open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Partisipp

Et **partisipp** (latin **', fra **' «deltakende») er et ord som dannes av et verb, men som bøyes og brukes som et adjektiv. Det kan dermed sies å «delta» i to ordklasser, hvorav det har fått sitt navn. Det er visse uenigheter om hvilken ordklasse partisipper faktisk tilhører. I norsk har verb to partisippformer: *[[perfektum]] partisipp* og *[[presens]] partisipp*.

Perfektum partisipp er de ordene som kommer etter verbene *være* eller *bli.* Eksempler er «boka er skreven», «brevet blir skrevet». «skrevet» er også form for presens perfektum som i eksempelet «jeg har skrevet» men regnes da ikke som en partisippform.

Presens partisipp er de ordene som i bokmål slutter på *-ende* og i nynorsk **': ''leende''/**', *gående*/**', ''lyttende''/**'.

Presens partisipp ligger til grunn for ord som i dag oppleves som substantiver: «Bonde» (av norrønt *bóandi, búandi*, presens partisipp til *búa*)), «frende» (av norrønt *frjá* = elske) og «fiende» (av *fiandi*, presens partisipp av et verb som på gotisk var *fijan* = hate). 

## Bøying av partisipp
Som følge av at partisippet ofte har en adjektivistisk tilnærming i et språk, samsvarsbøyes det ofte i lik grad som et adjektiv. I alle skandinaviske språk finnes det en viss grad bøying av perfektum partisipp. I nynorsk samsvarbøyes perfektum partisipp i kjønn og tall, men fra og med den nye rettskrivinga fra 2012 er det også mulig å la være å samsvarbøye partisipp av svake verb i predikativ stilling (altså etter kopulaverb). Sterke verb, som «skrive» og «lese», er obligatorisk å samsvarsbøye i både kjønn og tall på nynorsk i alle tilfeller.    

I nynorsk har man samsvarsbøying etter verbene vere, verte og bli.
* Protokollen er *kjøpt* – protokollen er *seld* – protokollen er *skriven*
* Boka er *kjøpt* – boka er *seld* – boka er *skriven*
* Brevet er *kjøpt* – brevet er *selt* – brevet er *skrive*
* Den *kjøpte boka* – den *selde* boka – den *skrivne* boka
* Mange *kjøpte* bøker – mange *selde* bøker – mange *skrivne* bøker
Enkelte perfektum partisipp har valgfri samsvarsbøying for både kjønn og tall på bokmål, men å bøye i tall er obligatorisk når det står som attributt. «En skreven artikkel», «Et skrevet brev» og «To skrevne brev» er eksempler på at verbet skrive bøyes i kjønn og tall. På bokmål kan man også velge å bare bøye i tall som i følgende eksempler; «En skrevet artikkel», «Et skrevet brev» og «To skrevne brev». 

Samsvarsbøying av presens partisipp finnes ikke i de skandinaviske språkene, men finnes i andre europeiske språk, deriblant tysk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
27. serierunde i Adeccoligaen 2007

**27. serierunde i Adeccoligaen 2007** startet 13. oktober 2007 klokken 16:00 med den TV-sendte kampen mellom Bodø/Glimt og Løv-Ham. Runden fortsatte med seks kamper den 14. oktober før den ble avsluttet med hengekampen mellom Mandalskameratene og Hønefoss den 24. oktober.



## Fakta

## Eksterne lenker
* Adeccoligaen 2007: Terminliste og resultater  på altomfotball.no
Doktorlek

**Doktorlek** er betegnelsen på en type lek som små barn leker. Begrepet brukes vanligvis om leker som i en eller annen form er relatert til barnas kjønnsorganer, men også en hvilken som helst form for lek der barn bruker en doktor/pasient-situasjon kan omtales som doktorleker.

Lek som innebærer fokus på kjønnsorganer er et utslag av barns naturlige nysgjerrighet og utforskning av egen kropp. Et eksempel på dette kan være at vennen din liksom har vondt i penisen eller vagina og du må sjekke ham/henne. Denne formen for lek oppstår mellom barn uten innblanding fra voksne og må ikke forveksles med grovere seksuell adferd som barn utsatt for seksuelt misbruk kan fremvise. Ved å sette dette inn i en lekesituasjon vil barna i mindre grad bli hemmet av den sjenansen som ellers kunne oppstått.

I oktober 2007 uttalte pedagogen Pia Friis at hun syntes det burde aksepteres at barn i barnahagen er med på slike leker. Det vakte flere reaksjoner.

Barn som skal undersøkes av lege, opereres, eller er nylig operert, kan gjerne engasjeres i leker som antas å hjelpe dem å tilpasse seg en slik situasjon. Barneavdelingen på sykehusene har derfor teddybjørner utstyrt med legefrakk, stetoskop, og andre typiske trekk, slik at barnet kan «doktorere» og doktoreres.

## Referanser
Vitensenter

Et **vitensenter** er et populærvitenskapelig opplevelses- og læringssenter innen matematikk, naturvitenskap og teknologi hvor de besøkende lærer ved å eksperimentere selv. I et vitensenter kan barn og voksne utforske fenomener knyttet til natur, miljø, helse og teknologi gjennom egen aktivitet og i samarbeid med andre. 

Et vitensenter legger stor vekt på å formidle kunnskap, utdanning og arrangerer ofte kurs og aktiviteter for så vel barn som voksne.

Konseptet vitensenter i moderne sammenheng er et senter hvor besøkende selv guider seg gjennom utstillingen og utforsker og finner ut mer om de enkelte temaene som presenteres. Et vitensenter er et annerledes tilbud enn et klassisk museum: hvor vanlige museer tilbyr statiske utstillinger som gjerne vises i glassmontre, er et vitensenter bygget opp som et interaktivt «hands on»-senter, hvor besøkende selv må engasjere seg for å få noe ut av ulike utfordringer.

## Norske vitensentre
Vitensentersatsningen i Norge er en del av regjeringens realfagssatsning. Det er i Norge 9 regionale Vitensentre som har definerte geografiske områder som sine nedslagsfelt.

Mensa Norges pris 2017 ble tildelt Vitensentrene i Norge for sin formidling og tilrettelegging av populærvitenskap.

Listen nedenfor er fra www.vitensenter.no, og gjenspeiler de museene som selv definerer seg som vitensentre. Sentrene som presenteres her er ikke nødvendigvis rene vitensentre, men kan ha en blandet utstilling. 
*Vitensenteret i Trondheim
*VilVite (Bergen)
*Nordnorsk vitensenter (Tromsø)
*Norsk Teknisk Museum (Oslo)
*Jærmuseet (Vitengarden, Nærbø og Vitenfabrikken, Sandnes og den omreisende vitensenteravdelingen Science Circus)
*Norsk Luftfartsmuseum (Bodø)
*INSPIRIA science center (Sarpsborg)
*Vitensenteret Innlandet (Gjøvik)
*Norsk Oljemuseum (Stavanger)
*Norsk Jernbanemuseum (Hamar)
*DuVerden (Porsgrunn)
*Norsk vegmuseum
*Vitensenteret Sørlandet (Arendal og Kristiansand)
*Sagastad (Nordfjordeid)
*Vitensenter Nordland | Matematikk | Naturvitenskap | Teknologi
*ViteMeir (Kaupanger)
*Vitenparken Campus Ås

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vitensenter.no, Foreningen norske vitensentre
3D-film

**3D-film** er film der bildene skal skape en tredimensjonal dybdeillusjon ved hjelp av visuelle presentasjonssystemer som gir forskjellige synsinntrykk til høyre og venstre øye hos betrakteren og dermed etterlikner opplevelsen av å se et virkelig rom.

