open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andakt

**Andakt** (fra tysk *Andacht*) brukes om en enkel form for gudstjeneste som kristne, enkeltvis eller i gruppe, oppfordres til å holde daglig.

## Innhold
En typisk andakt inneholder bønn, bibellesning og meditasjon. Ordet kommer fra tysk *andenken* (tenke på) via dansk til norsk. Den har ofte en mer emosjonell tilnærming til bibelteksten enn en preken. Ordet andakt kan brukes om hele stunden man samles, inkludert bønn, allsang og andre elementer, men ordet brukes også om den korte talen som predikanten framfører.  
## Andakt i media
«Andakten» er et radioprogram i NRK som har en svært stabil lytterskare. I 2001 hadde programmet daglig  lyttere. Norea Radio sender andaktsserien Over en åpen Bibel til en rekke lokalradioer, som sender daglige andakter fem dager i uka.

## Litteratur
For enkel andakt finnes en særskilt litterær genre av såkalte andaktsbøker. Disse brukes når man er alene, eller lest høyt i en liten gruppe.

### Norge
Noen kjente norske forfattere av andaktsbøker er Fredrik Wisløff, H.E.Wisløff, Ludvig Hope, Ole Hallesby og O. Dahl Goli

### Sverige
Noen kjente svenske forfattere av andaktslitteratur er Torgny Wirén, Carl Olof Rosenius, Magnus Malm og Wilfrid Stinissen og Aurore Tisell.

## Eksterne lenker
* Andakten hos NRK

## Kilder
* NRKs årsmelding for 2001
Skepi

**Skepi** var et kreolspråk basert på zeeuws som ble brukt i området rundt Essequibo i Guyana. Skepi-språklige og berbice-nederlandskspråklige kunne ikke forstå hverandre.

Språket regnes som utdødd, den siste som snakket språket døde i 1998. Guyana er en tidligere nederlandsk koloni der VOC drev handel med plantasjeeiere fra Zeeland. Språket ble brukt av slaver fra disse plantasjene og deres etterkommere.

## Eksempel
* *Ek we stekkie brot*
:*Nederlandsk:* Ik wil een stukje brood 
:*Norsk:* Jeg vil ha en skive brød

## Klassifikasjon
*Kreolspråk
** Nederlandske kreolspråk
*** Berbice-nederlandsk (Guyana)
*** Javindo (Indonesia)
*** Jersey-nederlandsk (inkl. Negroe dutch) (Amerikas forente stater)
*** Mohawk-nederlandsk (Amerikas forente stater)
*** Negerhollandsk (De amerikanske Jomfruøyer)
*** Petjo (Indonesia)
*** **Skepi** (Guyana)
*** Afrikaans (Sør-Afrika og Namibia)
Arabiastranden

**Arabiastranden** (finsk: *Arabianranta*) er et delområde i bydelen Majstad i Gammelstadens distrikt i Helsingfors. Arabiastranden har administrativt vært et eget delområde siden 2006, da Majstad ble delt i to delområder: Majstad og Arabiastranden. Arabiastranden hadde  innbyggere i 2024.

Arabiastranden strekker seg fra utløpet av elva Vanda å og sørover langs Gammelstadsfjärden, mellom Tavastvägen og sjøen. Området var tidligere et industriområde med blant annet Arabias porselensfabrikk, som har gitt navn til stedet. Porselensfabrikken, som nå er en en del av Iittala Group, ble grunnlagt i 1874, og var på 1930-tallet Europas største med over  ansatte.

Den nye bydelen ble påbegynt i 2000 og var i det alt vesentlige ferdigstilt i 2015. Foruten rundt  arbeidsplasser og  fastboende innbyggere er bydelen hjemsted for Art and Design City, som er et senter for kunstindustriell virksomhet og utdannning. Sentrale institusjoner er Konstindustriella högskolan, yrkeshøyskolen Arcada, Pop-Jazz-konservatoriet samt Hackmans fabrikker (tidligere Arabia keramiske fabrikk). I tillegg er det samlet undervisning og forskning innen design, media, kultur og turisme, produktutvikling og produksjon i området. Det er også bygget studentboliger for skolene på området og for Helsingfors universitets campus i Gumtäkt like ved.

## Referanser
Sisyra nigra

***Sisyra nigra*** [syn. *S. fuscata* (Fabricius, 1739)] er en av svampfluene (Sisyridae), en av de minste nettvingene i Norge.

## Utbredelse
*Sisyra nigra* er den vanligste svampfluen i Norge, og finnes over hele landet. Den andre norske arten av svampfluer, *Sisyra dalii*, finnes bare lengst sør i Norge og er sjelden. Noen flere arter finnes i Finland og Sverige.

## Utseende
*Sisyra nigra* er mørke og små nettvinger. Nyklekte individer er lyse, eller ufarget. Fargen kommer etterhvert som hudskjelettet herder. Antennene er svarte. Hodet er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).

*Sisyra nigra* kan skilles fra andre nettvinger på årenettet i vingene. De to første årene langs vingeframkanten (costa og subcosta) når ikke fram til vingespissen og på de små mellomliggende tverrårene, er det ikke gaffelgrener. Vingene mangler tverribber i ytre halvdel og langs vingekanten, fra vingespissen og bakover ender alle årene (radius, median og anal) i gaffelgrener. Hele årenettet (alle ribber) er mørke og vingene mangler flekker eller annet mønster. Vingespennet er ikke mer enn omtrent 10 mm.

## Levevis
*Sisyra nigra* finnes langs elver og vassdrag. Larvene lever i vann på ferskvannssvamper.

## Kilder
* Greve, Lita. 1987. *Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer.* Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.

## Eksterne lenker
* 
* Norsk entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
Majstad

**Majstad** (finsk: *Toukola*) er et delområde og en bydel i Gammelstadens distrikt i Helsingfors. Den ligger ved Gammelstadsfjärden, rundt fire kilometer nord for bysentrum. Delområdet Majstad hadde  innbyggere i 2024, mens bydelen Majstad, som også omfatter Arabiastranden, hadde  innbyggere.

Bydelen Majstad avgrenses mot vest av Gustav Vasas väg (*Kustaa Vaasan tie*) og mot øst av Gammelstadsfjärden. I 2006 ble den delt i to delområder. Området mellom Tavastvägen (*Hämeentie*) og Gammelstadsfjärden ble det nye delområdet Arabiastranden, mens området mellom Tavastvägen og Gustav Vasas väg fortsatt ble hetende Majstad. Bebyggelsen i den gjenværende delen av Majstad består for det meste av eldre villaer og småhusbebyggelse i tre.

## Referanser
Humlebladlusløve

**Humlebladlusløve** er en av bladlusløvene (Hemerobiidae), en av de mindre nettvingene i Norge. 

## Utbredelse
Humlebladlusløve finnes i nesten hele Norge, og er ganske vanlig lengst sør i landet. Den blir sjeldnere i Midt-Norge, og finnes ikke helt nord.

## Utseende
Humlebladlusløve er en blek gråfarget bladlusløve. Men fargen hos arten kan variere fra ganske lyst grågult til mer mørk gråbrun. Kroppen er omtrent 10 mm. lang. Ryggsiden på brystpartiet har et lysere midtfelt og mørkere sider. Hodet er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).

Humlebladlusløve har en bue, en tilbakeløpende tverribbe i framvingen. Den tilbakeløpende tverribben er den første, nærmest kroppen, mellom de to første årene langs vingeframkanten (costa og subcosta). Langs hele vingens framkant er det  mørkere og lysere flekker.

Slektene *Megalomus*, *Hemerobius* og *Wesmaelius* har alle to rekker av skråstilte tverribber i bakvingene.

Artene i slekten *Hemerobius* kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er bare hannens kjønnsorganer som er et sikkert artskjennetegn. Hunner kan vanskelig artsbestemmes når de er nyklekte, eldre hunner kan artsbestemmes ut fra kjønnsorganene, men dette medfører disseksjon.

## Levevis
Humlebladlusløve er rovdyr og lever vanligvis av bladlus. Arten lever i blandet skog, både i løv- og barskog.

## Referanser




## Kilder
* Greve, Lita. 1987. *Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer.* Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.

## Eksterne lenker
* 
* Norsk Entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
Anders Eide

**Anders Eide** (født 7. mars 1971)  er en norsk tidligere langrennsløper. I 1998 ble han Norgesmester på 50 km langrenn. Eide representerte Norge samme år i Vinter-OL 1998 i Nagano med en 11.-plass som beste resultat. Eide er bosatt i Søndre Land i Oppland.

Under junior-VM i 1991 i Reit im Winkl gikk Eide på det norske laget som vant 4 × 10 km stafett. Odd-Bjørn Hjelmeset, Svein Tore Samdal og Thomas Alsgaard gikk de tre andre etappene.

Anders Jobber i dag som lærer ved Lena-Valle Videregående skole i faget Kjemi.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Conwentzia pineticola

***Conwentzia pineticola*** er en av voksvingene (Coniopterygidae), en av de minste nettvingene i Norge.

## Utbredelse
*Conwentzia pineticola* finnes i hele Norge, og er ganske vanlig lengst sør, men er sjeldnere helt nord i Norge.

## Utseende
*Conwentzia pineticola* har normale forvinger, men bakvingene er reduserte. Hodet er nedoverbøyd, med de bitende munndelene på undersiden (ortognath). Antennene har mellom 30 og 36 ledd.

*Conwentzia pineticola* har vokskjertler på kroppen, slik at denne blir dekket av et vokslignende substans. Bare litt av beina er udekket. Voksen er helt hvit og derfor er det lett å se en middløve, selv om den er liten.

De ulike artene av voksvinger kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er det bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. I enkelte slekter kan ikke hunnen bestemmes til art med sikkerhet.

## Levevis
*Conwentzia pineticola* er rovdyr og lever vanligvis av midder. Arten er tilknyttet skog. Den finnes helst i barskog, men også i barskog med innslag av løvtrær.

## Kilder
* Greve, Lita. 1987. *Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer.* Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.

## Eksterne lenker
* 
* Norsk entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
Gumtäkt

**Gumtäkt** (finsk: *Kumpula*) er en bydel og et delområde i Gammelstadens distrikt i Helsingfors, rundt 4 kilometer nord for bysentrum. Gumtäkt ble innlemmet i Helsingfors i 1906. Bydelen hadde  innbyggere i 2024.

Den eldre trehusbebyggelsen i Gumtäkt består av villaer og toetasjes trehus, bygd på 1920- og 1930-tallet. På 1980-tallet ble området videre utbygd med høyhus. I Gumtäktsdalen ligger også Gumtäkts friluftsbad, som ble bygd som svømmearena til sommer-OL i 1952.

Gumtäkt domineres i dag av Helsingfors universitets nye kampus, som er bygd ut gradvis siden 1990-tallet omkring Gumtäkt gård. Det er først og fremst det matematisk-naturvitenskapelige fakultetet som har tilhold i Gumtäkt. Her ligger også det finske havforskningsinstituttet og det finske meteorologiske instituttet.


Fil:Helsinki districts-Kumpula.png
Fil:Dynamicum building (Kumpula Campus, Helsinki, Finland) Feb 2, 2026.jpg|Dynamicum
Fil:Limingantie.jpg|Eldre trehus i Limingovägen (fi. *Limingantie*)


## Referanser
Rosenborg (Oslo)

**Rosenborg** er et område i Oslo, navnet var mer i bruk tidligere, og i dag er området ofte regnet som en del av strøket Hegdehaugen. Navnet stammer fra løkkeeiendommen Rosenborg, som opprinnelig var en del av en større løkkeeiendom Froms løkke, senere Frydenlund. 

Navnet eksisterer fortsatt i Rosenborggata, som går fra Bogstadveien til Pilestredet og Rosenborgbakken og fikk sitt navn i 1879, oppkalt etter løkkeeiendommen.

Tidligere eksisterte også kinoen Rosenborg teater, som var byens første kommunale kino, lå i Bogstadveien 12 og ble nedlagt etter andre verdenskrig. I Bogstadveien 9, inngang Sporveisgata, åpnet *Rosenborg kino* i 1937, nedlagt i 1980.

## Kilder
* Oslo byleksikon, femte utgave, Kunnskapsforlaget 2010, ISBN 978-82-573-1760-7
Hans Andersen Bernhoft

**Hans Andersen Bernhoft** (født ca. 1550, død 17. april 1619 i Trondhjem) var en norsk luthersk prest.

Den 17. mars 1591 underskrev Hans Andersen Bernhoft kapiteleden. Han er nevnt som kapellan i Vår Frue kirke (Trondheim) i dokumenter fra 1593 og 1594. Den 18. september 1596 fikk han kongebrev på Inderøy prestegjeld. I noen notater om Trondheim fra 1600-tallet heter det at kapellan Hans Andersen i 1606 holdt den første messen i Vår Frue kirke etter at den ble gjenoppbygd etter brannen i 1598.

Hans Andersen Bernhoft ble gift ca. 1589 med Anna Pedersdatter (f. ca. 1558 – d. 16.05.1627 Trondheim). De hadde fire sønner, som alle ble prester. Det var Christen Hansen Bernhoft, Hans Hanssen Bernhoft, Peder Hansen Bernhoft og Anders Hansen Bernhoft. De hadde fem døtre; Anne, Birgitte, Margareta, Benedikte og Elisabeth. De tre første døtrene ble gift henholdsvis med prestene Anders Eriksen Kvernes, Laurits Holgersen Arctander og Christopher von Aphelen.  

Bernhoft ble sogneprest i Vår Frue kirke i Trondheim i 1616 og stod der til sin død i 1619. I en kilde omtales han som "Johannes Andræ" død den 17. april 1619. Dette blir bekreftet av at domkapitelet den 23. mai 1619 sender beskjed til kongen om at Dn Johannes Andræ i Vår Frue kirke er død og domkapitelet har valgt hans etterfølger.

