open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tanaostigmatidae

* *[[Cynipencyrtus]]*
* *[[Enigmencyrtus]]*
* *[[Liebeliella]]*
* *[[Microprobolos]]*
* *[[Minapis]]*
* *[[Protanaostigma]]*
* *[[Tanaoneura]]*
* *[[Tanaostigma]]*
* *[[Tanaostigmodes]]*

**Tanaostigmatidae** er en gruppe som hører til blant parasittvepsene og er en familie i ordenen vepser.  I motsetning  til de fleste andre Chalcidoidea er de aller fleste planteetere, som danner galler på ulike planter, mest busker og trær. Det er en artsfattig familie med 92 kjente arter fordelt på 9 slekter.

## Utseende
Små, forholdsvis slanke vepser. Antennene er knebøyde. Vingene er mer eller mindre kølleformede, uten årer bortsett fra en litt fortykket framkant i forvingen og en kort, buet åre nær framkanten i den ytre delen. Forkroppen har en "knekk" på midten (rett foran vingefestet), den fremre delen er ofte nesten loddrett. Sett ovenfra har den markerte "skuldre". Mesteparten av sidene av forkroppen er dekket av én, udelt plate (mesosternum). Mellom-hoftene er festet på nivå med underkanten av denne. Beina er slanke. Bakkroppen er nesten trykket helt inn til propodeum, slik at man såvidt kan se "vepsetaljen".

## Levevis
De fleste medlemmene i denne familien har larver som utvikler seg i galler, gjerne på busker og trær i erteblomstfamilien (Fabaceae). Man regner med at de fleste fremprovoserer galledannelsen selv, men noen lever også i galler laget av andre insekter – arter med slikt levesett kalles inkviliner. Man kjenner én art som lever som parasitoid og snylter på gallevepser (Cynipidae).

## Systematisk inndeling

* ordenen vepser, (Hymenoptera)
** gruppen stilkvepser, Apocrita 
*** gruppen Proctotrupomorpha 
**** gruppen Chalcidoidea
***** familien Tanaostigmatidae
****** *[[Cynipencyrtus]]* Ishii, 1928
****** *[[Enigmencyrtus]]* Trjapitzin, 1977
****** *[[Leptoomus]]* Gibson, 2008 - utdødd
****** *[[Liebeliella]]* Kieffer, 1910
****** *[[Microprobolos]]* LaSalle, 1987
****** *[[Minapis]]* Bréthes, 1916
****** *[[Protanaostigma]]* Ferriére, 1929
****** *[[Tanaoneura]]* Howard, 1896
****** *[[Tanaostigma]]* Howard, 1890
****** *[[Tanaostigmodes]]* Ashmead, 1896
****** *[[Trichencyrtus]]* Ashmead, 1904

## Kilder
* Natural History Museum, Universal Chalcidoidea Database http://www.nhm.ac.uk/research-curation/research/projects/chalcidoids/tanaostigmatidae.html
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr: http://www.faunaeur.org 
## Eksterne lenker
*
Erik Finn Lorentzen

**Erik Finn Lorentzen** (født 21. mars 1921 i Aker, død 18. mars 2010 i Oslo) var en norsk skipsreder.

I perioden 1941–1945 var han flyver i Canada, Storbritannia og Nord-Afrika.  Han var administrerende direktør i familierederiet Øivind Lorentzen Rederi i perioden 1959–1983, og siden eier av Øivind Lorentzen A/S Sobral og hadde en rekke styreverv. Han var visepresident (1987–1991) og styreleder (1991–1993) i Redningsselskapet.

Han var sønn av skipsreder Øivind Lorentzen, fra holmestrandsslekten Lorentzen, og bror av Erling Lorentzen og dermed svoger av Prinsesse Ragnhild.  Erik Lorentzen var gift med Eva von Munthe af Morgenstierne (1921&ndash;2017) og hadde tre sønner.

Han var styreleder i Libertas 1972-1976, og satt i styret fra 1960-tallet.

## Referanser
Color-field painting

**Color-field painting**, abstrakt maleri med enkle og rene former og farger uten tonale kontraster, der motiv og grunn har samme verdi. Bildets tema er dets form. Maleriene er vanligvis svært store, men skal likevel sees på nært hold for å utfylle hele synsfeltet til iakttageren. Betegnelsen dekker visse sider ved abstrakt ekspresjonisme (hos malere som Ad Reinhardt, Mark Rothko og Barnett Newman), og arbeider av den etterfølgende generasjon sent i 1950-årene (Morris Louis, Kenneth Noland, Jules Olitski).

## Eksterne lenker

* Color-field painting hos Store norske leksikon
Heinz Sandrock

**Heinz Sandrock** var en tysk turner.

Han var med i ett turn-VM for Tyskland. Dette var i VM 1934 i Budapest, der han var med på det tyske laget som fikk bronse i lagkonkurransen. I tillegg fikk han sølv i ringer, han kom på delt andreplass sammen med Georges Miez. Individuelt kom han på 13.-plass sammenlagt.

## Referanser
Supreme Commander: Forged Alliance

***Supreme Commander: Forged Alliance*** er en frittstående utvidelsespakke av det originale spillet *[[Supreme Commander]]*. Pakken ble utgitt november 2007. Spillet var opprinnelig laget av Chris Taylor, og sponset av THQ og Gas Powered Games. Spillere møter UEF (United Earth Federation), Cybran, Aeon og de nye Seraphim. Den nye utvidelsespakken inneholder rundt 110 nye land, luft og vannenheter, i tillegg 12 nye baner.

## Historie

UEF, Cybran og Aeon har i mange år vært i krig og slaktet og mistet hundrevis av ledere og soldater. Men det varer ikke lenger...

Menneskene tror at orginasasjonen Seraphim er utdødd. Men de tar feil. Da «Black Sun» fyrte av lagde den et tynt hull i den diminsjonale verden som Seraphim bruker som dør til galaksen til UEF. Når Seraphims invasjon kommer—uten advarsel, blir jorden redusert til aske. Mens Seraphim gjør seg klar til å ødelegge resten av galaksen.

Trengt inn i et hjørne går UEF inn i Cybrannasjonen med en usikker allianse. De blir med Cursader Rhiza og en liten håndfull rester av Aoen-soldater som tilhører Princess Burke.

Strevende mot uoverstigelige odds, våger foreningen seg gjennom grusomme kriger mot Seraphim og den nye hellige ordenen «Illuminate» og Aeon som ser på Seraphim som deres guder. Det blir en krig som kan bety undergang for menneskeheten.

## Eksterne lenker
*
Metty Logelin

**Mathias «Metty» Logelin** (født 24. april 1907, død 31. oktober 1999) var en luxembourgsk turner. 

Han var med i to OL og ett VM for Luxembourg. Hans første OL var i 1928, der han kom på 42.-plass sammenlagt. Luxembourg kom her på 9.-plass i lagkampen. Neste OL, i 1936 i Berlin, kom han på 44.-plass i den individuelle mangekampen.  

I VM-sammenheng har han én medalje, bronse i ringer fra VM i 1934. Han delte bronsen med tsjekkoslovakiske Jaroslav Kollinger. 

