open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tony Hawk’s Project 8

***Tony Hawk's Project 8*** (også kjent som **Tony Hawk's Pro Skater 8**) er et skateboardspill til konsollene PlayStation 2, PlayStation 3, PlayStation Portable, Xbox og Xbox 360 som ble sluppet i 2006-2007.

## Handling
Tony Hawk, imponert over spillerens uoppdagede skateboard-talent, kunngjør opprettelsen av et nytt lag med skateboardere under tittelen kallenavnet «Project 8» hvor åtte av byens aller beste skateboardere får en mulighet til å komme med på det nye laget hans. Spilleren skal begynne på 200. plass. Men ved å gjennomføre utfordringer og andre formål kan spillerens rangering gradvis forbedres i løpet av spillet. Hele spillet består av en rekke forskjellige skateparker, og skjulte seksjoner.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
The Sick Years

***The Sick Years*** (utgitt 2000) er et konsertalbum fra det ungarske black metal-bandet Tormentor. Albumet inneholder 12 konsertlåter, sammen med 6 låter fra underprosjektene Abstract og Daemons Fog.

## Sporliste
# «Mephisto» (live Debrecen'88)   
# «Tormentor» (live Debrecen'88)   
# «Beyond» (live Debrecen'88)   
# «Countess Bathory» (live Debrecen'88)   
# «Tormentor II.» (live Debrecen'88)   
# «Damned Grave» (live Debrecen'88)   
# «Mephisto» (studio i Miskolc)   
# «The 7th Day of Doom» (studio i Miskolc)   
# «Branded with Satan» (live Tatbanya'86)   
# «Live in Damnation» (live Tatbanya'86)   
# «Intro» (live Csepel'86)   
# «Infinite Darkness» (live Csepel'86)
# «Live in Black Hole» (Abstract, Machat-Csihar live opptreden)   
# «Live in Blue Box» (Abstract, Machat-Csihar live opptreden)   
# «Daemons pt.1» (Daemons Fog, Machat-Csihar studio opptreden)   
# «Daemons pt.2» (Daemons Fog, Machat-Csihar studio opptreden)   
# «Daemons pt.3» (Daemons Fog, Machat-Csihar studio opptreden)   
# «Daemons pt.4» (Daemons Fog, Machat-Csihar studio opptreden)

## Kilder
*The Sick Years hos Encyclopaedia Metallum
Valdresgata (Oslo)

**Valdresgata** (1a–25d, 2–16e) er ei gate i bydel Grünerløkka i Oslo. Den går fra Sannergata til Holsts gate, og er delvis gangvei. 

Gata går av fra Sannergata ved Salemkirken. På østsida bak denne ligger Valdresgata borettslag (nr 1–25, ulike nummer), som består av 196 leiligheter i tre større og ni mindre lavblokker (oppført 1979–81, arkitekt F.S. Platou as). Før dette var tomta bebygd med brakker fra andre verdenskrig (revet 1972), som forsvaret hadde disponert i etterkrigstida (stabsmusikken, feltprestkorpset m.v.). Den første nye bebyggelsesplanen for området tilsa to høyblokker på hhv. 21 og 15 etasjer.

Nord for borettslaget ligger Hallénparken.

På vestsida av Valdresgata ligger boliger. Noen er leiegårder fra slutten av 1800-tallet, men det er også en del fra tida etter 2000, idet første del av utbygginga på Ringnes Bryggeris gamle tomt skjedde på lagerarealer her.

Navnet er etter dalføret Valdres. I området er det flere gater som har navn etter norske distrikter.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Stockholmgata (Oslo)

**Stockholmgata** (13b–33, 6–26b) er ei gate på Dælenenga i Oslo. Den starter inne på fabrikkområdet til Freia og går til gangveien langs Christian Michelsens gate (ring 2).

Bebyggelsen er blanda. I nedre del er det en del næringslokaler av ulik alder. En del av dette blir nå (2008) ombygd til eller erstatta med boliger, og det foreligger planer om ytterligere omdanning. Det er også en del eldre boliggårder, noen leiegårder fra slutten av 1800-tallet, andre fra mellomkrigstida.

Stockholmgata 12 og Marstrandgata 8 var tidligere produksjonslokaler for Nidar-Bergene sjokoladefabrikk. Nå er dette tilhold for  Black Box Teater og annen kulturvirksomhet.

Det er flere gater i området med navn etter svenske og danske byer. Stockholmgata het tidligere *Henrik Wergelands Gade*.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
GUN

***Gun*** er et videospill der handlingen utspiller seg i ville vesten, som er utviklet av Neversoft. Spillet er gitt ut av Activision til Xbox, Xbox 360, GameCube, PC, PSP og PlayStation 2.
## Mottagelse

*Gun* fikk for det meste positive anmeldelser fra kritikere, men Xbox 360-versjonen fikk litt dårligere anmeldelser.

## Handling
Hovedpersonen heter Colton White, og hans far Ned, er på jakt etter ville dyr langs en elv. Etter at Cole klarer å redde faren sin fra en grizzlybjørn, forsøker de å selge kjøttet. Men de blir plutselig angrepet av en morderisk predikant, pastor Josiah Reed og hans håndlangere. Cole må også forsøke å redde en prostituert som heter Jenny i byen Dodge City, som har problemer med en gjeng banditter. Spilleren havner også i fengsel, og skal etter planen henrettes allerede neste dag. Forskjellige side-oppdrag - inkludert poker-turneringer, oppdrett av storfe, rettshåndhevelse eller dusørjakt - kan forbedre spiller-statistikken, og spillere kan kjøpe oppgraderinger med penger hentet fra disse valgfrie aktivitetene.

Spilleren reiser fra by til by - og banditt-angrep er hyppige, og spillerne må velge mellom å unnslippe eller forsvare seg. Spilleren kan også jakte på og drepe forskjellige dyr som for eksempel bøffel, eller andre dyr. Spilleren kan også forårsake kaos i lokalsamfunn, noe som tiltrekker seg oppmerksomhet fra blant annet politiet. I tillegg risikerer spilleren problemer med soldater eller hevngjerrige Apache og Blackfoot. En måler går nedover hver gang en sivil person i spillet blir drept. Hvis denne måleren når null, innledes et oppgjør mellom spilleren og lokalbefolkningen. Handlingen er lagt til det amerikanske ville vesten, spesielt i , Kansas, Arizona eller New Mexico i år 1880. Spilleren kan bruke en revolver eller bytte mellom rifle, hagle, forskjellige eksplosiver eller andre våpen. Både spillerens og fiendenes hest kan bli drept i skuddvekslinger.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Túpac Amaru II

**José Gabriel Túpac Amaru** (1742ndash;1781), født **José Gabriel Condorcanqui**,  var en peruaner av indiansk avstamning som i 1780-81 ledet Sierra-opprøret mot det spanske kolonistyret i Perú. Dette var  et av de største indianske opprørene på 1700-tallet. Til tross for at opprøret mislyktes, ble han senere en mytisk person i den peruanske selvstendighetskampen og i indianernes kamp for rettigheter, og en inspirasjon for mange i Peru.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Den siste Inka-lederen Túpac Amarus sønnesønns sønn José Gabriel Condorcanqui fikk utdannelse ved jesuittenes skole *San Francisco de Borja* i Cusco. I 1760 giftet han seg med Micaela Bastidas Puyucahua.

