open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Shaoyang

:*[[Shaoyang (Shaoyang)|Shaoyang]] er også et fylke i [[Hunan]].*
**Shaoyang** (kinesisk: 邵阳; pinyin: *Shàoyáng*) er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Hunan i Sør-Kina. Befolkningen anslås (2004) til 7,24 millioner. 

Byen er sete for Shaoyang-universitetet. I fylket ligger også Baoqing-Shaoyang kullkraftverk som skal bygges ut til hele 1.920 MW produksjonskapasitet.

Blant kjente borgere var historikeren og diplomaten Tsiang Tingfu, og den lærde mandarinen Wei Yuan fra den siste del av Qing-dynastiets tid.

## Administrative enheter
Shaoyang består av tre bydistrikter, ett byfylke, syv fylker og ett autonomt fylke:
*Bydistriktet Shuangqing (双清区), 137 km², 250&nbsp;000 innbyggere, sete for lokalregjeringen;
*Bydistriktet Daxiang (大祥区), 215 km², 300&nbsp;000 innbyggere;
*Bydistriktet Beita (北塔区), 84 km², 80&nbsp;000 innbyggere;
*Byfylket Wugang (武冈市), 1&nbsp;532 km², 740&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Shaodong (邵东县), 1&nbsp;776 km², 1,18 millioner innbyggere;
*Fylket Shaoyang (邵阳县), 1&nbsp;997 km², 930&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Xinshao (新邵县), 1&nbsp;763 km², 730&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Longhui (隆回县), 2&nbsp;871 km², 1,08 millioner innbyggere;
*Fylket Dongkou (洞口县), 2&nbsp;184 km², 780&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Suining (绥宁县), 2&nbsp;899 km², 340&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Xinning (新宁县), 2.751 km², 580.000 innbyggere;
*Det autonome fylke Chengbu for miaofolket (城步苗族自治县), 2&nbsp;620 km², 250&nbsp;000 innbyggere.

## Shaoyang
Kinas riksvei 207 løper gjennom prefekturet, både gjennom selve byen Shaoyang (bydistriktene) og gjennom fylkene Shaoyang og Xinshao. Denne viktige trafikkåren begynner i Xilinhot i Indre Mongolia nær grensen til Mongolia, løper sørover og ender i Hai'an, en by som ligger i Xuwen fylke sør på Leizhouhalvøya i provinsen Guangdong.

Kinas riksvei 320 går gjennom området. Den begynner i Shanghai og løper sørvestover til grensen mellom provinsen Yunnan og Burma. Underveis er den innom blant annet Hangzhou, Nanchang, Guiyang, Kunming og Dali.

## Eksterne lenker
* Shaoyang
Changde

**Changde** (kinesisk: 常德; pinyin: *Chángdé*), tidligere **Langzhou**, er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Hunan i Sør-Kina. Befolkningen innen bygrensene ble anslått til 458&nbsp;000 i 2004, og innen hele prefekturet til ca. 6 millioner.

Nå er byen et administrativt senter og et lagrings- og utskipningssted for olje, korn, bomull, medisinske urter, tekstiler, lær og foredlede matvarer. 

## Historie
I Changde-prefekturet er det en rekke paleolittiske og neolittiske arkeologiske funnsteder, hvorav rundt 500 er identifisert.

I historisk tid var byen et administrasjonssete som kontrollerte fjellfolkene i det vestlige Hunan. Et fylke, ved navn **Linyuan**, ble etablert i det 2. århundre f.Kr.

I 589 ble navnet endret til **Wuling**, og under Tangdynastiet (618–907) ble det sete for prefekturet **Lang**. Under Songdynastiet (960–1279) ble prefekturets navn endret til **Tingzhou**, og 1164–74 ble det høyprefektur og fikk navnet *Changde*. Denne status beholdt det til 1912, da høyprefekturene ble avskaffet, og byen ble fylkessete.

Sent på 1800-tallet ble Changde et velstående handelssenter. Mange kinesiske forretningsselskap, og — etter 1905, da det ble åpnet for uternrikshandel her — utenlandske selskaper, hadde kontorer her for innkjøp av ris, bomull, tung-olje og tømmer, slik at Changdes økonomiske innflytelse strakk sålangt som til det nordlige Guizhou, sørvestre Hubei og deler av det sørøstre Sichuan. Handelshusene i Taho-kvarteret i byen kontrollerte en stor del av nordvestre Hunans økonomi.

Ved slaget ved Changde i 1943 ble det benyttet kjemiske og biologiske våpen. 

I 1975 ble byen hardt rammet av tyfonen Nina.

## Kulturminnen
Sutrasøylen av jern i Changde (*Changde tiechuang*, 常德铁幢) ble i 1982 oppført på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner. 

## Administrative enheter
Changde består av to bydistrikter, ett byfylke og seks fylker:

* Bydistriktet Wuling – 武陵区 *Wǔlíng Qū*&thinsp;;
* Bydistriktet Dingcheng – 鼎城区 *Dǐngchēng Qū*&thinsp;;
* Byfylket Jinshi – 津市市 *Jīnshì Shì*&thinsp;;
* Fylket Anxiang – 安乡县 *Ānxiāng Xiàn*&thinsp;;
* Fylket Hanshou – 汉寿县 *Hànshòu Xiàn*&thinsp;;
* Fylket Li – 澧县 *Lǐ Xiàn*&thinsp;;
* Fylket Linli – 临澧县 *Línlǐ Xiàn*&thinsp;;
* Fylket Taoyuan – 桃源县 *Táoyuán Xiàn*&thinsp;;
* Fylket Shimen – 石门县 *Shímén Xiàn*.

## Samferdsel
Kinas riksvei 207 løper gjennom prefekturet, gjennom fylkene Li og Linli, og så selve byen Changde (byprefekturene). Denne viktige trafikkåren begynner i Xilinhot i Indre Mongolia nær grensen til Mongolia, løper sørover og ender i Hai'an, en by som ligger i Xuwen fylke sør på Leizhouhalvøya i provinsen Guangdong.

## Eksterne lenker
* Offisiell  webportal
Zhangjiajie

**Zhangjiajie** (kinesisk: 张家界; pinyin: *Zhāngjiājiè*) er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Hunan i Sør-Kina. Befolkningen innen bygrensene anslås (2004) til 440&nbsp;000, men hele prefekturet har 1,53 millioner innbyggere. 

Det vernede fjellområdet Wulingyuan ligger i byprefekturet. Det samme gjør Fengtan-demningen som er en 113 meter høy buedam i You-elva.

I 2016 åpnet Zhangjiajie-glassbroen i Zhangjiajie nasjonalskogpark, den var da verdens lengste bro med glassbunn. Den 430 meter lange og 6 meter brede hengebroen går over et juv i Zhangjiajie-parken, juvet som skal ha vært til inspirasjon for Avatar-filmene.

## Administrative enheter
Zhangjiajie består av to bydistrikter og to fylker:

* Bydistriktet Yongding – 永定区 *Yǒngdìng Qū*&thinsp;;
* Bydistriktet Wulingyuan – 武陵源区 *Wǔlíngyuán Qū*&thinsp;;
* Fylket Cili – 慈利县 *Cílì Xiàn*&thinsp;;
* Fylket Sangzhi – 桑植县 *Sāngzhí Xiàn*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bykart 
* Presentasjon og film om Zhangjiajie
* Fotos fra Zhangjiajie i ''Panoramio''
* Zhangjiajie
Hengyang

:*[[Hengyang (Hengyang)|Hengyang]] er også et fylke i [[Hunan]].*

**Hengyang** (kinesisk: 衡 阳 / 衡 陽, pinyin: *Héngyáng*, tidligere **Hengzhou** (*Hengchow*), er den nest største by i Kinas Hunanprovins. Den er en by på prefekturnivå som ligger ved elven Xiangjiang ca. 500&nbsp;km sør for Changsha, Hunans hovedstad. Hengyang hadde i 2006 anslagsvis 761.888 innbyggere. Hengyang er en travel og raskt voksende industriby og Hunans fremste trafikknutepunkt. Blant industriene i byen kan nevnes kjemisk industri, jordbruks- og gruveutstyr, tekstiler, papir og matvarer. Det er bly-, sink-, kull- og tinngruver i området.

