open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rana Blad

***Rana Blad*** er en lokalavis som utgis i Mo i Rana på Helgeland i Nordland. Avisen ble grunnlagt av Redvald Knudtson under navnet ***Dunderlandsdølen***.. Første nummer utkom lørdag 23. august 1902. Avisen kom ut en dag i uken og ble trykt i en håndpresse hos Hemnes boktrykkeri.  

Historisk det vært et organ for arbeiderbevegelsen og Det norske Arbeiderparti. I 1918 skiftet avisen navn til *Helgelands Fremtid*, før den gjenoppsto som *Dunderlandsdølen* i 1921. De tyske okkupantene stoppet avisen fra 1941 fram til frigjøringen i 1945. I 1947 skiftet den navn til *Rana Blad*. Avisas dekningsområde er Nord-Helgeland.

*Rana Blad* var i 1965 den andre norske avisen (etter *[[Jarlsberg Avis|Jarlsberg]]* i 1964) som gikk over til offsettrykk.

Kirsti Nielsen var ansvarlig redaktør i avisen fra 1994 til 2014. I 2008 ble hun også administrerende direktør i avisen. I januar 2014 kunngjorde hun sin avgang sommeren eller høsten 2014. Nåværende sjefsredaktør er Marit Ulriksen.
30. mai 2017 ble antall papirutgivelser redusert fra seks til fire i uken. 5. mai 2017 lanserte Rana Blad og Helgelendingen en sjudagers digital avis, Nyhetsdøgnet, ifølge pressemelding fra Amedia. 18. september 2023 reduserte avisen til fire papirutgaver i uken da tirsdags- og lørdagsavisen ble tatt bort.

## Ansvarlig redaktør
Ansvarlig redaktør:

* Marit Ulriksen 2016–

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Litteratur
* Øyvind Hirsti: *Folkets røst i 90 år: Dunderlandsdølen, Helgelands Fremtid, Rana blad 1902-92*, Rana Blad, Mo i Rana, 1992, ISBN 82-992695-0-4

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Saltenposten

***Saltenposten*** er en avis som utgis i Nordland, med Indre Salten, dvs kommunene Fauske, Saltdal, Beiarn og Sørfold, som dekningsområde. Redaktør er Helge Simonsen (2023-). Avisen har hovedkontor på Fauske.

26. april 1995 kom Saltenposten ut for første gang. I begynnelsen var det en ukesavis, som hadde hovedsete på Fauske.

I januar 1999 ble bemanningen doblet og mer av produksjonen ble flyttet fra eierne av Nordlandsposten til kontorene på Fauske.

Da avisfusjonen mellom Nordlandsposten og Nordlands Framtid var en realitet i februar 2002, fikk Saltenposten mulighet til å stå på egne bein. Dette gjennom å stable på plass et nytt eierskap. Fra å være eid av et konsern ble avisa eid lokalt av privatpersoner og bedrifter i Indre Salten. Eierskapet har blitt noe forandret i forhold til lokalisering, og de største eierne er nåOdd Reidar Øie fra Snarøya og Helgelands Blad fra Sandnessjøen.

Saltenposten har per februar 2023, 8 ansatte fordelt på nyhetsredaksjon og administrasjon/marked, og er samlokalisert med Superb Design (grafisk).

## Redaktører i Saltenposten
*Trond Raaum 1995 – 1996
*Tomas Evjen 1997 – 1999
*Arild Bjørnbakk 2000 – 2006
*Frank Øvrewall 2006 – 2022
*Inger Opsahl 2022- 2023
*Helge Simonsen 2023 -

## Utgivelser
*Saltenposten* utgis i papirutgave tirsdager og fredager.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 4&nbsp;860
* 2007: 4&nbsp;930
* 2008: 4&nbsp;972
* 2009: 4&nbsp;987
* 2010: 4&nbsp;999
* 2011: 4&nbsp;831
* 2012: 4&nbsp;783
* 2013: 4&nbsp;717
* 2014: 4&nbsp;612
* 2015: 4&nbsp;372
* 2016  4 425
* 2017  4 334

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Vesteraalens Avis

***Vesteraalens Avis*** er en avis som utgis på Stokmarknes i Nordland. Avisen kom første gang ut 5. mai 1892, og den er dermed Nordlands eldste avis. I 1905 ble Nanna With avisens og landets første kvinnelige redaktør. Vesteraalens Avis dekket tidligere hele Vesterålen, men har i dag bare Hadsel kommune som dekningsområde. Avisen er politisk uavhengig. Den trykkes fra 1. april 2008 av HTG Trykk i Harstad, etter at den i flere år ble trykket av Lofotposten i Svolvær. Nettutgaven ble opprettet i 2005.

## Ansvarlig redaktør

* Margot Notø Vik: 1975–1991
* Silje Nilsen: 2013–2014
* Geir Bjørn Nilsen: 2015–2017
* Atle Nielsen: 2017–2019
* Martin Kristiansen: 2019–2022
* Charlotte Lockert Jakobsen 2022–

## Andre aviser i Vesterålen
* Andøyposten
* Bladet Vesterålen
* SortlandsAvisa
* Vesterålen Online
* Øksnesavisa

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 2&nbsp;577
* 2007: 2&nbsp;519
* 2008: 2&nbsp;388
* 2009: 2&nbsp;329
* 2010: 2&nbsp;359
* 2011: 2&nbsp;230
* 2012: 2&nbsp;215
* 2013: 2&nbsp;184
* 2014: 2&nbsp;210
* 2015: 2&nbsp;112
* 2016: 2&nbsp;022
* 2017: 1&nbsp;880

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Oppland Arbeiderblad

***Oppland Arbeiderblad***, forkortet **OA**, er den regionale avisa for Vestoppland og Valdres. OA har hovedkvarter i Telegrafen i Øvre Torvgate på Gjøvik. OA ble dannet i 1924 som en radikal, sosialistisk avis, men ble etter hvert en lojal Arbeiderparti-avis. Oppland Arbeiderblad er nå politisk uavhengig.

Etter at konkurrenten Samhold/Velgeren gikk konkurs i 1998, har Oppland Arbeiderblad avismonopol i Gjøvik-området (med unntak av to gratisaviser). 31. oktober 2022 reduserte avisen antall ukentlige utgivelser fra seks til tre; tirsdag, torsdag og lørdag.

Nettutgaven *oa.no* begynte høsten 1998.

Oppland Arbeiderblad gir også ut den digitale avisa Toten Idag.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Ansvarlig redaktør
* Johannes Stubberud 1924-1926
* Niels Ødegaard 1926-1940
* Sigurd Solheim 1945-1960
* Arvid Dyrendal 1961-1971
* Leif Sveen 1971-1994
* Jens Olai Jenssen 1994-2012
* Tonje Sagstuen 2012-2014
* Frode Klevrud (konst.) 2014-2015
* Marit Kleppe Egge 2015-2016
* Line Ramsrud (konst.) 2016-2017
* Erik Sønstelie 2017-2024
* Thor Sørum-Johansen 2024-

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
* 
* ''Oppland Arbeiderblad'' i Medieregisteret 
**[https://www.nb.no/search?mediatype=aviser&sort=dateasc&series=%22Oppland%20Arbeiderblad%22 Oppland Arbeiderblad]* i skannet utgave hos Nasjonalbiblioteket
Helgelands Blad

***Helgelands Blad*** er en politisk uavhengig avis som utgis i Sandnessjøen i Nordland. Avisen ble grunnlagt i 1904 og utkommer tre ganger i uken. Ansvarlig redaktør er Morten Hofstad. Avisen dekker det som skjer på ytre Helgeland.

