Sportsjournalistenes statuett

**Sportsjournalistenes statuett** er en pris som årlig deles ut av Norske sportsjournalisters forbund. Med prisen følger tittelen «**årets idrettsnavn**».

Norske sportsjournalisters forbund har nedfelt i sine vedtekter at de skal stå for årlige kåringer i sportsverden. Forbundets medlemmer, som per 2023 består av rundt 500 journalister, skal ved årets slutt stemme på den sportsutøveren eller lag de mener står for Norges beste bragd dette året. Medlemmene står fritt til å velge, og stemme på sin favoritt. Hvert medlem leverer sin stemme til forbundets styre som står for opptellingen. Prisen blir offentliggjort på årets siste dag og utdelt under en høytidelig tilstelning påfølgende vår.

Statuetten ble første gang delt ut i 1948, da til skihopperen Petter Hugsted etter hans OL-gull fra normalbakken i St. Moritz. Det er mulig for samme utøver eller lag å motta prisen flere ganger. I disse tilfellene får ikke vinneren en ny statuett, men får et gravert merke til å feste på statuettsokkelen. Grete Waitz har vunnet prisen fire ganger, Karsten Warholm vant sin tredje pris i 2021, mens Stein Eriksen, Sverre Strandli, Knut Knudsen, Ingrid Kristiansen, Johann Olav Koss, Bjørn Dæhlie, Andreas Thorkildsen, Ole Einar Bjørndalen, Petter Northug, Jakob Ingebrigtsen og Erling Braut Haaland har vunnet statuetten to ganger hver.

Ved én anledning, i 1997, ble prisen tildelt to personer samme år. Da fikk forballtreneren Nils Arne Eggen prisen etter at han ledet Rosenborg til seier over AC Milan, og avansement til kvartfinalen i Mesterligaen. Samme år vant Hanne Haugland VM-gull i høydehopp med 1,97&nbsp;m i Athen, og begge ble «Årets navn» for 1997.

I 2012 ble 21 lag og utøvere ble stemt frem. Det er det høyeste registrerte antall kandidater. Tora Berger vant som første kvinnelige skiskytter foran friidrettsutøveren Henrik Ingebrigtsen og sjakkspilleren Magnus Carlsen.

## Oversikt over vinnere

## Galleri

;Dobbeltvinnere

Bundesarchiv Bild 183-32982-0005, Sverre Strandli.jpg|Sverre Strandli ble «Årets idrettsnavn» i 1950 og 1953.
27308 Stein Eriksen.jpg|Stein Eriksen ble «Årets idrettsnavn» i 1951 og 1954.
Knudsen crop.jpg|Knut Knudsen ble «Årets idrettsnavn» i 1972 og i 1973.
Ingrid Kristiansen.JPG|Ingrid Kristiansen ble «Årets idrettsnavn» i 1986 og 1987.
Johann Olav Koss 1.jpg|Johann Olav Koss ble «Årets idrettsnavn» i 1991 og 1994.
Bjørn Dæhlie 2011-01-26 001 (cropped).jpg|Bjørn Dæhlie ble «Årets idrettsnavn» i 1995 og 1998.
Andreas Thorkildsen 2008 cropped.jpg|Andreas Thorkildsen ble «Årets idrettsnavn» i 2004 og 2008.
Bjoerndalen cutout.JPG|Ole Einar Bjørndalen ble «Årets idrettsnavn» i 2002 og 2014.
Northug -Trondheim09-1.jpg|Petter Northug, ble «Årets idrettsnavn» i 2009 og 2015.
2018 European Athletics Championships Day 5 (30) (cropped).jpg|Jakob Ingebrigtsen ble «Årets idrettsnavn» i 2018 og 2022.
FC RB Salzburg versus SV Mattersburg (4. Juli 2019) 29.jpg|Erling Braut Haaland ble «Årets idrettsnavn» i 2020 og 2025.

