Christopher Hammer

**Christopher Blix Andersøn Hammer** (født 26. august 1720 på Gran, død 23. juni 1804 på Gran) var en norsk embedsmann, vitenskapsmann og forfatter, kjent som «akevittens far». 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Generalkonduktør Christopher Hammer (1720-1804) var en sønn av Anders Christophersen Hammer(1679-1729), sogneprest i Gran, og Birgitte Cortsdatter Blix Coldevin (1683/88?-1756). Hans farmor var Karen (ikke Maren) Andersdatter *Hammer* (1657-1715) (mor: Pernille Ottesdatter), som var gift med Christopher Mortensen Sand (1643-1686), sønn av Morten Lauritzen «Sand» (+ 1683), fogd i Follo, toller i Hurum, og Sibylle Hansdatter Erfings (+ 1675). Han var utdannet jurist, matematiker og botaniker  fra universitetet i København, ex.jur. 1747.

### Karrière
I 1750 ble han engasjert som landmåler av bok- og kartsamler greve Joh. L. Holstein, med ansvar for oppmåling av grevskapet Ledreborg (se Lejre kommune) ved Roskilde.  Etter en kort tid som by- og rådstueskriver i Kristiansand ble han utnevnt til generalkonduktør i Akershus stift (1752-1801), med base på Melbostad gård på Gran på Hadeland.  

I 1758 ble han utnevnt til virkelig kanselliråd og i 1778 til virkelig justisråd. Hammer var med på stiftelsen av Den Norske Frimurerorden i Christiania (dagens Oslo) i 1749. Han var opptatt av folkeopplysning, og var medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab og Det Kgl. Danske Landhusholdningsselskab, og han var en tidlig pådriver for etableringen av Det Kongelige Frederiks Universitet.  Dette ble først etablert i 1811, etter hans død.  

Hammers omfattende bibliotek (4000 bind), en samling portretter, og 20 000 riksdaler ble testamentert til Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab i Trondhjem, nå kjent som «Hammers samlinger» og en del av Gunnerusbiblioteket.  Det omfatter også artefakter som en eskimoisk skinnbåt, matematiske måleinstrumenter, globuser og en rekke kobberplater benyttet til trykking av datidens kart over stift (s.k. «Hammers Kart», 1780).

Hammer er mest kjent for å være folkeopplyser og «akevittens far» gjennom sitt virke på gården, og hans forfatterskap som omfattet kokebøker og almanakker med råd til bonden.  Disse gjenspeilet Hammers engasjement for selvberging, kvalitetsheving og nasjonal selvfølelse. Hammer var også erklært avholdsmann. 

## Skrifter
* *Indbydelse til de Norske Karter*, oppmodning om å samle inn kart, 1766
* *Subscriptions Plan Till En Norsk Atlas eller Land-Beskrivelse over Kongeriget Norge*, manuskript, 1773
* *Chymisk-Oeconomisk Afhandling om norske Akeviter, Bærtinkturer og Bær-safter*, 1776
* *Norsk Huus-holdningskalender*, almanakk for bonden, 1777
* *Sognebeskrivelse over Hadeland*
* *Norsk Kokebog*, 1793

## Referanser


## Litteratur

* 

* Vegard Elvestrand, *Christopher Hammer 1720–1804–2004. Fra Københavns Universitet, Sorø Akademi og Ledreborg til Hadeland. Skråblikk på dansk-norsk opplysningstid og en selvsikker embetsmann, frimurer og odelsbonde*, Tapir forlag, 2004

* 

## Eksterne lenker
* 
* tuxen.info om Hammer
*http://frimurer.no/images/elementer/Frimurer_3_09.pdf, portrett i farger av frimurer Hammer på forsiden av dette «Frimurerbladet», nr. 3 (2009), og artikkel på s. 10 kalt «FRIMURERIET I NORGE 260 år - i nestekjærlighetens tegn», som særlig handler om ham.