Condorcanqui arvet lederskapet som cacique i Tungasuca og Pampamarca fra sin eldre bror, som styrte på oppdrag av den spanske guvernør. Men Condorcanqui sympatiserte med bøndene som slet under tunge kår, og bad i en petisjon den spanske guvernøren om å forbedre vilkårene i tekstilfabrikkene, gruvene og i landsbyene. 

### Opprør
Da han ikke nådde frem med dette, tog han sin farfars fars inka-navn, kledte seg i indianske klær og organiserte et opprør. Han tok guvernøren Antonio de Arriaga til fange i Tinta og drepte ham i 1780.

Túpac Amaru IIs opprør, også kjent som Sierra-opprøret,  var det første store opprøret mot de spanske kolonistene på to hundre år. Det ble slått med, og han ble tatt til fange. Han ble dømt til å overvære henrettelsene av sin hustru, sin eldste sønn Hipólito, onkelen Francisco, svogerern Antonio Bastidas, og noen av sine kapteiner, før det skulle bli hans tur å dø. Han ble dømt til tortur og til å drepes ved å druknes og deretter slites i stykker mellom fire hester på hovedtorget i Cusco, på samme sted der hans farfars far var blitt halshugget. 

Da opprøret fortsatte avrettet spanjolene resten av hans familie, med unntak av hans ellveårige sønn Fernando, som var blitt dømt til å bli henrettet med ham, men i stedet satt i spansk fengsel for resten av sitt liv. 

Det er ikke kjent om noen medlemmer av inkaens kongelige familie overlevde denne siste utrensning. På samme tid ble bruk av inkaindianernes klesdrakt forbudt. Deres deres kulturelle tradisjoner, og selvidentifikasjonen som *Inka*, ble forbudt, sammen med andre tiltak for å omvandle befolkningen til spansk kultur og styre.

## Referanser


## Litteratur
* Alfred Antkowiak: *Tupac Amaru oder Die letzte Rebellion des Inca. Die Memoiren des Geheimschreibers Mercurio Klugmans* (Historischer Roman), Mitteldeutscher Verlag, Halle, 1976
* Ralf Höller: José Gabriel Condorcanqui (Túpac Amaru). Mythos eines immer wiederkehrenden Aufstandes. Derselbe in: Der Kampf bin ich. Rebellen und Revolutionäre aus sechs Jahrhunderten. Seite 89 ff., Aufbau TB Verlag, Berlin 2001.
* Charles F. Walker: *The Tupac Amaru Rebellion.* The Belknap Press of Harvard University Press, 2014. ISBN 978-0-674-05825-5 (Print); ISBN 978-0-674-41637-6 (eBook)
Algerskink

**Algerskink** er en skink. Den er vanlig i områder med middelhavsklima i Marokko, Melilla, og nordvestre Algerie. Karakteristisk for arten er at den som regel har smale oransje eller røde tverrstriper. 

## Eksterne lenker
* 
* Moroccoherps.com 2.0
* BioLib.cz - ''Eumeces algeriensis''
Jerry Only

**Jerry Only** (født **Gerald Caiafa** 21. april 1959 i Lodi i New Jersey) er bassisten og nå vokalist for
horror-punk bandet The Misfits. 

Han hadde også en semi-suksessfull fribryting-karriere. Han har også fått kreditt for å ha laget hårstilen Devilock.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Wilhelm Peters (zoolog)

**Wilhelm Karl Hartwich Peters** (født 22. april 1815 i Koldenbyttel i Hertugdømmet Slesvig, død 20. april 1883) var en tysk naturforsker og oppdagelsesreisende.

## Referanser
Mefisto (svensk band)

**Mefisto** er et svensk black metal-band som startet i 1984. Bandet regnes som en grunnlegger av black metal-sjangeren.

Navnet Mefisto er en kortform av Mefistofeles, som er en av Satans demoner i kristen demonologi.

## Siste medlemmer
*Sandro Cajander &ndash; bass og vokal
*Omar Ahmed &ndash; gitar
*Roberto «Thord» Granath &ndash; trommer

## Diskografi
**Megalomania* (Demo, 1986)
**The Puzzle* (Demo, 1986)
**[[The Truth]]* (Samlealbum, 1999)

## Eksterne lenker
* 
* 
*  Fan side hos MySpace
Marstrandgata (Oslo)

**Marstrandgata** (1–15, 2–8) er ei gate på Dælenenga i Oslo. Den går fra Gøteborggata til Fagerheimgata, det siste stykket som gangsti.

Bebyggelsen er blanda. Det er en del næringslokaler av ulik alder. Mye av dette var tidligere produksjonslokaler for Nidar-Bergene sjokoladefabrikk. Nr. 8 er nå tilhold for Black Box Teater.

Nr. 6 er fra høsten 2009 tilholdssted for Nav-kontoret i bydel Grünerløkka.

På noen tomter blir det nå (2008) bygd boliger, og det foreligger planer om ytterligere omdanning av området. Det er også en del eldre boliggårder langs gata.

Det er flere gater i området med navn etter svenske og danske byer. 

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Devilock

**Devilock** («djevellokk») er en spesiell frisyre med en svært lang, smal og spiss pannelugg som Jerry Only i det amerikanske horror-punk-bandet The Misfits skal ha funnet opp på slutten av 1970-tallet. Hårstilen er angivelig delvis inspirert av moteforbilder i datidas skatermiljø og rollefiguren Eddie i den amerikanske TV-serien *[[The Munsters]]*, en «varulvgutt» med hårfeste som danner en v-forma spiss ned i panna (*widow's peak*, «enkespiss»).
Sierra-opprøret

**Sierra-opprøret** eller **Túpac Amaru IIs opprør** var et av de største av de fjorten indianske bondeopprørene mot det spanske kolonistyret i Perú på slutten av 1700-tallet, særlig mot Bourbon-husets reformer. 

Opprørets start var markert av tilfangetagelsen og mordet på guvernør Antonio de Arriaga i 1780. Túpac Amaru erklærte så opprøret for startet og dro så mot Cusco med en hær på 6000 indianere. Etter et tungt nederlag reorganiserte Túpac Amaru hæren sin, som nå besto av 20000 mann. 

De spanske visekongene i Lima og Buenos Aires organiserte deretter styrker for å slå ned opprøret, og etter enkelte suksesser, som slaget ved Sangarará, ble opprøret slått ned. Riktignok støttet mange mestizoer spanjolene etter dette, fordi Túpac Amaru brente ned kirka lojalistene gjemte seg i.

Túpac Amaru II ble tatt til fange i 1781 og henrettet etter å ha sett henrettelsene familien sin og noen av kapteinene sine. Men de indianske opprørene fortsatte, ledet av broren Diego Christobal Túpac Amaru III. Samtidig ble det forbudt å identifisere seg som "inka." I 1782 ble det våpenhvile, som senere ble brutt, og Diego ble forvist fra Perú. 