## Eksterne lenker
*
Tetracampidae

* Distylopinae
* Mongolocampinae
* Platynocheilinae
* Tetracampinae

**Tetracampidae** er en gruppe som hører til blant parasittvepsene og er en familie i ordenen vepser. Det er en artsfattig gruppe som omfatter rundt 44 kjente arter fordelt på 14 slekter og fire underfamilier. 11 arter er funnet i Europa, ingen så langt publisert fra Norge, men vi har sannsynligvis fem arter. I tillegg til de nålevende artene blir flere fossile grupper ført til denne familien.
 
## Utseende
Små, slanke, vanligvis metallgrønne snyltevepser. Hodet er mye bredere enn langt og skilt fra forkroppen med en smal "hals", antennene ganske lange og kraftige med et stort ledd ved roten. Vingene er mer eller mindre klubbeformede, forvingen noen ganger med et stort vingemerke.

## Levevis
Larvene er parasitoider og snylter på planteetende insekter, mest fluer. Artene i slekten *[[Dipriocampe]]* snylter på egg av barvepser (Diprionidae), og arten *[[Dipriocampe diprioni]]* ble overført fra Europa til Nord-Amerika i et forsøk på å få kontroll med innførte barvepser som gjorde skade på skog, men den greide tilsynelatende ikke å etablere seg. Noen arter av slekten *[[Foersterella]]* snylter på egg av skjoldbiller (*Cassida* spp), bladbiller (Chrysomelidae).

## Systematisk inndeling

* ordenen vepser, (Hymenoptera)
** gruppen stilkvepser, Apocrita 
*** gruppen Proctotrupomorpha 
**** gruppen Chalcidoidea
***** familien Tetracampidae
****** Baeomorphinae – fire fossile arter i én slekt
****** Bouceklytinae – én fossil art
****** Distylopinae – én fossil art
****** Mongolocampinae – 10 arter i 4 slekter
****** Platynocheilinae – 4 arter i én slekt, 2 arter i Europa
******* *[[Platynocheilus]]*
******** *[[Platynocheilus cuprifrons]]* (Nees, 1834) – finnes i Sverige
****** Tetracampinae – 30 arter i 7 slekter, 9 arter i Europa
******* *[[Dipriocampe]]*
******** *[[Dipriocampe diprioni]]* (Ferriére, 1935)- finnes i Sverige
******** *[[Dipriocampe elongata]]* (Erdös, 1951) – finnes i Sverige
******* *[[Epiclerus]]*
******** *[[Epiclerus nomocerus]]* (Masi, 1934) – finnes i Sverige
******** *[[Epiclerus panyas]]* (Walker, 1839) – finnes i Sverige
******** *[[Epiclerus temenus]]* (Walker, 1839) – finnes i Sverige
******* *[[Foersterella]]* Dalla Torre, 1897
******** *[[Foersterella erdoesi]]* Boucek, 1958 – finnes i Sverige
******** *[[Foersterella reptans]]* (Nees, 1834) – finnes i Sverige
******* *[[Tetracampe]]* Förster, 1831
******** *[[Tetracampe impressa]]* Förster, 1831 – finnes i Sverige

## Kilder
* Natural History Museum, Universal Chalcidoidea Database http://www.nhm.ac.uk/research-curation/research/projects/chalcidoids/tetracampidae.html
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr: http://www.faunaeur.org 
* Ottesen, P.S. (1993, revidert 1999) Norske insekter og deres artsantall. NINA utredning 55: 1-40. http://www.entomologi.no/norskeinsekter/NorskeInsektfamilier/index.htm
## Eksterne lenker
*
Tyver, trøbbel og en lysende komet

***Tyver, trøbbel og en lysende komet*** er en barnebok av Mari Kjetun som kom ut på Gyldendal sommeren 2009. Manuset vant Gyldendal og Norlis konkurranse for barnebøker i 2008.

Juryens begrunnelse var:
«Manus har et fint tegnet persongalleri, og forfatteren behersker den vanskelige kunsten det er å språklig gi hver og én personlig stemme og individualitet. Forfatteren makter med humor, sprelskhet og varme å balansere det umulige og det usannsynlige - og hun får oss til å tro på det som skjer, uansett hvor vilt og langt fra hverdagen det kan synes. Vinneren har skrevet en rik og varm nåtidshistorie i en original setting, og er en verdig vinner av konkurransen.»

Boken handler om 12-åringen Tessa som bor sammen med moren sin - men aldri lenge på samme sted. Faren finnes bare som et bilde som er med på flyttelasset. Nå drar de til en husmannsplass i skogen med det lokale fengselet som nærmeste nabo. Det blir dramatikk når en fange Tessa kjenner rømmer - og Tessa løser problemene på uventet vis.

Oppfølgeren *[[Røre, rabalder og en sulten sjiraff]]* kom i august 2010 på Gyldendal.

Boken finnes også som lydbok fra Lydbokforlaget lest av Cici Henriksen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Artikkel i Asker og Bærums Budstikke
* Gyldendal Norsk Forlag 
* Lydbokforlaget
* Mari Kjetuns hjemmeside
John Arnstad

**John Johnsen Arnstad** (1876–1955) var en norsk kommunepolitiker og gårdbruker på Skatval i Nord-Trøndelag. Han var Skatvals ordfører fra 1934 til 1945.

## Familie og yrkesliv
Han vokste opp på Østre Hollan på Skatval som sønn av gårdbruker og ordfører John O. Arnstad og hustru Eli Hollan samt yngre bror av gårdbruker Olav Arnstad.

Han gikk underoffiserskolen i Trondheim og tjenestegjorde så ved Sør-Trøndelag infanteriregiment nr. 12 på Værnes garnison. Han ble forfremmet til løytnant i 1930. Han var gårdbruker på Juløya i Stjørdal før han flyttet tilbake til Skatval.

Han giftet seg med Karen Marta Opstvedt, fosterdatter av gårdbruker og ordfører Ole Nikolai Wæhre. Arnstad kjøpte i 1917 svigerfarens gård, Østre Skatval (eller Kirke-Skatval).

## Organisatorisk og politisk arbeid
Arnstad var tillitsvalgt i skyttervesenet og bøndenes organisasjoner, blant annet som styremedlem i Bøndernes Salgslag i Trondheim og styreformann ved Skatval meieri. Han var styreformann i Skatval Sparebank.

Arnstad var medlem av Stjørdal herredsstyre for Venstre 1911–1916, senere medlem av Skatval herredsstyre for Venstre 1920–1922 og for Bondepartiet 1923–1925 og fra 1929. Fra 1929 var han varaordfører, og rykket opp til ordfører ved Karl Eidsviks død i januar 1934.

Arnstad var en populær ordfører, og etter krigsutbruddet anmodet okkupasjonsmyndighetene ham i desember 1940 til å melde seg inn i NS. Den forholdsvis store tilslutningen til NS med 102 medlemmer (5,6 % av herredets innbyggere; 3. flest i Nord-Trøndelag og 16. flest i landet) tilskrives gjerne bygdefolkets tillit til Arnstad og fire andre Bondeparti-politikere som gikk inn i partiet. Arnstad skal ha ønsket å fratre ved årsskiftet 1943/1944, men latt seg overtale til å fortsette. Ved frigjøringen i mai 1945 ble han avsatt som ordfører av fylkesmannen i Nord-Trøndelag.

