open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Taleapraksi

**Taleapraksi** er en spesifikk vanske med å utføre artikulasjonsbevegelser og artikulasjonsoverganger fra et *[[artikulem]]* til et annet i tråd med planlagt tale.

Taleapraksi er ingen språkvanske, men derimot en artikulasjonsvanske på lik linje med dysartri. Taleapraksi skiller seg imidlertid fra dysartri ved at alle artikulem kan uttales ved taleapraksi, noe som ikke er tilfelle ved dysartri. Hovedproblemet ved taleapraksi er at når et artikulem bestilles, for eksempel [l], kan personen ikke kontrollere om resultatet blir [l] eller [n]. Problemet kan minne litt om den tekniske svikten som oppstår når et relé i en bil begynner å fuske.

Taleapraksi ledsages nesten alltid av oral apraksi (munnapraksi), et problem som vedrører planlagte munnbevegelser ved for eksempel spising, plystring, mimikk osv.

Svært ofte ledsages taleapraksi også av andre former for apraksi som idéativ apraksi, idémotorisk apraksi og motorisk apraksi.

Taleapraksi oppstår ofte etter hjerneslag, ikke sjelden sammen med afasi.
Rudolf Falb

**Rudolf Falb** (født 13. april 1838 i Obdach i Steiermark, død 29. september 1903 i Berlin-Schöneberg) var en østerriksk forsker som beskjeftiget seg med jordskjelv og meteorologi.

Falb studerte først teologi ved Universitetet i Graz, ble ordinert til prest, og arbeidet så som sjelesørger i den katolske kirke. Senere ble han lærer og studerte i Praha matematikk, fysikk og astronomi og i Wien geologi. 

I 1872 gikk Falb over til protestantismen. Allerede i 1868 hadde han grunnlagt det populære astronomiske tidsskriftet Sirius. Mellom 1877 og 1880 reiste han rundt i Syd- og Nord-Amerika og utførte vulkanologiske og arkeologiske studier.

I 1887 flyttet han til Leipzig og senere til Berlin. Rudolf Falb døde 29. september 1903 i Berlin-Schöneberg.

## Verker
* *Grundzüge zu einer Theorie der Erdbeben und Vulkanausbrüche*. Graz (1870)
* *Gedanken und Studien über den Vulkanismus*. Graz (1875)
* *Von den Umwälzungen im Weltall*. Wien (1881), oversatt til svensk av O. H. Dumrath: *Stormar och jordbäfningar*. Stockholm (1887)
* *Sterne und Menschen*. Wien (1882), oversatt til svensk av J. Granlund: *Stjernor och menniskor. Blickar i verldsrymden*. Stockholm (1887)
* *Das Land der Inca in seiner Bedeutung für die Urgeschichte der Sprache und Schrift*. Leipzig (1883)
* *Wetterbriefe*. Wien (1883)
* *Das Wetter und der Mond*. (Wien (1892)
* *Kritische Tage, Sintflut und Eiszeit*. Wien (1895)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ten

:*For den sovjetiske filmen fra 1971, se [[Ten (film fra 1971)]]


***Ten*** er [[grunge]]bandet [[Pearl Jam]]s [[debutalbum]], utgitt i [[1991]]. Albumet er bandets mestselgende, med over 9,8 millioner solgte eksemplarer bare i USA.

Blant låtene finner man blant annet «Alive», «Even Flow», «Oceans», «Jeremy» og kjærlighetsballaden «Black». Dette albumet anses som et klassisk grungealbum på linje med album som [[Nirvana (band)|Nirvanas]] *Nevermind*, [[Alice in Chains]]' album *Dirt* og [[Soundgarden]]s *Superunknown*. Tittelen *Ten* kommer fra den amerikanske basketballspilleren Mookie Blaylock som hadde trøye nummer 10. Pearl Jam het fra begynnelsen Mookie Blaylock, men etter rettighetsproblemer valgte man å bytte navn til Pearl Jam og det første albumet skulle være en hyllest til Mookie.

==Bakgrunn==
Gitaristen [[Stone Gossard]]  bassisent [[Jeff Ament]] hadde jobbet med to veldig kjente band på 1980-tallet, det første var [[Green River (band)|Green River]]. I 1987 ble bandet oppløst og de startet et nytt band, [[Mother Love Bone]], men bandet fikk en brå stopp da vokalisten [[Andrew Wood]] døde av en narkotikaoverdose. Dette førte til at de startet et band dedikert til minne om han. Bandet ble kalt [[Temple of the Dog]], de fikk med seg [[Chris Cornell]] og [[Matt Cameron]] fra [[Soundgarden]] og [[Eddie Vedder]] og [[Mike McCready]] som var gode venner av Andrew. 

Sammen ga de ut albumet *Temple of the Dog*, som ikke ble så godt mottatt med en gang, men da Pearl Jam og Soundgarden hadde slått i gjennom kommersielt fikk *Temple of the Dog*-albumet fornyet oppmerksomhet. I [[2007]] ble albumet sertifisert [[Salgstrofeer i musikkbransjen|platina]] i USA. Etter at albumet ble gitt ut, ble bandet oppløst. De gjenværende medlemmene fant ut at de skulle starte et band sammen. De fikk hjelp av [[Rick Parashar]] som hadde produsert albumet *Temple of the Dog*. Han ville hjelpe bandet videre og i [[1991]] gav bandet ut sitt debutalbum *Ten''.

## Sporliste
#«Once» (Eddie Vedder, Stone Gossard) – 3:51
#«Even Flow» (Vedder, Gossard) – 4:53
#«Alive» (Vedder, Gossard) – 5:40
#«Why Go» (Vedder, Jeff Ament) – 3:19
#«Black» (Vedder, Gossard) – 5:43
#«Jeremy» (Vedder, Ament) – 5:18
#«Oceans» (Vedder, Gossard, Ament) – 2:41
#«Porch» (Vedder) – 3:30
#«Garden» (Vedder, Gossard, Ament) – 4:58
#«Deep» (Vedder, Gossard, Ament) – 4:18
#«Release» (Vedder, Gossard, Ament, Mike McCready, Dave Krusen) – 9:04

## Eksterne lenker
*
Tula (Tula)

**Tula** (russisk: Ту́ла) er en by og administrativt senter i Tula oblast i Russland. Den ligger ved elva Upa, rundt 170&nbsp;km sør for Moskva.

Tula er en viktig industriby i Sentral-Russland. 

## Historie
Byen har eksistert i hvert fall siden 1300-tallet. Noen historikere mener at Tula kan identifiseres med Taidula, en avsides lokalitet nevnt i en krønike under året 1146.

