Ungarns politiske system

**Ungarns politiske system** er basert på et parlamentarisk, representativt demokrati. Landet er republikk med en president som statsoverhode og en statsminister som regjeringssjef. Utøvende makt ligger hos regjeringa, mens lovgivende makt er tillagt både regjering og parlament. Den dømmende makta er uavhengig av utøvende og lovgivende makt. 

Ungarn er en enhetsstat med en viss grad av desentralisering. Kommunene, som har ansvar for helse og utdanning, har relativt lite makt i forhold til regjeringa. Det regionale systemet ett hakk over har enda mindre makt. Kommunene har begrensa mulighet til å utøve skjønn i lokal ressursbruk, men kan hindre at sentrale myndigheter pålegger dem oppgaver uten tilstrekkelig finansiering.

Etter kommunismens fall i 1990 og frem til valget i 2010 var Ungarn ansett som et stabilt demokrati. Valget i 2010 medførte en total endring av det politiske landskap, da partiet Fidesz oppnådde kvalifisert flertall, nok til å endre grunnloven. En ny valglov foran valget i 2014 styrket partiets stilling, og medførte at Ungarn mistet noe av sin anseelse som demokrati. 

## Utøvende makt
Presidenten, som blir valgt av parlamentet hvert femte år, har en hovedsakelig seremoniell rolle, men han er nominelt øverstkommanderende for de militære styrker og hans fullmakter inkluderer nominasjon av statsministeren, som velges av et flertall av medlemmene av parlamentet. 

Statsministeren har betydelig makt. På samme måte som i Tyskland kreves det konstruktiv mistillit for å felle en regjering. Dette innebærer at regjeringa ikke kan kastes uten at en ny innsettes. Det er vanskelig å skrive ut nyvalg og alle regjeringer siden 1990 har sittet ut hele fireårsperioden.

## Lovgivende makt

Ungarns parlament har ett kammer med 199 medlemmer, som velges for fire år av gangen. Parlamentet har siden 1902 holdt sine møter i parlamentsbygningen i Budapest, beliggende ved Donau.

## Valgsystem

### Parlamentet
Ungarns parlament har ett kammer med 199 medlemmer og valgperioden er fire år. Av representantene blir 106 valgt i enpersons-kretser og 93 gjennom forholdstallsvalg. Velgerne får to stemmesedler, en for å velge et parti og en for å velge en kandidat.

### Sperregrenser, minoriteter og utenlandsvelgere
For at partier skal kunne telle ved forholdstallsvalget, må de være registert i 71 valgdistrikter og minst 14 fylker og i Budapest. Sperregrensen er 5 % for partier, 10 % for allianser av to partier, og 15 % for allianser som består av mer enn tre partier.

Sperregrensen på 5 % gjelder ikke for minoritetslister, men er i praksis på 0,27 %. Velgere som er registrert som medlemmer av en nasjonal minoritet, stemmer tradisjonelt for deres egne lister og ikke for nasjonale partier.  Et parti som representerte ungarere av tysk opprinnelse, ble innvalgt etter disse reglene i 2022. Minoriteter som ikke kommer inn i nasjonalforsamlingen, kan opptre i en komite for nasjonale minoriteter og sende en representant uten stemmerett til parlamentet.

Ungarn anerkjenner 13 nasjonale minoriteter: tyskere, armenere, bulgarere, kroater, grekere, polakker, roma, rumenere, rutenere, serbere, slovaker, slovenere og ukrainere.

Fra og med 2014 fikk også utenlands-ungarere anledning til å stemme. Valget blir avviklet i én omgang, mot tidligere to valgomganger.

### Forholdstallsvalg
Parlamentets 93 medlemmer fra de nasjonale listene fordeles forholdsmessig (etter d'Hondts metode). De proporsjonale delen innebærer også utjevningsmandater fra valgdistriktene. Dette er for å oppnå at såkalt tapte stemmer lokalt, kan kompenseres på nasjonalt nivå.

I 2011 ble fikk valgsystemet styrket vekt på first-past-the-post-prinsippet. Det innebærer at kandidaten med flest stemmer vinner, selv om hen ikke ikke får mer enn 50 % av stemmene (simpelt flertall). Endringen gjorde det mulig for Fidesz å vinne valgdistrikter der de hadde svak tilslutning.  

### Vurdering av Ungarns demokrati
Endringene i valglovene foran valget i 2014 medførte at Freedom House flyttet landet ned på sin rangering av demokratier. På en skala der 1 er mest demokratisk og 7 minst, ble Ungarn flyttet fra 1,75 til 2,25.

## Politiske partier

Siden 1998 har det ungarske partisystemet vært dominert av det sosialdemokratiske *[[Magyar Szocialista Párt|MSP]]* og det konservative *[[Fidesz]]*. Valget i 2010 endret det politiske landskap fullstendig. Fidesz oppnådde kvalifisert flertall, og dermed stort nok flertall til å endre grunnloven. 

Blant mindre partier kan nevnes det liberale SzDSz og det konservative MDF som i 1990 var de to største partiene, men som seinere har gått kraftig tilbake i oppslutning.

## Øvrige sentrale statlige organer
En grunnlovsdomstol med 11 medlemmer kan erklære lovgivning for å være grunnlovsstridig. Grunnlovsdomstolen er basert på den tyske modellen, klart uavhengig og forholdsvis aktiv. Det samme gjelder Sentralbanken, som til tider har kommet i konflikt med regjeringa om pengepolitikken ved å føre en stram rentepolitikk. 

## Referanser


## Litteratur
* Kapittel 19 *Ungarn* av Nick Sitter i Bakke, Berntzen, Heidar *Politikk i Europa Partier, regjeringsmakt, styreform* Universitetsforlaget ISBN 9788215022208