Syrrist

**Syrrist** er en lokal plass i Tjølling, som ligger i Larvik kommune.

## Gårdshistorie
Ifølge Biskop Eysteins jordebok, så eide Tjølling prestebol i 1398 en liten del av Syrrist gård. Eierandelen var på 1 øresbol. Denne verdien ble i 1575 oppført med en verdi av en gås. Hvem som da eide gården er uvisst, men jordeboken nevner en kvinne ved navn Ragnhild. Ragnhild hadde også eierandeler i gården *Haugan*. Dette tyder på at det bodde storfolk på Syrrist gård.

I 1625 er Syrrist gård adelsgods, og tilhørte da i hovedsak Jakob Rosenkrantz sine arvinger. I ca. 1630 selger Rosenkrantz sine arvinger Syrrist gård, i hovedsak til bønder. Kongen eier i 1661 en viss andel av gården, trolig overtatt som straffebot fra en av eierne.

I 1660 startet et nasjonalt arbeid med en matrikkel. Man ønsket da mer orden og oversikt over jordeiendommene. Dette arbeidet ble i Tjølling ferdigstilt i 1665. Syrrist gård fikk status som fullgård.

I år 1661 så eierfordelingen slik ut:

* Bøndene: 9 pund, 14 mærker.
* Ambjørn Larsens arvinger i Tønsberg: 3 pund, 10 mærker.
* Kronen: 2 pund.
* Tjølling prestebol: 1 gås.

Den delen kronen eide, blir i 1683 solgt til Larviksgreven Gyldenløve.

Den delen Tjølling prestebol eide, ble i 1680 årene betalt ut til presten som landskyld. Betalingen var 1 merke og 8 skilling.

Syrrist gård ble senere delt opp i flere deler.

## Navnets betydning og utvikling
På gammelnorsk het stedet Sjovaristra, sammensatt av ordene sjor (eieform sjovar) som betyr sjø, og elvenavnet Istra. Betydningen av navnet blir «Istre ved sjøen».

Skrivemåter: Siaugharystrw og Siagharystrv (1398), Siurrist (1575), Syrist (1593), Siørist (1604), Syrrest (1664), Syerrist (1692)

Navnet uttales: Sy´rrist.

## Historiske funn
Det har blitt gjort flere historiske funn på Syrrist.
# Kølle av stein, trolig brukt til å knuse røtter og bein yngre steinalder.
# Skafthulløks av stein steinalderen.
# Veianlegg - fortidsminne.
# Skålgroper fra bronsealder
# Gravminne (gravrøys) fra jernalderen.
# Liten gravplass, lokalisert på "Gufsen", datert eldre jernalder.
# Enkle gjenstander fra yngre romersk jernalder
# Ett fiskesøkk, som ikke har vært mulig å datere.

## Aktivitet
På Syrrist har det i ualminnelige tider foregått:

* Jordbruk
* Skogbruk
* Husdyrhold

I tillegg til dette, har det periodevis foregått andre aktiviteter som:

* Sagbruk. Sagen på Syrrist omtales fra 1623. Denne ble definitivt nedlagt i 1688. En ny sag var forøvrig i drift på Syrrist i 1820-årene, men det er usikkert når denne ble nedlagt.
* Kvernbruk. Kvernbruk til å male mel ble omtalt på Syrrist fra 1626. På det meste eksisterte det 4 kvernbruk på Syrrist. Den siste kvernen var i drift helt fram til 1. verdenskrig.
* Korntørke.
* Smie.
* Steinbrudd. Forekomst av blant annet larvikitt.

## Lokaliteter
* *Syrristskogen* - Skogområde i nord mot Oksholmen og i øst mot Sandar.
* *Gufsen* - en kolle (45 moh.). Ligger mellom bebyggelsen og Syrristskogen.
* *Mølledammen* - Like nord for veiovergangen over istreelva
* *Runddansen* - Innmarksområde helt syd på Syrrist.
* *Smørtjukka* - en kolle (46,5 moh.). Ligger i Syrristskogen.

## Referanser


## Kilder
*Lorens Berg: *Tjølling : en bygdebok : historisk skildring av bygdens utvikling fra gammel tid ned til kjendte nutidsforhold.* Cappelen, 1915. Lenke til digital utgave for norske IP-adresser i Bokhylla hos Nasjonalbiblioteket
*Jan W. Krohn-Holm: *Tjølling bygdebok*. Bind 1: *Kulturhistorien*. Tjølling kommune 1974. 
*Jan W. Krohn-Holm: *Tjølling bygdebok*. Bind 2: *Gårder og slekter*. Tjølling kommune 1970. 
*Jan W. Krohn-Holm: *Tjølling bygdebok*. Bind 3: *Gårder og slekter*. Tjølling kommune 1972. 
*Registrerte kulturminner ''Syrrist'' hos Riksantikvaren. Direktoratet for kulturminneforvaltning. Besøkt 7. april 2013.