Ifølge svigersønnen Laurits Holgersen sine opptegnelser døde Hans Andersen Bernhoft den 17. april 1619 klokken 7 om aftenen.

## Se også
* liste over prester i Vår Frue kirke (Trondheim)

## Referanser
Rottefella

**Rottefella** er en skibinding og et norsk selskap. Det startet i Oslo i 1927 da skiløperen, seileren og oppfinneren Bror With skulle delta i et stort skirenn, og ikke var helt fornøyd med bindingene sine. Skibindingen som With oppfant fikk sitt gjennombrudd under OL i St. Moritz i 1928, da den norske militærpatruljen under ledelse av Ole Reistad brukte bindingene og vant øvelsen, som var demonstrasjonsgren.

## Standarder
Bindingen kom først i produksjon i 1928, og kom i nye modeller i 1939, 1950, 1953 og 1963. Etterhvert meldte behovet for standardisering seg. Rottefella har stått for flere standarder for skibindinger:
* 1971: Nordic Norm (NN) - En forenkling av den klassiske langrennsbindingen til Rottefella
* 1981: Super Telemark - Spesialbinding for telemarkskjøring og fjellski med stålkanter
* 1985: New Nordic Norm (NNN) - En ny langrennsbinding med helt ny mekanikk i nye materialer
* 1989: New Nordic Norm-Back Country (NNN-BC) - En kraftigere utgave av NNN, til bruk utenfor oppkjørte løyper 
* 1991: New Nordic Norm II (NNN-II) - En utvikling av NNN, som ga forbedret stabilitet
* 2004: NIS-system
* 2006: New Telemark Norm (NTN) - Telemarkbinding med utløsermekanisme
* 2011: Xcellerator - Nye langrennsbindinger, med ulike modeller for klassisk og skøyting
* 2018: Move - Nye langrennsbindinger tilpasset fellski

## Priser
* 1963: **Den norske designpris** - for langrennsbindingen Rottefella, forløperen til standarden «Nordic Norm» 
* 1998: **God Design** - for langrennsbindingen «Dino» for barn, forløperen til «Rottefella start»
* 2007: **Hedersprisen for God Design** - for telemarksbindingen «New Telemark Norm» 
* 2019: **Red Dot Design Award** - for langrennsbindingen «Move Switch» 
* 2022: **Red Dot Design Award** - for fjellskibindingen «Xplore» 
 
## Litteratur
Historien bak skibindingen Rottefella og produksjonsfirmaet Witco ble presentert i Stein Kagges biografi om Bror With fra 1998, med tittelen «Fra Rottefella til Dromedillen: Bror With - Et sant eventyr».

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Grünerhagen

**Grünerhagen** er en park på Grünerløkka i Oslo. 

## Parken
Grünerhagen avgrenses av Nordre gate i syd, Fossveien i øst og Grüners gate i nord. I vest grenser parken til den tidligere kornsiloen som er studentbolig og av Nedre Foss gård og turvei B10 langs Akerselva, som på denne strekningen i 2011 fikk navnet Rigmor Luihns vei. I 2017 åpnet Nedre Foss park mellom Grünerhagen og Akerselva. Parken er en del av Akerselva miljøpark. Grünerhagen dekker om lag 12 mål. 

I den nordlige delen ligger en ballbane, som sannsynligvis er det mest populære møtestedet for basketballspillere i byen. I tillegg til basketball er det også et miljø for skating og bordtennis der.

Den sydlige delen av parken skråner ned mot Akerselva og brukes til aking om vinteren.

I parken ligger Grünerhagen barnehage.

## Historie
Grünerfamilien anla hagen på begynnelsen av 1700-tallet som en storslått hage. Familien eide Nedre Foss mølle 1672-1758 og 1803-1911 og har gitt hagen og strøket navn. Parken hadde terrasser, alléer, dam med lysthus på pæler og dyrehage med påfugl, gjess og kalkuner. Det finnes ikke bilder av den gamle hagen. Parken ble helt lagt om midt på 1800-tallet. Da Edvard Munch bodde i Fossveien og laget bilder av parken i 1880-årene var der fremdeles dam, og parken var regnet som attraktiv. 

Tidlig på 1900-tallet var parken forfalt. Kommunen opparbeidet den fra 1938 og dette arbeidet var ferdig cirka 1950. Under annen verdenskrig ble arealet, i regi av Parkvesenet, brukt til dyrking av mat. 

I 1986 fremmet Nora eiendom et forslag om å bygge kontorer, hotell og boliger på området mellom elven og Fossveien. Ballbanen ville ha forsvunnet og deler av den øvrige parken blitt berørt. Etter store protester fra beboerne på Grünerløkka ble planene, gjennom en statlig reguleringsplan for Nedre Foss, endret slik at hele parken ble bevart. 

Grünerhagen er fra 1990 en del av Akerselva miljøpark. Det innebærer blant annet at siktlinjene mot vestsiden av Akerselva med Telthusbakken og Gamle Aker kirke er sikret.

## Referanser


## Litteratur
* Gunnar Jerman: *Akerselva fra sagatid til opera*. Oslo, Schibsted, 2003
* Oslo byleksikon
* Marius Røhne: *Oslo kommunale parker og grønnanlegg 1810-1948*. Oslo, Myhres papirindustri, 1967
* ''Akerselva miljøpark, vedtak''. Beskriver rammene for utvikling av området mot Akerselva, se side 24
* Are Eriksen: «Akerselva miljøpark – visjon og virkelighet.» *[[St. Hallvard (tidsskrift)|St. Hallvard]]* 3/1989, ss. 53-59. Beskriver kampen om utbygging på 1980-tallet. 

## Eksterne lenker
* Bilde av Grünerhagen 1961
* Flyfoto av Grünerhagen, og mulighet for kart
* 
*
Kottby

**Kottby** (finsk: *Käpylä*)  er en bydel og et delområde i Gammelstadens distrikt i Helsingfors, rundt fem kilometer nord for bysentrum. Bydelen hadde  innbyggere i 2024.

Kottby er mest kjent for sin trehusbebyggelse – Trä-Kottby. Den ble bygget på 1920-tallet som en arbeiderforstad, og regnes som Helsingfors' best planlagte trehusområde.

OL-landsbyen til de olympiske sommerlekene – som skulle avholdes i 1940 – ble bygget like sør for Trä-Kottby. Byen ble noe utvidet etter krigen i forbindelse med lekene i 1952.

## Referanser
Aurore Tisell

**Aurore Tisell** (født **von Otter**; 1847–1912) var en svensk friherrinne som i 1910 skrev andaktsboka *Till Ljus och Kraft på Lifvets Väg*. Første opplag ble utgitt i 1911, og senere er boka utgitt i flere opplag og oversatt til finsk, dansk og norsk. 

## Biografi
Aurore von Otter ble født på Fimmersta gård i Västergötland i 1847. Faren, oberstløytnant Casten von Otter, hadde som ung deltatt i Sveriges siste krig mot Russland og hadde i flere år sittet i russisk fangenskap. Noen år etter Aurores fødsel, solgte faren Fimmersta –&nbsp;og familien flyttet til Jönköping, der Aurore begynte på frøken Stockenfeldts religiøse skole.