## Administrative enheter
Hengyang består av fem bydistrikter, fem fylker og to byfylker:
*Bydistriktet Yanfeng (雁峰区), 93&nbsp;km², 200&nbsp;000 innbyggere, sete for lokalregjeringen;
*Bydistriktet Zhuhui (珠晖区), 227&nbsp;km², 270&nbsp;000 innbyggere;
*Bydistriktet Shigu (石鼓区), 112&nbsp;km², 200&nbsp;000 innbyggere;
*Bydistriktet Zhengxiang (蒸湘区), 111&nbsp;km², 210&nbsp;000 innbyggere;
*Bydistriktet Nanyue (南岳区), 179&nbsp;km², 50&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Hengyang (衡阳县), 2&nbsp;502&nbsp;km², 1,12 millioner innbyggere;
*Fylket Hengnan (衡南县), 2&nbsp;621&nbsp;km², 1,0 millioner innbyggere;
*Fylket Hengshan (衡山县), 936&nbsp;km², 410&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Hengdong (衡东县), 1&nbsp;926&nbsp;km², 670&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Qidong (祁东县), 1&nbsp;871&nbsp;km², 920&nbsp;000 innbyggere;
*Byfylket Changning (常宁市), 2&nbsp;052&nbsp;km², 820&nbsp;000 innbyggere;
*Byfylket Leiyang (耒阳市), 2&nbsp;649&nbsp;km², 1,22 millioner innbyggere.

## Samferdsel
### Jernbane
 
Beijing-Hongkong høyhastighetsjernbane har stoppested her.

Jingguangbanen, som er den konvensjonelle toglinjen  mellom Beijing i nord og Guangzhou i sør, har også stoppested her. Denne sterkt trafikkerte jernbanelinjen er også innom blant annet Shijiazhuang, Handan, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Shaoguan.

### Vei
Kinas riksvei 107 fører gjennom området. Den løper fra Beijing til Shenzhen (rett ved Hongkong, og er på sin vei innom provinshovedstedene Shijiazhuang, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Guangzhou.

Kinas riksvei 322 begynner i Hengyang og fører via Guilin og Nanning i den autonome region Guangxi frem til grensen mot Vietnam ved Vennskapsporten.

## Eksterne lenker

http://www.travelchinaguide.com/cityguides/hunan/hengyang/index.htm
http://www.chinahotelsreservation.com/China_Hengyang_travel.html
Nanchang

:*[[Nanchang (Nanchang)|Nanchang]] er også et fylke i [[Jiangxi]].*

**Nanchang** (kinesisk: 南昌; pinyin: *Nánchāng*) er en kinesisk by på prefekturnivå som er hovedstad i provinsen Jiangxi i det sentrale Kina. Befolkningen innen bygrensene anslås (2004) til 1&nbsp;657&nbsp;000, men hele prefekturet har 4,07 millioner innbyggere. 

## Administrative enheter

Nanchang består av fem bydistrikter og fire fylker:
* Bydistriktet Donghu (东湖区), 30 km², 440&nbsp;000 innbyggere, lokalregjeringens sete;
* Bydistriktet Xihu (西湖区), 43 km², 460&nbsp;000 innbyggere;
* Bydistriktet Qingyunpu (青云谱区), 40 km², 240&nbsp;000 innbyggere;
* Bydistriktet Wanli (湾里区), 254 km², 80&nbsp;000 innbyggere;
* Bydistriktet Qingshanhu (青山湖区), 220 km², 580&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Nanchang (南昌县), 1&nbsp;839 km², 1,07 mill. innbyggere;
* Fylket Xinjian (新建县), 2&nbsp;338 km², 670&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Anyi (安义县), 656 km², 250.000 innbyggere;
* Fylket Jinxian (进贤县), 1&nbsp;952 km², 720&nbsp;000 innbyggere.

## Historie
Under Han-dynastiet ble byen **Gan** bygd her ca. 201 f.Kr.. I 589 e.Kr. (Sui-dynastiet) fikk den navnet **Hongzhou** og noe senere navnet **Nanchang**.

På 1900-tallet ble byen kjent for sin betydning for den kommunistiske bevegelse. Her gjennomførte kommunistene under ledelse av Zhou Enlai Nanchangoppstanden som brøt ut 1. august 1927. Datoen 1. august ble senere erklært som grunnleggelsesdag for Folkets frigjøringshær.

## Samferdsel
### Jernbane
Nanchang-Jiujiang intercity høyhastighetsjernbane betjener området.

Den viktige jernbanelinjen Jingjiubanen har stoppested her på sin ferd fra Beijing vestbanestasjon til Kowloon i Hongkong. Denne linjen løper gjennom blant annet Hengshui, Heze, Shangqiu, Xinzhou (ved Wuhan), Jiujiang, Heyuan, Huizhou og Shenzhen.

### Veier
Også Kinas riksvei 105 løper gjennom Nanchang. Denne viktige trafikkåren begynner i Beijing, løper sørover og ender ved kysten i Zhuhai i provinsen Guangdong. Den går innom større byer som Tianjin, Dezhou, Jining, Shangqiu, Jiujiang og Guangzhou.

Kinas riksvei 316 løper gjennom området. Den fører fra Fuzhou i Fujian via Nanchang og Wuhan til Lanzhou i Gansu.

Kinas riksvei 320 går også gjennom området. Den begynner i Shanghai og løper sørvestover til grensen mellom provinsen Yunnan og Burma. Underveis er den innom blant annet Hangzhou, Nanchang, Guiyang, Kunming og Dali.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Nanchang lokalregjering
* touristinformation Nanchang
* Kart over Nanchang
Xiangfan

**Xiangfan** (kinesisk: 襄樊; pinyin: *Xiāngfán*) er en by på prefekturnivå i provinsen Hubei i det sentrale Kina. Arealet er på  km², og befolkningen innen grensene anslås til .

## Administrative enheter

Xiangfan har jurisdiksjon over ni territorielle enheter – tre distrikter, tre byfylker og tre fylker:
* Bydistriktet Xiangcheng – 襄城区 *Xiāngchéng Qū*&thinsp;;
* Bydistriktet Fancheng – 樊城区 *Fánchéng Qū*&thinsp;;
* Bydistriktet Xiangyang – 襄阳区 *Xiāngyáng Qū*&thinsp;;
* Byfylket Laohekou – 老河口市 *Lǎohékǒu Shì*&thinsp;;
* Byfylket Zaoyang – 枣阳市 *Zǎoyáng Shì*&thinsp;;
* Byfylket Yicheng – 宜城市 *Yíchéng Shì*&thinsp;;
* Fylket Nanzhang – 南漳县 *Nánzhāng Xiàn*&thinsp;;
* Fylket Gucheng – 谷城县 *Gǔchéng Xiàn*&thinsp;;
* Fylket Baokang – 保康县 *Bǎokāng Xiàn*.