Selv om dette opprøret ikke var en suksess, så inspirerte den mange indianere og mestizoer i området rundt. Drømmen om å gjenopprette et inkarike ble knust for alltid, men den spanske regjeringa innvilga riktignok også noen av opprørernes mål, som å avskaffe corregidor-systemet. 

På omtrent samme tid som Túpac Amaru IIs opprør var det også flere andre store indianeropprør i Andesområdet; Tomás Catari i Nord-Perú (1779–1781), Túpac Katari i Øvre Perú, som beleiret La Paz for 100 dager i 1781 med rundt 40&nbsp;000 mann, og Bartolina Sisa, Túpac Kataris kone, i 1782.
Otto Bache

**Otto Bache** (1839–1927) var en dansk illustratør og kunstmaler.

## Utdannelse

Allerede som 11 åring ble Otto Bache tatt opp som student ved Kunstakademiet i København. Her ble han blant annet elev av den meget dyktige, nærmest frankofile professor Wilhelm Marstrand. I  1857 ble Bache, som avgangsbevis, kreert med akademiets store sølvmedalje.

## Studiereiser
I 1866 mottok Bache *Akademiets Rejseunderstøttelse*, og bega seg avsted til Paris. Hans læremester, professor Marstrand hadde allerede introdusert Bache for ideene om kolorering som rådet her. Bache ble da også i høy grad påvirket av det rådende kunstnermiljøet i Paris, og utviklet sitt maleriske foredrag i samme retning som dem. Hos Bache er det tydelige fremskritt å spore etter oppholdet i Paris i de kraftig utførte malerier *Karreheste* og *Franske Omnibusheste i Stald* (1867–68). Han fortsatte studiereisen til Italia, og straks han kom hjem i 1868 giftet han seg med Clara Charlotte Elise Haagensen.

## Arbeider
Otto Bache valgte først å konsentrere seg om motiver fra dyrenes verden, men malte dessuten en rekke portretter og mindre figurbilder. Senere viet han seg til større historiske komposisjoner. For norske lesere er han nok likevel mest kjent som ukebladsillustratør gjennom det danske *[[Illustreret Tidende]]*.

Av Baches senere malerrier kan følgende arbeider fremholdes som spesielt vellykket:
* *Efter Vildsvinejagten* (den kgl. Malerisamling, 1876),
* *Et Kobbel Heste uden for en Kro*, med dyrene nesten i legemsstørrelse og et virkningsfullt landskap i bakgrunnen. (Kongens Privatsamling, 1878), 
* *Vintermorgen ved Børsen*, med en treffende, disig luftvirkning over og rundt de mange figurene i bildet. (1881), 
* *De sammensvorne efter Erik Glippings Drab* (Nationalmusæet på Frederiksborg, 1882), 
* *Slutning af Parforcejagten paa Frijsenborg* (1884), med en mengde portrettfigurer. 
* *Køerne drives ud af Stalden; Morgen sent i Oktober*, med dyrene i legemsstørrelse. (Den kgl. Malerisamling, 1883) 
* *Christian IV’s Kroningstog*. Baches største og mest betydningsfulle verk. (Nationalmusæet på Frederiksborg, 1887).

Baches malerier røper sund og energisk utførelse og sans for gode fargevirkninger, hvor det kraftige fargene med suksess ble kombinert med detaljer av utsøkt finhet. Bache døde i sitt 89. år, sommeren 1927 og fant sin siste hvile på Holmens kirkegård.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Ph. Weilbach i *Dansk Biografisk Leksikon* på Prosjekt Runeberg. 
* Bache hos SNL
*
Malmøgata (Oslo)

**Malmøgata** (1–7) er ei gate på Dælenenga i Oslo. Den går fra Gøteborggata til Fagerheimgata, der den fortsetter som Schleppegrells gate.

På sørsida av gata ligger Freia sjokoladefabrikk og Dælenenga idrettsplass. På nordsida ligger næringseiendommer av ulik alder og størrelse.  Det foreligger planer om å omforme dette til boliger.

Nr 3 blei oppført i 1933 til fabrikken *Ben og Fett as*, som dreiv produksjon av beinmel og andre bein- og fettprodukter. Fra 1995 har det vært moske her.

Det neste kvartalet tilhører Nidar-Bergenes gamle sjokoladefabrikk. I nr 5 lå inntil 1957 Rapp motorfabrikk.

I nummer 7 etablerte Tandberg Radio sin nye fabrikk. Dette i januar 1937. 

Det er flere gater i området med navn etter svenske og danske byer. Malmøgata het tidligere *Gamborgs Gade*.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Túpac Katari

**Túpac Katari,** også **Túpaj Katari** (Catari/Qatari), født **Julián Apasa** (født ca. 1750, død 15. november 1781) var en aymara-indiansk opprør i det spanskstyrte Bolivia i 1780-åra. Navnet «Túpac Katari» tok han for å hedre to andre opprørsledere: Tomás Katari og Túpac Amaru II. 

I 1781 beleiret han og kona Bartolina Sisa (og senere også Andrés Túpac Amaru, Túpac Amarus nevø) La Paz i 184 dager, fra mars til juni og fra august til oktober, med en hær på rundt 40&nbsp;000 mann. I april ble Túpac Katari tatt til fange, og beleiringen ble senere brutt av kolonitropper fra Lima og Buenos Aires. 

Túpac Katari ble så torturert og henretta, men forblir en helt blant indianske grupper i Bolivia, for eksempel er en boloviansk gerriljagruppe oppkalt etter ham. 

## Se også
* Túpac Amaru II (ledet et samtidig indiansk opprør i Peru)

## Referanser
Nervevev

**Nervevev** er en vevstype som finnes i sanseorganene og i nervesystemet. Det oppfatter forskjellige påvirkninger og sender signaler rundt i kroppen.
Nervevev består av to typer celler:  nerveceller som sender beskjeder og gliaceller som isolerer og støtter nervecellene.
Nordfjorden

