Gammelnorsk språkhistorie

**Gammelnorsk språkhistorie** omhandler det norske språkets utvikling fra vikingtiden, da norsk trer frem som eget språk, til begynnelsen av den mellomnorske perioden.

Den gammelnorske språkhistorien kan deles i tre deler. I den første perioden, fra 800-tallet til omkring 1200 er det til å begynne med ingen, senere små forskjeller mellom gammelnorsk og gammelislandsk. Den andre perioden (ca. 1200 &ndash; ca. 1350) viser få endringer. På 1300-tallet fremtrer derimot store forskjeller fra det eldre språket. For eksempel får man alminnelig *ll*, *nn* og *ss* i stedet for *rl*, *rn* og *rs*. Foran *f*, *p* *m* *l*, *r* og en konsonant blir *i* ofte til *y*. Mellom konsonant og en utlyds-*r* oppstår en svarabhaktivokal, hvorpå *r* forsvinner.

## Kilder

Kildene til det gammelnorske språkets historie er av to slag: runeinnskrifter og håndskrifter.

Runeinnskriftene er nesten alle samtidige eller litt eldre enn den gammelnorske litteraturen, men ikke særlig viktige i språklig sammenheng. Man kan nevne en viktig og utførlig innskrift fra Karlevi på Öland i Sverige (omkring år 1000), en på Frösön i Jämtland (omkring 1050), en fra Flatdal i Telemark (omkring 1150) og en fra Årdal i Sogn (1200-tallet).

Håndskriftene, som er skrevet i det latinske alfabetet, er færre i antall enn de islandske, men like gamle. Som de eldste og viktigste kan man nevne:
* Fra tiden 900&ndash;1000 stammer personnavnene i Reichenauer Necrologium.
* Fra slutten av 1100-tallet og tiden omkring 1200 stammer:
** To legendebruddstykker (Cod. AM. 655).
** Tre bruddstykker av den eldste Gulatingsloven (Cod. AM. 315f).
** Fire bruddstykker av den eldre Gulatingsloven.
* Fra tiden fra omkring 1200 til henimot 1250 stammer:
** Den viktige Homilieboken.
** Et bruddstykke av den eldre Eidsivatingsloven.
** Et bruddstykke av den eldre Gulatingsloven (Cod. AM. 315e).
** Et bruddstykke av Nidaros' bylov (*Niðaróss biarkøyiarréttr*, Cod. AM. 315g).
** Et håndskrift av en *[[Olav Tryggvasons saga]]* og en opptegnelse av De ti bud og de ti under i Egypt (Cod. AM. 310).
** Et bruddstykke av den nevnte *Olav Tryggvasons saga* (Cod. Ups. Delag. 4&ndash;7).
* Fra tiden omkring 1250 til omkring 1300:
** Det eneste fullstendige håndskriftet av Gulatingsloven (Cod. 137), skrevet omkring 1250.
** Det eneste fullstendige håndskriftet av *Olavssagaen* (Cod. Ups. Delag. 8), skrevet omkring 1250.
** Hovedhåndskriftet til *[[Barlaams saga]]* (Cod. Holm. 6), skrevet omkring 1250.
** Annen del av Cod. Ups. Delag. 4&ndash;7, skrevet omkring 1250.
** Hovedhåndskriftet til *[[Kongespeilet]]* (*Speculum regale*).
** Et bruddstykke av *Kongespeilet* (Cod. Reg. n. s. 235g).
** Tre bruddstykker av den eldre Frostatingsloven (Cod. Me II,2), skrevet omkring 1260&ndash;70.
** Et bruddstykke av *[[Karlamagnussaga]]*.
** En del av *[[Didrikssagaen]]* (*Saga þiðriks konungs af Bern*, Cod. Holm. 4), skrevet i slutten av 1200-tallet.
** Hovedhåndskriftet til *[[Erkebiskop Tomas' saga]]* (*Thomas saga erkibyskups*, Cod. Holm. 17)
** En notisbok fra Hoprekstad i Sogn, skrevet på vokstavler.
* Fra tiden omkring 1300 til omkring 1350 stammer:
** Deler av *[[Hauksbok|Hauksbók]]* (Cod. AM. 544, 675).
** Syv bruddstykker av håndskriftet Jǫfraskinna, som inneholder norske kongesagaer (Cod. Holm. 9, Cod. AM. 325, VIII,3).
** Et håndskrift av det politiske stridsskriftet *[[Oratio contra clerum Norvegiæ]]* (Cod. AM. 114a), avskrevet av Ivar klerk omkring 1325.
** Den store lovsamlingen Codex Tunsbergensis (Cod. Reg. n. s. 1642), til dels nedskrevet mellom 1320 og 1360.

Ellers er i språklig sammenheng den store mengden diplomer viktig; disse opptrer fra begynnelsen av 1200-tallet gjennom hele middelalderen, og utgjør etter 1400 nesten de eneste litterære kildene. De er utgitt som *[[Diplomatarium Norvegicum]]*.

## Se også
* Norsk språkhistorie
* Norrønt språk

## Eksterne lenker
* Norsk språkhistorie, oversikt hos Store norske leksikon
* ''Ordet og skriften: skriftbruk i Norge'', artikkel hos Norgeshistorie.no