Arnstad begrunnet innmeldingen i NS med et ønske om å skåne bygden. Han mente at han hadde lite interesse for partiet, og nevnes sjelden i forbindelse med det, men hadde vært på en del medlemsmøter og tidvis propagandert kraftig. I 1947 ble han frikjent for alle anklager i landssvikoppgjøret.

## Referanser
Kristian Jaak Peterson

**Kristjan Jaak Peterson** (født  i Riga, død  i Riga) var en estisk poet. Han regnes som en viktig person i den estiske nasjonallitteraturen og som grunnlegger av moderne estisk poesi. 

Den litterære karrieren hans ble kort, og han døde av tuberkulose 21 år gammel. Fødselsdagen hans, 14. mars, feires i Estland som «morsmålsdagen».

Etter at Universitetet i Tartu ble gjenåpnet i 1802, utelukkende med forelesninger tysk, var Peterson den første universitetsstudenten som påberopte seg sitt estiske opphav, og han bidro på den måten til den estiske oppvåkningen.

I hans levetid utkom bare ett av hans prosjekter: den tyske versjonen av *Mythologia Fennica* av Kristfrid Ganander, ei ordbok over finsk mytologi. Den svenske versjonen av boka hadde kommet ut i 1789, og Petersons oversettelse fikk mange lesere både i Estland og andre land. Boka ble en viktig kilde til en nasjonal ideologi.

Tre av Petersons dikt på tysk ble utgitt posthumt i 1823. Hans diktning på estisk ble først utgitt hundre år etter hans død.

## Referanser
ROKS flammekaster

**ROKS-2** og **ROKS-3** er bærbare flammekastere brukt i andre verdenskrig av Sovjetunionen.

ROKS-2 har en tank laget som en firkant for å ikke trekke oppmerksomhet, og var ment å etterlikne en vanlig soldatryggsekk. Selve munnstykket var designet som en rifle. ROKS-3 er en forenklet modell med tank formet som en sylinder. Det finske navnet for beslaglagte ROKS-2 enheter var M/41-r. ROKS-2 ble blant annet brukt i nærkamp i de første dagene av slaget om Kursk.

## Eksterne lenker
* 
* Informasjon om ROKS
* Bilde av en ROKS-2
Ejner Johansson

**Ejner Johansson** (født 7. mars 1922 i København, død 28. september 2001) var en dansk kunsthistoriker (mag.art.), manusforfatter og regissør. I egenskap av kunsthistoriker utga han flere bøker og assisterte Den Hirschsprungske Samling, ved utstillinger.

Ejner Johansson var farfar til skuespillerinnen Scarlett Johansson samt Hunter Johansson.

## Filmografi
### Manus, presentatør
* 1988 – *[[En maler og hans by|En maler og hans by]]*, TV-serie, dokumentar  
* 1969 – *[[Tema|Tema]]*, TV-serie, dokumentar  

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Utgivelser av Ejner Johansson på bibliotek.dk
Onna

**Onna** er en *[[frazione]]* av L'Aquila i regionen Abruzzo i det sentrale Italia. Den ligger i Appenninene, 582 meter over havet. Befolkningen er på ca. 350 innbyggere.

Onna omtales i skrevne kilder første gang i 1178 i pave Klemens IIIs tid; han besøkte *Villa Unda*. Onna nevnes igjen  av pave Innocens III i 1204.

Stedet ble hardt rammet under Jordskjelvet i L'Aquila i april 2009. Hele 85% av bygningene raste sammen, 40 mennesker omkom.
Hugo Enomiya-Lassalle

**Hugo Enomyia-Lasalle** (født 11. november 1898 på Gut Externbrock ved Nieheim/Westfalen i Tyskland, død 7. juli 1990 i Münster) var en  tysk jesuittprest og verdens første kristne zenmester. Det franske etternavnet skyldes hans familiebakgrunn, som var hugenottisk. 

Lasalle dro ut som misjonær og virket under halve sitt liv i japan der han bl.a. opplevde atombombingen av Hiroshima, der han var sogneprest. Han ble svært alvorlig skadet, og slet med følgene av radiasjonen resten av livet.

Han ble mer og mer interessert i japansk buddhisme. I 1956 begynte Enomiya-Lassalle å studere Zen under Harada Daiun Sogaku. I 1958 utgav han en viktig bok om emnet, men Pavestolen bad ham om ikke å utgi mere om dette. Senere bortfalt forbudet. Han tilbragte det meste av resten av sitt liv i japanske zenklostre. Han var på sin tid den høyest aktede eksperten hva gjelder sambandet mellom zen og kristendom og arrangerte mange meditative retretter og kurser i zen i Tyskland.

## Verker i utvalg
* *Kraft aus dem Schweigen. Einübung in die Zen-Meditation.* 4. Aufl. Benziger, Zürich u. a. 1998, ISBN 3-545-20145-7
* *Der Versenkungsweg. Zen-Meditation und christliche Mystik.* Herder, Freiburg i.Br. u. a. 1992, ISBN 3-451-04142-1
* *Zen-Meditation für Christen.* 2. Aufl. Barth, Bern u. a. 1995, ISBN 3-502-64396-2
* *Zen und christliche Mystik.* 3. Aufl. Aurum, Freiburg i.Br. 1986, ISBN 3-591-08236-8
* *Zen, Weg zur Erleuchtung. Hilfe zum Verständnis. Einführung in die Meditation.* 5. Aufl. Herder, Wien u. a. 1976, ISBN 3-210-20115-3

## Referanser


## Litteratur
* Ursula Baatz: *Hugo M. Enomiya-Lassalle: ein Leben zwischen den Welten.* Biographie. Zürich; Düsseldorf: Benziger 1998. ISBN 3-545-20132-5
* Roland R. Ropers (utg.): *Geburtsstunde des neuen Menschen. Hugo Makibi Enomiya-Lassalle zum 100. Geburtstag.* Via Nova, Petersberg 1998, ISBN 3-928632-38-8
* Günter Stachel (utg.): *Munen muso – ungegenständliche Meditation. Festschrift für Pater Hugo M. Enomiya-Lassalle zum 80. Geburtstag.* 3. Aufl. Matthias-Grünewald, Mainz 1986, ISBN 3-7867-0710-3
Arthur Alliksaar

**Artur Alliksaar** (født 15. april 1923 i Tartu, død 12. august 1966) var en estisk lyriker.

Han gikk på gymnaset, og arbeidet deretter en periode ved jernbanen, slik faren gjorde. I 1942 begynte han jus-studier ved Universitetet i Tartu, men disse ble avbrutt på grunn av krigen. Han deserterte fra østfronten i 1944, og vente hjem for å gjenoppta arbeidet ved jernbanen. Fra 1949 til 1957 satt han i sovjetisk fangenskap, av grunner som han selv oppfattet som politiske. Etter frigivelsen i 1957 ble han nektet å vende tilbake til Estland, og bosatte seg i Vologda oblast. Han vendte likevel hjem til Tartu i 1958, og arbeidet der som arbeider i bryggeri, på anlegg og ved jernbanen. I tillegg til fangenskap måtte han også utholde fattigdom, husnød og sykdom i familien. Selv døde han av kreft i tarmen.

Hans lyrikk er innovativ, systemkritisk og preget av frie vers og ordspill. Han hyller individets frihet, og har i ettertid blitt beundret av kolleger for sin frie, engasjerte og bohemaktige holdning.

Selv om bare få av diktene ble utgitt i hans levetid, hadde han et navn som forfatter. Ett skuespill som han skrev, *Nimetu Saar* (*Navnløs øy*), ble framført i hans levetid. En komplett utgave av hans dikt ble utgitt i 1997, og ble en bestselger: *Päikesepillaja* (*Overstrømmende solskinn*).

## Referanser
Nimbus

**Nimbus** er latin for «sky». Norsk flertallsform er *nimbuser*,  latinsk er *nibusi* eller *nibuses*. Ordet har flere betydninger:

## I kunst og kultur
*Tåkesky som ifølge antikk mytologi gudene kom til jorda på
*Glorie, særlig helgenglorier og strålekranser omkring hodet til Gud eller Jesus
*Strålende ære, berømmelse og opphøyethet som omgir noen eller noe («stråleglans» i overført betydning)

## I naturvitenskap
*Et annet navn for halo (meteorologi) (solring eller månering), et optisk fenomen skapt av iskrystaller som fører til fargede eller hvite buer og flekker på himmelen
*Nimbus (optikk), glans og spredt refleksjon rundt lykter i dis
*Nimbus (meteorologi), en type lav regnsky

## Som navn og varemerke
*Nimbus Aviation, britisk flyselskap
*Nimbus Software, norsk-amerikansk IT-selskap etablert 1998, nå Nimsoft
*Bussmodell produsert av det skotske selskapet Albion (bil) 1955-1963
*Nimbus Film, dansk filmselskap
*Flere typer værsatellitter
*Nimbus (båt), et type svensk fritidsbåt
*Nimbus (motorsykkel), et dansk motorsykkelmerke
*Nimbus Fallskjermklubb ved Rakkestad flyplass
*flere typer svevende sopelimer i barnebøkene om Harry Potter
Brunelliaceae

**Brunelliaceae** er en plantefamilie i ordenen Oxalidales. Eneste slekt er *Brunellia*.

## Eksterne lenker
* 
* Brunelliaceae – beskrivelse i: L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–), *The families of flowering plants*.
Connaraceae

* *[[Agelaea]]*
* *[[Burttia]]*
* *[[Cnestidium]]*
* *[[Cnestis]]*
* *[[Connarus]]*
* *[[Ellipanthus]]*
* *[[Hemandradenia]]*
* *[[Jollydora]]*
* *[[Manotes]]*
* *[[Pseudoconnarus]]*
* *[[Rourea]]*
* *[[Vismianthus]]*

**Connaraceae** er en plantefamilie i ordenen Oxalidales.  

## Eksterne lenker
*
Coriariaceae

**Coriariaceae** er en plantefamilie i ordenen Cucurbitales, med 30 arter i slekta *Coriaria*.

## Eksterne lenker
*
Anisophylleaceae

**Anisophylleaceae** er en plantefamilie i ordenen Cucurbitales. Den har ikke fått noe norsk navn, og vokser ikke naturlig i den nordiske floraen. Familien er taksonomisk omstridt og usikkert plassert, den er kanskje en mer primitiv gruppe i Rosidae.

## Slekter
Slektene omfatter blant annet:
* Anisophyllea
* Combretocarpus
* Poga 
* Polygonanthus

## Eksterne lenker
*
Rhoiptelea chiliantha

***Rhoiptelea chiliantha*** er et løvtre som tidligere ble regnet til en egen familie, Rhoipteleaceae. I APG III-systemet er det flyttet til valnøttfamilien.

Det blir opptil 20&nbsp;m høyt og har en stammediameter opptil 60&nbsp;cm. Kvister, bladstilker og blomsterstander er dekket av gulhvite kjertler og hår. Greinene er dekket av brungule korkporer. Bladene er finnete med 7–14 småblad og 15–30 cm lange. Blomsterstandene er 15–30&nbsp;cm lange og minner om en hestehale. Frukten er en liten nøtt med vinger. Arten vokser i fjellskoger i høyde på 700–2500&nbsp;moh. Den finnes i de kinesiske provinsene nordlige og vestlige Guangxi, sørlige Guizhou og sørøstlige Yunnan, samt i de vietnamesiske provinsene Lào Cai og Yên Bái.

*Rhoiptelea* skiller seg fra valnøttfamilien i snever betydning ved å ha todelt fruktknute, akselblad og tvekjønnede blomster. Fossiler fra kritt er kjent fra USA og Tyskland. *Rhoiptelea* vokste på Den iberiske halvøy fram til pliocen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ticodendron incognitum

***Ticodendron incognitum*** er et løvtre fra Mellom-Amerika. Det har ingen nære nålevende slektninger og plasseres i en egen familie, Ticodendraceae, i ordenen Fagales. 

Den ble ikke vitenskapelig beskrevet før i 1989, men botanikerne hadde lenge vært klar over dette særegne treet. Arten blir 7–20&nbsp;m høy med en stammediameter på 40–80&nbsp;cm. Bladene er spredte, elliptisk-ovale, 8–13&nbsp;cm lange og sagtannete. Hann- og hunnblomster sitter i adskilte blomsterstander på samme tre. Frukten er steinfruktaktig og opptil 7&nbsp;cm lang.

Typeeksemplaret er fra Costa Rica der arten vokser i eviggrønn fjellskog i en høyde på 900–2300&nbsp;moh, men arten er også funnet i sørlige Mexico, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama.

Den fossile slekten *Ferrignocarpus* er kjent fra midtre eocen i Oregon i USA og tidlig eocen i England. Fruktene minner mye om *Ticodendron*, og denne slekten tilhører sannsynligvis Ticodendraceae.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bixaceae

* *[[Amoreuxia]]*
* *[[Bixa]]*
* *[[Cochlospermum]]*
* *[[Diegodendron]]*

**Bixaceae** er en plantefamilie i ordenen Malvales. Den har ikke fått noe norsk navn, og artene i familien vokser ikke naturlig i den nordiske floraen.

Selv om familien bare har 21 arter omfatter den urter, busker og trær. Alle artene har melkesaft. De store blomstene er tvekjønnede og har fem begerblad. Utbredelsen omfatter Mexico, Karibia, Mellom- og Sør-Amerika,  tropisk Afrika, Sør- og Sørøst-Asia og Nord-Australia.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Diegodendraceae

**Diegodendraceae** er en plantefamilie i ordenen Malvales. Den har ikke fått noe norsk navn, og den ene arten i familien vokser ikke naturlig i den nordiske floraen. I APG III-systemet regnes den som en underfamilie av Bixaceae.

## Eksterne lenker
*
Dipterocarpaceae

* *[[Anisoptera (planter)|Anisoptera]]*
* *[[Cotylelobium]]*
* *[[Dipterocarpus]]*
* *[[Dryobalanops]]*
* *[[Hopea]]*
* *[[Marquesia]]*
* *[[Monotes]]*
* *[[Neobalanocarpus]]*
* *[[Parashorea]]*
* *[[Pseudomonotes]]*
* *[[Shorea]]*
* *[[Stemonoporus]]*
* *[[Upuna]]*
* *[[Vateria]]*
* *[[Vateriopsis]]*
* *[[Vatica]]*

**Dipterocarpaceae** er en plantefamilie i kattostordenen. Familien har ikke fått noe norsk navn og artene vokser ikke naturlig i den nordiske floraen, men internasjonalt kalles gjerne slike skog for **dipterokarpskog**.

