open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bumerang

**Bumerang** er et kastevåpen opprinnelig laget av trevirke, men nå også gjort i komposittmaterialer. Bumerangen ble opprinnelig oppfunnet av australske aboriginene, men lignende våpen finnes også blant folkeslag i det nordøstre Afrika, indianerstammer i Arizona og Sør-California, og i India. En bumerang som er funnet i Polen antas å være omkring 30&nbsp;000 år gammel.

Bumeranger finnes i mange forskjellige former og størrelse avhengig av opphavet og det tiltenkte formål. Den mest gjenkjennbare typen er den returnerende bumerangen som er en form for kastepinne som når den blir kastet på korrekt vis flyr i en bue og kommer tilbake til utgangspunktet. Andre typer er av den ikke-returnerende sorten, og enkelte igjen blir ikke kastet, men blir brukt som slagvåpen i nærkamp av aboriginer. Bumerangens bruksområde omfatter blant annet jaktvåpen, musikkinstrument, slagvåpen og leke. Størrelsen på bumeranger fra ende til ende varierer fra 10&nbsp;cm til over 2 meter i lengde. Enkelte bumeranger kan ha utskjæringer eller være malt i et design som gir mening til den som laget den. De fleste bumeranger man ser i dag er enten av turist- eller konkurransevariantene, og er nesten utelukkende av den returnerende typen.

## Historie

Bumerang-liknende gjenstander har blitt brukt over hele verden til jakt, religionsutøvelse og fritidsaktiviteter. Opphavet er fremdeles ikke fullstendig avklart. Forskning har vist at eldgamle stammer i Europa brukte spesielle kasteøkser. I tillegg ble det av faraoen i det gamle Egypt brukt en type pinne for å jakte på fugler. Forøvrig har det i bumerang-landet Australia blitt brukt bumeranger og jakt-pinner i mange tusen år. Navnet har sin opprinnelse hos en australsk aboriginstamme kalt Turuwal, som holdt til sør for Sydney i Australia.

I dag blir bumeranger mest brukt som sport. Det finnes flere forskjellige typer kaste-konkurranser: presisjon på returen, trikse-kasting, maksimal tid i luften, utholdenhet og annet. Dagens bumeranger er vanligvis konstruert av tre, plast eller komposittmaterialer, og finnes i mange farger og fasonger. De fleste bumeranger til sportsbruk veier mindre enn 100 gram, og bumerangene som brukes i maksimal tid i luften-konkurransene veier ofte mindre enn 25 gram.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kryptozoologi

**Kryptozoologi** er læren om mytologiske dyr, ukjente dyr og/eller utdødde dyr, som man antar kan eksistere eller ha eksistert, selv om det ikke finnes tradisjonelle bevis på deres eksistens.

Mange kryptozoologer er zoologer, biologer eller har andre lignende yrker. Fagfeltet er gjerne tett knyttet til jakt på slike dyr og beviser for deres eksistens, ofte med betydelig innslag av overbevisning på tross svakt vitenskapelig fundament, og ofte med innslag av konspirasjonsteorier. Tett på fagfeltet er bestiarier fra middelalderen, disse skildret fiktive dyr.

Kryptozoologer interesserer seg hovedsakelig for store ukjente dyr. Disse kan katalogiseres i tre grupper; som ukjente dyr (drager, sjøorm, yeti og lignende), antatt utdøde dyr som fremdeles er i live (pungulv og lignende), eller store dyr som befinner seg et sted de ikke burde være (leoparder i Sør-England).

Et eksempel på et uløst problem er historien om Mokele-mbembe som skal leve i jungelen i Kongo. Er det et reelt vesen, er det en utdødd plesiosaur, eller er det en ny art av neshorn med lang hals. Tidligere er flere historier avvist som fabler, men har senere vist seg å medføre riktighet. Eksempler på slike bekreftede historier er kjempeblekksprut, fjellgorilla (*Gorilla beringei beringei*), nebbdyr og okapi (*Okapia johnstoni*).

På en side kan kryptozoologi betraktes som helt legitim jakt på nye dyrearter &ndash; alt fra nye rundormer, via nye biller og tiger, til en og annen ny mus eller kanskje ape. Disse funnene har gjerne opphav i vitenskapelige arbeider som i noen tilfeller understøttes på et tidlig tidspunkt med fabler og historier fra lokalbefolkning i et område.

På den andre siden kan kryptozoologi sees på som dyrkningen av fabeldyr. Uansett hvor lite sannsynlig det er at det finnes en sjøorm i Loch Ness, en Bigfoot i Rocky Mountains, eller en dinosaur i Afrika, finnes det alltid noen som aldri vil gi opp å tro på dem. Disse vil gjerne støtte seg på for svake historier, selv der holdbare vitenskapelige funn viser at påstandene ikke kan medføre riktighet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hva er kryptozoologi? - artikkel fra forskning.no 16.12.05
* Forskning.no: Fablene som var sanne - 29.1.12
Skjalg Halmøy

**Skjalg Halmøy** (født 17. mai 1914, død 25. desember 2002) var væreier og handelsmann i fiskeværet og handelsstedet Tinden i Vesterålen. Han var også aktiv i Redningsselskapet og som lokalpolitiker i Øksnes.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Skjalg Halmøy ble født i Hamarøy. Høsten 1937 kom han til Tinden som handelsbetjent. Tinden var viktig som fiskemottak, handelssted, poststed og knutepunkt på kysten. Halmøy hadde i utgangspunktet ikke noe forhold til havet eller fiske, men han lærte fort. Da den daværende væreieren Johan Jensen gikk av for aldersgrensen som poståpner i 1946, fikk Skjalg Halmøy og hans kone Helene tilbud om å kjøpe stedet.

### Væreier
I årene framover var Tinden et aktivt sted, med flere ansatte og mye liv. Skjalg Halmøy utviklet stedet og skapte ny virksomhet, til tross for at samfunnsutviklingen gikk mot sentralisering og synkende aktivitet på kysten. I mange år var Skjalg Halmøy i Tinden den eneste i distriktet som tok imot fisk om sommeren. Det var mest som service for fiskerne, for den fiskehandelen lønte seg dårlig. Til slutt ble det imidlertid slutt på fiskemottaket i Tinden, og landhandelen ble også mindre og mindre viktig. Den siste fiskeren som rodde fiske fra Tinden sluttet i 1981.

Skjalg Halmøy forble likevel viktig for turister og de få som ennå bodde i Øksnes Vestbygd. Den tradisjonelle handelsvirksomheten ble lagt ned, men Halmøy holdt stedet åpent for besøkende. Han var sosial, gjestfri og fortellerglad, og hadde mye å vise fram til de som besøkte Tinden. Han ble en turistattraksjon i seg selv, alltid vennlig og interessert, og han formidlet kystkulturen på en svært god måte.