I middelalderen var Tula en mindre festning ved Fyrstedømmet Rjazans grense. Da byen kom under Storfyrstedømmet Moskva ble det bygget en kreml i stein, fullført i 1530. Den var en nøkkelfestning i den russiske festningslinjen Zasetsjnaja tsjerta, og den sto imot en beleiring av tatarer i 1552. I 1607 inntok Ivan Bolotnikov og hans støttespillere citadellet og motsto en fire måneder lang beleiring av tsarens arme. På 1700-tallet ble enkelte deler av kreml-murene revet. 

I 1712 ble Tula besøkt av Peter den store som ga Demidov-smedene i oppdrag å bygge Tula Arsenal, Russlands første våpenfabrikk. Noen tiår senere ble Tula av Demidovene omgjort til Øst-Europas største senter for jernfabrikker. Byens eldste museum, som viser våpnenes historie, ble åpnet av Demidovene i 1724. Den første fabrikken for industriell produksjon av samovarer ble også opprettet der på 1700-tallet. Etter at Demidovene flyttet senteret for sin produksjon til Ural, fortsatte byen som et senter for tungindustri, spesielt innen våpenproduksjon. 

Under andre verdenskrig var byens våpenproduksjon av stor viktighet. Tula ble mål for en tysk offensiv, fra 24. oktober til 5. desember 1941, for å bryte den sovjetiske motstanden i Moskvaområdet. Den tungt befestede byen klarte seg imidlertid, og Guderians Andre panserarme ble stoppet nær Tula. Byen sikret sørflanken under det sovjetiske forsvaret av Moskva og den etterfølgende motoffensiven.

## Demografi
Befolkningsutvikling:
:

## Severdigheter
Den mest populære turistattraksjonen i Tula er Jasnaja Poljana, hjemmet og gravstedet til forfatteren Leo Tolstoj. Det ligger fjorten kilometer sørvest for byen. Det var her at Tolstoj skrev sine berømte romaner *[[Krig og fred]]* og *[[Anna Karenina]]*. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kart over Tula 

## Galleri

Fil:Tula demidov.jpg|Demidovkirken
Fil:Tula asv2019-09 img09 Kremlin Odoevsky Gate.jpg|Et tårn i byens kreml
Fil:Mosvokzal-tula.jpg|Moskovskij jernbanestasjon
Fil:Tula asv2019-09 img21 TOZ from Kazanskaya Embankment.jpg|Våpenfabrikk
Fil:Cityhouse-tula.jpg|Bydumaen
Fil:Upa-river.jpg|Elva Upa i Tula
Singapores Grand Prix

**Singapores Grand Prix** (Malay: *Grand Prix Singapura* */* Tamil*: சிங்கப்பூர் கிராண்ட் பிரிக்ஸ் (Ciṅkappūr kirāṇṭ piriks) /*  Mandarin: *新加坡大奖赛* *(Xīnjiāpō dàjiǎng sài))* er et Formel 1-løp som siden  har blir kjørt på gatebanen Marina Bay Street Circuit i Singapore. Det var det første Formel 1-løpet som ble kjørt på kveldstid.  

Den 17. januar 2022 ble det annonsert at arrangørene i Singapore (Singapore GP Pte Ltd (SGP) og det Singaporske reiselivsrådet (STB)) og Formula One Media (FOM) hadde blitt enig om en ny kontrakt som vil se løpet i Singapore bli kjørt til (og med) tidligst   

## Vinnere av Singapores Grand Prix

## Tittelavgjørelser

###### '''Singapores Grand Prix''' har vært vertskap til følgende tittelavgjørelser:

### Konstruktør(er)

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Chasing Pavements

«**Chasing Pavements**» er annen single av soul-sangeren Adele, lansert i oktober 2007. Adele framførte sangen på *[[Friday Night with Jonathan Ross]]* 7. desember 2007. Den ble lansert digitalt i Irland 13. januar 2008 og gikk inn på 26.-plass på de irske hitlistene gjennom nedlasting alene. Da den ble lansert i fysisk, form klatret den opp nitten plasser til nummer 7, sin høyeste plassering. 20. januar gikk singlen inn på 2.-plass på de britiske hitlistene, kun gjennom nedlasting.
Sangen har blitt brukt i to episoder av Hollyoaks. B-siden av singlen, «That's It I Quit I'm Movin' On» er en akustisk versjon av en Sam Cooke-sang.

## Musikkvideo
Videoen handler om en bilulykke i en park. Den ble regissert av Mathew Cullen (produksjonsselskap: Motion Theory).
Videoen viser ulykken fra to sider, fra den ene vises passasjerene som ligger døde på fortauet og deretter (i refrengene) vises de ovenifra. Senere i videoen «våkner» paret til live igjen, og beveger seg som om de står oppreist.
Adele er ikke et av ofrene, men et vitne.

## Spor
**Britisk versjon**
#«Chasing Pavements»
#«That's It I Quit I'm Movin' On»

## Listeplasseringer

## Referanser
Otteraaens Brugseierforening

**Otteraaens Brugseierforening** (**OB**) er ansvarlig for reguleringene i Otravassdraget. Foreningen ble stiftet 1. september 1900. OB har konsesjon for bygging og drift av reguleringsanleggene i vassdraget. Hovedoppgaven er å lagre vann i magasinene for bruk til produksjon av elektrisk kraft. OB er utbygger og eier av magasin- og damanlegg, overføringstunneler og pumpestasjoner i Otravassdraget. Foreninga har drifts- og vedlikeholdsansvaret for disse anleggene. OB eier også Syrtveit Fiskeanlegg som ble bygd for å oppfylle utsettingspålegg gitt i konsesjonsvilkår for regulering av Otravassdraget. Dette anlegget driftes av Agder Energi Produksjon.

OB har fire medlemmer som hver dekker OB sine utgifter tilsvarende den nytte hver har av reguleringene. Administrasjonen er stasjonert ved Brokke Driftsentral som ligger i Valle kommune.

Medlemmer i OB: 
* Agder Energi Produksjon
* Otra Kraft
* Skagerak Kraft
* Vigelands Brug

## Eksterne lenker
* Otteraaens Brugseierforening
* Katalog til arkiv etter Otteraaens Brugseierforening hos Statsarkivet i Kristiansand
Kaysax

**Kaysax** (**Kay-sax**) var produktnavnet for celluloid-dukkene som ble laget av Ragnar Kay Holthe og Oddmund Saxlund på deres fabrikk i Arendal. Produksjonen foregikk i et drøyt tiår etter krigen, dvs fra 1945. Holthe og Saxlund solgte firmaet etter om lag ti år.

