open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
.af

**.af** er Afghanistans nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for Internett. Det administreres av  AFGNIC, en tjeneste under UNDP og den islamske overgangsregjeringen i Afghanistan.

Registrering gjøres direkte på andre nivå, eller på tredje nivå under diverse kategoriserte subdomener på andre nivå. Domener på tredje nivå har restriksjoner basert på hvilket andrenivå-domene de er registrert under. Registrering på andre nivå er uten restriksjoner, men koster mer. Alle gebyrer er høyere for internasjonale registranter.

## Subdomener på andre nivå

* **com.af** – Kommersielle selskaper og organisasjoner
* **edu.af** – Utdanningsinstitusjoner
* **gov.af** – Regjeringen og regjeringsapparatet
* **net.af** – Nettverkstilbydere
* **org.af** – Ikke-kommersielle organisasjoner
* **law.af**
* **tv.af**
* **music.af**
* **hotel.af**
* **bank.af**

## Se også
* Domenenavn
* Landskoder (internett)
* Toppnivådomene

## Eksterne lenker
* IANA .af whois informasjon 
* AFGNIC offisielt nettsted
.ao

**.ao** er Angolas nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for Internett. Det administreres av  Agostinho Neto Universitetet (*Universidade Agostinho Neto*).

## Registrering

Registreringsenhetens nettsted har ikke (pr. 2006), blitt modifisert siden 2002, og består av en enkelt side på portugisisk.  En av sidens få lenker er til et dokument på engelsk, i Microsoft Word-format, som gir registreringsregler (som muligens ikke er oppdatert) for domenet. Det oppgis her at registrering fra utenfor Angola bare kan gjøres i **.it.ao**-subdomenet (men et Googlesøk finner ingen aktive nettsteder i det subdomenet), og det hevdes også at registrering bare gjøres på tredje nivå (men et Googlesøk viser at nettsteder finnes på andrenivå (**.ao**)-navn).

## Andre-nivå subdomener

* **.ed.ao** – Utdanningsinstitusjoner (basert i Angola)
* **.gv.ao** – Regjeringen og dens institusjoner. (basert i Angola)
* **.og.ao** – Enhver annen organisasjon (basert i Angola)
* **.co.ao** – Kommersielle institusjoner (basert i Angola)
* **.pb.ao** – Publisering (Seated in Angola. Ikke brukt?)
* **.it.ao** – Internasjonale institusjoner (Utenfor Angola. Ikke brukt?)

## Se også
* Domenenavn
* Landskoder (internett)
* Toppnivådomene

## Eksterne lenker
* IANA .ao whois informasjon 
* Registrar
* Informasjon om afrikanske domenenavn
Nygresk

**Nygresk språk**, i dagligtale kun gresk, også kalt moderne gresk ((Νέα) Ελληνικά, (Νέα) Ελληνική eller Νεοελληνική; *Nea Elliniká, Elliniki*), er et levende språk som tales og skrives i Hellas i dag, men har utviklet fra gammel eller klassisk gresk. Det er et av de eldste indoeuropeiske språk i Europa. Det er et av EUs tjue offisielle språk. Gresk snakkes også som et minoritetsspråk i blant annet Sør-Italia og Albania. Det har også vært store gresktalende minoriteter rundt Svartehavet og spesielt i Tyrkia langt ut på 1900-tallet. Totalt er det rundt 13,4 millioner som snakker gresk som morsmål.

Siden slutten på middelalderen har det eksistert i to former: *Dimotiki* – Δημοτική («det folkelige») og *katharévusa* – Καθαρεύουσα («det rene»). Katharevusa er en klassiserende form, som særlig på 1800-tallet og 1900-tallet ble brukt i litteratur, juridiske akter, vitenskapelige publikasjoner og på offentlige dokumenter. Dimotiki er den vanligste formen for nygresk, som ligger nær talespråket, og det er denne som nå er offisisielt språk i Hellas, selv om man fortsatt ofte kan se katharevusa-former.

Nygresk er på mange måter forskjellig fra klassisk gresk, blant annet gjennom påvirkning fra andre språk gjennom middelalderen, og ved store endringer i grammatikken. Slektskapet er dog meget klart, og en som leser nygresk vil oftest kunne forstå en stor del av en klassisk tekst og det meste av en nytestamentlig tekst.

Det undervises i gresk på en del norske universiteter, og moderne gresk er etterspurt innenfor shipping, oljeindustri og andre deler av næringslivet, for eksempel innenfor turisme, forlags- og oversettervirksomhet og lignende.

## Referanser


## Se også
*Gresk språk

## Eksterne lenker
* Portal for det greske språket (moderne og antikke) tilhørende Center for the Greek Language
* Hellenic National Corpus tilhørende Institute for Language & Speech Processing
* Lydeksempler på moderne gresk
Grødem skole

**Grødem skole** er en barne- og ungdomsskole i Randaberg kommune i Rogaland. I 2008 hadde den 585 elever.

Skolen består av fire bygg; 1. klassebygg,  småskoletrinn, mellomtrinn og ungdomstrinn.

Det er ansatt 90 lærere på skolen.

## Rektor
* 2013–2019: Sten Larsen
* 2019–dd: Per Jarle Marsli

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Simone Pasqua

**Simone Pasqua** (født 17. november 1492 i Taggia Republikken Genova, død 4. september 1565 i Roma) var en av Den katolske kirkes kardinaler.

Han ble biskop av Luni-Sarzana.

Han ble kreert til kardinal den 12. mars 1565 av pave Pius IV.

## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Spoleto

**Spoleto** er en by i den italienske regionen Umbria, og ligger i provinsen Perugia. Byen har ca. 35&nbsp;000 innbyggere. 

## Historie
Antikkens  ***Spoletium*** nevnes for første gang i historiske kilder i 241 f.Kr.. Etter slaget ved Trasimenersjøen i 217 f.Kr.) ble Spoletium angrepet av Hannibal, men byen klarte å slå angriperne tilbake, Under den andre punerkrig var byen en forbundsfelle med Roma. Under borgerkrigene var byen også omkjempet. 

I Romerriket blomstret byen som handelssted, men fikk ikke noen føresterangs betydning. Den lå ikke ved noen av de store romerveiene, ved en av de romerske sideveier. Byen fikk biskop på 300-tallet. 

Under langobardene, i 570,  ble Spoleto hovedstad for et stort og uavhengig hertugdømme. Markgrevinnen Matilda skjenket til slutt hele hertigdømmet til pave Gregor VII.  

I 1155 ødela Fredrik Barbarossa byen. I 1213 ble den endelig inntatt og ble en del av Kirkestaten under pave Gregor IX. På den tid paven residerte i Avignon var den igjen heftig omkjempet, men til slutt, i 1354, klarte kardinal Gil Alvarez de Albornoz i få byen permanent innlemmet i Kirkestaten på nytt.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Romagna

**Romagna** (romagnol: *Rumâgna*) er en historisk region i det nordlige Italia som sammen med sammen med Emilia omtrentlig tilsvarer den sørøstlige delen av dagens Emilia-Romagna. Tradisjonelt er det begrenset av fjellkjeden Appenninene i sør-vest, Adriaterhavet i øst, og elvene Reno og Sillaro i nord og vest. 

Regionens største byer er Cesena, Faenza, Forlì, Imola, Ravenna, Rimini og byen San Marino (San Marino er en innlandsstat og en enklave fullstendig omsluttet av Italia i Romagnas historiske region). Regionen omfatter de moderne provinsene Ravenna, Forlì-Cesena, Rimini og en del av provinsen Bologna, og har i moderne tid blitt formelt utvidet med overføringen fra regionen Marche med ni kommuner hvor språket romagnol snakkes (Casteldelci, Maiolo, Novafeltria, Pennabilli, San Leo, Sant'Agata Feltria, Talamello, Montecopiolo, og Sassofeltrio).

Navnet er på språket romagnol, tilhørende den gallo-italienske språkfamilien, avledet fra det lombardiske navnet for regionen Romagna. Navnet Romagna har sin opprinnelse i det latinske navnet Romania, som opprinnelig var generisk navn for «land bebodd av romere», og først dukket opp på latinske dokumenter på 500-tallet e.Kr.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*«Det andre Romagna», lokal institusjon
*''La Romagna''
*RomagnaOggi.it, nyhetsavis for regionen
Dolaucothi gullgruve

**Dolaucothi gullgruve**, også kjent som **Ogofau gullgruve**, var en romersk gullgruve nær Pumsaint i Carmarthenshire, Wales. Den ligger i dalen elven Cothi renner gjennom. Den er den eneste gullgruve i Wales utenom gullbeltet i Dolgellau, og er registrert som et fornminne. 

Arkeologiske undersøkelser ha vist at gruvedriften startet i bronsealderen. Den var da betraktelig grunnere enn den romerske gruven. Romerne kom omkring 75, og drev gruven som et offentlig foretak frem til 140. De brukte antagelig slaver fra området som arbeidere. Det ble også reist et fort like ved for å beskytte gruven. 

Det finnes ikke spor av at man har slått mynt i området, så gullet må ha blitt fraktet til andre steder. Det ser ut til at noe av det har blitt sendt helt til Roma, hvor man har brukt det til å slå mynt.

Etter år 140 ser det ut til at gruven ble tatt over av privatpersoner. Driften fortsatte fram til slutten av 300-tallet. Etter romernes oppga og forlot de britiske øyer på begynnelsen 400-tallet lå gruven forlatt i århundrer. Det var en gjenoppliving på 1800-tallet og forsøk på å gjennomføre vellykkede prosjekter på stedet tidlig på 1900-tallet, men de ble forlatt før første verdenskrig. På 1930-tallet ble en sjakt senket til 130 meter i et forsøk på å finne nye forekomster. Gruven forfalt og var utrygg på grunn av flom i de lavere nivåene, og stengte endelig i 1938.

Gruven eies nå av National Trust, som arrangerer guidede turer til både gruven og visning romerske funn i nærheten.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Dolaucothi Gold Mines, fra nettstedet til National Trust (engelsk)
Flavio Orsini

**Flavio Orsini** (født 1532 i Roma i Italia, død 16. mai 1581 i Pozzuoli nær Napoli) var en av den katolske kirkes kardinaler.

Han ble biskop av Muro, og senere forflyttet til Spoleto. Tilknyttet den romerske kurie.

Han ble kreert til kardinal den 12. mars 1565 av pave Pius IV, med *[[San Giovanni a Porta Latina]]* som tittelkirke, så endret til *[[Santi Marcellino e Pietro]]* og til slutt til *[[Santa Prisca (Roma)|Santa Prisca]]*.

Han tilhørte Orsinislekten som gav Den katolske kirke en rekke paver og kardinaler: pave Cølestin III (1191–1198), pave Nikolaus III (1277–1280) og pave Benedikt XIII (1724–1730); og kardinalene Matteo Rosso Orsini (1262); Latino Orsini (1278), Giordano Orsini (1278), Napoleone Orsini Frangipani (1288), Francesco Napoleone Orsini (1295), Gian Gaetano Orsini (1316), Matteo Orsini O.P., (1327), Rinaldo Orsini (1350), Giacomo Orsini (1371), Poncello Orsini (1378), Tommaso Orsini (1382/85), Giordano Orsini (1405), Latino Orsini (1448), Cosma Orsini (1480), Giambattista Orsini (1483), Franciotto Orsini (1517), Alessandro Orsini (1615), Virginio Orsini (1641), og Domenico Orsini d'Aragona (1743).

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Gnaeus Julius Verus

**Gnaeus Julius Verus** var en romersk politiker, offiser og embetsmann i det 2. århundre. 

Det første embetet man vet han hadde var som legat til Legio XXX Ulpia Victrix i Germania Inferior. Han var konsul omkring år 151 og ble deretter guvernør i Germania Inferior.

Omkring år 155 ble han guvernør i Britannia. Han fikk med seg styrker fra Germania, antagelig for å slå ned et opprør eller for å forsterke enheter som hadde lidd tap under et tidligere opprør. Man ved at brigantene gjorde opprør på denne tiden, noe som resulterte i at romerne gav opp den antoninske mur og trakk seg tilbake til Hadrians mur.

Verus tok kontroll over en stor den av brigantenes område. Han grunnla antagelig en ny by eller gav området til keiseren. I 158 ble han erstattet av en ny guvernør. Han skal senere ha tjenestegjort i Syria.

## Referanser
Folcmar

**Folcmar** (også *Folcmarus, Volcmarus, Folkmar*) (død 18. juli 969) var erkebiskop av Köln fra 965 til 969.

Fra usikker slekt var han kanskje sønn av greven Friedrich II og dennes ektefelle Bia. Han er også nevnt som elev av sin forgjenger Bruno den store. Han var domherre i Hildesheim, Köln og Propst i Bonn. På slutten av året 965 ble han utnevnt til erkebiskop i Köln av keiser Otto I av Det tysk-romerske rike.

## Referanser
Bislett Games

**Bislett Games** er et årlig friidrettsstevne som blir arrangert på Bislett stadion i Oslo i løpet av sommeren, og inngår i World Athletics's Diamond League. Arrangør er Bislett Alliansen.

Bislett Games har med to unntak blitt arrangert på Bislett stadion hvert år siden starten i 1966. I 2004, da Bislett var under ombygging, ble stevnet avholdt på Fana stadion i Bergen. I 2020 ble stevnet avholdt under et annet navn og uten publikum på grunn av koronapandemien.

## Historie

EM i friidrett 1946 ble arrangert på Bislett stadion. Dette var opptakten til en tradisjon med årlige stevner fra 1947. Stevnene hadde navn som *Oslo-lekene*, *Høst-lekene*, *Septemberlekene* og *Norden-USA* (en utvidet landskamp). Stevnene slet økonomisk, selv om det stadig ble satt nye verdensrekorder, og i 1965 samlet Osloklubbene IL i BUL, SK Vidar og IK Tjalve seg, og dannet Bislett-alliansen. Samme år holdt IK Tjalve sitt jubileumsstevne, der Ron Clarke (Australia) satte verdensrekord på 10&nbsp;000&nbsp;meter. Mange regner dette som det første Bislett Games, men det ble arrangert av Bislett-alliansen året etter, i 1966. De første årene ble det arrangert to stevner årlig, men etter hvert ble det ett sommerstevne.

Fra 1966 ble også Bislett-medaljen innstiftet, rettet mot martkante utøvere og prestasjoner under lekene på Bislett. De første mottakerne var langdistanseløperen Thor Helland, spydkasteren Terje Pedersen og sprinteren Carl-Fredrik Bunæs.

### Arne Haukvik
Telemarkingen Arne Haukvik (1926–2002), som var politiker (Sp) og sentral medlem i Bondeungdomslaget (BUL), var en av initiativtakerne til stevnet i 1966. Han ble leder for Bislett-alliansens stevner, inkludert Bislett Games. Haukvik var samtidig Ron Clarkes manager, og når Ron Clarke var i Europa, var det vanlig at han bodde hos Haukvik på Bjerke i Groruddalen. Når journalister kom for å intervjue Clarke, ble de gjerne invitert på jordbær og fløte i hagen. Dette var opptakten til Haukviks «jordbærselskap» og pressetreff dagen før Bislett Games. Fra 2001 ble pressetreffet flyttet til Oslo rådhus. Haukvik døde av kreft i 2002, 76 år gammel.

Svein Arne Hansen tok over ansvaret med å skaffe de beste utøverne til stevnet på 1990-tallet. Han ble senere president i Friidrettsforbundet, og overlot lederjobben i Bislett Games til den tidligere høydehopperen Steinar Hoen i 2007.

I 2020 ble stevnet arrangert uten publikum, grunnet koronapandemien. Stevnet ble markedsført som «Impossible Games» og verdens- og europarekorder ble slått på mindre vanlige distanser.

## Verdensrekorder satt under Bislett Games

Følgende verdensrekorder er satt under Bislett Games siden IK Tjalves jubileumsstevne i 1965. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Francis Obikwelu

**Francis Obikwelu** (født 1978) er en portugisisk friidrettsutøver.

Sprinteren Obikwelu kom i 1994 fra Nigeria for å delta i junior-VM i Portugal, og ble værende i Lisboa. Under VM i friidrett 1997 i Athen vant han sølv med Nigeria på stafetten. To år senere vant han sølv på 200 meter i Sevilla og bronse med det nigerianske stafettlaget.

Da Obikwelu ikke ble tatt ut til OL 2000 i Sydney, søkte han om portugisisk statsborgerskap i oktober 2001.

Under OL 2004 i Athen tok han sølv på 100 meter på tiden 9,86, som var ny europarekord. 

Han vant gull på både 100 og 200 meter under EM 2006 i Göteborg, den første dobbeltseieren i sprint siden 1978, da italieneren Pietro Mennea vant begge sprintdistansene.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Steffi Nerius

**Steffi Nerius** (født 1. juli 1972 i Bergen auf Rügen, Mecklenburg-Vorpommern) er en tysk tidligere friidrettsutøver som var i verdenseliten i spydkast i 2000-årene. 

Hennes internasjonale gjennombrudd kom i Sommer-OL 2000 i Sydney, da hun kom på fjerdeplass med et kast på 64,84 m. Hun ble verdensmester i spydkast i VM i friidrett 2009 i Berlin med et kast på 67,30 m.  Nerius tok sølv i spydkast i Sommer-OL 2004 i Athen og hun ble europamester i spydkast i EM i friidrett 2006 i Göteborg. 

## Andre internasjonale meritter
* 2001 VM: 5.-plass, 62,08 m
* 2002 EM: 3.-plass, 64,09 m
* 2003 VM: 3.-plass, 62,70 m
* 2007 VM: 3.-plass, 64,42 m
* 2009 VM: 1.-plass, 67,30 m 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Privat hjemmeside 
* Leverkusen who's who
Arne Haukvik

**Arne Haukvik** (født 12. februar 1926, død 21. august 2002) var en norsk friidretts-entusiast og politiker for Senterpartiet. Han representerte partiet både i Oslo bystyre og på Stortinget. Han ble med i Pensjonistpartiet i 1997 da Senterpartiet ikke renominerte han. Han satt i Stortingets familie-, kultur- og administrasjonskomité. Han var også kjent for sine årlige jordbærfester og var ofte å se i en karakteristisk stråhatt som ble hans varemerke.

Fra 1974 til 1981 var Haukvik ansatt i Oslo kommune. Deretter ble han den første markedssjefen i Norsk Rikstoto. Han var også medarbeider i Sponsor Service i mange år. Han mest kjent for sitt engasjement for Bislett Games gjennom flere tiår. Han var sentral i etableringen av stevnet og hadde rollen som stevnedirektør til Svein Arne Hansen tok over. Blant Haukviks varemerker var jordbærfestene i hans egen hage på Bjerke hvert år i forkant av lekene, og sin karakteristiske stråhatt. Disse arrangerte han til sykdom forhindret ham i 2001. Han virket selv som manager for flere utøvere, blant annet den australske langdistanseløperen Ron Clarke.

Haukvik mottok Bislett-medaljen i 1985. Han ble også tildelt Idretts-Norges hederspris og Kongens fortjenstmedalje i gull.

Etter at Haukvik døde inviteres fortsatt hans kone, Ingjerd, som æresgjest under Bislett Games.

## Verv
* Bystyremedlem av Oslo bystyre 1968–1979, 1992-1995
* Medlem i Statens idrettsråd 
* Stortingsrepresentant 1993-1997
* Medlem av representantskapet i Kreditkassen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Kulturplante

**Kulturplanter** eller **kulturvekster** er planter som gjennom dyrking og foredling (domestisering) er tatt i bruk for menneskelige formål. Det er altså kort sagt **Jord- og hagebruksvekster**.

En skiller mellom følgende grupper:
*Matplanter – Korn og Potet – kalles også *Åkerplanter*.
*Planter for teknisk og industrielt bruk, f.eks. bomull
*Medisinplanter
*Prydplanter

## Litteratur
*Olav Skard og Svein Grønvold: *Jord- og hagebruksvekster*. Tun forlag 2007. ISBN 978-82-529-2864-8
Bekkestua

**Bekkestua** er et strøk i Bærum kommune og et viktig knutepunkt og handlesenter. 

Historisk sett er Bekkestua en del av Stabekk, da stedet er bygget på tomter utskilt fra Øvre Stabekk gård (senere Ringstabekk etter eieren Jens Ring). Det består i dag av det som tidligere het Presterud og Øvre Stabekk. Stedsnavnet skriver seg fra anleggelsen av Bærumsbanen i 1924, da stoppestedet ble lagt like ved den gamle stua etter husmannsplassen Bekken.

Stedet gjennomgikk på midten av 1990-tallet en rekke større utbygginger og fikk et småbypreg. For dette mottok Bærum kommune Bolig- og byplanprisen i 1998.  I dag finnes det blant annet omkring 90 butikker, 10 spisesteder, tre apotek, flere legesentre, post i butikk og Vinmonopol. Bekkestua brannstasjon ble åpnet i 1962 og dekker hele østre Bærum. Ved siden av brannstasjonen ligger hovedbiblioteket i Bærum som ble åpnet i februar 1981.Svømmehallen Nadderudhallen er en toppmoderne svømmehall ved Bekkestua.

Den første broen over bekken - som nå går i rør - ble formodentlig oppført til åpningen av Kongeveien fra Christiania til Bergen i 1793. Dagens Bekkestua bro fører Gamle Ringerikvei over Kolsåsbanen og er utsmykket med statuer som forestiller Smågardistene (se bildet). Statuene ble skjenket av lokale kjøpmenn/håndverkere/gårdeiere samt kommunen, vegvesenet og den lokale Rotaryforening, og avduket i 1998.

Klesforretningen Fredriksen på Bekkestua i Bærumsveien 210 («Fredriksen-gården») ble åpnet på nåværende adresse i 1937. Tidligere hadde grunnleggerne Sigurd og Astrid Fredriksen drevet butikken på annen adresse på stedet. Forretningen er Bekkestuas eldste i ubrutt drift i samme lokale. Bekkestuas eldste forretning er Østre Bærums Kooperative Selskap, som åpnet i Gamle Ringeriksvei 37 i 1905. Den heter nå Coop Mega og holder til i Gamle Ringeriksvei 39. 

## Offentlig kommunikasjon
Bekkestua er et viktig stoppested på Kolsåsbanen og var en kortere periode siste stoppested. Fra 20. august 2007 til 16. februar 2009 var Bekkestua på ny siste stoppested, denne gangen for Lilleaker-trikken. 17. februar fikk trikken Lilleaker som midlertidig endeholdeplass på grunn av oppgraderingsarbeid, men 1. desember 2010 åpnet skinnegangen fram til Jar stasjon og 15. august 2011 ble linja fram til Bekkestua holdeplass åpnet. Veitunnel med navn "Bekkestutunnelen" (Rv. 160) under tettbebyggelsen åpnet 1994. Bekkestua betjenes av busslinjene 131 (Oslo Bussterminal – Bekkestua) , 142 (Bekkestua – Kolsås) , 143 (Bærums Verk – Oslo Bussterminal) , 731 (Sandvika – Bekkestua) , 732 (Ila Fengsel – Sandvika) , 733 (Rykkinn – Snarøya).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bekkestua sentrumsforening
* Bekkestua Sentrum
Durra

* *[[Sorghum bicolor]]*
* *[[Sorghum sorghum]]*
* *[[Sorghum vulgare]]*

**Durra** er en kulturplante av slekten *Sorghum* i grasfamilien.

Planten er tørketålende, og er særlig viktig i tropiske strøk. Framfor alt er den en viktig mat- og fôrplante i Afrika. Durra dyrkes i dag også i tempererte områder.

Afrikanske slaver brakte planten til Nord-Amerika tidlig på 1600-tallet. USA er per 2004 verdens største durraprodusent, med 12 mill. tonn av en verdensproduksjon på 56 mill. tonn. Deretter følger Nigeria og India med henholdsvis 8 og 7 mill. tonn.

En regner med at domestisering av vill durra fant sted for ca. &nbsp;år siden i Øst-Afrika, sannsynligvis i Etiopia, Sudan eller øvre Egypt. I India og på Den arabiske halvøya er det gjort betydelig eldre funn av durra som kan ha vært dyrka.

Arter og sorter av durra deles vanligvis i fire grupper etter bruksområde:

* Korndurra
* Grasdurra, som brukes til beite og høy
* Søtdurra, som brukes til framstilling av sirup
* Sorter som brukes til framstilling av koster og børster

I flere regioner i India lages et ugjæret brød av durra – *bhakri*. I Kina framstilles et brennevin av durra; *[[baijiu]]*. I Nigeria brygges øl av durra.

## Eksterne lenker
*
Pingo

**Pingo** fra inuittisk, også kjent som **bulganniakh** fra Sibir, er en kjegleformet landform, der et jordlag blir løftet av en iskjerne. 

## Størrelse
Landformens størrelsen kan nå 70 meters høyde. Det er ikke satt noen nedre grense for hvor lav en pingo kan være. En pingo er mellom 30 og 600 meter i diameter, mens helningsvinkelen ofte er mellom 34o og 38o grader, og sjelden over 45o grader. Verdens største pingo er Kadleorshilik pingo 40 km sørøst for Prudhoe Bay, 54 meter høy.

## To typer
Det finnes to dannelsesmåter for pingoer:
# **Åpent system pingo**, som er vanlig på Spitsbergen. De blir dannet ved at en dalbunn har et tynt lag med permafrost (noen meter). Ved at det blir skapt et «kunstig» trykk i grunnvannet under permafrosten ved eksempelvis en isbre høyere opp i dalsiden, vil grunnvannet trenge mot overflaten gjennom permafrosten. Den høyeste noen gang målt av denne typen var en 42 meter høy pingo på Spitsbergen.

# **Lukket system pingo**, som er vanlig svært nord i Canada, Grønland og Alaska. De blir skapt ved at en elv går gjennom et område med veldig tykk permafrost. Når elven tørker ut, avkjøler luften overflaten av elven ganske raskt, slik at det blir et tynt lag med permafrost på overflaten av elveleie. Dette gjør så man får en lomme i elven hvor temperaturen er over 0o grader med vannholdige sedimenter. Etterhvert som dette vannet utvider seg og blir til is, vil det presse seg opp mot overflaten der trykket blir mindre. Den høyeste pingoen av denne typen noen gang målt er Ibyuk i Tuktoyaktuk 48 meter høy.

## Vekst og kollaps
De raskest voksende pingoene i verden finner man i områdene rundt der man finner Ibyuk pingoen. Mellom 1973-1975 vokste disse med 2,8 cm. Men de fleste pingoer vokser omkring halvparten av denne hastigheten.

Alle pingoer kollapser etter en tid, enten ved at de sprekker opp i toppen eller at iskjernen smelter. Dette skaper ofte et krater eller innsjø som kalles for **pingoruin**.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wado-ryu

**Wado-ryu** er en stilart innen karate som ble grunnlagt av Hironori Ohtsuka i 1930-årene og betyr «fredens vei». Den er en av fire større stilarter innen karate.

Ohtsuka var mester i Ju-Jutsu da han begynte å trene karate for Gichin Funakoshi, og Wado Ryu ble en blanding av den Ju-Jutsuen han kunne fra før og karate fra Okinawa. For sin utvikling av stilarten Wado-ryu ble stormester Hironori Othsuka tildelt tittelen *Mejin* av den japanske keiser, som den eneste innen kampsportkunsten som er blitt beæret med denne tittelen. Wado Ryu kjennetegnes av hurtige teknikker og spesielle kroppsforflytninger («Taisabaki»).

Både i Norge og internasjonalt er det flere organisasjoner som underviser Wado Ryu Karate. *Wado-Ryu Norge* (WRN) består i dag av 13 klubber som ligger spredt rundt i landet, og som samles ved flere anledninger gjennom året. Det mest sentrale arrangementet er sommerleiren, som strekker seg over en hel uke og med Sensei M. Shiomitsu som instruktør, men også weekendtreninger på Gol, samt Wado Cup og juletrening med Sensei M. Shiomitsu er populært blant medlemmene. 

Den andre store Wado-Ryu-organisasjonen i Norge er *WIKF Norge* som består av 13 klubber på vestlandet, østlandet, Trøndelag og i Nordland. WIKF Norge ble grunnlagt av sensei Mihajlo Misic (7. dan) og blir i dag ledet av sensei Cato Bruarøy (7. dan). WIKF Norge tilbyr 10-15 felles treningssamlinger i året fordelt på alle landsdeler organisasjonen har klubber. Alle medlemmer tilbys også treningsleirer over hele verden, der sommersamlingen i Spania og helgesamlingene i London er mest populære blant de norske utøverne.

WIKF – Wado International Karate-Do Federation eller Wado Kokusai Karate-Do Remni ble grunnlagt i 1991 av sensei Tatsuo Suzuki (8. dan) som trente under Ohtsuka. Det er den største organisasjonen utenfor Japan. Sensei Suzuki ble født i 1928 og var den som innførte Wado Ryu-karate til Europa. Han har vært mange ganger i Norge for å instruere. 

Wado Kai er den tredje store internasjonale organisasjonen. I Norge er Skedsmo Karateklubb og Sørum Karateklubb medlem av Wado Kai.

Wado Kai og WIKF har nesten identisk graderingspensum, mens det er større forskjeller mellom Wado Ryu og de to andre organisasjonene. Det er mindre forskjeller i utførelsen av kata i alle de tre organisasjonene.

## Beltegrader
Beltegradene går fra 9.-1.kyu og fra 1.-10 Dan(sort).

*9th kyū	- Hvit Belte
*8th kyū	- Gult belte
*7th kyū	- Orange belte
*6th kyū	- Grønt belte
*5th kyū	- Blått belte
*4th kyū	- Lilla betle
*3rd kyū	- Brunt belte
*2nd kyū	- Brunt belte
*1st kyū	- Brunt belte
*1st–10th dan – Svart belte

Wado Ryu sine treninger kan deles inn i tre hovedgrupper:

***Kihon** (grunnteknikker)
** Hvordan stå og bevege seg
** Hvordan knyte hånden, blokkere, sparke og slå
** Kombinasjonsteknikker

***Kata** (mønster)
** En sekvens av teknikker i et fastsatt bevegelsesmønster.

***Kumite** (sparring med partner)
** Fri kamp

## Eksterne lenker
* WIKF Norge
* Karateklubben Hiryukan (Oslo)
* Samurai Karateklubb (Oslo)
IJssel

**IJssel** 
er en elv i Nederland. Med IJssel menes den *Gelderse IJssel*, ikke å forveksle med elven Hollandse IJssel som ligger øst for Rotterdam.

IJssel er en forgrening fra Rhinen, ved Westervoort øst for Arnhem. Elven strømmer i nordøstlig retning og munner ut i IJsselmeer via Ketelmeer. Elvens lengde er ca. 125 km.

De viktigste byene ved elven IJssel er Zutphen, Deventer og Kampen. Zwolle ligger ikke ved elven, men ved en sideelv, men blir likevel regnet som en IJssel-by. Historiske tettsteder ved elven er Doesburg og Hattem.

Mellom Deventer og Hattem utgjør elven grensen mellom provinsene Gelderland og Overijssel, mens hoveddelen av elveløpet ligger på Overijssel-grunn. Ovenfor Kampen og det lille tettstedet IJsselmuiden former elven et lite delta av sidegrener, som dog alle er demmet opp. 

Merk at navnet IJssel skrives med stor I og J, som på nederlandsk ses på som én enkel bokstav (som stammer fra bokstaven Y).

## Historie
Sannsynligvis oppstod elven IJssel ca. 12 f.Kr. da den romerske feltherren Nero Claudius Drusus lagde forbindelse mellom Rhinen og Den Gamle IJssel gjennom en kanal som ble kalt Fossa Drusiana. Dette er i dag begynnelsen av IJssel. Romerne bygde denne kanalen fordi de ville flytte rikets grense fra Rhinen til Elben (som de ikke lyktes med). De ville bruke Fossa Drusiana for å kunne nå Flevo Lactus (innsjø hvor Flevoland er idag) og IJsselmeer sjøveien.

Øvre delen av elven var opprinnelig De Oude IJssel (den gamle IJssel), som idag er en sidegren som munner ut i IJssel. 

Da 13 nederlandske byer ble med i hansaen på 1400 tallet, fikk IJssel en viktig rolle på disse hansarutene. Idag kan man følge hansaruten ved IJssel til fots eller med sykkel.

IJssel spiller fortsatt i dag en viktig rolle som transportåre, hvor de karakteristiske elvebåtene brukes.

## Veluwerally
Hvert år på siste søndag i september holdes *Veluwerally* på elven IJssel, hvor flere hundre deltakere konkurrerer med kanoer. De starter ved Rhederlaag (ved Giesbeek og har trajekter til Doesburg (35 km), Deventer (50 km) eller Kampen (100 km).

## Fotnoter

## Eksterne lenker
* 
* Aktuell informasjon – Rijkswaterstaat (nederlandsk)
* www.ijssel.info (nederlandsk)
Chieti

**Chieti** er en by med ca. 52 000 innbyggere i det sentrale Italia, 100&nbsp;km nordøst for Roma. Den er hovedstad for provinsen Chieti i regionen Abruzzo, og har en gotisk katedral.

Byen er 15&nbsp;km fra Adriaterhavet. Den består av gamlebyen *Chieti Alto* oppe på et høydedrag, og den moderne industrialiserte *Chieti Scalo* nede i et dalføre.  

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Segni

**Segni** (på latin *Signinsis*) er en italiensk småby i provinsen Roma. Den ligger på en høyde i Lepinifjellene, over Saccoelven. 
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sofa

:*For TV-programmet, se [[Sofa (TV-serie)]]. For plateselskapet, se [[SOFA]]*

En **sofa** er et langt møbel beregnet for flere personer til å sitte på. Sofaer kan også brukes til å ligge på, ofte for én person, men gjerne for to eller flere. Sofaer har vanligvis stoppede seter, ryggstøer og armlener og er utstyrt med myke puter slik at de skal være behagelige å bruke.

## Etymologi

Fra 1620; «hevet seksjon av et gulv, dekket med tepper og puter», fra tyrkisk, *sofa*.

