open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
West Midlands

**West Midlands** er et seremonielt grevskap i regionen Vest-Midlands i England. 

Det ble opprettet i 1974, og var da ment å skulle fungere som et administrativt grevskap med et valgt grevskapsråd. Rådet ble oppløst i 1986, da alle deler av grevskapet tilhører enhetlige myndigheter. 

Birmingham, Wolverhampton, Black Country og Solihull utgjør tilsammen det neste største urbane område i England, etter London. Den totale folkemengden i dette området er omkring 2,28 millioner. 

## Administrasjon

West Midlands styres siden 1986 av syv distriktsråd i de enkelte byer med omegn. 

Noen tjenester besørges felles for alle distrikter, som polititjenester, brannvesen og kollektivtransport, renovasjon og sivilforsvaret. Det finnes ikke noe egentlig grevskapsorgan for dette, men i stedet råd opprettet av distriktene i fellesskap. 

West Midlands er dermed bare et seremonielt grevskap, med en stattholder.

## Historie

Det meste av området har historisk sett tilhørt andre grevskaper. Birmingham og Coventry tilhørte Warwickshire, Wolverhampton og det meste av Black Country var i Staffordshire, mens resten av Black Country var i Worcestershire.

Tanken om å opprette et grevskap rundt Birmingham kom i 1960-årene, i Redcliffe-Maudrapporten om Englands lokaladministrasjon. I de opprinnelige planene skulle det opprettes som et storbyområde og ikke som et grevskap, med ganske annerledes grenser; blant annet var ikke Coventry med i forslaget. Edward Heaths regjering tiltrådte i 1970, og endret drastisk på forslaget, og i 1972 ble det lagt fram en ny plan med dagens grenser. Grevskapet ble så opprettet to år senere.

At Coventry ble inkludert var svært kontroversielt, da mange mente at byen hadde mer til felles med Warwickshire enn Birmingham. Det er fortsatt mange som ønsket å tilbakeføre Coventry til sitt gamle grevskap, og enkelte organer, som det offentlige helsevesen, er felles for Warwickshire og Coventry. 

## Eksterne lenker
* 
* Identity in the West Midlands
* Bilder av West Midlands i arkivene til English Heritage
*
Arlanda lufthavn

**Stockholm–Arlanda flygplats** (IATA: **ARN**, ICAO: **ESSA**) er en internasjonal flyplass som ligger i Sigtuna kommune 40&nbsp;km nord for Stockholm og 30&nbsp;km syd for Uppsala.

Utenrikstrafikken ble flyttet fra Stockholm-Bromma Airport til Arlanda i 1962, og i 1984 samlet SAS alle sine svenske operasjoner på Arlanda. Flyplassen hadde i 2014 22.44 millioner passajerere. Det er forbindelser til 154 destinasjoner. Når det gjelder passasjertrafikk er København største destinasjon, deretter følger London og Oslo.

Bertil Florman var flyplassens første sjef fra den ble innviet i 1959 til han gikk av med pensjon i 1963.

Ved utgangen av 2017, i desember, kunne det markeres at 26 millioner passasjerbevegelser hadde funnet sted 

## Alternativ romfergelandingsplass
Stockholm-Arlanda Airport var en av nødlandingsstedene for NASAs Romferger.

## Fasiliteter
*35 butikker
*33 restauranter 
*9 hoteller
*2 banker
*1 apotek
*1 kapell
*Konferansefasiliteter
**49 konferanserom
**6,300 m² konferanseareal
**Festsal for opptil 1,000 personer

## Lounger
*Finnair Lounge, Terminal 2 (Oneworld  Business/First Class passengers )
*Lounge Novia, Terminal 5 (Contract Lounge)
*SAS Business Lounge, Terminal 5 (Star Alliance/SAS Group Business/First Class passengers)
*SAS Scandinavian Lounge, Terminal 5 (Star Alliance/SAS Group Gold Card Holders)
*SAS Stockholm Lounge, Terminal 4 (Star Alliance/SAS Group Gold Card Holders)

## Terminaler, flyselskaper og destinasjoner
Fra 2022 har bruk av terminaler blitt forandret vesentlig.

Før 2020 bruktes terminal 2 og 5 for utenriks, de fleste inkludert SAS i terminal 5, noen inkludert British Airways og Finnair i terminal 2.
Før 2020 bruktes terminal 3 og 4 for innenriks, terminal 3 for småfly og terminal 4 for store fly inkludert SAS.
Under pandemien 2020-2022 gikk all trafikk i terminal 5.

Dette er situasjonen i oktober 2023:
### Terminal 2
Utenriks.
*Air Baltic
*Air France
*British Airways
*Easyjet
*Finnair
*KLM
*Iberia Airlines
*Vueling Airlines
:og noen flere

### Terminal 3 Regional
Lukket fra 2020, men benyttes framdeles på "airside" for innenriksavganger med buss fra Terminal 5.

### Terminal 4
Kun innenfor Schengen, også innenriks. Ryanair til Storbritannia har innsjekk på terminal 4 men flyet går fra terminal 5. Noen fly fra selskaper med innsjekk på terminal 5 kan bruke terminal 4 for flyet. Det er fra 2022 en gangtunnel mellom terminal 4 og terminal 5 etter sikkerhetskontrollen. 
*Ryanair
*LOT
*Nordica

### Terminal 5
Innenriks og utenriks.

De fleste flyselskaper:
*Finnair (longhaul)
*Lufthansa
*Swiss
*Austrian
*Eurowings
*Brussels Airlines (flytter fra Bromma til Arlanda 11/2023)
*TAP
*Sunclass
*Emirates
*Pegasus
*SunExpress
*Norwegian Air Shuttle
*Scandinavian Airlines System
:og mange andre

## Se også
* Liste over største flyplasser i Norden

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Flybusser i Sverige
*
Raphaël Poirée

**Raphaël Poirée** (født 9. august 1974 i Rives i Frankrike) er en fransk tidligere skiskytter med suksess både i VM- og verdenscup-sammenheng. Han har vært trener for kvinner rekrutt/junior i Norges Skiskytterforbund.

Under OL i 2002 i Salt Lake City fikk Poirée sølvmedalje i jaktstart, og bronsemedalje med det franske stafettlaget. Under VM 2004 i Oberhof vant han tre gull, en sølv og en bronse (i stafett). Han var med dette VMs mestvinnende skiskytter. Fra 2000 til 2007 vant Raphaël Poirée åtte VM-gull (inkludert ett stafettgull).

Poirée avsluttet karrieren i Holmenkollen i Oslo 11. mars 2007. Han tok totalt 44 enkeltseire i verdenscupen og 4 sammenlagtseire gjennom karrieren. Han regnes som en av de beste skiskytterne internasjonalt på 2000-tallet.

## ATV-ulykke
29. desember 2009 ble det kjent at Poirée hadde blitt alvorlig skadet i rygg og nakke i en ATV-ulykke.

18. mars 2010 var Poirée og hans kone tilbake i Holmenkollen for å overvære verdenscuprenn i skiskyting. Poirée, etter å ha vist svært stor fremgang etter ulykken, var ute og gikk i løypene, og lot til å være i god form ulykken tatt i betraktning. Han måtte fortsatt regne med et par måneder med opptrening, men det er ventet at han ikke vil lide betydelige varige mén av ulykken.