Holthe drev fra 1959 dukkefabrikk i Grimstad under navnet Rayco Vinyl.

## Referanser
Buypass ID

**Buypass ID** er en elektronisk ID på smartkort og mobil. Buypass ID brukes for innlogging til og elektronisk signering i offentlige og private tjenester som krever elektronisk ID med høyeste sikkerhetsnivå (PKI/Nivå4). Firmaet Buypass eies i fellesskap av Norsk Tipping og Evry. Buypass-løsningen er godkjent av Nasjonal kommunikasjonsmyndighet som kvalifisert signatur. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Chad Muska

**Chad Muska** (født 1977) er en amerikansk profesjonell skateboardkjører. Han har skatet siden han var 11 år gammel.  I 2003 vant han street best trick i X Games utenfor Staples Center i Downtown Los Angeles.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Terrorangrepet i Dimona 2008

**Terrorangrepet i Dimona i Israel 4. februar 2008** var et selvmordsangrep utført av de palestinske, militante gruppene Al-Aqsa-martyrenes Brigader og Folkefronten for Palestinas frigjøring.

## Angrepet
Angriperen utløste et bombebelte på et kjøpesenter. Israelsk politi skjøt og drepte en annen angriper før han kunne utløste sitt bombebelte. Én israelsk kvinne ble drept i angrepet, mens ni andre ble såret (én av dem kritisk). Det var det første «vellykkede» selvmordsangrepet mot israelske sivile siden terrorangrepet i Eilat 29. januar 2007.

Angriperne ble identifisert som Luay Laghwani (22) og Musa Arafat, begge fra byen Khan Yunis. Man tror disse reiste fra enten Gazastripen gjennom Sinai, eller fra den palestinske byen Hebron på Vestbredden.

### Drepte og sårede
Den eneste drepte personen var den 73 år gamle Ljubov Razdolskaja (russisk: Любовь Раздольская). Hun flyttet fra Tbilisi i Sovjetunionen til Israel i 1990 sammen med sin ektemann Edward Gedalin (russisk: Эдуард Гедалин). Begge arbeidet på et fysikkakademi i sovjetrepublikken Georgia. I Israel jobbet de på fysikkavdelingen av Ben-Gurion-universitetet i Negev. Gedalin ble kritisk skadd i angrepet og ble innlagt på Soroka universitetssykehus i Beer Sheva.

## Reaksjoner
* : Statsminister Ehud Olmert sa på et møte med sitt parti Kadima at Israel kjempet «en ubarmhjertig krig... mot alle som prøver å skade israelske borgere» 
* : Talsmann Ayman Taha for Hamas sa at angrepet av en «naturlig reaksjon på måneder med drap» på palestinere av israelsk militære. Mahmoud Abbas, president for den palestinske selvstyremyndigheten, på sin side fordømte angrepet.

Angrepet ble også fordømt av britiske og amerikanske myndigheter.

## Referanser
Det gamle sykehuset i Almoradí

**Det gamle sykehuset** (*El antiguo hospital*) er en av de eldste bygningene i Almoradí (Alicante-provinsen, Spania). Sykehuset ble påbegynt i år 1930. En del av bygningen har siden 1968 vært opptatt av Central Automática Comarcal de Teléfonos, en telefonsentral. Man har også rehabilitert deler av bygningen for å huse det offentlige biblioteket, *El Aula de Cultura* og en domstol.
Orekveldfly

**Orekveldfly** (*Acronicta alni*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den gråspraglete, voksne sommerfuglen er mindre oppsiktsvekkende enn del gule og svarte larven med tallrike lange, svarte, klubbeformede børster. Denne arten er ganske sjelden i Norge, men forekommer på Sørlandet og Østlandet.

## Utseende

Ett middelsstort (vingespenn 36 – 43&nbsp;mm), ganske mørkt grått nattfly med snøhvite bakvinger. Kroppen er ganske kraftig og kledt med lysgrå hår, antennene trådformede. Forvingene er spraglete i ulike nyanser av grått, ganske lys ved fremkanten og mørkere bakover. Bakvingene er snøhvite med en rad av små, mørke flekker langs ytterkanten. Larven er sylindrisk, svart med gule tverr-flekker, med mange, karakteristiske, kølleformede, svarte, lange børster. 
## Levevis
Orekveldfly forekommer i fuktige, litt rike løvskoger. Larvene lever helst på svartor (*Alnus glutinosa*) eller bjørk (*Betula* spp.), av og til også på andre løvtrær. De voksne sommerfuglene fly i mai – juli.

## Utbredelse
Arten forekommer i Europa, bortsett fra de sørligste og nordligste delene, og videre østover til Japan. I Norge forekommer den fåtallig på Sørlandet og den sørligste delene av Østlandet.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Orekveldfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/alni.html
* Aarvik, L., Beggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Nordk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/acronicta_alni.html
## Eksterne lenker
*
Bjørkekveldfly

**Bjørkekveldfly** (*Acronicta tridens*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Som hos de fleste kveldfly (Acronictinae) er den langhårete larven mer oppsiktsvekkende enn den grå, voksne sommerfuglen. I Norge er den meget sjelden og er bare registrert to ganger, den er imidlertid meget lik den beslektede, mye vanligere arten psikveldfly (*Acronicta psi*) og kan muligens ha blitt forvekslet med denne i noen tilfeller.

## Utseende

Den voksne sommerfuglen er et middelsstort (vingespenn 37 – 44&nbsp;mm), kraftig, lysgrått nattfly. Den er meget lik psikveldfly (*Acronicta psi*), og man må undersøke kjønnsorganene for å kunne skille de to artene med sikkerhet. Antennene er trådformede, kroppen er kledt med lysgrå hår. Forvingen er lysgrå med svarte streker. Disse inkluderer en kraftig lengdestrek ved roten og en nær bakhjørnet, og en X-formet tegning nær fremkanten på midten. Den har også en tynn, mørk tverrlinje som går bølgete langs ytterkanten. Bakvingene er snøhvite med diffuse, mørke flekker. Larven er gråsvart med røde vorter spredt utover kroppen og en spiss, svart pukkel på tredje kroppsledd. Den er kledt med middels lange, gråhvite hår langs sidene, på ryggen sparsomt kledt med svært lange, mørke hår.

