open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cauchas

* *[[Cauchas rufifrontella]]*
* *[[Cauchas breviantennella]]*
* *[[Cauchas fibulella]]*
* *[[Cauchas rufimitrella]]*

***Cauchas*** spp. er en artsfattig slekt av  sommerfugler som hører til familien svepemøll (Adelidae). Disse små, metallisk fargede møllene har ikke like lange antenner som de fleste andre svepemøll.

## Utseende
Små  (vingespenn 7 – 13&nbsp;mm for de artene som forekommer i Norden), slanke møll. Antennene er trådformede og relativt tykke, hos hannene liit lengre enn forvingen, hos hunnene gjerne litt kortere. Kroppen og forvingen er mer eller mindre metall-glinsende.

## Levevis
Larvene leevr på ulike urter, men fullfører utviklingen nede på bakken. De voksne sommerfuglene flyr om dagen i solskinn, helst på forsommeren.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Incurvarioidea
********* Familien svepemøll, Adelidae
********* Underfamilien Adelinae
********** Slekten *Cauchas* Zeller, 1839
*********** *[[Cauchas albiantennella]]* (Burmann, 1943)
*********** *[[Cauchas anatolica]]* (Rebel, 1902)
*********** *[[Cauchas breviantennella]]* Nielsen & Johansson, 1980 – i fjellet, foreløpig ikke funnet i Norge
*********** *[[Cauchas fibulella]]* (Denis & Schiffermüller, 1775)
*********** *[[Cauchas florella]]* (Staudinger, 1871)
*********** *[[Cauchas leucocerella]]* (Scopoli, 1763)
*********** *[[Cauchas rufifrontella]]* (Treitschke, 1833) – finnes i Danmark
*********** *[[Cauchas rufimitrella]]* (Scopoli, 1763)
*********** *[[Cauchas tridesma]]* (Meyrick, 1912)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/cauchas_breviantennella.html
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr. http://www.faunaeur.org/ 
## Eksterne lenker
*
Rakkestad stadion

**Rakkestad stadion** er hjemmebanen til R.I.F (Rakkestad Idrettsforening). Stadionet ligger bak gamle Bergenhus skole som ligger ca. 100 meter fra Bergenhuskrysset.

## Historie
Rakkestad stadion ble bygd i 1952. Før det var det en lagård, skog og jorde der. Lagården var eid av Thorvald Lind. Stadionet ble bygd på dugnad. De hadde ikke så mange maskiner på den tiden, så de brukte spader og trillebårer. De kjørte ned jord bak gamle Bergenhus skole med lastebil ned på banen. Den første kampen var på sommeren 1952. Den var mellom Rakkestad og Mysen, og Mysen vant 2-0. Klubbhuset ble bygd på dugnad i 1989.

## Kunstgresset
På høsten 2004 begynte de å legge kunstgress på Rakkstad stadion. Kommunen leide inn et nederlandsk firma til å legge kunstgresset. Kunstgresset var ferdig på våren 2005.

## Eksterne lenker
* 
*
FATIMA-prosjektet

**FATIMA-prosjektet** (Fastlandsforbindelse til Magerøya) var et veiprosjekt i Finnmark på Europavei 69 bestående av veier og tunneler. Veiforbindelsen på 28,6 kilometer ble åpnet 15. juni 1999. Sambandet omfatter også tre tunneler, den undersjøiske Nordkapptunnelen (6,9 km), Honningsvågtunnelen (4,4 km) og Sarnestunnelen (195 meter), samt Veidnesbrua (520 meter).

Veiprosjektet kostet 1078 millioner kroner (1999-verdi). Av dette ble ca. 210 millioner kroner betalt med bompenger, som ble innkrevd manuelt. Innkrevingen av bompenger ble avsluttet 29. juni 2012.

## Referanser


## Eksterne lenker
*Stortingsproposisjon om FATIMA-prosjektet
*Nordkapp bompengeselskaps nettssted
Trond Strøm

**Trond Strøm** (født 5. august 1951 i Flatanger i Nord-Trøndelag) er en norsk gårdbruker og politiker (Sp). Han var Flatangers ordfører fra 1999 til 2003. Han ble enstemmig valgt av kommunestyret.

Han er sønn av gårdbruker Rolf Strøm og hustru Tora Helgesen på Utvorda i Flatanger. Han er yngre bror av Einar Strøm, tidligere ordfører i Leksvik og fylkesråd i Nord-Trøndelag. Trond Strøm har gått Mære landbruksskole og overtok i 1977 som gårdbruker på Utvorda. Strøm har vært leder i Flatanger bondelag.

## Referanser
Nemophora

* *[[Nemophora degeerella]]*
* *[[Nemophora amatella]]*
* *[[Nemophora bellela]]*
* *[[Nemophora congruella]]*
* *[[Nemophora ochsenheimerella]]*
* *[[Nemophora metallica]]*
* *[[Nemophora cupriacella]]*
* *[[Nemophora minimella]]*
* *[[Nemophora dumerilella]]*

***Nemophora*** spp. er en slekt av  sommerfugler som hører til familien svepemøll (Adelidae). Disse små, metallisk fargede møllene har meget lange antenner hos hannene, hos hunnene er de kortere.

## Utseende
Små til middelsstore (vingespenn 11 – 24&nbsp;mm for de artene som forekommer i Norden), slanke møll. Antennene er trådformede, hos hannene dobbelt til fire ganger så lange som forvingen, hos hunnene gjerne litt lengre enn forvingen, den indre delen kledt med oppstående skjell. Kroppen og forvingen er mer eller mindre metall-glinsende. Hos mange arter er forvingen noe gulaktig, med et gult tverrbånd som er kantet med blått eller fiolett og mørke lengdestreker, hos andre er vingen mer eller mindre ensfarget metallisk. Bakvingen er tynt skjellkledt og har et blått eller fiolett metallisk skinn.