*Brønnøyposten* ble opptatt i *Helgelands blad* fra 1916.

## Opplag og digitale abonnement

## Referanser


## Eksterne lenker
* Helgelands Blad
Øksnesavisa

***Øksnesavisa*** er en lokalavis som utgis på Myre i Øksnes kommune i Vesterålen.

Hjalmar Martinussen var ansvarlig redaktør fra han etablerte *Øksnesavisa* sammen med Gøril Gabrielsen i 1992 til han gikk av med pensjon i 2024. Marian Leonhardsen etterfulgte Martinussen som ansvarlig redaktør.

*Øksnesavisa* utkom det første året annenhver uke, men siden 1993 har den utkommet ukentlig. Avisa trykkes i *[[Bladet Vesterålen]]*s trykkeri på Sortland. *Bladet Vesterålen* har en mindre eierpost i *Øksnesavisa*.

13. oktober 2025 skrev Amedia i en pressemelding at Øksnesavisa inngår partneravtale med Amedia og går fra papir til nett. Avisen hadde i 2025 et opplag på 1100 eksemplarer på papir.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 1&nbsp;748
*2005: 1&nbsp;801
*2006: 1&nbsp;768
*2007: 1&nbsp;842
*2008: 1&nbsp;694
*2009: 1&nbsp;657
*2010: 1&nbsp;695
*2011: 1&nbsp;724
*2012: 1&nbsp;655
*2013: 1&nbsp;672
*2014: 1&nbsp;619
*2015: 1&nbsp;511
*2016: 1&nbsp;593
*2017: 1&nbsp;571

## Andre aviser i Vesterålen
* Andøyposten
* Bladet Vesterålen
* Vesteraalens Avis
* Vesterålen Online

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Frostingen

***Frostingen*** er en lokalavis som utgis i Frosta kommune og tettstedet Åsen i Nord-Trøndelag. Avisen ble etablert i 1919 av Per Viktor Mostad, som også var redaktør det første året.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for lokalaviser:

* 2004: 
* 2005: 
* 2006: 
* 2007: 
* 2008: 
* 2009: 
* 2010: 
* 2011: 
* 2012: 
* 2013: 
* 2014: 
* 2015: 
* 2016: 
* 2017: 
* 2018: 
* 2019: 
* 2020: 
* 2021: 
* 2022: 
* 2023: 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Inderøyningen

***Inderøyningen*** er ei lokalavis som utgis i Inderøy kommune i Nord-Trøndelag. Redaksjonen holder til på Straumen. Avisa ble etablert i 1993, og første redaktør var Albert H. Collett. Siden den tid har Kjell Mære, Stig Tore Laugen og Stig Leinan vært redaktører. Ny redaktør høsten 2020 er Pia Marie Lerseth.

Per 2006 var det fire ansatte i avisa. *Inderøyningen* kommer ut en gang i uka – på fredager. De første årene var avisa eid av lokale aksjonærer. I dag er det *[[Trønder-Avisa]]* som eier *Inderøyningen*. Fra juni 2004 har avisa blitt produsert av *Trønder-Avisa*.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 1&nbsp;866
*2005: 1&nbsp;842
*2006: 1&nbsp;873
*2007: 1&nbsp;907
*2008: 1&nbsp;980
*2009: 1&nbsp;996
*2010: 1&nbsp;992
*2011: 1&nbsp;987
*2012: 1&nbsp;993
*2013: 1&nbsp;972
*2014: 2&nbsp;047
*2015: 2&nbsp;027
*2016: 1&nbsp;985
*2017: 1&nbsp;924
*2018: 1 883
*2019: 1 825
*2020: 1 836

## Referanser


## Eksterne lenker
* Inderøyningen
Innherreds Folkeblad og Verdalingen

***Innherreds Folkeblad og Verdalingen*** var en lokalavis som ble utgitt i Verdal i Nord-Trøndelag fra 1953 til 2015.

Boktrykker Gustav Borgen tok initiativ til å etablere *Indherreds Folkeblad*, som utgav et prøvenummer den 29. januar 1900 og sitt første ordinære nummer den 2. februar samme år. Et eget trykkeri, Verdal Boktrykkeri AS, ble etablert på Verdalsøra. Gårdbruker Johannes Aas fra Leksdal var avisens første eier og redaktør fra 1903.

Brødrene Wilhelm Eriksen og Haakon Eriksen Eide fra Skogn kjøpte avisen og trykkeriet i 1917. Avisen gikk inn i 1944 på grunn av vanskelige driftsforhold under okkupasjonen. Året etter ble avisen *Verdalingen* etablert med stortingsmann og senere statsråd Leif Granli som redaktør. I 1950 ble eierskapet til Verdal Boktrykkeri overdratt til Wilhelm Eriksens sønn, Alf Eriksen, som utgav *Innherreds Folkeblad* på nytt fra 1951. Den 1. januar 1953 ble avisene slått sammen til *Innherreds Folkeblad og Verdalingen*.

Den 30. mai 2015 gikk tredagersavisene *Innherreds Folkeblad og Verdalingen* og *[[Levanger-Avisa]]*, som hadde Adresseavisen-konsernet som majoritetseier, sammen om å danne tredagersavisen *[[Innherred (avis)|Innherred]]*.
__NOTOC__
## Ansvarlige redaktører
*Innherreds Folkeblad*:
*Gustav Borgen 1900–1902
*Johannes Aas 1903–1917
*Wilhelm Eriksen 1917–1944
*Alf Eriksen 1951–1953

*Verdalingen*:
*Leif Granli 1945–1946
*Ingjar Gudding 1946–1952
*Odd Grande 1952–1953

*Innherreds Folkeblad og Verdalingen*:
*Hans Wass 1953–1977
*Sissel Beate Eriksen Skar 1977–1988
*Dagfinn Brendmo 1988–1990
*Sissel Beate Eriksen Skar 1990–1995
*Svein Halvor Moe 1995–1997
*Tor Ole Ree 1997–2015

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser
Levanger-Avisa

***Levanger-Avisa*** var en lokalavis som ble utgitt i Levanger i Nord-Trøndelag. Den ble stiftet i 1848 som *Nordre Trondhjems Amtstidende*, og skiftet navn i 1953. Fra 1870-årene var den et konservativt organ. I 2015 gikk tredagersavisene *Levanger-Avisa* og *[[Innherreds Folkeblad og Verdalingen]]* sammen om å danne tredagersavisen *[[Innherred (avis)|Innherred]]*. *Levanger-Avisa* var på dette tidspunktet Norges femte eldste avis som hadde blitt utgitt uavbrutt og selvstendig siden starten.