## Levevis
Arten er knyttet til myrer i lavlandet der det vokser små bjørker og andre busker. Larvene lever mest på bjørk (*Betula* spp.), men kan også spise andre busker og løvtrær. De voksne sommerfuglene flyr om natten i mai – juli.
## Utbredelse
Arten forekommer i Nord-Afrika, Europa utenom de nordligste delene, og videre østover til Korea. I Norge er den bare med sikkerhet funnet to ganger: ved Drammen, Buskerud i 1984 og Kristiansand, Vest-Agder, 2000.

## En truet art
Ut fra bare to funn er det ikke mulig å si noe om artens bestandssituasjon i Norge, utover at den åpenbart er sjelden. Imidlertid har den gått kraftig tilbake i våre naboland, og den er derfor listet som direkte truet (E) på Norsk rødliste for arter. Man regner med at arten blir truet av drenering av myrer i lavlandet, som er blitt ganske sjeldne habitater.

## Referanser




## Kilder
* Norges sommerfugler – Bjørkekveldfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/tridens.html
* Aarvik, L., Beggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Nordk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/acronicta_tridens.html

## Eksterne lenker
*
Psikveldfly

**Psikveldfly** (*Acronicta psi*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Denne grå arten har fått navn etter en svart tegning på forvingen som kan se ut som den greske bokstaven psi. Arten er meget lik den sjeldne arten bjørkekveldfly (*Acronicta tridens*), og man må undersøke kjønnsorganene for å kunne skille de to artene med sikkerhet.

## Utseende
Et middels stort (vingespenn 38 – 43&nbsp;mm), kraftig, lysgrått nattfly. Antennene er trådformede, kroppen kledt med lysgrå hår. Forvingen er lysgrå, jevntover litt lysere enn hos bjørkekveldfly, men dette kan variere. Den er streket med svart, med en kraftig lengdestrek ved roten (med en kryssende strek), en tilsvarende strek ved bakhjørnet og en X-formet tegning midt på nær fremkanten. Bakvingene er hvite hos hannen, gråpudrete hos hunnen. Larven er svart eller mørkegrå med gul ryggstripe, hvit sidestripe og røde vorter langs siden. På ryggen av tredje kroppsledd har den en høy, svart pukkel med lange, svarte hår, ellers er den sparsomt kledt med temmelig lange, grålige hår.

## Levevis
Denne arten lever i skog, skogbryn og hager og kan slik for det meste skilles fra bjørkekveldflyet på levestedet. Larven kan finnes på ulike busker og løvtrær. De voksne sommerfuglene flyr om natten i mai – september, den lange flygetiden tyder på at det i alle fall delvis er to generasjoner.

## Utbredelse
Arten finnes i Nord-Afrika, gjennom det meste av Europa og videre østover til Øst-Sibir. I norge er den temmelig vanlig på Sørlandet og på Østlandet nord til Lillehammer. Den er bare funnet et par ganger på Vestlandet.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Psikveldfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/psi.html
* Aarvik, L., Beggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Nordk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/acronicta_psi.html
## Eksterne lenker
*
Skipakrok

**Skipakrok** er kjent som stedsnavn i Heimskringla hvor Olav Tryggvason grunnla Trondheim:

:*Kong Olav for med hæren sin ut til Nidaros. Da lot han reise hus der på bredden av Nidelven og bestemte at det skulle være kjøpstad der. Han gav mennene tomter til å sette opp hus, og han lot bygge kongsgård opp fra Skipakrok.*

Skipakrok var en innbuktning ute på Nidarneset på Nidelvens vestre bredd, og fungerte som en naturlig havn.

## Eksterne lenker
*Trondheims historie må skrives om etter arkeologisk funn. nrk.no
Lønnekveldfly

**Lønnekveldfly** (*Acronicta aceris*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Som for mange andre kveldfly (Acronictinae) er den voksne sommerfuglen temmelig anonym, men larven er spektakulær.

## Utseende

Et middelsstort (vingespenn 40 – 45&nbsp;mm), pregløst grått nattfly. Antennene er trådformede, kroppen kledt med lysgrå hår. Forvingen er lysgrå med diffuse, svarte tegninger, uten noe påfallende mønster. Bakvingen er hvit, i det minste hos hunnen med grå bestøvning på vingeårene. Larven er fargerik, tett kledt med gule og oransje hår. Lags ryggen har den en rekke av svartkantede, hvite flekker.

## Levevis
Arten er knyttet til løvskog, hager og parker. Larvens næringsplanter er hestekastanje (*Aesculus hippocastania*), platanlønn (*Acer pseudoplatanus*) og andre lønne-arter (*Acer* spp.), til dels også andre busker og løvtrær. De voksne sommerfuglene flyr om natten i mai – juli.

## Utbredelse
Arten finnes fra Nord-Afrika, gjennom Sør- og Mellom-Europa østover til Sentral-Asia. I Norden forekommer den relativt vanlig i Danmark og det sørligste Sverige, mens den trolig er utdødd i Finland.

Arten var tidligere bare funnet én gang i Norge, i Oslo rundt 1850. Acronicta aceris lever på lønn, men også andre løvtrær. Biotopen er skogbryn, hager og parker. På tross av stor innsamlingsaktivitet gjennom 150 år i artens rette miljø, ble ikke sommerfuglen gjenfunnet. Først i 2017 ble den gjenfunnet i Halden i Østfold. I 2018 og 2019 ble den funnet på flere nye lokaliteter i Østfold, og i 2020 også i Akershus. Det er en tydelig rekolonisering som har skjedd. Arten kan derfor ikke lenger regnes som utdødd i Norge, og får kategorien LC.

## Referanser




## Kilder
* Norges sommerfugler – Lønnekveldfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/aceris.html
* Aarvik, L., Beggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Nordk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/acronicta_aceris.html

## Eksterne lenker
*
Downtown Los Angeles

**Downtown Los Angeles** er et distrikt i Los Angeles i California. 

## Distrikt i Downtown

* Arts District
* Civic Center
* Gallery Row
* Fashion District
* Financial District
* Toy District
* Jewelry District
* Bunker Hill
* Chinatown
* South Park
* Old Bank District
* Historic Core
* Skid Row
* Central City West
* Little Tokyo

## Eksterne lenker
*
Skjebne

**Skjebne**, eller **lagnad**, refererer til en forutbestemt rekke av hendelser. Det kan være å forstå som en forutbestemt framtid, enten det er generelt eller for et enkeltindivid. Skjebne er en sammenheng eller et konsept som baserer seg på en tro eller en overbevisning om at det er en bestemt naturlig orden i universet.