## Levevis
Larvene lever på ulike busker, trær og urter, men holder seg mest nede på bakken der den spiser nedfalne blader eller barnåler. De voksne sommerfuglene flyr om dagen i solskinn, helst rundt midtsommer eller litt senere.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Incurvarioidea
********* Familien svepemøll, Adelidae
********** Underfamilien Adelinae
*********** Slekten *Nemophora* Hoffmannsegg, 1798
************ *[[Nemophora amatella]]* (Staudinger, 1892) – finnes i Sverige og Finland, foreløpig ikke funnet i Norge
************ *[[Nemophora bellela]]* (Walker, 1863)
************ *[[Nemophora congruella]]* (Zeller, 1839) – finnes i Danmark
************ *[[Nemophora cupriacella]]* (Hübner, 1819) – funnet i Danmark, Sverige og Finland, sjelden
************ *[[Nemophora degeerella]]* (Linnaeus, 1758)
************ *[[Nemophora dumerilella]]* (Duponchel, 1839) – bare på Öland og Gotland i Norden
************ *[[Nemophora metallica]]* (Poda, 1761) – finnes i våre naboland, hittil ikke funnet i Norge 
************ *[[Nemophora minimella]]* (Denis & Schiffermüller, 1775)
************ *[[Nemophora ochsenheimerella]]* (Hübner, 1813) – finnes i Danmark

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/n/nemophora_degeerella.html
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr. http://www.faunaeur.org/ 
## Eksterne lenker
*
Stunner

**Stunner** er en steinalderboplass i Ski kommune, Akershus fylke

Under potethøsten i 1928 på gården Graverstua under Nordre Stunner, fant Johannes Mikkelsen bearbeidet flint. Mikkelsen var en belest mann med stor interesse for arkeologi. I februar 1929 reiste han til Oslo og overleverte 8 flintbiter til Universitetets oldsaksamling. Funnet viste seg å være noen av de eldste sporene etter mennesker på Østlandet. I ettertid er det levert inn ca. 700 funn fra boplassen.

## Redskaper av flint
Flint spalter lett og gir en skarp egg. En dyktig flintsmed kan raskt forme flinten til pilspisser og andre redskaper. På Stunner er det funnet skrapere som er brukt til å berede skinn og glatte pilskaft. Det er også funnet borr, og andre skjæreredskaper.

Etter istiden kunne man samle flint på strendene langs kysten. Flintknoller som var frosset fast i isen ble ført hit med havstrømmene. Menneskene på Stunner må ha brakt med seg noen knoller med god flint, og sannsynligvis visste de hvor drivisen hadde lagt igjen flint på strendene.

## De første menneskene i Norge
De første menneskene kom til Norge etter siste istid, for ca. 11&nbsp;000 år siden. Sannsynligvis kom de fra områdene rundt Skagerak. De var nomadiske reinsdyrjegere fra tundraen sør for den skandinaviske isbreen. Folkegruppen går under navnet Ahrensburgkulturen, etter den store boplassen utenfor Ahrensburg nord for Hamburg. 

Alderen og dårlige bevaringsforhold for organisk materiale gjør at det bare finnes spor etter redskaper og avfall av flint og annen bergart. Ved Fløylivannet og Store Myrvatn i Rogaland er det funnet rester etter teltringer. Teltringer er stein som har vært brukt til å holde teltduken på plass. Stokker som holdt skinnteltet oppe, soveskinn som var utslitte, ødelagte padleårer, brukne pilskaft, gjenglemte fiskekroker, utslitte nett og ruser og matrester er borte. 

De fleste boplassene fra denne perioden var små jaktboplasser med sesongbosetning. Fisk og skjell har vært en viktig del av kosten. Sel og småhval har nok vært minst like viktige byttedyr som rein. For å kunne leve et nomadeliv langs norskekysten, trengte man gode og sjødyktige båter. Båtene kan ha lignet inuittenes skinnbåter, umiak og kajakk. 

## Steinalderboplassen lå på en øy i skjærgården
For 11&nbsp;000 år siden hadde isens tilbaketrekking blottlagt en skjærgård med mange øyer. En av disse er «Stunnerøya». Stranden hvor man kunne gå i land lå godt beskyttet. Vannet var grunt og det var lett å trekke opp båtene. Skinnteltene ble satt opp i ly av en stor ås i sør og en mindre høyde i nord. På Stunnerøya vokste dvergbjørk, hasselbusker, einer og vier og de første furutrærne hadde slått rot. Sommertemperaturen var omtrent som i dag, men vintrene var kaldere.

Boplassen ligger i dag 165 meter over havet. Da menneskene slo seg til her var havnivået ca. 160 meter høyere enn i dag. Den raske landhevingen førte til store endringer i landskapet. Etter bare 50 år lå boplassen mer enn 100 meter fra havet. På dette tidspunktet var sundet utenfor Stunnerboplassen stengt.

## Eksterne lenker
* Kulturnett Akershus side om Stunnerboplassen, besøkt 26.05.2014
Hundreårsflom

**Hundreårsflom** betegner statistisk hvor stor flom som kan forventes i gjennomsnitt i løpet av hundre år, gitt en uendelig lang tidsserie. Statistisk sett er det hvert år 1 % sannsynlighet for at en hundreårsflom inntreffer. Allikevel kan altså to eller flere hundreårsflommer opptre med kort tids mellomrom. I så måte er det 63 % sjanse (ref. gjentaksintervall) for at det oppstår en hundreårsflom i løpet av de neste 100 årene og 10 % sjanse for at en vil opptre i løpet av ti år. Fordi datagrunnlaget ikke er uendelig langt, og fordi klimaet endrer seg, er det usikkerhet knyttet til estimering av gjentaksintervall.

Selv om flommen i ett målepunkt i et vassdrag er estimert til å være en hundreårsflom, kan gjentaksintervallet variere fra sted til sted innad i vassdraget. NVE har beregnet gjentaksintervallet for kulminasjonsvannføringer under ekstremværet Hans.

## Hundreårsflommer
*Flommer i Europa 2002
*Oversvømmelsen av Guleelven i 1887
*Ekstremværet Hans

## Referanser


## Se også
* Gjentaksintervall
* Hundreårsbølge

## Eksterne lenker
* Ordliste for flom – Norges vassdrags- og energidirektorat
* Flomhendelser – Norges vassdrags- og energidirektorat
* Flomvannstander og gjentaksintervaller – Norges vassdrags- og energidirektorat
Frithiof Strömberg

**Frithiof Strömberg** eller *Fritiof Strömberg* (født *Anders Wilhelm Fritiof Strömberg*, 1878–1911) var en svensk skuespiller og operasanger. Strömberg debuterte på scenen i 1902.

Frithiof var sønn av operasangeren Helmer Strömberg (1848–1910) og den tyskfødte riksgrevinnen Anna Martini. Han var gift med konsertpianist og pianopedagog Kerstin Sundbaum.

Strömberg omkom av skader han hadde pådratt seg under en kampscene i Wilhelm Peterson-Bergers opera *Arnljot,* hvor han spilte hovedrollen.

## Filmografi (utvalg)

## Eksterne lenker
*
Lars Martin Vik

**Lars Martin Vik** (født 23. november 1978 i Oslo) er en norsk komponist og bassist.

Han er utdannet kontrabassist fra jazzlinja (NTNU) – Musikkonservatoriet i Trondheim 1999-2003. 

