open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Terrasse

En **terrasse** er en planert avsats for ute&shy;opphold, med eller uten platting med direkte atkomst fra terreng og er ikke overbygget. Ordet brukes også om hus bygget i bratt terreng slik at det følger terrenget, samt uteplasser på bygningstak.  

Terrasser er en naturlig eller kunstig avsats, tverrgående vei i hellende terreng. Terrasse er et fransk ord som har sin opprinnelse i det latinske *terra* som betyr jord. Området er gjerne avgrenset av støttemur eller brystning. 

En terrasse kan også ha et dekke av tre, sten eller betong. Dette dekket er grunnen til at man i USA kaller slike terrasser for *deck*. 

Ifølge den norske standarden for geodata, SOSI, er et **terrassehus** «et større bolighus i bratt terreng hvor bygningen følger hellingen i terrenget. De enkelte boligene blir dermed avtrappet eller forskjøvet i forhold til hverandre, slik at de får terrasse på taket til boligen under. Terrassehus er vanligvis ikke avhengig av felles inngang eller felles trappehus.» Leiligheter i et terrassehus kalles *terrasseleilighet*.

## Takterrasse
En spesiell form for terrasse er **takterrasse**, den brukes som en terrasse (uteplass), men er plassert på en bygnings tak.

Takterrasser i større bygg har av og til serveringsted, svømmebasseng, treningsfasisliteter og annet. Adgang til takterrassen er gjerne fra byggets trappehus, eller fra deler av bygget som er høyere, eller fra tilgrensende bygg. Av og til er takterrasse det samme som altan, spesielt er det tilfelle der et byggs deler har ulike høyder. 

## Terrasseadresser i Norge

## Forskjell på terrasse, platting, veranda, balkong og altan

* Terrasse: En terrasse er en planert avsats for ute­opphold, med direkte atkomst fra terreng og er ikke overbygget
* Platting: En platting er en enkel trekonstruksjon som enten er lagt på bakkenivå eller med noen lave fundamenter.
* Veranda: En veranda er et tilbygget til en bygning med én eller flere yttervegger fjernet eller erstattet av glassvegger (glassveranda). En veranda kan ligge i alle etasjer.
* Balkong: En balkong er et fremspring på en bygning fasade der gulvet ofte er en fortsettelse av gulvet i rommet innenfor. 
* Altan: En altan er et gulv utenfor en bygning, over første etasje. 

## Se også
* Altan
* Balkong
* Veranda
* Terrasser (geologi)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Språkrådet: Hva er forskjellen på en altan, balkong, terrasse og veranda?
* Bokmålsordboka og Nynorskordboka: terrasse
Because

**«Because»** er en sang av The Beatles, utgitt i 1969 på albumet *[[Abbey Road (album)|Abbey Road]]*.

«Because» er en ballade skrevet av John Lennon, men er som sedvanlig kreditert Lennon-McCartney. Sangen følger på platen rett etter «Here Comes the Sun» og innleder en lengre medley – en «suite» bestående av flere kortere og lengre sanger som henger sammen.

Innspillingen av «Because» er bygget opp rundt et vokalarrangement for ni sangere, realisert gjennom at Lennon, McCartney og Harrison sang trestemt i tre opptak lagt på hverandre. Dette gir en rik og tett klang, som sammen med den langsomme melodien gir et inntrykk som kan karakteriseres som drømmeaktig og eterisk. På *[[Anthology 3]]* finnes en versjon der lyden av alle instrumentene er fjernet, og kun de ni sangstemmene står igjen, som en illustrasjon av The Beatles' virtuose beherskelse av flerstemmig sang.

Det hevdes iblant at denne sangen er egentlig Ludwig van Beethovens «Måneskinnssonaten» spilt baklengs. Selv om dette ikke er helt riktig, var faktisk «Måneskinnssonaten» en viktig inspirasjon for sangens tilblivelse.

