Intervall (musikk)

Et **intervall** er i musikkteorien betegnelsen på a) avstanden mellom to toner, eller b) to toner spilt sammen. Intervaller kan anses som *vertikale* (eller harmoniske) hvis de to tonene klinger samtidig, eller *horisontale* (eller melodiske) dersom de to tonene klinger etter hverandre. Tre eller flere toner spilt sammen kalles gjerne en akkord.

## Frekvens
Et intervall gjenspeiles fysikalsk av forholdstallet mellom to frekvenser. I en oktav er forholdstallet 2, dvs. den høyeste tonen har dobbelt så høy frekvens som den laveste. Forholdstallet mellom to toner med *n* (= 0, 1, 2, …) halvtoners intervall ved likesvevende stemming (til forskjell fra temperert stemming) er 2*n*/12.

## Tall og egenskaper
I vestlig harmonilære blir intervaller navngitt etter hvor mange tonetrinn de utgjør. Intervaller større en én oktav kalles **sammensatte intervaller**.

Navnet på et intervall finner man ved å telle antall trinn i en diatonisk skala mellom de to tonene, med utgangspunkt i den laveste tonen. Fra C til F er det fire trinn (C, D, E, F i C-dur eller C, D, E, F i C-moll). Intervallet er derfor en kvart. 

Videre deles intervallene inn som **rene**, **store**, **små**, **forstørrede** og **forminskede**.

* **[[Prim (intervall)|Prim]], [[Kvart (musikk)|kvart]], [[kvint]], [[oktav]]**; disse intervallene kan være *rene, forstørrede eller forminskede*
** De kalles *rene* fordi frekvensforholdene er svært enkle og gir stabil samklang
** En ren kvart er fem halvtoner
** En ren kvint er syv halvtoner
** En ren oktav er tolv halvtoner
** En ren prim er mellom to like toner, så avstanden er null halvtoner
** I alle tilfelle er forstørret intervall én halvtone høyere og en forminsket intervall én halvtone lavere
* **[[Sekund (musikk)|Sekund]], [[ters]], [[sekst]], [[septim]]**; disse intervallene kan være *store, små, forstørrede eller forminskede*
** En stor sekund er to halvtoner, også kalt én hel tone, en liten sekund er én halvtone
** En stor ters er fire halvtoner en liten ters er tre halvtoner
** En stor sekst er ni halvtoner, en liten sekst er åtte halvtoner
** En stor septim er elleve halvtoner, en liten septim er ti halvtoner
** I alle tilfeller er et forstørret intervall én halvtone større enn den store intervallen. Et forminsket intervall er én halvtone lavere enn det lille intervallet.

Det er mulig, men likevel sjelden, å ha dobbelt forstørrede og dobbelt forminskede intervaller.

### Diatoniske og kromatiske intervaller
Et *diatonisk intervall* er intervallet mellom to toner i en diatonisk skala. Alle rene, store og små intervaller er diatoniske, samt den forstørrede kvart (tritonus) og den forminskede kvint. Alle andre intervaller er kromatiske.

### Akkordbesifring
I forbindelse med akkorder brukes tegnet **+** eller  for forstørrede intervaller og **-** eller  for forminskede intervaller. Videre utelates "3" og "5" for tersen og kvinten. For en septim tar man utgangspunkt i lille septim, for en sekst i store sekst. Den store septimen merkes **maj**. For eksempel:
* m: moll
* 7: liten septim
* °7: forminsket septim
* maj7: stor septim
* +5: forstørret kvint
* -5: forminsket kvint

### Enharmoniske intervaller
Et intervall kalles *[[enharmonisk]]* til et annet dersom minst én av tonene noteres på forskjellig måte i likesvevende stemming, for eksempel c og d. En stor ters a - c er enharmonisk til en forminsket kvart a - d. Likeså er en ren kvint g - d enharmonisk til en forminsket sekst f - c.

## Inverterte intervaller
Et intervall kan vendes om ved å heve den laveste tonen en oktav eller ved å senke den høyeste tonen en oktav. Kvarten mellom en lav C og en høyere F kan vendes til å bli en kvint mellom en F og en høyere C. 
* For intervaller med diatonisk navngiving gjelder to regler for alle enkle (dvs, ikke sammensatte intervaller):
#Summen av et intervall og dens omvendte variant er alltid ni (4+5=9 i eksempelet med C og F)
#Et stort intervall som blir vendt blir et lite intervall og vice versa; en forminsked intervall som blir vendt blir en forstørret intervall, og vice versa.
*Et eksempel: E♭ med en høyere C utgjør en *stor sekst*. Ut ifra de to reglene vil C med E♭ over utgjøre en liten ters.

## Se også
* Skala
* Akkord

## Eksterne lenker
* Earplane – Online hørelære