**Nordfjorden** eller **Nordfjord** er navnet på en rekke norske fjorder og også andre geografiske lokaliteter: 

## Fjorder
* Nordfjord (fjord) &ndash; en fjord i Nordfjord som løper fra Stryn til Måløy.
*Nordfjorden (Båtsfjord) &ndash;  en fjordarm av Syltefjorden i Båtsfjord kommune i Finnmark. 
*Nordfjorden (Sørøya) &ndash; en fjordarm i Galtefjorden på Sørøya i Hasvik kommune i Finnmark.
*Nordfjorden (Stjernøya) &ndash; en fjord på Stjernøya i Hasvik kommune i Finnmark.
*Nordfjorden (Malangen) &ndash; en fjordarm i Malangen i Balsfjord kommune i Troms. 
*Nordfjorden (Senja) &ndash; en del av Bergsfjorden i Berg kommune i Troms.
*Nordfjorden (Kattfjord) &ndash; en fjordarm av Kattfjorden i Tromsø kommune i Troms. 
*Nordfjorden &ndash;  et navn på osen helt innerst i Skjelfjorden på Flakstadøya i Lofoten. 
*Nordfjorden (Sørfold) &ndash; den innerste delen av Tørrfjorden i Sørfold kommune i Nordland. 
*Nordfjorden (Bodø) &ndash; en fjordarm av Mistfjorden i Bodø kommune i Nordland
*Nordfjorden (Gildeskål) &ndash; en fjordarm i Gildeskål kommune i Nordland. 
*Nordfjorden (Meløy) &ndash; den innerste delen av Holandsfjorden i Meløy kommune i Nordland. 
*Nordfjorden (Rødøy) &ndash; en arm av Melfjorden i Rødøy kommune i Nordland. 
*Nordfjorden &ndash; ei vik i Nordsjona i Rana kommune i Nordland 
*Nordfjorden &ndash; ei bukt ved Vik i Flatanger kommune i Nord-Trøndelag. 
*Nordfjorden (Indre Fosen) &ndash; en arm av Stjørnfjorden i Bjugn og Indre Fosen kommuner i Sør-Trøndelag. 
*Nordfjord (Sokndal) &ndash; en liten fjord i Sokndal kommune i Rogaland.
*Nordfjorden &ndash; en liten del av Skjernøysundet nord for Skjernøya i Mandal kommune i Vest-Agder. 
*Nordfjorden (Risør) &ndash; en del av Søndeledfjorden i gamle Søndeled kommune (Risør kommune] i Aust-Agder.
*Nordfjorden (Svalbard) &ndash; en arm av Isfjorden på Svalbard

## Innsjøer
*Nordfjorden &ndash;  et lite vatn på Litlfjellet i Vefsn kommune i Nordland. 
*Nordfjorden &ndash;  den nordlige delen av innsjøen Vegår i Vegårshei kommune i Aust-Agder. 
*Nordfjorden &ndash;  den vestligste delen av innsjøen Reksjå i Tinn kommune i Telemark. 
*Nordfjorden (Tyrifjorden) &ndash; en del av innsjøen Tyrifjorden i Ringerike kommune i Buskerurd.

## Region
*Nordfjord (region) &ndash; den nordlige delen av Sogn og Fjordane fylke.

## Bosetninger
*Nordfjord (Båtsfjord) &ndash; en bygd innerst i Nordfjorden i Båtsfjord kommune i Finnmark.
*Nordfjord (Sørfold) &ndash; en bygd i botn av Nordfjorden i Sørfold kommune i Nordland.
*Nordfjorden (bygd i Rana) &ndash; en bygd ved vika Nordfjorden ved Nordsjona i Rana kommune i Nordland.
*Nordfjorden (tettsted i Rissa) &ndash; en bygd i Rissa kommune i Sør-Trøndelag.
Slettebakken skole

**Slettebakken skole** er en kommunal barneskole på Slettebakken i Årstad bydel i Bergen. Skolen ble bygget i flere trinn, og stod ferdig til bruk 24. august 1957. Den eldste delen rommet tidligere den engelskspråklige privatskolen *[[International School of Bergen]]* (ISB). Slettebakken skole er baseskole for morsmålslærere.

Skolen har plass til 400 elever.

## Historikk
Skolen ble gradvis bygget ut i årene 1955–57, men var allerede fra starten av sterkt overbefolket. I rekordåret 1965 hadde skolen 53 lærere og 1 350 elever, fordelt på 55 klasser og 20 klasserom.

I mai 1959 sendte fylkesmannen sin godkjennelse for bevilgning av «inntil kr 190.000 til oppførelse av en 4-roms klasseromspaviljong ved Slettebakken folkeskole».

I 2018 til 2020 brukte 5. til 7. trinn fra Ulriken skole som skolebygg på grunn av mangel på plass.

Etter nyttår 2020 fikk Slettebakken skole tilbake ISB-bygget. ISB-bygget ble oppusset og stod ferdig til februar. 5. til 7.trinn tok det i bruk etter påske.

## Elever
Slettebakken skole hadde i skoleåret 2009/10 ca. 300 elever. Elevene tilhører basisgrupper. Alle har sin kontaktlærer som holder kontakt med hjemmet.

## Skolens bygninger
Slettebakken skole disponerer fire bygg:
* Storskolebygget
* Mellombygget
* Andre mellombygg
* Gymnastikksal
* Administrasjonsbygget.

Storskolebygget strekker seg over to etasjer pluss kjelleretasje. I øverste etasje er 5. trinn, 6. trinn og 7. trinn plassert. I denne etasjen finnes også skolebibliotek, datarom for elevene samt arbeidsrom for lærere.

I 1. etasje er 1. trinn. SFO disponerer 1. trinns lokaler etter skoletid. I samme etasje er det også kontorer for helsesøster og skolelege. I kjelleren er 4. trinn, heimkunnskap og SFO-base med kontor for SFO-leder.

Mellombygget i kjelleren er musikkrom og kunst- og håndverksavdeling. I 1. etasje holder 2. og 3. trinn til.

### Gymnastikksalen
Skolen har egen gymnastikksal. Idrettsseksjonen benytter den på kveldstid.

### Administrasjonsbygget
I dette bygget er skolens administrasjon i første etasje. Rådgiver har også sitt kontor i tilknytning til skolens administrasjon. I tillegg er det to konferanserom og ett personalrom.

## Referanser
Olavskoret

**Olavskoret** var et guttekor og et mannskor i Bergen domkirke, grunnlagt i 1994 av korets dirigent Asbjørn Flåm som er bosatt i Sogn og Fjordane. Koret er nå nedlagt.

## Korets oppgang og nedgang

Olavskoret ble grunnlagt av dirigenten Asbjørn Flåm i 1994. Koret har siden den tid hatt øvinger i Bergen domkirke med Flåm som dirigent. Øvingen var satt til hver mandag, det vil si at dirigenten kjørte 15 mil hver mandag til Bergen fra Sunnfjord. Koret hadde to avdelinger, gutte-stemmene og manns-stemmene. De hadde hver sin øving i kirken, men var sammen på konserter. Sangkoret startet opp med noen gutter fra Bergen, og noen år etter ble Førde guttekor grunnlagt av den samme dirigenten. Størrelsen på korene har gått veldig opp og ned. I begynnelsen hadde Førde-guttene få medlemmer, og da hjalp Olavskoret til med konserter i Sogn og Fjordane, noen år etter var det omvendt. Størrelsen på koret har variert mellom 7 – 20 medlemmer, medregnet manns-stemmene. Koret har deltatt på en rekke konserter og gudstjenester i Bergen domkirke, og av og til konserter i Grieghallen. Olavskoret har også deltatt i andre konserter med andre guttekor i Norge og litt i utlandet i forbindelse med turer med koret. Koret har blant annet vært i Førde, Stavanger, Trondheim, og Oslo, samt England. I 2007–2008 var det planlagt tur til Danmark og Tyskland, men dette ble ikke noe av grunnet nedleggelsen. De spilte også inn et album med Göran Fristorp i oktober 2003, som het Pie Jesu.

## Nedleggelse

I november 2008 ble Olavskoret nedlagt samtidig som organist Magnar Mangersnes fylte 70 år, og han ble dermed nektet å fortsette som domkantor i Bergen domkirke av Den norske kirke. Den siste konserten med koret var 1. november 2008 med også hjelp fra Førde guttekor og fra Olavskorets manns-stemmer. Koret var før det ble nedlagt Bergens eneste guttekor, men etter nedleggelsen ble det startet et nytt kor i Grieghallen med Håkon Matti Skrede som dirigent, og de fleste av guttene fra Olavskoret gikk over til det nye koret.

## Se også
* Bergen domkirke
* Førde guttekor
Skjevdeling

**Skjevdeling** er et juridisk uttrykk som omtales i ekteskapslovens § 59.

Når et ekteskap med felleseie opphører ved separasjon eller skilsmisse, skal ektefellene som hovedregel dele det de eier likt. Et viktig unntak fra dette utgangspunktet følger av ekteskapslovens § 59 om skjevdeling. Regelen innebærer at verdien av formue som klart kan føres tilbake til midler som en ektefelle hadde da ekteskapet ble inngått eller senere har ervervet ved arv, eller ved gave fra andre enn ektefellen, kan kreves holdt utenfor delingen.

## Se også
*Særeie

## Referanser
Det andre slaget om Changsha

**Slaget om Changsha** (6. september til 8. oktober 1941) var Japans andre forsøk på å ta byen Changsha, hovedstaden i Hunan-provinsen i Kina under den andre kinesisk-japanske krig.
Stranraer FC

**Stranraer Football Club** er en halvprofesjonell fotballklubb fra byen Stranraer i regionen Dumfries and Galloway sørvest i Skottland. Klubben spiller i 2008/09-sesongen i Second Division (nivå 3). Klubbens hjemmebane er Stair Park.

## Historie
Stranraer FC ble stiftet i 1870, og er dermed den tredje eldste av klubbene som i dag er med i Scottish Football League. De ble imidlertid ikke valgt inn i ligaen før i 1949, noe som kanskje delvis skyldes Stranraers relativt isolerte beliggenhet ute ved kysten i sørvest. I tiårene før de ble medlem i den profesjonelle ligaen spilte de i Southern Counties League, Scottish Combination, Scottish Alliance og South of Scotland League. Stranraer tok i bruk Stair Park som sin hjemmebane i 1907.

Klubben ble nasjonalt kjent da de tapte knepent 0-1 hjemme mot Rangers i FA-cupen i januar 1948, foran et rekordstort publikum. Året etter ble de valgt inn i C Division (nivå 3) i Scottish Football League. Denne divisjonen besto for det meste av reservelagene til klubbene i de to øverste divisjonene, samt noen få førstelag. Stranraer og de fire andre førstelagene i C Division ble valgt inn som fulle medlemmer i ligaen (nivå 2) da C Division ble nedlagt i 1955.

Stranraer har hatt beskjeden suksess i ligaen. Da ligaen ble omorganisert til tre divisjoner i 1975, rykket Stranraer ned i nye Second Division (nivå 3). I 1994 vant de divisjonen og rykket opp i First division, samtidig med at ligaen ble omorganisert til fire divisjoner. Noen opp- og nedrykk senere havnet klubben i 2003 for første gang i Third Division (nivå 4). De hevet seg imidlertid igjen, og nådde på nytt First Division i 2005. For tredje gang siden 1994 fikk de en enkelt sesong på nivå 2 før de rykket ned igjen, og klubben falt like fort til Third Division som de var kommet opp. Våren 2008 rykket de på nytt opp i Second Division. Dermed spilte Stranraer høsten 2008 i en ny divisjon for syvende sesong på rad.

Stranraers eneste større trofé kom i 1997, da de vant Challenge Cup, en cup for lagene på nivå 2, 3 og 4. De slo St. Johnstone 1-0 i finalen.

## Sesonger

## Klubbrekorder
*Beste ligasesong: 4.-plass (av 19 lag) i 2. divisjon i 1961
*Beste sesong i skotsk FA-cup: Kvartfinale i 2003
*Beste sesong i Challenge Cup: Vinner i 1997
*Høyeste tilskuerantall: 6500 mot Rangers 24. januar 1948 (skotsk FA-cup 1. runde)
*Største seier: 7-0 mot Brechin City 6. februar 1965 (2. divisjon)
*Største tap: 1-11 mot Queen of the South 16. januar 1932 (skotsk FA-cup 1. runde)

## Referanser


## Kilder
*Sky Sports Football Yearbook. Headline Publishing Group, London 2008. ISBN 978 0 7553 1820 9
*Gordon Smailes: The Breedon Book of Scottish Football Records. Breedon, Derby 1995. ISBN 1-85983-020-X
*Paul & Shirley Smith: *The Ultimate Directory of English & Scottish Football Grounds*. Yore Publications, Harefield 2005. ISBN 0954 783042

## Eksterne lenker
*
Nordfjorden (Sørøya)

**Nordfjorden** er en fjordarm av Galtefjorden på Sørøya i Hasvik kommune i Finnmark. Fjorden strekker seg 2,5 kilometer sørøstover til Storbukta i botn av fjorden. Den har innløp mellom Seineset i sørvest og Skammelvika i nordøst. På sørsida av fjorden ligger Seinesbukta og Storbukta.

Fjorden er 110&nbsp;meter på det dypeste, like øst for Seineset.

Det er ingen bosetning ved fjorden. 

## Referanser
Misologi

**Misologi** er en frykt for eller mistro til fornuft eller logikk. Den kan ytre seg som et hat mot diskusjon, debatt eller endog tale. Misologi blir av og til definert som anti-intellektualisme.

I Platons «Faidon» sammenligner Sokrates misologi med misantropi. Akkurat som noen kan elske og stole på alle mennesker, men som etter å ha blitt bedratt av ett enkelt menneske kan ende opp med å mistro hele menneskeheten, kan noen som stoler på fornuften eller logikken utvikle en mistro til den når man blir klar over at den kan brukes til å støtte ethvert standpunkt. I teksten kommer Sokrates med en advarsel til Faidon om farene ved misologien. Ifølge Platon kan man beskytte seg mot den ved å velge sine argumenter med omhu og først etter å ha studert en problemstilling nøye, slik at man ikke blir motbevist eller tatt i usannheter senere.

