open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kolsås (sted)

**Kolsås** (tradisjonelt uttalt *Kørsås*, ) er et strøk i Bærum kommune i Akershus fylke. Det ligger på sørvestsiden av høydedraget Kolsås, som det også har navn etter. Kolsås består av flere nabolag, som Lensmannsjordet, Løkenhavna, Haugergrenda og Kolsåsstien.

Stedet er kjent for militærbasen Kolsås leir, der NATOs nordkommando tidligere holdt til.

## Kolsåsbanen
I 1930 ble Kolsåsbanen (som da het Bærumsbanen) forlenget til Kolsås. A/S Bærumsbanen var dengang et eget selskap, som hadde blitt opprettet i 1924. I 1944 ble Bærumsbanen innlemmet i Oslo Sporveier, og strekningen fra Nationaltheatret til endeholdeplassen Kolsås fikk navnet Kolsåsbanen. Banen ble midlertidig stengt 1. juli 2006 i forbindelse med oppgradering til metrostandard. Strekningen Jar til Bekkestua ble trafikkert med trikk fra 20. august 2007.

Stasjonene på Gjettum og Hauger er greie utgangspunkt for turer på Kolsås.

## Kolsås leir
Kolsås leir er delt inn i et daganlegg og ett fjellanlegg. Fjellanlegget ligger inne i fjellet, mens daganlegget betegner de delene av leiren som ligger utenfor fjellet. Tidligere var dette tilholdsstedet til NATOs nordkommando. Etter at den kalde krigen var over flyttet NATO ut og blant andre Forsvarets logistikkorganisasjon (tidligere Hærens forsyningskommando) og Akershus kommandantskap har tatt over leiren. På grunn av leirens gode idrettstilbud var også Hans Majestet Kongens Gardes idrettskompani forlagt her.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Tivoisering

**Tivoisering** er skapelsen av et system som inkorporerer programvare under betingelsene til en copyleft programvarelisens, men som benytter maskinvarerestriksjoner for å hindre brukere fra å kjøre en modifisert versjon av programvaren på maskinvaren. Ordet ble skapt av Richard Stallman, som benyttet det som en referanse til TiVo’s bruk av GNU General Public License på deres PVR’er, som aktivt blokkerte brukere fra å kjøre modifisert programvare på deres maskinvare, noe som førte til initiativet defective by design.

Ifølge Stallman ville en slik praksis hindre brukere fra noen av de friheter som GNU General Public License var ment å beskytte. Free Software Foundation omtaler tiovisert maskinvare som «tyrraniutstyr».

## Referanser
Colette

**Sidonie Gabrielle Colette**, mest kjent som bare **Colette**, født 28. januar 1873 i Saint-Sauveur-en-Puisaye, Yonne, død 3. august 1954 i Paris, var en fransk forfatter, varietéartist og danser.

Hun tok sin fars etternavn som artistnavn.

Colette regnes som en av de viktige franske forfattere på 1900-tallet. Hennes bøker omhandler frittalende kvinners kvaler, kjærlighet og seksualliv, noe som sjokkerte Frankrike i begynnelsen av hennes karriere, og hun er i dag kjent for dette. Hennes mest kjente verk er kortromanen *Gigi* om den unge Paris-jenten Gigi som forelsker seg i sitt eldre søskenbarn Gaston Lachaille. Romanen *Gigi* er blitt adaptert en rekke ganger, blant annet i en populær scenemusical på Broadway samt en Oscar-vinnende hollywoodfilm fra 1958.

Hun bidro også som dreiebokforfatter til filmer som *[[Sommer ved Frauensee]]* (1934) og *[[Divine (film)|Divine]]* (1933).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Hanna Holborn Gray

**Hanna Holborn Gray** (født 25. oktober 1930 i Heidelberg, Tyskland) er en amerikansk historiker som er professor emerita og tidligere rektor ved University of Chicago. 

## Virke
Hun er spesialist på politisk filosofi i renessansen og reformasjonen, og er professor emerita ved University of Chicago. Gray var rektor («president») samme sted 1978–1993 og var den første kvinne valgt til rektor ved Chicago-universitetet. Tidligere var hun fungerende rektor ved Yale University (hun tok over da Kingman Brewster ble USAs ambassadør til Storbritannia) og dekan ved College of Arts and Sciences VED Northwestern University. Hun var første kvinnelige rektor ved Yale.

## Bakgrunn
Gray kom fra en familie av akademikere, begge foreldrene hadde doktorgrad. Foreldrene kunne snakke sammen på klassisk gresk for å unngå at andre forsto. Gray ble født i Heidelberg, der faren underviste ved universitetet. Hun forlot Tyskland sammen med familien i 1934 etter Hitlers maktovertakelse. Moren Annemarie Bettmann var jødisk og faren var offentlig motstander av nazismen. Faren, Hajo Holborn, oppga et professorat i Berlin og ble senere professor ved Yale University og en ledende forsker på Tysklands moderne historie. Hun var som ung belest både i tyske og amerikanske klassikere, og fikk en delvis tysk oppdragelse hjemme. Hun vokste opp i New Haven-området der faren Hajo Holborn ble ansatt ved Yale. 

Gray tok doktorgraden i historie ved Harvard University i 1957. Gray har honorære grader fra over 60 institusjoner. Et stipendprogram for økt mangfold i biofagene er opprettet i hennes navn. 

Broren Fred (Frederick) Holborn undervist i internasjonale relasjoner ved Johns Hopkins University. Moren Annamarie Bettmann hadde doktorgrad i klassisk filologi. Hennes tante Louise Holborn forlot også Tyskland på grunn av nazistene og ble professor ved Connecticut College. Hennes ektemann, Charles M. Gray, var også professor i historie.

## Utmerkelser

* Ronald Reagan tildelte henne Medal of Liberty i 1986.
* I 1991 ble hun tildelt presidentens frihetsmedalje, USAs høyeste sivile utmerkelse.
* Medlem av American Academy of Arts and Sciences.

## Referanser
Louise Holborn

**Louise Wilhelmine Holborn** (født 8. august 1898 i Berlin-Charlottenburg, død 1975 i Orange City i Florida) var en amerikansk statsviter og professor ved Connecticut College. Hun forlot i likhet med broren Hajo Holborn i Tyskland i 1934 på grunn av nazistenes maktovertakelse. Hun var særlig opptatt av forholdene for flyktninger og ble tildelt Nansenprisen i 1971. Faren Ludwig Holborn var direktør for Tysklands meteorologiske institutt. Hennes niese er Hanna Holborn Gray.

## Verk
* *Refugees: A problem of our time*. Metuchen, New Jersey: Scarecrow press, 1975
* Holborn, L. W. (1938). The legal status of political refugees, 1920-1938. *The American Journal of International Law,* 32(4), 680-703.
* Holborn, L. W. (1942). Printing and the Growth of a Protestant Movement in Germany from 1517 to 1524. *Church History*, 11(2), 123-137.
* Holborn, L. W. (1968). The Palestine Arab Refugee Problem. *International Journal*, 23(1), 82-96.
* Holborn, L. W. (1965). Deutsche Wissenschaftler in den Vereinigten Staaten in den Jahren nach 1933. *Jahrbuch für Amerikastudien*, 15-26.

## Referanser
Piker i uniform

***Piker i uniform***  (originaltittel: *Mädchen in Uniform*) er en tysk dramafilm fra 1931 regissert av Leontine Sagan med bistand av Carl Froelich, som også finansierte filmen.

Filmen er basert på teaterstykket «Gestern und heute» av Christa Winsloe, og er et tidlig eksempel på en positiv framstilling av lesbisk kjærlighet på film.

## Handling
Manuela von Meinhardis (hvis mor hadde dødd da hun var ung, og hvis far er ansatt i militæret) havner ved en internatskole for jenter ledet av den tradisjonelle og veldig strenge Fräulein von Nordeck zur Nidden. Manuela blir umiddelbart utsatt for skolens strenghet når hun mottar skole-uniformen, og mange av eiendelene hennes blir tatt fra henne. De andre studentene ved skolen tar imot Manuela med åpne armer, men hun føler seg fremdeles veldig malplassert - frem til hun møter Fräulein von Bernburg, en lærer ved skolen.

Etter å ha vært vitne til Fräulein von Bernburgs medfølelse ovenfor de andre jentene, utvikler Manuela en lidenskapelig kjærlighet ovenfor læreren sin. Den første gnisten av kjærlighet begynner med et godnattkyss. Læreren gir alle jentene et godnattkyss på pannen, men Manuela får ett på leppene. Fräulein von Bernburg går inn for å bruke medfølelse og kjærlighet når de arbeider med studentene. Men dette blir møtt med uenighet fra rektor og andre lærere. Fräulein von Bernburg blir overrasket over å se at Manuela er blant de flinkeste studentene i klassene til alle andre lærere. Men samtidig sliter Manuela med å prestere i Bernburgs egen klasse.

## Medvirkende
* Hertha Thiele: Manuela von Meinhardis
* Dorothea Wieck: Fräulein von Bernburg
* Gertrud de Lalsky: Exzellenz von Ehrenhardt, Manuelas Tante
* Emilia Unda: Oberin
* Marte Hein: Anstaltsprotektorin
* Hedwig Schlichter: Fräulein von Kesten
* Lene Berdolt: Fräulein von Gärschner
* Lisi Scheerbach: Mademoiselle Oeuillet
* Margory Bodker: Miss Evans
* Erika Mann: Fräulein von Attems
* Ellen Schwanneke: Ilse von Westhagen
* Annemarie von Rochhausen: Edelgard Comtesse Mensberg
* Ilse Winter: Marga von Rasso
* Charlotte Witthauer: Ilse von Treischke
* Erika Biebrach: Lilli von Kattner
* Else Ehser: Garderobiere Elise
* Ethel Reschke: Oda von Oldersleben
* Doris Thalmer: Mariechen von Ecke

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Juul Poulsen

**Johannes Juul Poulsen** (født 24. desember 1903 i Tórshavn, død 25. februar 1975 samme sted) var en færøysk arbeider, småbruker og politiker. Han var Tórshavns viseborgermester fra 1944 til 1948, valgt på arbeiderlisten.

Han var sønn av	Johannes Frederik Poulsen og Anna Serina Sivertsen. Han giftet seg med Jona Malene Sofie Joensen (Thorsvig). Han drog til sjøs som ung, men tok senere lønnsarbeid på land og drev et lite trøbruk til en viss selvforsyning. Dette var et vanlig levevis for arbeidere og fiskere på Færøyene frem til midten av 1900-tallet. Eierne av trøbruk, *traðarmenn*, i Tórshavn hadde en egen organisasjon, hvor Poulsen var et ivrig medlem og tidvis formann.

Poulsen var medlem av Sjálvstýrisflokkurins velgerforening i Tórshavn i alle år og stilte flere ganger som lagtingskandidat for dette partiet. Fra 1941 til 1948 var han medlem av kommunestyret i Tórshavn, valgt på arbeiderlisten, som overveiende var sosialdemokratisk. Viseborgermester Zacharias Sørensen trakk seg fra kommunestyret i juni 1944, så Poulsen ble valgt til hans etterfølger. Poulsen ble gjenvalgt til viseborgermester for perioden fra 1945 til 1948.

## Referanser
Ryan Langham

**Ryan Langham** (født 15. november 1981) er en australsk bokser.

Han representerte Australia under Sommer-OL 2004 i Athen, der han ble utslått i første runde. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Divine (film)

***Divine*** er en fransk dramakomedie fra 1935 regissert av Max Ophüls. Dreieboken ble skrever av Colette og var hennes eneste krediterte originalmanus.

## Handling
Ludivine er en enkel jente fra landsbygda som drar til Paris for bli danserinne. Hun får jobb på et burleskteater og blir en populær sensasjon under artistnavnet 'Divine'. Etter hvert forføres hun av kriminelle og blir viklet inn i narkotikahandel og vold. Den kjekke melkemannen Antonin redder henne og viser veien tilbake til et lovlydig liv.

## Medvirkende
* Simone Berriau: Divine (Ludivine Jarisse)
* Gina Manès: Dora
* Catherine Fonteney: Mme Jarisse
* Thérèse Dorny: La Poison
* Georges Rigaud: Le Lait (Antonin)
* Philippe Hériat: Lutuf-Allah
* André Gabriello: Coirol
* Paul Azaïs : Victor
* Jeanne Véniat: Mme Martelli
* Nane Germon: Zaza
* Yvette Lebon: Roberte
* Marcel Vallée: Le directeur
* Jeanne Fusier-Gir: Mme Nicou

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Centrocercus

* gunnisonjerpe
* salviejerpe

***Centrocercus*** er en slekt hønsefugler i gruppen skoghøns. Slekten består av 2 arter, salviejerpe og gunnisonjerpe. Disse finnes på prærier i nordlige USA og på enkelte områder i sørlige Canada.

## Inndeling
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til McGowan & Bonan (2017). Norske navn på arter og grupper følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017). Navn på arter og grupper i parentes er ikke offisielle, men kun midlertidige beskrivelser i påvente av en offisiell beskrivelse.