## Ulike forståelser av skjebne
Skjebne kan være forestilt som bestemt av det guddommelig (eksempelvis det kristne konseptet av forutbestemmelse: Predestinasjonslæren) eller av menneskelig vilje (eksempelvis det amerikanske konseptet manifestert skjebne (engelsk *Manifest Destiny*).

En følelse av forutbestemmelse i dens eldste menneskelige vesen kan visualiseres i soldatens fatalistiske oppfatning av «en kule med ditt navn på seg», eller det øyeblikk når ditt nummer «kommer opp», eller en kjærlighet som var «ment å være». Den menneskelige følelse av at det må være en skjult hensikt til det tilfeldige lotteri som styrer utvelgelsen av Thesevs til bli blant de ungdommer som blir ofret til Minotauros. For antikkens grekere var skjebnen noe abstrakt, som uttrykte en formløs nødvendighet som både guder som mennesker kjempet forgjeves mot. Individers forsøk på reise seg mot den ble oppfattet som overmot (hybris) som ble straffet med rettferdig hevn (Nemesis).

Skjebne kan bli sett på som enten en bestemt kjede av hendelser som er uunngåelig og uforanderlig, eller at individer velger sin egen skjebne ved å velge ulike veger gjennom livet.

## Skjebneforståelse i kulturen
Mange greske legender og fortellinger lærer det unyttige i å utmanøvrere en ubarmhjertig skjebne som har blitt korrekt spådd eller forutbestemt. Denne formen for ironi er viktig i den greske tragedie som i tragedien kong Ødipus eller i Duque de Rivas’ skuespill som Giuseppe Verdi omformet til operaen *[[La Forza del Destino]]* (*Skjebnens kraft*) eller Thornton Wilders *Broen San Luis Rey*, eller i Macbeths ukloke utnyttelse av kunnskapen om sin egen skjebne som til tross for alle hans handlinger ikke hindret en forferdelig skjebne.

I den norrøne sagalitteraturen er det ofte en drøm forut som spår en forferdelig hendelse og disse drømmene synes å komme til de som allerede har særlig grunn til å frykte for sin skjebne. Det som er spådd om det som skal skje, det vil også skje, men skjebnen for de gamle nordmenn er mer fatalistisk enn deterministisk. Når den først er gitt kan man møte den med løftet hode ved å leve opp til sagaens etiske ideal: døden er endelig, men ettermælet lever evig.

Andre kjente eksempler omfatter Thomas Hardys roman av *Tess av D'urbervillene* hvor Tess er forutbestemt for en ynkelig død som hun blir konfrontert med i slutten av romanen. Skjebne er også et tilbakevendende tema i bøkene til Hermann Hesse, også hans allegoriske *[[Siddhartha]]* fra 1922 og hans hovedverk *[[Glassperlespillet]]* fra 1943. Fellestemaet i disse verkene er en hovedperson som ikke kan unnslippe sin skjebne om den er blitt forseglet, uansett hvor hardt de forsøker. Skjebne er også en viktig poeng i handlingsgangen i TV-serien *[[Lost]]*.

## Se også
*Determinisme
*Fatalisme
*Predestinasjonslæren
*Kismet

## Eksterne lenker
*
Hvitt kveldfly

**Hvitt kveldfly** (*Acronicta leporina*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den voksne sommerfuglen er meget lyst grå, nesten hvit. Mer oppsiktsvekkende er den grønnhvite larven, som er kledt med tette, lange, hvite hår.
## Utseende

Et middelsstort (vingespenn 39 – 45&nbsp;mm), nesten hvitt nattfly. Antennene er svarte og trådformede, brystet er kledt med hvite hår, bakkroppen med svarte og hvite felter. Forvingen er ganske lys grå til nesten snøhvit, med noen spredte, svarte tegninger. Bakvingen er helt hvit. Larven er grønn- eller gulhvit, tett kledt med lange, hvite hår.

## Levevis
Hvitt kveldfly lever i løv- og blandingsskog, hager og parker. Larvene lever på bjørk (*Betula* spp.) og or (*Alnus* spp.), av og til også på andre løvtrær. De voksne sommerfuglene flyr om natten i mai – juli.

## Utbredelse
Hvitt kveldfly finnes i det meste av Europa og vidre østover til Japan, og også i det nordlige Nord-Amerika. I Norge er den forholdsvis vanlig på Sørlandet og Østlandet, mens den forekommer mer spredt på Vestlandet og i Trøndelag (funnet nord til Snåsa).

## Kilder
* Norges sommerfugler – Hvitt kveldfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/leporina.html
* Aarvik, L., Beggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Nordk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/acronicta_leporina.html
## Eksterne lenker
*
Ospekveldfly

**Ospekveldfly** (*Acronicta megacephala*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Denne mørkt grå arten kan ligne på flere andre arter, men kan kjennes på en rund, lys flekk med mørk kjerne i forvingen.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 39 – 43&nbsp;mm), gråspraglete nattfly. Antennene er trådformede, kroppen er kledt med grå hår, på brystet med to smale, svarte lengdestriper. Forvingen er grå (mørkere enn de fleste andre *[[Acronicta]]-*artene) og spraglete. Den enestepåfallende tegningen er en rund, lys flekk med mørkere kjerne som sitter litt innenfor midten nær fremkanten av vingen. Bakvingen er hvit, årene og ytterkanten med grå bestøvning. Larven er rødlig brun, med en påfallende, firkantet, svartkantet gul flekk på bakkroppen. Den er sparsomt kledt med lange, hvite hår. Hodet er gulbrunt med en svart, V-formet tegning.

## Levevis
Arten lever i skogbryn, løv- og blandingsskog med osp (*Populus tremula*), som er larvenes næringsplante. De voksne sommerfuglene flyr om natten i mai – juli. Larvene er også nattkaktive, om dagen sitter de i ro i en karakteristisk, ?-formet stilling, med hodet vendt bakover.

## Utbredelse
Ospekveldflyet finnes i Europa og videre østover til Japan. I Norge er det funnet nord til Grong i Nord-Trøndelag, den er nokså vanlig i de sørligste landsdelene.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Ospekveldfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/megacephala.html
* Aarvik, L., Beggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Nordk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/acronicta_megacephala.html
## Eksterne lenker
*
Circuit de Nevers Magny-Cours

**Circuit de Nevers Magny-Cours** er en motorsport-bane utenfor byene Nevers og Magny-Cours i Frankrike. 

På denne banen ble Formel 1-løpet Frankrikes Grand Prix kjørt fra 1991 til 2008. Også andre motorsportklasser kjører på denne banen årlig, blant annet bilracing som WTCC og motorsykkel-racing som superbike-roadracing.