Da hun som voksen flyttet til Karlskrona, fikk hun sitt virke ved livstidsfengselet der. Hun hjalp fangene, og så det som sin store oppgave å få dem til å bli troende. Hun fikk tillatelse til å misjonere blant dem, og gikk og besøkte dem som en god venn. I en artikkel (ukjent år) i tidsskriftet *Idun* står det om hvordan hun hjalp frigitte fanger med «råd och dåd». Hun hadde mange velsituerte og innflytelsesrike venner, som kunne hjelpe. Noen av de frigitte fangene fikk lære et yrke, andre fikk et stykke jord å dyrke, og atter andre fikk tjeneste hos en av hennes bekjente. 

8. februar 1890, ble Karlskronas avdeling av KFUK stiftet, med Aurore Tisell som første leder. Hun hadde denne oppgaven i 14 år. 

I september 1911 flyttet ekteparet Tisell ut av byen, til Spjutsbygd nord for Karlskrona. Der var det skogsluft, som var regnet som bra for helsen, men Aurore ble rammet av sykdom og mindre enn ett år etter at de flyttet til Spjutsbygd døde hun, 20. august 1912. Hun ble begravet på Rödebys kirkegård. 

## Andaktsboka ''Till ljus och kraft på Lifvets Väg''
Andaktsboka er en samling av ord og tanker av om lag 200 forfattere og spenner over et tidsrom fra det første århundre til boka ble utgitt. 

I forordet har Aurore Tisell skrevet følgende: 

Boken lämpar sig ej för användning vid husandakt, utan snarare att läsa, då man mitt under arbetet, mitt under sorlet från tidens tusen röster vill rycka till sig en evighetsstund. Om man då är stilla, skall man ur dessa blad få «höra en klockton klinga», som lyfter hjärtat uppåt, till det verkliga, til evighetens värld.
Boka ble meget populær i Sverige og kom ut i over 200&nbsp;000 eksemplarer der. Den norske utgaven ble tilrettelagt for norske forhold. Den norske oversetteren Aslaug Elvenæs byttet ut sitater fra svensk med sitater fra norske forfattere og diktere. Boka kom i en rekke opplag også i Norge, med tittelen *Til lys og kraft på livsveien*.
## Referanser
Torgny Wirén

**Torgny Wirén** er en forfatter og skoleprest fra Jönköping.

Wirén mistet sin tro på Gud da han studerte teologi ved Lunds universitet. Anledningen var at han gang på gang ikke hadde fått svar på bønn når han ba for syke og etter det ble konfrontert med velformulert bibelkritikk. I hans selvbiografiske bok *Vägen igenom* (1987) skildres siden hans reise tilbake til troen samt hans endelige oppgjør med liberalteologi. Torgny Wirén sier selv at bare hans fiender kaller ham Torgny, andre kaller ham Tojje.

## Bibliografi
**Vägen igenom* 1987
**Om änglar kunde tala* 1996 har solgt mer enn 25 000 eksemplarer. Norsk utgave *Om en engel fikk fortelle*, ISBN 82-7053-298-3
**Alexandra*, 2003 er en odyssé gjennom verdensreligionene
**Under ytan* er en andaktsbok som har kommet ut i flere opplag. Norsk utgave: *Under huden*, ISBN 82-543-0794-6
Fircellekamelhalsflue

**Fircellekamelhalsflue** (*Phaeostigma notata* [syn. *Raphidia notata*]) er en av kamelhalsfluene (Raphidioptera), de kjennes lett på den lange «halsen». Det er bare tre arter i Norge.

## Utbredelse
Fircellekamelhalsflue er utbredt i hele Norge, men er sjelden.

## Utseende
Fircellekamelhalsflue er en ganske stor kamelhalsflue. Hodet er fremoverrettet, med de bitende munndelene fremover på snuten (prognath). På hodet er det tre punktøyne, i en trekant. Bryststykkets første ledd (prothorax) har en eiendommelig langstrakt form og minner om en hals, herav navnet kamelhalsflue.

Både fram og bakvingen har normal form og er like å se til. Under vingemerket på framvingen,finnes fire celler som er plassert side ved side, på skrå, under hverandre. Vingemerket (pterostigma) er mørkt og har vanligvis to skråribber.

I Norge er det tre arter kamelhalsfluer, som kan bestemmes ut fra ytre karakterer. Lengre sør i Europa og andre steder i verden, hvor artsantallet er høyere må kamelhalsfluer artsbestemmes ut fra genitaliene.

## Levevis
Fircellekamelhalsflue er rovdyr og lever av andre mindre dyr, som insekter og midder.

## Referanser


## Litteratur
* Greve, Lita. 1987. *Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer.* Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.

## Eksterne lenker
* 
* Norsk Entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
Bulken Idrettslag

**Bulken Idrottslag** (Bulken IL) er et idrettslag som ligger på Voss og ble stiftet i 1925. Laget har egne grupper for fotball, hopp og langrenn. Den mest kjente utøveren fra Bulken IL er Kristen Skjeldal, som blant annet har blitt olympisk mester.

## Historie
Bulken IL har røtter i den rike idrettstradisjonen på Voss, med en lang historie innen både sommer- og vinteridrett. Laget har vært en viktig del av lokalsamfunnet på Bulken, og har gjennom årene engasjert både unge og voksne i ulike idrettsaktiviteter. Bulken idrettslag ble etablert 1. februar 1925. Medlemstallet var 17 første året. Handelsmann Brynjulv Rongen var første formann i idrettslaget. Første året var det skiløping, langrenn og hopp.Etterhvert ble det også friidrett. De første damene ble med i kappgang i 1932.

## Fotball
Bulken IL har et aktivt fotballmiljø med lag på flere aldersnivåer. Klubben deltar i lokale serier og turneringer. Bulken IL spiller sine hjemmekamper på naturgress på idrettsanlegget i Eideshagen.

## Langrenn
Med nærheten til fjell og skianlegg har skisport alltid vært en sentral del av aktiviteten i Bulken IL. Lysløypa på Dalane har vært en viktig del av klubben. Bulken IL arrangerer treninger og konkurranser i langrenn og har fostret flere utøvere som har gjort det godt på regionalt, nasjonalt og internasjonalt nivå, som Kristen Skjeldal, Gudmund Skjeldal, Vegard Skjoldli, Emma Skjoldli og Randi Skjeldal.

## Skihopping
Bulken har lange tradisjoner innenfor hoppsporten. Klubben har egne hoppbakker i hoppanlegget på Tunåsen ved Ukvitne på Bulken.

## Eksterne lenker
*
Forsby

**Forsby** (finsk: *Koskela*) er en bydel og et delområde i Gammelstadens distrikt i Helsingfors, rundt 5 kilometer nord for bysentrum. Bydelen hadde  innbyggere i 2024.

Den nordlige delen av Forsby har overveiende småhusbebyggelse, mens den sørlige delen er bebygd med nyere boligblokker. I Forsby ligger blant annet det store Forsby sykehus.

## Referanser
Audi A5

**Audi A5** er en luksuriøs coupé som er produsert av det tyske selskapet Audi, som idag eies av Volkswagen AG.

Modellen ble satt i produksjon i 2007, og er etterkommeren til Audi Coupé.

Hovedkonkurrenter er BMW 3-serie og Mercedes-Benz CLK-Klasse.
Magnus Malm

**Magnus Malm** (født 26. desember 1951) er en svensk sjelesørger og forfatter. Han er gift med Elisabeth På 70-tallet og 80-tallet var han redaktør for det radikale kristne tidsskriftet Nytt Liv.

I Norge har han også deltatt mye i Korsvei-bevegelsen, og vært sentral i oppstarten.
Malm ble tildelt C S Lewis-prisen i 2006,og Emmausprisen i 2002

## Bibliografi
* Fotspår : 24 bibelstudier om efterföljelse (1978), ISBN 91-7260-217-1
* Liten vägledning för bönegrupper (1980), ISBN 91-86082-00-0
* Veivisere : en bok om kristent lederskap (1990), ISBN 91-86082-16-7, ISBN 91-7080-893-7, ISBN 91-86082-18-3, ISBN 91-86082-66-3
* Tänk om någon frågar dig: varför är du kristen? : vad svarar du då? (1993), ISBN 91-86082-29-9
* Under mandelträdet : anteckningar om det inre livet (1993), ISBN 91-7580-094-2
* I lammets tecken : om den kristna församlingens väg in i 2000-talet (1996), ISBN 91-7580-129-9, ISBN 91-7195-076-1
* Fotspår i glastrappan (1999), ISBN 91-7580-178-7
* Bildfaktorn : om den mödosamma och underbara resan från bild till verklighet (2003), ISBN 91-7580-231-7
* Viskningar från katakomberna (2006)
* Viskningar från katakomberna, utvidet utgave (2007)
* Et hjerte større enn verden, norsk utg (Luther forlag 2009) [ISBN: 9788253145907]http://lutherforlag.no/BookDetails.aspx?bokid=497
* Som om Gud ikke finnes : Hva skjer når livet sekulariseres? (Vårt Land Forlag 2015), ISBN 978-82-93368-09-0 https://web.archive.org/web/20160316125540/http://www.vlforlag.no/som-om-gud-ikke-finnes-1.365236
*Fri til å tjene - Lederskap i Jesu fotspor (Verbum 2019) ISBN 978-82-543-1395-4

## Referanser
Jan Zahl

**Jan Zahl** (født 1969) er en norsk forfatter og journalist som er mangeårig kulturjournalist i *[[Stavanger Aftenblad]]*.

Han er opprinnelig fra Bryne på Jæren. I 2006 ga han ut en bok om musikkgruppen Kaizers Orchestra, *Kontroll på kontinentet*.

## Priser
Zahl mottok i juni 2015 Kulturdepartementet sin nynorskpris for journalister.

## Podcast
Sammen med journalistkollegene Harald Birkevold og Leif Tore Lindø samt forfatter og professor Janne Stigen Drangsholt lager Zahl *Stavanger Aftenblad*s ukentlige podcast *Aftenblabla*.

## Familie
Jan Zahl er gift med sangeren Britt-Synnøve Johansen. Han er bror av musiker Geir Zahl, som spiller i Kaizers Orchestra og Hilde Zahl som er programleder i NRK.  

## Bibliografi
*2003: *Sommerfugleffekter : turist Zahls glade beretning fra en søramerikansk nedtur* ISBN 82-10-04803-1
*2004: *Vi kan godt kysse* : roman i samarbeid med Mari Grydeland ISBN 82-05-34037-4
*2006: *Kontroll på kontinentet: Historia om Kaizers Orchestra* (sammen med Paal Audestad), Tiden Norsk Forlag ISBN 9788205339866
*2008: *Bryne. Portrett av ein by* : i samarbeid med Knut Bry ISBN 9788230311165
*2010: *Rogaland* : i samarbeid med Lars Idar Waage ISBN 9788281401082
*2018: *Vi kan godt få barn* : roman i samarbeid med Mari Grydeland ISBN 9788210055096, Tiden Norsk Forlag
* 2019: *Forbodne stemmer. Reiser til ytringsfridomens grenser* : i samarbeid med Finn E. Våga. Pelikanen forlag. ISBN 9788283830651

## Referanser
La Défense

**La Défense** er et forretningsdistrikt utenfor Paris. Det ligger i departementet Hauts-de-Seine, rundt punktet der kommunene Nanterre, Courbevoie og Puteaux møtes. 

Området har fått sitt navn etter skulpturen *La Défense de Paris* som ble oppført i 1883 for å hedre soldatene som hadde forsvart Paris under den fransk-tyske krig.
 
## Beskrivelse
La Défense består hovedsakelig av høyhus bygget langs en sentral bilfri akse som består (fra øst til vest og lavest til høyest) av vannspeilet *Le Bassin* (formgitt av den greske billedhoggeren Takis), platanlønn-alléen *L'esplanade de la Défense*, og torgene *La place de la Défense* og *Le parvis de la Défense*. Øverst på sistnevnte står den monumentale Arche de la Défense.

Denne aksen danner en forlengelsen av Paris' historiske akse, som starter ved Louvre og fortsetter langs Rue de Rivoli forbi Place de la Concorde og videre oppover Champs-Élysées til Triumfbuen.

La Défense består av ca 3 millioner m² forretningslokaler og 600.000 m² boliger. Det er et av verdens største forretningsdistrikter.

Under *Le parvis de la Défense* ligger også et av Paris-områdets største kollektivknutepunkt, med tog, RER, Métro de Paris (La Défense – Grande Arche), trikk og buss.

## Skyskrapere
* Tour First (231 m)
* Tour Hekla (220 m)
* Tour Majunga (194 m)
* Tour ENGIE (185 m)
* Tour Trinity (167 m)
* Tour Carpe Diem (162 m)
* Cœur Défense (161 m)
* Tour Égée (155 m)
* Tour Eqho (131 m)
* Tour Michelet (127 m)
* Tour Franklin (116 m)
* Tour Manhattan (110 m)
* Tour Landscape (101 m)

## Utdanning
Paris La Défense samler klyngen Pôle universitaire Léonard-de-Vinci, IA Institut, et EPITA-campus og 4 handelshøyskoler: EDC Paris Business School, ESSEC Business School, ICN Business School og IÉSEG School of Management. Det er også hjemmet til *European School of Paris-La Défense*, en internasjonal grunnskole og ungdomsskole som ble akkreditert som en europeisk skole i 2020.