## Ansvarlige redaktører
* Niels Ulrik Collin Tischendorf 1848–1851
* Andreas Kjølstad 1851–1889
* Anton Jenssen 1889–1891
* Schäffer og Mangli 1891–1894
* Anton Jenssen 1894–1912
* Arne R. Jenssen 1912–1913
* Anton Jenssen 1913–1915
* O. Jensen-Oftenæs 1915–1918
* Anton Jenssen 1918–1926
* Gunnar Baumann 1926–1928
* Oskar Jenssen 1928–1953
* Johan Paus-Knudsen 1953–1956
* Øivind Strøm 1956–1959
* Magne Magnusson 1959–1991
* Nils Ottar Ask 1991–2010
* Roger Rein 2010–2015

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

* 2006: 4&nbsp;448
* 2007: 4&nbsp;356
* 2008: 4&nbsp;287
* 2009: 4&nbsp;168
* 2010: 4&nbsp;088
* 2011: 4&nbsp;070
* 2012: 3&nbsp;945
* 2013: 3&nbsp;837
* 2014: 

## Referanser
Steinkjer-Avisa

***Steinkjer-Avisa*** er en avis som utgis på Steinkjer i Nord-Trøndelag, og som utgis hver fredag. Redaktør er Monica Irén Solberg Susegg. Avisa har totalt sju ansatte, medregnet redaktøren. Resten av de ansatte er tre journalister, to markedskonsulenter og en kundeansvarlig/annonseselger. 

Avisa ble etablert i 1984 av Lothar Viem. Familien Viem solgte sine aksjer i 1999, og avisa eies i dag av Trønder-Avisa.

I august 2017 slo *Steinkjer-Avisa* og *[[Lokalavisa Verran-Namdalseid]]* seg sammen, blant annet som resultat av en vedtatt kommunesammenslåing av Verran og Steinkjer til én kommune fra 1. januar 2020.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
* 2004: 4&nbsp;182
* 2005: 3&nbsp;891
* 2006: 3&nbsp;834
* 2007: 3&nbsp;917
* 2008: 4&nbsp;229
* 2009: 4&nbsp;282
* 2010: 4&nbsp;455
* 2011: 4&nbsp;560
* 2012: 4&nbsp;713
* 2013: 4&nbsp;885
* 2014: 4&nbsp;961
* 2015: 4&nbsp;767
* 2016: 4&nbsp;624
* 2017: 5&nbsp;041
*2018: 4 781
*2019: 4 736

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Ytringen Avis

***Ytringen Avis*** er en avis som utgis i Kolvereid i Nærøysund kommune i Nord-Trøndelag. Avisen gis ut en gang i uka, torsdag. I tillegg til Nærøysund, dekker avisen nabokommunene Leka og Bindal.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 3&nbsp;138 
* 2007: 3&nbsp;344
* 2008: 3&nbsp;610
* 2009: 3&nbsp;566
* 2010: 3&nbsp;478
* 2011: 3&nbsp;341
* 2012: 3&nbsp;083
* 2013: 3&nbsp;038
* 2014: 3&nbsp;837
* 2015: 3&nbsp;737
* 2016: 3&nbsp;563
* 2017: 3&nbsp;393

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Arbeidets Rett

***Arbeidets Rett*** er en avis som kommer ut på Røros i Trøndelag. Avisa kom ut første gang under navnet *Mauren* 16. januar 1907, fra 4. januar 1912 under dagens navn.

Avisa dekker kommunene Røros, Holtålen i Trøndelag og Os, Tolga, Tynset, Alvdal og Folldal i Innlandet. Den kommer ut tre ganger per uke. Avisa har 31 ansatte, hvorav ni og en halv i redaksjonen. Ansvarlig redaktør er Guri Jortveit.

## Opplag
Kilder dersom ikke annet er nevnt: Perioden 1947-1995: Sigurd Høst: Aviskonkurransen, IJ 1996 (ISBN 82-7147-159-7), ellers Aviskatalogen.

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Snåsningen

***Snåsningen*** er en lokalavis som utgis på Snåsa i Nord-Trøndelag. Snåsningen utkommer ukentlig hver onsdag, men ikke om sommeren. Avisen ble startet i 1995 av Lothar Viem og solgt til *[[Trønder-Avisa]]* i september 2010.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 1&nbsp;682
*2005: 1&nbsp;663
*2006: 1&nbsp;633
*2007: 1&nbsp;635
*2008: 1&nbsp;647
*2009: 1&nbsp;610
*2010: 1&nbsp;575
*2011: 1&nbsp;611
*2012: 1&nbsp;617
*2013: 1&nbsp;603
*2014: 1&nbsp;638
*2015: 1&nbsp;618
*2016: 1&nbsp;579
*2017: 1&nbsp;549

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Namdalsavisa

***Namdalsavisa*** er en dagsavis som utgis i Nord-Trøndelag. Hovedredaksjonen ligger i Namsos, men avisen har journalister utplassert i hele Namdalen, hvor den også har sitt hovedområde. Avisen er eid av Trønder-Avisa. Sjefredaktør og administrerende direktør er Kim Riseth.

Avisen het opprinnelig *Namdal Arbeiderblad* og var et organ for Arbeiderpartiet, men skiftet navn i 1995.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Ansvarlige redaktører
*Johan Røbergvik 1916–1917
*Johannes Eide 1917–1921
*Hermann Thornes 1921–1924
*Arne Kvernvik 1924–1927
*Hermann Thornes 1924–1940
*Sigurd Krekling 1945–1970
*Guttorm Hansen (kst.) 1955–1956
*Gunnar Solum 1970–1976
*Torgeir Winnberg 1976–1980
*Rolv A. Amdal 1980–1984
*Morten Nordmeland 1984–1997
*Svein H. Karlsen 1997–2010
*Kim Riseth 2010–d.d.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Fjell-Ljom

***Fjell-Ljom*** er lokalavisa for Røros og Holtålen. Den trykte utgaven utgis hver torsdag, mens nettutgaven oppdateres hver dag.

Fjell-Ljom kan føre sin historie tilbake til 8. januar 1886. I 1979 gikk avisa konkurs etter å ha tapt aviskonkurransen mot Arbeidets Rett, og la ned utgivelsen. Takket være lokal interesse ble driften tatt opp igjen i 1993 da den gjenoppstod som ukeavis. Avisa var lenge Venstre-avis og ble stanset i 1943 fram til krigens slutt.

Fjell-Ljom har huset en rekke kjente kulturpersonligheter opp gjennom tidene, den meste kjente er forfatteren Johan Falkberget. Fjell-Ljom utgis av selskapet AS Avisdrift Røros. Ansvarlig redaktør og daglig leder er Nils Kåre Nesvold.

Fjell Ljoms tidligere lokaler for redaksjon og trykkeri ved Hyttelva, der avis og trykkeri holdt hus siden 1986, er pressemuseum.

## Opplag
Kilde for perioden 1947–1995: Sigurd Høst: Aviskonkurransen, IJ 1996 (ISBN 82-7147-159-7). Tall etter 2004 er bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Fjell-Ljom
* Pressemuseet Fjeld-Ljom
Gaula (Trøndelag)

**Gaula** (sørsamisk: *Gullenjohke*) er den nest lengste elva som i sin helhet renner gjennom Trøndelag. Den har sitt utspring på fjellet mellom Ålen og Tydal, og har sin munning i Gaulosen på grensen mellom Melhus og Trondheim kommuner. Den er  lang, og har et nedbørfelt på . Middelvannføringen ved munningen er .

## Elvas løp
Gaula har utspring fra innsjøen Gaulhåen i Holtålen kommune. Gaulhåen har sitt tilsig fra Kjølifjellet (1288 moh.), som er grensefjell mellom Tydal og Holtålen. Viktige bielver til Gaula er Rugla, med utløp fra Ruglsjøen i Røros kommune, Hesja og Holda i Holtålen, Forda, Bua og Sokna i Midtre Gauldal kommune, og Gaua og Lundesokna i Melhus kommune. Det høyeste punktet i nedslagsfeltet er Forollhogna (1332 moh.). Gaula munner ut i Trondheimsfjorden ved Sundet Gård ved skillet mellom Leinstrand og Byneset i Trondheim kommune.