## Eksterne lenker
*
Broket kveldfly

**Broket kveldfly** (*Acronicta auricoma*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Denne noe pregløse, grå arten har som mange andre kveldfly (Acronictinae) en mer spektakulær larve.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 33–38&nbsp;mm), grått nattfly, litt mindre enn de fleste andre *[[Acronicta]]-*artene. Arten ligner sterkt på myrkveldfly (*Acronicta menyanthidis*), men vingenes tegninger er noe mer "urolige", dessuten kan den forholdsvis greit skilles fra denne ut fra levestedet. Antennene er trådformede, brystet er grått hårete med en svart, M-formet tegning. Bakkroppen er gulaktig grå. Forvingen er grå med to svarte, tannete tverrbånd, som er mer markerte og mer sammenhengende enn hos myrkveldfly. Fra de innerste båndet går det en kraftig, svart lebgdestrek inn til vingeroten. Midt i vingen er det en rund, lys flekk med tydelig mørk kjerne, denne er noe større enn tilsvarende flekk hos myrkveldflyet. Bakerst ved vingeroten er det et gulhvitt felt. Bakvingene er gulaktig grå. Larven er mørk ved gulhvite vorter, på disse sitter det kvaster av kraftige, piggaktige, oransjerøde hår.

## Levevis
Arten lever i løv- og blandingsskoger opp til bjørkebeltet i fjellet. Larvene kan finnes på mange ulike busker og løvtrær. I Sør-Norge har arten to generasjoner, en som flyr i mai – juni og en fra slutten av juli til slutten av august. Lenger nord har den bare en årlig generasjon, i juni–juli.

## Utbredelse
Vanlig kveldfly finnes i Europa, videre østover til Kamtsjatka. I Norge er den forholdsvis vanlig nord til Nordland, og den finnes også i Sør-Varanger.

## Referanser




## Kilder
* Norges sommerfugler – Vanlig kveldfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/auricoma.html
* Aarvik, L., Beggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Nordk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/acronicta_auricoma.html

## Eksterne lenker
*
Blågrått kveldfly

**Blågrått kveldfly** (*Acronicta euphorbiae*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Denne arten har vinger som er mønstret i grått og svart, uten noen lysere flekker. Den kan kjennes på at tverrlinjene på forvingene er doble.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 32 – 38&nbsp;mm), grått nattfly. Antennene er trådformede, bryste er kledt med grå hår og med to kraftige, svarte lengdestreker. Bakkroppen er grå. Forvingen er lys grå med to, mer eller mindre tydelige, doble tverrlinjer. Mellom disse er det et rundt og et nyreformet merke. Vingen er farget i grått og svart og mangler lysere flekker. Bakvingen er hvit hos hannen, gråpudret hos hunnen. Larven er mørk med hvitgule vorter, disse bærer kvaster av lange, hvitgule hår.

## Levevis
Blågrått kveldfly kan finnes både i skog og i mer åpne habitater, for eksempel blomsterrike bakker. Larven kan finnes på mange ulike urter, busker og trær, i Norge er den flere ganger registrert på rosenrot (*Rhodiola rosea*). Lengst sør i landet har arten trolig to generasjoner hver sommer, lenger nord har den én generasjon i juni – juli.

## Utbredelse
Arten finnes i Europa, videre østover til Altajfjellene og Kina. I Norge er den ikke vanlig, men den er funnet nord til Snåsa i Nord-Trøndelag.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Blågrått kveldfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/euphorbiae.html
* Aarvik, L., Beggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Nordk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/acronicta_euphorbiae.html

## Eksterne lenker
*
Finnmarkseiendommen

**Finnmarkseiendommen** (FeFo) er et norsk særlovorgan opprettet ved finnmarksloven av 17. juni 2005 for å eie og forvalte grunn og naturressurser i Finnmark.

Omtrent 95 % av arealet i Finnmark ble 1. juli 2006 overført fra Statskog til Finnmarkseiendommen. Store deler av Finnmarks kystlinje på  km forvaltes av Finnmarkseiendommen. 

Det er også opprettet en Finnmarkskommisjon, som har mandat og oppgave til å kartlegge eksisterende bruks- og eierrettigheter som folk i Finnmark har ervervet på grunnlag av langvarig bruk. Kartleggingen skal skje på grunnlag av gjeldende nasjonal rett og er begrenset til den grunn som Finnmarkseiendommen overtok ved Finnmarkslovens ikrafttredelse 1. juli 2006. Fra 2013 skal kommisjonen også utrede krav om kollektive eller individuelle rettigheter til fiskeplasser i sjø- og fjordområder i Finnmark dersom noen med rettslig interesse i en slik avklaring krever det.

## Organisasjon
Finnmarkseiendommen er grunneier på vegne av alle bosatte i Finnmark og er et eget rettssubjekt. Forvaltningsorganet er selvfinansierende, er momspliktig og mottar ingen offentlig økonomisk støtte. Finnmarkseiendommen er i samme forhold til offentlige myndigheter som andre grunneiere.

Finnmarkseiendommen ledes av et styre på seks personer, hvor tre styremedlemmer oppnevnes av Sametinget og tre velges av fylkestinget i Finnmark. En kontrollkomité har ansvar for at Finnmarkseiendommen drives i samsvar med finnmarksloven og annen lovgivning. Komiteens tre medlemmer, fra staten, Sametinget og Finnmark fylkesting, fører tilsyn med styrets virksomhet.

Finnmarkseiendommen betegner sine eiendommer og naturressurser som «Finnmarkseiendommen», og bruker betegnelsen «Finnmarkseiendommen Finnmárkkuopmodat» (norsk og nordsamisk) med forkortelsen «FeFo» om administrasjonsorganet.

Finnmarkseiendommen har hovedkontor i Lakselv og avdelingskontorer i Alta og Vadsø.

Direktører i Finnmarkseiendommen:

# Jon Meløy fra 2006 til 2012
# Jan Olli fra 2012-2024
# Tom Mikalsen fra april 2024

## Finnmarksloven

Finnmarkslovens formål er å legge til rette for at grunn og naturressurser i Finnmark fylke forvaltes på en balansert og økologisk bærekraftig måte til beste for innbyggerne i fylket og *særlig* som grunnlag for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv. Loven trådte i kraft 1. juli 2006, og overførte eiendomsretten til grunnen fra Statskog Finnmark til Finnmarkseiendommen. Loven ble til i samarbeid med Sametinget og Finnmark fylkesting, og markerte slutten på et 25 års langt forarbeid. 