## Litteratur
* Johannes Schaugg: *High-Rise Buildings – La Défense*, Books on Demand 2009, ISBN 978-3-8391-4523-4

## Referanser


## Eksterne lenker
* Paris La Défense
Bevin Prince

**Bevin Anne Prince** (født 23. september 1982 i Cary i Nord-Carolina) er en amerikansk skuespiller.

Bevin begynte å ta roller i ung alder. Hun er kjent for sin rolle som «Bevin Mirskey» i ungdomsserien *[[One Tree Hill]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Eric Harris og Dylan Klebold

**Eric David Harris** (født 9. april 1981, død 20. april 1999) og **Dylan Bennet Klebold** (født 11. september 1981, død 20. april 1999) var begge high school-seniorer som stod bak Columbine High School-massakren. Skolen er lokalisert i Jefferson County i Colorado (nær Denver og Littleton) i USA. Tirsdag 20. april 1999 drepte de to 12 elever og en lærer, mens ytterligere 24 personer ble skadet. Både Harris, som da var 18 år og Klebold, da 17 år begikk selvmord etter massemordet.

## Se også
* Cho Seung-hui, Virginia Tech-massakren.

## Referanser


## Eksterne lenker
* A Columbine Site
* Crimelibrary feature
* The Columbine Report – 11&nbsp;000 siders rapport om hva som ble funnet i saken
* Makers of Luvox sued by victims' families
Estnäs

**Estnäs** (finsk: *Vironniemi*) er et administrativt distrikt i Helsingfors i Finland. Den består av de tre sentrale bydelene Gloet, Kronohagen og Skatudden. Estnäs hadde  innbyggere i 2024.

Estnäs er Helsingfors finansielle og administrative sentrum, og over  mennesker har sitt arbeid her. 10% av befolkninga er svenskspråklige. Det var her byen ble anlagt etter at den i 1640 ble flytta fra Gammelstaden lengre nord.

## Referanser
Nguyen Minh Triet

**Nguyen Minh Triet** (Nguyễn Minh Triết) (født 1942) var presidenten til Vietnam fra 2006 til 2011. 

Etter å ha vært matematikklærer i Saigon, ble Triet medlem av kommunistpartiet i 1965. I 1992 ble han valgt til partileder for Song Be-provinsen. Under hans ledelse ble økonomien til provinsen forandret fra jordbruksavhengig til et attraktivt sted for utenlandske investorer.

Triet ble medlem av det vietnamesiske politbyrået i 1997, og leder for komminstipartiet i Ho Chi Minh-byen. Som leder for Ho Chi Minh by, fikk han et rykte for å være en bitter kjemper mot organisert kriminalitet og korrupsjon.

Han ble valgt til Vietnams president av Vietnams nasjonalforsamling med 464 stemmer (94.12%) den 27. juni 2006.

## Referanser
Luftsmitte

**Luftsmitte** er en betegnelse for spredning av sykdommer ved inhalasjon av infeksiøse aerosoler. En syk person kan skille ut aerosoler ved respiratoriske aktiviteter som vanlig pusting, snakking, synging, hosting eller nysing. Man kan også bli luftsmittet ved å inhalere aerosoler som av andre årsaker inneholder den aktuelle sykdommen (eksempelvis ved skjødesløst utførte obduksjoner).

Det har siden 2020 vært en faglig debatt om covid-19 kan spres ved luftsmitte. NHI skrev i mars 2020 med at det er usikkert om eller i hvilken grad covid-19 spres med aerolsoler. FHI konkluderte i oktober 2020 med at dråpesmitte er viktigste smittevei for covid-19, mens luftsmitte kan skje i spesielle situasjoner særlig for eksempel i lukkede rom med lite ventilasjon. Dråper større enn 100 µm faller normalt til bakken innen 2 meter fra personen. Små dråper (mindre enn 100 µm) kan forbli svevende i luften i flere sekunder eller timer omtrent som tobakksrøyk. 

## Referanser
Pornostjerne?

***Pornostjerne?*** er en dokumentarfilm som følger en ung kvinne, Vanessa, i sin søken etter kjærlighet. Filmen begynner med at hun oppsøker og innleder et forhold til den norske pornostjernen Thomas Rocco Hansen. Filmen er laget av John Sullivan.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
La Flèche Wallonne

**La Flèche Wallonne** er et klassisk sykkelritt som blir arrangert i april i Belgia.
Rittet er det første av de to belgiske Ardennes-klassikerne, og blir normalt arrangert midt mellom Amstel Gold Race og Liège–Bastogne–Liège. 

På ett tidspunkt ble La Flèche Wallonne og Liège-Bastogne avholdt den samme helgen (begge rittene blir organisert av Amaury Sport Organisation). Kun sju ryttere har vunnet Ardennes-dobbelen, seire i begge rittene i en og samme sesong: Ferdi Kubler (1951 og 1952), Stan Ockers (1955), Eddy Merckx (1972), Moreno Argentin (1991), Davide Rebellin (2004), Alejandro Valverde (2006, 2015 og 2017) og Philippe Gilbert (2011).

## Historie

La Flèche Wallonne ble skapt for å skape blest rundt salget av avisen *Les Sports* i 1930-årene. Rittet regnes ikke som en av Monumentene, men er en av klassikerne, og var en del av ProTouren fra 2005 til 2007. Som i mange andre sykkelritt har løypa endret seg drastisk etter hvert som årene har gått. Rittet gikk opprinnelig fra Tournai til Liège og varierte fra 236 til rekordlange 300 km i lengde i 1938, før starten ble flyttet til Mons. I 1948 startet rittet i Charleroi, og fra 1960 gikk rittet i motsatt retning, start i Liège og målgang i Charleroi. Noen ganger har start og målgang vært på samme sted; Verviers (1974–1978) og Huy (1983–1985). Fra 1986 startet rittet i Spa og hadde målgang i Huy. Siden 1990 har ikke løpet overskredet 210 km i lengde.

I dag starter det 199,5 km lange rittet i Charleroi og inkluderer en tøff klatring opp Mur de Huy (Huys vegg) der flere av partiene er brattere enn 15 %. Målgangen er på toppen av Mur de Huy.

Alejandro Valverde har vunnet rittet flest ganger, med sine 5 seire. 37 ganger har belgiske syklister vunnet rittet, mens italienske syklister har 17 seire.

## Vinnere

## Eksterne lenker
*
Bjarne Sjulsen

**Bjarne Sjulsen** (født 18. desember 1908, død 25. februar 1997) fra Kongsberg ble skytterkonge på det første Landsskytterstevnet arrangert etter 2. verdenskrig. Stevnet foregikk i Harstad i 1946, og siden det var like etter krigen var det ikke alle som hadde fått tak i våpen, og det var så som så med treningen. Likevel møtte 1&nbsp;332 deltakere opp, noe som må sies å være bra for et stevne så langt nord i landet på den tiden. Sjulsen vant etter omskyting med Johan Jøraas fra Skogn. Sjulsen var i toppen også før krigen, og ble skytterprins ved Landsskytterstevnet i 1935, og ble nr. 3 i 1938. Han arbeidet på Kongsberg Våpenfabrikk.

## Referanser


## Kilder
* Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
* 

## Eksterne lenker
* Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
Regionavisa

**Regionavisa** var en gratisavis som ble gitt ut hver onsdag i kommunene Hareid, Herøy, Sande, Ulstein, Vanylven, Selje, Stryn, Eid, Vågsøy, Hornindal, Volda og Ørsta. Avisen satset mest på featurestoff og underholdende artikler.