Halmøy kone døde i 1995. De siste årene drev Skjalg Tinden alene, men aktiviteten som sosial væreier fortsatte. Flere tusen mennesker var innom Tinden hver sommer. Det er nok riktig å si at det var «han Skjalg i Tinden» som trakk folk til stedet. Et vakkert sted med interessante, gamle bygninger, javel, men det var Halmøy som var attraksjonen. Dronning Sonja besøkte Tinden sommeren 2002. I gjesteboka i Tinden skrev hun 11. august 2002:

Skjalg Halmøy var også aktiv i Redningsselskapet. Han ble formann i den lokale redningsforeningen Sunderø Kreds allerede året etter at han kom til Tinden. Senere var han distriktsstyreleder i Nordre Nordland krets av Redningsselskapet. Han var svært aktiv som loddselger både hjemme i Tinden og når han var på besøk andre steder i Vesterålen. Han ble utnevnt til æresmedlem i Redningsselskapet, og han ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i sølv.

Skjalg Halmøy døde i jula 2002, og Tinden og Vesterålen ble en attraksjon fattigere. Tinden ble fredet av Riksantikvaren i 1994, og stedet eies nå av en stiftelse. I årene etter at Skjalg Halmøy døde har det vært drevet restaureringsarbeid på bygningene. Butikken holdes åpen i sommersesongen.

## Kilde/litteratur
* Eli Ketilsson: *I Skjalgs rike – Tinden i Vesterålen.* Medusa 2002. ISBN 82-90988-33-8

## Eksterne lenker
* Minneord fra Redningsselskapet om Skjalg Halmøy
* Nekrolog fra foreningen Arctandria
* Nekrolog på Vesterålen-Online
Tindsøya

**Tindsøya** er ei øy i Øksnes kommune i Nordland. Øya har et areal på ca. 4,7 km², og høyeste punkt er Tindstinden på 468 moh.

Tindsøya er ei av flere øyer i Øksnes Vestbygd. Blant andre øyer i dette området er Dyrøya og Nærøya. Tidligere var det mye aktivitet på disse øyene, men i dag er det få fastboende igjen. I bilens tidsalder er det tungvint å bo på øyer uten veiforbindelse til «fastlandet».

De viktigste stedene på Tindsøya er Skipnes og Tinden. Skipnes er et gammelt fiskevær som i dag er bygd om til ferie- og fritidssted. Tinden er et gammelt fiskevær og handelssted som nok er mest kjent for væreier Skjalg Halmøy, som tok imot turister og fiskere i mange år. Skjalg Halmøy døde i 2002, men butikken i Tinden holdes fremdeles åpen i turistsesongen.

Tindsøya er inndelt i åtte matrikkelgårder:
*Gnr. 13 Vinje (artikkel på Kuling.net)
*Gnr. 14 Jarbakkan (artikkel )
*Gnr. 15 Ramsvika (ytre) (artikkel )
*Gnr. 16 Lynghaugen
*Gnr. 17 Djupeidet (artikkel )
*Gnr. 18 Skipnes (artikkel )
*Gnr. 19 Tinden (artikkel )
*Gnr. 20 Fagervold (artikkel )
Hypokondri

**Hypokondri** er en sykdom der folk føler at de har en sykdom som de i realiteten ikke har. Statens helsetilsyn sier blant annet følgende om sykdommen: «Det vesentlige kjennetegnet er vedvarende opptatthet av muligheten for å ha en eller flere alvorlige og fremadskridende somatiske lidelser».

ICPC-2: A27

## Symptomer

Symptomene er de samme som ved annen angst. Hjertet dundrer, adrenalinet pumper, magen kniper seg, det prikker i huden og brystet strammer seg til. Disse angstsymptomene oppfattes gjerne som tegn på alvorlig fysisk sykdom. For en hypokonder blir selv normale eller trivielle problemer med kropp og helse tolket som foruroligende eller livsfarlige. Noen hypokondere lider av dysmorfofobi, en forestilling om at det er noe galt med deler av kroppen eller utseendet deres.

## Årsaker
I flere studier er det funnet ut at et overdrevent oppmerksomhet rundt fysiske symptomer fra foreldre kan gi utvikling av hypokondri. Hypokondri er og funnet ved spesifikke personlighetstrekk, som spesielt opptatt av helse og kropp. Alvorlig sykdom i nær familie, dødsfall eller en ny livssituasjon som mor, kan og utløse hypokondriske forestillinger. Økt oppmerksomhet med sjekk av en mors kropp vedlikeholder denne angsten.

## Behandling
Behandling vedrørende hypokondri er å gi personen en innsikt i hvilken tilstand dette er, samt og øve opp personen evne til å mestre tilstanden. Hovedsakelig kan en velge mellom samtaleterapi, medikamentell behandling eller en kombinasjon av begge. Atferdsterapi og kognitiv terapi viser seg å være nyttige tilnærminger til lidelsen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Lægehåndbogen om Hypokondri (dansk)
Johannes XXIII (motpave)

**Johannes XXIII** (født **Baldassare Cossa** ca. 1370 på øya Procida ikke langt fra Napoli, død 22. desember 1419 i Firenze) var motpave fra det pisanske partiet fra 1410 til 1415.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Baldassare Cossa nedstammet fra en fornem familie ifra Napoli. Nesten intet er kjent fra hans tidligste leveår. Han studerte ved universitetet i Bologna, og slo så inn på den militære løpebane.

I 1389 ble han av pave Bonifatius IX – som også var napolitaner – kalt til tjeneste i den romerske kurie. Hvorvidt paven var i slekt med Cossa,som ofte er blitt hevdet, er ikke sikkert fastslått. Noe geistlig embede innehadde han ikke; han hadde militær- og forvaltningsoppgaver, og forberedte flere ganger simonistiske forretninger. Først var han pavelig kammerherre.

### Kardinal
Paven utnevnte ham den 27. februar 1402 til kardinal og sendte ham som vikar til Bologna, en by han kjente godt fra studietiden. Han viste seg å være en dyktig forvalter av de pavelige interesser, og den betydelige kommunen vendte fullstendig tilbake til pavelig overherredømme. På denne tid fantes det nemlig to paver - den romerske, som Baldassare Cossa tjente, og en motpave i den franske by Avignon.

### Konsilet i Pisa
I mai 1408 var Cossa en av syv kardinaler som vendte ryggen til pave Gregor XII. De inngikk et samarbeid med kardinaler som var lojale overfor motpaven Benedikt XIII, og innkalte konsilet i Pisa. Cossa ledet dette konsilet, som i 1409 valgte motpave Alexander V.