Den norske kunstneren Matias Faldbakken har vist en interesse for både misologi og misantropi i sin kunst. I oktober 2008 rev han en mengde bøker ut av hyllene i Deichmanske bibliotek i Oslo, hvor de ble liggende i hauger i forbindelse med et kunstprosjekt. Faldbakken uttalte om prosjektet at «*bakgrunnen for kunstverket var min interesse for begrepet misologi [...]. Jeg kom over en sammenlikning mellom begrepene misantropi og misologi, noe jeg synes var interessant i forhold til mitt eget arbeid, som består av både (misantropisk) tekstproduksjon, samt billedproduksjon som ofte handler om fortrengning av språk og rasjonalitet.*»

## Fotnoter

## Referanser
Førde guttekor

**Førde guttekor** er et guttekor i Førde i Sunnfjord kommune. Korets dirigent er Asbjørn Flåm.

I dag har koret rundt 20 medlemmer, men antall korister har variert veldig. Korets dirigent er Asbjørn Flåm, og det er også han som har grunnlagt det. Koret har øvinger i Førde kyrkje hver torsdag. Inntil Olavskoret i Bergen (1994) ble nedlagt i 2008 har disse to korene samarbeidet godt med hverandre, fordi Olavskoret hadde samme dirigent.
Felleseie

**Felleseie** er betegnelsen på ekteskapslovens (Lov av 4. juli 1991 nr. 47) normalordning for formuesordningen mellom ektefeller. Det er den formuen som skal deles mellom ektefellene når ekteskapet opphører ved skilsmisse/separasjon eller død.

Felleseie betyr ikke det samme som sameie. Ekteskapet medfører ingen endringer med hensyn til hva ektefellene eier. Et formuesobjekt kan således være eiet fullt ut av den ene ektefellen og likevel være felleseie. Den ektefellen som eier eiendelen vil da også ha rett til å beholde den, men dersom eiendelen er felleseie, skal verdien av den deles likt ved ekteskapet opphør. 

Felleseie er standardordningen ved inngåelse av ekteskap og det kreves i utgangspunktet ingen spesiell avtale om dette. Dersom partene ikke ønsker en slik ordning, må der settes opp ektepakt om særeie.

Lovgiver har flere ganger vurdert å erstatte begrepet felleseie fordi det er misvisende. Det kunne for eksempel vært erstattet med begreper som delingsformue eller lignende. Man har imidlertid valgt å beholde begrepet først og fremst fordi det er så innarbeidet i den juridiske terminologi.

## Referanser
Nordfjorden (Hasvik)

**Nordfjorden (Hasvik)** kan vise til:

*Nordfjorden (Sørøya) – en fjord på Sørøya i Hasvik kommune i Finnmark
*Nordfjorden (Stjernøya) – en fjord på Stjernøya i Hasvik kommune i Finnmark
Særeie

**Særeie** er ekteskapslovens (Lov av 4. juli 1991 nr. 47) betegnelse på formue som er unntatt fra likedeling ved ekteskapets opphør. Formue som er særeie står i motsetning til formue som er felleseie, men er ikke en motsetning til sameie. Ektefeller kan godt eie en eiendel i sameie og samtidig kan begge to ha særeie.

Ved en avtale om særeie (ektepakt) kan ektefellene avtale at det de eier eller senere erverver, skal være unntatt fra deling. En avtale om særeie kan også inngås med sikte på et forestående ekteskap. 

Avtalen kan begrenses til å gjelde den ene ektefellens formue eller deler av den enes eller begge ektefellenes formue.

Ektefeller kan ved ektepakt avtale at særeie ikke skal gjelde ved oppgjør etter den ene ektefellens død. 

Det er formkrav for at en avtale om særeie skal være gyldig. Den må inngås ved ektepakt, dvs en avtale mellom ektefellene som fyller særlige krav til vitnepåtegninger mv. 

En vanlig og unødvendig feil som gjøres er at en ektefelle overfører egne eiendeler til den annen ektefelles særeie for å unngå pågang eller risiko for pågang fra egne kreditorer. Dette er imidlertid ikke nødvendig å benytte særeieinstituttet for å oppnå vern mot egne kreditorer. Man kan i stedet gjøre en ektepakt hvor eiendelene overføres til den annen ektefellens eneeie. Eiendelene vil da fortsatt være felleseie (betyr ikke sameie), noe som medfører at eiendelene skal deles likt ved ekteskapets opphør. I noen tilfeller kan det allikevel være aktuelt å gjøre en gave fra den ene ektefellen til den andres særeie, dette gjelder de tilfeller hvor ektefellen som gir gaven har gjeldsproblemer denne ikke antar å kunne løse innen sin død. I slike tilfeller vil felleseie deles ved død, og kreditorene vil da kunne gjøre sine krav gjeldende mot dødsboet, ved særeie er den muligheten avskåret, med mindre kreditorene kan kreve omstøtelse.
Syltefjorden (Vanylven)

**Syltefjorden** er en sidefjord til Vanylvsfjorden i Vanylven kommune på Sunnmøre. Fjorden er rundt 6,5&nbsp;kilometer lang og en kilometer bred. Den har innløp mellom Slagneset og Fiskå og går først østover og så i sørlig retning. Innerst i fjorden ligger gården Sylte, som fjorden er oppkalt etter.

Største dyp i fjorden er 104&nbsp;meter.

Fylkesvei 61 går på begge sider av fjorden.

## Referanser
Syltefjorden

**Syltefjorden** er navnet på to fjorder i Norge:
*Syltefjorden (Vanylven) &ndash; en arm av Vanylvsfjorden i Vanylven kommune i Møre og Romsdal fylke.
*Syltefjorden (Båtsfjord) &ndash; en fjord i Båtsfjord kommune i Finnmark fylke.
Sigurd Kvåle

**Sigurd Kvåle** (født 7. mars 1902 i Sogndal, død 16. juni 1962 i Rælingen) var en norsk lærer og forfatter, som er særlig kjent for novellene sine.

Kvåle var sønn av en skomaker, og gikk to år på Sogndal Folkehøgskule, deretter Stord lærarhøgskule, hvor han tok eksamen i 1924. Han var lærer i Varhaug 1924-1928, Aurskog 1928-1929, Torsnes 1932-1933, Tysvær 1933-1937 og Torsnes 1937-1945. Fra 1945 bodde han i Rælingen, hvor han var rektor ved Holt skole. Han var gift med Astrid, født Sandsmark, og hadde en sønn.

Han bokdebuterte som forfatter i 1933, etter at han tidligere hadde vunnet en novellekonkurranse i regi av Bondeungdomslaget i Oslo. Han skrev noveller, romaner og en barnebok.

## Bibliografi

* *Når det blir natt: Noveller*.  Norli 1933. 
* *Tider og år: Noveller*. Norli 1935. 
* *Over fårlege fjell: Forteljingar for born*. Norli 1936. 
* *Siglaren: Roman*. Oslo Norli 1937. 258 s.
* *Sylen: Noveller*. Oslo Norli 1938. 123 s.
* *Byttingen Velaug: Roman*. Fredrikstad 1941.
* *Håvard på Eggvin: Folkelivsskildring/Roman*. Fonna 1942. 
* «*Kyrkja brenn: Novelle*». I: *16 mann forteller*. Oslo 1943. 
* *Krefter: Noveller*. Norli 1946. 129 s.
* *Sterkesmeden: Ei soge om kjærleik og mot og styrke: Roman* ( Under psevd. Sverre Tuun). Fonna 1948.  
* *Pelle Skauen og andre småsoger: Barnebok*. Ansgar 1950. .
* *Natta og eg: Noveller i utval* ved Halldis Moren Vesaas. Samlaget 1967. 