Artene er store trær som vanligvis blir 40–70&nbsp;m høye. Enkelttrær kan bli nesten 100&nbsp;m høye, noe som gjør dem til de høyeste av alle blomsterplanter. De fleste er eviggrønne eller halvt eviggrønne, men noen feller løvet i tørketiden. Veden har harpikskanaler med duftende harpiks. Bladene sitter spredt og er enkle og fjærnervede.

Blomsterstanden er en klase eller topp som sitter endestilt eller i bladhjørnene. Blomstene er femtallige, aktinomorfe, undersittende og tvekjønnede. De har som regel en søt duft, og pollineringen gjøres av ulike insekter. Begeret sitter igjen på frukten og hjelper den til å spre seg med vinden. Frukten kalles en *pseudosamara* til forskjell fra egentlige samaraer der vingen er en del av selve frukten. 

Utbredelsen omfatter Sør-Amerika, tropisk Afrika, øyene i Det indiske hav og Sør- og Sørøst-Asia. Avgrensingen mellom de ulike slektene i familien er uklar. *[[Hopea]]* kan for eksempel være en delgruppe av *[[Shorea]]*. Det søramerikanske treet *[[Pakaraimaea dipterocarpacea]]* ble tidligere regnet til familien, men har vist seg å være søsterarten til solrosefamilien i tradisjonelt omfang. I APG IV-systemet er *Pakaraimaea* inkludert i solrosefamilien.

Størst betydning har Dipterocarpaceae i den indomalayiske sonen der de ofte er dominerende både i tropisk regnskog og tropisk lauvfellende skog. Noen arter er økonomisk meget verdifulle som tømmertrær på grunn av den lange, rette stammen. Dammarharpiks fremstilles fra flere slekter i denne familien.

## Kilder
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Muntingiaceae

* *[[Dicraspidia donnell-smithii]]*
* *[[Muntingia calabura]]*
* *[[Neotessmannia uniflora]]*

**Muntingiaceae** er en plantefamilie i ordenen Malvales. Den har ikke fått noe norsk navn, og artene i familien vokser ikke naturlig i den nordiske floraen. Alle de tre artene i familien er trær. De vokser naturlig i tropisk Amerika, men *[[Muntingia calabura]]* er plantet overalt i tropene på grunn av de søte bærene.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sarcolaenaceae

* *[[Eremolaena]]* 
* *[[Leptolaena]]*
* *[[Mediusella bernieri]]*
* *[[Pentachlaena]]*
* *[[Perrierodendron]]*
* *[[Rhodolaena]]*
* *[[Sarcolaena]]*
* *[[Schizolaena]]*
* *[[Xerochlamys]]*
* *[[Xyloolaena]]*

**Sarcolaenaceae** er en plantefamilie i ordenen Malvales. Den har ikke fått noe norsk navn, og artene i familien vokser ikke naturlig i den nordiske floraen. Artene i familien er eviggrønne busker og trær. De finnes kun på Madagaskar.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Balsamfamilien

* se inndeling

**Balsamfamilien** (Burseraceae) er en plantefamilie i lønneordenen (Sapindales). Familien fordeler seg i 21 slekter med tilsammen 706 tresorter.

## Inndeling
Inndelingen følger World Plants, Catalogue of Life: 2019 Annual Checklist.

* Sapindales, lønneordenen
** Burseraceae, balsamfamilien
*** *[[Ambilobea]]*, 1 sort
*** *[[Aucoumea]]*, 1 sort
*** *[[Beiselia]]*, 1 sort
*** *[[Boswellia]]*, 18 sorter
*** *[[Bursera]]*, 119 sorter
*** †*[[Canariophyllum]]*, 1 sort utdødd (†)
*** *[[Canarium]]*, 121 sorter
*** *[[Commiphora]]*, 161 sorter
*** *[[Crepidospermum]]*, 6 sorter
*** *[[Dacryodes]]*, 51 sorter
*** *[[Garuga]]*, 4 sorter
*** *[[Haplolobus]]*, 30 sorter
*** *[[Pachylobus]]*, 19 sorter
*** *[[Protium (slekt)|Protium]]*, 126 sorter
*** *[[Pseudodacryodes]]*, 1 sort
*** *[[Rosselia]]*, 1 sort
*** *[[Santiria]]*, 16 sorter
*** *[[Scutinanthe]]*, 2 sorter
*** *[[Tetragastris]]*, 9 sorter
*** *[[Trattinnickia]]*, 17 sorter
*** *[[Triomma]]*, 1 sort

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Biebersteiniaceae

**Biebersteiniaceae** er en plantefamilie i ordenen Sapindales innen Rosidae-kladen. Den tilhører kladen Eurosidae II. Familien har ikke fått noe norsk navn, og ingen arter vokser naturlig i den nordiske floraen.

## Eksterne lenker
*
Nitrariaceae

* *[[Nitraria]]*
* *[[Peganum]]*
* *[[Tetradiclis tenella]]*

**Nitrariaceae** er en plantefamilie som i APG III-systemet omfatter tre slekter og tilhører ordenen Sapindales. Den har ikke fått noe norsk navn, og artene i familien vokser ikke naturlig i den nordiske floraen.

Artene er flerårige urter eller busker. Noen arter har torner. Bladene er kjøttfulle eller sukkulente. Det er ofte fem kronblad og 15 pollenbærere. Frukten er en kapsel eller en steinfrukt. Nitrariaceae er utbredt i de tørre eller halvtørre områdene fra Nord-Afrika og Sør-Europa østover gjennom Asia til Kina og Mongolia. Familien finnes også i sørlige Australia og østlige Mexico.

De tre slektene i familien ble i Cronquist-systemet regnet til leddbladfamilien (Zygophyllaceae), mens Takhtajan plasserte dem i Zygophyllales som tre selvstendige familier, Nitrariaceae, Peganaceae og Tetradiclidaceae. Molekylærgenetiske undersøkelser viser at det ikke er noe nært slektskap med Zygophyllaceae og at likhetene skyldes felles tilpasninger til tørre og varme voksesteder. 

## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Bittervedfamilien

**Bittervedfamilien** (Simaroubaceae) er en plantefamilie i ordenen Sapindales. Artene er trær og busker, som regel med bitter bark. De er utbredt i alle tropiske strøk, og det er også noen få arter i tempererte områder. Ingen arter i denne familien finnes opprinnelig i nordisk flora, men én art, gudetre (*Ailanthus altissima*), dyrkes som prydtre i varmere strøk i Norge. 

## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Gelsemiaceae

* *Gelsemium* 
* *Mostuea*

**Gelsemiaceae** omfatter to planteslekter, med i alt 11 arter. Familien hører til ordenen Gentianales. Gruppen har ikke fått noe norsk navn, og artene er ikke noen naturlig del av den nordiske floraen. Artene i familien har samlet sett en vid utbredelse i tropiske/subtropiske områder. Gelsemiaceae ble splittet ut fra Loganiaceae i 1994.

## Eksterne lenker
*
Loganiaceae

**Loganiaceae** er en plantefamilie som omfatter 13 planteslekter i kurvplante-kladen (Asteridae) i ordenen Gentianales. Gruppen har ikke fått noe norsk navn, og artene vokser ikke naturlig i den nordiske floraen.