Vik gav ut instrumental-albumet *[[Växthus (album)|Växthus]]* på AIM Records i 2008, og medvirker på plater med Gjerstad Funk- og Fiskarlag 2008, 2009, Latinga 2007, Sandvika Storband 2005, Lena Nymark 2014, Dina Misund og Maria Vatnehol 2021

## Eksterne lenker
* hjemmeside for Lars Martin Vik
* hjemmeside for Gjerstad Funk- og Fiskarlag
Verdiskaping

**Verdiskaping** er bruk av kunnskap, kapital og/eller arbeid med det formålet å skape økonomiske verdier. Verdiskaping brukes mer presist om den verdiøkning et (uferdig) produkt eller en tjeneste får i hvert ledd av produksjonsprosessen eller verdikjeden, hvor verdiskapingen er den *tilleggsverdi* hvert ledd eller hver bedrift gir produktet eller tjenesten.

Den verdiskapingen som skjer i en bedrift er skattbar næringsinntekt (selskapsskatt). Verdiskapingen framstår da som salgsinntekt minus produksjonskostnad, og for skatteformål får bedriften også trekke fra avskrivninger, rentekostnader osv før verdiskapingen beskattes. Det er altså overskuddet før finansposter, av- og nedskrivninger – også kalt EBITDA – som grovt sett utgjør verdiskapingen, og som beskattes.

Et annet begrep for verdiskaping er ***bruttoprodukt***, og når man legger sammen bruttoproduktene til alle bedriftene og produsentene i samfunnet, inklusive de offentlige, får vi i sum bruttonasjonalproduktet (det nasjonale bruttoproduktet). Bruttonasjonalproduktet er altså summen av verdiskaping i samfunnet.

I de fleste land legges merverdiavgift (moms) på bruttoproduktet, dvs verdiskapingen. Hver bedrift ledd i produksjons- eller verdikjeden øker verdien av produktet litt, og denne økningen utgjør bedriftens verdiskaping (salgsinntekt – kostnader). Man legger moms på akkurat denne biten ved å beregne moms av hele salgsinntekten, men samtidig gi fratrekk for kostnadene (inngående moms). I Norge ble det ilagt *meromsetningsavgift* fram til 1969, det vil si at det ble lagt avgift på *hele* hele salgsverdien, uten fradrag for inngående moms. Men i 1969 ble det også i Norge lagt om til *merverdiavgift* på verdiskapingen. Man flyttet altså avgiftsbyrden fra omsetningen til verdiskapingen.

## Se også
* Næringsvirksomhet
Panserkrysser

**Panserkrysseren** var en pansret type av krysseren i den siste halvdel av 1800-tallet med vertikalte vannlinjepanser og et horisontalt eller skånende panserdekk for beskyttelse av blant annet fremdriftsmaskineri, vitale systemer og ammunisjonslagre. Krigsskipene siden midten av 1800-tallet var blitt endret til det ugjenkjennelige som et resultat av flere teknologiske nyheter.

Utviklingen av den nye skipstypen *krysser* fylte rollen som sluppene, korvettene og fregattene tidligere hadde hatt, og den gikk over i tre hovedtyper; *panserkrysser* for flåteoperasjoner og bekjempelse av fiendtlige krigsskip, *armert krysser* for oppklaringsoppdrag, ødeleggelse av fiendtlige handelsskip, selvstendige enkeltoppdrag (cruise), og *ubeskyttet krysser* for mindre oppdrag som beskyttelse av koloniene.
Martin Alfsen

**Martin Alfsen** (født 1959) er en musiker, komponist og kordirigent fra Oslo. Han leder koret Reflex .

## Musikalsk virke
Som barn og ungdom spilte Alfsen i Ruseløkka Skolekorps. I 1979, etter tjeneste som trombonist i HM Kongens Gardes musikkorps, begynte Alfsen på musikkstudier på Østlandets Musikkonservatorium.

I 1977 ble han leder av sitt første kor; koret Reflex, som er knyttet til Østre Frikirke i Oslo. Som komponist og tekstforfatter bidro han med mye av materialet som koret skulle spille inn. Blant hans mest kjente sanger er «Denne dagen er din» og «Like a mighty river» fra albumet Denne dagenfra 1993.

Senere komponerte han sanger til norske og internasjonale artister, deriblant Kurt Carr, T.C.Hawkins, Kjell Karlsen, Inger Lise Rypdal, Rita Eriksen, Finn Eriksen,Gaute Ormåsen, Grethe Svensen og Bjøro Håland.
Midt på 1990-tallet var Martin Alfsen kappellmester for TV-serien «Sanger fra Bedehusland» som TV Inter produserte for NRK. I kjølvannet av TV-programmene kom CD-serien «Sanger fra Bedehusland» med 8 utgivelser i perioden 1996-2008.

Med Reflex har Martin Alfsen hatt en omfattende konsert- og turnévirksomhet i Europa.

Martin Alfsen har skrevet verk som lovsangsmessen *LIV* (1995),  spiritualmessen *Shout All Over God's Heaven* (2004), pasjonsverket *[[7 døgn i Jerusalem]]* (2000) og gospelkantaten *The River* (2006). I 2014 skrev Martin Alfsen adventsmessen *Stjerneskinn*. Hans foreløpig siste større verk er en kantate til 250-års jubileet til Hans Nielsen Hauge: "De avmektiges styrke".

Hans komponistvirksomhet inkluderer blant annet også nye populariserte arrangementer av Händels *Messias*, *The Young and Soulful Messiah*, som han har dirigert ved flere anledninger. I 2014 startet han Fredrikstad Gospelkor. 

Som musikkprodusent har Martin vært involvert i mer enn 60 albumutgivelser.
Med Reflex har han gitt ut 22 album.

## Bibliografi
* 2002: *Jesus i musikken*
* 2007: *Jazz-Gospel-Soul-Pop KOR* 
* 2010: *Låtskriverhåndboka* 
* 2019: *Dirigenten – musikalske og mindre musikalske minner* (selvbiografi), Hermon Forlag

## Referanser
Trikkedrapet

**Trikkedrapet** er betegnelsen på et knivdrap som skjedde 3. august 2004 på en trikk i Oslo. En 23 år gammel mann ble drept og fem andre skadet, en av dem livstruende, to alvorlig. En 40 år gammel somalisk mann ble pågrepet dagen etter og senere dømt til psykiatrisk behandling.

## De skadde
Kvinne (37) ble stukket i hjertet som ble påført tre hull. Hun mistet seks liter blod og fikk punktert en lunge.
Mann (55) ble alvorlig og livstruende skadet  i brystet og i buken.
En 31 år gammel mann ble operert for alvorlige skader i brystet.
En 38 år gammel mann som fikk moderate skader.
Ytterligere en person ble skadet

## Tidslinje
;3. august 2004
:En 40 år gammel mann gikk amok på 17-trikken ved Bislet og drepte en mann og skadet fem andre.

;4. august 2004
:Den 40 år gamle gjerningsmannen ble pågrepet.

;5. august 2004
:Helseminister Ansgar Gabrielsen (H) tok kontakt med både Fylkeslegen i Oslo og Helse Øst for å få kjennskap til helsebehandlingen av mannen som var pågrepet siktet for drapet.

:Den 40 år gamle mannen som var siktet i saken, ble utskrevet fra psykiatrisk avdeling på Ullevål universitetssykehus uken tidligere. Han skal ha virket sliten og psykisk syk da han ble pågrepet. Mannen ble kort tid før dette skjedde kastet ut av leiligheten sin. – «Han er psykisk syk og sier han ikke husker drapet», uttalte forsvareren hans om saken og tilstanden til klienten.

:Etter drapet tok politioverbetjent Finn Abrahamsen til orde for forbud mot salg av «Rambo-kniver». Han fikk støtte fra Aps justispolitiker Knut Storberget og SV-leder Kristin Halvorsen.

;6. august 2004
:Helseminister Ansgar Gabrielsen lovte 700 millioner kroner til å styrke psykiatrien.

;12. mai 2005
:Oslo tingrett dømte mannen som var siktet for ugjerningen til overføring til tvunget psykisk helsevern.

;19. juli 2007
:Statens helsetilsyn gav en overlege ved Ullevål universitetssykehus en formell advarsel for uforsvarlig pasientbehandling etter trikkedrapet.

## Referanser
Simon Rom Gjerø

**Simon Rom Gjerø** (født 7. august 1974) er en dansk sinolog og forfatter. Han har primært markert seg ved bokutgivelser om Kina. Blant hans verker er: *Turen går til Beijing* for Politiken (2008) og senest *Kaldet til Kina – Danske missionærers liv og oplevelser i Manchuriet 1893-1960* for Forlaget Univers (2008).

Gjerø ble utdannet cand.mag i kinesisk og moderne Østasia- og udviklingsstudier fra Århus Universitet i 2002. Han bor i dag (2008) i Beijing.
Efterskole

**Efterskole** er en skoleform for 14-18 åringer i Danmark. Efterskoler er en del av friskolebevegelsen. De ivaretar undervisningen av elever på 8., 9., 10. og 11. klassetrinn og fungerer som kostskole, det vil si at man bor på skolen og får undervisning der. Man kan dog også være dagelev på en efterskole. Noen efterskoler satser på spesifikke områder, slik som sport, musikk, kreative fag og så videre. Det finnes cirka 150 efterskoler i Danmark.

Efterskolene er opprettet under friskolelovens betingelser. De er selvstendige institusjoner med eget styre og skolene bestemmer selv hvilke regler som skal gjelde, hvor harde reglene skal være, og hvilke konsekvenser overtredelser av reglene vil få.  

Efterskoleformen har røtter tilbake til 1800-tallet. For eksempel var det efterskole på Askov Sløjdlærerskole for gutter om vinteren helt fra 1886. Den første efterskole ble opprettet i 1879 i Galtrup av Anders Poulsen Dal, inspirert av Grundtvigs og Christen Kolds skoletanker. Grundtvig og Kolds holdninger var basert på elevenes hele menneskelige utvikling og modning samt deres allmenne oppdragelse og utdannelse. Derfor er de fleste efterskoler Grundtvigkoldske og bygger på deres tanker.

Efterskolens tanke kan minne litt om tanken bak folkehøgskolene om å utvikle "hele eleven", og de har også til dels den samme historien. Men efterskolen har en yngre målgruppe enn folkehøgskolen (der man vanligvis må fylle 17 år innen utgangen av det året man begynner på skolen).

## Eksterne lenker
* Efterskoleforeningen
Nematopogon

* *[[Nematopogon pilellus]]*
* *[[Nematopogon schwarziellus]]*
* *[[Nematopogon magnus]]*
* *[[Nematopogon adansoniellus]]*
* *[[Nematopogon metaxellus]]*
* *[[Nematopogon swammerdamellus]]*
* *[[Nematopogon robertellus]]*

***Nematopogon*** spp. er en slekt av  sommerfugler som hører til familien svepemøll (Adelidae). Disse små til middelsstore møllene har meget lange antenner hos hannene, hos hunnene er de kortere.

## Utseende
Små til middelsstore (vingespenn 11 – 21&nbsp;mm for de artene som forekommer i Norden), slanke møll. Antennene er trådformede, hos hannene dobbelt til tre ganger så lange som forvingen, hos hunnene gjerne litt lengre enn forvingen. Maxillarpalpene er velutviklede og består av fem ledd, ulikt andre svepemøll der de er reduserte. Ulikt de andre slektene av svepemøll som finnes i Norden har forkroppen og vingene lite eller ingen metallglans, men er gulaktige eller brunlige. Forvingen har ofte et nettmønster i den ytre delen. Bakvingen er gråaktig, nokså tynt skjellkledt. Artene i denne slekten kan være ganske vanskelige å skille på ytre karakterer, noen ganger må man undersøke kjønnsorganene for å bestemme arten med sikkerhet.

## Levevis
Larvene lever på ulike busker, trær og urter, men holder seg mest nede på bakken der den spiser nedfalne blader eller barnåler. De voksne sommerfuglene flyr om dagen i solskinn, helst på våren og forsommeren.

## Systematisk inndeling / europeiske arter

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Incurvarioidea
********* Familien svepemøll, Adelidae
********** Underfamilien Nematopogoninae
*********** Slekten *Nematopogon* Zeller, 1839
************ *[[Nematopogon adansoniellus]]* (de Villers, 1789) – finnes i Danmark og Skåne
************ *[[Nematopogon magnus]]* (Zeller, 1878)
************ *[[Nematopogon metaxellus]]* (Hübner, 1813)
************ *[[Nematopogon pilellus]]* (Denis & Schiffermüller, 1775)
************ *[[Nematopogon prolai]]* (Hartig, 1941)
************ *[[Nematopogon robertellus]]* (Clerck, 1759)
************ *[[Nematopogon schwarziellus]]* Zeller, 1839
************ *[[Nematopogon sericinellus]]* Zeller, 1847
************ *[[Nematopogon swammerdamellus]]* (Linnaeus, 1758)

## Kilder

* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/n/nematopogon_pilella.html
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr. http://www.faunaeur.org/ 
## Eksterne lenker
*
Anna-Lisa Hellström

**Anna-Lisa Hellström** eller *Anna-Lisa Lindahl*, født *Anna Elisabet Hellström*, (1887–1949) var en svensk skuespiller.

## Filmografi

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Niels Brinck

**Niels Brinck Kristensen** (født 1974) er en dansk låtskriver og sanger. Han er mest kjent under kunstnernavnene *Brinck* og *IVORY*.

Brinck skrev tittelmelodien «In the End I started» til krimserien *[[Anna Pihl]]* og vinnersangen av danske *[[X Factor]]*, «The One», som samtidig ble Martin Hoberg Hedegaards første singel. Under kunstnernavnet *IVORY* skrev han sammen med komponisten Jesper Winge Leisner, soundtracket til Susanne Biers dogmefilm *[[Elsker dig for evigt]]*. 

Hans debutalbum *Brinck* kom ut i mai 2008 på Copenhagen Records.

Brinck vant Dansk Melodi Grand Prix i 2009 med sangen «Believe Again», som er skrevet av Lars Halvor Jensen, Martin Møller Larsson og Ronan Keating. I mai 2009 representerte han dermed Danmark i Eurovision Song Contest 2009. «Believe Again» kvalifiserte seg til finalen der den endte som nummer 13 av 25 deltakere.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Brincks MySpace-profil
Torajiro Naito

**Naitō Torajirō** (内籐 虎次郎 *Naitō Torajirō*; født 27. august 1866 i prefekturet Akita i Japan, død 26. juni 1934), allment kjent som **Naitō Konan** (内藤 湖南 *Naitō Konan*), var en japansk historiker og sinolog. Han grunnla Kyoto-skolen i historiografi, og sammen med Shiratori Kurakichi (grunnlegger av Tokyo-skolen) var han en av sin tids fremste japanske historikere innen feltet Øst-Asia. Hans best kjente verk kalles *[[Nara (bok)|Nara]]*.

I 1907 fant han Manwen Laodang i Mukden. Som autoritet på kinesisk historie ble han invitert til Kyoto keiserlige universitet av Kano Kokichi i 1907 og bidro der til opprettelsen av avdelingen for orientalsk historie.

Blant Naitōs viktigste bidrag var erkjennelsen og utforskningen av Tang-Song-overgangen som et viktig vannskille i kinesisk historie. Han fikk frem at de sosiale, politiske, demografiske og økonomiske endringer som fant sted mellom det midlere Tang-dynasti og det tidlige Song-dynasti representerte overgangen mellom de middelalderske (*chūsei*) og den tidlige moderne (*kinsei*) perioder innen kinesisk historie.

Innen japansk historie argumenterte Naitō at Yamataikoku lå på Kyūshū og ikke i Kinki.

## Referanser
Gustav Haloun

**Gustav Haloun** (født 12. januar 1898 i Brtnice i Østerrike-Ungarn, død 24. desember 1951 i Cambridge i Storbritannia) var en tsjekkisk sinolog.

Han studerte antropologi, etnologi, religionshistorie, eldre historie, Orientens historie og sinologi ved Universitetet i Wien og Universitetet i Leipzig.

I 1926 og 1927 underviste han ved Karlsuniversitetet i Praha og ble habilitert doktor i sinologi underveis. Fra 1927 til 1935 var han ved Universitetet i Halle i Tyskland og fra 1935 til 1938 ved Universitetet i Göttingen. Han motsatte seg nazismen og nektet å melde seg inn i NSDAP, og besøkte også venner som var blitt politisk fengslet. Etter at han ble truet med tap av sin lærestol, kom han seg i 1938 til Storbritannia og ble professor i kinesisk ved  University of Cambridge.

Blant hans viktigste forskningsområder var Kinas folkegrupper. 

## Referanser


## Litteratur
* E.B. Ceadel: «Published works of the late Professor Gustav Haloun»', i *[[Asia Major]]* 3:1 (1953)
* Herbert Franke: «Gustav Haloun (1898–1951)», i *Zeitschrift der Deutschen Morgenländischen Gesellschaft*, bind 102, 1952, s. 1-9
* Walter Fuchs: «Nachruf Gustav Haloun», i *Sinologica*, bind 3, 1953, s. 214-215
* David B. Honey: *Incense at the Altar: Pioneering Sinologists and the Development of Classical Chinese Philology*, 2001, s. 152-66.

## Eksterne lenker
* Kort biografi, Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg
Institutt for kultur, religion, Asia- og Midtøstenstudier

**Institutt for kultur, religion, Asia- og Midtøstenstudier (IKOS)** (tidligere Institutt for kulturstudier og orientalske språk) er et institutt ved Det humanistiske fakultet ved Universitetet i Oslo.

IKOS består av fem faggrupper som forvalter fem undervisningsfag. Disse er: kulturhistorie/museologi, religionsvitenskap, Kina-/Korea-studier, Japan-studier og Midtøsten-studier. I tillegg er det flere av de ansatte ved disse fagene som arbeider på feltet miljøhumaniora. Dette fagfeltet strekker seg på tvers av fagene ved IKOS og omfatter også samarbeid med andre fagfelt innad ved universitetet og ut over dette.

Forskning og undervisning ved IKOS-fagene omfatter felt som språk, historie, religion, filosofi, kultur, tradisjoner, samfunn, politikk og økonomi.

Studenter ved IKOS fordyper seg i et bredt utvalg av studieemner innen kulturhistorie, religionsvitenskap, områdestudier av Asia, Midtøsten og Nord-Afrika og språkene i disse regionene. Det blir også undervist i en rekke tverrfaglige emner. IKOS-emnene inngår i mange studieprogrammer. Mer informasjon om disse finnes på instituttets nettsider om undervisning.

IKOS har (per 2025) totalt ca. 110 ansatte fordelt mellom 53 fast vitenskapelig ansatte, 16 administrativt ansatte og ca. 40-50 midlertidig vitenskapelig ansatte (Phd-studenter, postdoc'er og forskere).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Guro Valen

**Guro Valen** (født 20. mars 1960, død 26. september 2014) var professor i fysiologi ved Universitetet i Oslo, en stilling hun hadde hatt siden 2004. Valen var forsker og forskningsleder innen eksperimentell hjerteforskning og arbeidet i mange år med forskerutdanning ved Karolinska Institutet i Stockholm. Hun var utdannet lege.

## Priser
* Nasjonalforeningen for folkehelsens Hjertepris, 2014

## Referanser


## Eksterne lenker
Hvit land

**Hvit land** er en kaninrase med opprinnelse fra Danmark. Den ble vist for første gang ved en utstilling på Københavns Tivoli i 1908.

## Se også
* Liste over kaninraser
Tenotec

**Tenotec A/S** er i dag Norges største leverandør av batteri og trykkluftdrevet åndedrettsvern.

Firmaet ble etablert i Drammen i 1976. Her ble det drevet under navnet Telenor helt frem til 1995. Det var først i 1995 at den norske teleoperatøren kjøpte navnet fra daværende eier. Firmaet tok da sitt nåværende navn, Tenotec.

I 2001 ble selskapet kjøpt opp av nåværende eier og etter 2 års drift i Drammen, ble virsomheten flyttet til Stavanger.
Der har Tenotec utviklet seg til å bli en svært sentral leverandør av åndedrettsvern, både i olje og gass næringen, men også til landbruk og industrien.

## Produkter
Tenotec er forhandler av følgende produsenter:
* 3M
* JSP
* Malina
* North
* Helmets Integrated System
* Blåkläder
* Centurion

## Ansatte
Bedriften har pr idag 3 ansatte.

## Referanser
MAB 38

**Moschetto Automatico Beretta 1938A (MAB 38)** er en maskinpistol fra Italia.

Den var den offisielle maskinpistolen i den italienske hæren under andre verdenskrig, og ble introdusert i 1938 av Beretta. Den ble også brukt av Tyskland, Romania og Argentina. Den ble designet av Tullio Marengoni i 1935, og var bygget på Beretta M18. De ble produsert fra 1938 til 1950.

De var robuste og populære våpen. De brukte en egen kraftigere versjon av 9 x 19 mm Luger patronen, som gikk under navnet «Modelo 38». Den har to avtrekkere, en for helautomatisk ild, og en for halvautomatisk ild. De har trestokk, er 800mm lange og veier ca. 3.3&nbsp;kg ladd. Rekkevidden er ca. 200 meter, med effektiv rekkevidde på 100 meter. De finnes våpenmagasiner til den med kapasitet på 10, 20, 30 og 40-patroner, og skuddtakten er 600 patroner i minuttet.

## Varianter
***MAB 38/42** – produsert fra 1942 til 1975, 550 skudd/min.
***MAB 38/44** – forenklet modell, produsert fra 1944 til 1955
***MAB 38/49** (**MP1**) – med teleskop eller foldekolbe
Net als toen

**«Net als toen»** (norsk: *akkurat som den gang*) er en nederlandsk sang fra 1957, framført av Corry Brokken med melodi av Guus Jansen og tekst av Willy van Hemert. Den vant Eurovision Song Contest 1957, som var den andre utgaven av konkurransen. Det finnes også en tysk versjon, «Damals war alles so schön» (*den gang var alt så fint*), og en fransk versjon «Tout comme avant» (*akkurat som før*).

## Sangen
«Net als toen» er en klassisk nederlandsk vise. Den nederlandske teksten handler om en kvinne som ber ektemannen om å være som han var i gamle dager. Hun føler at ekteparet har sunket ned i hverdagen, og hun vil gjenoppleve romantikken fra den gang kjærligheten deres var ung.

## Eurovision Song Contest
Corry Brokken deltok med to sanger i den nederlandske finalen i forkant av Eurovision Song Contest 1957. Der vant hun med «Net als toen», og det andre bidraget hennes «Iwan» kom på andreplass. 

I Eurovision Song Contest i Frankfurt am Main 3. mars 1957 var «Net als toen» det sjette bidraget ut på scenen av ti. I avstemningen vant det nederlandske bidaget med  oppnåelige poeng. Sangen fikk stemmer fra alle de andre deltakerlandene.

Sangen ble ingen stor slager i Europa, og den lå på den nederlandske singellisten i bare fem uker. Høyeste notering var en åttendeplass. På den flamske singellisten lå «Net als toen» i tolv uker med en trettendeplass som høyeste notering.

## Coverlåter
Flere andre artister har spilt inn coverversjoner av «Net als toen»:

*Helen Shepherd
*Kalevi Tauru (på finsk «Oispa unta se vain»)
*Margot Eskens (på tysk «Damals war alles so schön»)
*Margot Hielscher (på tysk «Damals war alles so schön»)

Versjonene med Margot Eskens, som representerte Tyskland i 1966 og Margot Hielscher, som representerte Tyskland i 1957 og 1958, er lengre enn den tyske versjonen med Corry Brokken.

## Referanser
Ubetitlet adel

**Ubetitlet adel** er betegnelsen på den adelen som ikke fører noen tittel (f.eks. baron, greve, hertug o.l.). I både Skandinavia og det kontinentale Europa utgjør den ubetitlede adelen den langt største gruppen av adelsslekter. Ubetitlet adel er ikke nødvendigvis den «laveste» gruppen av adelsslekter, mange ubetitlede adelsslekter kan være svært gamle. Samtidig har de fleste slekter som har blitt adlet i nyere tid (såkalt brevadel) fått adelskap som ubetitlet adel. I flere land er det temmelig vanlig at adelsslekter, også de ubetitlede, fører navneledd som «av» eller «til» (angir eierskap) på forskjellige språk, som det tyske von og zu, det franske de, og det skandinaviske af (av), men det er ikke noen automatikk i dette. Gamle skandinaviske adelsslekter gjør tradisjonelt ikke det, men skikken ble tatt i bruk for en del nyadlede slekter fra 1600-tallet av.
Brevadel

**Brevadel** er en vanlig betegnelse på slekter som har mottatt sitt adelskap gjennom adelsbrev (-patent), særlig hvis dette er av nyere tid og hvis dette ble gitt betaling for. Motsetningen til brevadel refereres gjerne til som uradel. Ingen av disse betegnelsene har hatt formell/juridisk status.

Den store økningen i antallet brevadelige familier fra 1700-tallet og fremover, samt det at mange adelskap ble kjøpt, førte til at den eldre adelen forsøkte å distansere seg fra den nye brevadelen. For Danmark-Norges del var denne nye adelen kongens forsøk på å styrke Eneveldet, som den gamle adelen og særlig Riksrådet hadde kjempet mot.
Fuglekasse

Ei **fuglekasse** eller **rugekasse** er en menneskeskapt kasse lagd slik at fugler kan bygge rede i. I naturen finnes en rekke fuglearter som naturlig hekker i hullrom. Hakkespetter og noen få meiser hakker ut sine egne hull, men de fleste er avhengige av å finne egnede reirplasser i gamle hule trær. Etterspørselen etter ledige reirhull er stort sett større enn hva som er tilgjengelig, så dersom en fuglekikker henger opp en fuglekasse er det store muligheter for å få fugl i den.

## Konstruksjon
Fuglekassene bygges vanligvis i tre, eller en blanding av tre og betong. Kasser i metall fins også, men disse er vanligvis ikke egnet i solskinn da de lett kan overopphetes. De fleste kasser har lett skrånende tak, og en hengslet topp, side eller front for rengjøring eller ringmerking.  Kassene kan enten ha et inngangshull eller være åpen i fronten. Noen bokser kan inneholde kamera, slik at aktiviteten inni boksen kan overvåkes.

Størrelsen på kassen må passe til størrelsen på fuglene. For eksempel bør en kasse for stær være 14x14x30 cm med et inngangshull med 5&nbsp;cm diameter. En kjøttmeis vil gjerne ha en kasse på 12x12x25 cm med hulldiameter 3,2&nbsp;cm. En laksandkasse bør være 32x32x90 cm med 16&nbsp;cm diameter på inngangshullet.

## Montering
Fuglene trives best om kassen henger i ly for vinden og om solen ikke skinner for sterkt på kassen. Kassene bør henge to-tre meter over bakken, gjerne litt høyere i hager og parker der det går mye folk, men dette er meget artsavhengig. Når man fester kassen til treet, bør man se til at metall ikke vokser inn i treet. Dette kan føre til skader på treet, sagbruksutstyr og i verste fall på sagbruksarbeidere.

## Fugler
I vanlige fuglekasser får en oftest stær, kjøttmeis, blåmeis, rødstjert og svarthvit fluesnapper. I skogområder kan man også få kattugle i kassen. Nær vann kan man i riktige kasser få en av våre hullrugende ender, kvinand, laksand eller lappfiskand til å hekke.

## Forstyrrelser
En kasse som henges opp, bør henges opp rundt 1 måned før fuglene begynner å hekke, pluss 2 uker før de begynner å lete etter kasser. Dersom kassene er beiset (som anbefales), så kan enkelte kasser ha behov for å henge ut 1 år før. Ugler foretrekker at kassene henger oppe 1 år før de tas i bruk, det blir da to år dersom kassen er impregnert. Dette er for at kassene skal få en naturlig lukt.

Når kassen er hengt opp, bør det gå en stund før man sjekker om det er liv i kassen. De første 2 ukene etter en fugl har begynt å bruke kassene, må du i hvert fall ikke forstyrre. Mange fugler skyr fort et område, eller en kasse, dersom du besøker for hyppig. Under hekketiden kan slike møter med mennesker forårsake at fugleforeldrene flykter fra redet, noe som kan føre til at fugleungene sulter i hjel, uten at noen kan gi dem mat. Andre arter, som svart-hvit fluesnapper, kan bli liggende å trykke på eggene i kassen når du kikker i den.
## Se også
*Flaggermuskasse
*Insekthotell

## Kilder
**Fugleboka – 200 norske fuglar i fargar* Bjørn Bjørnsrud mfl 1983 
*Info fuglekasser
Skins (golf)

**Skins** er en konkurranseform i golf. 

Det spilles om å vinne enkelthull, eller *skins*, ofte med en pengepremie for hvert hull, hvor den som bruker færrest slag på hullet vinner ett *skin*. Om spillerne bruker like mange slag på hullet, blir poenget delt og hele premien overføres til neste hull. Om spiller A og spiller B deler hull 1 og 2, og spiller A vinner hull 3, har spiller A altså vunnet tre *skins* og dermed summen av premien for de tre hullene.

Spiller flere enn to spillere sammen er det nok at to spillere deler et hull for at premien, eller skin-et, føres videre. Alle spillerne er da fortsatt med på å kunne vinne det skin-et. 

Eksempel:

Etter avtalt antall hull, er vinneren den som har flest *skins*.
Riksvåpenets orden

**Riksvåpenets orden** (estisk: *Riigivapi teenetemärk*) er en estisk orden. Den ble innstiftet 7. oktober 1936 til minne om Estlands uavhengighetserklæring av 24. februar 1918. *Riksvåpenets orden* rangerer som nummer to av Estlands ordener, etter *[[Frihetskorset (Estland)|Frihetskorset]]*, som tildeles for innsats i krig. Den er den fornemste av landets sivile utmerkelser. *Riksvåpenets orden* ble ikke tildelt i årene Estland var innlemmet i Sovjetunionen. Tildeling ble gjenopptatt i 1995, etter at Estland på ny hadde vunnet sin selvstendighet. Ordenen ble sist revidert ved lov i 2007. Presidenten er stormester for *Riksvåpenets orden*.

## Inndeling

*Riksvåpenets orden* er inndelt i en særklasse og fem ordinære klasser:
* Kjede
* 1. klasse
* 2. klasse
* 3. klasse
* 4. klasse
* 5. klasse

## Insignier

Ordenstegnet for *Riksvåpenets orden* består av Estlands riksvåpen, det vil si tre blå leoparder i gull skjold. Skjoldet er omgitt av eikegrener. Ordenstegnet er i gull og blå emalje. Baksiden bærer innskriften «24. II 1918». Ordenstegnet er likt for alle klasser, men bæres på ulik måte i bånd av forskjellig utforming. Ordensbåndet er blått, tilsvarende blåfargen i Estlands flagg. Ordensstjernen har åtte tagger og er i gull for kjedeklassen, i sølv for 1. klasse og 2. klasse. Den bærer Estlands riksvåpen i midtmedaljongen.

## Tildeling
Presidenten bærer kjedet av *Riksvåpenets orden* som embetstegn. Denne klassen er aldri tildelt andre. Ordenens øvrige klasser er i hovedsak tildelt estiske statsborgere for fortjenester av staten. Ordenens 1. klasse er i perioden 1995 til 2008 kun tildelt sju personer, 2. klasse 50. I samme tidsrom er det til sammen er det foretatt 478 tildelinger, alle klasser medregnet. Tildeling skjer ved presidenten. Overrekkelser av ordenen skjer vanligvis på Estlands uavhengighetsdag  24. februar, men kan i særlige tilfeller også finnes sted på andre datoer.

## Kilder
* : «Estonia» i Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Mankoo: *World Orders of Knighthood and Merit*, andre bind, Buckingham: Burke's Peerage, 2006, s. 1101–1103.

## Eksterne lenker
* The Order of the National Coat of Arms, Estlands president.
* Decorations Act, Passed 19 December 2007, Estlands president.
* Statistika teenetemärkide andmisest Eestis, Riigikantselei.
Frihetskorset (Estland)

**Frihetskorset** (estisk: *Vabadusrist*) er en estisk orden. Den ble innstiftet i 24. februar 1919 til belønning av innsats i Estlands uavhengighetskrig. Tildeling for dette fant sted inntil 1925, da videre tildeling ble innstilt ved lov. Frihetskorset ble i 1996 gjenopptatt som orden og kan tildeles i tilfelle Estlands uavhengighet på nytt må forsvares i krig. Frihetskorset er Estlands høyest rangerte utmerkelse.