## Utforming
Sofaer kan være trukket med lær, ekte eller imitert skinn eller forskjellige slags tekstiler. Sofaer er ofte plassert i stuer, resepsjoner eller venteværelser, vanligvis inn mot en vegg, men også trukket ut på gulvet slik at de fyller rommet. Enkelte sofaer er utfomet som hjørnesofaer for bedre tilpassing til rommet. En sovesofa har nedleggbar rygg og løse puter og kan gjøres om til en seng.

Moderne sofaer selges ofte som sittegrupper bestående av en toseter, treseter samt en lenestol med samme trekk og utforming. Et møblement av sofa, lenestoler og et lavt bord, ofte kalt sofabord, kan kalles «salongmøblement». Sofaer kan ellers utstyres med løse pynteputer. Tidligere ble det også brukt antimakassarer, det vil si varetrekk over rygg og armlener brukt for å beskytte mot fettflekker.

## Lengde
Sofaer pleier vanligvis å være til 2-4 personer. Verdens lengste ble satt sammen av Ekornes i Sykkylven på Sunnmøre i et vellykket forsøk på å komme i Guinness rekordbok. Den var 890 meter lang.

## Sofavelger, sofabonde og sofapotet
Uttrykket «sofavelger» skriver seg fra dette møbelet. Man tenker seg at en slik velger under en politisk folkeavstemning foretrekker å bli værende hjemme, trygt plassert i sofaen, fremfor å forflytte seg til valglokalet. En sofavelger kan derfor også kalles «hjemmesitter». Ved valg der kandidatene på forhånd har nokså lik velgeroppslutning gjelder det å snakke til og få med seg de ellers passive sofavelgerne. 

En «sofabonde» er et kallenavn for en lat storbonde som deltar lite i det grove arbeidet på gården.

«Sofapotet» betegner en lat og overvektig person som bare ligger på sofaen hele dagen i stedet for å være i fysisk aktivitet.

## Referanser


## Se også
* Benk
* Divan
* Hammock (gynge-, hage- eller verandasofa)
* Kanapé
* Kåsøs (sladresofa)
* Løibenk
* Ottoman
* Sjeselong
* Sovesofa
* Stol
## Eksterne lenker
*
Bord (møbel)

:*Bord kan ha [[Bord (andre betydninger)|flere betydninger]]*

**Bord** er et møbel med en horisontal plate montert på bordbein eller et understell. Bordplata er oftest av tre, men kan også være av glass, marmor, metall, plast eller andre harde materialer. Bord blir brukt til å legge gjenstander på, til å spise eller arbeide ved. Bord brukes ofte sammen med en eller flere stoler. Som andre møbler kan bord være flyttbare eller fastmonterte, brukes ute og inne og finnes i en mengde varianter.

## Bordtyper
Bord finnes i en mengde størrelser, former og stiler. De fleste har firkantet bordplate for enkel og plassøkonomisk tilpasning til firkantede rom, men mange, særlig spisebord, er runde slik at personene som sitter omkring det, samles på en annen måte og ingen sitter ved kortenden. Et bord kombineres ofte med stoler eller sittebenker. Høyden er avpasset til bruken og stolene rundt. Lave stue-og salongbord blir gjerne benyttet sammen med lave sofaer. Bord kan også ha tilleggsutstyr som skuffer eller ileggsplater, sidelemmer og klaffer for å gjøre bordflaten større. Bordplaten blir holdt oppe av ett sentralt eller flere bordbein, av bukker eller krakker. Beina har ofte en karakteristisk stilmessig utforming. Bordbeina kan også ha hjul, for eksempel på traller og serveringsbord. Spisebord og bord i finere rom blir ofte dekorert og beskyttet med duk. Det finnes en mengde spesialbord som er laget på en bestemt måte eller tilpasset bestemt bruk og har navn etter det.

### Spisebord og bord i hjem
* **[[Spisebord]]** har flere, ofte mange sitteplasser
* **Kjøkkenbord** er som regel et mindre spisebord
* **Langbord** beregnet på mange mennesker
* **Serveringsbord**
* **Stuebord**
* **Salongbord** (**sofabord**)
* **Buffetbord**
* **Nattbord** små bord som plasseres ved en seng og har skuffer og skap
* **Telefonbord**
* **[[Kistebord]]**
* **Avlastningsbord**
* **Konsollbord**

### Arbeidsbord
* **Skolepult**
* **Skrivebord**
* **Databord**
* **Tegnebord** kan som oftest stilles i en bratt stilling, helt opp til vertikal, for å få riktigere vinkel i forhold til syn og arbeidsstilling. 
* **Lysbord** har en lysende glassflate for bruk av fotografer og tegnere. 
* **Stellebord**
* **Sybord**
* **Strykebrett**
* **Sminkebord**
* **Slaktebenk**
* **[[Målebord]]**

### Spillebord
* **Biljardbord**
* **Bordtennisbord**
* **Sjakkbord**
* **Kurongbord**
* **Rulettbord**
### Andre spesialbord
* **Campingbord**

Sammenleggbare bord er for eksempel tur- eller campingbord. Bord på båter, skip og tog er oftest fastmontert og kan ikke flyttes. Bordplatene har i tillegg en liten, opphøyd list rundt kantene for å hindre gjenstander å trille ned når bordet beveger seg. Fly- og togseter, og også enkelte konferansestoler, har små bord i form av utslagbare klaffebord i armlenet eller i ryggen på stolen foran.

## Se også
* Pult
* Benk
* Møbler
* Stol
* Bordskikk
* Dekketøy
* Julebord
* Bordbønn

## Eksterne lenker
*
Tankesmie

En **tankesmie** eller **tenketank** (fra engelsk: *think tank*) er en organisasjon som gir råd, utvikler og formidler ideer om politikk, næringsliv eller andre samfunnsspørsmål. Tankesmier har ofte som mål å fremme perspektiver fra en bestemt politisk ideologi i samfunnsdebatt, eller de er knyttet til et politisk parti.  

Vanligvis henviser begrepet til organisasjoner som sysselsetter tverrfaglige teoretikere og intellektuelle som produserer anvendbare analyser og gir politiske råd. Tankesmier arrangerer møter og debatter, utgir bøker, rapporter og utredninger, samt deltar i media og skriver kronikker. Andre tankesmier kan være tilknyttet næringslivsorganisasjoner, universiteter, militære organisasjoner eller andre institusjoner.  

## Norske tankesmier
* Civita, liberal og borgerlig tankesmie etablert i 2003
* Tankesmien Skaperkraft, kristen tankesmie, grunnlagt i 2011
* Tankesmien Agenda, en sentrum-venstre tankesmie som ble etablert i 2014
* Human Rights Service, en innvandrings- og islamkritisk tankesmie etablert i 2001
* Manifest senter for samfunnsanalyse, sosialdemokratisk tankesmie etablert i 2009
* Minotenk, minoritetspolitisk tankesmie etablert i 2009
* Langsikt, en politisk uavhengig tankesmie etablert i 2023

### Tidligere tankesmier
* Progressiv, sosialdemokratisk tankesmie etablert i 2011, nedlagt 2013
* Liberalt Laboratorium, sosialliberal tankesmie etablert i 2005 og nedlagt i 2011
* Fremskrittspartiets Utredningsinstitutt, tankesmie etablert i 1988 og nedlagt i 1994
* Ludwig von Mises-instituttet i Norge, en Østerriksk tankesmie som ble grunnlagt av Hans Jørgen Lysglimt Johansen i 2012.