Taksonomisk er gruppen kompleks, den er en sammenslåing av i alt fire tidligere anerkjente familier, hvor tre idag anses som underfamilier. Blant disse er stryknintrefamilien *(Strychnaceae)*, mens de andre er *[[Antoniaceae]]* og *[[Pigeliaceae]]* –  foruten *Loganiaceae* selv, *sensu stricto*.

## Strychnaceae
Underfamilien Strychnaceae omfatter ca. 250 arter fordelt på fire planteslekter. De fleste artene er giftige, særlig arter i slekten *Strychnos* som inneholder stryknin.

### Kulturhistorie
I kinesisk medisin ble noen arter benyttet mot Ascaris lumbricoides, ved forgiftninger og ved visse fødselsskader. 

På 1600-tallet bragte spanske jesuitter frø fra en av artene til Europa. Den arten det da dreide seg om, var *[[Strychnos ignatia]]*, oppkalt etter Ignatius av Loyola, grunnlegger av jesuittordfenen.

I Europa ble plantens innhold snart benyttet i folkemedisinen mot magesmerter, kramper, lever-, milt- og tarm-sykdommer.
## Eksterne lenker
*
Byblidaceae

**Byblidaceae** er en plantefamilie i ordenen Lamiales i kurvplante-kladen (Asteridae). Artene vokser ikke naturlig i den nordiske floraen.

## Eksterne lenker
*
Tøffelblomfamilien

* *[[Calceolaria]]*
* *[[Porodittia]]*
* *[[Jovellana]]*

**Tøffelblomfamilien** (Calceolariaceae) er en plantefamilie i leppeblomstordenen. Tidligere ble denne familien ofte oppfattet som del av maskeblomstfamilien. Ingen arter er opprinnelige i nordisk flora, men flere arter av tøffelblom (Calceolaria) kan finnes forvilla. 

Noen arter: 
* *[[Calceolaria uniflora]]* 
* *Calceolaria herbeohybrida*

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Datiscaceae

**Datiscaceae** er en plantefamilie i ordenen Cucurbitales, med 2 arter i én slekt – *Datisca*. 

## Eksterne lenker
*
Chamorro tidssone

**Chamorro tidssone**, tidligere **Guam tidssone** ligger på UTC+10, altså 10 timer foran UTC, og er basert på middelsoltiden ved meridianen 150°Ø.

Sonen omfatter de amerikanske territoriene Guam og Nord-Marianene. Sommertid brukes ikke noen steder i denne tidssonen. Tidssonen har navn etter Chamorro, de opprinnelige innbyggerne i regionen.

## Befolkede områder og større byer
*Hagåtña
*Saipan

## Eksterne lenker
* Tid verden rundt
Paulowniaceae

* *[[Paulownia]]*
* *[[Wightia speciosissima|Wightia]]*

**Paulowniaceae** er en plantefamilie i leppeblomstordenen (Lamiales).

Artene er løvfellende trær og forvedede epifytter. De har store, hele blad som sitter motsatt. Blomsterstanden er endestilt og består av store, monosymmetriske, tvekjønnede blomster. Seks av sju *[[Paulownia]]*-arter er endemiske for Kina, men én finnes også i Laos og Vietnam. Keisertre (*Paulownia tomentosa*) er et vanlig prydtre i mange land og ofte forvillet. *[[Wightia speciosissima]]* er utbredt i Sør- og Sørøst-Asia.

Omfanget av Paulowniaceae er omdiskutert, og slektene *Paulownia*, *[[Brandisia]]* og *Wightia* er blitt flyttet mellom denne familien, den gamle maskeblomstfamilien (Scrophulariaceae) og trompettrefamilien (Bignoniaceae). Molekylærgenetiske studier viser at *Paulownia* er søstergruppen til snylterotfamilien (Orobanchaceae), og ifølge *Angiosperm Phylogeny Website* er *Paulownia* er den eneste sikre slekta i familien Paulowniaceae. Den lite kjente *Wightia* plasseres midlertidig her, mens *Brandisia* derimot hører til et sted i snylterotfamilien. *Shiuyinghua* kan være et synonym for *Paulownia*.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Gjøglerblomfamilien

**Gjøglerblomfamilien** (Phrymaceae) er en plantefamilie i leppeblomstordenen. Ingen arter vokser naturlig i den nordiske floraen, men ulike arter av gjøglerblomstslekta (*Mimulus* sp.) dyrkes i hager og kan finnes forvilla. Familien var tidligere monotypisk med én art, *[[Phryma leptostachya]]*. De fleste andre artene var tidligere inkludert i maskeblomstfamilien.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Myoporaceae

**Myoporaceae** var en plantefamilie i leppeblomstordenen (Lamiales). Den omfattet ca. 90 arter fordelt på 4–7 slekter. Familien er ikke anerkjent i APG IV-systemet, og alle artene er flyttet til brunrotfamilien (Scrophulariaceae).

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Hydroleaceae

**Hydroleaceae** er en plantefamilie i ordenen Solanales innenfor den meget store kurvplante-kladen (Asteridae). Den har ikke fått noe norsk navn, og ingen arter vokser naturlig i den nordiske floraen.

## Eksterne lenker
*
Blandfordia

* *[[Blandfordia cunninghamii]]* 
* *[[Blandfordia grandiflora]]*
* *[[Blandfordia nobilis]]*
* *[[Blandfordia punicea]]*

***Blandfordia*** er en slekt av planter. De regnes til en egen familie, Blandfordiaceae i ordenen Asparagales. Gruppen har ikke fått noe norsk navn, og artene vokser ikke naturlig i den nordiske floraen. De fire artene har hengende, klokkeformede blomster og er utbredt i østlige Australia inkludert Tasmania.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Boryaceae

* *[[Alania (botanikk)|Alania]]*
* *[[Borya]]* 

**Boryaceae** er en plantefamilie i ordenen Asparagales. Gruppen har ikke fått noe norsk navn, og artene vokser ikke naturlig i den nordiske floraen. Familien finnes kun i Australia, og artene er tilpasset til å vokse på tørre steder.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Doryanthes

* *[[Doryanthes excelsa]]*
* *[[Doryanthes palmeri]]* 

***Doryanthes*** er en slekt av planter. De regnes til en egen familie, Doryanthaceae  i ordenen Asparagales. Gruppen har ikke fått noe norsk navn, og artene vokser ikke naturlig i den nordiske floraen. De to artene er store, flerårige urter der bladene sitter i en rosett. De er utbredt i østlige Australia.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker

*
Hypoxidaceae

* *[[Curculigo]]*
* *[[Empodium]]*
* *[[Hypoxidia]]*
* *[[Hypoxis]]*
* *[[Molineria]]*
* *[[Pauridia]]*
* *[[Rhodohypoxis]]*

**Hypoxidaceae** er en plantefamilie i ordenen Asparagales. Gruppen har ikke fått noe norsk navn, og artene vokser ikke naturlig i den nordiske floraen. De er utbredt i alle tropiske strøk og finnes også nordover til østlige USA. Blomsten er oversittende, og frukten er en kapsel eller et bær.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Ixiolirion

* *[[Ixiolirion ferganicum]]*
* *[[Ixiolirion karateginum]]*
* *[[Ixiolirion songaricum]]*
* tatarlirion (*I.&nbsp;tataricum*)

***Ixiolirion*** er en planteslekt. De ble tidligere plassert i narsissfamilien, men regnes nå som den eneste slekta i familien Ixioliriaceae i ordenen Asparagales. Artene er urter med knoll og store, blå blomster. De er utbredt i de tørre strøkene fra Sinai og østlige Tyrkia østover til Sentral-Asia, Pakistan og Xinjiang.