## Ekteskap
Raphaël Poirée var gift med den norske skiskytteren Liv Grete Skjelbreid, tidligere Liv Grete Skjelbreid Poirée. De ble skilt i 2013.

## OL- og VM-medaljer
**[[Vinter-OL|OL-medaljer]]**
* Salt Lake City 2002 – sølv 12,5 km jaktstart 
* Salt Lake City 2002 – bronse 4 x 7,5 km stafett 
* Torino 2006 – bronse 4 x 7,5 km stafett
 
** VM-medaljer**
* Oslo 2000 – **gull** 15 km fellesstart
* Pokljuka 2001 – **gull** 15 km fellesstart
* Oslo 2002 – **gull** 15 km fellesstart
* Oberhof 2004 – **gull** 10 km sprint
* Oberhof 2004 – **gull** 20 km
* Oberhof 2004 – **gull** 15 km fellesstart
* Antholz 2007 – **gull** 20 km
* Pokljuka 2001 – **gull** 4 x 7,5 km stafett
* Pokljuka 2001 – sølv 12,5 jaktstart
* Oberhof 2004 – sølv 12,5 km jaktstart
* Pokljuka 1998 – bronse 12,5 km jaktstart
* Oslo 2000 – bronse 12,5 km jaktstart
* Khanty-Mansijsk 2003 – bronse 15 km fellesstart
* Hochfilzen 2005 – bronse 15 km fellesstart
* Oberhof 2004 – bronse 4 x 7,5 km stafett
* Pokljuka 2006 – bronse 4 x 6 km mixedstafett

## Se også
* Liste over mestvinnende verdenscupvinnere i skisport

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Vest-Midlands

**Vest-Midlands** (***West Midlands***) er en region i den vestlige del av det sentrale England. Det samme navnet brukes om et av grevskapene i regionen, se West Midlands for informasjon om dette.

Regionen består av følgende grevskap og enhetlige myndigheter:

* Herefordshire
* Shropshire, herunder
** Telford and Wrekin
* Staffordshire, herunder:
** Stoke-on-Trent
* Warwickshire
* West Midlands, herunder:
** Birmingham
** Coventry
** Dudley
** Sandwell
** Solihull
** Walsall
** Wolverhampton
* Worcestershire.
Solihull

**Solihull** er en storby i det seremonielle grevskapet West Midlands (og i regionen av samme navn) i England. Den ligger 14,5&nbsp;km sørøst for Birminghams sentrum, og er en del av regionens konurbasjon (storbyområde) og utgjør sammen med Birmingham, Wolverhampton og Black Country Englands nest største urbaniserte område. I henhold til folketellingen i 2011 har den en befolkning på 206 700 innbyggere. Byen er adminstrasjonsenter for det større distriktet Solihull.

Før 1974 var Solihull bare en valgkrets (*[[borough]]*), men det året ble byen slått sammen med området rundt Meridien til en større valgkrets. Denne inkluderer også distriktene Shirley og Castle Bromwich. Solihull var også del av Warwickshire frem til det året. Solihull er en av de mest framgangsrike byene i Midlands. I november 2013 navnga uSwitchs indeks for livskvalitet Solihull som «beste stedet å leve» i Storbritannia.

## Beskrivelse

Solihull er nå hovedsakelig en forstad til Birmingham, som den har vokst sammen med. Byen er kjent for sin historiske arkitektur, blant annet flere bindingsverkshus i Tudorstil. En skolebygning i sentrum er fra 1560. Det er et populært handlested, med en sentral handlesplass fra 1960-årene. Et moderne kjøpesenter, Touchwood Centre, ble åpnet av dronning Elisabeth II 2. juli 2002, under hennes jubileumsferd.

En av de største bedriftene er Land Rover, som har sitt hovedkontor i byen. Andre viktige industriprodukter er kjemikalier og verktøy.

Det nasjonale utstillingssenter, som svært mange tror ligger i Birmingham, ligger i Solihull. Det gjør også det meste av Birmingham internasjonale flyplass.

Naturreservatet og parken Elmdon Park ligger i Elmdon, Solihull.

## Vennskapsbyer

Solihull har følgende vennskapsbyer:

*  Cholet, Frankrike
*  Main-Taunus-Kreis (distrikt), Tyskland

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Solihull Council
* Official Solihulls turistnettsted
*
National Exhibition Centre

**National Exhibition Centre** (**NEC**) ligger i Solihull, nær Birmingham i det sentrale England. Senteret er det syvende største utstillingssenter i Europa, og ligger strategisk plassert ved motorveien M42, Birmingham internasjonale lufthavn og Birminghams sentrale jernbanestasjon. 

Komplekset består av 20 haller som kan brukes separat eller sammen, samt NEC-arenaen, som brukes til store konserter. Tilsammen har utstillingssenteret og arenaen omkring 4 millioner besøkende pr. år. 

Planene om bygging ble godkjent av miljøministeren i november 1971, og senteret ble åpnet av dronning Elisabeth II i februar 1976, da med 89&nbsp;000 m² utstillingsplass. 3 haller ble lagt til i 1989, slik at arealet ble 125&nbsp;000 m²; 4 haller i 1993 med 158&nbsp;000 m² og til slutt 4 haller til i 1998, åpnet av Neil Kinnock. Det nåværende gulvarealet er 190&nbsp;000 m². Hele anlegget dekker omkring 3 km².

## Eksterne lenker
*
Pravda

***Pravda*** (russisk: **Пра́вда**; «Sannhet») er en kjent avis fra Sovjetunionen, som fortsatt utgis i Moskva i Russland. 

Avisen ble grunnlagt av Lev Trotskij i 1908 i Wien som en sosialdemokratisk avis rettet mot russiske arbeidere. I 1912 stoppet trykkingen av avisen.

Etter marsrevolusjonen i 1917 kunne avisen gjenoppstarte trykkingen, og avisen ble et organ for Bolsjevikene, og i 1918 ble avisen flyttet til Moskva. Pravda ble et organ for sentralkomiteen i kommunistpartiet fram til 1991. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Paraná (delstat)

**Paraná** er en delstat i den sørlige regionen av Brasil, og grenser til Argentina og  Paraguay samt til nabodelstatene São Paulo, Mato Grosso do Sul og Santa Catarina. Delstaten hadde i 2015 et beregnet folketall på .

De store Iguaçu-fossene er antakelig delstatens største turistattraksjon.

## Historie
Delstaten ble opprettet i 1853 og var tidligere et område i delstaten São Paulo. Delstaten ble skilt ut som egen enhet som en straff for at São Paulo ikke støttet opprøret i 1842. Delstaten har gjennom årene opplevd tallrik innvandring fra bl.a Italia, Polen, Tyskland, Russland og Ukraina.

## Økonomi
Viktige industrivirksomheter er papir og cellulose. Blant annet har Norske Skog en papirfabrikk i delstaten. En rekke bilprodusenter har også fabrikker i Paraná. 
Delstaten er også en av de største produsenter av landbruksprodukter i Brasil, og produserer bl.a. mais, bomull, soya, ris, maniok og bønner.

## Byer
Blant byene i delstaten er Curitiba (hovedstad), Londrina, Maringá, Ponta Grossa, Cascavel, Guarapuava, Campo Mourão, Cornélio Procópio, Araucária, São José dos Pinhais, Paranaguá, Pato Branco og Foz do Iguaçu.