Teknikken innebærer filming av to bilder på samme tid, med to kameraer plassert ved siden av hverandre, enten rettet mot hverandre mens de filmer på en 90 graders vinkel via speil, eller parallelt tett nok til å gjenskape avstanden mellom våre to øyne. Det kan også benyttes shiftoptikk for å forskyve begge eller det ene bildet, med perfekt synkronisering mellom kameraene, og med identiske tekniske innstillinger på begge. Når man skal se en 3D-film, må hvert øye se hver sin film, og da vil hjernen tolke de to bildene til ett enkelt tredimensjonalt bilde, slik vi også tolker vårt ordinære synsfelt. Man kan også skape 3D animasjonsfilm ved å sette opp to "virtuelle" kameraer, som igjen "filmer" hver sin film. Avspillingsteknologien blir den samme.

Moderne datateknologi gjør det også mulig å produsere 3D-filmer uten doble kameraer. Dette må da gjøres ved å mappe tredimensjonale objekter med bilder. Å skape 3D-film av 2D-film kan ikke gjøres uten videre, da man i utgangspunktet mangler informasjon om den tredje dimensjonen.

## Se også
* 3D-filmer omtalt på wikipedia på norsk (kategori)
* Stereoskop
* Tredimensjonal
* 3D-grafikk
* 3D-fjernsyn

## Eksterne lenker
* ABC om 3D - artikkel fra forskning.no 22.1.10
* Blir filmen bedre med 3D? - artikkel fra forskning.no 9.9.14
Kalender (Apple)

**Kalender** (engelsk: *Calendar*), kjent som **iCal** før OS X Mountain Lion ble utgitt i juli 2012, er et kalenderprogram som følger med operativsystemet OS X fra Apple. Programmet er en personlig kalender som er laget for å holde rede på avtaler, vise flere kalendere samtidig, dele kalenderinformasjon med andre og mer.

## Funksjoner
*Støtte for flere kalendere
*Alarmer
*Abonnere på kalendere
*ikon med visning av dagens dato

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kontakter

**Kontakter**, kalt **Adressebok** før Mac OS X v10.8, er en adressebok som følger med operativsystemet OS X fra Apple. Programmet er tett integrert med Mail, iChat og andre programmer som følger med Mac OS X. Dette gjør det mulig å oppgi kontaktinformasjon én gang og deretter ha direkte tilgang til informasjonen fra en rekke programmer.

## Funksjoner
*Sende SMS fra adresseboken hvis en mobil er tilkoblet med blåtann
*Synkronisering med enheter og annen programvare
*Eksport og import av visittkort til og fra vCard 3.0-formatet
*Skrive ut etiketter, konvolutter, lister og adressebok i lommeformat
*Importere visittkort fra LDIF, tab-separerterte og komma-separerte filer
*Synkronisering med Microsoft Exchange Server
## Eksterne lenker
*
Grapher

**Grapher** er et program som følger med Mac OS X  som lager grafer av ligninger, slik at du kan visualisere resultatene. Grapher viser implisitte og eksplisitte algebraiske relasjoner i enten to eller tre dimensjoner. Det gir tilgang til en rekke matematiske funksjoner.

Du kan tilpasse hvordan grafene vises, og  lage animasjoner. Animasjonene kan eksporteres for å lage filmer som kan deles med andre.
Nett-tv

**Nett-tv**, også kalt **web-tv**, **strømme-tv** og **internett-tv**, er digital kringkasting av fjernsyn og video over internett. Dette er i motsetning andre kringkastingsformer som bakkenett, kabel-tv og satellitt-tv. Nett-tv innebærer at bilde og lyd strømmes fra en avsender til en mottaker. Avsendere kan være kringkastingsselskaper, tradisjonelle tv-kanaler, videostrømmetjenester, aviser, filmselskaper og andre profesjonelle aktører. Men også enkeltpersoner, firmaer, institusjoner og departementer tilbyr ulike former for nett-tv. IPTV er en form for nett-tv.

Sendingene kan være både direkte og i opptak, og innholdet kan variere fra egenproduserte sendinger som nyheter, sport, underholdningsshow og tv-serier, til filmer og pressekonferanser. Nett-tv kan være både gratis eller reklamefinansiert, mens andre tilbydere kan kreve at brukeren både registerer seg og betaler for å få strømmet innholdet. Sistnevnte gjelder særlig videostrømmetjenester som Viaplay, Netflix, Prime Video, Disney+ og HBO Max.
Nett-tv vokste i utbredelse parallelt med fremveksten av internett utover i 1990-årene, og rundt 2000 tilbød de fleste store tv-kanalene nett-tv via sine nettsider. Mange tradisjonelle aviser og rene nettaviser har også lansert egne nett-tv-sendinger. I Norge er VGTV, fvntv, Dagbladet TV og ABC TV eksempler på slike nett-tv-tilbud. 

Mange nett-tv-tjenester er gratis og reklamefinansiert, som YouTube, Vimeo og nettaviser. Noen ikke-kommersielle nett-tv-tjenester er gratis, som NRK TV og sendinger fra private og offentlige institusjoner som Stortinget og politiske departementer. Andre tjenester, særlig videostrømmetjenester, krever registering og betaling. 

## Referanser
Numbers (programvare)

**Numbers** er et regnearkprogram utviklet av Apple som kan brukes til å utføre beregninger, analysere informasjon og behandle lister og talldata i regneark. Den første versjonen ble sluppet den 7. august 2007, da kun for Mac OS X. Idag finnes programmet også for iOS-enheter; i 2010 kom det en iPad-versjon og i 2011 kom det en iPhone og iPod Touch-versjon.

Sammen med Pages og Keynote er programmet en del av programpakken iWork utviklet av Apple. Man kan enten kjøpe hele programpakken på CD til Mac eller ett og ett program i Mac App Store for Mac og iOS App Store for iPhone, iPod Touch og iPad.

Programmets hovedkonkurrent er Microsoft Excel. Under første demonstrasjon fremhevet Steve Jobs et mer anvendelig grensesnitt, lett forståelig for ufaglærte og med bedre oversikt over de ulike tabellene.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
22-Pistepirkko

**22-Pistepirkko** er et finsk pop-band, etablert i 1980. Navnet «22-Pistepirkko» betyr tjuetoprikket marihøne (*Psyllobora vigintiduopunctata*). De tre medlemmene i gruppa er Asko Keränen, Hannu Keränen (P.K.) og Esa (Espe) Haverinen. 22-Pistepirkko skriver nå på  engelsk. Før skrev de på morsmålet finsk.