* Galliformes, hønsefugler
** Megapodiidae, ovnhønsfamilien
** Cracidae, hokkofamilien
** Numididae, perlehønsfamilien
** Odontophoridae, tannvaktelfamilien
** Phasianidae, fasanfamilien
*** Rollulinae, (jungelrapphøns eller jungelrapphøner)
*** Pavoninae
*** Phasianinae
**** Lerwini
**** Ithaginini
**** Lophophorini
**** Meleagridini, kalkuner
**** Phasianini
**** Pucrasiini
**** Rhizotherini
**** Tetraonini, skoghøns, (9 slekter, 20 arter)
***** *[[Bonasa]]* (1 art)
***** *[[Jerper|Tetrastes]]*, jerper, (2 arter)
***** *[[ryper|Lagopus]]*, ryper, (3 arter)
***** *[[Dendragapus]]* (2 arter)
***** *[[Falcipennis]]* (3 arter)
***** *[[storfugler|Tetrao]]*, storfugler, (2 arter)
***** *[[orrfugler|Lyrurus]]*, orrfugler, (2 arter)
***** *[[Centrocercus]]* (2 arter)
****** *[[salviejerpe|C. urophasianus]]*, salviejerpe
****** *[[gunnisonjerpe|C. minimus]]*, gunnisonjerpe
***** *[[Tympanuchus]]* (3 arter)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Marios Kaperonis

**Marios Kaperonis** (gresk: Μάριος Καπερώνης; født 17. februar 1983) er en gresk bokser.

Han representerte Hellas under Sommer-OL 2004 i Athen, der han ble utslått i første runde. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Julie Falkevik Tungevåg

**Julie Falkevik Tungevåg** (født 1987) er en norsk musiker, komponist og tekstforfatter fra Deknepollen i Sogn og Fjordane. Hun har bachelorgrad og mastergrad i utøvende rytmisk musikk fra Universitetet i Agder, og spiller blant annet piano, keyboard og gitar i tillegg til å synge. Ved siden av egen musikk-karriere er hun lærer i låtskriving ved Rytmisk linje ved Universitetet i Agder.  

Falkevik Tungevåg er med i en rekke band og prosjekter, som Falkevik, Du og jeg og vi 2 - 3 - 4 og Erlend Ropstads backingband *De Rotløse*.  Som frilansmusiker har hun jobbet med band og artister som Ingebjørg Bratland, Maria Solheim, Ine Hoem, Pymlico og Hans-Erik Dyvik Husby.

Fra høsten 2019 er hun medlem og multiinstrumentalist i bandet til TV-programmet *[[Beat for beat]]*. 

Hun fikk Kardemommestipendet i 2022 for sitt arbeid med musikk til barn.

## Diskografi

### Med egne prosjekter

#### [[Du og jeg og vi 2 - 3 - 4]]

* 2020: *Balkongfest* (Du og jeg records)
* 2017: *Krokodille i baksetet* (Curling Legs)

#### [[Falkevik]]

* 2021: *New Constellations* (Drabant Music)
* 2018: *Louder Than I'm Used To* (Drabant Music)

### Medvirkende på andre artisters utgivelser, utvalg

* Erlend Ropstad – *Like evig som oss* (2024)
* Erlend Ropstad – *Gleden og sorgen* (2022)
* Erlend Ropstad – *Da Himlen brant var alle hunder stille* (2021)
* Elly – *The Company of You* (2021)
* Tom Hugo & Regnbuefamilien – *STOLT* – singel, offisiell Pridelåt (2021)
* KFUK-KFUM: *Hører du mitt hjerte* (2020)
* Synne Sanden – *Imitation (2019)*
*Erlend Ropstad – *Brenn siste brevet (2019)*
*Ine Hoem – *Sang til Sonja* – singel (2017)
*Astrid Ekern – *Let's call it a day* (2017)
*Ava Freddy – *Appily ever after* (2017)
**[[Anette Askvik]] – Multiverse* (2016)
*Pymlico – *Guiding light* (2014)
*Pymlico – *Directions* (2012)
*Anette Askvik – *Liberty* (2011)
*Pymlico – *Inspirations* (2011)
*Gode Høns – *Den nye guten i gata* – EP (2014)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Julie Falkevik Tungevågs hjemmeside Besøkt 24. mars 2019.
Somluck Kamsing

**Somluck Kamsing** (født 16. januar 1973) er en thailandsk bokser.

Han representerte Thailand under Sommer-OL 2004 i Athen, der han ble utslått i første runde. Han tok gull under Sommer-OL 1996.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Gunnisonjerpe

**Gunnisonjerpe** (*Centrocercus minimus*) er en hønsefugl i gruppen skoghøns. Gunnisonjerpa finnes i vestlige deler av Colorado og i østlige deler av Utah i USA. Salviejerpe og gunnisonjerpe ble tidligere regnet som samme art. Den ble beskrevet som en ny art i 2000.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Golden Spike Ostrava

**Golden Spike** (tsjekkisk: *Zlatá tretra*) er et årlig friidrettsstevne som arrangeres på Městský stadion i Ostrava i Tsjekkia. Stevnet har vært arrangert side 1961.

Golden Spike er en del av IAAF World Challenge, og fra 2003 til 2009 var den en del av IAAF Grand Prix.

## Verdensrekorder
Gjennom tidene er det satt flere verdensrekorder i friidrett ved Golden Spike.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisiell hjemmeside - Golden Spike 
* Golden Spike møterekorder
Sommer ved Frauensee

***Sommer ved Frauensee*** (originaltittel: *Lac aux dames*) er en fransk romantisk dramafilm fra 1934, regissert av Marc Allégret.

## Handling
En kjekk, men pengeløs, ung mann skaffer seg en sommerjobb som svømme-instruktør ved et pittoresk feriested i nærheten av sjøen. Der forelsker han seg i en ung arving som holder til der sammen med faren hennes.

Men han fanger også oppmerksomheten til Puck som bor på den andre siden av innsjøen, og som redder ham fra å drukne en tåkete natt. Men ytterligere problemer oppstår snart når den unge mannens tidligere kjæreste også dukker opp.

## Medvirkende
* Jean-Pierre Aumont : Eric Heller
* Rosine Deréan : Danny Lyssenhop
* Simone Simon : Puck
* Michel Simon : Oscar Lyssenhop
* Illa Meery : Anika
* Odette Joyeux : Carla Lyssenhop
* Vladimir Sokoloff : Baron Dobbersberg
* Maroulka : Vefi
* Paul Asselin : Brindel
* Romain Bouquet : l'aubergiste
* Maurice Rémy : Comte Stereny
* Eugène Dumas : Matz

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Greg Kroah-Hartman

**Greg Kroah-Hartman** er en utvikler av Linuxkjernen. Han er per april 2013 vedlikeholder av greinen `-stable` av kjernen, staging undersystemet, USB-støtten, driverkjernen, debugfs, kref, kobject og sysfs. Han er også vedlikeholder av I/O i brukermodus (sammen med Hans J. Koch), og dataterminalen TTY. Han er skaperen av linux-hotplug, udev og Linux Driver Project.