## Fiske
Gaula er lakseførende i totalt 212 kilometer (inkl. sideelvene). I hovedelva går laksen opp til Ea-fossen/Hyttfossen i Holtålen kommune - en strekning på 95 km. Det fiskes også etter laks i sidevassdragene Bua, Sokna og Forda. I 2005 ble Gaula beste norske lakseelv med et oppfisket kvantum på 37,5 tonn. Fisket i Gaula forvaltes av en sammenslutning av om lag 700 grunneiere/rettighetshavere gjennom organisasjonen Gaula Elveeierlag.

## Forurensing
Elva var lenge preget av forurensninger (avrenning) fra gruvene Muggruva, Kjøli og Killingdal gruver inklusive gruvesjakten i Bjørgåsen. Omfattende tiltak ved Kjøli og Killingdal gruver på 1980- og 1990-tallet har redusert forurensingen av tungmetaller kraftig.

## Vern
Gaula-vassdraget ble underlagt varig vern mot kraftutbygging av Stortinget i henhold til Verneplan III for vassdrag i 1986 etter forutgående behandling av Sperstad-utvalget. Gaulosen naturreservat og landskapsvernområde ved Gaulosen er et Ramsarområde som inngår i Trondheimsfjorden våtmarkssystem.

Vannføringen er i liten grad regulert, og det er heller ingen store, naturlige innsjøer som demper flommer. Gaula har derfor kraftige flommer der vannføringen øker raskt. Langs elva er det store grusører som holdes åpne på grunn av at vegetasjonen skylles bort når det er flom. Her finnes rødlistede arter som klåved (*Myricaria germanica*), elvesandjeger (*Cicindela maritima*) og stor elvebreddedderkopp (*Arctosa cinerea*). Arealet med grusører er redusert på grunn av elveforbygninger, grusuttak og gjengroing med hagelupin.

Like nedenfor Hyttfossen ved Ålen i øvre del av vassdraget, krysses Gaula av Eidet bru, en fredet steinbru.

## Se også
* Liste over elver i Norge

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Hitra-Frøya

***Hitra-Frøya*** (**Lokalavisa Hitra-Frøya** eller bare **HF**) er en avis som blir utgitt i Fillan i Hitra kommune i Trøndelag. Den utkommer med papirutgaver tirsdag og fredag og dekker kommunene Hitra og Frøya.

HF ble etablert av Svend Sivertsen, Knut Olav Sivertsen og Tore Strøm i 1974 som *Hitra-Nytt*, med utgivelse annenhver fredag. I 1980-årene ble staben utvidet og avisa forsøkte seg med et samarbeid med Frøyavisa på Frøya uten å lykkes. I 1985 skiftet avisa navn til *Hitra-Frøya* samtidig som dekningsområdet ble utvidet til også å gjelde Frøya og utgivelsesfrekvensen økte til to ganger ukentlig. I 1988 ble Frøyaavisa kjøpt av Hitra-Frøya.

Utover 1990-årene markerte avisen seg som en solid avisbedrift som ble attraktiv for oppkjøp og i 1996 kjøpte Adresseavisen 66 prosent av aksjene i avisa, med opsjon på å kjøpe seg opp til 90 prosent. Eeierskapstilsynet fikk denne saken som sin første og krevde til slutt endringer i salget der Adresseavisen måtte selge seg ned til 49 prosent. De øvrige aksjene ble kontrollert direkte og indirekte av tidligere redaktør Svend Sivertsen. I november 2020 overtok Polaris Media de øvrige aksjene i selskapet og Hitra-Frøya ble en integrert del av mediekonsernet. 

Redaksjonen flyttet høsten 2009 fra Sandstad og inn i nye lokaler i kommunesenteret Fillan. I Sistranda på Frøya ligger et avdelingskontor.

## Redaktører
* Lena Jørgensen 2023–
* Bjørn Rønningen 2008–2022
* Svend Sivertsen 1991–2007
* Terje Sandstad 1990–1991
* Svend Sivertsen 1974–1990

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* Hitra-Frøya
Malvikbladet

***Malvik-Bladet*** var en avis som ble utgitt i Malvik i Trøndelag. Avisen var partipolitisk uavhengig. Malvik-Bladet ble etablert i 1989 av *[[Stjørdalens Blad]]* og var til 2015 eid av Amedia. I 2015 kjøpte Adresseavisen-gruppen de tre avisene *[[Opdalingen]]*, *Malvik-Bladet* og *[[Stjørdalens Blad]]* fra Amedia.

Avisen kom ut hver onsdag og lørdag. 14. februar 2017 ble avisen slått sammen med *Stjørdalens Blad*. Avisen fikk i 2017 navnet *[[Bladet]]* og kommer ut tre ganger i uken, tirsdag, torsdag og lørdag. De to avisene hadde i 2015 et samlet nettoopplag på 8 800 eksemplarer. Det skrives om lokale hendelser i Malvik kommune. 

Redaksjonen har kontor i Hommelvik, kommunesenteret i Malvik kommune. 
__NOTOC__
## Ansvarlige redaktører
*Linn Kathrine Yttervik 2016–2017
*Kjell-Ivar Myhr 2011–2016
*Jon-Håkon Slungård 2010–2011 (konstituert)
*Geir Olav Flåan 2010 (konstituert)
*Ole Christian Iversen 2002–2010
*Geir Olav Flåan 1994–2002
*Nils Martin Tidemann 1993–1994
*Svein Halvor Moe 1989–1993

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser




## Eksterne lenker
* Malvikbladets internettsider
Selbyggen

***Selbyggen*** er lokalmediet som dekker de to kommunene Tydal og Selbu i Trøndelag. Avisa kom ut første gang i 1889 og hadde opphold i utgivelsen mellom 1925 og 1928, samt 1943 og 1949. Papiravisa kommer ut hver fredag, mens nyheter fortløpende blir publisert hver eneste dag på avisens hjemmeside.

I 2024 ga avisa ut sin egen julelåt, med navn Hjertet i Trøndelag.

Selbyggen har i 2026 9 faste ansatte. 

Ansvarlig redaktør er Maiken Gjærevold Woldseth (2023).

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 3&nbsp;207
*2005: 3&nbsp;290
*2006: 3&nbsp;251
*2007: 3&nbsp;267
*2008: 3&nbsp;306
*2009: 3&nbsp;227
*2010: 3&nbsp;262
*2011: 3&nbsp;181
*2012: 3&nbsp;121
*2013: 3&nbsp;039
*2014: 2&nbsp;981
*2015: 3&nbsp;118
*2016: 3&nbsp;107
*2017: 2&nbsp;958

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Søvesten

***Søvesten*** er en avis som utgis på Kyrksæterøra i Trøndelag. Avisa kom ut første gang i 1994. Ansvarlig redaktør er May S. Bjørkaas.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 1&nbsp;591
*2005: 1&nbsp;572
*2006: 1&nbsp;600
*2007: 1&nbsp;563
*2008: 1&nbsp;595
*2009: 1&nbsp;490
*2010: 1&nbsp;502
*2011: 1&nbsp;492
*2012: 1&nbsp;408
*2013: 1&nbsp;349
*2014: 1&nbsp;317
*2015: 1&nbsp;293
*2016: 1&nbsp;244
*2017: 1&nbsp;202

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Trønderbladet

***Trønderbladet*** er ei lokalavis som utgis på Melhus i Trøndelag. Den dekker hovedsakelig kommunene Melhus og Midtre Gauldal. Avisa utgis to dager i uka; tirsdag og fredag. Ansvarlig redaktør er Lars Østraat. Avisa er 100% eid av Adressa-konsernet.