## Bilder


Fil:Jardim_Botânico_de_Curitiba.jpg
Fil:FozDoIguaçu.JPG
Fil:PicoParana2006-3.jpg
Fil:Museu Oscar Niemeyer 7 Curitiba Brasil.jpg
Fil:ItaipuAerea2AAL.jpg
Fil:VilaVelhaParanaTaca3.JPG
Fil:Colônia Batavo1.jpg
Fil:Bus_Stops_3_curitiba_brasil.jpg
Fil:Brejatuba.JPG


## Referanser


## Eksterne lenker
*
MS «Norse Variant»

**MS «Norse Variant»** var et norsk tørrlasteskip. Den ble bygget for transport av ca. 1&nbsp;500 biler, og tilhørte rederiet Odd Godager & Co. Skipet var byggenummer 267 ved Uddevallavarvet i Sverige, og ble overlevert i mars 1965.

Lastet med kull på vei fra Newport News i Virginia til Glasgow i Storbritannia forliste skipet den 22. mars 1973 klokken 14 utenfor kysten av New Jersey i storm. Nødmelding var utsendt, og siste kontakt med skipet var klokken 13.49.

Kun én mann, Stein Gabrielsen, av en besetning på 30 overlevde ulykken. Han ble oppdaget 25. mars klokken 09.06. Gabrielsen hadde da oppholdt seg på to ulike redningsflåter i løpet av tre døgn i høy sjø, snøbyger og vind i orkans styrke. Klokken 11.50 ble han hentet opp av MT «Mobile Lube».

Det er et minnesmerke etter MS «Norse Variant» og  MS «Anita» ved Stor-Elvdal Hotell i Koppang.

## Besetning, omkomne

*Terje Andersen, 1946, hjelpemann, Tønsberg
*Harald Dahl, 1948, elektrikerassistent, Steinkjer
*Harald Forbregd, 1943, matros, Trondheim
*Odd Glærum, 1928, stuert, Kristiansund
*Ingar Hansen, 1948, motormann, Strømmen
*Jens-Otto Harsem, skipsfører, Oslo
*Frank Harry Høglind, 1954, smører, Sundebru
*John Kåre Nikolaus Johnsen, 1953, motormannsaspirant, Bjerkvik
*Harald Jørgensen, 1953, lettmatros, Oslo
*Håkon Karstensen, 1934 førstestyrmann, Sunndalsøra
*Bente Knudsen, 1949, radiooffiser, Sandefjord
*Leif E. Langvik, 1945, førstemaskinist, Stavanger
*Simon Log, 1945, andremaskinist, Åna Sira
*Kjell Harald Lundberg, 1955, jungmann, Ankenesstrand
*Ivar Martinsen, 1947, matros, Bodø
*Claudio Martin Mendez, 1944, matros, Tenerife, Kanariøyene
*Einar Modell, 1921, dekksreparatør, Namdalen
*Tom Ottosen, 1948, hjelpemann, Sarpsborg
*Anne Lise Paulsen, 1948, pike, Furnes
*Arne Romtveit, 1946, arbeidsleder (båtsmann), Rauland
*Bjarne Samuelsen, 1931, maskinsjef, Bodø
*Stein Sigvaldsen jr., 1941, førstestyrmann, Andebu
*Wenche Sigvaldsen, 1945, pike, Andebu
*Harald Slotsvik, 1949, elektriker, Ellingsøy
*Werner Dieter Stellmacher, 1944, førstekokk, Råde
*Oddleiv Nils Sunnarvik, 1950, tredjemaskinist, Eikefjord
*Albert G. Tunheim, 1944, overstyrmann, Tyskland
*Manuel Laino Varela, 1947, matros Spania
*Harald Wibe, 1942, reparatør, Oslo

## MS «Anita»
Samtidig med MS «Norse Variant» forsvant også et annet skip, MS «Anita», i samme område og med et mannskap på 32 ombord. «Anita» hadde forlatt samme havn med samme type last 45 minutter før. Kun en livbøye dukket opp etter dette skipet.

## Se også
* Norske katastrofer og store ulykker

## Referanser



## Litteratur
* Øystein Molstad-Andresen: *Bare en kom tilbake*, Gyldendal Norsk forlag, 1973, ISBN 82-05-06065-7
* Dag Bakka jr.: *De norske Uddevallaskipene*, B. A. Krohn Johansen & Co., ISBN 82-90528-04-3
*NRK *, *Alene på Atlanteren'' https://radio.nrk.no/podkast/hele_historien/sesong/alene-i-atlanteren

## Eksterne lenker
* 
*  Rapport om «rougue waves»  (PDF)
*  Sjøhistorisk database - Norse Variant Besøkt 6. februar 2010
Til Elise

**«Til Elise»** (tysk *Für Elise*) er et pianostykke av Ludwig van Beethoven, komponert 1810. Stykkets form er en Rondo; takten er 3/8 takt. 
Det starter først med en introduksjon i E-dur, før hovedtemaet begynner i a-moll. I andre del blir også akkordene C og G benyttet.

*Til Elise* har siden blitt et verdenskjent stykke, og en av Beethovens mest kjente komposisjoner.

Beethovens egenhendige overskrift, som var datert 27. april 1810, skal ha vært: «Für Elise am 27. April zur Erinnerung von L. v. Bthvn.». Nyere forskning ser det imidlertid som sannsynlig at *Therese Malfatti*, datter av Beethovens lege, har vært ment. Lesemåten *Elise* skal komme av at utgiveren Nohl, som oppdaget manuskriptet, har lest håndskriften galt. Manuskriptet er senere forsvunnet igjen. I 2009 oppdaget Beethovenforskeren Klaus Martin Kopitz imidlertid dokumenter i arkivet til Stefansdomen i Wien der det fremgår at sopranen Elisabeth Röckel, som senere ble gift med Beethovens venn og rival Johann Nepomuk Hummel ofte kalte seg Elise på den tiden stykket ble skrevet. Hun var en av Beethovens nærmere venner.

## Lytteprøve

 (MIDI rendition)}

## Innspillinger (i utvalg)

*Kjell Bækkelund, klaver. Innspilt på platen HMV 7EGK&nbsp;1086.

## Bibliografi
* Ludwig Nohl, *Neue Briefe Beethovens*, Stuttgart: Cotta, 1867
* Klaus Martin Kopitz, *Beethoven, Elisabeth Röckel und das Albumblatt „Für Elise“*, Köln: Verlag Dohr, 2010, ISBN 978-3-936655-87-2

### ''Til Elise'' i ettertid
* Ingrid Bjørnov lagde i 2007 en musikal med navnet *[[Til Elise?]]*.
Greenwich Mean Time

**Greenwich Mean Time** (**GMT**) er den tidssonen som (under betegnelsen vesteuropeisk tid) anvendes i Storbritannia, Irland og Portugal på vinteren samt hele året på Island. Når man bruker GMT, refererer man ofte til UTC når dette er sett på som en tidssone. Strengt betraktet er UTC en atom-tidsskala som bare tilnærmer seg GMT. GMT brukes også for å referere til Universal Time (UT), som er det astronomiske begrepet som direkte erstattet den originale GMT-definisjonen i 1972.

GMT har *ikke* sommertid, om sommeren har Storbritannia det de kaller **BST** &ndash; British Summer Time (britisk sommertid), som kan annoteres som GMT+1. 