Han har arbeidet for Novell i SUSE Linux avdelingen og arbeider for tiden i Linux Foundation.

## Referanser
Veritas Technologies

**Veritas Technologies LLC** er et internasjonalt dataforvaltningselskap med hovedkvarter i Mountain View, California. Selskapet ble grunnlagt som **Tolerant Systems** i 1983 og ble senere omdøpt til **Veritas Software**. Selskapet spesialiserer seg i lagringsstyring, deriblant det første kommersielle journalførende filsystem Veritas File System, Veritas Volume Manager, Veritas Cluster Server, backup-programmet Backup Exec og den populære backup-programvaren NetBackup.  Veritas Record Now var en tidlig programvare for CD-kopiering.

## Eksterne lenker
* Hjemmeside
Moss brannstasjon

**Moss brannstasjon** er en brannstasjon med adresse Tykkemyr 2 siden 2004. Før dette lå brannstasjonen i Vogts gate 11.

Moss fikk sitt første brannkorps i 1767. Den eldste brannvakten ble opprettet i 1825 i Bjerget 31 med en vekterstab på fire-fem mann. Den besto av et enkelt skur og en brannkanon på den gamle granittplattformen. Kanonen ble avfyrt når det var brann. Vanligvis avfyrte man ett skudd, men to hvis det var storbrann. Den gamle brannvakta på Bjerget ble revet i 1949. 

Byens første ordentlige brannstasjon ble bygget i 1876 i Vogts gate 11, da byen hadde fått nytt vannverk. Den gule trebygningen fikk utsiktstårn så man kunne se store deler av byen, og kanonen ble flyttet dit. I 1896 var det brann. Betjeningen glemte bare å ta treproppen ut av munningen på kanonen før de fyrte av: proppen føk ut, og i vid bue over øvre bydel før den suste inn gjennom et husvindu, i den senere Vogts gate 22. Det var siste gangen brannkanonen ble brukt. I 1917 solgte kommunen kanonen til opphugging, men den ble kjøpt av private som plasserte den på Skarmyrfjellet. 

Byen fikk sin første brannbil i 1925, men fortsatt ble det brukt hester frem til 1937 for å frakte slukningsmateriell til brannstedene. I 1963 fikk stasjonen en tidsmessig utvidelse med mannskapsrom og garasjer mot Vogts gate.
Interaksjonisme

**Interaksjonisme** kan ha ulike betydninger:
* interaksjonisme (filosofi)
* interaksjonisme (sosiologi)
Interaksjonisme (filosofi)

**Interaksjonisme** er en sinnsfilosofisk teori som foreslår å løse kropp–sinn-problemet ved å hevde at kropp (legeme, materie) og sinn (ånd, sjel) gjensidig kan påvirke hverandre. Interaksjonismen er således dualistisk (eller pluralistisk), dvs. den benekter at sinnet er en ren kroppslig funksjon (materialisme, fysikalisme) eller at kroppen er et rent åndelig produkt (idealisme, solipsisme). Til forskjell fra andre former for dualisme argumenterer interaksjonismen både at kroppen kan påvirke sinnet (kontra parallellismen) og at sinnet kan påvirke kroppen (kontra epifenomenalismen).

René Descartes var tilhenger av en form for interaksjonisme. De mest kjente representantene for interaksjonismen i nyere tid er filosofen Karl Popper og nevrofysiologen John Eccles (se verden 1–3).

Kritikere av interaksjonismen påpeker at man ikke har noen forklaring på hvordan ånd kan påvirke materie, og at enhver slik påvirkning ville være uforenlig med energibevaringsloven. Tilhengerne vedgår at forklaringen av mekanismen fremdeles er åpen, men at det (nettopp derfor) er for tidlig å fastslå om forklaringen vil bryte med energibevaringsloven.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Avsnittet om interaksjonisme i ''Stanford Encyclopedia of Philosophy'' (engelsk)
William K. Howard

**William K. Howard** (født 16. juni 1899 i St. Marys i Ohio i USA død 21. februar 1954 i Los Angeles) var en amerikansk filmprodusent og regissør.

## Filmer i utvalg
* 1923 – The Fourth Musketeer
* 1928 – Kamp for lykken
* 1928 – Flodpiraten
* 1931 – Transatlantic
* 1932 – Sherlock Holmes
* 1933 – Makten og æren
* 1934 – Katten og violinen
* 1935 – Situasjonen herre
* 1937 – Flammer over England
* 1943 – Dagens mann

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Orrfugler

* kaukasusorrfugl
* orrfugl

**Orrfugler** (*Lyrurus*) er en slekt hønsefugler i gruppen skoghøns. Slekten består av to arter, orrfugl og kaukasusorrfugl. Begge artene er utbredt i skogsområder i Eurasia.

## Inndeling
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til McGowan & Bonan (2017). Norske navn på arter og grupper følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017). Navn på arter og grupper i parentes er ikke offisielle, men kun midlertidige beskrivelser i påvente av en offisiell beskrivelse.

* Galliformes, hønsefugler
** Megapodiidae, ovnhønsfamilien
** Cracidae, hokkofamilien
** Numididae, perlehønsfamilien
** Odontophoridae, tannvaktelfamilien
** Phasianidae, fasanfamilien
*** Rollulinae, (jungelrapphøns eller jungelrapphøner)
*** Pavoninae
*** Phasianinae
**** Lerwini
**** Ithaginini
**** Lophophorini
**** Meleagridini, kalkuner
**** Phasianini
**** Pucrasiini
**** Rhizotherini
**** Tetraonini, skoghøns, (9 slekter, 20 arter)
***** *[[Bonasa]]* (1 art)
***** *[[Jerper|Tetrastes]]*, jerper, (2 arter)
***** *[[ryper|Lagopus]]*, ryper, (3 arter)
***** *[[Dendragapus]]* (2 arter)
***** *[[Falcipennis]]* (3 arter)
***** *[[storfugler|Tetrao]]*, storfugler, (2 arter)
***** *[[orrfugler|Lyrurus]]*, orrfugler, (2 arter)
****** *[[orrfugl|L. tetrix]]*, orrfugl
****** *[[kaukasusorrfugl|L. mlokosiewiczi]]*, kaukasusorrfugl
***** *[[Centrocercus]]* (2 arter)
***** *[[Tympanuchus]]* (3 arter)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Epifenomenalisme

**Epifenomenalisme** er en sinnsfilosofisk teori som foreslår å løse kropp–sinn-problemet ved å hevde at sinnet påvirkes av fysiske fenomener og prosesser, men uten selv å kunne påvirke disse. Siden de betraktes som forårsaket av fysiske fenomener, betegnes sinnets tilstander i denne sammenheng som *epifenomener* (av gresk *epi* = «over, utover»).