## Utenlandske tankesmier
* Cato Institute, amerikansk libertariansk tankesmie etablert i 1977
* Center for Global Development, amerikansk progressiv tankesmie etablert i 2001
* Council on Foreign Relations, amerikansk tankesmie etablert i 1921
* Eudoxa, svensk liberal tankesmie etablert i 2000
* Henry Jackson Society, transatlantisk høyreorientert utenrikspolitisk tanksesmie basert i London og etablert i 2005
* Ludwig von Mises Institute, amerikansk libertariansk akademi og tankesmie etablert i 1982
* Project for the New American Century, amerikansk nykonservativ tankesmie etablert i 1997 og nedlagt i 2006
* Studienzentrum Weikersheim, tysk kristendemokratisk tankesmie etablert i 1979
* Timbro, svensk markedsliberal tankesmie og bokforlag etablert i 1978
* Think Tank Row, er en betegnelse på en klynge av tankesmier i Washington D.C.

## Referanser
Veluwe

**Veluwe** er et skogsområde i sentrum av Nederland, i provinsen Gelderland. 
Området ligger mellom tettstedene Apeldoorn – Dieren – Arnhem – Wageningen – Ede – Harderwijk – Hattem.
 
 
I Veluwe ligger blant annet området Solse Gat og nasjonalparken Hoge Veluwe. 

Store deler av Veluwe består av åser som er skapt i istiden, og dets høyeste punkt er 110 meter. Området er rik på bekker og småelver; noen naturlige, noen utgravd. Langs disse bekkene finnes flora og fauna som er uvanlig i nederlandsk natur for øvrig.

Mye skog på Veluwe er plantet for å holde sanddynene på plass. Av denne årsaken finnes det mange grantrær i området, ettersom gran ble funnet velegnet til å holde på jordsmonnet. Deler av området er også tradisjonelt brukt til jakt. Prins Hendrik, som var gift med dronning Wilhelmina, satte ut villsvin i området. Det finnes også muflon (en europeisk villsau-art) og muntjac (Muntiacus reevesi) på stedet; begge deler er introduserte arter i Nederland. Ravn har også blitt introdusert til området. Ellers er Veluwe rikt på hjort og diverse fuglearter.

## Utvikling
Den siste tiden forsøker man å forbinde naturområdene på Veluwe med hverandre for å danne ett gjennomgående område. Slik vil man at isolerte populasjoner kommer i kontakt med hverandre for å legge til rette for genetisk mangfold og dermed økte overlevelsesmuligheter.

Man søker også å opprette slike forbindelser til områder utenfor Veluwe.

## Solse Gat
**Solse Gat** er et meget spesielt sted i Veluwe. Det ligger i skogen mellom kommunene Putten, Garderen og Ermelo. Det dreier seg om en enorm grop i terrenget, og det er ikke klarlagt hvordan gropen har oppstått.

En mulig teori er at gropen ble skapt av et enormt stykke smeltende is i istiden. Det er i så fall et spor i terrenget etter at det en gang lå en pingo på stedet. En pingo er en haug av is dekket med jord, opptil 90 m høye, fremkommet ved at grunnvann i permafrostområder presses mot overflatelaget og får dette til å bule opp. Da klimaet ble varmere, smeltet slike ishauger og ble til kratere og innsjøer.

En annen teori er at stedet er et erodert hull i sanddynene.

Ifølge en gammel legende stod det et kloster på stedet; munkene oppførte seg så dårlig at hele klosteret forsvant ned i jordgapet.

I dag er Solse Gat et populært sted for New Age-tilhengere og ønskekvist-brukere, fordi de finner «ley-linjer» på dette stedet.
Jonas Collett

**Jonas Collett** (født 25. mars 1772 på Rønnebæksholm i Næstved på Sjælland, død 3. januar 1851 i Christiania) var en norsk embedsmann og statsråd. Han var sønn av kammerråd Johan Collett (1734–1806) og Else Elisabeth Ramus Jensen (1746–88), bror av Peter Collett (1767–1823) og eidsvollsmannen Johan Collett. Faren eide godset Rønnebæksholm, men solgte det i 1777 og familien flyttet til København. Collett studerte ved Københavns Universitet og ble cand.jur. i 1793.

## Karriere
I 1795 ble han utnevnt til fogd i Numedal og Sandsvær og kom til Kongsberg året etter. Han var konstituert amtmann i Buskerud i 1813-14.

Han deltok ved stormannsmøtet på Eidsvoll den 16. februar 1814, og sammen med Niels Aall ledet han forhandlingene med den svenske general Magnus Björnstjerna som resulterte i Mossekonvensjonen. Fra 1814 av hadde han en rekke sentrale roller i den norske forvaltningen og regjeringen, og ble formann for regjeringen (førstestatsråd) i 1822. 
 Collett ledet Finansdepartementet en kort periode i 1818 og deretter fra 1822 til 1836.

Hans politiske makt var imidlertid mindre enn stattholderens, Baltzar von Platens. Men da Baltzar von Platen døde i 1829 ble ingen etterfølger som stattholder utnevnt før Herman Wedel-Jarlsberg i 1836. Collett var i disse årene rikets mektigste mann, bortsett fra noen måneder i 1833 da kronprins Oskar var visekonge i Norge.

Broren Johan Collett etterfulgte Jonas som amtmann i Buskerud, var eidsvollmann og svigerfar til Camilla Collett.

## Dekorasjoner
Collett ble tildelt Dannebrogordenen i 1809. I 1815 fikk han Nordstjerneordenen og ble kommandør av denne ordenen i forbindelse med kroningen av Karl III Johan i 1818. I 1825 ble han serafimerridder.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Bord

**Bord** kan være:
* Bord (møbel), et møbel med plate montert på bein eller understell
* Bord (trelast), trelast tynnere enn planker
* Reling eller skipsside (derav uttrykk som «om bord»)
* Bord (ornament), en |dekorativ kant eller et bånd, for eksempel på tekstiler eller i interiører
* Skjoldbord,  «bord» og liljebord, er i våpenskjold og heraldikk en stripe som går langs skjoldets sidekanter, og den kan være med eller uten figurer på den
* Bordgang, del av det ytre skallet av skroget i en trebåt

## Eksterne lenker
Søk på ordet «bord» i 
* Oppslagsordet «bord» i ''Ordbog over det danske sprog 1700-1950'' (på dansk)
Robin Cook

**Robert Finlayson Cook** (født 28. februar 1946 i Bellshill, død 6. august 2005) var en britisk politiker for Labour. Han var utenriksminister fra 1997 til 2001. 17. mars 2003 sa han opp stillingen som Labours parlamentariske leder i protest mot invasjonen av Irak. Da han døde var han blant annet leder for Det europeiske sosialdemokratiske partiet.

Cook kollapset under en fjelltur på Ben Stack-fjellet i Skottland. Han ble fløyet med helikopter til et sykehus i Inverness hvor han ble erklært død.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
German Titov (kosmonaut)

**German Stepanovitsj Titov** (russisk *Герман Степанович Титов*, vit. transliterasjon: German Stepanovič Titov) (1935–2000) var en sovjetisk kosmonaut. Fornavnet er ofte stavet Gherman.

Etter Jurij Gagarin var han den andre mann som gikk i bane rundt jorda. Den 6. august 1961 startet han med sin rakett Vostok 2 for å fly 25 timer. Han var på dette tidspunkt 25 år gammel og er derfor til idag verdens yngste romfarer. Han er æresborger av den tyske byen Leipzig.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  astronautix.com
Fredslunden

**Fredslunden** er en park ved Kongebjørka i Molde. Den ble grunnlagt av Knut Ødegård, president for Bjørnsonfestivalen, i 1997. Stedet er valgt fordi Kongebjørka er et symbol for kampen for frihet, fred og menneskeverd. 

De første som plantet trær i lunden var Wole Soyinka, den første afrikaner som vant Nobelprisen i litteratur, og den tyrkiske forfatteren Yasar Kemal. Det er særlig forfattere som har plantet trær, men også andre som har vært involvert i arbeid for fred og menneskerettigheter har bidratt til lunden. 

## Personer som har plantet trær i lunden

*1997 &ndash; Wole Soyinka og Yasar Kemal
*1998 &ndash; Vigdís Finnbogadóttir og Seamus Heaney
*1999 &ndash; Amos Oz og Izzat al-Ghazawi
*2000 &ndash; Thor Heyerdahl
*2001 &ndash; Bei Dao
*2004 &ndash; Hans Blix
Parsec

**Parsec** (fra engelsk *parallax second,* forkortet «**pc**») er en astronomisk avstandsenhet, og er mer brukt blant astronomer enn det mer kjente lysår. Ett parsec tilsvarer ca. 3,26163 lysår eller ca. 206 000 AU.

En stjerne som befinner seg 1 parsec fra jorden vil ha en parallakse (beregnet ved jordens diametrale stillinger (2 AU) i kretsløpet rundt solen) på nøyaktig 2 buesekunder (ca. 1/900 av måneskiven) i forhold til en tenkt bakgrunn som ligger uendelig langt unna.

## Prefiks
Størrelsen på kulehoper måles i parsec. For eksempel er diameteren av den store kulehop i Herkules (M13) 45 pc. Alle stjerners tilsynelatende størrelsesklasser sammenlignes ved hjelp av deres absolutte størrelsesklasser med standardavstanden 10 parsec.

Avstander i Melkeveien måles i kiloparsec (1 kpc = 1000 parsec eller 3262 lysår). Solen er 8,6 kpc fra sentrum og Melkeveiens radius er 12-15 kpc.

Avstander til galakser og galaksehoper måles i megaparsec (1 Mpc = 1 million parsec eller 3,262 millioner lysår). Nabogalaksen Andromedagalaksen (M31) er 0,77 Mpc fra Melkeveien, Virgohopen ligger 15 Mpc unna og er 3 Mpc i diameter.

Avstander til kvasarer og lengre unna måles i gigaparsec (1 Gpc = 1 milliard parsec eller 3,262 milliarder lysår). Kvasaren 3C273 har avstanden 0,9 Gpc og partikkelhorisonten ligger 14 Gpc unna.

## Volumenheter
Solen er alene i sin kubikkparsec (1 pc3 = 2,938 x 1040 km³), mens stjernetettheten i kulehoper er på hundre til tusen stjerner per kubikkparsec.

For å bestemme antallet av stjerner i Melkeveien velger man ut volumer i forskjellige retninger. Stjernene telles i disse kubikkiloparsec (1 kpc3 = 1 milliard pc3), og resultatet multipliseres opp; man gjør det samme med antall kulehoper i Melkeveien.

For å bestemme antallet av galakser i superhoper, velger man ut volumer. Galaksene bestemmes og telles i disse kubikkmegaparsec (1 Mpc3 = 1 milliard kpc3), og resultatet multipliseres opp. Det store tomrommet i retning mot Bjørnevokteren måles i Mpc3.

For å bestemme mengden av materie i det observerbare universet, velger man ut volumer i forskjellige retninger. Galaksene og kvasarene telles i disse kubikkgigaparsec (1 Gpc3 = 1 milliard Mpc3), og deretter multipliserer man opp resultatet.

## Se også
* Lysår
* Astronomisk enhet

## Kilder
*
Carlo Visconti

** Carlo Visconti ** (født 1523 i Milano i Italia, død 12. november 1565 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler.

Han ble biskop av Ventimiglia (senere i Montefeltro) og nuntius i Spania og i Østerrike.

Han ble kreert til kardinal den 12. mars 1565 av pave Pius IV.

Andre kardinaler i samme slekt var Bartolomeo Aicardi Visconti (kreert 1440), Alfonso Visconti (1599) og Antonio Eugenio Visconti (1771).

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Francesco Alciati

** Francesco Alciati ** (født 2. februar 1522 i Milano i Italia, død 20. april 1580 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han hadde før sin utnevnelse til kardinal undervist Carlo Borromeo i jus og vært en av hans nærmeste medarbeidere. Han var tilknyttet den romerske kurie.

Han ble kreert til kardinal den 12. mars 1565 av sin slektning pave Pius IV, med *[[Santa Susanna]]* som tittelkirke.

## Referanser


## Eksterne lenker
* The Cardinals of the Holy Roman Church
Bond

**Bond** er et engelsk substantiv og verb med flere betydninger. 

Som substantiv kan det bety: *bånd/heftelse*, *bindemiddel/feste*, *forpliktelse*, *gjeldsbevis*, *[[toll]]opplag*, *kausjonsforsikring*, *binding* (kjemi). Innen økonomien står *bond* for 'The bond market' - Obligasjonsmarkedet. 

Som verb kan det bety: *forplikte/binde* eller *behefte*. 

Bond kan også vise til:

## Film
*James Bond, fiktiv britisk agent

## Musikk
*Bond, britisk-australsk strykekvartett

## Personer
*Nigel Bond, engelsk snookerspiller
*Barry Lamar Bonds, baseballspiller fra USA
*Michael Bond, avdød britisk forfatter
*George Phillips Bond, avdød amerikansk astronom
*William Cranch Bond, avdød amerikansk astronom
*Albert Bond Lambert, avdød amerikansk golfspiller

## Geografi
*Bond Street, handlegate i London 
*Bond Street undergrunnsstasjon i London 
*Bond County i Illinois
*Bond Nunatak, snødekt nunatak i Antarktis

## Annet
*Bond-albedo, astronomi
*Bond-hendelse, nordatlantiske klimasvingninger
*Bond of manrent, var en avtale i skotsk lov
*Afrikander Bond, tidligere sørafrikansk parti