## Kilder
* 
*

## Eksterne lenker
*
Lanaria lanata

***Lanaria lanata*** er en plante som vokser i Sør-Afrika. Den er den eneste arten i familien Lanariaceae i ordenen Asparagales.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Asteliaceae

* *[[Astelia]]*
* *[[Collospermum]]*
* *[[Milligania]]*
* *[[Neoastelia]]*

**Asteliaceae** er en plantefamilie i ordenen Asparagales. Gruppen har ikke fått noe norsk navn, og artene vokser ikke naturlig i den nordiske floraen. De er utbredt fra Ny-Guinea, østlige Australia og New Zealand utover på stillehavsøyene til Hawaii og Chile. Én art vokser på Réunion og Mauritius i Det indiske hav.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Return of the Saint

***Return of the Saint*** er en britisk krim- og eventyrserie som gikk på ITV fra 1978 til 1979. Serien handlet om velgjøreren Simon Templar som opererte både i England og kontinentet Europa. Hovedrollen som Simon Templar ble spilt av Ian Ogilvy. *Return of the Saint* var en modernisert versjon av ''Helgenen'' med Roger Moore. Begge var basert på Leslie Charteris' bøker om *[[Helgenen]]*. Charteris var også involvert på manussiden.

Deler av serien ble sendt på NRKs Detektimen fra 1979 til 1980. I Norge ble serien benevnt både som «*Helgenen*» og «*Den nye Helgenen*».

## Om serien
Denne utgaven hadde arbeidstittelen *Son of the Saint* og Ogilvys karakter var opprinnelig tiltenkt å spille sønn av Simon Templar. Men dette ble endret like før innspillingen startet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tecophilaeaceae

* *[[Conanthera]]*
* *[[Cyanastrum]]*
* *[[Cyanella]]*
* *[[Odontostomum]]* 
* *[[Tecophilaea]]*
* *[[Walleria]]*
* *[[Zephyra]]*

**Tecophilaeaceae** er en plantefamilie i ordenen Asparagales. Gruppen har ikke fått noe norsk navn, og artene vokser ikke naturlig i den nordiske floraen. De er urter med knoll og ofte monosymmetriske blomster. Utbredelsen er svært usammenhengende med arter i Afrika, Chile og California i USA.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Gresstre

**Gresstre** (*Xanthorrhoea*) er en særpreget slekt av australske planter. De regnes nå til en underfamilie under aloefamilien, men ble tidligere ofte regnet til en egen familie. De har lange, gresslignende blad i toppen av en opptil seks meter høy stamme. Blomstene sitter i et aks som skyter ut fra toppen.

## Kilder
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker

*
Cymodoceaceae

* *[[Amphibolis]]*
* *[[Cymodocea]]*
* *[[Halodule]]*
* *[[Syringodium]]*
* *[[Thalassodendron]]*

**Cymodoceaceae** er en plantefamilie i ordenen Alismatales. Den har ikke fått noe norsk navn, og ingen arter vokser naturlig i nordisk flora.

Familien omfatter 16 arter med sjøgras. De er altså blomsterplanter som er tilpasset et liv i havet. Utbredelsen omfatter det indopasifiske området, sørkysten av Australia, vestkysten av Afrika, Mexicogolfen og Det karibiske hav. I Middelhavet finnes arten *[[Cymodocea nodosa]]*.

## Kilder
* Angiosperm Phylogeny Website – Cymodoceaceae
* Cymodoceaceae, i: L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–), *The families of flowering plants*.

## Eksterne lenker
*
Posidonia

* *[[Posidonia angustifolia]]* 
* *[[Posidonia australis]]* 
* *[[Posidonia coriacea]]*
* *[[Posidonia denhartogii]]*
* *[[Posidonia kirkmanii]]*
* *[[Posidonia oceanica]]*
* *[[Posidonia ostenfeldii]]*
* *[[Posidonia robertsoniae]]* 
* *[[Posidonia sinuosa]]* 

***Posidonia*** er den eneste slekta i familien Posidoniaceae i ordenen Alismatales.

De har et grasaktig utseende. De lever helt neddykket i sjøvann og er blant de få karplantene som vokser i dette miljøet. Pollineringen skjer under vann, og frukten er et bær. Én art finnes i Middelhavet, mens de andre er utbredt i farvannene sør for Australia.

*Posidonia* ble tidligere regnet til tjønnaksfamilien, men er nå plassert i en egen familie, nært beslektet med de andre sjøgrasene i familiene Cymodoceaceae og havgrasfamilien.

## Kilder
* Angiosperm Phylogeny Website – Posidoniaceae
* Posidoniaceae , i: L. Watson og M.J. Dallwitz  (1992–), *The families of flowering plants*.

## Eksterne lenker
*
Bjønnbroddfamilien

* *[[Harperocallis flava]]*
* *[[Isidrogalvia]]*
* *[[Pleea tenuifolia]]*
* *[[Tofieldia]]*
* *[[Triantha]]*

**Bjønnbroddfamilien** (Tofieldiaceae) er en plantefamilie i ordenen Alismatales. 

Det er fire slekter og rundt 20 arter i familien. Disse forekommer sirkumpolart i de arktiske og boreale områdene på den nordlige halvkule, men noen finnes også i Andesfjellene. I Norge finnes én art, bjønnbrodd, som er vanlig over hele landet unntatt lavlandet lengst sør. På Gotland i Sverige forekommer en annen art, myrlilje.

Disse plantene ble tidligere regnet til store liljefamilien, men er også blitt plassert i giftliljefamilien eller romefamilien. De er nå flyttet til en egen familie i ordenen Alismatales. Den armenske botanikeren Armen Takhtajan opprettet familien Tofieldiaceae i 1995, og det er ført videre i APG II-systemet (2003) og i APG III-systemet (2009).

## Kilder
* Angiosperm Phylogeny Website – Tofieldiaceae

## Eksterne lenker
*
Cynomoriaceae

**Cynomoriaceae** er en plantefamilie i ordenen Saxifragales. Gruppen har bare én slekt – *Cynomorium*, med 2 arter. Den har ikke fått noe norsk navn, og artene i gruppen vokser ikke naturlig i den nordiske floraen. 

## Eksterne lenker
* 
* Cynomoriaceae, i: L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–), *The families of flowering plants*.
Apodanthaceae

* *[[Apodanthes caseariae]]*
* *[[Pilostyles aethiopica]]*
* *[[Pilostyles berteroi]]* 
* *[[Pilostyles blanchetii]]* 
* *[[Pilostyles coccoidea]]*
* *[[Pilostyles collina]]*
* *[[Pilostyles hamiltonii]]*
* *[[Pilostyles haussknechtii]]*
* *[[Pilostyles mexicana]]*
* *[[Pilostyles thurberi]]* 

**Apodanthaceae** er en plantefamilie i ordenen Cucurbitales.

De er parasitter som får all næring fra andre planter, og de mangler klorofyll. Plantene mangler stengel, røtter og blader og lever inne i stammen på verten. De er bare synlig når de enkjønnede blomstene trenger gjennom barken på vertsplanten. De finnes både i tørt klima og i områder med fuktig, tropisk klima.

Slekten *[[Apodanthes caseariae|Apodanthes]]* snylter på arter i vierfamilien, hovedsakelig *[[Casearia]]*. *[[Pilostyles]]* lever på planter i erteblomstfamilien.

*[[Pilostyles]]* har fire arter i Amerika fra sørlige USA til Chile og Argentina. I det sørvestlige Australia er det tre *Pilostyles*, og i Iran vokser *[[Pilostyles haussknechtii]]*. I sentrale Afrika finnes *[[Pilostyles aethiopica]]*, som av og til regnes til en egen slekt, *Berlinianche*. *[[Apodanthes caseariae]]* er den eneste arten i sin slekt og er utbredt fra Guatemala til Brasil.

Denne høyt spesialiserte gruppen ble tidligere regnet som en underfamilie av Rafflesiaceae i ordenen Malpighiales. Rafflesiaceae er også parasitter uten klorofyll, men likhetene skyldes konvergent evolusjon.

## Kilder
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Aponogeton

se teksten

***Aponogeton*** er den eneste slekta i familien **Aponogetonaceae**. Den består av om lag 30-40 arter av akvatiske planter.

## Arter (utvalg)

* *[[Aponogeton abyssinicus]]* Hochst. ex A. Rich.
* *[[Aponogeton afroviolaceus]]* Lye
* *[[Aponogeton angustifolius]]* Ait.
* *[[Aponogeton azureus]]* H. Bruggen
* *[[Aponogeton bernerianus]]* (Decne.) Hook.
* *[[Aponogeton boivinianus]]* Baill. ex Jum.
* *[[Aponogeton bogneri]]* H. Bruggen
* *[[Aponogeton crispus]]* Thunb.
* *[[Aponogeton desertorum]]* Zeyh. ex A. Spreng.
* *[[Aponogeton distachyos]]* L.f.
* *[[Aponogeton elongatus]]* F. Muell. ex Benth.
* *[[Aponogeton fotianus]]* J. Raynal
* *[[Aponogeton junceus]]* Lehm.
* *[[Aponogeton longiplumulosus]]* H. Bruggen (1968)
* *[[Aponogeton madagascariensis]]* (Mirb.) H. Bruggen
* *[[Aponogeton natalensis]]* Oliv.
* *[[Aponogeton natans]]* (L.) Engl. & K. Krause
* *[[Aponogeton nudiflorus]]* Peter.
* *[[Aponogeton ranunculiflorus]]* Jacot Guill. & Marais
* *[[Aponogeton rehmannii]]* Oliv.
* *[[Aponogeton rigidifolius]]* H. Bruggen
* *[[Aponogeton stuhlmannii]]* Engl.
* *[[Aponogeton subconjugatus]]* Schumach. & Thonn.
* *[[Aponogeton troupinii]]* J. Raynal
* *[[Aponogeton ulvaceus]]* Bak.
* *[[Aponogeton undulatus]]* Roxb.
* *[[Aponogeton vallisnerioides]]* Baker
* *[[Aponogeton satarensis]]* 

## Eksterne lenker
* 
* Aponogetonaceae, i: L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–), *The families of flowering plants*.
Lilli Promet

**Lilli Promet** (født 16. februar 1922 i Petseri, død 16. februar 2007) var en estisk forfatter. 

Hennes far var maleren Aleksander Promet. Hun gikk på kunst- og håndverksskolen fra 1935 til 1940. I Sovjettiden var hun medlem av kommunistpartiet.

## Verk
;Filmmanus
* *Tütarlaps mustas* (1966)
* *Roosa kübar* (1963)

;Bøker
* *Roosa kübar* (1961)
* *Meesteta küla* (1962, roman)
* *Lamav tiiger* (1964)
* *Kes levitab anekdoote?* (1967)
* *Iibelpuu* (1970)
* *Primavera* (1971, roman) 
* *Raamita pildid (1976, essays)
* *A Summer's Painting and Other Stories* (1984)
* *Õhtusel alleel* (1989)
* *Iisabel: Romaan* (1992)
* *Aheldatud muusa'' (1997)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gallorommatidae

* *[[Galloromma]]*

**Gallorommatidae** er en gruppe som hører til blant parasittvepsene og er en familie i ordenen vepser. Gruppen bare fossile arter og er trolig mest beslektet med familien Mymarommatidae, som de tidligere ble regnet til. Det er  beskrevet tre fossile arter. Siden disse insektene er knøttsmå og spinkle, kjennes de bare bevart i rav. 
 
## Utseende
Knøttsmå (ca. 0,5&nbsp;mm), spinkle snyltevepser. De kan minne om små maur og har liksom disse en to-leddet "stilk" (*petiolus*) mellom *propodeum* (første bakkroppsledd, som er sammenvokst med thorax) og *gaster* (resten av bakkroppen). Antennene er forholdsvis lange og kraftige, tykkere mot spissen. Forvingen er omtrent kølleformet, uten årenett med kledt med nokså kraftige microtrichia (fine hår) på overflaten, langs ytterkanten med lange hårfrynser. Beina er slanke, de mangler sporer på leggene (*tibiae*) av mellom- og bakbeina, dette er en synapomorfi for Mymarommatoidea. Bakkroppen er høyt hvelvet, nokså liten, forkanten er avflatet. Hunnens eggleggingsrør er omtrent så langt som bakkroppen.

## Levevis
Ingenting er kjent med sikkerhet om biologien til denne gruppen, men man antar at de kan ha vært egg-parasitter. Gruppen er bare kjent fra kritt-tiden og kan dermed ha vært utdødd i minst 65 millioner år.

## Systematisk inndeling

* ordenen vepser, (Hymenoptera)
** gruppen stilkvepser, Apocrita 
*** gruppen Proctotrupomorpha 
**** gruppen Mymarommatoidea
***** familien Gallorommatidae Gibson, Read & Huber, 2007
****** *[[Galloromma]]* Schlüter, 1978 – bare fossile arter fra kritt-tiden
******* *[[Galloromma agapa]]* (Kozlov & Raznitsyn)
******* *[[Galloromma bezonnaiensis]]* Schlüter, 1978
******* *[[Galloromma kachinensis]]* Engel & Grimaldi, 2007

## Kilder
* Engel, M.S. & Grimaldi, D.A. (2007) New false fairy wasps in Cretaceous amber from New Jersey and Myanmar (Hymenoptera, Mymarommatoidea). Transactions of the Kansas Academy of Science 110: 159-168. http://www.bioone.org/doi/pdf/10.1660/0022-8443(2007)110%5B159:NFFWIC%5D2.0.CO%3B2
* Gibson, G.A.P., Read, J. & Huber, J.T. (2007) Diversity, classification and higher relationships of Mymarommatoidea (Hymenoptera). Journal of Hymenoptera Research 16: 51-146.
http://apt.allenpress.com/perlserv/?request=get-abstract&doi=10.1043%2F1070-9428(2007)016%5B0051%3ADCAHRO%5D2.0.CO%3B2&ct=1
* Natural History Museum, Universal Chalcidoidea Database http://www.nhm.ac.uk/research-curation/research/projects/chalcidoids/mymarommatoidea.html

## Eksterne lenker
*