## Inndeling
Frihetskorset er inndelt i tre klasser. Hver av disse er igjen inndelt i tre grader.

1. klasse for militære fortjenester
*1. klasse, 1. grad
*1. klasse, 2. grad
*1. klasse, 3. grad
2. klasse for utvist personlig mot
*2. klasse, 1. grad
*2. klasse, 2. grad
*2. klasse, 3. grad
3. klasse for administrative og sivile fortjenester 
*3. klasse, 1. grad 
*3. klasse, 2. grad 
*3. klasse, 3. grad

## Insignier
Ordenstegnet for Frihetskorset består av et latinsk krykkekors. Metall, farger og motiv i midtmedaljongen varierer etter klasse og grad. Ordenstegnene for 1. klasse er hvitemaljert og er i gull for 1. grad, i sølv for de to øvrige grader. Midtmedaljongen er svart og viser en pansret arm med hevet sverd og bokstaven E. For 2. klasse er korset for 1. grad i gull med svart emalje. Korset er i sølv for 2. grad og i oksidert jern for 3. grad. Midtmedaljongen er her rød og bærer samme motiv som for 1. klasse. For 3. klasse er korset i blå emalje i gull eller sølv. Midtmedaljongen er hvit med bokstaven E i svart. Baksiden bærer innskriften «24. II 1919». 

Ordensbåndet i fargene svart, hvitt og blått. Dette er fargene i Estlands flagg. For 1. klasse er båndet svart med hvite og blå kanter, for 2. klasse blått med hvite og svarte kanter og for 3. klasse hvitt med svarte og blå kanter.

## Tildeling
Fra opprettelsen til tildeling ble innstilt i 1925 ble det utdelt til sammen 3215 Frihetskors. Utmerkelsen ble også tildelt utlendinger. Blant disse var det flest fra Finland (678), men også et betydelig antall fra Storbritannia (129). Ingen nordmenn ble tildelt Frihetskorset. Den siste innehaver av Frihetskorset døde i 2000. Etter gjenopptakelse av ordenen har det ikke funnet sted tildelinger, da slike kun finner sted dersom Estland er i krig.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Estonian State Decorations, Estlands president
Svinemør

**Svinemør** er en tradisjonsrik type grov mørpølse normalt laget av malt svinekjøtt, spekk, salt, krydder og løk. 

Svinemør er mest vanlig på Sunnmøre hvor den oftest brukes som tilbehør til julemat som pinnekjøtt eller ribbe. De fleste lokale slaktere har hatt sine egne varianter som etterhvert er blitt kjent som Vigramør, Brattvågmør, Fausamør, Osdalmør, Dalenmør, Brudevollmør, osv.
Per Kværne

**Per Kværne** (født 1. april 1945 i Oslo) er professor emeritus i religionshistorie, tibetolog og katolsk prest.

Han tok i 1970 mag.art.-eksamen i sanskrit ved Universitetet i Oslo (UiO). Fra 1970 til 1975 underviste han i religionshistorie ved Universitetet i Bergen. I 1973 tok han dr.philos.-graden ved UiO med  avhandlingen *An Anthology of Buddhist Tantric Songs*. Fra 1975 til 2007 var han professor i religionshistorie ved UiO, og ble deretter professor emeritus. Han ble i 2010 ordinert til katolsk prest.

Kværner er medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi siden 1976, Accademia Ambrosiana (Milano) siden 2013 og har vært styreleder i Institutt for sammenlignende kulturforskning i Oslo. 

## Bibliografi

* : *Religionsleksikon* – redaktør sammen med Kari Vogt – ISBN 82-02-19667-1

## Referanser


## Eksterne lenker
Patricia Buckley Ebrey

**Patricia Buckley Ebrey** (født 7. mars 1947 i Hasbrouck Heights i New Jersey i USA) er en amerikansk historiker og sinolog.

Ebrey har studert ved University of California og Columbia University, og er formelt tilknyttet University of Illinois skjønt underviser ved University of Washington i Seattle. Hennes spesialområde er kinesisk sosialhistorie. 

Ebreys *The Inner Quarters: Marriage and the Lives of Chinese Women in the Sung Period* ble belønnet med Levenson Prize av Association for Asian Studies. Hun har også medvirket i *A History of World Societies*, et stort verk om verdenshistorien som kommet i flere opplag.

## Bibliografi
* *The Aristocratic Families of Early Imperial China* (1978)
* *Family and Property in Sung China* (1984)
* *Confucianism and Family Rituals in Imperial China* (1991)
* *The Cambridge Illustrated History of China* (1996)

## Referanser
Kurt Wulff

**Kurt Wulff** (født 1881, død 1939) var en dansk lingvist og orientalist. Han var dosent i østasiatiske språk ved Københavns Universitet 1928-39. 

Han begynte som klassisk filolog og virket som det i flere år. Men Vilhelm Thomsens sentralasiatiske arbeider og de av Wilhelm Schmidt (1868–1954) og August Conrady fremsatte austriske og austrisk-indokinesiske slektskapsteorier vakte hans interesse for Østasias språk, noe han utbygget under et forskningsopphold i Kina og Malaysia 1922-24. 

Hovedverker er disputasen *Den oldjavanske Wirâṭaparwa og dens Sanskritoriginal* (1916), *Chinesisch und Tai* (1934) og *Über das Verhältnis des malayo-polynesischen zum indochinesischen* (1942). 

Wulffs tese om urslektskap mellom kinesisk, tai og malayisk er ikke bevist, men hans vitenskabelige oppdagelser har vært banebrytende for forståelsen av forholdet mellom særlig tai og kinesisk.

## Referanser
«Bow Asir»

**«Bow Asir»** er en norskeid kjemikalietanker, registrert på Bahamas og bygget 1982 for Westfal-Larsen som MT «Grenanger» ved dets ørkoreakoreanske skipsverftet Daewoo. Skipet ble senere videresolgt og eies idag av Star Tankers Ltd.

Skipet hadde norsk skipsfører og en total besetning på 27 personer da det 26. mars 2009 ble kapret 250 nautiske mil fra Kismaayo, en kystby i Somalia, av somaliske sjørøvere som siden 2007 har bedrevet piratvirksomhet utenfor kysten av landet. Kapteinen på «Bow Asir» er norsk, fem er polske offiserer og resten filippinsk mannskap. Skipet har Purplefinder, et såkalt Ship Security Alerting System, slik at posisjonen kan spores fortløpende.

## Fotnoter


## Eksterne lenker
*