De tidlige albumene var inspirert av rock and roll og undergrunnsikoner som Bo Diddley og The Sonics, men de har utviklet et unikt sound ved blande inn andre påvirkninger i musikken. I dag spiller de en ukonvensjonell, men distinkt blanding av pop, punk, rock og electronic, og satte sammen denne blandingen lenge før artister som Primal Scream eller Beck populariserte den.

Regissøren Andreas Haaning Christiansen reiste sammen med bandet på turne, og han lagde dokumentaren *Sleep good, rock well*, som ble gitt ut på DVD i 2005, på bandets eget plateselskap, Bone Voyage Recording Company.

## Diskografi
*Piano, Rumpu ja Kukka (1984)
*The Kings of Hong Kong (1987)
*Bare Bone Nest (1989)
*Big Lupu (1992)
*Rumble City, LaLa Land (1994)
*Zipcode (1996)
*Eleven (1998)
*Downhill City (1999)
*Rally of Love (2001)
*The Nature of 22-Pistepirkko (2002)
*Drops & Kicks (2005)
*Monochromeset (under psevdonymet «The Others») (2006)
*(Well You Know) Stuff Is Like We Yeah (2008)

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 22-Pistepirkko's offisielle nettside
* Bone Voyage, bandets plateselskap
Automator

**Automator** er et robotprogram utviklet av Apple som følger med Mac OS X. Det er en innovativ, personlig automatiseringsassistent som gjør det enkelt å automatisere rutinepregede oppgaver. Med Automator slipper du avansert programmering og skriving av prosedyrer som vanligvis kreves for å lage automatiseringer. Enkelttrinnene kalles handlinger, og handlinger kan settes sammen til en komplett oppgave ved at du flytter dem inn i en Automator-arbeidsflyt. Du kan kjøre arbeidsflytene om igjen ved behov, i tillegg til å lagre og dele dem med andre.

Programmet samarbeider med flere av Apples programmer, inkludert Finder, Safari, Kalender (tidligere kalt iCal) og iTunes. Det fungerer også sammen med tredjpartsprogrammer som Microsoft Office, Adobe Photoshop or Pixelmator. 

*Automator* ble lansert sammen med Mac OS X Tiger (10.4) i 2005.
## Eksterne lenker
*
Í

(i med akutt aksent) er en bokstav i alfabetene i språkene  færøysk, ungarsk, islandsk, tsjekkisk, slovakisk, og tatar. Denne bokstaven forekommer også i språkene katalansk, irsk, occitan, portugisisk, spansk, og vietnamesisk, men i disse som en variant av bokstaven «I».

## Kart

## Se også
*Diakritisk tegn

## Eksterne lenker
* Omniglot – språk og skriftsystemer (Engelsk)
** Færøysk språk
** Ungarsk språk
** Islandsk språk
** Tsjekkisk språk
** Slovakisk språk
** Tatar-språk
Camilla

**Camilla** er et kvinnenavn dannet av det romerske familienavnet *Camillus*, opphav til både mannlige og kvinnelige fornavn. I romersk tid var *camillus* betegnelse for en ungdom av god ætt som tjente ved ofringer; etymologisk kan ordet spores tilbake til etruskisk språk, kanskje med samme betydning.

*Kamila* er også et arabisk kvinnenavn dannet av mannsnavnet *[[Kamil]]* som betyr «fullkommen».

## Vergils Camilla
Den romerske dikteren Vergil var selv av etruskisk avstamning, og i sitt epos *[[Æneiden]]* gir han den etruskiske stammen volskerne en dronning han kaller Camilla, datter av kong Metabus og dronning Casmilla, viet til gudinnen Diana som barn og oppdradd som en «krigerjomfru» av amasone- og valkyrje-typen. I Vergils versjon angriper volskerne trojanerne da disse ankommer Latium, anført av Æneas etter å ha tapt trojanerkrigen. I bok 11 av *Æneiden* leder Camilla angrepet på trojanerne og faller i kampen.''Æneiden'', bok 11, ''perseus.tufts.edu Blant trojanerne var det en som selv var etrusker - Arruns. Han ba solguden Apollo om hjelp og ramte Camilla i brystet med spydet sitt. Diana hevnet straks Camillas død; nymfen Opis stupte ned fra Olympen og drepte Arruns med sin pil og bue.

## Utbredelse
Navnet Camilla var vanlig i Norge fra 1960- til 2000-årene med en popularitetstopp på 1,7 % i 1978.

*Camilla* er i dag et vanlig navn i hele Skandinavia. Varianten *Camila* er vanlig i Chile, *Camille* i Frankrike og *Kamila* i Tsjekkia.

|}

## Kjente personer med navnet
*Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår*.

* Camilla Collett (1813–1895), forfatter
* Camille Pissarro (1830–1903), maler
* Camille Armand Jules Marie Prince de Polignac (1832), aristokrat
* Camille Saint-Saëns (1835–1921), komponist
* Camille Flammarion (1842–), astronom
* Camille Claudel (1864–1943), skulptør
* Camille Bombois (1883–1970), maler
* Camil Petrescu (1894–1957), filosof
* Camilla Wicks (f.1928), fiolinist
* Camilla Stoltenberg (f.1958), forsker
* Kamilla Gamme (f.1969), stuper
* Camilla Holth (f.1978), curlingspiller
* Camilla Tyldum (f.1981), håndballspiller
* Camilla Bjørn (f.1983), journalist
* Camilla Åseng (f.1987), fotballspiller
* Camilla Herrem (f.1986), håndballspiller

## Se også
* Kamelia, plante
* Kamille, ukeblad

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rombeporfyrkonglomerat

**Rombeporfyrkonglomerat** er en globalt sjelden blandingsbergart. Fargen er mørk, rødbrun. Bergarten består av rombeporfyr som er knust opp, og kittet sammen igjen til konglomerat.

Rombeporfyriske lavaer er kun kjent fra tre forsenkninger i verden: Riftdalen (inkludert Kilimanjaro), Mount Erebus nær Rosshavet i Antarktika, og Oslofeltet i Norge.

Rauer og Søster utenfor Onsøy i Østfold består av rombeporfyrkonglomerat, i likhet med øyraden nordover fra Rauer: Sletterøyene, Eldøya, Kollen, Revlingen og Jeløya.
Dal skole

**Dal skole** er en barneskole på Dal i Eidsvoll kommune, Akershus. Skolen har ca. 340 elever i 1. til 7. trinn. Dal skole ble pusset opp og utvidet i 2001, med plass til 350 elever.
* Rektor er Arne Halvorsen.(2007)

## Se også
* Liste over skoler i Eidsvoll

## Referanser
П

**П** (minuskel: **п**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. Den representerer lyden /p/, og dens utseende stammer direkte fra den greske bokstaven pi (Π, π). Bokstaven må ikke forveksles med kyrillisk L, Л, da kyrillisk L har en kurvet linje nederst til venstre.

