Livigno-Alpene

**Livigno-Alpene** er en fjellkjede i Alpenes hovedkam ved grensen mellom Graubünden i Sveits og Lombardia i Italia. Kjeden danner en ring rundt den italienske kommunen Livigno og åpner seg bare for elven Spöls trange juv lengst i nord.

## Avgrensning
Livigno-Alpene begrenses
* i nordvest av Engadin (mot Albula-Alpene),
* i nordøst av Fuornpasset og Val Müstair (mot Sesvenna)
* i øst av Umbrailpasset (mot Ortler-Alpene)
* i sydøst av elven Adda (mot Sobretta), og
* i sydvest av Valposchiavo og Berninapasset (mot Bernina-Alpene).

## Topper
Livigno-Alpenes høyeste topper er:
* Cima de' Piazzi (3439 moh.)
* Cima Viola (3384 moh.)
* Piz Paradisin (3305 moh.)
* Pizzo di Dosde (3280 moh.)
* Cima di Saoseo (3277 moh.)
* Piz Languard (3266 moh.)
* Piz Murtaröl (3177 moh.)
* Piz Quattervals (3157 moh.)
* Cime Redasco (3139 moh.)
* Piz Sena (3078 moh.)

Et annen kjent fjell er *Munt la Schera* (2587&nbsp;moh.)

## Daler og fjellpass
Hoveddalen i Livigno-Alpene er *[[Livigno|Val&nbsp;di&nbsp;Livigno]]*, som ligger midt i fjellkjeden. Denne dalen har en hydrologisk særstilling: Den utgjør det eneste (bebodde) området i Italia som ikke ligger i Middelhavets tilsigsfelt. Istedenfor drenerer dalen nordover via elvene Spöl, Inn og Donau til Svartehavet. Der Spöl krysser den italiensk&ndash;sveitsiske grensen, er elven demmet opp til Livignosjøen (*Lago di Livigno*). For å kompliserer de hydrologiske forholdene ytterligere, mottar Livignosjøen også vann fra dalen *Val&nbsp;Mora* i Sveits (elven heter *Aua&nbsp;da&nbsp;Val&nbsp;Mora*). Val&nbsp;Mora er en ubebodd dal, som ligger i den sveitsiske forvaltningskretsen Val&nbsp;Müstair (som ellers drenerer via Adige til Middelhavet).

Ved siden av Val&nbsp;di&nbsp;Livigno og Val&nbsp;Mora strekker tre større daler seg inn i området fra øst:
* *Val Fraele*, dalen til Addas øvre løp (nordvest for Bormio);
* *Val Viola Bormina*, dalen til elven (*Viola*) *Bormina*, som munner ut i Addas dal rett vest for Bormio;
* *Val Grosina* lenger syd, som munner ut i Addas dal nordvest for Grosio.

Ved siden av Bernina-, Fuorn- og Umbrailpasset, som begrenser Livigno-Alpene, fins det bare to passveier i området:
* Livignopasset (2328&nbsp;moh.) fra Valposchiavo (i&nbsp;nærheten av Berninapasset) til Livigno,
* Foscagnopasset (2291&nbsp;moh.) og Eirapasset (2209&nbsp;moh.) fra Bormio via Val&nbsp;Viola&nbsp;Bormina til Livigno. Mellom de to sistnevnte passene ligger Trepalle, Italias høyest beliggende landsby.

De resterende fjellpassene i Livigno-Alpene kan bare passeres på hest, sykkel eller til fots. De viktigste av disse er:
* *Val Viola-passet* (2431&nbsp;moh.) mellom Valposchiavo og Val&nbsp;Viola&nbsp;Bormina,
* *Saccopasset (2751&nbsp;moh.) mellom Valposchiavo og Val&nbsp;Grosina,
* *Dosdepasset* (2850&nbsp;moh.) mellom Val&nbsp;Grosina og Val&nbsp;Viola&nbsp;&nbsp;Bormina,
* *Vervapasset* (2314&nbsp;moh.) mellom Val&nbsp;Grosina og Bormio,
* *Alpisellapasset* (2285&nbsp;moh.) mellom Val&nbsp;di&nbsp;Livigno og Val&nbsp;Fraele,
* *Fraelepasset* (1950&nbsp;moh.) mellom Val&nbsp;Fraele og Val&nbsp;Mora.
* *Dossradond*- (2240&nbsp;moh.) og *Giufplanpasset* (2354&nbsp;moh.) mellom Val&nbsp;Fraele og Val&nbsp;Müstair,
* *Chaschaunapasset'' (2692&nbsp;moh.) mellom S-chanf i Engadin og Livigno,

## Geologi
Livigno-Alpene hører til Sentral-Alpene. Metamorfe bergarter er derfor dominerende.

## Natur, kultur og historie
Fraelepasset er det laveste overgangen over Alpenes hovedkam mellom Reschen- og Malojapasset, men har aldri hatt den betydningen som den lave høyden skulle tilsi. Grunnen er at passet på grunn av Spöl-juvet er utilgjengelig fra nord. Fraelepasset har likevel i middelalderen hatt regional betydning, men da via ruten S-chanf&ndash;Chaschaunapasset&ndash;Livigno&ndash;Alpisellapasset&ndash;Fraelepasset&ndash;Bormio.

Livigno utgjorde fra 1512 sammen med Valtellina en vasallstat av Graubünden, men fikk innrømmet full autonomi fra Graubünden på 1600-tallet. Dalen har alltid hatt stor geostrategisk betydning for Lombardia (og senere Italia). I den senere tid har Livigno også blitt et vintersportssted.

## Referanser