I 1992 ble avisen kåret til «Årets lokalavis» av Landslaget for lokalaviser, mens den i 2007 fikk den trønderske avisprisen «Årets lokalavis». Sistnevnte pris deles ut på Hellkonferansen, som arrangeres hvert år på Hell i Stjørdal.

Avisens hovedkontor ligger i Thoragården i Melhus sentrum. Det lå tidligere i Kroakvartalet, og før det i Pottenveien. Avisen trykkes hos NR1 Adressa-Trykk på Orkanger.

## Historikk
*Trønderbladet* ble startet av Åsmund Snøfugl 1979 under navnet *Melhusbladet*. Første nummer kom ut den 14. mars 1979. Den kom som ukeavis den første tiden, med utgivelsesdag på onsdager. Det første nummeret var på tolv sider, og hadde blant annet artikler en lovende, ung svømmer på 13 år, om Magnar Estenstad «25 år etter uhellet ved Kongsvinger», og at Melhus Handelssamlag hadde omsatt for over 23 millioner i 1978. Abonnementet kostet 75 kroner for et år, 40 kroner for et halvår, og 25 kroner for et kvartal.

Den 20. april 1986 kjøpte avisa opp *Gauldalsposten* og den 20. september 1986 kom avisen for første gang ut under dagens navn, *Trønderbladet*. 

I 1996 solgte Åsmund Snøfugl avisen til *[[Adresseavisen]]*, og da ble antall utgaver per uke redusert fra fire til tre.

Den 27. januar 2000 ble nettutgaven lansert.

I november 2016 ble antall utgaver per uke redusert fra tre til to; tirsdager og fredager. Den hadde frem til da kommet på tirsdager, torsdager og lørdager. Årsaken til frekvensendringen var blant annet at posten sluttet å levere post på lørdager, men også et ønske om å frigjøre ressurser til å satse sterkere digitalt.

## Redaktører
Siden 1979 har følgende personer vært redaktører i Trønderbladet:
* Åsmund Snøfugl (1979–1996)
* Gerd Søraa (1996–2000)
* Tormod Utne (2000–2002)
* Liv Helen Vaagland (2002-2003, fem måneder)
* Øystein Syrstad (2003–2004)
* Krister Olsen (2004–2014)
* Lars Østraat (2015- )

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Europabevegelsen

**Europabevegelsen** er en internasjonal paraplyorganisasjon som promoterer europeisk samarbeid og integrasjon. Europabevegelsen i Norge er organisasjonens norske del.

Organisasjonen ble grunnlagt på slutten av 1940-tallet med formål å forhindre en ny krig igjennom et føderalt samarbeid mellom Europas folk. Den internasjonale Europabevegelsen (engelsk: European Movement International (EMI)) har vært en sentral aktør i og en viktig pådriver for den europeiske integrasjonsprosessen. Det var etter EMIs forslag at Europarådet ble opprettet i 1949. Bevegelsen sto også bak opprettelsen av College d'Europe i Brugge og the European Centre of Culture i Genève. På 50-tallet var EMIs viktigste oppgave å bygge broer mellom øst og vest, være en arena for kontakt og utveksling mellom de demokratiske nasjonene og landene som var underkastet totalitære regimer.  

Europabevegelsen har søsterorganisasjoner i 44 europeiske land. 

EMI har også i de i senere år spilt en viktig rolle i Europa, blant annet som forkjemper for direktevalg av Europaparlamentet og for en reform av EUs traktater.

## Presidenter
Europabevegelsens styre ledes av en president. Følgende har vært presidenter:

* 1948–1950: Duncan Sandys – britisk, konservativ
* 1950–1955: Paul-Henri Spaak – belgisk, sosialist
* 1955–1961: Robert Schuman – fransk, kristendemokrat
* 1961–1968: Maurice Faure – fransk, progressiv
* 1968–1974: Walter Hallstein – tysk, kristendemokrat
* 1974–1978: Jean Rey – belgisk, liberal
* 1978–1981: Georges Berthoin – fransk, liberal
* 1981–1987: Giuseppe Petrilli – italiensk, kristendemokrat
* 1987–1989: Enrique Barón Crespo – spansk, sosialist
* 1989–1997: Valéry Giscard d’Estaing – fransk, liberal
* 1997–1999: Mário Soares – portugisisk, sosialist
* 1999–2005: José María Gil-Robles – spansk, liberal
* 2005–2011: Pat Cox – irsk, liberal
* 2011–2017: Jo Leinen – tysk, sosialist
* 2017–2023: Eva Maydell – bulgarsk, kristendemokrat
* siden 2023: Guy Verhofstadt, belgisk, liberal

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fosna-Folket

***Fosna-Folket*** er en avis som utgis i Trøndelag. Redaktør er Gunn Kari Hegvik.

Avisen utgis i fire kommuner på Fosenhalvøya: Ørland, Indre Fosen, Åfjord, og Osen. Avisen er i dag et heleid datterselskap av Adresseavisen, på samme måte som et stort antall andre lokalaviser i Trøndelag. Redaksjonen holder til på Brekstad i Ørland, og den har et avdelingskontor i Rissa i Indre Fosen.

Avisen ble startet 1964 av Ada Schwabe Einarsen og Jan Einarsen i deres kjeller på Brekstad, med Ada som redaktør og Jan som disponent. 16. februar 2017 reduserte avisen antall utgivelser i uken fra tre til to.

Avisen har sett en opplagsøkning de siste årene, spesielt på deres digitale plattform.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
OA

**OA** og **oa** kan referere til

*Oppland Arbeiderblad &ndash; en lokalavis for Vestoppland utgitt på Gjøvik
**og annet* (**o.a.**) &ndash; en vanlig forkortelse
Andrea Klump

**Andrea Martina Klump** (født 13. mai 1957 i Wiesbaden) var antagelig medlem av den venstreekstremistiske terrororganisasjonen RAF. Hun ble i 2004 dømt til 12 års fengsel i Tyskland.

Klump studerte fra 1976 til 1981 antropologi med sosiologi og statsvitenskap i Frankfurt am Main. Etter at hun avbrøt studiene forsvant hun i juli 1984. Klump ble arrestert og fengslet i Wien den 15. september 1999, og 23. desember samme år utlevert til Tyskland. Under arrestasjonen ble hennes medflyktning Horst Ludwig Meyer skutt.

Hun ble anklaget for attentatet på den tyske bankmannen Alfred Herrhausen. Anklagen falt senere sammen, da kronvitnet Siegrid Nonne trakk sine uttalelser tilbake. I 2001 ble Klump dømt til fengsel for et feilslått angrep i spanske Rota. Den 28. september 2004 ble Klump endelig av Oberlandesgericht Stuttgart dømt til tolv års fengsel. Hun ble funnet skyldig i å ha vært involvert i bombeattentat på en buss i Budapest i 1991, hvor fire passasjerer ble lett og to ungarske politimenn alvorlig såret.