*«Jeg lå på sofaen hjemme hos oss»*, har Lennon fortalt, *«og hørte på at Yoko spilte Beethovens ‘Måneskinnssonaten’ på pianoet. Plutselig sa jeg; ‘kan du spille de akkordene baklengs?’ Det gjorde hun, og jeg skrev ‘Because’ rundt dem. Sangen høres også ut som ‘Måneskinnssonaten’...»*

Det er visse likheter mellom komposisjonene; i akkordstrukturen , i bruken av arpeggio (de enkelte tonene i hver akkord spilles en for en, ikke samtidig), og i det faktum at begge går i tonearten Ciss-moll, men «Because» er ikke «Måneskinnssonaten» spilt baklengs, selv om Lennon selv må ta noe av ansvaret for at denne misforståelsen har oppstått. Det er mer presis å beskrive «Because» som *inspirert* av «Måneskinnssonaten» spilt baklengs; og da først og fremst *akkordprogresjonen*.

Lennon uttrykte senere en viss reservasjon i forhold til arrangementet, men både McCartney og Harrison har framhevet «Because» som en av de beste sangene på *Abbey Road*. Det er også en av de første innspillingene (både når det gjelder Beatles og rock generelt) som benyttet en *Moog* synthesizer. Harrison hadde blitt eier av en slikt instrument, og jobbet på denne tiden iherdig med å lære seg å beherske det.

Teksten til «Because» er enkel, og samtidig nesten kosmisk:

:*Because the world is round it turns me on*
:*Because the world is round...aaaaaahhhhhh*

En coverversjon av «Because» ved sangeren Elliott Smith ble brukt under rulletekstene av filmen *[[American Beauty (film)|American Beauty]]*.

## Eksterne lenker
* Moonlight Sonata vs Because—diskuterer likhetene mellom Beethoven og Beatles
Paviljong

En **paviljong** er liten rund eller mangekantet bygning i park eller hage.  En paviljong brukes til lysthus, restaurant eller sted for å fremføre musikk; musikkpaviljong. Det kan også bety en selvstendig del av et større bygningskompleks.

## Overført betydning
Ordet «paviljong» brukes også (ikke minst av politikere) som forskjønnende uttrykk (eufemisme) om brakker eller anneks til for eksempel kontor- eller undervisningsformål.

## Referanser
Allé

En **allé** er en gate eller vei med trær på begge sider. Et eksempel på en allé kan være Bygdøy allé eller Unter den Linden.

## Eksterne lenker
* 
* http://www.dokpro.uio.no/perl/ordboksoek/ordbok.cgi?OPP=alle
Veranda

En **veranda** er et ytre oppholdsrom innebygget eller tilbygget i en bygning med én eller flere yttervegger fjernet eller erstattet av glassvegger (glassveranda). En veranda kan ligge i alle etasjer, og oftest har den tre vegger, gulv og tak, og er en del av bygningen, eller tilbygget slik at den er et uterom med minst to vegger, gulv og tak. Adgang til slik veranda er som oftest fra innsiden.
I villaer fra slutten av det nittende århundre er ofte verandaen et toetasjes tilbygg, med hageadgang fra verandaen i første etasje.

I det tyvende århundre ble det stadig mer vanlig å bygge boligblokker der leilighetene fikk egne verandaer – ofte benevnt «balkonger» også om det i virkeligheten dreide seg om verandaer. En veranda i en blokk omtales som «innebygget» dersom taket på den ene verandaen er gulvet på verandaen i etasjen over, og sideveggene også er sidevegger i naboenes verandaer. Disse løper i hele bygningens lengde. Slike verandaer har rekkverk, mur eller balustrade på den åpne siden, som ofte er utstyrt med en glassvegg som kan åpnes og lukkes.

En veranda kan også være et overbygget tilbygg til hus med adgang både fra innsiden og utsiden. Den løper i hele, eller deler av, bygningens fasade i første etasje. Denne type veranda kalles gjerne *porch* i USA.

Ordet veranda antas å komme fra språket hindi.

## Forskjell på terrasse, platting, veranda, balkong og altan

* Terrasse: En terrasse er en planert avsats for ute­opphold, med direkte atkomst fra terreng og er ikke overbygget
* Platting: En platting er en enkel trekonstruksjon som enten er lagt på bakkenivå eller med noen lave fundamenter.
* Veranda: En veranda er et tilbygget til en bygning med én eller flere yttervegger fjernet eller erstattet av glassvegger (glassveranda). En veranda kan ligge i alle etasjer.
* Balkong: En balkong er et fremspring på en bygning fasade der gulvet ofte er en fortsettelse av gulvet i rommet innenfor. 
* