Sør-Aurdal

**Sør-Aurdal** er en kommune i Innlandet fylke. Den grenser i nord mot Nord-Aurdal og Etnedal, i nordøst mot Nordre Land, i øst mot Søndre Land, i sør mot Ringerike og Flå, og i vest mot Nesbyen og Gol. Den var også et prestegjeld i Valdres prosti av Hamar bispedømme.

Kommunen ligger i Valdres, som er et større dalføre og tradisjonelt distrikt i det sentrale Sør-Norge, mellom Hallingdal og nordre del av Land og Ringerike. Kommunens våpenskjold viser en stilisert relikvarium (relikvieskrin), etter modell av skrinet i Hedalen stavkirke.

## Befolkning

Folketallet i 2021 var  innbyggere  og har vært synkende siden den andre verdenskrig da kommunen hadde nesten  innbyggere.

Sør-Aurdal er oppdelt i fem sokn: Bagn ( innb.), Reinli (433 innb.), Leirskogen (174 innb.), Begnadalen (526 innb.) og Hedalen (751 innb.), i alt  innbyggere. Folk fra disse bygdene kalles henholdsvis  *begninger*, *reinlinger*, *skoginger*, *begnadøler* og *hedøler* eller *hedølinger*.

Eneste tettsted og kommunesenter er Bagn (627 innb.).

## Språk
Fra gammelt av går det en tydelig språkgrense mellom de nordlige og sørlige bygdene i Sør-Aurdal: I Bagn og Reinli snakkes det valdresmål (som er et midtlandsk målføre), og i hovedsak også på Leirskogen, og i kirken og skolen er målformen nynorsk. I Hedalen og Begnadalen derimot snakkes det en dialekt som likner mer på ringeriksmål og andre flatbygdemål, og der blir bokmål brukt i kirke og skole. I tradisjonell dialekt sies det i nordre del av kommunen *e, mø, boke, gutatn, jentutn, bjødn, ikkji*, mens det i den sørlige delen heter *je, vi, boka, guta, jent'n, bjønn, itte* (jeg, vi, boka, guttene, jentene, ikke). Men språket i den ytre delen (og delvis Nes i Ådal) har også trekk som skiller det fra Ytre Ådal og Ringerike: I Hedalen og Begnadalen heter det (i tradisjonell dialekt) *kjemm, søv, stuggu, ho, kvit, veg*, mens det i ringeriksmålet heter *kommer, sover, stue, hu, vit, vei*.

## Geografi
Begnadalen er hovedåren gjennom kommunen, med kommunesenteret Bagn nær kommunegrensa i nord. Hedalen er en sidedal der mange er sysselsatt i primærnæringer.

Det ligger flere store innsjøer i kommunen, de største er Aurdalsfjorden (delt med Flå), Nevlingen (delt med Flå) og Strøen (delt med Nes) i Vassfaret, Hølervatnet og Høvren (delt med Nes og Gol) i Vassfaret og Søre Buvatnet i Buvassfaret. Fra Aurdalsfjorden renner Aurdøla ned i Urula som kommer ned bygda Hedalen. Urula renner ut i Sperillen. Fra Hølervatnet renner Hølera ned til Begna ved tettstedet Hølera. Litt lenger mot nordøst i kommunen renner Reina (elv) ned i Begna nord for Bagn.

Kommunens høyeste fjell er Ørneflag (1242,86 moh) helt i sør, nær grensa til Flå kommune.

Elva Hølera, og dalførene Vassfaret og Buvassfaret er varig vernet mot kraftutbygging. Det har imidlertid stått et minikraftverk nederst i Hølera fram til 1976, og da grunneierne ønsket å bygge et nytt kraftverk med rørgate de nederste 500 meter av elva, vedtok NVE i 2008 at dette kunne iverksettes uten konsesjonsbehandling. Det nye Hølera kraftverk ble satt i drift i 2013.

Sør-Aurdal inngikk i Oppland fylke inntil sammenslåingen med Hedmark fylke i 2020.

## Etymologi
Aurdal er trolig et sammensatt naturnavn, oppstått fra den norrøne forstavelsen *aurr* og endingen *dalr*. Aurr kan ha flere betydninger, men henspiller mest sannsynlig til enten *væske*, *fuktighet* eller *grus*, som alle nok har med ei elv å gjøre. Kan hende ble Begna kalt *Aura* (*Gruselva*) langt tilbake i tid. I så fall kan *Aurdal* bety *Grusdalen*.

## Historie
Den 29. november 1805 ble Aurdal prestegjeld ved reskript delt i to gjeld, med virkning fra samme dag, Nord-Aurdal prestegjeld og Sør-Aurdal prestegjeld. Aurdal hadde da bestått av flere sogn siden middelalderen. For Sør-Aurdal prestegjeld ble Bagn kirke hovedkirke, mens Reinli, Bruflat og Hedalen ble annekskirker. Da Norge senere (i 1837) ble inndelt i kommuner ble grensene for prestegjeld og kommune som oftest identiske, og slik ble det også for de to gjeldene i Aurdal i Valdres.

Ved kgl. res. av 21. desember 1893 og med virkning fra 1. januar 1894 ble Etnedal oppretta som eget prestegjeld og kommune, da de to tidligere sognene Bruflat i Sør-Aurdal og Nord-Etnedal i Nord-Aurdal ble skilt ut og slått sammen til en felles administrativ enhet. Siden har grensene stort sett vært uendra, men i 1984 ble også en ubebodd del av Sør-Aurdal (Makalausfjellet) overført til Nord-Aurdal.

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Sør-Aurdal.

### Kommunestyrevalget 2023

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Bagnsmoen med Vangen og Ulekjørketomta. Bagnsmoen ligger i nærheten av Bagn kirke og Begna elv. På Bagnsmoen er det en intakt butikk fra 1881, som i sin tid skal ha vært den største forretningen i Valdres. Denne butikken er åpen i sommerferien og før jul. I første etasje er det peisestue, kjøkken og historielagsrommet. I andre etasje finnes husflidslagsrommet og blårommet, i tillegg til et galleri.

## Severdigheter
* 
* 

;Flere severdigheter
* Olavskjelda på Leirskogen
* Bagn Bygdesamling, et friluftsmuseum 6 kilometer sør for Bagn
* Bagnsbergatn gård, krigsminnesmerke fra kampene i Bagn
* Bautahaugen Samlinger, et friluftsmuseum i Hedalen
* Fjellstølen kafe, kafe på Søndre Fjellstølen åpen i turistsesongen – viden kjent for sine gode vafler og rømmegrøt. Kafédriften ble lagt ned i 2005.
* Sandviken husmannsplass, utstillingsgård for Bagn Bygdesamling
* Ulekjørka, sti til tomten etter den gamle stavkirken i Østre Bagn

## Se også
* Grunnkretser i Sør-Aurdal

## Referanser




## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
*  Kommunefakta/statistikk fra Sør-Aurdal kommune - Statistisk sentralbyrå 
*  Historiske fotografier fra Sør-Aurdal i Nasjonalbibliotekets arkiv
*  Kultur i Sør-Aurdal på kart fra Kulturnett.no
*  Sør-Aurdal Historielag
*  Kirkespel og kirkevandring fra Reinli til Hedalen
*  Om bygda Hedalen
*  Ein historisk rusletur i Bagn sentrum (turbeskrivelse)