## Kommunikasjoner
Kinas riksvei 207 løper gjennom Prefekturet, både gjennom bydistriktene og gjennom fylket Yicheng. Denne viktige trafikkåren begynner i Xilinhot i Indre Mongolia nær grensen til Mongolia, løper sørover og ender i Hai'an, en by som ligger i Xuwen fylke sør på Leizhouhalvøya i provinsen Guangdong.

## Referanser
Shashi

**Shashi** (kinesisk: 沙市区; pinyin: *Shāshì Qū*) er en kinesisk by og administrativt distrikt i provinsen Hubei i det sentrale Kina. Befolkningen anslås (2005) til 540&nbsp;000.
Huangshi

**Huangshi** (kinesisk: 黄石; pinyin: *Huángshí*) er en by på prefekturnivå i provinsen Hubei i det sentrale Kina. Befolkningen innen grensene anslås (2005) til 689&nbsp;000.

Huangshi ligger ved Yangtzeflodens sørøstre bredd og grenser i vest mot Wuhan og i sør mot naboprovinsen Jiangxi. Arealet er på 4&nbsp;630 km². Landskapet er preget av små fjell og høyder, av en rekke store og små innsjøer. Høyeste fjell er Syvtoppfjellet som kommer opp i 860 moh.

Huangshis gjennomsnittstemperatur er 17 °C og årlig nedbør 1400 mm. Det er 264 frostfri dager. Det kan snø fra desember til februar.

I byen ligger Huangshi kullkraftverk.

## Administrative enheter
Huangshi består av fire bydistrikter, ett byfylke og ett fylke:

* Bydistriktet Huangshigang – 黄石港区 *Huángshígǎng Qū*&thinsp;;
* Bydistriktet Xisaishan – 西塞山区 *Xīsàishān Qū*&thinsp;;
* Bydistriktet Xialu – 下陆区 *Xiàlù Qū*&thinsp;;
* Bydistriktet Tieshan – 铁山区 *Tiěshān Qū*&thinsp;;
* Byfylket  Daye – 大冶市 *Dàyě Shì*&thinsp;;
* Fylket Yangxin – 阳新县 *Yángxīn Xiàn*.

## Samferdsel
Kinas riksvei 106 går gjennom området. Den løper fra Beijing og er innom blant annet Hengshui, Kaifeng, Ezhou og Shaoguan på sin vei ned til Guangzhou i Sør-Kina.

## Referanser
Yichang

**Yichang**  (kinesisk: 宜昌; pinyin: *Yíchāng*) er en by på prefekturnivå i provinsen Hubei i det sentrale Kina. Befolkningen innen selve byen anslås (2005) til 478&nbsp;000, men hele prefekturet har 3,92 millioner innbyggere.

Yichang har mange innbyggere som tilhører minoritetsgruppen tujia.

Yichang var i antikk tid på grensen mellom kulturene knyttet til staten Ba i vest (for det meste i den senere provinsen Sichuan) og staten Chu i øst.

De tre kløfters demning, med verdens kraftigste vannkraftverk (2010), spenner over elven Yangtze nær byen Yichang.

## De tre kløfter-universitetet
I 2002 fikk Yichang et stort universitet, De tre kløfter-universitetet. Det er resultat av sammenslåing av Universitetet for hydraulikk og elektroteknikk og Hubei Tre kløfter-universitetet. Det er det største (2010) universitetet i provinsen Hubei utenfor proivinshovedstaden Wuhan, med over 20.400 studenter. Opprettelsen av universitetet henger sammen med De tre kløfters demning, som var under bygning i Yichang da.

## Administrative enheter

Yichang består av fem bydistrikter, tre fylker, to autonome fylker og tre byfylker:
*Bydistriktet Xiling (西陵区), 90 km², 400&nbsp;000 innbyggere, regjeringssete;
*Bydistriktet Wujiagang (伍家岗区), 69 km², 140&nbsp;000 innbyggere;
*Bydistriktet Dianjun (点军区), 546 km², 100&nbsp;000 innbyggere;
*Bydistriktet Xiaoting (猇亭区); 118 km², 50&nbsp;000 innbyggere;
*Bydistriktet Yiling (夷陵区), 3&nbsp;424 km², 520&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Yuan'an (远安县), 1&nbsp;752 km², 200&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Xingshan (兴山县), 2&nbsp;327 km², 190&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Zigui (秭归县), 2&nbsp;427 km², 390&nbsp;000 innbyggere;
*Det autonome fylke Changyang for tujiaene (长阳土家族自治县), 3&nbsp;430 km², 410&nbsp;000 innbyggere;
*Det autonome fylke  Wufeng for tujiaene (五峰土家族自治县), 2&nbsp;072 km², 210&nbsp;000 innbyggere;
*Byfylket Zhijiang (枝江市), 1&nbsp;310 km², 510&nbsp;000 innbyggere;
*Byfylket Yidu (宜都市), 1&nbsp;357 km², 390&nbsp;000 innbyggere;
*Byfylket Dangyang (当阳市), 2&nbsp;159 km², 480&nbsp;000 innbyggere.

## Samferdsel
### Tog
Hankou–Yichang-høyhastighetsjernbane, åpnet i 2012, løper fra Hankou (Wuhan til Yichang.

### Vei
Kinas riksvei 318, en av Folkerepublikken Kinas lengste hovedveier, løper gjennom området. Den begynner i Shanghai og fører blant annet innom Wuhan og Chengdu på sin vei inn i Tibet og Lhasa og helt frem til en kinesisk grenseovergang mot Nepal i Zhangmu.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jingzhou (Hubei)

**Jingzhou** (荆州; pinyin: *Jīngzhōu*) er en by på prefekturnivå i provinsen Hubei i det sentrale Kina. Byen har 6,3 mill. innbyggere (2005). 

## Historie

Jingzhou har siden 4000 f.Kr. vært et komminkasjonssentrum i landet. Gamlebyen i Jingzhou er det som i dag er den sentrale urbane bebyggelse Jiangling fylke. Det ligger ved Yangtzeflodens midtre løp, militært strategisk plassert.

Ying, som lå innenfor grensene av dagens Jingzhou, var hovedstaden for over 20 konger over 411 år i staten Chu i Vår- og høstannalenes tid og de stridende rikers tid under Zhou-dynastiet (1046 - 256).

Byen sies å ha blitt bygd med jord av Guan Yu i de tre rikers tid. I Sør- og nord-dynastienes tid var den hovedstad for vestlige Liang. I de fem dynastiers og ti kongerikers tid var den hovedstad for staten Nanping.

## Administrative enheter

Jingzhou består av to bydistrikter, tre fylker og tre byfylker:
*Bydistriktet Shashi – 沙市区 *Shāshì Qū*&thinsp;; 469 km², 540&nbsp;000 innbyggere, regjeringssete;
*Bydistriktet Jingzhou – 荆州区 *Jīngzhōu Qū*&thinsp;; 1&nbsp;046 km², 570&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Jianli – 监利县 *Jiānlì Xiàn*&thinsp;; 3&nbsp;118 km², 1,46 mill. innbyggere;
*Fylket Gong'an – 公安县 *Gōng'ān Xiàn*&thinsp;; 2&nbsp;258 km², 1,03 mill. innbyggere;
*Fylket Jiangling – 江陵县 *Jiānglíng Xiàn*&thinsp;; 1&nbsp;032 km², 400&nbsp;000 innbyggere;
*Byfylket Honghu – 洪湖市 *Hónghú Shì*&thinsp;; 2&nbsp;519 km², 920&nbsp;000 innbyggere;
*Byfylket Shishou – 石首市 *Shíshǒu Shì*&thinsp;; 1&nbsp;427 km², 650&nbsp;000 innbyggere;
*Byfylket Songzi – 松滋市 *Sōngzī Shì*&thinsp;; 2&nbsp;235 km², 840&nbsp;000 innbyggere.