## Referanser
Sentralafrikansk tid

**Sentralafrikansk tid** eller **Central Africa Time (CAT)** er en tidssone som brukes i det sentrale og sørlige Afrika. Sonen ligger to timer foran UTC (UTC+2), som er det samme som sørafrikansk standardtid og Østeuropeisk tid. 

Da denne tidssonen ligger nær ekvator er dagens lengde omtrent den samme hele året, så man går ikke over til sommertid i sommerhalvåret.

Følgende land følger Sentralafrikansk tid:
* 
* 
*  (østlige)
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Referanser
Sørafrikansk standardtid

**Sørafrikansk standardtid** eller **South African Standard Time (SAST)** er en tidssone som brukes i Sør-Afrika, Swaziland og Lesotho.

Tidssonen ligger to timer foran UTC (UTC+2) og er det samme som sentralafrikansk tid. Man benytter seg ikke av sommertid da alle områder vest for 22,5° Ø opplever spareeffekten av sommertid året rundt på grunn av sin plassering i det som geografisk sett burde vært UTC+1. Av den grunn står sola opp og ned ganske sent i Cape Town sammenlignet med resten av Sør-Afrika.

Timer med sol i Cape Town, vestligste storby i Sør-Afrika, og Durban, østligste storby:
Nordfjord (Båtsfjord)

**Nordfjord** er ei bygd i Båtsfjord kommune i Finnmark. Den ligger innerst i Nordfjorden, en fjordarm på vestsida av Syltefjorden, nordøst på Varangerhalvøya.

Nordfjord var tidligere et handelssted i kommunen, og hadde både butikk, skole og eget postkontor. Norges høyeste postnummer, 9992 Syltefjord, forsvant da stedet ble fraflyttet i 1989. I dag benyttes stedet mest til turisme og rekreasjon. Fuglefjellet Syltefjordstauran nås lettest herifra - til fots eller med båt.

## Referanser
Tongchang

**Tongchang** (*Tongch'ang kun*) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.

Fylket grenser til Pyoktong og Chagang-fylket Usi i nord, Unsan og Songwon i øst, Taechon i sør og Changsong og Taegwan i vest.

Pinandokfjellene skjærer gjennom fylket i nord og øst og bidrar med fylkets høyeste punkt, Tanpungdoksan (단풍덕산, 1159 moh). Changsongelva renner igjennom fra nordvest mot sørøst retning Taedongelva. Årlig middeltemperatur ligger på 7&nbsp;°C, januar -10&nbsp;°C og i august 22,8&nbsp;°C. Årlig regnfall ligger rundt 1440&nbsp;mm. 80&nbsp;prosent av arealet er skogkledd.

Næringslivet domineres av gruvedrift, og den første gullgruva ble åpnet i Taeyu-dong i 1896 av et fransk selskap. I tillegg drives sølv og apatitt. Tongchang er det fylket i provinsen med minst dyrkbar mark, bare 6,5 prosent er kultuvert, men er for tørt for risproduksjon. Derimot dyrkes det en del mais. Fylket huser flere mindre vannkraftverk.

## Administrativ inndeling
Fylket er delt inn i en ŭp (småby), en rodongjagu (arbeiderdistrikt) og 16 ri (landsby).

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Pyongan-provinsene
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Atommakt

En **atommakt** er en stat som har atomvåpen. Verdens første atommakt var Amerikas forente stater, som sammen med Russland (tidligere Sovjetunionen), Storbritannia, Frankrike og Kina blir regnet som internasjonalt godkjente atommakter ifølge ikkespredningsavtalen om atomvåpen.

To land som ikke har skrevet under på avtalen, India og Pakistan, har senere utviklet atomvåpen, og utført prøvesprengninger på egen hånd.

Selv om de har nektet for det, har det lenge vært en utbredt oppfatning at Israel har atomvåpen. Norge leverte i 1959 tungtvann til Israel. I 1986 ga en tidligere israelsk tekniker, Mordechai Vanunu, et intervju til *The Sunday Times*, der han kom med detaljerte opplysninger og bilde fra et israelsk atomanlegg. Ifølge Vanunu hadde Israel på det tidspunktet nok plutonium til å produsere 100 kjernefysiske bomber. I en tale ved et besøk til Tyskland i 2006 tok Israels statsminister, Ehud Olmert, med Israel i en oppramsing av land som har kjernefysiske våpen. Israel har ikke skrevet under på ikkespredningsavtalen, og det er heller ikke kjent at Israel har utført prøvespreninger.

Nord-Korea sprengte i 2006 sin første atombombe. I slutten av mai 2009 gjennomførte Nord-Korea en ny underjordisk atomprøvesprengning. Landet må derfor regnes som en atommakt. Nord-Korea har heller ikke skrevet under på ikkespredningsavtalen.

## Referanser
Volvo PV 444

**Volvo PV 444**, ofte bare omtalt som "PV", var en svensk personbil som ble produsert av Volvo fra 1947 til 1958. Designen var inspirert av amerikanske biler fra samme periode, hovedsakelig Pontiac fra begynnelsen av 1940-tallet. Volvo PV ble konstruert av Helmer Petterson og Erik Jern.

Tre prototyper ble produsert sommeren 1947, hvorav en ble presentert for første gang 1. september 1944 i Kungliga tennishallen i Stockholm (148&nbsp;437 besøkende på ti dager), men produksjonen kom i gang først etter andre verdenskrig. De første bilene ble levert i februar 1947 og det året ble det produsert 1&nbsp;920 eksemplarer av PV 444. Utsalgsprisen i Sverige var satt til 4&nbsp;800 svenske kroner, samme pris som Volvos første bil, Volvo ÖV4 som ble lansert 17 år tidligere. PV 444 ble produsert i 196&nbsp;005 eksemplarer. Den ble etterfulgt av Volvo PV 544, som i realiteten var en oppgradert utgave av 444-designet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Den svenske Volvo PV-klubben
Taegwan

**Taegwan** (*Taegwan kun*) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.

Fylket grenser til Tongchang i øst, Kusong og Taechon i sør, Chonma i vest og Changsong og Sakchu i nord. Fylket ble etablert i 1952 etter en fradeling fra fylket Sakchu.

Fylkets grenseområder er fjellrikt, med Kangnamfjellene i nord og Chonmafjellene i vest. Taeryongelva (대령강) deler fylket i to. Klimaet er relativt fuktig med 1300&nbsp;mm årlig nedbør. Middeltemperaturen er 7&nbsp;°C, fra -11,2&nbsp;°C i januar og 22,5&nbsp;°C i august. 83 prosent av arealet består av skog, 8,5 prosent er kultuvert, der det meste benyttes til produksjon av mais. Det drives skogsdrift, samt innhøsting av ville urter og villfrukt. Regionens største sagbruk ligger i Taegwan, som blant annet produserer tømmer til gruvedriften og anleggsarbeid. Ved Taeryongelva ligger flere vannkraftverk. Gruvedriften omfatter gull og grafitt.