Smerte- eller farge*opplevelser* er f.eks. ifølge epifenomenalismen hendelser som går utover sine fysiske årsaker (fysiologiske og nevrologiske prosesser). Derimot mener epifenomenalismen at reaksjonene på slike opplevelser (f.eks. at vi trekker til oss hånden ved smerte) er forårsaket av de nevrologiske prosessene, ikke av opplevelsen eller av viljen. Mentale fenomener kan således ses på som kausale «blindveier».

Ifølge epifenomenalismen er sinnstilstander altså reelle, men uten kausal effekt. Ved å akseptere sinnstilstander som (a)&nbsp;reelt eksisterende og som (b)&nbsp;forskjellig fra de underliggende fysiske prosessene, er epifenomenalismen dualistisk, dvs. avgrenser seg fra monistiske posisjoner som fysikalismen. Ved å benekte at sinnstilstander kan ha kausale effekter, dvs. forårsake eller påvirke fysiske prosesser, avgrenser epifenomenalismen seg fra interaksjonismen.

Kjente forsvarere av epifenomenalismen inkluderte Charles Bonnet og Thomas Huxley. I&nbsp;nyere tid har flere filosofer trukket epifenomenalistiske konklusjoner av Benjamin Libets nevrovitenskapelige eksperimenter, som har vist at bevegelser som *oppfattes* som bevisste, kan bli igangsatt *før* de blir bevisste.

## Eksterne lenker
* Artikkel om epifenomenalisme i ''Stanford Encyclopedia of Philosophy'' (engelsk)
Panpsykisme

**Panpsykisme** (av gammelgresk πᾶν pan «alt» og ψυχή psyche «ånd, sjel») er en antakelse om at alle ting har en form for mentalitet. Navnet stammer fra den ventetianske renessansefilosofen Francesco Patrizi da Cherso, men tankegangen kan spores tilbake til animisme.

Panpsykistene hevder at mentalitet er fundamental og allestedsnærværende i naturen, dvs. at alle objekter har både fysiske og mentale egenskaper. Panpsykismen er et svar på kropp–sinn-problemet ved å se levende organismers sinn og bevissthet som en naturlig forlengelse av en form for forstadier av mentale egenskaper hos ikke-levende materie.

Panpsykismen forekommer i en rekke ulike utforminger. Den eldste av disse, svært utbredt i antikkens og østlig filosofi, er den animistiske antagelsen at ikke bare dyr og planter, men også steiner og andre gjenstander er besjelet. Panpsykismen kan være monistisk, som i Spinozas nøytrale monisme og Berkeleys idealisme), eller den kan være dualistisk, som i Leibniz’ parallellisme.

Filosofer som Bergson, Teilhard de Chardin, Whitehead omfavnet panpsykismen, det samme gjorde psykoanalytikeren Carl Gustav Jung og genetikeren Sewall Wright. Etter årtusenskiftet har blant andre religionsfilosofen David Ray Griffin og bevissthetsfilosofene David Chalmers og Philip Goff forsvart panpsykismen.

I nyere varianter av panpsykisme oppfattes menneskesinnet som en høyt utviklet variant av et universelt fenomen. Talsmennene hevder at den materielle verden er i besittelse av forstadier til mentale egenskaper uten derved å anta at alt har en sjel.

## Referanser


## Kilder
* 
* 

## Eksterne lenker
* Philip Goff: ''Panpsychism is crazy, but it’s also most probably true'', bigthink.com, 7. november 2017
* Philip Goff: ''Is the Universe a conscious mind?'', aeon.co 8. februar 2018
* Keith Frankish: ''Why Panpsychism Fails to Solve the Mystery of Consciousness'', bigthink.com, 17. november 2017
Jeg (filosofi)

**Jeg-et** eller **selvet** betegner opphavspersonen til en talehandling, til dels brukt ensbetydende med *[[subjekt (filosofi)|subjekt]]* – et unikt, autonomt, selvbevisst og handlende individ –, til dels med snevrere betydninger.

Begrepet *jeg* har blitt tillagt forskjellige betydninger av forskjellige filosofer, som grovt kan deles i tre forståelser:
* *Personen* som en integrert enhet av kropp og sinn (eller legeme og sjel).
* Mer spesifikt en persons *[[sjel]]* (eller *sinn*) samt dennes «innhold» av bevisste og ubevisste tanker, følelser, tilbøyeligheter og viljen.
* Enda mer spesifikt en persons sjel *uten* (og i avgrensning fra) sjelens «innhold».

Mens mange filosofer har brukt begrepene *jeg* og *selv* synonymt, har andre sett på dem som ulike størrelser. I så fall forstås selvet gjerne som jeg-et som er seg selv bevisst.

## Referanser
Makedoniaeik

**Makedoniaeik** (*Quercus trojana*) er et halvveis vintergrønt tre i bøkefamilien. Den er utbredt i sørøstlige Italia, Balkan og Anatolia.

Den blir 15–20 m høy med en stammediameter på 60 cm. Barken er gråbrun med furer. Bladene er lansettformede, 3–9 cm lange og 2–5 cm brede. Bladranden har 6–12 par tenner. Nøttene er 2,7–4,5 cm lange og 1,8–2 cm brede. Nøtteskåla dekker to tredjedeler av nøtta og har lange, frynselignende skjell. Nøttene bruker halvannet år på å bli modne. Den ligner på frynseeik, men kan skilles på kortere frynser på nøtteskåla og mindre flikete blad.

Makedoniaeik er en supramediterran art som vokser høyere i terrenget enn den egentlige middelhavsvegetasjonen. Den danner skoger der den er det dominerende treslaget. Andre planter som vokser her er duneik, orientagnbøk, middelhavseiner, *[[Cistus creticus]]*, mannaask, hundegras, kalkgrønnaks og europahumlebøk.


Quercus trojana (6).JPG|Bark
Quercus trojana leaf.JPG|Bladverk
Quercus trojana6.jpg|Nøtt


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fête de la Musique

**Fête de la Musique** er et årlig musikkarrangement som finner sted 21. juni, dagen for sommersolverv på den nordlige halvkule. Den arrangeres i omkring 340 byer i 110 land på fem kontinenter og er også kjent som International Music Day (Den internasjonale musikkdagen) og World Music Day (Verdensmusikkdagen).