Greenwich Mean Time ble innført som referansetid over hele verden i 1884 og var offisiell verdenstid frem til 1972, da UT1 og UTC ble innført og overtok rollen.

Foruten området som omfattes av vesteuropeisk tid brukes GMT også som tidssone for følgende land i Afrika:
*Burkina Faso
*Elfenbenskysten
*Gambia
*Ghana
*Guinea
*Guinea-Bissau
*Liberia
*Mali
*Mauritania
*Marokko
*Saint Helena
*São Tomé og Príncipe
*Senegal
*Sierra Leone
*Togo

## Se også
*UTC
*Normaltid
## Eksterne lenker
* 
* Greenwich Mean Time *Timehubzone.com*
KV «Andenes»

**Andenes** har vært navnet på flere skip i den norske marinen:

* KV «Andenes» – skip overlevert Sjøforsvaret i 1982, og som blant annet var Norges bidrag til den første Gulfkrigen
* KV «Andenes» – skip sjøsatt i 1957, først som fiskebåt og siden kjøpt inn av den norske stat og ombygget til kystvaktfartøy.
Ørsta/Volda lufthamn, Hovden

**Ørsta/Volda lufthamn, Hovden** (IATA: **HOV**, ICAO: **ENOV**) eies og drives av Avinor AS. Lufthavnen ligger på Hovden i Ørsta kommune på Sunnmøre. Lufthavnen blir betjent av Widerøe, med rute til Oslo, Sogndal, og Bergen. Widerøe opererer med flytypen Dash 8-100, som har plass til maksimalt 39 passasjerer. Målt i antall passasjerer er Ørsta/Volda lufthamn landets 4.største lokale flyplass. Florø, Brønnøysund og Hammerfest, som alle har helikoptertrafikk til oljeinstallasjonene, er større.

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

## Volda Ørsta Flyklubb
Volda Ørsta Flyklubb har hangar- og klubbhusfasiliteter på Ørsta / Volda Lufthamn, Hovden. Klubben driver med utdanning til flysertifikat, både innen motorfly- og sportsfly. Klubben drifter drivstoffanlegget til Avgas 100LL.

## Veiavstander
*Hovdebygda: 0&nbsp;km
*Volda: 7&nbsp;km
*Ørsta: 4&nbsp;km
*Ulsteinvik: 30&nbsp;km 
*Hornindal: 40&nbsp;km
*Nordfjordeid: 40&nbsp;km + ferge
*Stryn: 60&nbsp;km


File:Panorama Ørsta Volda Lufthamn Hovden front 2015-04-30.JPG|Terminalbygg og parkering ved Ørsta/Volda lufthamn, Hovden mellom Volda og Ørsta 
File:Panorama Ørsta Volda Lufthamn Hovden widerøe plane 2015-04-30.JPG|Widerøes Dash 8-100 på oppstillingsplassen 
File:Panorama Ørsta Volda Lufthamn Hovden fly terminal 2015-05-03.JPG|Ankomst


## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinors side om Ørsta/Volda lufthamn, Hovden
* Volda/Ørsta flyklubb
Værøy helikopterhavn, Tabbisodden

**Værøy helikopterhavn** er synonym med **Tabbisodden** i tettstedet Sørland på Værøy, i Værøy kommune i Nordland. Helikopterhavnen ble åpnet 1. august 1993 og eies og drives av Avinor. Den ble anlagt etter at Værøy flyplass ble stengt for offentlig trafikk etter Værøy-ulykken 12. april 1990.

26. november 2011 ble Værøy Helikopterhavn stengt for en lengre periode på grunn av store skader på asfaltdekket på landingsplassen, tekniske installasjoner og bygninger etter stormen «Berit».

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinors side om Værøy helikopterhavn
Sørkjosen lufthavn

**Sørkjosen lufthavn** (IATA: **SOJ**, ICAO: **ENSR**, nordsamisk: **Reaššegeahči**, kvensk: **Rässikäinen**) er en lufthavn i Sørkjosen i Nordreisa kommune i Troms, ca 4,5&nbsp;km fra kommunesenteret Storslett. Sørkjosen lufthavn eies og drives av Avinor AS.

Fra Sørkjosen flyr Widerøe to daglige avganger til Tromsø, med korresponderende flyforbindelser til blant annet Oslo, Bergen, Trondheim og Bodø. En gjennomgående reise til Oslo lufthavn tar ca 2 timer og 45 min.

Sørkjosen lufthavn er nærmeste lufthavn for reisende til kommunene Nordreisa, Kvænangen, Skjervøy eller Kåfjord.

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinors side om Sørkjosen lufthavn
Svolvær lufthavn, Helle

**Svolvær lufthavn, Helle** (IATA: **SVJ**, ICAO: **ENSH**) er en regional lufthavn i Vågan kommune i Lofoten i Nordland. Flyplassen ligger på Helle, ca. 6 km øst for Svolvær. Den eies og drives av Avinor AS. 

Flyplassen har en asfaltert rullebane på 860 meter inkludert endefelt. På grunn av stor sjødybde ved begge endene av rullebanen vil det være kostbart å forlenge rullebanen.

Widerøe trafikkerer flyplassen med direkteflyvninger til hovedsakelig Bodø og Oslo.

## Historikk og fremtid
Svolvær lufthavn Helle var en av flere kortbaneflyplasser som ble åpnet i 1972. 

På lang sikt må man forlenge eller erstatte kortbaneflyplassene da det ikke finnes nye fly å kjøpe som kan bruke slike rullebaner, unntatt meget små fly. Det har vært ideer om å bygge en ny, større flyplass på Gimsøya, til erstatning for kortbaneflyplassene på Leknes og i Svolvær. Men plassen på Gimsøya er ikke egnet til en flyplass grunnet vind og tåke, har Avinor kommet frem til. Hovedalternativet er nå (2016) å bygge ut flyplassene på Leknes (72 km) og Stokmarknes (en ferje) og legge ned Svolvær som ikke har plass for forlengning. Det er også snakk om en flyplass ved Hadselsand. Veien til Evenes (164 km) skal også forbedres (Hålogalandsvegen, skal bli 30 km kortere).

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

## Lokale forbindelser
Det er 5 km avstand med bil fra Svolvær sentrum. Det finnes leiebil og taxi ved lufthavnen.
## Se også
*Liste over norske flyplasser

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinors side om Svolvær lufthavn, Helle
* Konsekvensutredning med informasjon om nordnorske flyplasser (pdf-fil)
Sogndal lufthamn, Haukåsen

**Sogndal lufthamn, Haukåsen** (IATA: **SOG**, ICAO: **ENSG**) er en kortbaneflyplass som åpnet i 1971. Flyplassen eies og drives av Avinor AS. Den ligger på fjellkollen Haukåsen i Sogndal kommune i Vestland fylke, cirka 20&nbsp;km fra Sogndal sentrum.

Haukåsen har mye fint turterreng å by på, samt flott utsikt over Sognefjorden.

Flyplassen ligger ikke langt fra stedet hvor 2004-utgaven av realityserien Farmen ble spilt inn. Hollywoodfilmen *[[Spioner som oss]]* (1985), ble også spilt inn i umiddelbar nærhet.

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

## Referanser



## Eksterne lenker

* Avinors side om Sogndal lufthamn, Haukåsen
* informasjonsside om Sogndal lufthamn på norsk 
* Widerøes side om Sogndal lufthamn, Haukåsen
Sandane lufthamn, Anda

**Sandane lufthamn, Anda** (IATA: **SDN**, ICAO: **ENSD**) er en lufthavn i Gloppen kommune i Vestland. Den eies og drives av Avinor. Lufthavnen ligger nord for kommunesenteret Sandane, ved roten av en halvøy mellom Utfjorden og Gloppefjorden. Flyplassen ble åpnet i 1975 som lufthavn for Nordfjord-området.

## Anlegg, flyselskaper, destinasjoner og annet
Lufthavnen har en 970 meter lang rullebane som går øst-vest (nummerert 08/26), på tvers av halvøyen.

Rullebanen ble i 2010-2011 utvidet fra 800 til 970 meter lengde. Den ble forlenget mot vest, over Europavei 39 som ble lagd i tunnel under rullebanen. Flyplassen ligger i kupert terreng. Dette kan gi turbulens som igjen kan gjøre landing ved Anda krevende.

Widerøe driver de eneste ruteflygningene til Anda, med direktefly til Sogndal (Sogndal lufthamn, Haukåsen), Oslo (Oslo lufthavn, Gardermoen), og daglige avganger til Bergen (Bergen lufthavn, Flesland).

### Veiavstander
* Sandane: 10&nbsp;km. 15 min.
* Nordfjordeid: 15&nbsp;km + ferje. 25-55 min.
* Stryn: 75&nbsp;km. 100 min.
* Måløy: 66&nbsp;km + ferje. 100-130 min.
* Volda: 50&nbsp;km + 2 ferjer. 100-160 min.

Bussforbindelse til Sandane og Nordfjordeid (og videre) på E39 ved lufthavnen. Flytaxi-tilbud til Nordfjordeid.

### Flyselskaper og destinasjoner
#### Innland

## Referanser



## Eksterne lenker
* 
* Avinors side om Sandane lufthamn, Anda
* Sandane lufthamn på NRK Sogn og Fjordane fylkesleksikon
Røst lufthavn

**Røst lufthavn** (IATA: **RET**, ICAO: **ENRS**) er en kortbaneflyplass på Røst i Nordland. Flyplassen ligger nord på øya Røstlandet. Den eies og drives av Avinor.

Røst lufthavn ble åpnet i 1986, som en av de siste nye regionale flyplassene i Norge. Flyplassen har en asfaltert rullebane på 880 meter inkludert endefelt.

Operatør på Røst lufthavn er Widerøe, som har ruteflygninger til Bodø og Leknes med fly av typen Dash 8-100, et turbopropellfly med plass til 39 passasjerer. 
Tidligere var Kato Air operatør på flyplassen.

I 2005 reiste i alt 7959 personer via Røst lufthavn.

## Statistikk

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

## Se også
*Liste over norske flyplasser

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinors side om Røst lufthavn
* Konsekvensutredning med informasjon om nordnorske flyplasser (pdf-fil)
Rørvik lufthavn, Ryum

**Rørvik lufthavn, Ryum** (IATA: **RVK**, ICAO: **ENRM**) eies og drives av Avinor AS.

Lufthavnen ligger ved grenda Ryum, rundt fem kilometer sørvest for Rørvik i Nærøysund kommune i Trøndelag.

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinors side om Rørvik lufthavn, Ryum
Røros lufthavn

**Røros lufthavn** eies og drives av Avinor AS. Lufthavnen ble åpnet i 1957.
Braathens SAFE trafikkerte lufthavnen fram til 2001 med ruter til Oslo og Trondheim. Både Danish Air Transport og Widerøe har trafikkert ruten Røros-Oslo til det vest-norske selskapet Coast Air tok over i 2007. Etter at Coast Air ble slått konkurs den 23. januar 2008, var det uklart om hvilket flyselskap som skulle ta over rutetrafikken ved Røros lufthavn. Tre selskap, Widerøe, Danish Air Transport (representert med datterselskapet Danu Oro Transportas (DOT LT) og Air Norway meldte sin interesse for å overta Røros-Oslo-ruten. Den midlertidige kontrakten for ruten ble gitt til Widerøe, som startet flygninger til Røros 4. februar 2008.

Den 9. januar 2009 falt avgjørelsen om at datterselskapet av Danish Air Transport(DAT), DOT LT skulle ta over flygningene mellom Oslo og Røros. DOT LT startet sine avganger den 1. april 2009. I dag flys to daglige avganger til Oslo hele uken, unntatt lørdag med flytypen SAAB 340B med en kapasitet på 30 passasjerer.   
Bakketjenestene utføres av Røros Flyservice.

Høsten 2009 ble det bestemt at det skulle gå vinterruter mellom Stockholm og Røros, to ganger i uken, avgang fra Røros på torsdag og retur på søndag. Fra og med 28. januar trådte denne ruten i kraft, operert av det svenske flyselskapet Skyways Express. Flyselskapet bruker et av sine Fokker 50-fly som har plass til rundt 50 passasjerer på denne ruten. I 2012 kom også Golden Air på banen med en vinterrute til Trollhättan, den ble fløyet med en Saab 2000.

1. desember 2012 landet Widerøe med et fullsatt Dash 8 fly på Røros, etter at DOT LTs kontrakt for ruten Røros-Oslo gikk ut. I anledning åpningen var alle i besetningen fra Røros.

1. april 2024 overtok Danish Air Transport igjen ruten til Oslo Gardermoen, etter seier over Widerøe i anbudskonkurransen. DAT opererer nå ruten med en ATR 42 maskin, to ganger daglig, foruten lørdager.

## Flyselskaper og destinasjoner

## Referanser


## Litteratur
*

## Eksterne lenker
* Avinors side om Røros lufthavn
* Røros Flyservice  
* Flyselskapet Coast Air flyr til/og fra Røros
Namsos lufthavn

**Namsos lufthavn** (IATA: **OSY**, ICAO: **ENNM**) eies og drives av Avinor. 

## Bakgrunn
Lufthavnen ligger i Namsos kommune i Trøndelag fylke. Widerøe betjener lufthavnen med direkte avganger til Trondheim, Oslo og Rørvik. Lufthavnen ble åpnet i 1967.

I 1993 var det en flyulykke på Overhalla med et Twin Otter fly under innflyvning til Namsos lufthavn, der 6 liv gikk tapt.

Namsos lufthavn ligger på Høknes i østre Namsos. Den har en av Norges korteste rullebaner for flyplasser med ordinær rutetrafikk. Det har vært foreslått utvidelse på Høknes, eventuelt bygging av ny flyplass på Lassemoen. Veien Namsos–Værnes er 165 km så mange bruker bil, og reiser isteden til Trondheim lufthavn, Værnes. Fylkesvei 17 ble forbedret 2019 mellom Sprova og E6. E6 skal forbedres mellom Steinkjer og Trondheim.

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mo i Rana lufthavn, Røssvoll

**Mo i Rana lufthavn, Røssvoll** (IATA: **MQN**, ICAO: **ENRA**, sørsamisk: **Måefie**), også kalt **Røssvoll** (før 1990 kalt **Mo i Rana lufthavn**), er en sivil, lokal lufthavn på det nordlige Helgeland i Rana kommune i Nordland. Lufthavnen ligger 9.2 km nordøst for Mo i Rana sentrum (Meyergården hotell). Lufthavnen ble åpnet 1. juli 1968 som en del av det norske kortbanenettet. Flyplassen ble i begynnelsen eid og drevet av Luftfartsdirektoratet og fra 1. januar 1978 av Luftfartsverket. Siden 13. desember 2002 har den vært eid og drevet av Avinor AS.

