Marstein stasjon

**Marstein stasjon** er en jernbanestasjon uten passasjertrafikk på Raumabanen ved bygda Marstein i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Stasjonen ble opprettet den 30. november 1924. 

## Trafikkstatus
Ved Raumabanens åpning var stasjonen betjent for ekspedering av tog, reisende og gods. I januar 1938 fikk Marstein status som stoppested uten togkryssinger, men betjent for reisende og gods. 1. januar 1964 ble stasjonen avbemannet og underlagt Åndalsnes.

Det var fremdeles mulig å sende gods til og fra stasjonen, dersom en møtte opp personlig og overleverte godset til konduktøren: 

 
Fra 1976 ble Marstein igjen stasjon som kunne betjenes etter behov. Stasjonen kunne også ta imot vognlaster. I mai 1988 ble passasjertrafikken innstilt og Marstein ble en ubetjent kryssingsstasjon. Stasjonen ble formelt nedlagt i mai 1990, og er ikke registrert i stasjonsoversikten i 1994. 

Senere på 1990-tallet ble Marstein igjen definert som stasjon med togkryssinger, men uten persontrafikk. Fra og med 29. mai 2012 var Marstein stasjon fast betjent av togekspeditør for kryssing. Bakgrunnen var et behov for å korte ned blokkstrekningen mellom Åndalsnes og Bjorli.

## Stasjonsbygningen
Stasjonsbygningen var tegnet av Norges Statsbaners arkitektkontor ved Gudmund Hoel og Bjarne Friis Baastad, og var av "Type for Raumabanen", eksteriørmessig lik f.eks. Bottheim, Lora og Lesjaskog. 

Stasjonsbygningen ble satt opp mellom 1919 og 1924. Arbeidet krevde  timer og kostet  kroner. Totalsummen for hele stasjonsanlegget var  kroner.

Bygningen er noe enklere enn de tidligere stasjonene på Raumabanen. Den har to etasjer og kjeller, er reist i uisolert bindingsverk og kledd med liggende trepanel. Gavlene har stående vekselpanel. Rundt dørene er innramminger i nyrokokko. Bygningen har saltak som er tekt med skifer. Utenfor ekspedisjonslokalet er et utbygg mot plattformen med plass for innvendig stillverk. Første etasje har venterom, ekspedisjonslokaler og telegrafistrom, med godshus i en sidefløy. Andre etasje hadde overnattingsrom for telegrafisten og en leilighet med inngang på baksiden. Kjelleren har lagerrom for mat og brensel, og bryggerhus for klesvask. Bygningen fikk innlagt vann og klosett i 1960. I 1975 ble en del av venterommet tatt i bruk som hvilerom og garderobe for baneavdelingen. 

Foruten stasjonsbygningen hadde Marstein privetbygning (revet 1960-tallet), dresinbu, uthus og garasje (begge revet 2013).

## Kulturminne
I NSBs bygningsregistrering fra 1981 omtales Marstein som "i god stand" og med middels verneverdi.
 
*Nasjonal verneplan for kulturminner i jernbanen* (2004) omtaler Marstein som i forholdsvis original stand, med en beliggenhet som kanskje er *"den mest spektakulære på noen norsk jernbane, omgitt som den er av fjell i opptil 1800 meters høyde*".. Stasjonen er senere fredet av Riksantikvaren.

### Strekningsvern Bjorli - Åndalsnes
Marstein befinner seg i tillegg på en strekning som er vernet i sin helhet, noe som medfører visse restriksjoner i forhold til å modernisere stasjonen.

Den 58 kilometer lange strekningen fra Bjorli til Åndalsnes ble foreslått vernet i 
Nasjonal verneplan for kulturminner i jernbanen på grunn av banens spektakulære plassering og dens velbevarte, opprinnelige preg. Verneklassen var kategori C, dvs. bane med aktiv drift hvor moderne togdrift skal ta hensyn til kulturminnet.

## Stasjonsmestre
*1924–1928: Kristian August Steen
*1928–1930: Paul Larsen
*1930–1934: Mauritz Svendsen
*1934–1936: Arvid Syversen
*1936–1938: Tore J. Moen
*1938–1956: Berit Uhlen
*1956–1963: Haldis Rolstad
*1963: Jenny Borghild Grøtta

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker

* 
* Bane NOR Network Statement 2024. Informasjon om stasjonen