Gunnar Gunnarsson

:*For håndballspilleren, se [[Gunnar Gunnarsson (håndballspiller)]].


*'Gunnar Gunnarsson*' (født [[18. mai]] [[1889]] på Valþjófsstaður i [[Fljótsdalur]], død [[21. november]] [[1975]] i [[Reykjavík]]) var en islandsk forfatter som hovedsakelig skrev på [[dansk]]. Gunnar flyttet til [[Danmark]] i 1907, men vendte tilbake til [[Island]] i [[1939]]. Han regnes som en av Islands store [[Epos|epikere]] som skrev på dansk i den perioden han bodde i Danmark og på [[islandsk]] på Island. Senere oversatte han selv mange av sine bøker på dansk til islandsk. Han er oversatt til flere språk.

== Bakgrunn ==
Gunnar  ble født på prestegården Valþjófsstaður i Fljótsdalur, øst på Island, hvor foreldrene var ansatte. I 1896 flyttet familien til [[Vopnafjörður]], hvor moren døde av lungebetennelse 18. november 1897. Morens død gikk tungt inn på ham, og preget hans senere liv og virke.

Han fikk en begrenset skolegang i sin barndom, hovedsakelig noen uker om vinteren av en omreisende lærer, og gikk et år på [[barneskole]] i Vopnafjörður. I tillegg fikk han noe hjelp av den lokale presten. I tillegg leste han mye på egen hånd, både islandsk og skandinavisk litteratur, og de kjente klassikerne.

Fattigdom gjorde at han ikke fikk mulighet til videre utdannelse, men han lyktes å komme inn på [[Askov højskole|folkehøyskolen i Askov]] på [[Jylland]] hvor han gikk i årene 1907-1909. Han fikk her mer kjennskap til verdenslitteraturen, og bestemte seg selv for å bli forfatter, og hadde fram til dette gitt ut to diktsamlinger. Han valgte å skrive på dansk, da islandsk var så lite utbredt språk.

De første årene som ung forfatter levde han i stor fattigdom i [[Århus]] og [[København]], og levde av små honorarer han fikk for dikt, noveller og artikler i tidsskrifter og blader.

Våren 1912 fikk han kontrakt med [[Gyldendal (dansk forlag)|Gyldendal]], og skrev i løpet av et par måneder første bind i fire-bindsserien  *Borgslæktens historie*, noe som ble han litterære gjennombrudd. Denne ble også filmatisert av [[Nordisk Film]] og tatt opp på Island i [[1919]].

I 1926 kjøpte han den første av flere eiendommer på Island. Da naboeiendommen til hans fødested var på salg i 1938, kjøpte han denne. Han engasjerte den tyske arkitekten Fritz Höger som tegnet et nytt bolighus i stein, som ble oppført det følgende året. Gunnarsson og ektefellen flyttet dit i 1939, men måtte av blant annet på grunn av ektefellens sviktende helse flytte til Reykjavik i 1948, hvor de bodde resten av livet. Eiendommen ble donert til den islandske stat, og huser i dag Gunnar Gunnarsson institutt og dikterboliger.

== Familie ==
Kontrakten med Gyldendal og den etterfølgende suksessen gjorde at han så seg i stand til å gifte seg med Franzisca Antonia Josephine Jørgensen fra [[Fredericia]]. De giftet seg 20. august 1912. De fikk sønnene Gunnar (født 28. mai 1914) som senere ble kunstmaler) og Úlfur (født 12. november 1919), som senere ble lege. 

Gunnar fikk også sønnen Grímur med den danske kvinnen Ruth Lange i 1929, og denne sønnen ble senere en velkjent journalist og redaktør i Danmark.

== Forfatterskap ==
Etter utbruddet av [[første verdenskrig]] endret Gunnars forfatterskap karakter, fra de opprinnelige [[Romantikken|nyromantiske]] diktene og den populære og folkelige *Borgslæktens historie*, til romanen *Livets strand* som kom ut i 1915. Denne avspeiler et knust verdensbilde og eksistenskrise.

Da han i 1919 fikk et forfatterstipend, brukte han dette til å oppholde seg i [[Italia]], hvor han skrev *Salige er de enfoldige*, som blir betraktet som et av hans mesterverk. Deretter skrev han fem-bindsserien *Kirken på bjerget* som kom ut i årene 1923-1928, basert på sitt eget liv.

Han engasjerte seg i Islandsk selvstendighetssak og det nordiske samarbeidet, noe som blant annet kommer fram i verkene *Det nordiske Rige* (1927), *Island. Land og folk I-II* (1929) og *Sagaøen* (1935). han deltok også i en illustrert dansk utgivelse av islandske sagaer, og oversatte selv *Grettissaga*.

Gunnars dikteriske bidrag spenner over rundt 25 romaner, en rekke noveller, skuespill, og en lang rekke dikt, artikler og foredrag. I ettertid er særlig *Advent* og *Salige er de enfoldige* de mest kjente. 

Gunnar var ved flere anledninger aktuell som mottaker av [[Nobelprisen i litteratur]], særlig i 1955, men den gikk dette året til landsmannen [[Halldór Laxness]].

== Bibliografi (utvalg), etter utgivelse ==

* [[Litteraturåret 1912|1912]]-[[Litteraturåret 1914|1914]] *Borgslæktens historie*:
** 1912: *Ormarr Øglysson*
** [[Litteraturåret 1913|1913]]: *Den danske Fru paa Hof*
** 1913: *Gest den enøijede*
** [[Litteraturåret 1914|1914]]: *Den unge Ørn*
* [[Litteraturåret 1915|1915]]: *Livets strand*
* [[Litteraturåret 1916|1916]]: *Varg i Veum*
* [[Litteraturåret 1917|1917]]: *Drengen*
* [[Litteraturåret 1918|1918]]: *Eldbrødre*
* [[Litteraturåret 1920|1920]]: *Salige er de enfoldige*
* [[Litteraturåret 1922|1922]]: *Dyret med Glorien*
* [[Litteraturåret 1923|1923]]-[[Litteraturåret 1928|1928]]: *Kirken på bjerget*:
** 1923: *Leg med Straa*
** [[Litteraturåret 1925|1925]]: *Skibe paa Himlen*
** [[Litteraturåret 1926|1926]]: *Natten og Drømmen*
** [[Litteraturåret 1927|1927]]: *Den uerfarne Rejsende*
** [[Litteraturåret 1928|1928]]: *Hugleik den Haardtsejlende*
* [[Litteraturåret 1927|1927]]: *Det nordiske Rige*
* [[Litteraturåret 1929|1929]]: *Island. Land og folk I-II
* 1929: *Svartfugl*
* 1930: *Rævepelsene eller Ærlighed varer længst*
* 1930: *Jón Arason*
* 1932: *Vikivaki*
* 1933: *De blindes Hus*
* 1933: *Jord*
* 1934: *Hvide-Krist*
* 1935: *Sagaøen*
* 1936: *Graamand*
* 1936: *Advent*
* 1940: *Brandur på Bjarg*
* 1944: *Fljótsdalshérað*
* 1945: *Árbók 45*
* 1948: *Árbók 46-7*
* 1952: *Sjælemesse*
* 1954: *Sonate ved havet*

## Referanser

* Brosjyre fra Gunnar Gunnarssons instituttet, basert på Sveinn Skorri Höskuldssons forskning

## Eksterne lenker
* 
* Omtale på Gunnar Gunnarsson Institutt