## Utseendeforskjell i serbisk og makedonsk

I serbisk og makedonsk har bokstaven et annerledes utseende i kursiv. I stedet for å se ut som en latinsk N, *n*, ser den heller ut som en latinsk U med makron, *ū* (se bildet til venstre). Grunnen til dette er at i serbisk brukes både det latinske og det kyrilliske alfabetet. Derfor er det vanskelig å ikke blande de to alfabetene hvis så mange bokstaver har likt utseende.
О

**О** (minuskel: **о**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. Den representerer lyden /o/ (altså en norsk Å), og er helt lik den greske bokstaven Omikron (Ο, ο), som dens utseende stammer fra, og den latinske bokstaven O.
Р

**Р** (minuskel: **р**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. Den er helt lik den latinske bokstaven P, som majuskel den greske bokstaven rho (Ρ, ρ), og dens utseende stammer fra sistnevnte. Bokstaven representerer lyden /r/.
Aes Sedai

**Aes Sedai** er en fiktiv organisasjon i Tidshjulet-serien skrevet av Robert Jordan. En medlem av organisasjonen blir også kalt for en Aes Sedai. En Aes Sedai, er en som har lært seg å kontrollere Den Ene Kraften. Etter Galskapens Tid, da alle mannlige Aes Sedaier ble gale fordi deres "del" av kraften ble besudlet av Den Mørkeste, har alle Aes Sedaier vært kvinner. De få menn som har prøvd å kontrollere Kraften, ble raskt uberegnlige og gale av Den Mørkestes ondskap.

Aes Sedaiene deles igjen inn i forskjellige grupper, kalt "ajaher". Det er syv offisielle Ajaher: Den Røde, Den Blå, Den Hvite, Den Brune, Den Grønne, Den Gule og Den Grå. Det går også rykter om en Sort Ajah, som vier sitt liv til å tjene Den Mørkeste. Den Røde Ajah går sterkt inn for å "mykne" alle menn som berører Den Ene Kraften, og gjøre dem ufarlige. Den Brune Ajah bryter all kontakt med omverdenen og vier sitt liv til kunnskap. Litt som nonner, skjønt de vier sitt liv til Gud.
Charles Moore

**Charles Hewes Moore Jr.** (1929–2020) var en amerikansk friidrettsutøver. Han studerte ved Cornell University og var ubeseiret på 440 yards hekk og 400 meter hekk fra 1949 til 1952.

Under OL 1952 vant Charles Moore 400 meter hekk på tiden 50,8. Han løp også tredjeetappen på USAs lag på 4&nbsp;x&nbsp;400&nbsp;m stafett, der de tok sølvmedaljene etter Jamaica.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Étienne Desmarteau

**Étienne Desmarteau** (født 4. februar 1873 i Boucherville, Québec, død 29. oktober 1905) var en canadisk friidrettsutøver. 

I 1902 vant Desmarteau det amerikanske AAU-mesterskapet i vektkasting, foran sleggekasteren John Flanagan. Flanagan og Desmarteau var også begge favoritter foran OL 1904 i St. Louis, hvor vektkasting for første gang stod på det olympiske programmet. 

I St. Louis vant Desmarteau med et kast på 10,46&nbsp;m, 30 cm lengre enn Flanagan. Vektkasting stod bare på programmet to ganger, i 1904 og i 1920 (da Patrick McDonald vant).  

## OL-medaljer
* 1904  St. Louis -  **Gull** i friidrett, vektkast  Canada

## Referanser


## Eksterne lenker
*
James Lovelock

**James Ephraim Lovelock** (1919–2022) var en britisk naturvitenskapsmann og miljøaktivist. Han er kjent for sin hypotese om jorden, kalt gaiahypotesen. Ifølge denne teorien oppfører jorden seg som en organisme, og betraktningsmåten kom til å «sette ord på en ny økobevissthet». 

Lovelock begynte å betrakte jordkloden som om den var en utenomjordisk, intelligent organisme og tok til å formulere en hypotese som skulle forklare hvorfor jorden fremstår som den er, ikke så mye som en planet med diverse livsformer, men som en som er blitt omformet ved hjelp av et selvutviklende og selvregulerende levende system. Sett på denne måten ser hele planeten jorden ut til å kvalifisere som et selvstendig levende vesen. Lovelock samarbeidet med Lynn Margulis om å utvikle teorien. 

Gaiahypotesen inneholder elementer som har blitt fanget opp som deler av New Agebevegelsens verdensbilde: «videreutviklet i en åndelig retning, slik at jorden også blir en følsom og tenkende organisme» og at «absolutt alt liv på jorden […] utgjør én enhet, som manipulerer jordens atmosfære slik at den tar vare på jordens behov.» 

Lovelock argumenterte ved flere anledninger for at kjernekraft er den eneste energikilden som kan motvirke global oppvarming. Han skrev i 2006 at det er for sent for mennesket å redusere CO<sub>2</sub>-utslippene. Jorden vil uansett bli så varm at store områder ikke kan produsere mat og dermed bli ubeboelige. 

Fra og med 2012 hadde han et mer kritisk syn på IPCCs klimamodeller og stilte seg kritisk til argumentasjon og tiltak. I 2014 kritiserte han miljøbevegelsen for å ha blitt «en religion som ikke tar tilstrekkelig hensyn til fakta».

I 2003 ble han utnevnt til Order of the Companions of Honour. Han ble også utnevnt til kommandør av Order of the British Empire, og mottok Wollastonmedaljen i 2006.

På norsk finnes bøkene *Gaia: vår levende jord* (1990, ISBN 82-09-10594-9), *Gaia : søkelys på jordens helsetilstand* (1992, ISBN 82-02-13552-4) og *Gaias hevn* (2006, ISBN 978-82-430-0385-9).

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Tennevikelva

**Tennevikelva** er en lakseførende elv i Tjeldsund kommune i Troms fylke.

Hovedelva har utspring i flere små vann vest for Skittendalstinden på fylkesgrensen mellom Nordland og Troms. Fra et kupert fjellandskap renner elva ned Skittendalen til et roligere furu- og bjørkebevokst landskap. Hovedelva følger en s‑kurve fra kilde til utløpet ved Tennevika. Den har forskjellige navn mellom de mange vannene.

Vassdraget ble i 1980 vernet mot kraftutbygging i Verneplan II for vassdrag.

## Referanser
Peters gjerninger

***Peters gjerninger*** er et apokryfisk skrift fra oldkirken, skrevet på gresk i ca. 190-200, enten i Roma eller i Lilleasia. Det tilhører de apokryfe apostelgjerningene, en sjanger som skildrer de kristne apostlenes liv og gjerninger i tiden etter det som skildres i Bibelens skrift *[[Apostlenes gjerninger]]*.

Fortellingen begynner i Roma, når Paulus forlater byen for å dra på en misjonsreise til Spania. I hans fravær forleder trollmannen Simon Magus den kristne forsamlingen i Roma. Peter reiser fra Jerusalem til Roma og overvinner flere hindre og overbeviser frafalne før han kan konfrontere Simon Magus og beseire ham. Peters reise og kamp mot Simon og hans beskyttere omfatter kapitlene 5 til 32. I kapittel 33-34 forkynner Peter i byen, og overbeviser flere kvinner om kyskhet. 

