Kvarts

:*For folkemusikkgruppen Kvarts, se [[Kvarts (band)]]

*'Kvarts*', SiO<sub>2</sub> (silisiumdioksid), er det nest vanligste [[mineral]]et i jordskorpa etter [[feltspat]], og inngår i de fleste [[bergart]]er som for eksempel [[flint]], [[kvartsitt]] og [[granitt]]. Kvarts er et hardt mineral, og kan blant annet kjennes igjen ved at det kan ripe [[glass (materiale)|glass]]. 

== Bruksområder ==
Kvarts er et viktig [[industrimineral]] med mange bruksområder, som for eksempel: 
*Vanlig glass
*Som smykkestein, spesielt fargede varianter
*Til å framstille [[silisium]]
*Optikk: komponenter som linser, optiske kabler, rør
*Glass til halogenlamper
*Digler for å trekke silisiumkrystaller for halvleder og solcelle industri
*Optiske fibre
*Kvartsglass: rør og stenger
*Kvartsull
*Fyllstoffer for elektroniske komponenter, bl.a. topplag i DRAM-minnebrikker
*Silisiummetall
*Tannfyllinger
*Forskjellig kosmetikk
*Briller

== Varianter ==

En [[krystall]] som består av klar kvarts kalles [[bergkrystall]]. Dette er den vanligste varianten av kvarts i krystallform. 

Hvit kvarts kalles ofte for melkekvarts. Enkelte steder i Norge benytter ordet «kattestein» om hvit kvarts.

Kvarts finnes i mange forskjellige farger, og de forskjellige fargene har egne navn. Brunlig eller mørkebrun kvarts kalles kalles [[røykkvarts]], eller morion om det er en svært mørk variant. Rosa kvarts kalles [[rosenkvarts]], gul kvarts kalles [[citrin]], og fiolett kalles [[ametyst]]. En krystall med to farger, fiolett og gul, kalles for [[ametrin]].

Kvarts forekommer også i mange andre varianter, f.eks. [[agat]], [[tigerøye]], [[kalsedon]], krysopras med flere.

== Historie ==
Navnet «kvarts» kommer fra [[tysk]] *Quarz*, som er av [[slaviske språk|slavisk]] opphav, jfr polsk *twardy* (= kvarts), [[kirkeslavisk]] *tvrudu* (= hard), fra protoslavisk **tvrd-* og [[protoindoeuropeisk]] **(s)twer-* (= å gripe; hard). Andre kilder mener at navnet kommer fra det [[sakser|saksiske]] ordet *Querkluftertz*, som betyr [[kors]]-venemalm. 

Den romerske vitenskapsmannen [[Plinius den eldre]] trodde at kvarts var permanent frosset [[is]]. Han kjente også til kvartsens evne til å spalte [[lys]] i et [[Elektromagnetisk spekter|spektrum]]. Kvarts er trolig materialet i *maban*, de gjenstandene som [[aborigin|australske urinnvånere]] benytter seg av når de behandler syke. *Maban''-helbredere stikker gjenstandene inn i pasientens ører eller underliv for å styrke livskraften.

Den danske naturforskeren Niels Stensen sitt studium av kvarts banet vei for den moderne krystallografien. Han oppdaget at uansett hvor fordreid en kvartskrystall var, ville den lange prismen alltid danne en perfekt 60 graders vinkel. 

Charles Sawyer oppfant den kommersielle kvartskrystallproduksjonsprosessen i Cleveland. Etter dette gikk en over til å bruke kunstig fremstilt kvarts i elektriske apparater.

Kvarts inngikk i redskapsproduksjonen i norsk steinalder. Ettersom kvarts spaltes på en langt mindre forutsigbar måte enn flint, er det krevende å oppdage produksjonsavfall av kvarts i arkeologisk sammenheng. Når arkeologer graver ved helleristningsfelt, er avslag av flint og kvarts blant de aller vanligste funnene. Når kvarts eller flint slås sammen, slår det gnister. Trolig har bronsealderens presteskap frembrakt virkningsfulle lysglimt under religiøse seremonier i nattemørket.

## Referanser


## Litteratur

* 

## Eksterne lenker
* Kvarts som materiale i steinalderen 
* International Mineralogical Association