Dagsorden

**Dagsorden** er en opplisting av hva som skal behandles i et mer eller mindre formelt møte (også kalt saksliste eller agenda). Hver sak benevnes som en post eller et punkt på dagsordenen. Innholdet i en dagsorden er som regel bestemt av lover, vedtekter og/eller beste praksis. 

## Utforming
En dagsorden kan utformes på forskjellige måter avhengig av møtets karakter og kontekst. Avhengig av organet vil en dagsorden likevel inneholde noen eller de fleste av disse punktene: 

* Innledning eller åpning av møtet - den som har innkalt åpner møtet/organets ordstyrer presenterer seg, organet, og oppsummerer dagsordenen. 
* Opptegnelse av stemmeberettigede - oppmøte registreres. Den som åpner møtet registrerer deltakerne og hvem som er stemmeberettiget. Merk at det kan være begrensninger på hvem som kan delta.
* Valg av funksjonærer - dersom det ikke er regulert av lov/vedtekter el.a. velges møteleder/ordstyrer, referent, personer som skal undertegne protokoll, tellekorps, osv.
* Godkjenning av innkalling og dagsorden - er det lov- eller vedtektsfestede krav til innkallingen og/eller dagsorden må disse godkjennes. Dersom innkalling og dagsorden ikke godkjennes avblåses møtet og nytt møte må organiseres/innkalles i tråd med kravene.
* Gjennomgang og eventuell godkjenning av protokoll/referat fra forrige møte. Protokoller/referater godkjennes ved signering (manuelt eller elektronisk).
* Sak(er) til behandling. Postene over er formaliteter. Etter formalitetene behandles saken(e) som ønskes behandlet. Det kan være f.eks. orienterings-, beslutnings- eller diskusjonssaker.
* Eventuelt - ofte siste sak på dagsorden; en "diversepost" for å fange opp noe som ikke er dekket av de andre sakene. Det kan være  informasjon/orientering fra en møtedeltaker, et ønske om å ta opp et tema i neste møte, el.l.. Tidspunkt for neste møte avtales/bekreftes ofte her.
## Dagsorden i forskjellige organer
De fleste organer som behandler saker i møte og møtes regelmessig, har en eller annen form for regulering av dagsordenen. Formkravene kan være fastsatt ved lov, vedtekter, eller organets forretningsorden. 

Noen organer har en pålagt dagsorden, som den ordinære generalforsamlingen i aksjeselskaper og det ordinære årsmøtet i seksjonerte sameier. Pålagt dagsorden innebærer at organet i alle sine møter skal ta stilling til visse nærmere angitte saker. Den årlige (ordinære) generalforsamlingen i et aksjeselskap skal for eksempel ta stilling til årsregnskap og årsberetning, avgjøre størrelsen på utbyttet som skal utdeles, og avgjøre andre saker vedtektene pålegger generalforsamlingen å avgjøre. 

Andre organer har ikke noen pålagt dagsorden. Dette kan skyldes organets eller anledningens natur, som for eksempel ekstraordinære generalforsamlinger, eller organets generelle karakter, som for eksempel Stortinget eller Kongen i statsråd.

Eksempler på møter der lovgiver har stilt krav til dagsordenens utforming og status, er Stortingets møter samt aksjeselskapers styremøter og generalforsamlinger: 
# Stortingets forretningsorden bestemmer i § 35 at for å kunne fravike dagsordenen, kreves presidentens samtykke og simpelt flertall i Stortinget, eller to tredjedels flertall
# For aksjeselskaper skal innkalling til generalforsamling inneholde forslag til dagsorden, og saker som er utenfor den foreslåtte dagsorden kan som hovedregel ikke behandles. Innkalling til ordinære styremøter inneholder også dagsordenen (agenda) for møtet, som et bidrag til etterlevelse av aksjeloven. Selskapets styreleder i samråd med daglig leder er ansvarlig for innholdet agendaen for styremøtene.

## Referanser