Kapitlene 35-40 åpner med Peters flukt ut av byen for å unngå forfølgelse. På veien møter han Kristus, og spør ham «Herre, hvor går du?» – et sitat som i sin latinske form «Quo vadis, domine?» er utgangspunktet for den polske forfatteren Henryk Sienkiewicz roman *[[Quo vadis]]* (1896). Da Peter får høre at Kristus er på vei til Roma for å bli korsfestet, vender også Peter tilbake til byen for å bli dømt og henrettet. I teksten forklarer Peter også hvorfor han ønsker å bli korsfestet med hodet ned: 
:«Ettertiden har ofte tolket det som et tegn på ydmykhet: Peter anser seg ikke verdig til å dø på samme måte som Frelseren. Fortellingen gir imidlertid en annen forklaring, som kommer fram i hans tale på korset. Opp ned-stillingen er et tegn på menneskets falne tilstand. Dets fall gjør at alt er endevendt. […] Men med Jesu død på korset er det hele på underefullt vis snudd om, gjenopprettet. Peters utsagn i teksten er imidlertid uklare og er også blitt tolket dit hen at det 'første menneske' som han avbilder, er en form for gnostisk forløserskikkelse.» 
Det 41. og siste kapitlet i teksten forteller om en engel som oppsøker keiser Nero og skremmer ham til å avstå fra videre kristenforfølgelser. 

Verket er ikke bevart i sin helhet, og det er noen forskjeller mellom greske og latinske manuskripter. Teksten er oversatt til norsk i antologien *[[Tidligkristne apokryfer]]*, 2011.

## Referanser
Albert Gutterson

**Albert Lovejoy Gutterson** (født 23. august 1887 i Andover i Vermont, død 7. april 1965 i Burlington) var en amerikansk friidrettsutøver.

Under OL 1912 vant Albert Gutterson lengdekonkurransen med ny olympisk rekord på 7,60 meter, 39 cm foran canadieren Calvin Bricker som tok sølv. 

## OL-medaljer
* 1912  Stockholm -  **Gull** i friidrett, lengdehopp  USA

## Eksterne lenker
*
John Kuck

**John Henry Kuck** (født 27. april 1905, død 21. september 1986) var en amerikansk friidrettsutøver.

I 1926 ble John Kuck AAU-mester i spydkast, og satte ny nasjonsrekord med 65,63&nbsp;m. I 1927 vant han tittelen i kulestøt.

I OL 1928 i Amsterdam vant John Kuck kulestøt med ny verdensrekord på 15,87&nbsp;m. Sølvet gikk til landsmannen Herman Brix, som ledet helt til femte omgang.

## Eksterne lenker
*
Stefan Mross

**Stefan Mross** (født 26. november 1975 i Traunstein) er en tysk musiker og programleder for TV-program. Han spiller trompet og synger sammen med sin kone Stefanie Hertel. 

Stefan Mross ble oppdaget som 13-åring. 14 år gammel vant han *Grand Prix der Volksmusik* for Østerrike med sangen *Heimwehmelodie*. 19 år gammel fikk han andreplass i samme konkurranse i 1994 med *Ein Lied für jeden Sonnenstrahl* som han fremførte sammen med Stefanie Hertel. 

Fra 2005 har han vært programleder for sommerprogrammet *Immer wieder sonntags* på ARD. I tillegg har han og kona en karriere som musikere. Mross har gitt ut en rekke plater.

## Album
* 1989 *Heimwehmelodie*
* 1993 *In unserer Hand liegt unsere Erde*
* 1994 *Sehnsuchtsmelodie*
* 1994 *Das grosse Wunschkonzert*
* 1994 *Weihnachten mit dir* (med Stefanie Hertel)
* 1995 *Ein Lied für jeden Sonnenstrahl* (med Stefanie Hertel)
* 1996 *Zauber der Trompete*
* 1996 *Musik ist Trumpf*
* 1997 *So schön ist Volksmusik*
* 1997 *Weihnachten: Unser Fest der Liebe*
* 1998 *Gold*
* 1999 *Herz an Herz* (med Stefanie Hertel)
* 2000 *Mein Wunschkonzert*
* 2002 *Trompetenzauber*
* 2003 *Musik fürs Herz*
* 2004 *Von Herzen alles Gute*
* 2006 *Immer wieder Stefan*

## Referanser


## Litteratur
* Eva Mang og Günter Tolar: *Stefanie Hertel & Stefan Mross : das Traumpaar der Volksmusik* 2004 ISBN 3-902211-17-2 

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Nicht schlecht, Bua
Tomas’ barneevangelium

**Tomas' barneevangelium** eller **Thomas' barndomsevangelium** er et apokryft verk som forteller om under Jesus skal ha gjort som barn, fra 5 til 12 år alder. 

Også to andre apokryfe verk er tilskrevet apostelen Tomas: *[[Tomasevangeliet]]*, et verk som angivelig inneholder sitater fra Jesus, og *[[Apostelen Thomas' gjerninger]]*, som skildrer apostelens martyrdød i India.

Tomas' barneevangelium ble kanskje skrevet på slutten av 100-tallet. Flere av dets beretninger ble henvist til av tidlige skribenter, og flere av fortellingene kom til å bli populære. Skriftet er ikke en sammenhengende fortelling, men frittstående episoder, med særlig vekt på såkalte «hevnunder», hvor Jesus straffer den som opponerer mot ham eller tviler på hans autoritet, noen ganger endog med døden. Straffen ble opphevet hvis man angret, og anerkjente Jesu makt. Dette gjør det naturlig å anta at teksten er skrevet i en kontekst hvor det var en konflikt mellom dem som anerkjente Jesus, og dem som ikke gjorde det. 

En oversettelse av Einar Thomassen ble utgitt i samlingen *[[Apokryfe evangelier]]* i serien Verdens Hellige Skrifter i 2001.

## Referanser
Luftens helter

:*For det tidligere flymagasinet, se *Vi flyr*

***Luftens helter*** er en norsk [[komiserie]] som gikk på [[NRK1]] i [[2007]]. Serien handlet om en to eldre flyvere ([[Jon Skolmen]] og [[Knut Lystad]]) som startet et eget flyselskap, Senior Air, etter å ha fått sparken i [[Scandinavian Airlines|SAS]]. Med seg får de en erfaren mekaniker, en regnskapssjef og en kabinsjef (spilt av [[Trond Kirkvaag]], [[Ingar Helge Gimle]] og [[Kristin Zachariassen]]). Serien ble sendt på lørdagskvelder.

Premieren ble sett av 724 000, mens siste episode ble sett av 587 000.

Kritikerne var ikke særlig begeistret for serien. [[Dagsavisen]] brukte blant annet ord som «Flykomedie som ikke viser tegn til å ta av». Avisa gjorde videre sammenligninger med katastrofeserien *Herfra til Haglemoen'' (som ble tatt av sendeskjemaet etter tre episoder).

## Handling
Nedskjæringer i SAS gjør at kaptein Odd Grenland og 2. pilot Birger Wom får sparken fordi de er for gamle. Grenland kjøper et brukt fly for egne penger, og sammen starter de selskapet Senior-Air som skal konkurrere med SAS på strekningen Oslo-Bergen. Med seg får de det mekaniske geniet Joar "Jojo" Johansen, Jasmin Rosenrot, tidligere kabinsjef i Spantax og tallgeniet Karl Åge Tørkle. 