Regionavisa sluttet med papiravis i mars 2017 og satset fullt på nettavisen. I desember 2017 meldte avisen konkurs.

Opplagstallet per 2014 var 26&nbsp;000, og lesertallet var 33 100. Daglig leder og redaktør var Hugo Antonsen.
Kronohagen

**Kronohagen** (fi. *Kruununhaka*) er en bydel sentralt i Helsingfors og et delområde i Estnäs distrikt. Kronohagen avgrenses av Unionsgatan (fi. Unioninkatu) i vest, Brobergsundet (fi. Siltavuorensalmi) i nord og Esplanaden med Salutorget i sør. Halvøya Skatudden er en egen bydel. Navnet kommer av en hamnehage der kongens hester gikk. Bydelen hadde  innbyggere i 2024.

Kronohagen er Helsingfors' administrative sentrum. Det var hit byen ble flyttet i 1640, etter at den først var blitt anlagt av Gustav Vasa ved utløpet av *Vanda å* noe lenger nord. I Kronohagen ligger presidentpalasset, rådhuset, Finlands Bank, stenderhuset og ridderhuset. Ved Senatstorget ligger byens domkirke og Helsingfors universitet.


Fil:Helsinki Cathedral in July 2004.jpg|Helsingfors domkirke
Fil:Kruununhaka-Helsinki-As-Seen-From-Katajanokka.JPG|Norra kajen (fi. Pohjoisranta)
Fil:Presidentinlinna.jpg|Presidentpalasset


## Referanser
Timothy McVeigh

**Timothy James McVeigh** (født 23. april 1968 i Lockport i delstaten New York i USA, henrettet 11. juni 2001 i Terre Haute Federal Correctional Complex i Indiana) var en dekorert veteran i den amerikanske hæren og sikkerhetsvakt, som ble dømt for elleve føderale lovbrudd og til slutt dømt til døden og henrettet i forbindelse med sin rolle i Oklahoma City-bombingen den 19. april 1995. Han er ofte omtalt som *Oklahoma City bomber* på engelsk. Bombingen tok livet av 168 mennesker og var den dødeligste terrorhandlingen i USAs historie inntil terrorangrepet på Verdens handelssenter i New York.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gloet

**Gloet** (finsk: *Kluuvi*) er en bydel sentralt i Helsingfors og et delområde i Estnäs distrikt. Gloet avgrenses av Esplanaden i sør, Mannerheimvägen i vest, Unionsgatan i øst og av havbuktene Tölöviken og Djurgårdsviken i nord. Navnet kommer fra Gloviken, som ble igjenfylt på 1800-tallet.

Gloet er Helsingfors kommersielle sentrum. Her ligger handelsgata Alexandersgatan, de store varehusene Stockmann og Sokos og kjøpesenteret Forum. Finlands nasjonalteater og kunstmuseet Ateneum ligger også her. Mye av den nordlige delen av Gloet opptas av Helsingfors hovedjernbanestasjon. Øst for denne – mot Djurgårdsviken – ligger Helsingsfors botaniske hage. Mot Senatstorget ligger Helsingfors universitet. Bare rundt 700 mennesker er bosatt i Gloet, mens  har sitt arbeid her.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart
Retthvaler

* grønlandshval
* nordkaper
* stillehavskaper
* sørkaper

**Retthvalfamilien** (Balaenidae) eller **retthvaler** er en familie med bardehvaler som består av fire arter i en slekt. Inntil til ganske nylig var imidlertid disse sjøpattedyrene delt inn i to slekter.

## Beskrivelse
Retthvaler er store bardehvaler som normalt blir omkring 13-20 meter lange og kan veie mer en 100 metriske tonn. Kroppen er relativt kort og kompakt, nærmest rumpetroll-lignende, i forhold til andre bardehvaler. Det enorme hodet kan utgjøre nærmere en tredjedel av kroppslengden og mangler strupefurer på undersiden, slik finnhvalene har. De enorme kjevene er sterkt buet og bardene lange og spisse. Halsvirvlene er sammenvokste. Retthvalene mangler dessuten ryggfinne og sveivene er korte og runde i formen. De har alle et spekklag som er så tykt at de flyter når de dør, noe som gjorde disse hvalene attraktive for hvalfangere. Denne egenskapen ga også opphav til fellesbetegnelsen *retthval*, siden de på grunn av flyteegenskapene ble regnet som «*de rette hvalene å fange*».

## Utbredelse og habitat
Retthvalene finner man først og fremst i tempererte og arktiske farvann på nordlige og sørlige halvkule, både i Atlanterhavet, Stillehavet, Indiahavet og Sørishavet. Disse hvalene er kjent for å gå nærmere isen enn finnhvalene, herunder også inn under lettere is og drivis. Den enorme størrelsen gjør at noen av disse hvalene kan bryte igjennom is på opp mot 23 cm.

## Atferd
Retthvaler lever enten alene eller i små grupper på 3-4 individer. De tilbringer vintersesongen i varmere farvann, men migrerer til polområdene i sommerhalvåret, der de også parer seg og føder. Disse hvalene er ikke særlig hurtige. Mesteparten av føden inntas i sommerhalvåret. De spiser for det meste zooplankton, som loppekreps, som de fanger mens de svømmer nær overflaten med munnen åpen. Mens de beiter er farten gjerne omkring 2-8 km/t. Planktonet filtreres over bardene i fart og sveipes ned i svelget med tungen.

## Slektskap og arter
Det ser ut til å være generell enighet om at nordkaper og sørkaper tilhører hver sin art, men det hersker en viss uenighet om hvorvidt bestanden av kapere i det nordlige Stillehavet, såkalt stillehavskaper (*Balaena japonica*), er en egen art eller en underart av nordkaper. En nyere studie (2009) viser imidlertid at den må regnes som en fullverdig art.

Tidligere ble grønlandshval gjerne regnet som eneste art i slekten *Balaena*, mens kaperne ble regnet til slekten *Eubalaena*. Ny forskning indikerte i en tid at dette kunne være feil, og at alle retthvalene måtte regnes til førstnevnte slekt. Studien fra 2009 ovenfor, som omfattet molekylære tester med 87 av 89 arter, støtter imidlertid teorien om separate slekter, på linje med CDT/Willerslev nedenfor.

## Se også
* Liste over pattedyr i Norge

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Zhalpyulttyk Sotsial-Demokratiyalyk Partiya

**Zhalpyulttyk Sotsial-Demokratiyalyk Partiya** (norsk: *Nasjonalt Sosialdemokratisk Parti*, kasakhisk: *Жалпыұлттық Социал-Демократиялық Партия*, russisk: *Общенациональная Социал-Демократическая Партия*) er et politisk parti i Kasakhstan. I parlamentsvalget i 2007 fikk partiet nest flest stemmer, men ingen mandater i parlamentet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Norsk medisinstudentforening

**Norsk medisinstudentforening (Nmf)** er en partipolitisk uavhengig organisasjon, og organiserer medisinstudentene i Norge og norske medisinstudenter i utlandet. Foreningens hovedformål er å arbeide for medisinstudentenes faglige, økonomiske og sosiale interesser. 