*Fête de la Musique* ble arrangert første gang i Frankrike i 1982. Arrangementet er blitt spredt med støtte av det franske kulturministeriet, som sier at det «i dag er det eneste internasjonale kulturevenementet tilegnet livemusikk». Amatører og profesjonelle oppfordres til å opptre utendørs, på gater og plasser, i parker, torg, restauranter, sykehus og så videre. Spontanitet og valgfrihet i deltagelsen er et grunnprinsipp. Forhåpningen er å utvikle musikkens mangfold i alle sjangre. Ofte arrangeres store konserter. Disse skal være gratis og åpne for alle. Musikkartister som opptrer skal ikke ta betalt.

## Eksterne lenker
* Fête de la Musique Offisielt nettsted, på engelske.
* Fête de la Musique Internasjonale plakater (2010).
Parallellisme

**Parallellisme** kan ha ulike betydninger:
* parallellisme (biologi)
* parallellisme (filosofi)
* parallellisme (retorikk)
Parallellisme (filosofi)

**Parallellisme** er en sinnsfilosofisk teori som foreslår å løse kropp–sinn-problemet ved å hevde at kropp (legeme, materie) og sinn (ånd, sjel) er reelle og uavhengige fenomener som ikke påvirker hverandre. Parallellismen er således dualistisk, dvs. den benekter at sinnet er en ren kroppslig funksjon (materialisme, fysikalisme) eller at kroppen er et rent åndelig produkt (idealisme, solipsisme). Til forskjell fra andre former for dualisme (epifenomenalisme, interaksjonisme) argumenterer parallellismen at sinnet ikke kan påvirke kroppen (og heller ikke omvendt).

Ifølge parallellismen kan mentale fenomener bare være forårsaket av mentale fenomener, og fysiske fenomener bare av andre fysiske fenomener. Teoriens problem er således hvordan man kan forklare at det er en sammenheng mellom disse, f.eks. hvorfor *følelsen* av smerte er sammenfallende med at *kroppen* utsettes for skade. De fleste parallellister (f.eks. Leibniz, Malebranche, Geulincx) forklarte sammenhengen ved at Gud sørget for denne «synkroniseringen» – enten ved å gripe inn i hver eneste hendelse (Malebranches såkalte *okkasionalisme*) eller ved å «programmere» verden til å være synkron (Leibniz’ teori om en *forhåndsfastsatt harmoni*). Parallellismen har få tilhengere blant filosofer i dag.

## Eksterne lenker
* Avsnittet om parallellisme i ''Stanford Encyclopedia of Philosophy'' (engelsk)
Joseph Serrano

**Joseph Serrano** (født 18. april 1984) er en puertoricansk bokser.

Han representerte Puerto Rico under Sommer-OL 2004 i Athen, der han ble utslått i første runde. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bato-Munko Vankejev

**Bato-Munko Demjanovitsj Vankejev** (russisk: Бато-Мунко Демьянович Ванкеев, født 4. februar 1977) er en belarusisk bokser.

Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2004 i Athen, der han ble utslått i første runde.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vmlinux

**<code>vmlinux</code>** er en statisk lenket eksekverbar fil som inneholder Linuxkjernen i et av objektfilformatene som støttes av Linux, deriblant ELF, COFF og a.out. Filen `vmlinux` kan brukes til kjernens avlusing, generering av symboltabeller eller andre operasjoner, men må bli gjort oppstartbar før den blir brukt som en operativsystemkjerne ved å tilføye en multiboot header, en bootsektor og oppstartsrutiner.
Ole Johan Slaatta

**Ole Johan Slaatta** (født 26. november 1915, død 20. november 2000) er en norsk tidligere skoleleder og rektor ved Bleiker videregående skole.

Slaatta ble i 1968 den første rektor ved Asker yrkesskole, en skole han ledet fra den var en flerdelt filial til den i 1976 ble nye Bleiker videregående skole, og i 1979 flyttet inn i nye lokaler på Risenga. I 1983 ble Slaatta tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull for sitt arbeid.

## Referanser
Salim Salimov

**Salim Basriew Salimow** (1982–2025) var en bulgarsk bokser som konkurrerte i lett fluevekt  og fluevekt (49–52 kg).

Han representerte Bulgaria under Sommer-OL 2004 i Athen, der han ble utslått i første runde. Etter at han ikke klarte å kvalifisere seg til Sommer-OL 2008, valgte han i stedet å blir profesjonell bokser.

Salim Salimov døde av kreft den 26. oktober 2025, 43 år gammel. 

## Mesterskapsresultater
;Europamesterskap
* 2004:  Bronse, lett fluevekt
Deltok også i 2002 og 2006, uten å oppnå pallplassering.

;EU-mesterskap
* 2004, Madrid:  **Gull**, lett fluevekt
* 2005, Cagliari:  Bronse, fluevekt
* 2006, Pécs:  **Gull**, fluevekt
* 2007, Dublin:  Sølv, fluevekt

;VM
Deltok i 2001, 2003, 2005 og 2007, uten å oppnå pallplassering.

;OL
Deltok i 2004, uten å oppnå pallplassering.

;Junior-VM
* 2000, Budapest:   Sølv, lett fluevekt

## Fotnoter


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Simen Juklerød

**Simen Kristiansen Juklerød** (født 1994) er en norsk fotballspiller som spiller for den belgiske klubben .

## Klubbkarriere

### Bærum (2013–2015)
Han kom fra Jutul IL til Bærum SK som tiåring. I Bærum gikk han gradene i ungdomsakademiet, og ble i 2013 ble tatt opp på førstelaget. Han spilte totalt 79 kamper og scoret åtte mål for A-laget.

### Vålerenga (2016–2018)
Foran 2016-sesongen signerte Juklerød en toårsavtale med Vålerenga. 20. mars samme år fikk han sin eliteseriedebut, da han ble byttet inn etter pause i et 0–1 tap mot Sogndal på Fosshaugane Campus. Han scoret sitt første mål for klubben i en cup-kamp mot Vidar den 25. mai, og sitt første seriemål i en 3–2 seier mot Brann den 13. august. I løpet av 2016-sesongen spilte Juklerød totalt 30 kamper og scoret fire mål for Vålerenga.

I januar 2017 ble kontrakten med Vålerenga forlenget ut 2020-sesongen.

### Royal Antwerp (2018–2021)
Den 17. juli 2018 meldte Vålerenga og belgiske Royal Antwerp at klubbene var blitt enige om en overgang. Juklerød fikk umiddelbart tillit og var den Antwerp-spilleren som spilte mest i 2018/19-sesongen, hvor Royal Antwerp ble nummer fire i den belgiske toppdivisjonen.

I februar 2021 ble det kjent at Juklerød kom til å forlate Royal Antwerp når kontrakten gikk ut sommeren 2021, og signere for konkurrenten Genk. Han ble deretter satt til å trene med B-laget til Antwerp, og fikk ikke spille flere kamper.