## I rollene

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bob Tisdall

**Robert Morton Newburgh Tisdall** (1907–2004) var en irsk friidrettsutøver.

Bob Tisdall vokste opp i Nenagh i grevskapet Tipperary. Han studerte i Cambridge, og konkurrerte blant annet på 400 yards, 100 yards hekk, lengde og i kulestøt.

I 1932 kvalifiserte han seg til det irske OL-laget. Etter at han hadde satt irsk rekord på 440 yards hekk med 54,2 sekunder, ble han tatt ut til OL 1932 i Los Angeles for å delta på 400 meter hekk og i tikamp.

## OL 1932
31. juli 1932 vant Tisdall sitt kvalifiseringsheat på 400 meter hekk med tiden 54,8. Senere samme dag seiret han også i semifinalen, denne gang på tiden 52,8. Finalen ble arrangert 1. august. Med i feltet var OL-vinneren fra 1924, amerikaneren Morgan Taylor, som også var verdensrekordinnehaver med tiden 52,0. Med i finalefeltet var også OL-vinneren fra 1928, briten David Burghley.

Resultatlisten ble slik:
# Robert Tisdall, Irland &ndash; 51,7 
# Glenn Hardin, USA &ndash; 51,9 
# Morgan Taylor, USA &ndash; 52,0 
# David Burghley, Storbritannia &ndash; 52,2

Robert Tisdall var dermed OL-vinner. Tiden ble imidlertid ikke anerkjent som verdensrekord, siden han hadde revet den siste hekken. Om lag en time etter finalen på 400 meter hekk vant Patrick O’Callaghan gull i sleggekast, så 1. august 1932 er den største dagen i irsk friidretts historie. Fem dager etter hekkefinalen ble Tisdall nummer fem i tikamp.

Fire år senere vant Glenn Hardin OL-gull på 400 meter hekk. Dermed hadde alle de fire fremste i finalen i 1932 tatt OL-gull på denne distansen.

## Etter 1932
I 1934 utvandret Tisdall til Sør-Afrika, der han arbeidet som lærer. Senere bodde Tisdall i Kenya, Rhodesia, Tanzania og Irland. I 1969 dro han til det sørlige Australia, der han slo seg ned som farmer. I 2000 deltok Tisdall i det olympiske fakkelstafetten.

## OL-medaljer
* 1932  Los Angeles -  **Gull** i friidrett, 400 meter hekk

## Referanser


## Kilder
* Ekkehard zur Megede: *The Modern Olympic Century 1896-1996 Track and Fields Athletics*, Berlin 1999.

## Eksterne lenker
*
Irakere i Norge

**Irakere i Norge**, det vil si personer født i Irak, er en av de største gruppene innvandrere i Norge, og omfatter 28 935 personer pr. 1. januar 2012.

De fleste irakerne har kommet til Norge som flyktninger, eller gjennom familiegjenforening. Ca 3100 har kommet til Norge som kvoteflyktninger via FN, 6700 har søkt asyl direkte og 6055 har kommet via familiegjenforening.

Irakerne har relativt kort botid i Norge, de fleste har kommet etter 1998. 85% av irakerne har mindre enn 10 års botid i Norge. 40% har mindre enn 5 års botid. Det er en overvekt av menn blant norsk-irakerne: ca. 59% menn til 41% kvinner, og irakere er den innvandrergruppen med størst manneoverskudd. Relativt mange har giftet seg med en norsk statsborger. Menn fra Irak har inngått 1109 ekteskap i Norge, og i alt 194 av disse ble inngått med en kvinne uten innvandrerbakgrunn.

Irakerne bor forholdsvis spredt i Norge. Bare 27% bor i Oslo. Det bodde pr 1.1.2006 irakere i 268 av i alt 431 norske kommuner. Det bor relativt flest irakere i Hå, Fredrikstad, Askim, Drammen, Kristiansund, Nøtterøy, Sarpsborg, Oslo, Lillestrøm, Skien, Tønsberg, Gjøvik, Sandefjord, Larvik, Nordre Follo, Kristiansand og Bergen

Irakerne deltar i stor grad i videregående utdanning, men kommer på grunn av kort botid i Norge dårlig ut i forhold til en rekke andre integreringsindikatorer: jobb, eie bolig, inntekt, høyere utdanning og valgdeltagelse. Av kvinnene er omtrent 33 % i arbeid (2012).

## Kjente irakere i Norge
*Mullah Krekar
*Namaa Alward
*Kaltham Alexander Lie
*Walid al-Kubaisi
*Samir Ibrahim Zedan
*Farouk Al-Kasim
*Thee Yezen Al-Obaide

## Se også
*MUF

## Litteratur
* Kristin Henriksen. *Fakta om 18 innvandrergrupper i Norge*. Statistisk sentralbyrå, 2007. ISBN 978-82-537-7221-9 (pdf)
* Adrian Haugen Ordemann. «Irakere i Norge – et demografisk portrett». *Samfunnsspeilet*, nr 4, 2016
* Steffen R. M. Sørum (psevdonymet Kazzab al-Abyad). *"Fundamentalt nå!"* , 2002. Oslo: Forlaget Oktober

## Referanser
Gullbust

**Gullbust** (*Leuciscus  leuciscus*) er en fiskeart i karpefamilien. Den bli også kalt *haslong*, *hisling*, *hersling* og *slom*.

## Beskrivelse

Gullbusten kan bli opptil 40&nbsp;cm lang og 1&nbsp;kg tung, men er sjelden over 35&nbsp;cm og 0,5&nbsp;kg. Den kan ligne litt på mort, men har en rundere kropp. Sidelinjen er ofte mørk. Gullbusten har en ryggfinne som har 10 – 11 finnestråler. Gattfinnen har 10 – 12 finnestråler.

## Utbredelse og habitat

Gullbust finnes i det meste av Europa nord for Pyreneene og Alpene. På De britiske øyer finnes den i England, Wales og sørlige deler av Skottland. Den har spredt seg til Irland ved hjelp av fiskere som bruker den som agn. Gullbusten finnes også i store deler av det nordlige Asia. I Norge finnes den kun på Østlandet.
Gullbusten lever hovedsakelig i elver og i nærheten av innløp og utløp i innsjøer. Kan av og til oppholde seg i brakkvann. I Norge er den blant annet kjent fra skogsvannet Ormetjern i Finnemarka, Øvre Eiker, og i elvemunninger ved Drammen og Fredrikstad.

## Adferd
Gullbusten lever av insekter, krepsdyr og planter. Den svømmer ofte i store stimer. Gytingen foregår i april-mai på grus eller sandbunn.

## Referanser




## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Aud Kvalbein

**Aud Johanne Kvalbein** (født Nersnæs 4. mai 1948 i Oslo) er en norsk politiker (KrF).

Hun var første gang varamedlem av Oslo bystyre fra 1976 til 1979. Hun var ansatt som informasjonssjef i Kristelig Folkeparti fra 1990 og 1997, og kom tilbake til Oslo bystyre som varamedlem i 1995, og fra 2003 til 2015 som fast medlem. Fra 1997 til 2000 var hun politisk rådgiver for utenriksminister Knut Vollebæk i sentrumsregjeringen. Kvalbein var Oslos varaordfører fra 2007 til 2011, så Oslos byråd for eldre fra 2011 til 2015.