## Se også
* Liste over Norges største grunneiere
* Finnmarkskommisjonen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Sametinget
*  Bakgrunnen til Finnmarksloven
*  Finnmarksloven Lovdata.no
Syrekveldfly

**Syrekveldfly** (*Acronicta rumicis*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Som mange andre kveldfly (Acronictinae) er den voksne sommerfuglen ganske pregløst grå, mens larven er mye mer oppsiktsvekkende.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 34–40&nbsp;mm), grått nattfly. Antennene er trådformede, brystet grått håret med et par svarte lengdestreker. Forvingen er gråspraglete. Et karakteristisk trekk er en liten, hvit flekk ved forvingens bakkant litt utenfor midten. Ellers har den en hvit flekk bakerst ved vingeroten, en rund, svartkantet, lysgrå flekk midt i vingen og et mer eller mindre tydelig, hvitt tverrbånd langs ytterkanten. Bakvingen er gråbrun, mørkere enn hos de fleste andre kveldfly. Larven er svart, med en hvit sidestripe og en rekke av røde vorter langs siden. Spredt over hele kroppen er det kvaster av stive, gul hår som sitter på opphøyde vorter.

## Levevis
Syrekveldflyet finnes både i skog og på mer åpne biotoper. Larven kan leve på en lang rekke ulike løvtrær, busker og urter. De voksne sommerfuglene flyr om natten i mai–juli, lengst i sør kan de ha to generasjoner hver sommer.

## Utbredelse
Finnes fra Nord-Afrika, gjennom det meste av Europa østover til Korea og Japan. I Norge er den relativt vanlig på Sørlandet og den sørlige delen av Østlandet, den er funnet nord til Sunndal i Møre og Romsdal.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Syrekveldfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/rumicis.html
* Aarvik, L., Beggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Nordk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/acronicta_rumicis.html
## Eksterne lenker
*
Askekveldfly

**Askekveldfly** (*Craniophora ligustri*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Denne arten, som er sterkt variabel i fargen, kan kjennes på at den har en, mer eller mindre tydelig, lysgrå, hodeskalle-lignende tegning på ryggen, som har gitt opphav til det latinske slektsnavnet (som betyr hodeskalle-bærer).

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 36 – 40 mm) nattfly, ganske variabelt i fargen. Grunnfargen på brystet og forvingene er mørkt olivgrå, med varierende innslag av svart og hvitt. Hos mørke eksemplarer kan bryste være nesten helt mørkt, og vingene er helt uten hvite flekker, bare med svarte tegninger. Hos lysere eksemplarer har brystet hvite tegninger som ofte kan ligne en hodeskalle, og forvingen har i alle fall en stor, hvit flekk nær spissen. Ofte har forvingene to brede, hvite tverrbånd, og brystet er hovedsakelig hvitt hårete. Bakvingen er gråbrun. Larven er blek med spredte, bleke hår.

## Levevis
Denne arten forekommer i løv- og blandingsskog med innslag av ask (*Fraxinus excelsior*), som er larvenes viktigste næringsplante. De kan også leve på liguster (*Ligustrum vulgare*), svartor (*Alnus glutinosa*) og hassel (*Corylus avellana*). De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni – august.

## Utbredelse
Arten finnes i Europa, unntatt lengst i nord, og videre østover til Øst-Sibir og Korea. I Norge finnes den på Sørlandet og den sørligste delen av Østlandet, mer lokalt også i Hordaland og de indre delene av Østlandet. 

## Kilder
* Norges sommerfugler – Askekveldfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/ligustri.html

* Aarvik, L., Beggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Nordk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3

* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/craniophora_ligustri.html
## Eksterne lenker
*
Castelvittorio

**Castelvittorio** er en kommune i provinsen Imperia i den italienske regionen Liguria, lokalisert rundt 120&nbsp;km sørvest fra byen Genova og rundt 30&nbsp;km vest for byen Imperia. Per 2013 var befolkningstallet på 315 mennesker, en jevn og gradvis nedgang siden begynnelsen av 1900-tallet. Dets areal er på 25.8&nbsp;km².

## Demografisk utvikling

Colors=
  id:lightgrey value:gray(0.9)
  id:darkgrey  value:gray(0.8)
  id:sfondo value:rgb(1,1,1)
  id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize  = width:455 height:303
PlotArea   = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:2000
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:1000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:200 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
  bar:1861 text:1861
  bar:1871 text:1871
  bar:1881 text:1881
  bar:1901 text:1901
  bar:1911 text:1911
  bar:1921 text:1921
  bar:1931 text:1931
  bar:1936 text:1936
  bar:1951 text:1951
  bar:1961 text:1961
  bar:1971 text:1971
  bar:1981 text:1981
  bar:1991 text:1991
  bar:2001 text:2001

PlotData=
  color:barra width:20 align:left

  bar:1861 from: 0 till:1659
  bar:1871 from: 0 till:1688
  bar:1881 from: 0 till:1627
  bar:1901 from: 0 till:1600
  bar:1911 from: 0 till:1473
  bar:1921 from: 0 till:1381
  bar:1931 from: 0 till:1224
  bar:1936 from: 0 till:1206
  bar:1951 from: 0 till:1054
  bar:1961 from: 0 till:891
  bar:1971 from: 0 till:679
  bar:1981 from: 0 till:579
  bar:1991 from: 0 till:458
  bar:2001 from: 0 till:397

PlotData=

  bar:1861 at:1659 fontsize:XS text: 1659 shift:(-8,5)
  bar:1871 at:1688 fontsize:XS text: 1688 shift:(-8,5)
  bar:1881 at:1627 fontsize:XS text: 1627 shift:(-8,5)
  bar:1901 at:1600 fontsize:XS text: 1600 shift:(-8,5)
  bar:1911 at:1473 fontsize:XS text: 1473 shift:(-8,5)
  bar:1921 at:1381 fontsize:XS text: 1381 shift:(-8,5)
  bar:1931 at:1224 fontsize:XS text: 1224 shift:(-8,5)
  bar:1936 at:1206 fontsize:XS text: 1206 shift:(-8,5)
  bar:1951 at:1054 fontsize:XS text: 1054 shift:(-8,5)
  bar:1961 at:891 fontsize:XS text: 891 shift:(-8,5)
  bar:1971 at:679 fontsize:XS text: 679 shift:(-8,5)
  bar:1981 at:579 fontsize:XS text: 579 shift:(-8,5)
  bar:1991 at:458 fontsize:XS text: 458 shift:(-8,5)
  bar:2001 at:397 fontsize:XS text: 397 shift:(-8,5)

