummer 26 gjennom alle tider i Norge per januar 2009. Han var med det rett bak Ernst Larsens norske rekord på 8.42,4.
 
Ellefsæter ble tildelt Egebergs ærespris i 1965 og Holmenkollmedaljen i 1967. I 1968 fikk han Fearnleys olympiske ærespris for seierne på 50&nbsp;km og 4 x 10&nbsp;km stafett under OL i Grenoble.

## Platekarriere
Ellefsæter hadde en musikkarriere på 1960-tallet. Den første innspillingen var en singel med låten «Huldreslåtten», som nådde 5.-plass på VG-lista og lå inne i 19 uker. Den solgte ca.  eksemplarer. Singelen «Alle kluter til» («I Grenoble ska ve slå dekk...»), nådde en 4.-plass og lå ni uker på lista.

Ellefsæters innspillinger finnes på albumene «Viser og gamle takter» (Odeon/EMI, 1967, SMOCN 1004) og «I godt lag» (Odeon/EMI, 1969, E 062-38029).

## Medaljer i norske mesterskap

## Yrkes- og familieliv
Han var utdannet skogtekniker fra Statens skogskole på Evenstad, og arbeidet i Furnes almenning frem til han avgikk med pensjon i 2001.

Han giftet seg i 1962 med Ingveig, og sammen fikk de tre sønner.

## Se også
* Liste over norske idrettspersoner på sokkel

## Referanser




## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Hallgeir Brenden

**Hallgeir Brenden** (1929–2007) var en norsk langrennsløper og friidrettsutøver for Vestre Trysil IF og IK Tjalve. Brenden ble to ganger olympisk mester og 12 ganger norgesmester i langrenn. Han vurderes som en av tidenes beste norske langrennsløpere.

Brenden kom fra grenda Tørberget i Vestre Trysil, og arbeidet som småbruker og skogsarbeider. En vei på Tørberget er oppkalt etter ham.

## Langrenn

Brenden vant to OL-gull i langrenn (18&nbsp;km i 1952 og 15&nbsp;km i 1956), begge ganger med mer enn et halvt minutts margin til nummer to. Han vant sølv i langrennstafetten både under OL i 1952 og i 1960. Han tok tolv NM-titler i langrenn i perioden 1951&ndash;60, og han vant sprinten i Holmenkollen tre ganger.

### Mesterskapsmedaljer

## Friidrett

Brenden tok sitt første norgesmesterskap i 1949, 5000 meter for juniorer. I seniorklassen vant han NM på 3000 meter hinder i 1953 og 1954, han tok i tillegg en sølvmedalje i 1952. Han var den første norske som løp på under ni minutter på denne distansen. Han hadde også seire i NM i 4 x 1500 meter stafett og i Holmenkollstafetten.

## Medaljer i norske mesterskap

## Annet
Han ble tildelt Egebergs ærespris i 1952, Morgenbladets gullmedalje 1952, Holmenkollmedaljen 1955 og Fearnleys olympiske ærespris etter OL-gullet i 1956.  En statue av Brenden ble avduket foran Trysil rådhus 16. februar 2002. Statuen er utført av Skule Waksvik.

Brenden vakte internasjonal oppsikt da han etter sin seier under i OL i 1956 ble gratulert av den italienske skuespilleren Sophia Loren, blant annet ved at hun satte seg på fanget hans.

;Personlige rekorder i friidrett:

## Litteratur
* Grønoset, Dagfinn. *Gull i sporet*. Hallgeir Brenden forteller til Dagfinn Grønoset. Aschehoug, 1956, 162 sider, (gjenutgitt 1977 og 1998)
* *Årbok for Trysil* 1986 og 2002
* *Trysil før og nå* (årbok) 1997, 1999, 2002
* *På ski i Hedmark i 100 år, utgitt i anledning av 100-årsjubileet til Hedmark skikrets i 1999*. Trysilforlaget, 1999

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* NRK Nett-TV Portrett Hallgeir Brenden
Sverre Farstad

**Sverre Melvin Farstad** (1920–1978) var en norsk skøyteløper som representerte Sportsklubben Falken, Trondheim. Han vant gull og satte olympisk rekord med 2.17,6 på meter i OL 1948 i St. Moritz. Han ble europamester i Davos, Sveits 1949 og tok sølv i allround-VM på skøyter 1947 på Bislett stadion i Oslo. 

Farstad hadde den første verdensrekorden anerkjent av ISU (Det internasjonale skøyteforbundet) sammenlagt med 188,958 poeng, etter serien 41,8 – 8.15,4 – 2.13,9 – 17.39,7. Det var nesten to poeng bedre enn den tidligere bestenoteringen i verden, satt av nordmannen Ivar Ballangrud i Davos elleve år tidligere.

Han har NM-sølv både i vektløfting og roing. 

Han ble tildelt Egebergs ærespris for skøyter og vektløfting i 1947.

Farstad var en av tidenes mest allsidige norske idrettsutøvere, med premier i bryting, boksing, sykling og pistolskyting, i tillegg til de tre grenene nevnt ovenfor.

Da han døde var Farstad sportsjournalist i Arbeiderbladet i Oslo. På slutten av 1950- og begynnelsen av 1960-tallet var han trener for det italienske skøytelandslaget, med løpere som i denne perioden tok steget opp i verdenseliten. Trenerjobben ble gjennomført under korte besøk mens han arbeidet som journalist i Oslo. Han var i en årrekke leder i Oslo Leieboerforening og i Norges Leieboerforbund. Før han slo gjennom som skøyteløper, var han sjømann i utenriksfart, arbeidet på skofabrikk, og var banemann på Øya stadion.

Sverre Farstad er storebror til norgesmester i vektløfting Albert Farstad.

## Andre OL-meritter
* 1948  St. Moritz – sjetteplass i hurtigløp på skøyter, 500 meter  Norge

## Personlige rekorder
;Hurtigløp på skøyter.

### Verdensrekorder
Liste over verdensrekordnoteringer i hurtigløp på skøyter gjort av Sverre Farstad.

## Gatenavn
I Stavanger er Sverre Farstad hedret med *Sverre Farstads vei* på Tjensvoll.

## Litteratur
* 
* 
* 

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Farstad.filene.no Nettsted dedikert til Sverre Farstad.
*  Sverre Farstad på www.ISU.html.infostradasports.com
* 
*
Biljard

**Biljard** er et samlenavn på forskjellige grener der man bruker en kø til å støte kuler: carambole, snooker og pool. Carambolebanen har ingen hull, mens de to andre har seks hull.

Ordet biljard stammer fra fransk. Enten fra ordet «billart» som betyr en trekø eller fra ordet «bille» som betyr ball.

## Historie
Opprinnelsen av biljard er lite kjent, men den første formen for biljard som vi kjenner til i dag var et crocket-lignende spill som ble spilt med køer utendørs om sommeren og innendørs på bord om vinteren. Dette skjedde i England og Frankrike. Det første bordet som vi kjenner til var laget for Ludvig XI i 1470. Komponisten Wolfgang Amadeus Mozart spilte biljard til avslapping. Trekøen ble utviklet på 1800-tallet. Nå oppstod også snooker blant engelske offiserer i India på slutten av 1800-tallet. I 1815 fant Francois Mingaud ut hvilke forbløffende ting man kunne utrette med køballen, dersom man satte en lærtupp foran på køen. På 1850-tallet ble 12&nbsp;000 elefanter skutt hvert år for å få elfenben til kuler og pianotangenter. Man gikk nå over til plastkuler.

## Utstyr
Høyden på et biljardbord er 80-90 cm. Dekket der kulene skal rulle er laget av ull eller ull og nylon. Rundt bordet er det en gummiramme (vant). Langsidene av bordet er ofte dobbelt så lange som kortsidene, men arealet forandrer seg etter hvilken type spill det handler om. Konkurransebordene veier fra 450&nbsp;kg i pool og opptil 1&nbsp;500&nbsp;kg. Hullene er større i pool enn i snooker.

Køene er laget av tre. Disse veier omkring 0,5&nbsp;kg og har en vanlig lengde på 1,40-1,47 meter. Køene i carambole kan være helt ned til 90&nbsp;cm lange. På tuppen av køene er det et lag av lær. Dette laget krittes mellom hvert støt som man foretar seg. Grunnen til at dette gjøres er for å forhindre at køen sklir av kula når du treffer den.

Det vanligste blant biljardspillerne er å ha en to-delt kø til å sprenge (spre kulene ved første støt), og en to-delt kø til å spille med. Det er fordi køene er spesialisert til hva de blir brukt til. Kommer an på stivhet/hardhet på forstykket og lærtuppen, tyngde på køen og størrelsen av forstykket.

Kulene eller ballene er laget av fenol. Opprinnelig var kulene laget av tre og senere elfenben, men disse hadde en tendens til å miste formen over tid. Vekten på kulene er fra 140 – 200&nbsp;g og turneringskulene har en diameter på 57&nbsp;mm. De kulene som er i bruk i turnering, både i Norge og Europa, er Aramith Tournament set.

## Biljard i Norge
De første carambolebordene ble importert til Norge etter den første verdenskrigen. Fra rundt 1970-tallet begynte pool å bli populært. Dette er den mest utbredte formen for biljard her i landet nå. Norges Biljardforbund ble stiftet i 1981. Forbundet har omkring 5&nbsp;000 medlemmer fordelt på 45 klubber. EM i pool ble arrangert i 1986, 1993 og i 1997. Norske spillere har flere ganger hevdet seg i internasjonal pool. Bjørn L'orange vant senior-EM i 1983 og i Norge 1986. Line Kjørsvik vant i 2001 og i 2004. I tillegg vant  Jørn Kjølaas junior-VM i 1994. I senere tid, har den mest suksessfulle biljardspilleren i Norge, Vegar Kristiansen, vunnet EM for senior, i 2014 og 2016.

## Referanser
Skøytemuseet

**Skøytemuseet** har sitt opphav fra 1914 og ligger ved Frogner stadion i Oslo. Museet oppsto i sin nåværende form i 1985. Skøytemuseet inneholder i dag store prissamlinger etter både Axel Paulsen og Oscar Mathisen. Museet har også et stort utvalg av forskjellige bilder og skriftlig dokumentasjon om historien til skøyteløp og kunstløp.

## Eksterne lenker
*
Mato Grosso

**Mato Grosso** er Brasils tredje største delstat, og ligger vest i landet. Nabostater er (fra vest med klokka) Rondônia, Amazonas, Pará, Tocantins, Goiás og Mato Grosso do Sul. Den grenser også til nabolandet Bolivia i sørvest. Mato Grosso hadde i 2015 et beregnet folketall på .

Navnet betyr «tykt gress».

Utenom delstatshovedstaden Cuiabá er det få byer. De viktigste er Várzea Grande,Cáceres og Rondonópolis.

## Geografi
Mato Grosso inneholder tre store naturlandskaper: våtmarksområdet Pantanal, slettelandskapet Cerrado samt deler av Amazonasregnskogen. Nasjonalparken Chapada do Guimarães ligger i delstaten. Transpantaneira-veien ble påbegynt i 1970-årene og var planlagt å krysse Pantanal. Den ble imidlertid aldri fullført og brukes nå mest for turisme. Mato Grosso er i hovedsak en jordbruksstat, med en økonomi basert på kveg-oppdrett.

## Historie
Mato Grosso ble delt i to i 1977, hvor Mato Grosso do Sul ble skilt ut som en egen delstat. Bororo-indianerne er bosatt i Mato Grosso.

Mato Grosso ble invadert og okkupert av Paraguay under trippelalliansekrigen. Brasil greide til slutt å gjenerobre området, men Paraguay hadde egentlig bare invadert området for å trekke krigen nordover når landet egentlig skulle slåss i Rio de la Plata-regionen, hvor Brasil hadde invadert Uruguay. Brasil og Argentina invaderte Paraguay, og Brasil overdrog større områder fra Paraguay til Mato Grosso. Disse landområdene er idag en del av Mato Grosso du Sul.

## Flagg
Flagget har samme farger som nasjonalflagget, med blå som symbol for himmelen, grønn for vegetasjonen og hvitt som symbol for fred. En gyllen stjerne symboliserer gullet som trakk til seg de første innbyggerne. Flagget ble utviklet 31. januar 1890, bare noen få dager etter fastsettelsen av Brasils flagg. Det ble vedtatt som offisielt delstatsflagg 8. oktober 1929.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Birkebeinerrennet

:*For sykkelrittet Birkebeinerrittet, se [[Birkebeinerrittet]]*

**Birkebeinerrennet** er Norges er et turrenn på ski fra Rena til Lillehammer. Birkebeinerrennet er 54 km og går i klassisk stil. Rennet arrangers normalt hvert år. Løyperekorden på herresiden har Petter Eliassen på 2:19:28,3 (2015) og på kvinnesiden Therese Johaug på 2:41:46,6 (2015).

Start er på Tingstadjordet på Rena, stiger opp til Raudfjellet, om lag flatt til Sjusjøen, og relativt bratte utforkjøringer til målgang på Birkebeineren skistadion, Lillehammer. Tilsammen byr løypa på ca.  meter stigning, men i all hovedsak er det slake stigninger.

Deltakerne må bære sekk som veier minst 3,5 kg fra start til mål. Aldersgrensen for deltakelse i hovedrennet er 16 år.

## Historie
Birkebeinerrennet ble innstiftet i 1932 til minne om turen som birkebeinerne Torstein Skevla og Skjervald Skrukka hadde med kongsemnet Håkon Håkonsson i 1206.

Fram til 1991 var start og mål annet hvert år på Lillehammer og Rena. Etter dette har Birkebeinerrennet hatt fast start på Rena og innkomst på Lillehammer. Det ble innført egen kvinneklasse fra 1976.

Erling Jevne er med sine syv seire den som har vunnet Birkebeinerrennet flest ganger. Han vant første gang i 1994, deretter seks år på rad fra 1996 til 2001. Anita Moen og Seraina Boner mestvinnende kvinne med fire seire hver. Anita Moen 1998–2001 mens Seraina Boner vant fire ganger i perioden 2012-2016.

I 2008 var det rekordraskt føre under Birkebeinerrennet. Tsjekkeren Stanislav Řezáč vant eliteklassen for menn på ny rekordtid – 2.24.33 – foran Anders Aukland.  Hilde Gjermundshaug Pedersen vant eliteklassen for kvinner på 2.52.04, til tross for at hun startet løpet med glatte ski og måtte smøre om underveis. Den forrige rekorden på 3.03.21 ble satt av Anita Moen i 1998.

## Avlyste renn
l 1941-45 ble rennene avlyst pga andre verdenskrig, i 1948 ble rennet avlyst pga snømangel, i 2007 og 2014 ble rennene avlyst pga sterk vind, mens det i 2020 og 2021 ble avlyst pga covid-19.

## Vinnere

## Birkebeinerarrangement
Birkebeinerrennet er ett av flere skirenn som arrangeres av Birken AS.
* Birkebeinerrennet 54 km
* Inga-låmi 15/30 km
* HalvBirken 28 km
* StafettBirken 50 km
* FredagsBirken 54 km
* UngdomsBirken 15 km
* BarneBirken

## Se også
* Birkebeinerrittet
* Birkebeinerløpet
* UltraBirken
* Johan Østvang
* Birkebeinerne
* *[[Birkebeinerne (film)]]*
* *[[Birkebeinerne (TV-program)]]*

## Referanser




## Litteratur
* 
*Thor Gotaas: *[https://www.gyldendal.no/Sakprosa/Historie/Birken Birken - Historien om det seige slitet]*. Gyldendal 2015, 592 sider.

## Eksterne lenker
* 
* 
*  Birkebeinerrennets nettsider
Kyrksæterøra

**Kyrksæterøra** er et tettsted som er administrasjonssenter i Heim kommune i Trøndelag. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger ved utløpet til elva Søa ved Hemnfjorden, ca. 110 kilometer sørvest for Trondheim.

På tettstedet finnes hotell, dagligvarebutikker, klær- og sportsbutikker, elektro, frisør, verksted, trelast, camping- og hytteutleie, småbåthavn, bank og spisesteder. Av storindustri har tettstedet skipsverft, smelteverk, byggfirma, trevarefabrikk og avlsfabrikk for laks og regnbueørret.

Kyrksæterøra har videregående skole med allmenne- og yrkesfag. Det lokale idrettslaget er Kyrksæterøra IL.

Hemne kirke ligger på toppen av endemorenen (Skeiet) mellom Rovatnet og Hemnfjorden.

## Billedgalleri

Kyrksæterøra (004).JPG|Trondheimsveien, som går igjennom sentrum
Kyrksæterøra (008).JPG|Fra sentrum og ut mot Hemnfjorden
Kyrksæterøra (015).JPG|Øragata, retning havna
Kyrksæterøra (014).JPG|Rådhuset og havna
Kyrksæterøra (002).JPG|Like utenfor sentrum
Kyrksæterøra (010).JPG|Havna
Kyrksæterøra (007).JPG|Kontor- og forretningsbygg i sentrum
Hemnehallen (01).JPG|Hemnehallen og vid. skole
Hemne samfunnshus (01).JPG|Hemne samfunnshus


## Referanser
Bronselaget

**Bronselaget** er betegnelsen på  som i OL i Berlin i 1936 tok en overraskende tredjeplass den 3. august 1936. I de innledende rundene vant det norske laget over  (4–0) og  (2–0), sistnevnte kamp med blant andre Adolf Hitler og Joseph Goebbels blant tilskuerne. Kampen ble spilt på Poststadion.

I semifinalen ble det et tap mot  (1–2), og i bronsefinalen ble  slått 3–2.

Spillerne var:
*Henry «Tippen» Johansen, Vålerengen (4)
*Fredrik Horn, Lyn (1)
*Nils Eriksen, Odd (4)
*Frithjof Ulleberg, Lyn (4)
*Øyvind Holmsen, Lyn (3)
*Jørgen Juve, Lyn (kaptein) (4)
*Rolf Holmberg, Odd (4)
*Sverre Hansen, IF Fram (1)
*Magdalon Monsen,  (1)
*Odd Frantzen, Hardy, (3)
*Reidar Kvammen, Viking (4)
*Alf Martinsen, Lillestrøm (4)
*Magnar Isaksen, Lyn (3)
*Arne Brustad, Lyn (4)

(tallet bak angir antallet OL-kamper vedkommende spilte)

Lagets trener var Asbjørn Halvorsen. Norges Fotballforbunds uttakningskomité besto foruten Halvorsen av Ludvig Christiansen og Einar Gundersen.

## Referanser


## Litteratur
**Bronselaget: En gullalder i norsk fotball*. Under redaksjon av Kristian Henriksen og Fredrik Horn, Oslo 1946
Mosjøen Veveri

**Mosjøen Veveri AS** lå i Mosjøen, Nordland. Bedriften var en av Nordens største produsent av tekstil i metervare og produserte blant annet bevernylon. Hovedmarkedet var Europa, og bedriften var representert med agenter i de fleste europeiske land.

Omsetningen var i 2006 75 millioner kroner. Bedriften ble opprettet i 1953 og har opp gjennom disse årene hatt en rekke forskjellige eiere. Den 8. oktober 2008 vedtok styret styrt avvikling av hele driften som ble stoppet ved årsskiftet.
Bedriften hadde ved nedleggelsen 58 ansatte. 

I 1981 gikk verdier for 60 millioner kroner tapt da en storbrann legger veveriet i aske. Brannårsaken var uforsiktighet med åpen varme ved reparasjon av asfalttak.
To år senere, i 1983, mister de 160 ansatte arbeidet da bedriften blir slått konkurs.

## Referanser


## Kilder
* *Veveriet i Mosjøen 1953-2003* – av Espen Andresen, _Far etter fedrane 2005_.
Ytterby gruve

**Ytterby gruve** ligger på Resarö i Vaxholm kommune utenfor Stockholm i Sverige. På slutten av 1700-tallet ble det funnet en rekke uvanlige mineraler i steiner fra gruven, som ikke hadde vært observert tidligere. Disse mineralene ga opphav til følgende syv grunnstoffer:

*Erbium
*Terbium 
*Ytterbium
*Yttrium
*Scandium
*Holmium
*Thulium

Sverige generelt, og Ytterby gruve spesielt, har spilt en viktig rolle i oppdagelsen av ulike sjeldne jordarts-elementer. Navnsettingen av grunnstoffene ble også preget av funnstedet, f.eks. holmium (fra det Latinske navnet for Stockholm), scandium, thulium (Thule = de nordiske land) og, naturligvis, ytterbium, erbium, terbium og yttrium, som alle har blitt oppkalt etter selve Ytterby gruve. Gadolinium er oppkalt etter professor Johan Gadolin.

I 1989 ble gruven registrert som et historisk minnesmerke av det amerikanske selskapet for materialer, ASM (American Society for Materials). Et gruvemuseum finnes på øya.

## Se også
* Gadolinitt

## Referanser


## Kilder
*   (Dagbruddets historie.)

## Eksterne lenker
* ''Film om Ytterby gruve'' – periodicvideos.com
* ''Oppdagerhistorie og etymologi for grunnstoffene fra Ytterby''
Jalta

**Jalta** (russisk: Ялта, ukrainsk: Ялта, krimtatarisk: *Yalta*) er en by på Krim. Den ligger på nordkysten av Svartehavet. Byen har 200&nbsp;000 innbyggere.

Fra 1783 tilhørte byen Russland, før den ble overgitt til Ukraina. Innbyggerne er i overveiende grad russere.

Nær byen ligger Livadiapalasset som tidligere var tsarfamiliens sommerresidens og hvor Jaltakonferansen fant sted. I Sovjettiden var palasset først barnehjem, senere rekreasjonssted for sovjeteliten. I dag er deler av palasset museum. Byen er et utpreget turistmål, med sitt behagelige klima, vakker natur og mange strender.

## Historie

Jalta ble grunnlagt på 1300-tallet som en bysantinsk koloni.

Jalta ble det russiske rikes viktigste sjøbadby på 1800-tallet da Tsar Alexander II lot bygge sin sommerresidens i nærliggende Livadija. Aristokrater som Lev Tolstoj og Anton Tsjekhov tilbragte lang tid her.

Byen er mest kjent for Jaltakonferansen mellom Churchill, Roosevelt og Stalin under den annen verdenskrig.

Jalta stod seg senere som en av Sovjetunionens fornemste kurbyer. Den havnet atter i begivenhetenes sentrum i 1991 da Sovjetunionens president Mikhail Gorbatsjov ble holdt som fange i sin egen datsja utenfor Jalta under noen hektiske dager. Det endte med at hele Sovjetunionen ble oppløst, og i Moskva utropte Boris Jeltsin seg selv til president over Russland.

Da Ukraina deretter ble selvstendig fikk Jalta de første årene se en nedgang i antall besøkende turister, mens turistene i større grad foretrakk Sotsji. Senere har Jalta tatt seg opp igjen som reisemål.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Musikkpedagogikk

**Musikkpedagogikk** er både en betegnelse på praktisk musikkundervisning og et fagområde i musikkvitenskap som behandler teoretiske og praktiske problemer knyttet til kunsten å undervise i musikk (jf. uttrykket pedagog og pedagogikk som også har to betydninger). En **musikkpedagog** er i ordets brede forstand en person som gir andre opplæring i vokale eller instrumentale ferdigheter, eller i musikkteoretiske fag. Musikkpedagoger kan gi undervisning i privat regi, være ansatt ved musikkonservatorier, kulturskoler, musikklinjer på videregående skoler, musikkhøyskoler e.l.

## Eksterne lenker
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av musikkpedagog
* Nordisk ministerråds rapport om musikkundervisning i Norden, Praktisk-musiske fag i utdanningssystemene i Norden
Motstandsbevegelse

**Motstandsbevegelse** er et samlebegrep for organisert, aktivt eller passivt opprør mot innen- eller utenlandske maktapprater, for eksempel under okkupasjon. Passiv motstand omfatter blant annet bruk av  symboler, streiker, sabotasje og demonstrasjoner. Motstanden kan også være mer voldelig, og ta i bruk likvidasjoner, sprengninger eller regulære kamphandlinger.

Makthaverne motstandsbevegelsen kjemper mot vil vanligvis prøve å stemple motstanderne som «terrorister». Selv om voldshandlinger blir utført mot militære mål, stemples handlingene som «terrorisme».

Betegnelser brukt i andre land på motstandsbevegelser inkluderer det engelske begrepet «resistance movement», det franske «La Résistance», og partisanene på Balkan. I nyere tid er begrepet «frigjøringsbevegelse» mye brukt.

For nordmenn er ordet «motstandsbevegelse» i sterk grad knyttet til norsk motstandsbevegelse under andre verdenskrig; ofte er denne bare omtalt som «Motstandsbevegelsen».

## Internasjonale avtaler
I landkrigskonvensjonen av 1907 heter det at militser og frikorps (frivillige) skal stå under kommando av en ansvarlig person. For å bli omfattet av konvensjonen må de ha et emblem som er synlig på avstand og åpent bære våpen. Handlingene skal følge krigens lover og tradisjoner.

Konvensjonen presiserer imidlertid at personer som tar opp våpen mot invaderende styrker kan omfattes av krigens lover dersom de ikke har hatt tid til å organisere seg, og dersom de selv følger krigens lover.

## Se også
* Norsk motstandsbevegelse under andre verdenskrig
* Gerilja
* Partisan
* Milits
* Sivil ulydighet
* Sabotasje
* Terrorisme

## Eksterne lenker
* Landkrigskonvensjonen
Argyll Robertsons pupill

**Argyll Robertsons pupill** er en medisinsk tilstand som kan observeres i øyet i sjeldne tilfeller som et resultat av langkommet, ubehandlet syfilis.

Pupillene er små og kan være uregelmessige i formen. Pupillerefleksen er svakere eller borte, slik at det tar lengre tid for pupillene å trekke seg sammen når det sendes mer lys i øyet, eller pupillene trekker seg mye mindre sammen enn normalt. 

Når pasienten ser fra fjernt hold til å se på noe nært, trekker pupillene seg sammen normalt. Denne refleksen er normal ved Argyll Robertsons pupill. 

Tilstanden ble første gang beskrevet av Douglas Argyll Robertson i 1869.
Kleivstua

**Kleivstua** (372 moh.) er et gammelt gjestgiveri og skysstasjon som ligger på toppen av Krokkleiva i Hole, nærmere bestemt langs den bergenske kongevei på Krokskogen. Kleivstua er i dag et kurs- og konferansehotell som også brukes til andre tilstelninger, som bryllup.

## Historikk
Kleivstua ble bygd i begynnelsen på 1800-tallet, og var opprinnelig serveringssted for reisende mellom Christiania og Ringerike. Stedet fikk bevilling til gjestgiveri i 1822.

Nyveien fra Sandvika over Sollihøgda til Ringerike åpnet i 1860, og da avtok trafikken over Krokskogen, men fortsatt reiste mange der, både til fots og med hest. I 1947-1948 ble det anlagt en taubane opp fra Sundvollen, dette gjorde at trafikken hit økte igjen. 

Etter en konkurs i 1993 ble Kleivstua gjenåpnet i 1997, etter å ha blitt pusset opp og restaurert for mer enn 10 millioner kroner. Hole kommune tildelte stedet «Byggeskikkprisen» i 2000. Restauranten ved Kleivstua er oppkalt etter Dronningens utsikt, og også derfra er det flott utsikt over Hole og Ringerike, med Tyrifjorden, Steinsfjorden og Ådalsfjellene i bakgrunnen.


Fil:122. Ringerike, Klevstuen - NB bldsa AL0122.jpg|«Klevstuen» på 1880-tallet
Fil:512. Ringerike Klevstuen - no-nb digifoto 20140314 00018 bldsa FA0815.jpg|«Ringerike Klevstuen»
Fil:Kleivstuen Hotell - Krokkleiva. - no-nb digifoto 20160511 00223 NB NKF P 04 01 003.jpg|Kleivstua hotell 1966
Fil:Kleivstua Hotell, Krokkleiva. - no-nb digifoto 20160511 00245 NB NKF P 04 01 029.jpg|Kleivstua 1966
Fil:Kleivstua Hotell, Krokkleiva. - no-nb digifoto 20160511 00243 NB NKF P 04 01 027.jpg|Kleivstua 1966


## Bekvemmeligheter og turmuligheter
Gjestgiveriet har 42 rom, fordelt på hovedhuset og småhus som ligger rundt tunet. Det er til sammen 18 bygninger. Eier er Knut Kloster jr.

Herfra kan man også gå (ca. 15 minutter) til Kongens utsikt, et yndet utsiktspunkt over Hole og Ringerike.

## Eksterne lenker
* Kleivstua hotell
Lerkendal stadion

**Lerkendal stadion** er en fotballstadion og er hjemmebanen til den trønderske fotballklubben Rosenborg Ballklub og ligger i bydelen Lerkendal i utkanten av Trondheim sentrum. Stadionet ble åpnet 10. august 1947 og ble i begynnelsen først og fremst brukt av SK Freidig og FK Kvik. Rosenborg ble ikke leietager før i 1957. Tilskuerrekorden er 28&nbsp;569 og ble satt i seriefinalen mot  den 15. oktober 1985 da Lerkendal fortsatt hadde en stor ståtribune og det var ståplasser i klokkesvingen. I dag er kapasiteten 21 423 tilskuere. Etter en rekke ombygninger på 1990- og begynnelsen av 2000-tallet fremstår stadionet som et av Norges mest moderne.

## Historie
Konstruksjonen av Lerkendal stadion begynte på 1930-tallet, og den ble åpnet 10. august 1947. Den bestod da av en hovedgressbane, to håndballbaner, to tennisbaner og en løpebane. Tilskuerkapasiteten var . Langsidene besto av midlertidige tretribuner, sørsiden hadde seteplasser, og på nordsiden var det bare ståplasser. Den første ombyggingen fant sted før 1962-sesongen, da tretribunene ble erstattet med betong på begge langsidene. Flomlys ble installert i 1968 etter krav fra UEFA.

I 2012 solgte RBK tomten utenfor Lerkendal stadion til eiendomsutvikler Arthur Buchardt for 66 millioner kroner. På Lerkendal stadions gamle parkeringsplass står nå hotellet Scandic Lerkendal.

## Konsertarena
I 2005 ble det også tatt initiativ for å gjøre Lerkendal til en nasjonal konsertarena, og 19. august samme år gikk *Lerkendal Live '05* av stabelen. På programmet stod Kaizers Orchestra, Hellbillies, Wig Wam, D.D.E. og Ravi og DJ Løv, som til sammen holdt en konsert på mellom fire og fem timer. 22. juli 2008 spilte også Iron Maiden på Lerkendal. A-ha spilte på Lerkendal 4. september 2010.

## Søknad EM i fotball 2016

I forbindelse med en felles norsk-svensk søknad om å arrangere fotball-EM i 2016, var Trondheim kandidat for å være en av vertsbyene. Lerkendal skulle da utvides til å romme  sitteplasser, noe som vil si en stor utbygging av dagens stadion. Etter at det ble annonsert at fotball-EM 2016 gikk til Frankrike, ble disse planene skrinlagt.

## Søknad EM i fotball for kvinner 2025
Norge søkte sammen med Sverige, Danmark og Finland om å arrangere fotball-EM for kvinner i 2025. Dersom den fellesnordiske søknaden hadde  blitt valgt, ville Trondheim og Oslo vært de to norske arrangørbyene, med henholdsvis Lerkendal stadion og Ullevaal stadion som stadioner. Den nordiske søknaden nådde ikke opp, og arrangementet ble lagt til Sveits.

## Supercupfinalen
18. september 2014 ble Lerkendal tildelt Supercupfinalen for 2016. Den ble spilt den 9. august. Real Madrid vant 3–2 over Sevilla etter ekstraomganger.

## Referanser


## Litteratur
* Per Christiansen: *På hjemmebane : Lerkendal 1947–1962*, 2017. 194 s. ISBN 9788230336281

## Eksterne lenker
* 
* Lerkendal på fotballbaner.no
* Historien om Lerkendal på RBKs supportersider
* Lerkendal Stadion - Nordic Stadiums
Lyse Arena

**Lyse Arena** (tidligere **SR-Bank Arena** og **Viking Stadion**) er en fotballstadion og konsertarena som ligger i Jåttåvågen i Stavanger. Stadionet brukes av fotballaget Viking.

Anlegget kostet 160 millioner kroner og ble åpnet 1. mai 2004.

Lyse Arena har fra 2012 offisielt hatt en kapasitet på  tilskuere, hvorav  er sitteplasser og 500 er ståplasser.  

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Prosjektpresentasjon – LINK Signatur AS
Norges regjering

**Norges regjering** er landets utøvende makt og fremmer lovforslag og saker for Stortinget. Regjeringen har også ansvar for å iverksette beslutningene som Stortinget fatter. Regjeringen ledes av statsministeren og består av minst syv, men et ellers varierende antall statsråder som utnevnes av kongen. Siden innføringen av den negative parlamentarismen i 1884 er regjeringen avhengig av at den ikke har mistillit i Stortinget.

Statsministeren og regjeringsmedlemmene er medlemmer av statsrådet. Når regjeringen i fellesskap tar avgjørelser, skjer det som statsråd under kongens ledelse, kalt *[[Kongen i statsråd]]*. Det holdes vanligvis statsråd hver fredag på Det kongelige slott i Oslo. Statsrådene leder hvert sitt departement slik at den utøvende makten i det løpende arbeidet er inndelt etter fagområde. I 1911 ble Grunnloven endret slik at det fremgår formelt (§ 31) at kongen og regjeringen har den utøvende makten sammen. Regjeringen er formelt ansvarlig for alt som skjer i departementene. Arbeidsdeling etter fagområde bidrar til at regjeringen som kollegium ikke blir overbelastet. Sektorprinsippet innebærer at likeartede saker ligger under samme statsråd og departement, og statsrådene ansees som rettslig ansvar for området.

En regjering kan endres underveis ved at statsråder skiftes ut eller bytter departement. Likevel regnes regjeringen å være den samme så lenge statsministeren sitter.

## Se også
* Liste over Norges regjeringer
* Regjeringens underutvalg
* Liste over norske statlige styrer, råd og utvalg
* Regjeringen.no (om regjeringens nettsted)

## Referanser


## Litteratur
* Johs. Andenæs og Arne Fliflet: *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2008081904036#&struct=DIV156 Statsforfatningen i Norge]* 1. utgave 1945, 10. utgave 2006 Universitetsforlaget 

## Eksterne lenker
Sivorg

**Sivorg** var Hjemmefrontens sivile organiserte del under andre verdenskrig. Koordinasjonskomiteen og Kretsen dannet sammen mye av Sivorg. Det operative arbeidet i Sivorg var organisert gjennom fylkesutvalg. Disse var «dannet» (ikke valgt eller utnevnt).

## Organisering
I fylkesutvalgene var det én hovedkontakt som hadde ansvar for kommunikasjon med Hjemmefrontens ledelse. Utvalgene hadde videre ansvaret for kommunikasjon med fylkesadministrasjon, herunder fylkesmannsembedet, kultur og skole, for kirke, illegale aviser, understøttelse, for kontakt med Milorg og for kontakt med politi og advokater.

I løpet av krigen måtte utvalgenes sammensetning og organisering forandres eller de måtte reetableres avhengig av krigshverdagens små og store «slag». I forbindelse med arrestasjoner og opprullinger ble det illegale arbeidet rammet og fylkesutvalgene måtte reorganiseres eller reetableres med nye medlemmer.

## Oppgaver
Eksempler på oppgaver:
* Fremskaffelse av (falske) pass og/eller grenseboerbevis til flyktninger
* Organisering av transport for folk som må flykte (f.eks ved hjelp av pålitelige togkonduktører)
* Ordre om registrering av NS og SB-lærere (samt andre «upålitelige»)
* Distribusjon av parole om bedriftsvakter (fra Hjemmefrontens Ledelse og Den Frie Arbeidernes Faglige Landsorganisasjon i fellesskap)
* Distribusjon av «Lovboka» med 13 lover i forbindelse med forsøkene på registrering til arbeidstjeneste og annen mobilisering for okkupasjonsmakten 
* Retningslinjer for distribusjon av paroler og for støtte til familier med forsørger i arrest i Norge eller Tyskland 
* Distribusjon av paroler til lærere om ikke å ta sensur ved avgangsaksamen i høyere skoler (medio mars 1945)
* Overføring av pengestøtte (sko/mat) til familier med forsørger i arrest via «fordelere»
* Lokaler for illegal avisproduksjon, trykkeriutstyr
* Rekruttere redaktør/hjelpere/distributører for illegale aviser
* Beredskap for iverksettelse av direktiver om bl. a. streik i tilfelle alliert innsats
* Distribusjon av forholdsordre til bønder fra Hjemmefrontens ledelse.

## Frem fra gjemselen
Sivorgs fylkesutvalg med underutvalg kunne ha 100 medarbeidere eller mer. De færreste kjente til andre aktive eller hvor omfattende virksomheten var – før kapitulasjonen. Sivorg trådte første gang frem i lyset i full bredde da alle medarbeiderne gikk i tog 17. mai 1945 med Sivorgs merke (Bokstavene *Sivorg*, norsk flagg og H7-emblem på armbind).

## Arbeidet avsluttes
I løpet av september 1945 var forholdene i landet såpass normalisert at arbeidet i Sivorg ble avviklet.

## Eksterne lenker
Om sivorg i NOU 1998: 12
Sosial- og helsedepartementet

**Sosial- og helsedepartementet** var et departement som ble delt i to i januar 2002. De sosialpolitiske funksjonene ble lagt til Sosialdepartementet og de helsepolitiske til Helsedepartementet. Etter noen omrokeringer av oppgaver oppsto i januar 2005 Helse- og omsorgsdepartementet og Arbeids- og sosialdepartementet med henholdsvis Ansgar Gabrielsen og Dagfinn Høybråten som statsråder. Har ca. 250 ansatte.
## Se også
*Liste over Norges helseministre
Ogna

**Ogna** er et tettsted sør i Hå kommune i Rogaland. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger omtrent fire kilometer nord for Sirevåg og ca. 19 kilometer sør for kommunesenteret Varhaug. Geografisk sett ligger Ogna i det kuperte Dalane, like sør for det flate Jæren.

Jærbanen stopper her, og turistveien Nordsjøveien går rett gjennom sentrum av Ogna.  Det er lange, hvite sandstrender, og mange kunstnere har sitt tilholdssted i bygda. Like nord for Ogna renner Ognaelva ut, den er en rik lakseelv.

## Ogna kommune

I tiden 1838 til 1964 var Ogna egen selvstendig kommune. I 1964 gikk Ogna sammen med Varhaug og Nærbø kommuner til Hå kommune.

## Referanser


## Litteratur
*Lindtjørn, Morten: *Ogna herad i hundre år : 1838 – 1938 : minneskrift*. Stavanger 1938.
Sosialdepartementet

**Sosialdepartementet** har flere betydninger:

* Sosialdepartementet (1913–1993 og 2002–2004)
* Sosial- og helsedepartementet
* Arbeids- og sosialdepartementet, nå Arbeids- og inkluderingsdepartementet
* Sosialdepartementet (Sverige)
Akronym

Et **akronym** (fra gresk ἄκρος, *akros*, «øverst», «ytterst» og ονομα, *onoma*, «navn») er et initialord (forkortelse) som blir lest og uttalt som et vanlig ord, altså ikke bokstav for bokstav. Eksempler på vanlige akronymer er *[[laser]]*, *[[NATO]]*, *[[OPEC]]*, *[[radar]]*, *[[Benelux]]*, ''Donbass'' og *[[BRICS]]*.

I eksempelet *laser* står bokstavene for «Light Amplification by Stimulated Emission of Radiation», «forsterkelse av lyssignaler ved stimulert utstråling». *NATO* betyr «North Atlantic Treaty Organisation» (Atlanterhavspaktens organisasjon), mens *radar* betyr «RAdio Detecting And Ranging». *BRICS* er en samlebetegnelse på '''B'''rasil, '''R'''ussland, '''I'''ndia, '''C'''hina (Kina) og '''S'''ør-Afrika. Landene ble tidligere omtalt som *BRIC* før Sør-Afrika kom med i 2011.

Akronymer brukes oftere om grupper av land enn om enkeltstater. Et unntak var *FYROM*, som Nord-Makedonia ble kalt under Den makedonske navnekonflikten.

Akronymer kan inngå i nye ord og uttrykk: Laserskriver, folkelaser (=folkelaserskriver), fargelaser, radarpar, OPEC-land - også nye akronymer eller forkortelser, for eksempel *KNUAN* (Kampanjen Norge ut av Nato), *LBP* (Laser-Beam Printer, laserskriver), *CLJ* (Color LaserJet), *[[PowerPC]]* (Performance Optimization With Enhanced RISC – Performance Computing) og *[[PReP]]* (PowerPC Reference Platform).

I SMS-språket brukes en rekke akronymer som (iallfall foreløpig) ikke finnes i ordbøkene, for eksempel *smesse* om å sende SMS-er.

I forkortelser som DNB, DBS, NSB, BBS uttales bokstavene hver for seg, og disse er altså ikke akronymer.

Litterære akronymer kan være de engelske TANSTAAFL (*there ain't no such thing as a free lunch*) og ASAP (*as soon as possible*). I Hakkespettbevegelsen i tegneseriene om Donald Duck finner vi mange av dem som spøkefulle konstruksjoner, som «UFFAMEG» (*Udadlelig fin forvalter av makt, edelmot og godhet*) og «GRRR» (*Glimrende, raseren og råfin rekordhund*). At det siste var et akronym, viste seg da Donald titulerte en hund som «GRRR». Hunden trodde Donald knurret til ham - og knurret tilbake.

## Se også
* Rekursivt akronym
* Akrostikon

## Referanser


## Eksterne lenker
* GlobalAcronyms
Storbritannia (øy)

**Storbritannia** (*Great Britain*) er en øy utenfor den vestlige kysten av Europa. Den utgjør størstedelen av territoriet til Det forente kongerike Storbritannia og Nord-Irland.

Betegnelsen *Storbritannia* benyttes iblant som samlebegrep om England, Skottland og Wales, de tre enhetene som tilsammen utgjør hele øyas territorium (selv om hver enhet også inneholder mindre øyer).

Med et areal på 209&nbsp;331 km² er Storbritannia den største av De britiske øyer, en øygruppe som også inkluderer Irland og Man. Storbritannia er også Europas største øy, og den rangerer som nummer 9 av verdens største øyer.