## Samferdsel
### Tog
Hankou–Yichang-høyhastighetsjernbane, åpnet i 2012, løper gjennom området og har stasjon der.

### Vei
Kinas riksvei 207 løper gjennom prefekturet, både gjennom selve byen Jingzhou (bydistriktene) og så fylket Gong'an. Denne viktige trafikkåren begynner i Xilinhot i Indre Mongolia nær grensen til Mongolia, løper sørover og ender i Hai'an, en by som ligger i Xuwen fylke sør på Leizhouhalvøya i provinsen Guangdong.

Kinas riksvei 318, en av Folkerepublikken Kinas lengste hovedveier, løper også gjennom området. Den begynner i Shanghai og fører blant annet innom Wuhan og Chengdu på sin vei inn i Tibet og Lhasa og helt frem til en kinesisk grenseovergang mot Nepal i Zhangmu.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Xinyang

**Xinyang** (kinesisk: 信阳; pinyin: *Xìnyáng*) også kjent som *Sinyang* eller *Hsin-yang*, er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Henan i det sentrale Kina. den ligger ved elva Huaihe. Befolkningen innen grensene anslås (2004) til 1&nbsp;412&nbsp;000. Selve deet umiddelbare tettstedet derimot har bare om lag 30.000 innbyggere.

Byen er et trafikknutepunkt på toglinjen mellom Beijing og Guangzhou og et viktig regionalt senter for den sørligste delen av Henan og det nordlige Hubei. Byen har blant annet matvare- og tekstilindustri.

Om lag 8&nbsp;km vest for bysentrum ligger Nanwan-demningen som demmer opp det inn til 50&nbsp;km² store, og meget fiske- og dyrerike reservoaret Nanwan (Sørsjøen). Dette området er skogkledt og vernet, og vannspeilet har hele 61 øyer som er mye besøkt.

## Arkeologi
I bydistriktet Pingqiao ligger kommunen Changtaiguan (长台关乡), som er av stor betydning for arkeologien, på grunn av utgravningene på funnstedet Changtaiguan Chumu (长台关楚简, «Chugravene ved Changtaiguan»). I 2006 ble kommunenavnet Changtaiguan endret til Changtai (长台乡).

Utgradningene fant sted i 1957 og 1958, og i Chu-gravene ble det blant annet funnet bambustekster, lakkvarer og musikkinstrumenter. Det var funnet to graver fra De stridende staters tid. Særlig interesse vakte de konfucianske tekstene fra grav 1. Det ble funnet over hundre beskrevne bambustavler. En av tekstene var et «gravinventar» 
(*qiǎncè*, 遣策) hva alt som var blitt lagt ned i graven var oppregnet.

## Administrative enheter
Xinyang består av to bydistrikter og åtte fylker:
*Bydistriktet Shihe (浉河区), 1&nbsp;783&nbsp;km², 610&nbsp;000 innbyggere;
*Bydistriktet Pingqiao (平桥区), 1&nbsp;889&nbsp;km², 770&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Xi (息县), 1&nbsp;836&nbsp;km², 920&nbsp;000 innbyggere
* Fylket Huaibin (淮滨县), 1&nbsp;192&nbsp;km², 660&nbsp;000 innbyggere
* Fylket Huangchuan (潢川县), 1&nbsp;638&nbsp;km², 790&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Guangshan (光山县), 1&nbsp;829&nbsp;km², 790&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Gushi (固始县), 2&nbsp;916&nbsp;km², 1,56 millioner innbyggere;
* Fylket Shangcheng (商城县), 2&nbsp;117&nbsp;km², 710&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Luoshan (罗山县), 2&nbsp;065&nbsp;km², 720&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Xin (新县), 1&nbsp;554&nbsp;km², 340&nbsp;000 innbyggere.

## Samferdsel
### Jernbane

Beijing-Hongkong høyhastighetsjernbane har stoppested her.

Jingguangbanen, som er den konvensjonelle toglinjen mellom Beijing i nord og Guangzhou i sør, har stoppested her. Denne sterkt trafikkerte jernbanelinjen er også innom blant annet Shijiazhuang, Handan, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Shaoguan.

### Vei
Kinas riksvei 107 fører gjennom området. Den løper fra Beijing til Shenzhen (rett ved Hongkong, og er på sin vei innom provinshovedstedene Shijiazhuang, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Guangzhou.

Kinas riksvei 312 løper gjennom området. Den fører fra Shanghai og ender ipå grensen mot Kasakhstan, og passerer blant annet Suzhou, Nanjing, Hefei, Xinyang, Xi'an, Lanzhou, Jiayuguan og Ürümqi.
Xinxiang

:*[[Xinxiang (Xinxiang)|Xinxiang]] er også et fylke i Henan.*

**Xinxiang** (kinesisk: 新乡; pinyin: *Xīnxiāng*) er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Henan i det sentrale Kina. Befolkningen innen grensene anslås (2004) til 758&nbsp;000.

Byen var hovedstad for den kortlivede provinsen Pingyuan (1949 til 1952).

## Historie
I Xinxiang stod slaget ved Muye, der Shang-dynastiet ble beseiret av Zhou-dynastiet. Under Sui-dynastiet (581–618) var Xinxiang bare en liten markedsplass. Den ble utbygd til industrisentrum i 1950-årene. Fra 1949 til 1952 var Xinxiang hovedstad for den kortlivede provinsen Pingyuan (平原省), som også omfattet naboprefekturene Anyang, Hebi, Puyang, Jiaozuo og Heze.

## Administrative enheter
Xinxiang består av fire bydistrikter, seks fylker og to byfylker:
*Bydistriktet Weibin (卫滨区), 52 km², ca. 200&nbsp;000 innbyggere (2003);
*Bydistriktet Hongqi (红旗区), 99 km², ca. 280&nbsp;000 innbyggere (2003);
*Bydistriktet Fengquan (凤泉区), 115 km², ca. 130&nbsp;000 innbyggere (2003);
*Bydistriktet Muye (牧野区), 80 km², ca. 270&nbsp;000 innbyggere (2003);
*Fylket Xinxiang (新乡县), 365 km², ca. 310&nbsp;000 innbyggere (2003);
*Fylket Huojia (获嘉县), 473 km², ca. 390&nbsp;000 innbyggere (2003);
*Fylket Yuanyang (原阳县), 1&nbsp;339 km², ca. 660&nbsp;000 innbyggere (2003);
*Fylket Yanjin (延津县), 946 km², ca. 470&nbsp;000 innbyggere (2003);
*Fylket Fengqiu (封丘县), 1&nbsp;220 km², ca. 730&nbsp;000 innbyggere (2003);
*Fylket Changyuan (长垣县), 1&nbsp;051 km², ca. 790&nbsp;000 innbyggere (2003);
*Byfylket Weihui (卫辉市), 882 km², ca. 480&nbsp;000 innbyggere (2003);
*Byfylket Huixian (辉县市), 2&nbsp;007 km², ca. 780&nbsp;000 innbyggere (2003).

## Samferdsel
### Jernbane
Beijing-Hongkong høyhastighetsjernbane har stoppested her. 

Jingguangbanen, som er den konvensjonelle toglinjen  mellom Beijing i nord og Guangzhou i sør, har stoppested her. Denne sterkt trafikkerte jernbanelinjen er også innom blant annet Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Shaoguan.