Norsk medisinstudentforening er en avdeling av Den norske legeforening og representerer norske medisinstudenter i IFMSA. 

Norsk medisinstudentforening organiserer medisinstudenter ved norske universitet og norske statsborgere som studerer medisin i utlandet, og fungerer som en fagforening for norske medisinstudenter.  Dette innebærer at Norsk medisinstudentforening er et foreningsledd i Legeforeningen på lik linje med yrkesforeningene, lokalforeningene, spesialistforeninger og de fagmedisinske foreningene.

Nmf har et sentralt styre og 5 lokallag; Bergen, Oslo, Tromsø, Trondheim og Utland.

Nmfs øverste myndighet er Landsstyret, som møtes til to ordinære årlige møter; Landsmøtet og Valgmøtet.  På Landsmøtet vedtas et politisk måldokument og arbeidsprogram. Disse skal definere retningen for Nmfs arbeid det kommende året. Under Valgmøtet på høsten velges Nasjonale tillitsvalgte for det kommende året. 

## Historie
Nmf ble opprettet i 1987. På ekstraordinært landsmøte i november 2008 ble organisasjonen besluttet slått sammen med IFMSA-Norway, en sammenslåing som ble fullført 1. januar 2009. Navnet på den nye organisasjonen ble Norsk medisinstudentforening (Nmf), med internasjonalt navn Norwegian Medical Students' Association (NMSA).

**Ledere av Nmf:**

## Referanser


## Eksterne lenker
* Nettsidene til Norsk medisinstudentforening
Malcolm Moffatt

**Malcolm Moffatt** (født 1. januar 1937) er en tidligere nordirsk fotballdommer. Han har dømt i ett fotball-VM; i 1982 i Spania. 

## Kamper i VM 1982
*  &ndash;  (2 gule kort)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Knut Grønvik

**Knut Grønvik** (født 1953) er en norsk oversetter, forfatter og prest i Stiftelsen korsvei, tilhører Lommedalen menighet i Bærum. Han har i en årrekke skrevet tekster til forberedelse av søndagens tekst i avisa *[[Vårt Land]]*. Han er også andaktsholder i NRK.

I tillegg til engasjement i Korsveibevegelsen og i Lommedalen menighet er Grønvik aktiv i den økumeniske retreat-bevegelsen.

## Bibliografi
* *Alle dager* 2004 Andaktsbok ISBN 82-476-0305-5
* *Søndagspostill II, enkle evangeliebetraktninger : første tekstrekke* 2002 ISBN 82-543-0958-2
* *Søndagspostill, enkle evangeliebetraktninger : første tekstrekke* 2002 ISBN 82-543-0938-8
* *Partykilleren : (tenk om Jesus dukket opp)* 1997  ISBN 82-7053-297-5
* *Snekkersønnen : Edin Løvås – en biografi* 1996 ISBN 82-531-7573-6
* *Ukjent, men kjent av alle : tolv ansikter fra Det nye testamente* 1993 ISBN 82-543-0642-7
## Referanser
Dvergretthval

**Dvergretthval** (*Caperea marginata*) er den minste bardehvalen man kjenner til. Den er klassifisert i en egen familie, **dvergretthvalfamilien** (Neobalaenidae), der den også er eneste art i slekten *Caperea*.

Dvergretthvalen kan mine om en blanding mellom retthvaler og finnhvaler, bortsett fra størrelsen. Den blir normalt kun omkring 5,5-6,5 meter lang og veier trolig ca. 4-5 metriske tonn. Hunnene blir litt større en hannene. Hodet utgjør omkring en fjerdepart av kroppslengden. Munnen ligner den hos retthvalene, men kroppen ligner mest på finnhvalene. Den har mellom 420 og 460 gulhvite barder i overkjeven, som kan bli opp mot 69 cm lange.

Denne hvalen holder utelukkede til på den sørlige halvkule, der den først og fremst finnes i en sirkulær ring nord i Sørishavet og helt sør i Atlanterhavet, Indiahavet og Stillehavet. Det har blitt antydet at dvergretthvalen ikke beveger seg inn i farvann som er varmere enn 20° celsius. Utbrdelsesområdet inkluderer blant annet farvann rundt sørspissen av Sør-Amerika og Sør-Afrika, samt det sørlige Oseania med de sørlige kystområdene av Australia og rundt New Zealand.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Donglinakademiet

**Donglin-akademiet** (kinesisk: 東林書院, pinyin:  *Dōnglín Shūyuàn*), også kjent som *Guishan-akademiet* (龜山書院 *Guīshān Shūyuàn*), var opprinnelig anlagt i 1111 under Det nordlige Song-dynasti (北宋) i det som i dag er Wuxi i Kina. Det var opprinnelig en skole der den neokonfucianske lærde Yang Shi underviste. Det forfalt over tid.

I 1604, i Wanli-keiserens tid, gjenopprettet imidlertid Ming-storsekretær Gu Xiancheng (顧憲成 *Gù Xiànchéng*, (1550–1612)) og Gao Panlong (高攀龍 *Gāo Pānlóng*, 1562-1626) akademiet på samme sted. Grunnen til gjenopprettelsen var deres bekymring over forfallet innen det statlige byråkrati, som de forgjeves hadde forsøkt å gjøre noe med.

Akademiet representerte en tilbakevenden til tradisjonell konfucianske samfunnsmoral. Det utviklet seg til et kraftsenter for kritikken av Ming- og det tidlige Qing-dynastis byråkrati, og ble svært involvert i fraksjonspolitikk.

**Donglin-bevegelsen**: Under Tianqi-keiseren førte akademiets opposisjon mot evnukken Wei Zhongxian til at det ble stengt i 1622 at dets leder Yang Lian og fem andre av dets ledere ble torturert og henrettet i 1624. I 1626 ble akademiet grundig rasert, og tilbake stod bare en del av dens seremonielle inngangsportal.

Men da Chongzhen-keiseren kom til makten året etter ble akademiet gjenopprettet og gjenvant sin tidligere heder og verdighet. Senere under Chongzhen-styret utviklet det seg en konflikt mellom akademiet og storsekretæren Wen Tiren, noe som til slutt endte med at han ble avsatt i 1637.

**Qing-dynastiet**: Akademiet ble gjenoppbygd av Yongzheng-keiseren og Qianlong-keiseren for å vinne sympati for Qing-styret for de kinesiske lærde som bodde i Wuxi.

Den kinesiske regjering restaurerte og redekorete akademiet årene 1981–82.

## Referanser
Skoleskytingen i West Nickel Mines

**Skoleskytingen i West Nickel Mines** skjedde 2. oktober 2006 da fem jenter ble skutt og drept på en amish-skole  i Nickel Mines i Lancaster County i Pennsylvania i USA.

Drapsmannen Charles Carl Roberts (1973-2006) var en melkebilsjåfør som tok sitt eget liv etter skoleskytingen.

## Eksterne lenker
*Amish School Shooting; lancasterpa.com