;Enkeltvinnere

Petter Hugsted at Nels Nelsen Hill.jpg|Petter Hugsted ble «Årets idrettsnavn» 1948.
Martin Stokken 1948cr.jpg|Martin Stokken ble «Årets idrettsnavn» 1949.
3943 Hjalmar Andersen.jpg|Hjalmar Andersen ble «Årets idrettsnavn» 1952.
Friidrett, Bislet - L0020 342Fo30141605030038 (cropped).jpg|Audun Boysen ble «Årets idrettsnavn» 1955.
Egil Danielsen 1956.jpg|Egil Danielsen ble «Årets idrettsnavn» 1956.
Torbjørn Yggeseth 1960.jpg|Torbjørn Yggeseth ble «Årets idrettsnavn» 1959.
Knut Johannesen 1962b.jpg|Knut Johannesen ble «Årets idrettsnavn» 1960.
HaraldGrønningen-DEX KF 000008.jpg|Harald Grønningen ble «Årets idrettsnavn» 1961.
Toralf Engan 1962.jpg|Toralf Engan ble «Årets idrettsnavn» 1962.
Reidarzc.jpg|Reidar Hjermstad ble «Årets idrettsnavn» 1963.
Terje Pedersen.JPG|Terje Pedersen ble «Årets idrettsnavn» 1964.
OL Innsbruck 1964 500m skøyter Gull - L0029 453bFo30141606080100.jpg|Per Ivar Moe ble «Årets idrettsnavn» 1965.
Gjermund Eggen 1966b.jpg|Gjermund Eggen ble «Årets idrettsnavn» 1966.
Bjørn Wirkola etter gullet i "Kollen" Oslo 1966 (5489357579).jpg|Bjørn Wirkola ble «Årets idrettsnavn» 1967.
Fred Anton Maier.jpg|Fred Anton Maier ble «Årets idrettsnavn» 1968.
Dag Fornæss.jpg|Dag Fornæss ble «Årets idrettsnavn» 1969.
Magne Myrmo 1972.jpg|Magne Myrmo ble «Årets idrettsnavn» 1974.
Ivar Formo (DEX PR 000391).jpg|Ivar Formo ble «Årets idrettsnavn» 1976.
Wereldkampioenschappen schaatsen junioren allround in Assen Bjorg Eva Jensen (N, Bestanddeelnr 930-6402.jpg|Bjørg Eva Jensen ble «Årets idrettsnavn» 1980.
Tom Lund (1977).jpg|Tom Lund ble «Årets idrettsnavn» 1981.
Eirik_Kvalfoss_1986.jpg|Eirik Kvalfoss ble «Årets idrettsnavn» 1984.
20190225 Seefeld 3396 Anette Boe (cropped).jpg|Anette Bøe ble «Årets idrettsnavn» 1985.
Atle_Skaardal.jpg|Atle Skårdal ble «Årets idrettsnavn» 1990.
DrilloPortugal.jpg|Norges herrelandslag i fotball (representert ved daværende landslagssjef Egil «Drillo» Olsen) ble «Årets idrettsnavn» 1993.
1994 Vebjørn Rodal.JPG|Vebjørn Rodal ble «Årets idrettsnavn» 1996.
Nils Arne Eggen.JPG|Nils Arne Eggen ble «Årets idrettsnavn» 1997.
Lasse Kjus.jpg|Lasse Kjus ble «Årets idrettsnavn» 1999.
Petter Solberg 2006 Rally Australia Dwellingup.jpg|Petter Solberg ble «Årets idrettsnavn» 2003.
Marit Bjørgen 2009.jpg|Marit Bjørgen ble «Årets idrettsnavn» 2005.
Kjetil André Aamodt (bilde 01).JPG|Kjetil André Aamodt ble «Årets idrettsnavn» 2006.
Aksel Lund Svindal Hinterstoder 2011.jpg|Aksel Lund Svindal ble «Årets idrettsnavn» 2007.
ThorHushovd2008.jpg|Thor Hushovd ble «Årets idrettsnavn» 2010.
Reykjavík International Games 2009 (3207964002).jpg|Alexander Dale Oen ble «Årets idrettsnavn» 2011.
Tora Berger.jpg|Tora Berger ble «Årets idrettsnavn» 2012.
Magnus Carlsen (2012) cropped.jpg|Magnus Carlsen ble «Årets idrettsnavn» 2013.
Ada Hegerberg 2013 (cropped).jpg|Ada Hegerberg ble «Årets idrettsnavn» 2016.
Hovlandside.jpg|Viktor Hovland ble «Årets idrettsnavn» 2023
Markus Rooth 4500.jpg|Markus Rooth ble «Årets idrettsnavn» 2024


## Referanser


## Eksterne lenker
* sportsjournalister.no prisvinnerlista