Hans Henrik Holm

**Hans Henrik Holm** (1896–1980) var en norsk lyriker og folklorist. Han er mest kjent for et omfattende episk diktverk i syv bind som han kalte *Folkeeposet*, basert på innsamlet mytologisk og folkloristisk materiale og skrevet på arkaisk telemarks- og setesdalsmål mellom 1933 og 1971.

## Liv og arbeid

Holm debuterte med dikteposet *[[Jonsoknatt]]* i 1933. Dette ble frem til 1971 fulgt opp av ytterligere seks diktverk, som han gav fellesnavnet *Folkeeposet*. Verket er ifølge Willy Dahls *Nytt norsk forfatterleksikon* (1971) «bygget over mytologisk og folkloristisk stoff, og gitt en språkform så bundet til arkaisk telemarks- og setesdalsmål at det vanskelig kan leses uten filologiske kommentarer.» Dahl skrev videre at «de fleste sakkyndige innen folkeminne og språkvitenskap er enige om at stoffinnsamlingen er en svært verdifull innsats, men den litterære vurderingen er splittet mellom full anerkjennelse av Holm som en av Norges store, nasjonale diktere og fullstendig avvisning». Olav Dalgard fant det arkaiske språket moderne: «Den gongen skulle alt vere så dagklårt og tydelig i alle måtar. No verkar dei mange framandslege glosene diktaren har henta fram or ordbøker og gamle målføre, og blenkt opp att som symbol for gamle truer og 'mytisk tenkesett', langt meir moderne i samsvar med dagens krav på eit nytt suggestivt formspråk i lyrikken». Kåre Langvik-Johannessen skriver i *Norsk biografisk leksikon* at «mottakelsen av diktningen svingte i begynnelsen mellom de dypeste dyp og de høyeste tinder [men] etter hvert spaknet kritikken, og han anerkjennes i dag som en stor og høyst egenartet dikterpersonlighet».

Det «symfoniske eposet» *[[Sveinung Vreim (musikkverk)|Sveinung Vreim]]* (1940) av Klaus Egge var basert på fortellingen om Sveinung Vreim i Holms *Jonsoknatt*. 

Holm ble utnevnt til statsstipendiat i 1957 og mottok Statens kunstnerlønn fra 1961.

På Setesdalsmuseet på Rysstad i Valle kan man se dikterstuen til Hans Henrik Holm. Etter hans død ble den demontert fra hans leilighet i Karl Johans gate i Oslo og flyttet til museet.

## Bibliografi

;Folkeeposet
* *[[Jonsoknatt]]*. 1933. Ny utg. 1965
* *Yver bygdi ligg himeriksheim*. 1966 
* *Stjørnir og vetteljos*. 1967
* *Sòga um kapergastane og deira våde-råm*. 1968 
* *Valds-makt bland dalbuom*. 1969
* *Attljód frå skuggheimen*. 1970 
* *Kongsfuglen yver gullfjølli*. 1971 
* *Hard-røynd frå havland og dalsògur, Litt ettergruning ved sluttboki av "Norsk folkeepos"* 1972

;Bygdir i solrøyk
* *I lauvheid um vår*. 2 bd. 1949. Dikt
* *Folk og fant*. 2 bd. 1950. Dikt
* *Fjøllsus i dalgrøda*. 2 bd. 1951. Dikt 

* *Trakkferd i fjøllgrendom*. Et utvalg fra diktsyklusen Bygdir i solrøyk ved Willy Dahl. Gyldendal, 1977 

;Annet
* *Sòga um Gamle-Kari og hennar himil-ferd*. 1938. Prosa
* *Om norsk folkesjel*. I: *Studenterboka 1940*. 
* *Guds gnistrende ildfluer*. 1941. Dikt 
* *Raudt nordlyse : vilje-kveik og lentur i ei vargetid*. 1946. Dikt
* *Vårhelg i Gaukelikleiv*. 1947. Dikt
* *Fugl Føniks i eplehagen : visjoner i synd og lyst*. 1948. Dikt
* *Illversrid : Visefugg frå krigsåri*. 1950. Dikt
 
* *Heilagkvæde*. Utvalgt og med et forord av Kåre Langvik-Johannessen. Gyldendal, 1979
* *Soldryss i vårskogen*. 1984

## Litteratur
* Fraenkl, Pavel. «Eit kritisk tilskott til Holms diktning». I: *Syn og Segn*, 1959
* *Hans Henrik Holm : Dikting og gransking gjennom 25 år*. Damm, 1958.  Omslagstittel: *Hans Henrik Holm og det bygdenorske*
* Langvik-Johannessen, Kåre. «Hans Henrik Holms episke kunstverk».  I: *[[Ergo]]*, 1978
* Viestad, Haftor J. «Gobelin Norge. En innføring i Hans Henrik Holms Norsk folkeepos». I: *Edda*, 1969, 3

## Priser og utmerkelser
* Gyldendals legat 1950
## Referanser


## Eksterne lenker
*