Navnet *Storbritannia* (*Great Britain*) stod opprinnelig i et motsetningsforhold til Bretagne, kalt *Lesser* eller *Little Britain*. I dag, kalles Bretagne *Brittany* på engelsk, og det er ikke noe behov for å skille det store Britannia fra det lille. Den britiske regjeringen bruker begrepet *Britain* (uten *Great*) som en kortform for *Det forente kongeriket Storbritannia og Nord-Irland*. Dette anses også som et mer nøytralt og politisk korrekt begrep, siden *great* ikke bare trenger å betyr større i størrelse, men kan også bety større i forstanden «viktigere» eller «bedre».

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Neodym

**Neodym** er et grunnstoff med kjemisk symbol **Nd** og atomnummer 60.

## Historie
I 1841 ble stoffet didymium utskilt fra lantan av den svenske kjemikeren Carl Gustav Mosander. I 1874 konkluderte Per Teodor Cleve at didymium i virkeligheten besto av flere forskjellige grunnstoff, og i 1879 ble samarium isolert fra didymium av Lecoq de Boisbaudran. Den østerrikske kjemikeren baron Carl Auer von Welsbach separerte i 1885 didymium til 2 grunnstoffer, praseodym og neodym ved hjelp av spektroskopiske undersøkelser. Neodym i ren form ble fremstilt første gang i 1925.

Navnet kommer fra de greske ordene *neos* (ny) og *didymos* (tvilling).

## Egenskaper
Neodym er et sølvfarget glinsende metall som tilhører gruppene lantanoidene og sjeldne jordmetaller. Det er mykt og formbart og kan bankes til tynne plater. Neodym er blant de mer reaktive av de sjeldne jordmetallene, og oksiderer lett i luft. Oksidsjiktet som dannes, skaller av og blottlegger mer metall for oksidasjon. Metallet oppbevares derfor i mineralolje eller beskyttende atmosfære. Neodym finnes i to allotropiske former, og går over fra dobbel heksagonal til kubisk romsentrert krystallstruktur ved 863°C.

Metallisk neodymstøv er brann- og eksplosjonsfarlig. Neodym-forbindelser er lett til moderat giftige. Neodym-støv og -salter er irriterende for øyne og slimhinner, og lett irriterende ved hudkontakt.

### Isotoper
Naturlig forekommende neodym består av 7 isotoper. Av disse er 5 stabile: 142**Nd** (27,2&nbsp;%), 143**Nd** (12,2&nbsp;%), 145**Nd** (8,3&nbsp;%), 146**Nd** (17,2&nbsp;%) og 148**Nd** (5,7&nbsp;%), og 2 ustabile (og dermed radioaktive) isotoper: 144**Nd** (23,8&nbsp;%) med halveringstid 2,29 × 1015 år og 150**Nd** (5,6&nbsp;%) med halveringstid 6,6 × 1018 år. I tillegg er 31 kunstig fremstilte ustabile isotoper kjent. De mest stabile av disse er 147**Nd** med halveringstid 10,98 døgn og 140**Nd** med halveringstid 	3,37 døgn. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 døgn, og de fleste kortere enn 1 time.

CAS-nummer: 7440-00-8

## Forekomst

Etter cerium og lantan er neodym det vanligste av de sjeldne jordmetallene med 24 ppm i jordskorpen. I likhet med de andre sjeldne jordmetallene forekommer det ikke i ren form naturlig, men i mineralene monazitt, bastnäsitt og allanitt. Metallisk neodym produseres det lite av, mens det årlig fremstilles omkring 7&nbsp;000 tonn neodymoksid på verdensbasis. Verdens største produsent av neodym er Kina. Det finnes også kommersielt drivverdige forekomster i Australia.

## Anvendelse
Neodym legert med jern og bor (**Nd**2**Fe**14**B**) brukes for å lage kraftige permanentmagneter. Neodymoksid brukes som tilsetningsstoff i spesialglass og gir skarpe absorpsjonslinjer i spekteret. Slikt glass brukes for å kalibrere astronomiske spektrallinje-instrumenter. Neodymsalter brukes som blått fargepigment i porselen og emalje.

## Se også
*Periodesystemet
*Praseodym

## Referanser
Isolasjonisme

**Isolasjonisme** er en diplomatisk politikk som har som mål å holde et land utenfor konflikt og internasjonalt engasjement. 

Isolasjonisme forbindes særlig med amerikansk utenrikspolitikk frem til midten av 1900-tallet, der isolasjonsime var rådende tenkemåte. Amerika lå geografisk langt unna Europa, og mange ønsket å gjøre USA til et alternativ til den gamle verden ved å ikke blande seg inn i internasjonal politikk. I USA oppstod også en etnisk isolasjonisme, som ønsket å påvirke europeisk politikk ved å ikke blande seg inn. Italienske, tyske eller irske utvandrere motsatte seg at USA skulle delta i første verdenskrig mot deres tidligere hjemland.

Flere land har gjennom historien ført en isolasjonistisk politikk:
* Albania hadde i 1970-årene selvberging som politisk og økonomisk prinsipp, men var frem til 1978 var nært alliert med Kina. Etter Mao Zedongs død ble forholdet dårligere, og da Kina stoppet sin støtte til Albania så landet reelt måtte klare seg selv ble det snart mangel på en rekke varer. 
* Bhutan hadde frem til 1999 ingen TV-stasjoner eller internett som følge av en isolasjonistisk kulturpolitikk som ønsket å verne kultur og miljø fra ytre påvirkning.
* Japan hadde førte under Tokugawa-shōgunatet en politikk kalt *kaikin* fra 1641 til 1853 som forbød kontakt med de fleste andre nasjoner.
* Kina innførte fra 1369 frem til 1567 lover kalt *Haijin* (海禁), som skulle forby privat handel med skip for slik å stoppe piratvirksomhet.  Forbudet førte til redusert handel og mer smugling.
* Korea, under Keiser Gojong førte en isolasjonistisk politikk i 1860-årene og forfulgte katolikker. Etter frigjøringen fra Japan i 1945-1948 og delingen av Korea innførte Kim Il-sung et isolasjonistisk totalitært regime i Nord-Korea.
* Paraguay stengte sine grenser i 1814 og frem til 1840 da diktatoren  José Gaspar Rodríguez de Francia døde. I perioden fikk utlendinger som kom til Paraguay ikke reise ut igjen, og skriftestoler ble omgjort til militære vaktposter for å redusere europeisk innflytelse i landet.

## Se også
*Amerikansk isolasjonisme

## Referanser


## Eksterne lenker
*