Sørlandsk

**Sørlandsk** (eller **sørlandsdialekt**) er fellesbetegnelse for dialektene som snakkes i Agder. Helt vest i Agder har dialektene innslag av dialekter fra Sør-Rogaland, mens innslagene av østlandsk med påvirkning fra Vest-Telemark tiltar jo lenger øst man kommer. Mange av dialektene i Agder ble påvirket av dansk og nederlandsk i seilskutetida. Typisk for dialektene er deres mange «bløde/blaude konsonanter», skarre-r og a-endelser (hemmet – hemma, gaten – gada el. gata,, og så videre). De bløte konsonantene begynte trolig i Danmark på 1100-tallet og på 1300-tallet er det tydelig også i dialektene langs kysten av Agder og Rogaland. Overgangen til bløte konsonanter tok slutt på 1700-tallet og lånord som kom inn fra 1700-tallet av har ikke bløte konsonanter feks prute, prate, døyt og skøyte (fra hollandsk).

Dialektene er forskjellige fra by til  by langs kysten og i indre deler av Agder utenom i øvre Setesdal. Innenfor sørlandsk er det et vidt spekter av dialekter med særpreg som gir klare signaler om geografisk tilhørighet.

Innen pronomen er det mange lokale varianter på sørlandsk.

## Pronomen

### Okka
*Okka* (utt.: *åkka*) er et dialektord fra deler av Sørvestlandet. Det kommer fra norrønt *okkar* (genitiv av *vit* «vi to») med samme betydning som eiendomspronomenet «vår», «vårt» eller «våre» på bokmål (som f.eks. *okka by, okka hus* og *okka ræge*, for henholdsvis «vår by», «vårt hus» og «våre reker»). *Okka* er i bruk i lokale dialekter fra sør for Hååna i Hå, og sør til Mandal. Ordet brukes også på Island (*okkar*) og Færøyene (*okkara*) med samme betydning og opphav som tilsvarende i Norge.

Skrivemåten *okka* har også lang historisk bruk: I en «oversettelse» av Romerbrevet til Jær-dialekt fra 1698, omtales Kristus som *okka herræ* («vår herre»). Ivar Aasen, i sin *Prøver af Landsmaalet i Norge* (1853), skriver *okka* med *o*. I hans fotnote til vendingen *hjå okke* skriver han at det betyr «hos oss» *.*»

## Noen dialektord
**a* - avsted, ute
**au* – også, òg
**aure* – ørret
**blaud* - våt
**blaudis* - bløtkake
**bede* - brødskive, som regel påsmurt
**blege* - sjøørret, Otra-laks 
**blød* - bløt, mjuk
**ede* - spise
**fua* - baken, rompa
**fus* - først, ledende 
**himla* – veldig
**kjesk* - god mat, godteri (noen mener uttrykket kun omfatter saltmat)
**kjesken* - lyst på kjesk (se over)
**kompe* - fylt raspeball
**nøyler* - nøkler
*pøs - bøtte
**sabla* – veldig
**smeige* - klappe, stryke
**smeigeda* - godværsdag
**snøss* - miste hår, røyte
**stem* - dam med demning
**ei ronse* – ei huske, disse, føyse
**té* - til
**åglane* - ankelene

## Sørlandske dialekter
Eksempler på dialekter på Sørlandet:
### Aust-Agder

fil:Risørdialekt2.ogg|Kvinne fra Risør: Stedsnavn nevnt
fil:Tvedestrand1.ogg|Tvedestrand: Stedsnavn nevnt
fil:Arendal1.ogg|Tromøya i Arendal: Stedsnavn nevnt
fil:Arendal2.ogg|Strømmen i Arendal: Stedsnavn nevnt
fil:Arendal3.ogg|Eydehavn i Arendal: Stedsnavn nevnt
fil:Lillesand1.ogg|Lillesand: Stedsnavn nevnt

### Vest-Agder

fil:Søgne1.1.ogg|Søgnedialekt
fil:Vigeland1.2.ogg|Vigeland: Stedsnavn ikke nevnt
fil:Vigeland1.1.ogg|Vigeland: Stedsnavn nevnt
fil:Mandal1.1.ogg|Mandal
fil:Farsund1.2.ogg|Farsund, stedsnavn ikke nevnt
fil:Flekkefjord1.2.ogg|Flekkefjord: Stedsnavn ikke nevnt
fil:Flekkefjord1.1.ogg|Flekkefjord: Stedsnavn nevnt


## Referanser


## Eksterne lenker
* Ord og uttrykk du hører i Kristiansand i Fædrelandsvennen 6. desember 2019
* Ordliste for Venneslamålet, et utdrag

## Se også
*Norske dialekter
*Setesdalsk