### Genk (2021–2022)
I februar 2021 ble det kjent at Juklerød hadde signert en kontrakt med KRC Genk gjeldende fra sommeren samme år når kontrakten med Royal Antwerp gikk ut. Oppholdet i Genk ble preget av skader, som gjorde at han var lite tilgjengelig for spill.

### Vålerenga (2022–2024)
I august 2022 signerte han en kontrakt ut 2026 med Vålerenga, og returnerte dermed til sin tidligere klubb.

## Landslagskarriere
I november 2020 ble Juklerød tatt ut på det norske A-landslaget for første gang. Men da en av spillerne i troppen testet positivt for coronaviruset ble hele troppen sendt hjem og erstattet av et nødlandslag.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Simen Juklerøds spillerprofil hos Vårerenga Fotball
* Simen Juklerøds spillerprofil på altomfotball.no
Falcipennis

*Amurjerpe (*Falcipennis falcipennis*)

***Falcipennis*** er en slekt hønsefugler i gruppen skoghøns.

Slekten omfattet en periode tre arter, amurjerpe, granjerpe og *[[Falcipennis franklinii]]*. Den førstnevnte er utbredt i nordøstlige Kina og Russlands fjerne østen og de to sistnevnte i Nord-Amerika.

I systematikken som benyttes av International Ornithological Congress i 2022 omfatter slekten kun én art, amurjerpe. Taksonomiske studier har ført til at granjerpe er flyttet til slekten *Canachites*. *Falcipennis franklinii* regnes nå som en av de seks underartene til granjerpe.

## Inndeling
Inndelingen følger International Ornithological Congress og er i henhold til Kimball, Hosner & Braun (2021). Norske navn på arter og grupper følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017). Navn på arter og grupper i parentes er ikke offisielle, men kun midlertidige beskrivelser i påvente av en offisiell beskrivelse.

* Galliformes, hønsefugler
** Megapodiidae, ovnhønsfamilien
** Cracidae, hokkofamilien
** Numididae, perlehønsfamilien
** Odontophoridae, tannvaktelfamilien
** Phasianidae, fasanfamilien
*** Rollulinae, (jungelrapphøns eller jungelrapphøner)
*** Pavoninae
*** Phasianinae
**** Lerwini
**** Ithaginini
**** Lophophorini
**** Meleagridini, kalkuner
**** Phasianini
**** Pucrasiini
**** Rhizotherini
**** Tetraonini, skoghøns, (10 slekter, 19 arter)
***** *[[Kragejerpe|Bonasa]]* (1 art)
***** *[[Jerper|Tetrastes]]*, jerper, (2 arter)
***** *[[ryper|Lagopus]]*, ryper, (3 arter)
***** *[[Dendragapus]]* (2 arter)
***** ***Falcipennis*** (1 art)
****** *[[amurjerpe|F. falcipennis]]*, amurjerpe
***** *Canachites* (1 art)
****** *[[granjerpe|C. canadensis]]*, granjerpe
***** *[[storfugler|Tetrao]]*, storfugler, (2 arter)
***** *[[orrfugler|Lyrurus]]*, orrfugler, (2 arter)
***** *[[Centrocercus]]* (2 arter)
***** *[[Tympanuchus]]*, præriejerper, (3 arter)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Splice

**splice()** er et systemkall i Linuxkjernen som flytter data mellom en fildeskriptor og en  pipe uten at det berører brukerrommet, Det relaterte systemkall vmsplice() flytter eller kopierer data mellom en pipe og brukerrommet. Ideellt sett arbeider splice() og vmsplice() ved å bytte om sider og foretar ingen egentlig kopiering av data, noe som kan forbedre I/O-ytelsen. Ettersom lineære adresser ikke nødvendigvis korresponderer med kontinuerlige fysiske adresser, er dette ikke mulig i alle tilfeller og på alle maskinvarekombinasjoner.

## Eksterne lenker
* Linux kernel 2.6.17 (kernelnewbies.org)
* Two new system calls: splice() and sync_file_range() (LWN.net)
* Some new system calls (LWN.net)
Materialisme (andre betydninger)

**Materialisme** kan ha flere beslekta betdyninger:
* dialektisk materialisme
* filosofisk materialisme
* historisk materialisme
* økonomisk materialisme
Derivatverk

Innenfor opphavsrettslovgivning er et **derivatverk** et verk som inkluderer større elementer av et tidligere verk som omfattes av opphavsrett. Derivatverket blir et nytt, adskilt verk som er uavhengig av det første. Endringene av, modifikasjonen av eller anvendelsen av verket må være grunnleggende og bære opphavsmannens særpreg og således være beskyttet av opphavsretten. Oversettelser, filmmusikk og musikalske arrangementer er vanlige former for derivatverk.

De fleste lands lover prøver å beskytte både det opprinnelige verk og derivatverket.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* US Copyright Act
* US Copyright 'Derivative Works' (Hosted by the Copyright Office)
* "Copyright in Derivative Works and Compilations
Kuniwo Nakamura

**Kuniwo Nakamura** (japansk: ; født 24. november 1943, død 14. oktober 2020) var en palauisk politiker som var landets sjette president fra 1993 til 2001. Før dette var han landets tredje visepresident under president Ngiratkel Etpison.

## Referanser


## Eksterne lenker
* ''Wave of Pacifika: Republic of Palau Travelogue''
W.W. Bartley

**William Warren Bartley III** (best kjent som *W.W. Bartley, III*; født 2. oktober 1934 i Pittsburgh, død 5. februar 1990 i Oakland) var en US-amerikansk filosof. Hans bidrag lå innen vitenskapsteori, vitenskapshistorie og logikk.

Basert på Karl Poppers kritiske rasjonalisme utviklet Bartley en «pankritisk rasjonalisme». Bartleys argument var at, når man ifølge den kritiske rasjonalismen ikke kan gi endelige begrunnelser for vitenskapelige hypoteser, så kan man heller ikke gi noen endelig begrunnelse for rasjonalismen. Den «pankritiske rasjonalismen» aksepterer altså den kritiske rasjonalismens krav om at alle vitenskapelige utsagn må være kritiser- og falsifiserbare, men gjør et forsøk på å anvende de samme kravene på seg selv. Andre kritiske rasjonalister har ikke blitt overbevist av Bartleys forsøk.

## Biografi
Bartley, som opprinnelig hadde planer om å bli prest, men mistet troen underveis, studerte filosofi hos Willard Van Orman Quine ved Harvard University. 1962 avla han sin doktorgrad under veiledning av Karl Popper ved London School of Economics. Han begynte å undervise ved University of California, San Diego. Fra 1967 innehadde han en stilling ved University of Pittsburgh (fra 1969 som professor). I 1973 vekslet han til California State University. Sin siste stilling innehadde Bartley ved Hoover Institution.