TextData=
  fontsize:S pos:(20,20)
  text:Data fra ISTAT



## Referanser


## Eksterne lenker
*
Myrkveldfly

**Myrkveldfly** (*Acronicta menyanthidis*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Denne grå arten lever på myrer.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 35 – 41&nbsp;mm), grått nattfly, noe kraftigere bygd enn de fleste andre *[[Acronicta]]-*artene. Antennene er trådformede, brystet er kledt med grå hår, med to små, svarte flekker. Forvingen er nokså lys grå med spredte, svarte tegninger. Disse omfatter en kraftig, Y-formet strek ved roten, en liten, mørk ring litt innenfor midten og en serie kraftige, halvmåneformede merker som til sammen danner en tannete tverrlinje, nær ytterkanten. Disse merkene er hvite på innersiden (den konvekse siden). Bakerst ved roten av vingen er det et hvitt felt. Bakvingen er nokså jevnt bestøvet grå, slik skiller den seg fra de fleste andre kveldfly som har hvite bakvinger. Larven er mørkbrun med lange, grå hår.

## Levevis
Myrkveldflyet lever på myr, og finnes opp til bjørkebeltet i fjellet. Larvens næringsplanter er blant andre bukkeblad (*Menyanthes trifoliata*), pors (*Myrica gale*), vier-arter (*Salix* spp.), bjørk (*Betula* spp.) og ulike slags bærlyng (*Vaccinium* spp.). De voksne sommerfuglene flyr om natten i mai – juli.

## Utbredelse
Myrkveldflyet finnes i Mellom- og Nord-Europa, videre østover til Amur. I Norge er den forholdsvis vanlig på Sørlandet og Østlandet. Fra Vestlandet foreligger det bare ett funn, fra Bjerkreim i Rogaland. Den finnes også noen steder i Nord-Trøndelag, og det er noen ubekreftede funn fra Finnmark.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Myrkveldfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/menyanthidis.html
* Aarvik, L., Beggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Nordk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/acronicta_menyanthidis.html
## Eksterne lenker
*
Grønt kveldfly

**Grønt kveldfly** (*Moma alpium*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er ikke funnet i Norge, men forekommer i Sverige. Arten er karakteristisk spraglet i lyst blågrønt og svart.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 30 – 38&nbsp;mm) nattfly, karakteristisk farget i blålig grønt og svart. Kroppen og forvingenes grunnfarge er blålig grønn (ligner på visse laver som vokser på trestammer og gir trolig god kamuflasje mot disse), forvingene er mønstret med svart. Det er tre nokså brede, svarte tverrbånd, det ytterste av disse har to runde utbuktinger. Utenfor det ytterste tverrbåndet er det to svarte flekker. Bakvingen er grå, med en hakeformet, mørk tegning ved bakhjørnet. Larven er brun på ryggen, gul på sidene, med kvaster av stive, gule hår som utgår fra gule vorter.

## Levevis
Dette nattflyet forekommer i løvskoger med gamle trær. Larvenes lever på eik (*Quercus* spp.) og bøk (*Fagus sylvatica*). De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni – juli, de kommer gjerne til lys eller sukkeråte.

## Utbredelse
Arten er aldri funnet i Norge, men den finnes i det sørlige Sverige nord til Uppland. Den finnes også i Storbritannia, men er sjelden.

## Kilder
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/m/moma_alpium.html
* Nettsiden *UK moths*: https://web.archive.org/web/20071019030630/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2277

## Eksterne lenker
*
Bolette brygge (Oslo)

**Bolette brygge** er en gate på Tjuvholmen i Oslo.

Bolette brygge (1–5; ingen partallsadresser) er gågate langs kanalen mellom Aker Brygge og Tjuvholmen, fra Tjuvholmen allé i nord til Lille Stranden i syd. I begge ender av gaten er det gangbro til Aker brygge. 

Bolette brygge ble åpnet i 2007. Langs gaten er det servicebedrifter i første etasje. 

## Galleri

Fil:Bolette Brygge.JPG|Bolette brygge sett mot nord.


## Litteratur
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
*
Lille Stranden (Oslo)

**Lille Stranden** (1–9, 2–10) er en gågate på Tjuvholmen i Oslo, fra Bolette brygge og gangbroen til Aker Brygge i nord til Olav Selvaags plass i syd. 

Lille Stranden ble åpnet i 2007. Langs gaten er det servicebedrifter i første etasje. 

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Psykodrama

__NOTOC__
**Psykodrama** (fra gresk ψυχη *psyche* „sjel“, og δράμα *drama* „hendelse“) er en kreativ metode for arbeid med mennesker i grupper og enkeltvis. Den kan romme alle livets krefter og muligheter som konkretiseres på en "scene".
Gjennom psykodramatisk handling forsker vi i mellommenneskelige relasjoner og i indre konflikter. Slik fremmes vekst og personlig valg i samsvar med menneskets egenverd.

Psykodrama ble utvikla av psykiater, teaterskaper og filosof Jacob L. Moreno (1890 – 1974) i Wien og senere i USA. Han anser kreativitet og spontanitet for å være de primære drivkreftene i mennesket. I psykodrama tas disse kreftene i bruk i møte med livets utfordringer.

Begrepet rolle står også sentralt. Alle personer og fenomener kan komme til uttrykk som en rolle på scenen. Rollene går i dialog og samhandling, sjelen settes i bevegelse ("psykodrama" – fra gresk "sjel i handling"). Morenos filosofi har et menneskesyn som innebærer at vi, i kraft av vår skaperevne, også er kosmiske vesener; dette gir oss medansvar for vårt univers og forplikter til handling. 
 
Morenos hustru Zerka T. Moreno har gjennom livslang innsats bidratt med å inspirere og formidle psykodrama videre til utallige etterfølgere. I dag anvendes metoden i mange land, fra Europa, USA og Latin-Amerika til Afrika, Japan og India, innen terapi, pedagogikk, veiledning, arbeid med flyktninger, sosialt arbeid, organisasjons- og lederutvikling, samt drama og teater.

## Se også
*Jacob L. Moreno
*Sosiometri

## Litteratur
### På norsk
* Eva Røine: *Psykodrama*, Artemis, ISBN 82-992636-0-3
* Gro Slettemark: *Psykodrama og Sosiometri i praksis*, Fagspesialisten as, ISBN 82-992929-5-6

### På tysk
* J.L. Moreno: *Gruppenpsychotherapie und Psychodrama*, Thieme Verlag, Stuttgart 1959

## Eksterne lenker
* Norsk Psykodramainstitutt – NPI
* Norsk Psykodrama Akademi