## Eksterne lenker
Xinxiang Municipal Government
Puyang (Henan)

**Puyang** (kinesisk: 濮阳; pinyin: *Púyáng*) er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Henan i det sentrale Kina. Befolkningen innen grensene anslås (2004) til 3&nbsp;585&nbsp;600, hvordan 561.000 i administrasjonsbyen.

Støstedelen av området tilhørte tidligere Hebei-provinsen.

## Administrative enheter
Puyang består av ett bydistrikt og fem fylker: 

*Bydistriktet Hualong (华龙区)
*Fylket Puyang (濮阳县)
*Fylket Qingfeng (清丰县)
*Fylket Nanle (南乐县)
*Fylket Fan (范县)
*Fylket Taiqian (台前县)

## Samferdsel
Kinas riksvei 106 går gjennom området. Den løper fra Beijing og er innom blant annet Hengshui, Kaifeng, Ezhou og Shaoguan på sin vei ned til Guangzhou i Sørkina.  

## Referanser
Pingdingshan

**Pingdingshan** (kinesisk: 平顶山; pinyin: *Píngdǐngshān*) er stor kinesisk industriby og by på prefekturnivå i den sørlige del av provinsen Henan i det sentrale Kina. Befolkningen innen grensene anslås (2004) til 4,9 millioner.

Byen ligger i et stort kullområde. Den har direkte jernbaneforbindelse bl.a. til provinshovedstaden Zhengzhou.

## Administrative enheter
Pingdingshan består av fire bydistrikter, to byfylker og fire fylker:
*Bydistriktet Xinhua (新华区), 157 km², 360&nbsp;000 innbyggere;
*Bydistriktet Weidong (卫东区), 103 km², 290&nbsp;000 innbyggere;
*Bydistriktet Zhanhe (湛河区), 124 km², 220&nbsp;000 innbyggere;
*Bydistriktet Shilong (石龙区), 35 km², 60&nbsp;000 innbyggere;
*Byfylket Wugang (舞钢市), 640 km², 310&nbsp;000 innbyggere;
*Byfylket Ruzhou (汝州市), 1.573 km², 960&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Baofeng (宝丰县), 722 km², 480&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Ye (叶县), 1&nbsp;387 km², 820&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Lushan (鲁山县), 2&nbsp;406 km², 830&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Jia (郏县), 727 km², 560&nbsp;000 innbyggere.

## Historie
I perioden Vår- og høstannalenes tid (770 f.Kr. – 476 f.Kr.) bygde staten Chu en forsvarsmur mot nabostater som den lå i stadige feider med. Tidlig i den påfølgende De stridende staters tid ble muren utvidet, særlig for å beskytte seg bedre mot den mektige staten Qin slik at den også løp i nærheten av Pingdingshan.

Selve byen kalles gjerne *ørnebyen*, noe som skyldes at det her før lå et kongelig fylke ved navn *Ying*, som i kinesisk oldtid betød «ørn». Det moderne navnet Pingdingshan 

Byprefekturet Pingdingshan ble ikke opprettet før i 1957.
Jiaozuo

**Jiaozuo** (kinesisk: 焦作; pinyin: *Jiāozuò*) er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Henan i det sentrale Kina. Befolkningen anslås (2004) til 3,5 millioner. 

Innen prefekturgrensene ligger Jiaozuo kullkraftverk fra 2005, som er et av Kinas moderne kraftvarmeverk med høyeffektiv kullutnyttelse.

## Administrative enheter
Administrativt består Jiaozuo av åtte bydistrikter, åtte fylker og to byfylker:
* Bydistriktet Shanyang (山阳区), 67 km², 260&nbsp;000 innbyggere, administrasjonshovedsete;
* Bydistriktet Jiefang (解放区), 62 km², 290&nbsp;000 innbyggere;
* Bydistriktet Zhongzhan (中站区), 124 km², 120&nbsp;000 innbyggere;
* Bydistriktet Macun (马村区), 118 km², 140&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Xiuwu (修武县), 722 km², 280&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Bo'ai (博爱县), 492 km², 420&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Wuzhi (武陟县), 860 km², 650&nbsp;000 innbyggere;
* Fylket Wen (温县), 462 km², 420&nbsp;000 innbyggere;
* Byfylket Mengzhou (孟州市), 542 km², 370&nbsp;000 innbyggere;
* Byfylket Qinyang (沁阳市), 623 km², 470&nbsp;000 innbyggere.

## Eksterne lenker
* 
* Hjemmeside
* Tourhenan
Changzhi

:*[[Changzhi (Changzhi)]] er også et fylke i Shanxi.*

**Changzhi** (kinesisk: 长治市 / 長治市; pinyin: *Chángzhì Shì*) er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Shanxi i det nordlige Kina. Befolkningen anslås (2004) til 683&nbsp;000.

Chanzhi har mye kull, jernmalm og asbest, med tilhørende industri.

Selve byen het **Luan** frem til 1912; den har en historie som strekker seg tilbake til Shang-dynastiet. 

## Historie
I oldtiden var området rundt Changzhi (medregnet Jincheng）kjent under navnet Shangdang.

Changzhi var åsted for Shangdangfelttoget, de første kamphandlinger mellom Kuomintang og Folkets Frigjøringshær etter at Annen verdenskrig var avsluttet. Felttoget begynte i august 1945 og pågikk til oktober. Det begynte da den lokale krigsherre i Shanxi, Yan Xishan, forsøkte å gjenerobre regionen fra kommunistiske styrker. Yans styrker ble til slutt beseiret av en hær anført av Liu Bocheng. Lius politiske kommissar var Deng Xiaoping. 

Felttoget endte med at Yans armé ble helt revet opp, og flesteparten av de som kapitulerte gitt senere over til å kjempe med kommunistene. Etter Shangdangfelttoget forble området i kommunistiske hender frem til slutten av den kinesiske borgerkrig i 1949.

## Administrative enheter
Byprefekturet Changzhi har jurisdiksjon over 2 distrikter (区 *qū*), ett byfylke (市 *shì*) og 10 fylker (县 *xiàn*). 

## Samferdsel
Kinas riksvei 207 løper gjennom prefekturet, både gjennom selve byen Changzhi (bydistriktene) og gjennom fylkene Lucheng og Licheng. Denne viktige trafikkåren begynner i Xilinhot i Indre Mongolia nær grensen til Mongolia, løper sørover og ender i Hai'an, en by som ligger i Xuwen fylke sør på Leizhouhalvøya i provinsen Guangdong.

Kinas riksvei 208 ender opp i Changzhi. Den begynner i Erenhot i Indre Mongolia og fører via Jining og Datong og Taiyuan til Changzhi. 

## Referanser
Hispania Tarraconensis

**Hispania Tarraconensis** var en romersk provins i dagens Spania, samt deler av det nordlige Portugal. Den utgjorde en av tre provinser som eksisterte i Hispania, Den iberiske halvøy, etter 14 f.Kr.. Opprinnelig kolonisert av grekere, fønikere og kartagere. Under Roma var Tarraconensis større enn de andre to romerske provinsene til sammen, selv om den nøyaktige størrelsen er diskutabel.

Det sørlige Spania, dagens Andalucía, utgjorde provinsen Hispania Baetica.

Den hadde navn etter administrasjonssenteret, Tarraco i dagens Catalonia. 

## Historie

Hispania Tarraconensis erstattet Hispania Citerior, som under senrepublikken hadde blitt styrt av en konsul. 
Etter felttoget mot kantabrierne fra 25 til 13 f.Kr. var hele Hispania kommet under romersk kontroll.

De to gamle konsulære provinsene kunne dermed deles i mindre områder. Hispania Tarraconensis ble da en keiserlig provins.  