## Verker
* *The Retreat to Commitment* (1962)
* *Morality and Religion* (1971)
* *Wittgenstein* (1973)
* *Lewis Carroll’s Symbolic Logic* (1977)
* *Werner Erhard* (1978)
* *Evolutionary Epistemology, Rationality, and the Sociology of Knowledge* (med G.&nbsp;Radnitzky, red., 1987)
* *Unfathomed Knowledge, Unmeasured Wealth: On Universities and the Wealth of Nations* (1990)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kort biografi ved Bartley Institute
David Miller

**David Miller** er navnet til flere personer:

* den US-amerikanske regissøren David Miller (regissør)
* den US-amerikanske sangeren David Miller (sanger)
* den kanadiske ishockeyspilleren David Miller (ishockeyspiller)
* den kanadiske politikeren David Miller (politiker)
* den US-amerikanske programvareutvikleren David Miller (programvareutvikler)
* den britiske filosofen David Miller (filosof)
John W.N. Watkins

**John William Nevill Watkins** (1924–1999) var en britisk vitenskapsteoretiker. Han var en viktig representant for den kritiske rasjonalismen og forsket hovedsakelig på samspillet mellom metafysikk og vitenskap, på historievitenskapens metode og på metodologisk individualisme. Han er også kjent for sin kritikk av Thomas Kuhns teori om paradigmeskifter.

Watkins begynte etter andre verdenskrig å studere statsvitenskap hos Friedrich von Hayek ved London School of Economics (LSE). Sin mastergrad tok han ved Yale University. Under sine studier ved LSE hørte han også på Karl Poppers forelesninger, og bestemte seg i 1958 for heller å bli filosof. Fra 1966 innehadde han et professorat og ble i 1970 Poppers etterfølger ved LSE.

## Verker
### Bøker
* *Hobbes's System of Ideas: A Study in the Political Significance of Philosophical Theories* (1965)
* *Freiheit und Entscheidung* (1978)
* *Science and Scepticism* (1984)
* *Human Freedom after Darwin: A Critical Rationalist View* (1999)

### Bokkapitler (utvalg)
* «Against 'Normal Science'.» I *Criticism and the Growth of Knowledge* (red. I.&nbsp;Lakatos & A.&nbsp;Musgrave), London, 1970, s.&nbsp;25–37 doi:10.1017/CBO9781139171434.004
* «The Unity of Popper’s Thought.» I *The Philosophy of Karl Popper* (red. A.&nbsp;Schilpp), La&nbsp;Salle, 1974, s.&nbsp;371–412

## Referanser
Abraham Wald

**Abraham Wald** (født 31. oktober 1902 i Kolozsvár, død 13. desember 1950 i India) var en matematiker som kom med viktige bidrag innen statistikk, økonometri, beslutningsteori og geometri. Han er mest kjent som beslutningsteoriens far, for å ha utvikla Wald-testen og Wald-Wolfowitz-testen, for å ha bevist *Walds ligning* og for ha beskrevet Wald-fordelinga (den inverse normalfordelinga).

## Biografi
Abraham Wald ble født i 1902 i dagens Cluj-Napoca (ungarsk *Kolozsvár*, tysk *Klausenburg*) i Transilvania (*Erdély*, *Siebenbürgen*), som den gang hørte til den ungarske riksdelen av Østerrike-Ungarn. Området ble rumensk etter første verdenskrig. Han gikk ikke på skole, men ble undervist hjemme av sine jødiske foreldre.

Wald studerte først ved Kong-Ferdinand-universitetet i sin hjemby. Fra 1927 til 1931 tok han doktorgrad i matematikk under veiledning av Karl Menger ved Universitetet i Wien. I&nbsp;Wien arbeida han først med geometri, deretter fremfor alt med økonomi og økonometri.

Etter Østerrikes *[[Anschluss]]* i 1938 emigrerte Wald til USA, der han fikk en stilling ved Columbia University og jobba hovedsakelig med statistikk. Han ble utnevnt til professor i 1941. Wald døde i en flystyrt på vei til en gjesteforelesning i India i 1950.

## Verker
* *Berechnung und Ausschaltung von Saisonschwankungen* (1936)
* *Sequential Analysis* (1947)
* *Statistical Decision Functions* (1950)
* *Selected Papers in Statistics and Probability* (1955, red. T.W. Anderson)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi i ''MacTutor History of Mathematics Archive'' (engelsk)
* Verker tilgjengelig i Oria
Friedrich Waismann

**Friedrich Waismann** (født 21. mars 1896 i Wien, død 4. november 1959 i Oxford) var en østerriksk-britisk filosof, matematiker og fysiker. Han var logisk positivist og medlem av Wienerkretsen. Hovedtemaer for hans forskning var vitenskapsteori og matematikkens filosofi; i&nbsp;tillegg hadde han flere utvekslinger med Ludwig Wittgenstein om bl.a. språkfilosofi.

Etter å ha studert matematikk og fysikk, tok Waismann doktorgrad i filosofi hos Moritz Schlick og var 1929 til 1936 dennes assistent ved Universität Wien. Fra 1937 innehadde han stillinger i England – de første to årene ved University of Cambridge, deretter ved University of Oxford.

## Verker
* *Einführung in das mathematische Denken. Die Begriffsbild[un]g d[er] modernen Mathematik* (1936; engelsk som *Introduction to Mathematical Thinking: The Formation of Concepts in Modern Mathematics*, 1951)
* *The Principles of Linguistic Philosophy* (1965, red. R. Harré; tysk som *Logik, Sprache, Philosophie*, 1976, red. G.P. Baker, B. McGuinness og J. Schulte)
* *Wittgenstein und der Wiener Kreis* (1967, red. B.F. McGuinness; engelsk som *Wittgenstein and the Vienna Circle: Conversations*, 1979)
* *How I See Philosophy* (1968, red. R. Harre)
* *Was ist logische Analyse? Gesammelte Aufsätze* (1973, red. G.H. Reitzig)
* *Philosophical Papers* (1976, red. B.F. McGuinness)
* *Lectures on the Philosophy of Mathematics* (1982, red. W. Grassl)
* *Wille und Motiv: Zwei Abhandlungen über Ethik und Handlungstheorie* (1983, red. J. Schulte)
* *The Voices of Wittgenstein: The Vienna Circle* (med L. Wittgenstein, 2003, red. G.P. Baker)
* *Causality and Logical Positivism* (2011, red. B.F. MacGuinness)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Verker tilgjengelig i Oria