### Pave
Året etter ble kardinal Cossa selv valgt til pave av de samme kardinalene.

Han ble fengslet etter konsilet i Konstanz i 1415. Ifølge historikeren Edward Gibbon ble Johannes XXIII siktet for sjørøveri, mord, voldtekt, sodomi og incest. Dette må sees i lys av det politiske klimaet, og de fleste anklagene var antagelig ikke ekte, men ble fremmet i stedet for mer kompliserte politiske anklager.

I 1418 ble han tatt i nåde av pave Martin V, og da han døde i 1419 var han kardinalbiskop av Tusculum.

Etter at Johannes hadde vært et av de mest populære pavenavnene &ndash; det er fortsatt det navnet som har blitt båret av flest paver &ndash; skulle det gå mer enn 500 år før en pave igjen tok dette navnet, pave Johannes XXIII (1958–1963). Da han valgte navnet var det usikkert om han skulle kalles seg Johannes XXIII eller Johannes XXIV, men han valgte XXIII, og slo dermed fast en gang for alle at Cossa var en motpave.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
.fr

**.fr** er Frankrikes nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for Internett. Domenet er administrert av AFNIC, som også administrerer *[[.re]]* og *[[.tf]]*.

## Registrering
Registrering foregår direkte på andre nivå, eller på tredje nivå under diverse kategoriserte subdomener på andre nivå:

* **.tm.fr** – for innehavere av varemerker
* **.asso.fr** – for sammenslutninger
* **.nom.fr** – for etternavn
* **.prd.fr** – for forsknings- og utviklingsprogrammer
* **.presse.fr** – for pressepublikasjoner
* **.com.fr** – åpen for alle søkere uten begrunnelse for det omsøkte domenenavnet
* **.gouv.fr** – for den franske regjering og administrasjon

Bortsett fra disse seks andrenivå-domenene reserverer AFNIC også retten til å introdusere sektor-baserte andrenivå-domener. Et eksempel på dette vil være *.gouv.fr*-domenet som er reservert for å  identifisere nettstedene til franske regjeringsinstitusjoner.

Registreringer behandles av akkrediterte registrarer.

## Se også
* Domenenavn
* Landskoder (internett)
* Toppnivådomene

## Eksterne lenker
* AFNIC
* IANA .fr whois-informasjon 
* Finn en akkreditert registrar
* Krav til .fr domeneregistrering
Dolmøya

**Dolmøya** er ei 14,5 km² stor øy i Hitra kommune med 448 innbyggere (2017). På øya ligger flere tettsteder i varierende størrelse, men med Kjerringvåg som det største. Inntil Frøyatunnelen stod ferdig i 2000 gikk det ferge mellom Kjerringvåg og Flatval på Frøya. Dolmøya fikk veiforbindelse til fast-Hitra i 1961 da Vettastraumen bru ble åpnet. Brua går over det trange Dolmsundet. Øya er flat, langstrakt, myrlendt og trebar med høyeste punkt 63 meter over havet.

På øya finner en Dolm kirke fra 1920. Kirka er imidlertid gjenoppbygget flere ganger og det eldste kirkestedet er trolig fra senmiddelalderen. Dolm kirke erstattet en eldre og liten stavkirke fra tidlig middelalder, ca. år 1000, på Undås. Dolm kirke er bygget i romansk stil med rundbuer og tykke steinvegger. Den har vært brannherjet etter lynnedslag og gjenreist igjen fire ganger (1709, 1772, 1848 og 1920). Funn tyder imidlertid på at det har vært flere branner, og at minst en gang har folk brent inne i kirken. Dolm kirke er omgitt av mange legender. Blant annet har det blitt sagt at det hviler en forbannelse over den, at kirken skal brenne hvert hundrede år. Det fortelles også at det spøker på den gamle kirkegården.

Dolmen by er kanskje Hitras best kjente severdigheter med flere hundre miniatyrhus, havneområde mv. Etter en omflakkende tilværelse fikk byen til slutt en permanent plassering ved Dolmsundet Hotell på fast-Hitra i 2001.

## Referanser
Vinterpalasset

**Vinterpalasset** er en gedigen bygning i St. Petersburg i Russland, som ble residert av de tidligere tsarene. Palasset kjennes igjen på sin grønne fasade i barokkstil.

Sin nåværende utforming fikk det mellom 1754 og 1763, da det ble bygget som vinterresidens for de russiske tsarene. Arkitekt var Bartolomeo Rastrelli. I 1905 var området rundt palasset åsted for en massakre da Tsarens soldater skjøt på fredelige demonstranter, en hendelse som ble kjent som den blodige søndagen, det er anslått at om lag 1&nbsp;000 ble drept eller såret.

Keiser Paul I mislikte Vinterpalasset, der han aldri følte seg trygg. På grunn av hans personlige fascinasjon med middelalderens riddere og hans konstante redsel for drap, ble det bygget en ny kongelig residens, Mikhajlovskij-slottet, rundt en liten åttekantet gårdsplass. Vinterpalasset ble ikke tatt i bruk før etter at Paul I falt fra.

Etter februarrevolusjonen 1917 tjente det som hovedkvarter for den provisoriske russiske regjeringen. Deretter ble det stormet av Bolsjevikene, hvilket utgjorde begynnelsen på oktoberrevolusjonen.

Palasset er et av seks bygg som utgjør kunstmuséet Eremitasjen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Web-kamera mot Palasstorget og Vinterpalasset (på russisk)
* Hermitage Om Vinterpalasset  (engelsk og russisk)
Forsnes

**Forsnes** er et tettsted i Hitra kommune med vel 80 innbyggere (2001). Stedet fikk Hitras første fergeforbindelse i 1961 med forbindelse til Kristiansund. Ordinær fergedrift ble lagt ned i 2007. Sommeren 2008 ble det satt opp en egen sommerferge fra Sandvika fergekai på Tustna til Edøy i Smøla og videre til Forsnes. Fergestrekningen ble lagt ned etter dette.

Forsnes kapell ble reist i 1935 etter at Kvenvær gamle kirke ble flyttet fra Hakkbuan ved Kvenvær til Forsnes. Bygningen erstattet en tidligere kirke på stedet fra 1763.

## Referanser
Nærum

**Nærum** er et tettsted (stasjonsby) i Rudersdal kommune 20 km nord for København øst for Holte. Frem til 2007 lå Nærum i Søllerød kommune, men er nå innlemmet i Rudersdal. I nord avgrenses Nærum av bekken Kighanerenden (les: Kikk-hane-rennen) som løper fra Søllerød til Vedbæk, og gruslegges for å skape gyteforhold for ørret.

## Stedsnavnet
Stedsnavnet finnes også i Norge. Nærum på Sjælland ble i 1186 kalt **Niartherum** i skriv fra pave Urban III, og i 1193 **Niatharum**. Stedet er oppkalt etter Njord (i genitiv på gammeldansk *Niarthar*) + -hem, sammenlagt «Njords hjem».