Området ble styrt som del av Romerriket inntil vestgoternes invasjoner på 400-tallet, med begynnelse i 409. Dette førte til at baskerne og kantabrierne gjorde opprør, og endte med opprettelsen av det vestgotiske kongerike.

## Referanser
Husbåt

En **husbåt** er en båt med kahytt over dekk akterut (særlig i Nord-Norge og på Vestlandet) og en båt som er laget spesielt med sikte på boligformål. Mens den første typen har en helt vanlig skrogform, har den sistnevnte gjerne et skrog som først og fremst er laget for å gi stor stabilitet og oppdrift. En husbåt er bygd med tanke på bokomfort og plass, og har derfor gjerne begrenset hastighet og egner seg best i lukkede farvann.

En båt som ikke er husbåt og som brukes som husvære hele eller deler av året kalles gjerne bobåt. I Norge er de som bor slik organisert i Norsk Båtboerforening. Ved Aker Brygge Marina på Aker Brygge i Oslo, er det rundt 100 fastboende i bobåter. På de engelske kanalene regner man med at det er 350.000 båtbeboere.

Norsk Båtboerforening er en forening for de som bor i båter.

## Eksterne lenker
* 
* Norsk Båtboerforening
Gaius Suetonius Paulinus

**Gaius Suetonius Paulinus** (også stavet **Paullinus** (levde i 1. århundre) var guvernør i romersk Britannia fra år 58 til 62.

I 42 ble han sendt med praetors rang til Mauretania for å stanse et opprør, og han ble rask forfremmet til legionslegat (kommandant for en legion.) Han var den første romer som krysset Atlasfjellene.

I 58 ble han utnevnt til guvernør i Britannia. Han gikk hardt til verks for å stoppe opprør, spesielt i dagens Wales. Mens han angrep druidene på Mona startet Boudicca sitt opprør i 61. Hun plyndret og brente provinshovedstaden Camulodunum og byene Verulamium og Londinium. Paulinus rykket hurtig fram langs Watling Street og møtte Boudicca et sted utenfor Londinium. Selv om romerne var i klart mindretall, seiret de takket være sin overlegne taktikk og disiplin og bedre krigsutstyr. Det var også til stor hjelp for romerne at Paulinus hadde klart å velge slagmark, slik at hærene møttes i et område som passet godt for den romerske taktikken.

I 62 kalte keiser Nero ham tilbake til Roma. Han ble konsul i 66. Etter at Galba døde i januar 69 valgte Paulinus å lede styrkene til Otho mot Vitellius. Han vant en seier ved Cremona, men Otho tapte samtidig ved Bedriacum. Paulinus sto dermed på den tapende siden, men ble benådet i 69. Hva som skjedde med ham videre er ikke kjent. 

## Referanser
Yangquan

**Yangquan** (kinesisk: 阳泉; pinyin: *Yángquán*) er en kinesisk byprefektur  i provinsen Shanxi i det nordlige Kina. Befolkningen innen prefekturet angis (2004) til  innbyggere. 

## Administrative enheter
Byprefekturet Yanquan har jurisdiksjon over 3 distrikter (区 *qū*) og 2 fylker (县 *xiàn*). 

## Geografi

Området og byen ligger i vesthellingene av Taihangfjellene, som løper langs provinsgrensen mellom Shanxi og dens østlige naboprovins, Hebei. Det viktige Niangzipasset gjennom fjellene er en av prefekturets turistattraksjoner, likeså fjellet Zangshan.

## Historie
Området var frem til slutten av 1800-tallet en heller ugjestmild villmark. Det var først etter at jernbanelinjen fra Shijiazhuang til Taiyuan ble åpnet i 1903, og det dermed ble praktisk mulig og økonomisk rentabelt med gruvedrift i større stil (kull, jernmalm) at det vokste frem en mindre by her. Den hadde i 1936 vokst til  over  innbyggere. 

Formelle byrettigheter ble innvilget Yangquan by først i år 1951. Den ble dermed også den første byen som fikk byrettigheter etter Det kinesiske kommunistparti hadde erobret landet og etablert Folkerepublikken Kina i 1949.

En av kullkvalitetene som leveres fra Yangquans gruver er kjent for å være røykfri ved brenning.

## Samferdsel
### Jernbane
Qingdao-Taiyuan høyhastighetstog stanser her på sin vei fra Qingdao til Taiyuan.

### Vei
Kinas riksvei 207 løper gjennom prefekturet, både gjennom selve byen Yangquan og gjennom fylket fylket Pingding. Denne viktige trafikkåren begynner i Xilinhot i Indre Mongolia nær grensen til Mongolia, løper sørover og ender i Hai'an, en by som ligger i Xuwen fylke sør på Leizhouhalvøya i provinsen Guangdong.

Kinas riksvei 307 passerer gjennom området. Den begynner i Qikou i Hebei og fører gjennom provinsene Shanxi og Shaanxi til Yinchuan i den autonome region Ningxia Hui.

## Eksterne lenker
* Kinesisk kart over selve byen Yangquan 
* Fotos fra Yangquan på nettstedet ''Panoramio''
Quintus Veranius

**Quintus Veranius** (født 12 e.Kr., død 57) var guvernør i romersk Britannia i 57.

Han var konsul i 49 etter at han i 30-årene med stort hell hadde bekjempet fjellfolk i Lilleasia. 

I 57 ble han utnevnt til guvernør i Britannia av keiser Nero. Claudius hadde bestemt at man skulle konsentrere seg om å sikre de etablerte grensene, mens Nero ønsket å utvide provinsen. Veranius fikk derfor i oppgave å erobre resten av dagens Wales.

Han døde kort tid etter utnevnelsen, og i hans testamente sto det at han hadde trengt ytterligere tre år for å fullføre den oppgaven han var satt til. Hans etterfølger Gaius Suetonius Paulinus lyktes mye raskere enn det, noe som indikerer at det meste av felttoget allerede var utført, og at Veranius dermed hadde vært for beskjeden.
## Referanser
Hvalbåt

**Hvalbåt** betegner en båt som er brukt til eller bygd for å jakte og skyte hval. Harpunene ble til å begynne med kastet med håndkraft. Den moderne hvalbåten, bygd i stål og med dampmaskin og harpunkanon, ble lansert av Svend Foyn i 1864. 
## Historikk

## Se også
* Hvalfangst
* Hvalkokeri
* Hvalbåter omtalt på norsk wikipedia

## Eksterne lenker
* 
* Bilder av hvalbåter på Norsk hvalfangstmuseum
* Om norsk hvalfangsts historie
* Om "D/S Hvalbåten"
* Norsk hvalfangst i Syd-Georgia
* Om vraket av fraktefartøy MS «Soløy», en tidligere hvalbåt
Kingston

**Kingston** er hovedstad på Jamaica, og med  innbyggere (tall fra 2011) landets største by. 

Byen ligger sørøst i landet, og har en naturlig havn som er beskyttet av Palisadoes, en lang sandbanke som forbinder Port Royal og den internasjonale lufthavnen med resten av øya. 

Byen ble grunnlagt i 1693 av engelskmennene, etter at den tidligere hovedstaden Port Royal ble sterkt skadet av et jordskjelv. Kingston har også blitt rammet av et kraftig jordskjelv; 14. januar 1907 forårsaket et skjelv store ødeleggelser og mer enn 1000 mennesker omkom. I 1872 ble byen offisielt administrasjonssete for det britiske kolonistyret, og den beholdt hovedstadsstatusen da Jamaica ble selvstendig i 1962. I tillegg til å være sete for Jamaicas regjering ligger også University of the West Indies, åpnet i 1948, i Kingston.