Hun har hatt styreverv i kristne organisasjoner som Bibelleseringen, Stefanusalliansen (Norsk Misjon i Øst), Den norske Israelsmisjon, og har sittet i representantskapet for *Alternativ til Abort i Norge* (AAN) i Vest-Agder (nå Amathea), og i styret for samme organisasjon i Oslo. Fra 2000 til 2003 var hun generalsekretær og informasjonssjef i organisasjonen Menneskeverd. I 2016 ble hun daglig leder i Hjernerådet. Hun var medlem av Oslo bispedømmeråd og Kirkemøtet før hun meldte seg ut av Den norske kirke i 2017.

Hun gikk Berles skole og så Oslo lærerskole. Hun har sin yrkesbakgrunn som journalist og redaktør ved Kristelig pressekontor (KPK), og som lærer i journalistikk ved Gimlekollen mediesenter. Fra 1990 til 1998 var hun oppnevnt som medlem av Kringkastingsrådet.

Hun giftet seg i 1969 med Asbjørn Kvalbein.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Roy Cochran

**LeRoy Braxton «Roy» Cochran** (født 6. januar 1919 i Richton, Mississippi, død 28. september 1981 i Gig Harbor, Washington) var en amerikansk friidrettsutøver. 

Roy Cochran var sytten år yngre enn broren Commodore Cochran, som i 1924 vant OL-gull med det amerikanske laget på 4&nbsp;x&nbsp;400&nbsp;m stafett. I 1939 ble Roy Cochran AAU-mester på 440 yards hekk, og ble nominert til OL-troppen. På grunn av verdenskrigen ble det imidlertid ikke noe av lekene i 1940. 

Etter krigens slutt forberedte Cochran seg til OL 1948 i London. Der vant han først gull på 400 meter hekk med tiden 51,1, sju tideler foran sølvvinneren Duncan White. Deretter vant han gull på stafetten, hele fire sekunder foran det franske laget på andreplass. Dermed hadde Roy Cochran kopiert brorens OL-gull på stafetten, 24 år etterpå.

## OL-medaljer
* 1948  London -  **Gull** i friidrett, 400 m hekk
* 1948  London -  **Gull** i friidrett, 4 x 400 meter stafett  USA

## Referanser


## Kilder
* Erich Kamper/Bill Mallon: *Who's Who der Olympischen Spiele 1896-1992*, Milano 1992 ISBN 3-928562-47-9 
* Ekkehard zur Megede: *The Modern Olympic Century 1896-1996 Track and Fields Athletics*, Berlin 1999, publisert av Deutsche Gesellschaft für Leichtathletik-Dokumentation e.V.

## Eksterne lenker
*
David Cecil, 6. marki av Exeter

**David George Brownlow Cecil**, 6. marki av Exeter, (1905–1981) var en britisk friidrettsutøver, OL-vinner og president i IAAF. Frem til farens død i 1956 bar han høflighetstittelen lord Burghley og var også kjent som **David Burghley**.

Burghley, som studerte ved University of Cambridge, deltok første gang i OL i 1924 i Paris, der han ble slått ut i første runde på 110 meter hekk. Under OL 1928 i Amsterdam ble han slått ut i semifinalen på korthekken, men vant gull på 400 meter hekk. Under de første Samveldelekene i 1930 vant han tre gullmedaljer (110 meter hekk, 400 meter hekk og 4&nbsp;x&nbsp;400&nbsp;m stafett).

I 1931 ble Burghley valgt som representant til Underhuset. Han ble innvilget tillatelse til å legge ned mandatet i en kort periode for å delta i OL 1932 i Los Angeles. Der ble han nummer fem på 110 meter hekk, og vant sølv på 4&nbsp;x&nbsp;400&nbsp;m stafett med det britiske laget.

Burghley var kjent for sine utradisjonelle treningsmetoder. Han la blant annet fyrstikkesker oppå hekkene og sparket dem ned mens han løp, uten å berøre hekkene.

Etter at han la opp som idrettsutøver, var han i 40 år president i det britiske friidrettsforbundet, og i 30 år president i det internasjonale friidrettsforbundet (IAAF). I hele 48 år var han medlem av IOK. Han var også president i organisasjonskomiteen for OL 1948 i London.

## OL-medaljer
* 1928  Amsterdam -  **Gull** i friidrett, 400 meter hekk b Storbritannia
* 1932  Los Angeles -  Sølv i friidrett, 4 x 400 meter  Storbritannia

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Barnekreftforeningen

**Barnekreftforeningen** (tidligere **Støtteforeningen for Kreftsyke Barn** / SKB) ble stiftet i 1982 av foreldre til kreftsyke barn. Barnekreftforeningen drives på frivillig basis av foreldre som har eller har hatt barn med en eller annen form for kreft. Foreningen har 14 fylkesforeninger i landet.

Barnekreftforeningen samarbeider med Kreftforeningen og er medlem av Innsamlingskontrollen.

Sammen med firmaet No Isolation har Barnekreftforeningen utviklet roboten AV1, som gjør at syke barn kan følge med på hva som skjer på skolen når de er borte.

Høsten 2024 går TV-aksjonen til barnekreftforeningen. Aksjonsmidlene skal brukes til etablering av familiehus ved fire av landets sykehus slik at alvorlig syke barn kan bo med familien sin mens de er under behandling.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Västkustbanan

**Västkustbanan** er navnet på den 283&nbsp;km lange jernbanelinjen langs kysten mellom Göteborg og Lund. Den er stamstrekningen fra Göteborg mot sør.

## Historikk
Av militærstrategiske grunner bygget ikke den svenske staten noen jernbaner langs kysten, men inne i landet som beskyttelse mot fiendtlige angrep fra sjøen. Dette førte omsider til at forskjellige private og kommunale initiativer på 1870- og 80-tallet selv begynte å bygge jernbanestrekninger der det var ønsket, og 1888 kunne Västkustbanan tas i bruk. 1896 kjøpte staten opp banen fra de forskjellige selskapene som hadde bygget den, bortsett fra den sørligste milen mellom Kävlinge og Lund, denne ble overtatt av staten i 1940.

## Reisetid
Togene med færrest stopp bruker 2 timer og 2 minutter Göteborg–Lund, noe som gir en snittfart på 139&nbsp;km/t. Reisetiden beregnes kuttet med 10 minutter når dobbeltspor på hele banen står klart rundt 2025. Fra Lund er reisetiden bare 12 minutter til Malmö, 34 minutter til Kastrup og 48 minutter til København.