## Referanser
RB

**RB** og **Rb** kan bety:

## RB

* *[[Romsdals Budstikke]]*, en avis
* *[[Romerikes Blad]]*, en avis
* Running back, en offensiv posisjon i amerikansk fotball.
* Reckitt Benckiser, et britisk selskap

## Rb

* Kjemisk symbol for grunnstoffet rubidium (atomnr. 37)
Alfred Herrhausen

**Alfred Herrhausen** (født 30. januar 1930 i Essen, død (myrdet) 30. november 1989 i Bad Homburg vor der Höhe) var en tysk bankmann og styreformann for Deutsche Bank. Den 30. november 1989 ble han myrdet ved et bombeattentat mot bilen han satt i ved Bad Homburg. Ingen har blitt dømt for mordet, men tyske myndigheter har utelukket andre mulige gjerningsmenn enn den venstreekstremistiske terrororganisasjonen Rote Armee Fraktion (RAF).

Herrhausen forsøkte gjennom flere foredrag og intervjuer å bedre bankenes image, og la vekt på bankenes samfunnsansvar. Noen måneder før sin død hadde han gått inn for sletting av u-landenes gjeld til den rike verden og en omorganisering av det globale økonomiske systemet på et møte i regi av Verdensbanken. Dette har ført til enkelte konspirasjonsteorier.

Etter bortføringen og drapet på arbeidsgiverformannen Hanns-Martin Schleyer i september 1977 hadde han ifølge sin kone alltid et brev på nattbordet hvor det sto at dersom han ble bortført av RAF og de forsøkte å utpresse tyske myndigheter skulle man ikke gi etter for kravene fra terroristene.

## Attentatet
Om morgenen den 30. november 1989 kjørte Herrhausen fra sitt hus i Bad Homburg. Omkring tre minutter etter detonerte en bombe, som befant seg på en sykkel i veikanten. Herrhausen omkom, mens hans privatsjåfør ble sterkt skadet. 2. desember 1989 ble det funnet et skriv hvor RAF tok på seg ansvaret for drapet.

## Referanser


## Litteratur
* Jürgen Roth: *Die Mitternachtsregierung: Reportage über die Macht der Geheimdienste*. ISBN 3-89136-366-4
TA

**TA** og **Ta** har flere betydninger:

## Ta
* Tantal, grunnstoff med kjemisk symbol Ta

## TA
*Trønder-Avisa
* Telemarksavisa (tidligere Telemark Arbeiderblad)
*Territorial Army
*TA (Tiré par l'artiste) *trykket av kunstneren(selv)* – om grafiske arbeider
Deutsche Bank

**Deutsche Bank AG** er en tysk, verdensomspennende bank grunnlagt i 1870 av Adelbert Delbrück. Banken har hovedkontor i byen Frankfurt am Main i Hessen. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Iraks flagg

**Iraks flagg** er en rød-hvit-sort trikolor med innskriften «Allahu akbar» (Gud er stor) på arabisk i det hvite feltet. De fire farvene i flagget gjelder som de tradisjonelle arabiske farvene; praktisk talt alle arabiske staters flagg inneholder ingen andre enn disse farvene. Flagget ble vedtatt 22. januar 2008 og er en modifikasjon av landets flagg fra 1963. Det er vedtatt for en periode på ett år, etter det skal flaggsaken tas opp på nytt.

Den opprinnelige versjonen av flagget inneholdt tre grønne stjerner og stammer fra året 1963, da Irak, Egypt og Syria forsøkte å grunnlegge en forent arabisk republikk. Selv om unionsforhandlingene strandet ble stjernene beholdt. Innskriften «Allahu Akbar» ble føyet til i 1991, og håndskriften skal være Saddam Husseins egen. Det skjedde som en del av en kampanje der Hussein, som ledet et sekulært styre som var forhatt av islamister, forsøkte å fremstille seg som en troende muslim. Under Saddam Husseins styre ble stjernenes symbolikk offisielt endret slik at de tilsvarte Ba'athpartiets parole «enhet, frihet, solidaritet». På grunn av flaggets tilknytning til Saddam Husseins styre, ble flagget oppfattet som kontroversielt. Stilen i innskriften ble endret i 2004, men gjennom stjernenes symbolikk ble flagget fortsatt oppfattet som for nært knyttet til Ba'athpartiet til at det ble akseptert i Kurdistan, der selvstyremyndighetene nektet å heise flagget. Dette var bakgrunnen for at stjernene i 2008 ble tatt bort. 

## Iraks nasjonalflagg 1924-2008

Fil:Flag of Iraq 2004-2008.svg|2004-2008
Fil:Flag of Iraq, 1991-2004.svg|1991-2004
Fil:Flag of Iraq (1963-1991).svg|1963-1991
Fil:Flag of Iraq 1959-1963.svg|1959-1963
Fil:Flag of the Arab Federation.svg|1958
Fil:Flag of Iraq 1924.svg|1924-1959


## Flaggforslag

Etter USAs invasjon av Irak i 2003 kom flaggspørsmålet opp i forbindelse med at okkupasjonsmakten ønsket å av-Ba'athifisere Irak. Den USA-innsatte midlertidige regjeringen, Det irakiske styrende råd, lanserte 26. april 2004 et flaggforslag som på hvit bakgrunn viste en blå halvmåne og i flaggets nedre del en gul stripe gjennom to blå linjer. Flagget var tegnet av Rifat Chadirji. De blå stripene nederst skulle symbolisere de to elvene Eufrat og Tigris mens den gule stripen sto for Iraks kurdere. Halvmånen er et symbol for islam.

Forslaget ble kritisert for å mangle de tradisjonelle panarabiske fargene og ble oppfattet som for likt Israels flagg. På grunn av dette ble forslaget aldri formelt vedtatt eller benyttet. Det er også framsatt tvil om en okkupasjonsmakt har rett til å foreta en endring i et lands flagg som følge av okkupasjon.

## Eksterne lenker
* «Nytt flagg i Irak», Aftenposten 22. januar 2008
NA

**NA**, **Na** og **na** kan ha flere betydninger:

* En kinesisk oldtidsstat, se Na (stat)
* Et kinesisk kvinnenavn, se Na (navn) 
* Det kjemiske symbolet for natrium
* En forkortelse for Narcotics Anonymous, se Anonyme Narkomane
* En forkortelse for Norsk akkreditering
* En forkortelse for Namdalsavisa
* n/a – en forkortelse for *Not applicable*, ikke anvendbare data
* nA – nanoampere, en størrelse lik 10−9 ampere
Telesforus

**Telesforus** (eller **Telesphoros**) (født ukjent dato, død ca. 136) var pave fra ca. 125 til ca. 136. Han var gresk, men det er ukjent hvor i den greske verden han kom fra. 

Han ble pave under keiser Hadrian, og opplevde kristenforfølgelser under både Hadrian og hans etterfølger Antoninus Pius.

Flere viktige liturgiske fester er tilskrevet Telesforus, slik som midnattsmessen til jul, påskefeiring på en søndag (altså ikke nødvendigvis på 14. nisán, og faste i syv uker før påske. Han skal også ha innført hymnen *[[Ære være Gud i det høyeste]]* (*Gloria in Excelsis Deo*) i messen. Mange historikere betviler dette. Det er mulig at han innførte noe av dette, men svært tvilsomt om han sto bak alt.