Flyplassen har daglige avganger til Bodø og Trondheim. Den betjenes av flyselskapet Widerøe, som benytter turbopropfly under flyvningene. Fra 1968 ble det benyttet Twin Otter og fra 1981 også Dash 7. Fra 1993 til 1995 ble begge disse flytypene utfaset til fordel for Dash 8.

Flyplassen ligger også ved NAF glattkjøringsbane og Røssvoll skytebane/Rana JFF.

### Fly

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

## Lokale forbindelser
Det er 14&nbsp;km avstand med bil fra Mo i Rana sentrum. Det er en flybuss mellom Mo og flyplassen som korresponderer med flyavganger. Det finnes leiebil.

## Ny flyplass

Den 24. mars 2017 kunngjorde Erna Solbergs regjering byggingen av en ny og større flyplass langs E12 på Hauan i Mo i Rana. Prosjektet ble enstemmig vedtatt av Stortinget den 20. juni 2017. 

Byggearbeidet startet 6. september 2022, og flyplassen er estimert å åpnes i fjerde kvartal 2027.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinors side om Mo i Rana lufthavn, Røssvoll
Leknes lufthavn

**Leknes lufthavn** (IATA: **LKN**, ICAO: **ENLK**) er en kortbaneflyplass som ligger ved Leknes i Vestvågøy kommune i Nordland. Flyplassen eies og drives av Avinor.

Leknes lufthavn var en av flere kortbaneflyplasser som ble åpnet i 1972. Flyplassen har en asfaltert rullebane med lengde 799 meter og bredde 30 meter. I 1998 gjorde det daværende Luftfartsverket et forprosjekt for å forlenge rullebanen til 1&nbsp;200 meter, men dette arbeidet ble ikke videreført.

Lofoten Flyklubb har en hangar på flyplassen med sitt eget klubbfly, en Piper Cherokee.

## Fremtid
Det har vært luftet ideer om å bygge en ny, større flyplass på Gimsøya, til erstatning for kortbaneflyplassene på Leknes og i Svolvær. Fremtidens fly krever lengre bane. Men plassen på Gimsøya er ikke egnet til en flyplass grunnet vind og tåke, kom Avinor frem til i 2016. Hovedalternativet er nå (2016) å bygge ut flyplassene på Leknes og Stokmarknes og legge ned Svolvær som ikke har plass for forlengning. Det er også snakk om en flyplass ved Hadselsand. Veien til Evenes skal også forbedres (Hålogalandsvegen). To andre alternativer som (2018) utredes med vind- og tåkemålinger er Malnes og Laukvik. I juni 2019 uttalte Avinor at Leknes er det beste alternativet for en storflyplass på Lofoten. Utbygging er ikke med Nasjonal transportplan 2022–2033.

## Statistikk

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

## Lokale forbindelser
Det er 1,2&nbsp;km avstand med bil fra Leknes sentrum. Det finnes leiebil og taxi ved lufthavnen.

## Se også
*Liste over norske flyplasser

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinors side om Leknes lufthavn
* Lofoten Flyklubbs nettside
* NRK: Rullebanen på Leknes for kort for Van Morrison
Alta lufthavn

**Alta lufthavn** (nordsamisk: **Áltá**, kvensk: **Alattio**) eies og drives av Avinor AS. Lufthavnen ligger ved bydelen Elvebakken, 4&nbsp;km øst for Alta sentrum.

Flyplassen ble åpnet 4. mai 1963, sammen med Kirkenes lufthavn, Høybuktmoen og Lakselv lufthavn, Banak. Opprinnelig ble flyplassen betjent av SAS med Convair CV-440 fly, men i 1969 ble Douglas DC-9 jetfly satt i drift på ruter til Alta, Banak og Høybuktmoen.

Per 2026 betjenes flyplassen av både SAS, Widerøe, Norwegian, Finnair og Discover Airlines. På begynnelsen av 2000-tallet ble det klart at Alta lufthavn måtte få nytt terminalbygg. Det nye terminalbygget ble tatt i bruk 23. august 2009, men ble offisielt innviet i september 2009.

Terminalbygget består av fire gater (21-24) og to bagasjebånd. Den ene delen av terminalen kan gjøres om til ren utenlandsterminal.

Det er både kafé og kiosk i venteområdet etter sikkerhetskontrollen. Ved bagasjeutleveringen er det tre leiebilselskaper, samt en automat for kaffe, mineralvann og snacks.

Widerøe Ground Handling AS (WGH), opererer som handlingselskap, og utfører avtalte bakketjenester på vegne av flyselskapene.

Flyplassen betjente 344&nbsp;396 passasjerer i 2023, mot 303&nbsp;828 i 2004. Alta lufthavn er dermed den største lufthavnen i Finnmark målt i passasjertall. Flyplassen har én asfaltert rullebane på 2&nbsp;127 m. 

Flyplassen betjenes av rutebuss, flybuss og drosje.

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

### Utland

## Statistikk

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinors side om Alta lufthavn
* World Aero Data side med tekniske data om Alta lufthavn
Bardufoss lufthavn

**Bardufoss lufthavn** (nordsamisk: *Beardogoržži girdihámman*) er en stamrutelufthavn i Målselv. Lufthavnen drives av Avinor og er samlokalisert med Bardufoss flystasjon. 

Veiavstander er ca. 2 km til Bardufoss sentrum, 29&nbsp;km til Setermoen, 44&nbsp;km til Finnsnes, 102&nbsp;km til Narvik og 134&nbsp;km til Tromsø.

I mars 2011 ble flyplassen «døpt» om til «Snowman International Airport». Navnet er ment til bruk for å promotere reisemålet utenlands.

## Historikk
Bardufoss ble valgt ut som nødlandingsflyplass av Hærens flyvåpen i 1934. De startet i starten av 1935, byggingen an en 200x200 meters rullebane, som sto ferdig i sommeren 1936. Den første testlandingen ble gjort med en de Havilland Tiger Moth. De ble senere bestemt at flyplassen skulle utvides og i 1938 ble det detfor bygget en grusbane på 500x400x300 meter. Denne ble utvidet ytterligere i 1939 og 1940. Den tyske okkupasjonsmakten utvidet under andre verdenskrig rullebanen ytterligere til på 1600x80 meter. Det ble også bygget en helt ny rullebane på 1850x90 meter på Fossmoen. Den ble aldri tatt i bruk. Flyplassen ble igjen overatt av Luftforsvaret i 1945, som tok i bruk en sjøflyhavn på Andsvatnet. Rullebanen ble forlenget til dagens lengde i 1952 og 1953 til 2500 meter og dette ble finansiert av NATO.

Bardufoss flystasjon er vert for Luftforsvarets Martim helikopterving. Flystasjonen ble åpnet i 1938 og er Norges eldste operative flystasjon. Den sivile delen av Bardufoss lufthavn ble åpnet i 1956 og betjente området fra Tromsø og sørover til Ofoten og Narvik.

På Fossmoen, litt lengre øst, finnes fremdeles rester etter en tidligere rullebane som ble bygd under andre verdenskrig, men aldri tatt i bruk. Denne rullebanen var ca. 1300 meter lang, hadde retninger 17/35 og koordinater .