## Historie
Byutvikling på 1800-og 1900-tallet ser ut til å ha slettet de fleste sporene etter tidlig bebyggelse og hvordan den utviklet seg. Nedleggelsen av Nærum kirke på 1180-tallet kan ses i sammenheng med den nye steinkirken i Søllerød som overtok som sognekirke. Byggingen av Søllerød kirke var del av en større plan, der kirker mellom København og Helsingør ble bygget 6-9 km fra kysten, trolig som sikring mot sjørøvere. 

## Trafikale forhold
Nærum ligger ved E47, og den private sidebanen Nærumbanen - på folkemunne kalt «Grisen» - kjører fra Nærum til Jægersborg S-togstasjon. Nærumbanen transporterte folk til fabrikkene i Brede og Ravnholm, og på søndagstur langs Mølleåen. Veterantoget «Sølvgrisen» kjører iblant ruten. Nærum-Vedbæk var en af de første jernbanestrekninger som ble nedlagt i Danmark, men Søllerød sognekommune sikret seg arealet og omskapte linjen til «Grisestien» der man kan gå eller sykle.

## Referanser
Crespi d’Adda

**Crespi d'Adda** er en arbeiderlandsby og en frazione i provinsen Bergamo i Italia. Den ligger ved elven Brembo der denne munner ut i elven Adda, på det halvøylignende landområdet mellom de to elvene. Arbeiderlandsbyen ble grunnlagt i 1877.

Den tilhørte bomullsfabrikken til familien Crespi. Byen er et eksempel på hvordan fabrikker rundt den industrielle revolusjon bygget arbeiderboliger med tilhørende skole, kirke og annet som det var behov for. Dette er det best bevarte eksempel på slike byer i Syd-Europa og ble i 1995 oppført på UNESCOs liste over verdensarven.

Landsbyen var i fabrikkens eie inntil 1970, da den ble solgt. Siden er den oppdelt i flere eiendommer og var per 1995 eid av kommunen, kirken og private eiere.

Crespi d'Adda fabbrica.JPG|Fabrikken
Crespi d'Adda.JPG|«Slottet»

## Se også
* New Lanark, arbeiderboliger.
## Referanser
Chi

**Chi** kan være alternativ form av:
 
* Chi (navn), fornavn brukt i flere land i Asia og Afrika
* Qi, kinesiske steder og uttrykk.
* Khi, gresk bokstav.
Fylkesvei 251

**Fylkesvei 251** går mellom Smiugard i Etnedal og Høljerast bru i Nordre Land.

1983 gikk riksveien mellom Flatøygarden og Høljerast bru, resten av veien var fylkesvei. Opprinnelig gikk veien på den fredede Lunde bru fra 1829. 2019 ble en ny veistrekning tatt i bruk, og brua ble erstattet av den nye Hellefossen bru. Traséen over Lunde bru blir kommunal vei.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

2019 ble fylkesvei 237 (Oppland) del av veien.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Datamus

**Mus** eller **datamus** er en styreenhet for en datamaskin. 
Etter tastaturet er musen den vanligste styreenheten for personlige datamaskiner.

## Historie

Datamus ble oppfunnet i 1963 av Douglas Engelbart som da arbeidet med et datasystem kalt oN-Line. Ideen var at brukeren skulle kunne styre eller påvirke systemet, både maskinvare og dataprogrammer, med sin egen kropp, eksempelvis med anordning montert på en kroppsdel.

Den første datamus var laget av tre og hadde to hjul på undersiden som oversatte musens bevegelser til X og Y-aksen på skjermen – et prinsipp som Engelbart tok patent på. Den klosslignende musen med en liten rød knapp på oversiden ble i løpet av 1970-tallet forbedret av Bill English som skiftet ut hjulene med en kule som kunne rotere i alle retninger. Bevegelsene ble registrert av små hjul på innsiden av musen.

Denne typen datamus dominerte 1980-tallet og 1990-tallet, spesielt etter at Apple Computer i 1984 begynte å fremstille Macintosh-computeren. Det var den første populære hjemmecomputer som var utstyrt med mus. For en IBM-kompatibel PC med MS-DOS måtte brukeren lenge kjøpe en datamus selv som kom med et primitivt dataprogram, Pbrush som kunne male enkel grafikk.

### Optisk mus
Den optiske mus ble oppfunnet av Steve Kirsh allerede i 1982 og fungerte kun på en spesiell musematte med grå og blå linjer. Etter hvert som datamaskinene ble kraftigere og rimeligere kom det mer komplekse datachips til å behandle de data som den optiske sensoren fanget opp og en optisk mus kunne brukes uten en spesiell musematte.

## Moderne datamus

Det finnes i dag en rekke forskjellige trådløse mus som benytter seg av radiobølger, f.eks. Bluetooth eller proprietære protokoller, for å kommunisere med computeren. De fleste mus har i dag to knapper samt et hjul som kan brukes til flytte skjermbildet opp eller ned.

Apple  har siden 1984 insistert på at kun én museknapp skulle være på deres datamus, og holdt fast på denne politikken fram til 2005 da firmaet lanserte multifunksjonsmusen «Mighty Mouse» (navngitt etter en tegnefilmfigur).

## Varianter

Styrekuler og andre varianter er senere blitt utviklet da mange har fått skader ved feil bruk av vanlige datamus. Disse skal være bedre å bruke rent ergonomisk, men ofte også en god del dyrere. På bærbare datamaskiner har de dessuten enten styreplater eller styrepinner innebygd. En styreplate er, som navnet sier, en trykk- og berøringsfølsom plate. Ved å bevege en finger på denne flaten beveges musepekeren over skjermen. To korte dunk med en finger tilsvarer vanligvis et dobbeltklikk med venstre museknapp. Styreflaten er vanligvis plassert under tastaturet med to, iblant tre, museknapper over, under eller ved siden av seg. Styrepinnen utøver samme funksjon, men er plassert midt på tastaturet (mellom bokstavene G, H og B). Dette er en gummisylinder som man kan vippe i alle retninger og slik bevege musepeekeren i samme retning som man vipper.

## Eksterne lenker
* 
* De tidligste computermus 
* Xerox Alto-musen  
* Slik fungerer en datamus
* Optiske mus og hvordan de fungerer (PDF)
OpenDocument

**OpenDocument** er et åpent dokumentformat, en standard for hvordan dokumenter skal lagres. KOffice var den første kontorpakken som benyttet dette formatet, med OpenOffice.org 2.0 like etter. Formatet er blitt både ISO-standard og IEC-standard.

## Virkemåte
En OpenDocument-fil er en XML-fil med `<document>` som rot-element. Alternativt kan det være en samling med slike XML-dokumenter komprimert med ZIP.

Filendelsen begynner alltid på "od", mens den siste bokstaven forteller hva slags dokument dette er. For tekstdokumenter blir filendelsen ".odt".

## Hensikt
Det er store langsiktige fordeler med en åpen standard for dokumentlagring. I motsetning til lukkede formater, er det ingen hemmelighet hvordan informasjon skal leses og skrives til en fil av et åpent format. Dette vil sikre dokumentenes lesbarhet for framtiden, så lenge dokumentasjonen av formatet tas vare på. Det blir også atskillig enklere å lage forskjellige programmer som bruker samme format. Sist, men ikke minst er åpenhet et mål i seg selv; friheten til å kunne bruke, distribuere og modifisere programvare uansett hensikt kan også verdsettes.

Innen programvareindustrien finnes det flere eksempler på at når en programvare dominerer et nisjemarked, vil eventuelle bedriftshemmeligheter og patenter effektivt hindre kunkurranse, slik at en produsent omtrent får monopol innen det aktuelle bruksområdet. Mange mener derfor patenter ikke har noe å gjøre i programvare. Amerikanske Microsoft er firmaet som praktisk talt har verdensmonopol, både på operativsystemer og kontorprogramvare. OpenDocument spiller en avgjørende rolle i fri-programvare-bevegelsens kamp mot Microsofts dominans på kontorprogramvare.

Les mer (engelsk): her 

## Standardisering
OpenDocument ble fra 30. november 2006 publisert som ISO-standard **ISO/IEC 26300:2006** *Information technology -- Open Document Format for Office Applications (OpenDocument) v1.0*

Ifølge Forskrift om IT-standarder i offentlig forvaltning skal offentlig dokumenter som skal kunne bearbeides videre, publiseres i Open Document Format (ODF), versjon 1.1 (OASIS, 1.2.2007). Dette kravet trådte i kraft 1. januar 2010.

## Støtte i Microsoft Office
Microsoft finansierer prosjektet OpenXML/ODF Translator på Sourceforge, som utvikler tilleggspakker for Microsoft Offices Word, Powerpoint og Excel slik at disse kan lagre og åpne dokumenter i OpenDocument-format.

Microsoft har laget et konkurrerende XML-format, OOXML, som også benytter seg av XML-dokumenter pakket med ZIP-komprimering.

## Referanser
Robert Bárány

**Robert Bárány** (født 22. april 1876 i Wien i Østerrike-Ungarn, død 8. april 1936 i Uppsala i Sverige) var en østerriksk-ungarsk lege av ungarsk opprinnelse. Han mottok Nobelprisen i fysiologi eller medisin i 1914 for sitt arbeide om ørets balanseapparats fysiologi og patologi. 

Bárány ble født i Wien. Han utdannet seg til lege ved Universitetet i Wien, hvor han ble uteksaminert i 1900.

Han tjenestegjorde som sivil kirurg i den østerrikske hæren under første verdenskrig og ble tatt til fange av den russiske hæren. Da Nobelprisen ble tildelt i 1915 var Bárány i en russisk fangeleir. Han ble løslatt i 1916 som følge av diplomatiske  forhandlinger som prins Karl av Sverige og Røde Kors sto for. Han var da i stand til å delta på Nobelseremonien i 1916, hvor han mottok prisen sin.  Fra 1917 og frem til sin død var han professor ved Uppsala universitet.

## Referanser


## Eksterne lenker
Home Counties

**Home Counties** er en betegnelse på grevskap som grenser mot London.

I 1888 fikk London fastsatt formelle grenser da grevskapet London ble opprettet. De grevskapene som ble medregnet til *Home Counties* var da Kent, Surrey, Middlesex og Essex.

I 1965 ble Londons grenser utvidet da Stor-London erstattet det gamle grevskapet. Dermed ble Buckinghamshire, Hertfordshire og Berkshire lagt til listen. Samtidig forsvant Middlesex, da dette området ble overført til Stor-London, Surrey og Hertfordshire.

I dagligtale blir ikke begrepet alltid brukt med noen stor grad av geografisk presisjon. Området kalles også *London og Sørøst-England* (*London and the South East*), *London Metropolian Area* eller *[[Londons pendlerbelte]]* (*London Commuter Belt*), uten at disse begrepene alltid er helt synonyme.

## Karaktertrekk
Home Counties ble i en referansebok fra 1987 beskrevet som «bebodd av helheten som 'sympatiske', komfortable og konformistiske middelklassefolk». Grevskapet Surrey har blitt beskrevet som å besitte de vesentligste karaktertrekkene for home counties som «et komfortabelt, plastiserert pendlerland med respektable villahus og pent klipte gressplener innfelt med flekker av lette scenerier». I populærkulturen har Margo og Jerry Leadbetter i TV-komedien *The Good Life*, plassert i Surbiton, representert et typisk par i forstaden.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* The Association of British Counties
Addlestone

**Addlestone** er en by i grevskapet Surrey, England, omtrent midtveis mellom Weybridge og Chertsey. Den er administrasjonssenter for distriktet Runnymede. Byen ligger nær kryss 11 på ringveien M25. Den har jernbaneforbindelse til London fra Addlestone jernbanestasjon og er innenfor Stor-Londons storbyområde, lokalisert 30&nbsp;km sørvest for London. Addlestone har et svært gammelt eiketrær sentralt plassert i byen som kalles for *The Crouch Oak* («den krokete eik») og som er et viktig symbol for byen. I henhold til folketellingen i 2011 har byen en befolkning på 11 501 innbyggere, mens det utvidede urbane område (*built-up area*) utgjør 15 883 innbyggere.

## Etymologi
Stedsnavnet Addlestone er av angelsaksisk opprinnelse og sammensatt av to ledd som har blitt forvansket over tid. Første ledd er antagelig et personnavn, Attel, og andre ledd Stone er antagelig avledet fra angelsaksiske *denu*, moderne engelsk *dene*, i betydningen «dal». Historisk har navnet blitt gjengitt ulikt, fra *Atlesdon* og *Atlesford*, i 1241 var det listet som *Attelsdene* og på John Speeds kart fra *1610* er det skrevet *Adleston*.

## Historie

*Croach Oak* er et eiketre som står i Addlestone og som er et viktig symbol for byen. Flere lokale forretninger har benyttet treet i navnet i tittelen. Det markerer grensene for Windsor Great Park. Det er antatt å ha sin opprinnelse på 1000-tallet og hevdes å være ett av de aller eldste i England. Legenden hevder at dronning Elisabeth I stoppet ved det og hadde picnic der. Treet har også vært omtalt som «Wycliffe's Oak»', etter John Wyclif som skal ha holdt prekener på stedet, uten av det er kjent om han noen gang faktisk gjorde det. I 1810 ble det satt opp et gjerde rundt det ettersom lokale ungjenter rev av bark for å lage en kjærlighetsdrikk og dermed nesten tok livet av treet. I september 2007 overlevde det et forsøk på ildspåsettelse.

Frem til jernbanen kom i 1848 var Addleston ikke så mye mer enn en klynge småhus rundt *The George*, byens eldste vertshus. På grunn av nærheten til Weykanalen fra det 1600-tallet og Basingstokekanalen fra det 1700-tallet vokste det frem noe industri der. Den viktigste bedriften var Coxes Lock mølle, en vannmølle som drev et jernverk i 1700-tallet.

I 1838 ble det bygget en kirke i Addlestone, og i 1857 ble et eget sogn opprettet. Det kom mer industri til byen, blant annet Louis Blériots flyfabrikk.

I H.G. Wells’ roman *[[Klodenes kamp]]* (1898) landet det andre av ti romskip på Addlestone Golf Links.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Addlestone Historical Society
Kevutza

**Kevutza** eller **Kvutza** *([[hebraisk]] *'קבוצה*' «gruppe»)* betegner en israelsk kibbutz med et langt mer liberalistisk menneskesyn enn ordinære kibbutzer. For eksempel er familien et hovedelement i en kevutza, i motsetning til i vanlige kibbutzer der barna ikke kan sove sammen med foreldrene, men må sosialiseres på felles sovesaler. I en kevutza er det dessuten anledning til å innhente leid hjelp til arbeid.

Den første israelske kibbutz, Degania, har hele tiden betegnet seg selv som en kevutza.
Feng shui

**Feng shui**, eller **fengshui**, (kinesisk: 風水, pinyin: *Fēng shuǐ*) er den eldgamle kinesiske praksis å plassere og arrangere rom for å oppnå harmoni med miljøet. Den har sin opprinnelse i taoisme. Praksisen er anslått til å være over tre tusen år gammel.

«Feng shui» betyr bokstavelig talt «vind (og) vann» på kinesisk. 

## Oversikt

Tradisjonell («klassisk», «autentisk») feng shui er en kinesisk praksis som henvender seg til planlegging og utarbeidselse av byer, landsbyer, boliger og bygninger. Konstruksjonen av graver og gravkamre inkluderer også feng shui, men reglene for boliger skiller seg fra dem som gjelder «yin-hus» (de dødes hus). Feng shui ble stemplet geomantikk av kristne misjonærer i Kina i det 19. århundret; imidlertid skiller geomantikk og feng shui seg skarpt fra hverandre når det gjelder både hensikt, mål og midler. Navnet feng shui betyr «vind og vann». Begravelsesboken sier at «Qi-en (energien) spres i Vinden og samles på Vannets grenser». Derav navnet.

I tradisjonell feng shui brukes et spesielt kompass som kalles Luopan, og et omfattende utvalg matematiske iterasjoner. Feng shui har grunntekster, kjerneteorier og metoder, og en imponerende fortid basert på arkeologiske oppdagelser og arbeidet til arkaeoastronomer.

Tradisjonelle feng shui-skoler kan deles i to generelle grupper: San He («tre harmonier») og San Yuan («tre sykluser»). Førstnevnte fremhever effekten av omkringliggende terreng, mens sistnevnte legger mer vekt på tidens innvirkning.

## Feng shui i nyere tid
Feng shui kom til USA tidlig på 1800-tallet med de første kinesiske immigrantene.

Feng shui er fortsatt brukt på landsbygda i Kina, i Taiwan, Malaysia, Singapore og Hongkong. Det er ikke velkjent blant yngre kinesere i Kina.

## Eksterne lenker
*
Liste

En **Liste** (fra  og ) er en skriftlig fortegnelse som består av navn, ord eller tall. Den er som oftest ordnet i en loddrett rekke, og kan være ordnet på forskjellig måte, som for eksempel alfabetisk, numerisk, kronologisk, eller også ha en tilfeldig rekkefølge. En liste har ingen fast begrensning, og har vanligvis minst én felles egenskap som binder elementene logisk sammen.

Lister kan ha uendelig mange dimensjoner. En tabell er eksempelvis et spesialtilfelle av en todimensjonal liste hvor alle lister i andre dimensjon har likt antall elementer og er ordnet i samme rekkefølge. I dagligtale omtaler man lister normalt bare som lister med én dimensjon, ofte håndskrevne. 

## Praktisk bruk
En liste er en samling av informasjon for nytte, underholdning eller andre formål. En liste kan lagres på en rekke måter, inkludert å bare eksistere i tankene til den som lager listen, men lister skrives som regel ned på papir eller vedlikeholdes elektronisk. Lister «brukes mest som verktøy, man *leser* ikke, men *bruker* en liste: man slår opp den relevante informasjonen i den, men trenger vanligvis ikke å håndtere den som en helhet».

*Lister kan være alt fra de enkleste punktlister skrevet på papir som f.eks en handleliste eller inventarliste.
*I statistikk er lister av forskjellig slag selve basis for de videre beregninger.
*De mer komplekse listene man finner i informatikk bygget opp i abstrakte datastrukturer som formaliserer konseptet av en ordnet samling av entiteter. I HTML-sammenheng snakker man om ordnede og uordnede lister. I tillegg har man definisjonslister.

**En uordnet liste ([[punktliste]])**
* Et tilfeldig punkt på listen
* Enda et tilfeldig punkt på listen.

**En ordnet (sortert) liste**
# Listepunkt nummer 1
# Listepunkt nummer 2

**En definisjonsliste**

; En term : En definisjon av denne termen
; En annen term : En definisjon av denne termen


## Se også
* Tabell (datastruktur)
* Lenket liste
* 

## Referanser
Siri Berg Paulsen

**Siri Berg Paulsen** (født 31. januar 1950) er en norsk jurist. Berg Paulsen er lagdommer i Borgarting lagmannsrett, og kretsmeglingsmann hos Riksmeglingsmannen. Hun har vært involvert i en rekke store lønnsoppgjør, blant annet i oljesektoren. Hun har også vært søker til embete som høyesterettsdommer (2006), og er tidligere nestleder ved juridisk sekretariat ved Norges Høyesterett.

## Referanser
Nils Aaness

**Nils Egil Aaness** (1936–2024) var en norsk skøyteløper fra Haugnes ved Andenes i Nordland.

Han ble nordnorsk mester i klassen junior i 1957. Da representerte han Tromsø Skøyteklubb. Aaness fikk sitt gjennombrudd som skøyteløper i 1958 under en kalottlandskamp i Narvik (Nord-Finland, Nord-Sverige og Nord-Norge). Han representerte da Mo Skøyteklubb i Mo i Rana.

Aaness var norsk landslagsløper i perioden 1959 til 1965, og ble således en del av den norske skøyterevolusjonen under Stein Johnson. I 1959 vant han 1500 m i en landskamp mot Nederland. Hans store sesong var sesongen 1962/63, da han ble europamester i Göteborg 2. februar og nummer 3 i verdensmesterskapet i Karuizawa tre uker seinere. Den sesongen satte han også ny verdensrekord sammenlagt og ble tildelt Oscarstatuetten for sine meritter.

Aaness hadde sine beste år samtidig med Knut Johannesen, og måtte ofte finne seg i å bli en god nummer to. Blant annet tok han tre sølv og én bronse i norgesmesterskapet – hver gang bak Johannesen. Aaness gikk for Harstad Skøyteklubb,  Tromsø Skøyteklubb, Mo Skøyteklubb og Oslo Skøiteklub.

På 1970-tallet flyttet han til Arendal hvor han nedla et stort arbeid for det lokale skøytemiljøet.

## Personlige rekorder

## Referanser




## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* Knut Bjørnsen (NRK arkivet) kommenterer Aaness' 500 m i Göteborg 1963
*
Wiener Philharmoniker

**Wiener Philharmoniker** er et orkester i Wien som består av musikere fra Wiener Staatsoper.

Orkesteret ble grunnlagt i 1842. Orkesteret har ingen sjefdirigent, og har ikke hatt det siden 1933. De baserer seg utelukkende på gjestedirigenter. I 1941 begynte tradisjonen med nyttårskonserter, som idag er en fast TV-overført begivenhet verden rundt. Det britiske magasinet *Gramophone* rangerte i 2010 orkesteret som et av de fremste i verden.

Orkesteret er organisert som en privat forening. Medlemmene rekrutterer selv nye medlemmer blant musikerne i Wiener Staatsopers orkester som består av 148 musikere. Statuttene sier at musikerne må ha vært med minst tre år i statsoperaens orkester før de er valgbare som medlemmer av Wiener Philharmoniker. Fra 1997 har også kvinnelige musikere kunnet bli tatt opp som filharmonikere.

## Dirigenter
### Sjefdirigenter
* Otto Nicolai (1842–1848)
* Carl Eckert (1854–1857)
* Otto Dessoff (1860–1875)
* Wilhelm Jahn (1882–1883)
* Hans Richter (1875–1883)
* Gustav Mahler (1898–1901)
* Joseph Hellmesberger (1901–1903)
* Felix von Weingartner (1908–1927)
* Wilhelm Furtwängler (1927–1930)
* Clemens Krauss (1929–1933)

### Gjestedirigenter etter 1933 (Utvalg)

* Bruno Walter
* Fritz Busch
* Arturo Toscanini
* Richard Strauss 
* Josef Krips
* Wilhelm Furtwängler
* Hans Knappertsbusch
* Erich Kleiber
* Karl Böhm
* Herbert von Karajan
* Carl Schuricht
* Carlos Kleiber
* Wolfgang Sawallisch
* Carlo Maria Giulini
* Leonard Bernstein
* Seiji Ozawa
* Claudio Abbado
* Zubin Mehta
* Lorin Maazel
* Mstislaw Rostropowitsch
* André Previn
* Giuseppe Sinopoli
* Vaclav Neumann
* Riccardo Muti
* Georges Prêtre
* Valery Gergiev
* Nikolaus Harnoncourt
* Pierre Boulez
* John Eliot Gardiner
* Roger Norrington
* Marcello Viotti
* Christian Thielemann
* Franz Welser-Möst
* Daniele Gatti
* Mariss Jansons

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Ivar Martinsen

**Karl Ivar Martinsen** (født 8. desember 1920 på Løten, død 24. september 2018 i Stange) var en norsk skøyteløper som representerte Hamar Idrettslag.

Ivar Martinsens største bragder på isen skjedde på hjemmebane; i 1952 ble han nr. 3 i VM og året etter nr. 3 i EM &ndash; begge ganger på Hamar. Under OL i Oslo i 1952 tok han en åttendeplass på  meter. Han ble norgesmester for junior i 1946, men fikk aldri noen topplassering i et senior-NM. Han fikk to uoffisielle verdensrekorder som junior, på  meter: én på Hamar, og én på Bislett.

## Personlige rekorder

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Profil som  Ivar Martinsen (OL-resultater) og som  Karl Ivar Martinsen (EM og VM-resultater) på The-Sports.org (noen resultater)
* Ivar Martinsen (biografi med et lite bilde) på home.online.no/~hanswerp/ fra 2008
Skibotn

**Skibotn** (kvensk/, ) er et tettsted i Storfjord kommune ved fjorden Lyngen i Troms. Tettstedet har offisielt  innbyggere per 1. januar , men regner man med nærmeste omegn blir tallet ca. 750. Skibotn er kjent som et sentralt knutepunkt på Nordkalotten, og har en forhistorie som bygger på de tre stammers møte og de utfordringer som fulgte av det.

Skibotn er også kjent for sitt tørre og varme klima, og har et nordlysobservatorium i Skibotndalen.

## Læstadianismen
Skibotn bedehuskapell blir brukt årlig av læstadianere som kommer på stemne til Skibotn, slik det har vært tradisjon fra gammelt av. De såkalte Lyngen-retningene er en gren av læstadianismen som kun har tilhengere i Norge.

## Skibotn markedsplass
Skibotn har lang historie som knutepunkt i Nordkalotten ettersom det ble avholdt årlige marked hvor det alle nordens folkeslag møttes for å forhandle og feste med hverandre. Markedet ble avholdt to ganger i året; i slutten av januar og i november. Allerede i 1571 omtaler skriftlige kilder markedet i Skibotn. Det siste markedet ble arrangert i 1955. Men fortsatt finnes *Markedsgata* og *Øvre Markedsplass* i tettstedet, og den kommunale grunnkretsen heter kort og godt Marked.

## Andre verdenskrig
Under andre verdenskrig var Skibotn den nordligste bygda som ikke ble brent av tyskerne, men heller brukt som et av flere ledd på veien til den tysk-russiske fronten i Finland.

## Se også
* Helligskogen
* Kilpisjärvi
* Larsbergtunnelen
* Skibotnelva

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Skibotn skole
Henry Wahl

**Henry Wahl** (1915–1984) var en norsk skøyteløper.

Wahl representerte før krigen Arbeideridrettslaget i Trondheim, gikk seinere inn i Sportsklubben Falken, og tilhørte i slutten av 1940-årene og begynnelsen av 1950-årene sammen med Sverre Farstad og Hjalmar Andersen den såkalte Falken-trioen.

Wahl gjorde seg bemerket allerede i 1936, da han ble nr. 4 i det europeiske arbeideridrettsmesterskapet på skøyter i Oslo. Som mange idrettsmenn i hans generasjon fikk han karrieren avbrutt av de ekstraordinære forholda mellom 1940 og 1945, men han kom tilbake etter krigen og ble norgesmester på hjemmebane i 1947. Samme år ble han nr. 6 under VM på Bislett.

Hans beste internasjonale resultater var en 3.-plass i VM i 1948 og en 3.-plass i EM i 1951. 
 
## Personlige rekorder
* 500 m – 45,2
*  m – 1.34,0
*  m – 2.21,7
*  m – 4.59,0
*  m – 8.26,8
*  m – 17.34,9

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Armand Carlsen

**Armand Henning Carlsen** (født 20. oktober 1905, død 8. mai 1969) var en norsk skøyteløper og idrettsleder. Han representerte Oslo Skøiteklub.

Carlsen var norsk representasjonsløper i perioden 1925 til 1935. Han deltok i alt 15 EM og VM, og ble aldri dårligere plassert enn nr. 12. Hans beste plassering var en tredjeplass i VM i 1927 i Tammerfors i Finland.

Carlsen var en typisk langdistanseløper. En uke før OL i Sankt Moritz satte han sine eneste verdensrekord på 10&nbsp;000 m i Davos med 17.17,4. Han slettet med det Oscar Mathiesens 15 år gamle rekord. Carlsens rekord stod i 10 år og 1 dag, til Ivar Ballangrud slettet den i Davos i 1938. Han var naturlig nok en av favorittene på de lengste distansene. På 5&nbsp;000 m ble han nr. 5, mens 10&nbsp;000-meteren ble avlyst etter 5. par på grunn av raskt stigende temperatur og bløt is. 

Han var også en dyktig banesyklist, og fikk sølv i nordisk mesterskap i banesykling 1928. I 1929 ble han tildelt Egebergs ærespris for sin innsats innen sykkel- og skøytesporten.

Armand Carlsen var president i Norges Skøyteforbund 1956–1961.

Hans barnebarn Øystein Carlsen ble også en olympier da han deltok i kortbaneløp på skøyter i 1994 som gikk i Norge på Lillehammer og med skøyteøvelsene på Hamar.

## Personlige rekorder

## Referanser




## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Nakkerud

**Nakkerud** er et gårdsbruk, tettsted og ei større grend i Ringerike kommune i Buskerud. Nakkerud er også en tidligere jernbanestasjon ved Randsfjordbanen. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger mellom Drolsum i Modum og Tyristrand, på grensen mot Holleia og langs bredden av Tyrifjorden.

## Tettstedet Nakkerud

Tettstedet ligger langs riksvei 350 mellom Hønefoss og Hokksund og er et mindre tettsted noen kilometer sør-sørvest for Tyristrand. Like vest for Nakkerud, langs grensen mot Modum, renner grenseelva Henåa ut vest i Tyrifjorden. Nærmeste større tettsted er Vikersund.

## Gården Nakkerud
Det er gården Nakkerud (gnr. 262/10 i Ringerike, tidligere gnr. 84 i Hole) som er opprinnelsen til navnet. Den ligger fysisk innerst på Nakkerudtangen, langs Tufteveien nede ved Tyrifjorden og akkurat øst for Randsfjordbanen.

Gårdsnavnet nevnes først som *Nakkarud* mens den er anført under Sylling kirke. I Norske Regnskaber og Jordebøger fra det 16de Aarhundrede, bind IV side 580, nevnes den som *Nackerutt* i 1542, og senere som Nackerud i 1604 og 1617, som Nocherud i 1657, og som Nacherud i 1723. Trolig er også Nakkerud samme *Neckerud* som nevnes under Drolsum (gnr. 100 i Modum) i 1661 og som *Øde Nicherud* under samme gård i 1668. Oluf Rygh mener i sitt bokverk Norske Gaardnavne at navnet følger av mannsnavnet *Nakki*, fra norrønt *Hnakki*, som blant annet finnes i en runeinskripsjon fra Västergötland.

## Nikkelverket
Nakkerud ble fundamentert på bergverksdrift etter nikkel (Ni), kobber (Cu) og kobolt (Co). Da det 1675 ble funnet kobberforekomster ved Åsterudtjernet på Holleia førte det til regulær gruvedrift i området fra 1688 og framover. I 1789 ble gruvedriften utvidet med blant annet produksjon av kobolt.

Under et opphold på Tyristrand i 1837 oppdaget tyskeren Theodor Scheerer (1813–1875) som på den tiden var ansatt som hyttemester ved Blaafarveverket på Modum og senere ble lektor i metallurgi ved universitetet i Kristiania, store mengder nikkel i malm fra området. Det førte til at bergmester Adolf Friedrich Roscher grunnla Ringerikes Nikkelverk i 1848, sammen med sin gode venn og lege ved Blaafarveverket, Heinrich Arnold Thaulow. De manglet riktignok kapitalen, men de fikk med seg Johan Henrik Andresen, eier av Tiedemanns Tobakksfabrikk, som medeier. Han finansierte det hele, men trakk seg ut igjen etter noen få år.

Produksjonen startet opp i 1849 og gikk strålende fra starten av. I en periode rund 1866 var verket verdens største produsent av nikkel. Driften gikk vekselvis fram til 1920, da selskapet gikk konkurs på grunn av fallende etterspørsel av nikkel på verdensmarkedet i forbindelse med første verdenskrig.

## Se også
* Nakkerud stasjon
* Nakkerud Meieri
* Engene vei
* Åsterudtjernet
* Ertelia
* Solumveien
* Henåavassdraget
* Drolsum

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Tyristrandportalen
Vestbyfunnet

**Vestbyfunnet** er et stort votivfunn fra yngre bronsealder fra gården Vestby på Grindvoll i Lunner kommune i Akershus. 

Det regnes som et av de rikeste funn fra norsk bronsealder. Funnet består av tre rikt ornamenterte halsringer av bronse med ovale endeplater og spiraler. Det ble også funnet en stor draktnål sammensatt av flere runde plater, et perlekjede bestående av mer enn 350 perler av bronse samt en fingerring. De mest oppsiktsvekkende gjenstandene fra funnet er imidlertid to små, hulstøpte bronsebukker. Det finnes paralleller til disse bukkene i sørligere deler av Europa, nærmere bestemt i Hellas, Sør-Tyskland og Østerrike. I en nordisk kontekst er imidlertid bukkene unike. Bukkene er støpt i to omganger. Hodene er datert til rundt 700 f.Kr., mens kroppene er datert til rundt 500 f.Kr.  

Funnet ble gjort under pløying i 1925. Det er i dag utstilt i Historisk museum i Oslo.

## Eksterne lenker
* Friluftsteatret Bronsebukkene
* Bronsebukkene fra Hadeland