Ifølge St. Irenaeus var han den første pave etter St. Peter som led martyrdøden. Hans festdag feires 5. januar i vest, og 22. februar i øst. Karmelittene regner ham som en av sine skytshelgener, fordi han skal ha levd som eremitt på Karmelberget.
Hyginus

:*Ikke til å forveksles med forfatteren [[Gaius Julius Hyginus]]*

**Hyginus** (gresk: Υγίνος; ukjent fødselsdato i Hellas - muligens i Athen, død ca. 142) var pave fra ca. 136 og til ca. 142. Den faktiske historien til de første pavene er usikre grunnet manglende dokumentasjon, men tradisjonen hevder at han under pavedømmet bestemte presteskapets ulike privilegier og definerte karakterene til det kirkelige hierarkiet. Hyginus innstiftet faddere ved dåpen for å hjelpe de døpte under deres kristne liv. Han bestemte også at alle kirker skulle innvies. Han sies å ha dødd som martyr, selv om ingen dokumenter bekrefter dette. Kronologien til de tidlige biskopene i Roma kan ikke bestemmes med noen grad av nøyaktighet i dag.

## Historie
Ifølge *[[Liber Pontificalis]]* var han en greker fra Athen. Den greske biskopen Ireneus har sagt at den gnostiske Valentinus kom til Roma på Hyginus’ tid, og ble der til Anicetus ble pave.

Kerdon, en annen gnostiker og forgjenger til Markion, bodde også i Roma under Hyginus’ regjeringstid; ved å tilstå sine feil og trekke tilbake, lyktes han i å få gjenopptakelse i Kirken, men ble slutt likevel betraktet som en kjetter og ble utvist fra Kirken.
 *Liber Pontificalis* forteller også at denne paven organiserte hierarkiet og etablerte rekkefølgen for kirkelig forrang (*Hic clerum composuit et distribuit gradus*). Denne generelle observasjonen går igjen også i biografien til pave Hormisdas. Ifølge den franske prest og kirkehistoriker Louis Duchesne refererte forfatteren sannsynligvis til de lavere ordener i presteskapet.

De antikke kildene inneholder ingen informasjon om at han hadde dødd som martyr. Ved sin død ble han gravlagt på Vatikanhøyden, nær Peterskirken. Festen hans feires 11. januar. Hans festdag i den østlige ortodokse kirke er også 11. januar.

Tre brev som er tilskrevet ham er bevart.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Chisholm, Hugh, red. (1911): [«Hyginus (pope)»](https://en.wikisource.org/wiki/1911_Encyclopædia_Britannica/Hyginus_(pope)) i: *Encyclopædia Britannica* (11. utg.). Cambridge University Press
* *[http://www.thelatinlibrary.com/liberpontificalis1.html#XLIII. Liber pontificalis]* (latin)
Robert Bosch

**Robert Bosch** (1861–1942) var en tysk industrimann og filantrop.

Bosch ble født i Albeck ved Ulm som ellevte barn av Servatius og Margarete Bosch og stammet fra en velstående bondefamilie.

Han grunnla selskapet Robert Bosch GmbH, som i dag er en av verdens største produsenter av elektriske verktøy, husholdsprodukter, bildeler m.v.

Han brukte store summer på veldedighet, og støttet blant annet Technische Hochschule Stuttgart. I 1940 åpnet han Robert-Bosch-Krankenhaus i Stuttgart.

Bosch engasjerte seg for forsoning med den tidligere motstanderen Frankrike etter første verdenskrig.

Han døde 12. mars 1942 i Stuttgart.

## Se også
* Bosch
* Robert Bosch GmbH

## Referanser


## Litteratur
* Heuss, Theodor: *Robert Bosch : Leben und Leistung*. – Stuttgart : DVA, 2002. – ISBN 3-421-05630-7
* Knellessen, Wolfgang: *Robert Bosch 1861-1942*. - Stuttgart : Robert-Bosch-Haus, 1986, 
* Müller, Rainer: *Das Robert-Bosch-Haus*. – Stuttgart : DVA, 1988. – ISBN 3-421-02939-3

## Eksterne lenker
* Biographie Robert Bosch (Deutsches Historisches Museum)
* Archiv der Firma Bosch
* Robert Bosch Stiftung
* Robert-Bosch-Krankenhaus
* wissen-elektrowerkzeuge.de – Aus der Firmenchronik
Vendela Kirsebom

**Vendela Maria Kirsebom** (født 1967) er en norsk-svensk tidligere modell og programleder på TV3. Hun er også goodwill-ambassadør for UNICEF.

Kirsebom har vært gift med Olaf Thommessen. Hun er gift med Petter Pilgaard.

Kirsebom ble oppdaget som 13-åring på en restaurant i Sverige og ble en velkjent, internasjonal supermodell. Hun fikk sitt endelige gjennombrudd i 1993 da hun ble avbildet på forsiden av *[[Sports Illustrated]]*. Hun har vært avbildet i *[[Elle (magasin)|Elle]]*, *[[Vogue (magasin)|Vogue]]* samt *[[Cosmopolitan (magasin)|Cosmopolitan]]* og er modell i moteboken *[[Fashionbible]]*.

Kirsebom har vært programleder for *[[Designerspirene]]* og *[[Top Model Norge]]* på TV3.

Kirsebom ga i 2008 ut *Fashionbible* sammen med daværende redaktør for *Elle*, Signy Fardal og Petra Middelthon, en bok om om kvinnemote.

I 1997 hadde hun en liten rolle i filmen *[[Batman & Robin]] og i* 1998 hadde hun en rolle som brudekjolemodell i filmen *[[Foreldrefellen]]*.

Kirsebom har norsk mor og tyrkisk far. I 2011 deltok Kirsebom i kjendisversjonen av *[[71° nord]]* og i 2012 i NRK-serien *Hva har du i bagasjen?*. Her kom det frem at hennes foreldre hadde hatt en ferieflørt i Tyrkia i 1966 og at hun var et direkte resultat av denne romansen. NRK viet en hel episode i oktober 2012 til Kirseboms gjenforening med sin far og sine halvsøsken.

I 2016 deltok Kirsebom i den første sesongen av *[[Farmen kjendis (Norge) sesong 1|Farmen Kjendis]]*. I august 2017 startet serien *Vendela + Petter* på TV 2 Livsstil. Serien handler om Kirseboms forhold til Petter Pilgaard, som hun ble kjæreste med etter at de begge deltok i Farmen Kjendis året før. 

I 2023 deltok hun i tredje sesong av *[[Kompani Lauritzen]]*, hvor hun trakk seg da hun ikke fikk den lovede permisjonen for å overvære datterens vitnemålsutdeling. Året etter var hun deltager i den første sesongen av *[[Norges dummeste]]*, hvor hun helt uforberedt fikk ubehagelige flashbacks til egen skolegang da hun ble mobbet på grunn av dysleksi. Denne opplevelsen gjorde at hun og Elin Ørjasæter inngikk en avtale om at Kirsebom skulle få dra hjem når Ørjasæter vant hjemreise.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  ''Aftonbladet'': «Svenska Vendela har tjänat storkovan»
Wolfsburg

**Wolfsburg** er en by i Niedersachsen i Tyskland. Den ligger ved elven Aller nordøst for Braunschweig, og hadde 123 144 innbyggere i 2012.

Byen ble grunnlagt som **KdF-Stadt** av nasjonalsosialistene i Hitler-Tyskland i 1938 for å skaffe boliger til arbeiderne ved fabrikkene som produserte *[[Volkswagen]]*, «folkevogna»,  opprinnelig kalt *KdF-Wagen* etter fritidsorganisasjonen *[[Kraft durch Freude]]*, forkortet KdF. Wolfsburg er fremdeles Volkswagen-konsernets hovedsete og dominert av bedriften.

Byen har sitt navn fra Wolfsburg-slottet (*Schloss Wolfsburg*), bygget rundt år 1300 ved bredden av Allers. Det er også et annet slott ved Wolfsburg, bygget etter 1600.

I Wolfsburg ligger blant annet det store friluftsmuseet Autostadt, som eies og drives av Volkswagen-konsernet, et planetarium og et kunstmuseum.

Enkelte nabolandsbyer ble i etterkrigstiden innlemmet i Wolfsburg, blant andre Fallersleben, hjemby for August Heinrich Hoffmann von Fallersleben, som skrev den tyske nasjonalsangen *[[Das Lied der Deutschen]]*.

## Sport
Den mest kjente idrettsklubben i byen er VfL Wolfsburg, en fotballklubb stiftet i 1945. Klubben vant sitt første seriemesterskap etter å ha vunnet Bundesliga 2009. Ishockeylaget Grizzlys Wolfsburg kommer også fra byen.

## Vennskapsbyer
* Luton, Storbritannia, siden 1950
* Marignane, Frankrike, siden 1963
* Province of Pesaro e Urbino, Italia, siden 1975
* Halberstadt, Tyskland, siden 1989
* Changchun, Folkerepublikken Kina, siden 2006
* Togliatti, Russland, siden 1991
* Bielsko-Biała, Polen, siden 1998
* Sarajevo, Bosnia-Hercegovina siden 1985
* Toyohashi, Japan siden 2011

## Bilder

Fil:Wolfsburg VWHochhaus und Kraftwerk.JPG|Volkswagenblokka og kraftverket
Fil:Alt Wolfsburg-01.jpg|Slottsgaten i gamle Wolfsburg
Fil:Burg Neuhaus Fassade.jpg|Burg Neuhaus
Fil:12-03-01-autostadtr-by-RalfR-08a.jpg|Volkswagen nummer én million
Fil:Rathaus Wolfsburg.jpg|Rådhuset
Fil:Volkswagenwerk WOB von Osten.jpg|Volkswagenfabrikken


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Autostadt
* Kunstmuseum Wolfsburg
Ferry Porsche

**Ferdinand Anton Ernst «Ferry» Porsche** (født 19. september  1909, død 27. mars 1998) var en tysk-østerriksk industrimann og ingeniør. 

## Liv og virke
I 1938 meldte han seg inn i Schutzstaffel (SS), og i 1941 ble han offiser i SS.

I 1947 overtok han selskapet Porsche som bygger eksklusive sportsbiler, fra faren Ferdinand Porsche.

## Referanser


## Litteratur

* Porsche, Ferry: *Ein Leben für das Auto. Eine Autobiographie*; med Günther Molter; Stuttgart 1989
Jürgen Ponto

**Jürgen Ponto** (1923–1977) var sjef for storbanken Dresdner Bank. Han ble myrdet av den venstreekstremistiske terrororganisasjonen RAF.

## Liv
Ponto tilhørte en kjøpmannsfamilie fra Hamburg. Etter jusstudiene ble han, 36 år gammel, husjurist i Dresdner Bank. 43 år gammel ble han styreformann i samme bank. Ponto var spesielt opptatt av å utvide bankens internasjonale forretningsforbindelser. I tillegg fungerte han som rådgiver for kansler Helmut Schmidt. Hans fremtredende stilling i den tyske bankverdenen gjorde ham til et fristende mål for RAF.

Den 29. juli 1977 ringte Susanne Albrecht, den 26 år gamle datteren av noen av Pontos venner, og ba om å få besøke ham neste dag. Lørdag den 30. juli omkring kl. 17:10 kom hun til hans hjem sammen med to ukjente menn, og Ponto åpnet intetanende døren for dem. I løpet av den første ordvekslingen ble det fort klart at det dreiet seg om et forsøk på å bortføre ham. Det kom til håndgemeng da Ponto satte seg til motverge, og det ble avfyrt fem skudd mot Ponto. Terroristene flyktet, og Ponto døde kort etter på universitetsklinikken i Frankfurt av skadene.

Bevegelsen *Aktion Roter Morgen* påtok seg neste dag ansvaret for ugjerningen, og oppgav Susanne Albrecht, Brigitte Mohnhaupt, Christian Klar og Peter-Jürgen Boock som ansvarlige.

Drapet på Ponto var opptakten til «den tyske høsten».

## Publikasjoner
* *Strukturprobleme der Kapitalmärkte in internationaler Sicht*, 1968
* *Die Rolle der Banken in der Welt von morgen*, 1970
* *Banken und Staat im Konflikt* i «Zeitschrift für das gesamte Kreditwesen», 1973
* *Wirtschaft auf dem Prüfstand*, 1975
* *Mut zur Freiheit*, 1977

## Referanser
Dresdner Bank

**Dresdner Bank AG** var frem til 10. mai 2009 en av Tysklands største banker. I 2001 ble den et datterselskap av forsikringsselskapet Allianz. Den ble ervervet av Allianz for 24 milliarder euro, som tilsvarer 192 milliarder norske kroner. Dresdner Bank AG ble i 2008 ervervet av Commerzbank for 9,8 milliarder euro, som tilsvarer 78,4 milliarder kroner. 11. mai 2009 fusjonerte Dresdner Bank AG med Commerzbank AG

Banken hadde sitt sete i Frankfurt am Main. Den ble grunnlagt i 1872 i Dresden.

I 1977 ble styreformannen Jürgen Ponto myrdet av terrorister fra den venstreekstremistiske terrororganisasjonen RAF.

 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* http://www.allianz.de
Aura Avis

***Aura Avis*** er en avis som utgis på Sunndalsøra på Nordmøre. Den kommer ut to dager i uken (tirsdag og torsdag) på papir, og dekker kommunene Sunndal og Tingvoll.

Avisen utkom første gang 26. august 1947, og er nå en del av Amedia. Ingrid Ellevset har vært redaktør siden 12. oktober 2020.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* ''Aura Avis''<nowiki/>' nettavis
* ''Aura Avis''<nowiki/>' papirutgave, skannet av Nasjonalbiblioteket
Bygdebladet

***Bygdebladet*** er en avis som utgis i Ørskog i Møre og Romsdal. Avisen kommer ut på nynorsk som nettavis og som papiravis tirsdag og annenhver fredag i partallsuker. Den dekker også Vestnes, Fjord og Ålesund kommuner. Før kommunene ble slått sammen i 2020 dekket avisen Vestnes, Ørskog, Stordal, Skodje og Haram kommuner.

 er redaktør fra 2015. Hans far, , var redaktør i 43 år og startet avisen sammen med Torill Mjelva Opsal i 1972.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2006: 3&nbsp;056
*2007: 2&nbsp;979
*2008: 2&nbsp;847
*2009: 2&nbsp;870
*2010: 2&nbsp;801
*2011: 2&nbsp;691
*2012: 2&nbsp;642
*2013: 2&nbsp;500
*2014: 2&nbsp;439
*2015: 2&nbsp;474
*2016: 2&nbsp;475
*2017: 2&nbsp;479

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bygdebladet