## Stasjoner
Nesten alle tog som kjører Göteborg-Lund stopper i Varberg, Halmstad og Helsingborg. Noen tog kjører den østligere veien om Hässleholm i stedet for Helsingborg, selv om denne ruten er 18&nbsp;km lengre. De fleste tog stopper også i Mölndal, Kungsbacka, Falkenberg, Laholm, Båstad, Ängelholm og Landskrona. Tidligere gikk banen lenger inn i landet, og Helsingborg ble en del av banen først i 1991, og Landskrona i 2001. I forbindelse med utbyggingen til dobbeltspor ble stasjonene i de mindre stedene Falkenberg, Laholm og Båstad besluttet flyttet ut av sentrum av hensyn til reisetiden mellom de større byene. I 2013 fikk også badebyen Åsa (4 mil sør for Göteborg) stasjon. Innenfor Skåne er det en rekke lokale stasjoner.

## Utbygging
Västkustbanan var den eneste jernbaneforbindelsen med Danmark, men i 2000 åpnet Øresundsbroen og alle jernbaneferger mellom Helsingborg og Helsingør ble nedlagt.

Banen har blitt gradvis utbygget til dobbeltspor siden 1980-tallet, men dette er ikke ferdig før etter 2020. Dette kritiseres sterkt av miljøorganisasjoner, fordi motorveien mellom Göteborg og Malmö var ferdig allerede i 1996. Med snittfart på 110&nbsp;km/t er kjøretiden med bil 2,5 timer. Nå går togene raskere, men mange bruker fortsatt bil som gir bedre lokal forbinding og er billigere hvis man er flere.

90 prosent av Västkustbanan er nå dobbeltspor, inkludert de 5 sørligste milene fra Malmö til Helsingborg og de 18 nordligste milene til Båstad, unntatt 3&nbsp;km i Varberg, de nybygde strekningene har kurver som er tilpasset en topphastighet på 250&nbsp;km/t. De 3 milene fra Ängelholm til Helsingborg er enkeltspor. Hallandsåstunnelen ble påbegynt 1992 og stod klar i 2015, til en kostnad av 10 milliarder kroner, og minsket reisetiden med 15-20 minutter.

## Linjekart

|}

## Litteratur

* Eisenbahn- und Verkehrsatlas von Europa, J. J. Arnd, Leipzig 1897.

## Eksterne lenker
* 
* Resplus rutetabell 100
* Resplus rutetabell 132
* Trafikverkets linjekart, driftledninsområde Göteborg
* Trafikverkets linjekart, driftledninsområde Malmö
Gyula Zsivótzky

**Gyula Zsivótzky** (født 25. februar 1937 i Budapest, død 29. september 2007) var en ungarsk sleggekaster. Han største triumf var gullmedaljen under OL 1968 i Mexico by.

Zsivótzky slo igjennom internasjonalt under EM 1958, der han fikk bronsemedalje. I de to påfølgende europamesterskapene (1962 og 1966) tok han henholdsvis gull og sølv. 

Han var enda mer suksessrik i OL. Etter to sølvmedaljer vant han gull under lekene i Mexico i 1968. Han satte også to verdensrekorder i løpet av karrieren.

## Meritter
* 1958: EM i Stockholm: bronse (63,68 m)
* 1960: OL i Roma: sølv (65,78 m)
* 1962: EM i Beograd: **gull** (69,64 m)
* 1965: Verdensrekord: 73,74 Meter
* 1964: OL i Tokyo: sølv (69,08 m)
* 1966: EM i Budapest: sølv (68,62 m)
* 1968: OL i Mexico by: **gull** (73,36 m), verdensrekord (73,76 m)

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Hakucho-broen

**Hakuchō-broen** er en hengebro på øyen Hokkaido i Japan. Broen ble åpnet 17. april 1998. Den er 1 380 meter lang og hovedspennet er 720 meter.

## Referanser
Shimotsui-Seto-broen

**Shimotsui-Seto-broen** er en hengebro mellom Honshū og Hitsuishijima i Japan. Broen som ble åpnet i 1988 er 1&nbsp;446,6 meter lang med et hovedspenn på 940 meter. Den er en del av Seto-Chuo-motorveien og har 4 kjørebaner på øvre dekk og 2 jernbanelinjer på nedre dekk.

## Eksterne lenker

* Structurae databasen Besøkt 17. oktober 2007
Kanal 1

**Kanal 1** har flere betydninger:

*SVT 1 – Sveriges eldste tv-kanal som tidligere het Kanal 1.
*Kanal 1 (Israel) – Israels eldste tv-kanal, stengt i mai 2017.
*''Kanal 1'' (TV-program 1984–86) – norsk musikk- og underholdningsprogram som gikk på NRK Fjernsynet fra 1984 til 1986.
*''Kanal 1'' (TV-program 2007) – norsk animasjonsserie som gikk på NRK i 2007.
*Pervyj kanal – russisk allmennkringkaster, også kalt *Kanal 1* eller *Channel One Russia*.
Foldrøyskipet

**Foldrøyskipet** er et skipsvrak som ble funnet sommeren 1958 utenfor dampskipskaien i Foldrøyhamn, Foldrøy på Bømlo  etter at rutebåten MS «Bremnes»  hadde bakket vekk sand fra bunnen. Nærmere undersøkelser viste at det dreide seg om et skipsvrak fra middelalderen som hadde blitt delvis bevart i bunnsanden. I 1965 ble vrakrestene fjernet fra farvannet utenfor kaien etter at det hadde kommet meldinger om at et fartøy hadde støtt borti vraket og revet løs en del. Mesteparten av det arkeologiske materialet på funnstedet er trolig fjernet, men en oppmåling og nærmere gransking av vrakrestene var mulig.  

En rekonstruksjon av skipsvraket viste et kjølskip med en todelt kjøl som bestod av to deler holdt sammen av en solid skrålask på tilsammen 16,20 meter lengde. I alt 17 spantdeler fra bunnseksjonen av fartøyet er funnet, samtlige av eik med hull for trenagler til feste av hudplanker. 

Dimensjonene på vrakdelene viste at det var et forholdsvis stort skip på mellom 20 og 22 meter i lengde samt en bredde på 5,20 til 6 meter. Det hadde flat bunn med kraftige kjølborder, en markert spunningskjøl med svak hellende forstevn og en rett hellende akterstevn. Trolig var Foldrøyskipet en byrding datert til tidlig 1400-tallet eller et større nordisk lastefartøy, men det hadde flere fellestrekk med andre skipsfunn fra 1300-tallet og 1400-tallet. 

* Type: Ubestemt
* Lengde: 20-22 m 
* Bredde: 5,2 til 6 m

## Referanser


## Kilder
* *Atle Thowsen*, artikkel Foldrøyskipet- Et middelaldersk skipsfunn fra Vest-Norge 1965

## Eksterne lenker
*
Bokprogrammet

***Bokprogrammet*** er en norsk TV-serie om litteratur som gikk på NRK1 fra 2006 til 2014. Programmet tok enten opp forfatterskapet til en bestemt forfatter, eller et bestemt tema – eller sjanger. Programmet ble ledet av Hans Olav Brenner de første årene og Siss Vik fra 2010.

Brenner vant prisen for beste mannlige programleder for programmet under Gullruten 2008 og var nominert i samme klasse i 2009 og 2010, mens selve programmet ble nominert til beste magasin- eller livsstilsprogram under Gullruten 2008.

## Referanser


## Eksterne lenker
*