Kingston består av to hoveddeler: Sentrum, med den historiske byen, og New Kingston. I sistnevnte bydel finnes en av byens største turistattraksjoner, Bob Marley-museet, som ligger i reggaelegendens hjem. Andre attraksjoner er blant annet strendene Hellshire og Lime Cay, National Gallery of Jamaica og Devon House, et staselig hjem med parkanlegg som engang tilhørte Jamaicas første svarte millionær. 

Kingston har to flyplasser, Norman Manley internasjonale lufthavn og en mindre innenrikslufthavn ved Tinson Pen.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Kingston (andre betydninger)

:*For den amerikanske krimserie fra 1970-tallet, se [[Kingston (TV-serie)|Kingston]]*
**Kingston** kan vise til følgende steder:
__NOTOC__
## I [[USA]]

*Kingston (Georgia)
*Kingston (Massachusetts)
*Kingston (Michigan)
*Kingston (New Hampshire)
*Kingston (New York)
*Kingston (Ohio)
*Kingston (Oklahoma)
*Kingston (Pennsylvania)
*Kingston (Rhode Island)
*Kingston (Tennessee)
*Kingston (Washington)

## I [[Australia]]

*Kingston (Tasmania)
*Kingston (Victoria)
*Kingston on Murray, Sør-Australia
*Kingston SE, Sør-Australia (navnet inneholder bokstavene SE for å skille den fra Kingston on Murray)
*Kingston (Australian Capital Territory)
*Kingston (Norfolk Island)

## I [[Canada]]

*Kingston (New Brunswick)
*Kingston (Nova Scotia)
*Kingston (Ontario)

## I [[Det forente kongerike Storbritannia og Nord-Irland]]

*Kingston, Cambridgeshire, England
*Kingston, Devon, England
*Kingston, Dorset, England
*Kingston, East Lothian, Skottland
*Kingston, Hampshire, England
*Kingston, Wight, England
*Kingston, Kent, England
*Kingston, Moray, Skottland
*Kingston Bagpuize, Oxfordshire, England
*Kingston Blount, Oxfordshire, England
*Kingston by Ferring, West Sussex, England
*Kingston by Sea, West Sussex, England
*Kingston Deverill, Somerset, England
*Kingston near Lewes, East Sussex, England
*Kingston on Soar, Nottinghamshire, England
*Kingston on Spey, Moray, Scotland
*Kingston upon Hull, East Riding of Yorkshire, England
*Kingston upon Thames, Stor-London, England

## På [[Jamaica]]

*Kingston

## Lignende stedsnavn

*Kinston, Alabama
*Kinston, Nord-Carolina (Kingston inntil 1784)
*Kingstone
*Kington
*Kingtown
*Kingstown
Aulus Didius Gallus

**Aulus Didius Gallus** var guvernør i romersk Britannia fra 52 til 57.

Han var konsul i 36 og ledet antagelig kavaleriet under invasjonen av De britiske øyer i 43. Deretter ledet han et felttog på Krim og ble prokonsul for Asia. Galus var sannsynligvis en *[[Novus Homo]]*, det vil si den første i sin familie til å oppnå et høyt offentlig verv.

Gallus ble utnevnt til guvernør i Britannia i 52 på et tidspunkt hvor situasjonen var alvorlig på grunn av keltiske opprør. Han fokuserte på å slå ned disse opprørene, framfor å forsøke å utvide provinsen. Historikeren Tacitus mente at han var reaktiv og defensiv, men Gallus handlet antagelig etter ordre fra keiser Claudius. Keiseren mente at det ikke var verdt risikoen å forsøke å erobre resten av dagens Wales og områder i dagens Skottland, da dette kunne bety at de romerske styrkene forstrakk seg og ikke kunne forsvare provinsen effektivt. Gallus prioriterte derfor blant annet å bygge veier som tillot legionene å flytte seg raskt, samt grensefort som blant annet de ved Usk.

I hans tid som guvernør gjorde carvetieren Venutius opprør mot brigantenes dronning Cartimandua, som han tidligere hadde vært gift med. Fordi hun tidligere hadde utlevert opprørslederen Caratacus til romerne sendte Gallus styrker for å hjelpe henne. 

## Referanser
Julebåt

**Julebåt** var betegnelse på den siste amerikabåten som ankom norsk havn før jul. Julebåten ble imøtesett med stor forventning. Den brakte kjære mennesker hjem i tide til høytiden og hadde de mest eventyrlige «amerikapakker» i lasterommet. Mastetoppen var prydet med et forblåst juletre pyntet med lys. Julebåten var en institusjon i byene som hadde anløp av båtene fra Den norske Amerikalinje til langt ut på 1960-tallet.

Julebåt kan i dag også brukes om passasjerbåter som arrangerer julebord før jul. I Stavanger brukes veteranskipet MS «Rogaland» som restaurantskip og julebåt. Enkelte steder, for eksempel i deler av Hellas, pyntes det julebåter i forbindelse med julefeiringa. 

## Referanser


## Kilder

* Brøymer, Bjørn (2013): *[https://www.aftenposten.no/oslo/i/bK1vl/da-julebaaten-kom-til-oslo Da julebåten kom til Oslo]* fra aftenposten.no
* Sandberg, Axel (2014): *[https://www.aftenposten.no/norge/i/0EkJG/med-amerikabaaten-var-julen-i-havn Med amerikabåten var julen i havn]* fra aftenposten.no
* Ødemark, Erik Conrad (2018): *[https://www.vartoslo.no/den-norske-amerikalinje-det-maritime-oslo-erik-conrad-odemark/julenissen-kom-med-amerikalinjen-kaia-var-stappfull-av-folk-og-stemningen-elektrisk/187131 Julenissen kom med Amerikalinjen. Kaia var stappfull av folk og stemningen elektrisk]* fra vartoslo.no
Tjern

**Tjern** (av norr. *tjarn* (nøytrum) og *tjǫrn* (femininum)) er et lite vann i naturen, altså en liten naturlig innsjø, spesielt i skog og myr.  Både skogstjern og myrtjern er derfor beskrivende for naturlige småvann som ikke kan navngis.

Tjern er som regel mindre enn innsjøer som benevnes som vann, som for eksempel Vælsvanna i Ådal og Østensjøvannet i Oslo. Tjern kan allikevel også brukes til å beskrive en kunstig innsjø, som for eksempel Besserudtjernet i Holmenkollbakken. Professor og språkviter Sylfest Lomheim mener at et tjern ikke bør være større enn hundre meter, samtidig som han poengterer at Besserudtjernet var et typisk tjern. Dette tjernet ble imidlertid utgravd og fjernet ved ombyggingen av hoppbakken foran VM på ski i 1982. Det ville trolig også vært mer korrekt å benevne Besserudtjernet som en dam, siden det var kunstig anlagt. Et annet eksempel er det såkalte Kolbotntjernet, som er omkring 1,7 km lagt og nærmere 250 m bredt på sitt bredeste. Sylfest Lomheim hevder at dette neppe kan benevnes som et tjern, men bør kalles at vann og navngis som Kolbotnvannet.

De fleste naturlige tjern inneholder  jordalkalie metaller. 

Andre skrivemåter for tjern er *tjenn*, *tjørn* og *tjønn*. 

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Liste over kommuner i Las Palmas

Dette er en liste over kommunene i provinsen Las Palmas i den spanske autonome enheten Kanariøyene.