Arbeidet som på flyplassen under okkupasjonen ble utført av norske politiske fanger fra Grini fangeleir og sovjetiske krigsfanger. De losjerte i Bardufoss fangeleir og Rustadhøgda fangeleir. 

## Flyselskaper og destinasjoner

Norwegian er det eneste flyselskapet som flyr til Bardufoss, med sine tre daglige avganger til Oslo lufthavn. Forsvaret er den største innkjøperen av flyreiser fra Bardufoss og flyplassen trafikkeres derfor av det flyselskapet som Forsvaret til en hver tid har avtale med.

### Innland

## Ulykker
SAS' rute 347, var en McDonnell Douglas MD-82 fra SAS på vei til Oslo lufthavn, Fornebu via Bodø som ble kapret av Haris Keč 3. november 1994. Han var en bosnier bosatt i Norge, og som krevde at norske myndigheter skulle bidra til å stoppe de humanitære lidelsene i hjemlandet hans forårsaket av Bosnia-krigen. Ingen i mannskapet på 6 eller de 122 passasjerer ble skadet i kapringen, som endte med av kapreren overga seg på Oslo lufthavn, Gardermoen syv timer senere.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Avinors side om Bardufoss lufthavn
* Bardufoss lufthavn på norskeflyplasser.no
* Bardufoss lufthavn på Store norske leksikon
Haugesund lufthavn, Karmøy

**Haugesund lufthavn, Karmøy** (IATA: **HAU**, ICAO: **ENHD**) er en kontrollert stamflyplass som ligger på Karmøy omtrent midt mellom byene Kopervik og Haugesund i Rogaland. Lokalt omtales den ofte som *Helganes* (etter beliggenheten).

Flyplassen ble åpnet 8. april 1975 av kong Olav V, da ble han flydd med helikopter fra flyplassen til Haugesund stadion for å feire åpningen med lunch på rådhuset med flyplasskomitéen og inviterte gjester.  Den ligger værutsatt til, på utsiden av Karmøy og med Nordsjøen ved enden av rullebanen. I den grad flyplassen er stengt av værårsaker er det imidlertid ved tåke, men også vind-forholdene, som fra tid til annen forekommer. Det hindrer ikke at Haugesund lufthavn, Karmøy er blant de mest punktlige stamflyplassene i Norge.

I 2004 hadde Haugesund lufthavn, Karmøy en regularitet på 98,1 prosent (77 av 4&nbsp;116 planlagte flyvninger ble kansellert). Punktligheten var 91,3 prosent (338 av 3&nbsp;893 flyvninger var forsinket).

Av de 413&nbsp;483 passasjerene som reiste over Haugesund lufthavn, Karmøy i 2004 var 334&nbsp;334 innenlandspassasjerer, og 79&nbsp;149 utenlands (Ryanair og charter).

Det er et veldig aktivt seilflymiljø knyttet til flyplassen gjennom Haugaland seilflyklubb. Klubben har en egen hangar airside på flyplassen

Haugesund lufthavn har i 2010 bygget ny ankomsthall for innland og utland, med ny TaxFree-butikk og utenlandsterminal. Prisen på ombyggingen ble anslått å være 30 millioner kroner.

Det ble bestemt sommeren 2019 at Widerøe skulle starte en direkte rute fra Haugesund lufthavn, Karmøy til Flesland lufthavn, Bergen. Denne ruten har også tidligere vært fløyet fra Haugesund lufthavn, Karmøy - men den ble lagt ned på grunn av svikt i etterspørselen på denne ruten. Ruten ble igjen åpnet 2. september 2019 og gir overgangsmuligheter til Widerøes innlands- og utlandsnettverk.

Det er for det meste flyginger av Widerøe, Norwegian, SAS og Wizz Air som dominerer flyplassen. (2020)

Den 12. mai 2019 ble driften av flyplassen overført fra Avinor til et privat selskap, Lufthavndrift AS.

Haugesund lufthavn bruker Widerøe Ground Handling AS som sikkerhetspersonell.

## Flyselskaper og destinasjoner

## Statistikk

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kirkenes lufthavn, Høybuktmoen

**Kirkenes lufthavn, Høybuktmoen** (IATA: **KKN**, ICAO: **ENKR**, nordsamisk: **Girkonjárga**, kvensk: **Kirkkoniemi**) eies og drives av Avinor. Lufthavnen ligger på Høybuktmoen omtrent 10&nbsp;km fra Kirkenes, i Sør-Varanger kommune i Finnmark

I 1941 etablerte tyskerne to rullebaner på Høybuktmoen, på 1&nbsp;000 og 1&nbsp;200 meter. Disse ble etablert av hensyn til de tyske angrepene på Sovjetunionen. Det som den gang ble etablert som den korteste rullebanen (omtrentlig retning 15/33) er ikke lenger i drift, men deler av den fungerer i dag som taksebane delta.

Da tyskerne trakk seg tilbake, ble flyplassen ødelagt, men den ble i etterkrigsårene gjenoppbygget og rullebanene utvidet til henholdsvis 1&nbsp;270 og 1&nbsp;600 meter. I 1963 ble Høybuktmoen lufthavn, sammen med Alta lufthavn og Banak lufthavn i Lakselv, innlemmet i det nasjonale stamrutenettet.

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

### Utland

I tillegg har Luftambulansetjenesten base i Kirkenes med ett Beech King Air 250-fly stasjonert ved lufthavnen. Dette fungerer som ambulansefly og benyttes i stor grad i beredskap for Øst-Finnmark.
Politiet har også et helikopter av type Leonardo AW169 stasjonert her.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinors side om Kirkenes lufthavn, Høybuktmoen
* Reasfaltering av Kirkenes lufthavn på Veidekkes nettsted
Båtsfjord lufthavn

: *For den nå nedlagte lufthavnen med samme navn, se [[Båtsfjord lufthavn (1973–1999)]].*
**Båtsfjord lufthavn** (IATA: **BJF**, ICAO: **ENBS**, nordsamisk: **Báhcavuonna**) er en regional lufthavn i Båtsfjord kommune i Finnmark, og eies og drives av Avinor AS.

Widerøe betjener Båtsfjord lufthavn med hovedsakelig to daglige avganger til Vadsø, samt én daglig avgang til Tromsø, Kirkenes, Hammerfest og Berlevåg.

Fra Kirkenes er det korresponderende videreforbindelse til blant annet Oslo.

## Historikk
Båtsfjord lufthavn er Norges nyeste lufthavn og ble åpnet 9. september 1999 med terminalbygg og en rullebane på 1000 meter. Fra 1973 til 1999 hadde Båtsfjord en flyplass med grusdekke i Båtsfjorddalen. Twin Otter-fly ble brukt her helt fram til den nye flyplassen ble åpnet, og Widerøe kunne begynne å betjene Båtsfjord med Dash 8-fly.

I november 2023 ble Widerøe tildelt kontrakter på såkalte FOT-ruter – som går ut på at den norske staten kjøper flyruter fra et flyselskap for å sikre at rutetilbudet opprettholdes for befolkningen på visse steder – blant annet via Båtsfjord. Per juni 2025 har Widerøe FOT-kontrakt som berører Båtsfjord, frem til og med 31.&nbsp;oktober 2028.