## Administrativ inndeling
Fylket er delt inn i en ŭp (småby) og 22 ri (landsby).

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Pyongan-provinsene 
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Yomju

**Yomju** (*Yŏmju kun*) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.

Fylkene Ryongchon ligger i nord Pihyon, Tongrim mot øst og Cholsan i sør. I vest ligger Vesthavet. Fylket ble etablert i 1952 ved fradelinger fra Cholsan og Ryongchon.

54 prosent av fylket er kultivert. Regionen Nord-Pyongan er landets nest viktigste risprodusent.

## Administrativ inndeling
Fylket er delt inn i en ŭp (småby), en rodongjagu (arbeiderdistrikt) og 22 ri (landsby).

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Pyongan-provinsene
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Unsan (Nord-Pyongan)

**Unsan** (*Unsan kun*) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.

Fylket grenser til Hyangsan i øst, Kujang og Nyongbyon i sør, Tongchang og Taechon i vest, samt Huichon og Songwon i Chagang-provinsen.

Kuryongelva (구룡강) har formet en stor dal og innsjø midt i fylket. Innsjøen mottar vann fra flere andre elver, som Uhyonelva, Choyangelva, Yonghungelva og Pungsanchon. Middeltemperaturen ligger på 8,2&nbsp;°C, i januar -10,2&nbsp;°C og i august 23,8&nbsp;°C. Klimaet er relativt vått, med et gjennomsnittlig regnfall i løpet av et år på 1400&nbsp;mm. 73 prosent av arealet er skog, 15,5 prosent er kultivert.

70 prosent av det kultiverte arealet benyttes til husdyrhold, avlinger med mais, soyabønner, søtpoteter, ulike grønnsaker og ris.

Langs fjellene Kubongfjellet finnes flere graver fra Goguryeoperioden. En grav er antatt å være den til Gojoseonherskeren Wiman.

## Administrativ inndeling
Fylket er delt inn i en ŭp (småby), en rodongjagu (arbeiderdistrikt) og 27 ri (landsby).

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Pyongan-provinsene
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Unjon

**Unjon** (*Unjŏn kun*) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.

Fylket grenser til Taechon i nord, Pakchon i øst og sørøst og Chongju i nord. I sør grenser fylket til Vesthavet. Unjon ble etablert som eget fylke i 1952 fra deler av fylkene Pakchon og Chongju.

Terrenget i fylket er relativt flatt og lavt, med fjell i vest og sletteland i sør og øst. Høyeste fjelltopp Mogufjellet (414 moh). Den største sletta er Unjonsletta på 150&nbsp;km², formet av den 40&nbsp;km lange elva Changpochon, som renner inn i Taeryongelva. Langs kysten ligger flere øyer, deriblant Unmudo og Hoesungdo.

Middeltemperaturen ligger på 9,1&nbsp;°C, i januar -7.3&nbsp;°C og i august 23.7&nbsp;°C. Klimaet er noe våtere enn vanlig er i Nord-Korea, med 1230&nbsp;mm nedbør per år. 40 prosent av arealet består av skog.

40 prosent av arealet er kultuvert, med en stor risproduksjon, sammen med mais, soyabønner, havre og bygg. Unjon har også provinsens største fruktproduksjon. Blant husdyrholdet er det svin som dominerer. Ellers drives noe fiske og gruvedrift. Blant videreforedlede produkter er fiskeprodukter og soyasaus, foruten keramikk.

## Administrativ inndeling
Fylket er delt inn i en ŭp (småby) og 25 ri (landsby).

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Pyongan-provinsene
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Uiju

**Uiju** (*Uiju kun*) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.

Fylket grenser til Sakchu og Kusŏng i øst, Sŏnch'ŏn og Ch'ŏlsan i sør, Ryongch'ŏn og Sinŭiju i vest, mens fylket grenser til Kina i nord.

## Administrativ inndeling
Fylket er delt inn i en ŭp (småby), to rodongjagu (arbeiderdistrikt) og 17 ri (landsby).

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Pyongan-provinsene
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Sonchon

**Sonchon** (*Sŏnch'ŏn kun*) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.

Fylket grenser til Chonma i nord, Kusong og Kwaksan i øst, Tongrim i vest og i sør mot Vesthavet. Sonchon ble reorganisert i 1952, da deler av fylket ble fradelt for å bli en del av det nye fylket Tongrim.

Terrenget varierer fra sletter til fjell. Fylket inkluderer også flere øyer langs kysten. Høyeste punkt er Kainbong (가인봉, 535 moh), som utgjør kilden til Tongraeelva. Årlig gjennomsnittlig middeltemperatur er 8.5&nbsp;°C, fra januar -9,2&nbsp;°C til august med 23,6&nbsp;°C. Årlig nedbør er i gjennomsnitt 1192&nbsp;mm. Høyeste fjelltopp på øya Sinmido er Unjongfjellet med 532 moh. 45 prosent av fylket er skogkledd.

Den lokale økonomien er avhengig av landbruket med blant annet husdyrhold, samt fiske og diverse produksjon. Landbruket gir større avlinger av ris, mais, soyabønne og tobakk. Fabrikkene i fylket produserer jernvarer, keramikk og tobakksprodukter.

Området var i sentrum for den første protestantiske misjoneringen i Korea, og over 50 kirker ble bygd. I tillegg fantes 13 buddisttempler i fylket. Både kirker og templer ble ødelagt etter etableringen av Nord-Korea i 1948.

## Administrativ inndeling
Fylket er delt inn i en ŭp (småby) 24 ri (landsby).

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Pyongan-provinsene 
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
*  bilder fra Pyongan-provinsen
Sindo

**Sindo** (*Sindo kun*) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.

Fylket ligger på flere øyer ved utløpet av Yaluelva, der den største øya er Pidansom. Sindo ble etablert som eget fylke i 1991. Før dette var fylket en del av Ryongchon, bortsett fra en kort periode som eget fylke i 1967. I nord og vest grenser fylket til Kina. I sør ligger Vesthavet og øya Ryongchon.

Mye av fylket er blitt til ved landgjenvinning. Arkipelet som utgjør Sindo har fast tilknytning til fastlandet. Øya Pidansom er Nord-Koreas vestligste punkt, og ble etablert i 1958 ved fyllinger mellom flere av de mindre øyene i området. I tillegg finnes øyene Ssarisom, Kanunsom (가는섬), og Munbakto i fylket.

Viktigste lokale ressurs er produksjonen av takrør, men fiskerier og tradisjonelt landbruk drives også. Takrørene sendes til fabrikker i Sinuiju. Fra havet høstes blant annet østers.

Fylket har ingen jernbaneforbindelse og lite med vei. Det er en bussforbindelse fra Sindo til Pidan havn, og båtforbindelse til Sinuiju og Yongampo.

## Administrativ inndeling
Fylket er delt inn i en ŭp (småby), to rodongjagu (arbeiderdistrikt) og en ri (landsby).

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Pyongan-provinsene 
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography