Westmeath (grevskap)

**Westmeath** (irsk: *Contae na hIarmhí*) er et grevskap i provinsen Leinster i Irland. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011. Administrasjonsbyen er Mullingar, mens den største byen, med noen hundre flere innbyggere, er Athlone, som tildels ligger i Laois. Grevskapet er en del av regionen Eastern and Midland.  Westmeath County Council er det administrative organet for grevskapet.

Området som tilsvarer dagens Westmeath var kjerneområdet for en gren av klanen Uí Néill, Clann Cholmain, som kontrollerte det historiske kongedømmet Mide i middelalderen. Navnet Mide, som betyr «midten», er avledet av det er lokalisert i det geografiske sentrum av Irland.

## Geografi

Westmeath er det 20. største av Irlands 32 grevskaper etter område og det 22. største når det gjelder befolkning. Det er den sjette største av Leinsters 12 grevskaper i størrelse og åttende største når det gjelder befolkning. Hill of Uisneach i baroniet Moycashel har tradisjonelt blitt sett på som det teoretiske geografiske sentrum av Irland, selv om det faktiske geografiske sentrum av Irland ligger i nabolandet Roscommon. Toppen av Mullaghmeen er det høyeste punktet i grevskapet Westmeath. Med bare 258 meter gjør dette den til den laveste grevskapstoppen i Irland.

## Økonomi

Opprinnelig skjedde utviklingen rundt de store markedssentrene Mullingar, Moate og Kinnegad. Athlone utviklet seg på grunn av sin militære betydning, og dens strategiske beliggenhet på hovedruten Dublin–Galway over elven Shannon. Mullingar fikk betydelig fordel av utviklingen av Royal Canal. Kanalen la til rette for billig transport av produkter til Dublin, og videre Storbritannia og det europeiske fastlandet. Athlone og Mullingar utvidet ytterligere med ankomsten av jernbanenettverket Midland Great Western Railway på 1800-tallet.

Turisme i Westmeath er generelt basert på de mange vannfasiliteter. Innsjøene i grevskapet er blant annet Lough Derravaragh, Lough Ennell, Lough Owel, Lough Lene, Lough Sheelin og Lough Ree. Både Grand Canal og Royal Canal renner gjennom Westmeath, og elven Shannon (Irlands viktigste vannvei for turister) har en moderne innlandshavn i Athlone.

I 2017 var de største sektorene for sysselsetting i Westmeath:

To store urbane sykkelprosjekter («Greenway») skal forbedre sykkelanleggene: Athone-Mullingar-delen av Dublin-Galway Greenway, langs den gamle jernbanekorridoren mellom Athlone og Mullingar, ble bygget i 2015. Royal Canal Greenway tar turister fra grevskapsgrensen til Mullingar, og deretter videre mot Longford. De som ønsker å bruke Dublin-Galway Greenway kan overføre fra Royal Canal-ruten til den gamle jernbanekorridoren og videre mot Athlone.

Utviklingen av industri i Westmeath har hovedsakelig vært basert på matforedling og forbrukerprodukter. Whisky (her stavet *whiskey*) destilleres i Kilbeggan og tobakk foredles i Mullingar. Grevskapet har en omfattende handel med storfekjøtt og meieriprodukter. I nyere tid har produsenten Alkermes lokalisert i Athlone. Den østlige delen av grevskapet er preget av bosteder for pendlere, hvorav mange jobber i teknologiparkene på vestsiden av Dublin.

Mullingar er kjent for den høye kvaliteten på biff- og kalvekjøttet. Vest for Shannon fetes storfe for salg på de frodige gressområdene Meath og Westmeath. Storfeet brukes også til å vedlikeholde gressletter for å opprettholde dyrelivet i områdene som grenser til Bog of Allen.

Det er mange stutterier i Westmeath og slettene i grevskapet er dekket av kalsiumrik mergel som bidrar betydelig til forkalkning av føllenes bein i løpet av deres formasjonsår. Westmeaths hopper blir vanligvis satt i føll om våren for å lette sommerveksten. Drektigheten varer i omtrent 335–340 dager og resulterer vanligvis i ett føll. Hester modnes når de er rundt fire år gamle.

## Historie

Den anglo-normannisk invasjon av Irland fant sted på slutten av 1100-tallet, og gradvis ble Irland erobret og normannerne overtok store deler av land og eiendommer fra innfødte irer. Det irske kongeriket Mide ble grunnlaget for det anglo-normanniske herredømmet Meath bevilget av kong Henrik II av England til normanneren Hugh de Lacy i 1172.  Etter at de Lacys mannlige arvinger mislyktes i 1241 ble herredømmet delt mellom to oldebarn. Den sentral østlig del, ble tildelt Maud de Lacy, baronesse Geneville som besittelsen Trim; den andre delen, bestående av nord-østlige og vestlige deler, gikk til Mauds søster Margery de Verdun og ble i 1297 det kongelige grevskapet Meath. Besittelsen Trim og det kongelige grevskapet ble slått sammen i 1461. Mens den østlige delen av fylket var i den engelskdominerte området The Pale, ble den vestlige delen dominert av ny innflytelse av irlendere og irsk språk på 1300-tallet og lå utenfor kontrollen av sheriffen i Meath (den engelske monarkens representant).

Som en del av en bedre administrasjonen ved det nyetablerte kongeriket Irland, vedtok parlamentet i Irland loven *Counties of Meath and Westmeath Act* i 1543, den østlige delen beholdt navnet Meath og den vestlige delen kalt Westmeath.

Westmeaths befolkningsvekst har vært større enn det nasjonale gjennomsnittet. Etter den store hungersnøden i Irland 1845–1849 hadde befolkningen i Westmeath sunket dramatisk. Nedgangen stabiliserte seg på midten av 1900-tallet, og har siden fortsatt å øke. Westmeaths nærhet til Dublin med gode motorveier og jevnlig togforbindelser har gjort pendling populært.

## Byer og landsbyer
*Athlone
*Castlepollard
*Moate
*Kilbeggan, Kinnegad, Killucan
*Mullingar
*Rochfordbridge
*Tyrrellspass

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Westmeath Census information
* Westmeath Community Development