## Fremtidsprognoser
Avinor bekymrer seg for at det fra 2030 ikke finnes nye fly å kjøpe med mer enn 19 seter som kan operere på slike små rullebaner. I Nasjonal transportplan for 2014–2023 tok Avinor sikte på at når Dash-8-flyene tas ut av drift i 2025, skulle Båtsfjord og andre små lufthavner trafikkeres med småfly med 10–19 plasser, og forlenge lufthavner med fler passasjerer. Båtsfjord har 26 000 passasjerer, hvilket tilsvarer 36 per retning og dag.

I Nasjonal transportplan for 2025–2036 (NTP 2025-2036) er Båtsfjord ikke nevnt.

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

#### Per mars 2025

#### Per juni 2025
Per juni 2025 har norske Widerøe flygninger mellom Båtsfjord og følgende fem destinasjoner:

* Alta
* Bergen
* Kirkenes
* Oslo
* Tromsø

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Brønnøysund lufthavn, Brønnøy

**Brønnøysund lufthavn, Brønnøy** (IATA: **BNN**, ICAO: **ENBN**) eies og drives av Avinor AS og ble åpnet 30. juni 1968.

Flyplassen ligger i den sørøstre delen av Brønnøysund, bare 5 minutters biltur fra sentrum. I forhold til byens størrelse er det hyppige avganger både nordover og sørover. Det er asfaltert 1&nbsp;200 meters rullebane. 26. mai 2008 ble det åpnet et nytt terminalbygg på flyplassen. Det har opp gjennom årene vært mye snakk om en forlengelse av rullebanen, og det var i sin tid et vedtak på en utvidelse til 2&nbsp;000 meter, noe som ble stoppet. Temaet er nå brakt på banen igjen etter at en gruppe sentrale, lokale næringslivsfolk, sammen med Olav Thon, har tatt initiativ til forlengelse. De har pekt på nødvendigheten av en større flyplass for å kunne utnytte det store potensialet regionen har i reiselivssammenheng, og at det øvrige næringslivet og befolkningen generelt også vil ha stor nytte av en flyplass som kan betjene større fly.

10. mai 2010 åpnet Widerøe direkterute til Oslo lufthavn, Gardermoen, med fem ukentlige turer med Dash-8 (Dash 8-300) med 50 seter.
Denne ruten ble en så stor suksess at Widerøe i en pressemelding sommeren 2010 offentliggjorde at de fra vinteren 2011 ville starte med 3 daglige avganger i hver retning i tillegg til at de vil starte med én avgang hver søndag.

## Flyselskaper og destinasjoner
### Innland

## Lokale forbindelser
Det er 2&nbsp;km avstand med bil fra Brønnøysund sentrum. Lokale busser betjener flygplassen. Det finnes leiebil der.

## Generell luftfart og flyklubb
I tillegg til rutetrafikken har flyplassen aktivitet knyttet til generell luftfart. Brønnøy flyklubb har base ved Brønnøysund lufthavn, og ble gjenoppstartet i 2024 og tatt opp i Norges Luftsportforbund (NLF). I NLFs omtale beskrives klubbens leder som Norges yngste klubbleder. Klubben gjennomfører blant annet skoling i samarbeid med Bodø Flyklubb (satelittbase under deres DTO).

## Ulykker
Fredag 6. mai 1988, like før kl. 21, under innflygning i spesielt dårlig sikt til Brønnøysund lufthavn, styrtet et Widerøe-fly av type Dash 7 mot en fjellvegg i Torghatten som ligger ca. 10&nbsp;km sør-sørøst for flyplassen. Alle 36 som var ombord omkom.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinors side om Brønnøysund lufthavn, Brønnøy
Andøya lufthavn, Andenes

**Andøya lufthavn, Andenes** (IATA: **ANX**, ICAO: **ENAN**, nordsamisk: **Ánda**) er en flyplass, og tidligere flystasjon, på Andøya i Nordland. 

Lufthavnen er samlokalisert med Andøya flystasjon.

## Historie

Ønsket om å bygge en flyplass på Andøya ble framlagt på et NATO-møte i Lisboa i 1951, ble vedtatt av Stortinget året etter, med offisiell åpning i 1957.

Lufthavnen er utsatt for tøffe værforhold, så i 1968 åpnet man en tverrbane for å sikre landing uavhengig av vindretningen. Denne banen ble stengt i 2015.

Etter hvert meldte behovet seg også for sivil trafikk på flyplassen, og første sivile rutefly var et SAS-fly 2. april 1964.
Widerøe, Norwegian, SAS og Coast Air har operert ut fra lufthavnen opp gjennom årene. 

Militært var flyplassen og Andøya flystasjon base for Luftforsvarets 333 skvadron med P-3 Orion overvåkningsfly frem til 2023.

### Sivil overtakelse
1. august 2024 overtok Avinor driften av lufthavnen fra Forsvaret.

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

*31. juli 1988 omkom 4 mennesker da et privat Cessna 172-fly styrtet vest for flyplassen like etter avgang. http://www.vg.no/pub/vgart.hbs?artid=1065350
*12. mars 1998. En kanadisk CF-18 sklir av rullebanen etter landing. En pilot ble skadet 

## Se også
*Liste over norske flyplasser

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinors side om Andøya lufthavn, Andenes
* Haugnes, bygda som ble borte
Fagernes lufthavn, Leirin

**Fagernes lufthavn, Leirin** (IATA: **VDB**, ICAO: **ENFG**) var en sivil, regional flyplass som lå i Nord-Aurdal kommune i Valdres i Innlandet. Flyplassen var eid av Avinor AS, og ble åpnet i 1987. Den hadde 7 812 passasjerer i 2011. 3 781 av disse var fast rutetrafikk, resten chartertrafikk fra utlandet. Flyplassen ble stengt fra 1. juli 2018.

## Flygninger
### Rutefly
Inntil 1. april 2016 opererte Air Norway med 2 avganger daglig mandag til fredag, 1 avgang søndag til Oslo lufthavn.

Air Norway benyttet en 19 seters Fairchild Metro 23 på ruta, operert av det danske flyselskap North Flying

### Charter
Vinteren 2013/2014 tilbød den engelske turoperatøren Crystalski charter fra London-Gatwick til Fagernes.
Turistene som kom til Fagernes lufthavn reiste videre til destinasjonene Geilo, Hemsedal og Beitostølen.

### Nedleggelse
Etter forslag fra Regjeringen i 2015 skulle Avinor drive Fagernes lufthavn som en ren charterlufthavn fra 1. april 2016 og frem til 1. januar 2019. Deretter skulle driften overføres til lokale aktører. Forutsetningen for dette var at Luftfartstilsynet forlenget driftstillatelsen og at lokalt næringsliv dekket deler av Avinors kostnader i 2017 og halvparten av Avinors kostnader i 2018. Avinor lykkes ikke å finne lokale interesser som ville støtte økonomisk, og i stortingsproposisjon 87S (2017–2018) ble det konkludert at Avinor stenger Fagernes lufthavn Leirin fra 1. juli 2018.

## Diverse
*Fagernes lufthavn, Leirin er, med sine 822 moh., Nord-Europas høyest beliggende flyplass.
*På grunn av flyplassens høye beliggenhet og lite trafikk ble den på folkemunne humoristisk omtalt som «Den himmelske freds plass»

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinors side om Fagernes lufthavn, Leirin 
* Fagernes lufthavn – offisielle hjemmesider
* Leirin på norskeflyplasser.no