## Referanser
Goiânia

**Goiânia** er hovedstad og en kommune i delstaten Goiás i sentral-vestregionen av Brasil. Byen ligger ca. 200 kilometer fra Brasília og har 1,2 millioner innbyggere (2005). Byen ble grunnlagt i 1933. På samme måte som blant annet Brasília og Belo Horizonte, er dette en planlagt by. Goiânia er kjent for sine art deco-bygninger som ble bygget på 1940- og 50-tallet.

## Galleri

Fil:Goianiadozoo.jpg|
Fil:tresracas.JPG|
Fil:Euro-Banknoten.jpg|


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* http://www.goiania.cidadesvirtuais.net
* https://web.archive.org/web/20171124184345/http://www.noticias.go.gov.br/
* http://www.goiania.ws/Fotos
Las Palmas (provins)

**Las Palmas** er en spansk provins som består av den østlige delen av den autonome regionen Kanariøyene. Provinsen består av omtrent halvparten av Kanariøyene, inkludert øyene Gran Canaria, Fuerteventura og Lanzarote. 

Provinshovedstaden er byen Las Palmas på øya Gran Canaria. Las Palmas er også en av to hovedsteder i den autonome regionen. Omkring 38,5&nbsp;% av provinsens befolkning på litt over én million (2008) bor i hovedstaden. Det er 34 kommuner i provinsen, se Liste over kommuner i Las Palmas.

Den andre halvdelen av Kanariøyene utgjør provinsen Santa Cruz de Tenerife.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kaperbåt

**Kaperbåt** betegner en privat, væpnet båt i pirattrafikk med sin regjerings godkjennelse. Kaperfarten startet på 1600-tallet. En kaper (betegner både båten og kapteinen ombord) fikk utstedt kaperbrev som legitimerte virksomheten og gav dem som drev den en viss rettslig beskyttelse da de unngikk å bli straffet som sjørøvere dersom de ble tatt til fange av fienden. 

Kapertrafikk pågikk i krigstid og var en del av sjøkrigen. Virksomheten gikk ut på å ta kontroll over fiendens handelsskip og føre dem og deres last til egen havn som prise.

Kaperbåtene var av høyst varierende størrelse, fra 2 ½ til 50 lester. Bestykningen kunne variere fra en til ti kanoner.

I Norge spilte kapertrafikken en stor rolle under krigen mot England fra 1807 til 1814, spesielt på Sørlandskysten. Ca 70 kaperbåter ble utrustet i Kristiansand. 450 skip ble kapret og tatt inn til Norge i krigsårene, 300 av dem ble ført til Kristiansand. 14 skip ble rustet i Trondheim. 
En kjent norsk kaperkaptein var Paul Andreas Kaald.

Kaperbrev ble forbudt ifølge Pariskonvensjonen av 1856.

## Litteratur

## Referanser



## Se også
* Kaperfart
Kunstig innsjø

En **kunstig innsjø** er en innsjø som har blitt til, eller fått sin nåværende form og størrelse, ved menneskelig inngripen. En kunstig innsjø med sterkt begrenset omfang kalles gjerne et **basseng**.

## Reguleringsmagasin
De største kunstige innsjøene er laget for å fungere som reguleringsmagasin for vannkraftverk. Disse er laget ved sette opp en demning i en elv eller eksisterende innsjø. Ved å kunne tære på vannet i magasinet får vannkraftverket stabil vannforsyning også i tider med lite tilsig i magasinet. Slike kunstige innsjøer har vært gjenstand for heftig debatt i Norge og andre land, blant annet på grunn av problemer for fisken, ødeleggelse av beitemark og boligområder, generelle estetiske hensyn med mere.

I tidligere tider, før elektrisk kraft ble vanlig, ble kunstige innsjøer laget for å fungere som vannmagasin for sagbruk, pumper og annet mekanisk utstyr som var drevet av vannkraft. I området rundt Kongsberg finnes rundt 70 kunstige dammer som ble laget på 1600- og 1700-tallet i forbindelse med gruvedriften i området.

## Isdammer
Isdammer er dammer som ble laget for å kunne skaffe is til isskap, som ble brukt før det moderne kjøleskapet kom. Når isen på isdammen frøs om vinteren, ble den skåret i store blokker med sag. Noe av isen ble distribuert rundt, mens noe ble oppbevart på lager slik en kunne få is til langt ut på sommeren. Før salg ble de store blokkene skåret i mindre blokker som passet inn i isskap. Det var ikke bare isdammer som ble brukt til å skaffe slik is &ndash; naturlige innsjøer ble òg brukt der det fantes slike. Det var ikke lenger behov for isdammene etter at det elektriske kjøleskapet kom på 1950-tallet, og mange isdammer grodde igjen. Nå for tiden forsøker man å verne isdammene samt å gjenskape noen av de gjengrodde dammene ettersom man anser disse for å ha kulturhistorisk verdi.

Den offisielle betegnelsen på denne næringen var isdrift.

## Hagedammer og pryddammer
Mindre innsjøer som *hagedammer* eller *pryddammer* er blitt laget for estetikkens skyld. Slike finnes i Norge, men det er mer vanlig lenger sør i Europa i tilknytning til herskapelig boliger.

## «Naturlige» kunstige innsjøer
Enkelte innsjøer og dammer er laget for å verne dyre- og plantelivet i et område. Dette gjelder spesielt i forbindelse med naturlige innsjøer som har grodd igjen eller er i ferd med å gro igjen. Når en slik innsjø er verdifull for dyre- og plantelivet har en flere steder gjenopprettet eller utvidet innsjøen for å verne om livet i tilknytning til den. I slike tilfeller forsøker en å gi innsjøen et så naturlig preg som mulig.

## Eksterne lenker
*
Agaete

**Agaete** er en kommune i provinsen Las Palmas på Kanariøyene. Agaete ligger nordvest på øya Gran Canaria.

Agaetes areal er 45,50 km², og befolkningen er om lag 5&nbsp;635 innbyggere (ISTAC, 2003). Høyeste punkt ligger 43 moh.

## Se også
*Liste over kommuner i Las Palmas

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vassøy

**Vassøy** er en liten øy (0,73 km²) i Rogaland, få minutter med båt fra Stavanger. Vassøy hører til Storhaug kommunedel som ligger øst i Stavanger, og regnes som del av de såkalte «byøyene». Øyen har egen barneskole hvor elevtallet varierer mellom 70 og 80. Når elevene når ungdomsskolealder må de ta båt til Stavanger for å gå på skole, oftest på St. Svithun skole på Storhaug

Trafikkmessig betjenes Vassøy i dag av ferje («Rygerbuen») og diverse hurtigbåter, ansvarlig for tilbudet er trafikkselskapet Kolumbus. Det har i mange år vært diskusjon om bruforbindelse til Vassøy, men foreløpig er ferjeforbindelsen eneste tilknytning til fastlandet. Bygging av bro er godkjent for planlegging, men man har ikke blitt enig om den skal bygges.

Per 2022 var folketallet 622.

## Referanser
Dam (innsjø)

:*Dam er også synonym for [[demning]].*

En **dam** er en oppdemmet vannansamling, som for eksempel en kunstig innsjø eller en beverdam, andedam, fiskedam, regnvannsdam og lignende. Dammen kan variere i størrelse, fra store kunstig oppdemmede innsjøer til små pytter og pryddammer i parker, hager og lignende. På generelt grunnlag er imidlertid vannansamlinger som kalles dammer mindre enn en naturlig innsjø, selv om begrepet også i en viss utstrekning kan benyttes om små og grunne naturlige innsjøer. Begrepet brukes også om midlertidige naturlige vannansamlinger i naturen, der det ikke finnes et naturlig avløp for å drenere dammen.

## Se også
* Reservoar (hydrologi)

## Referanser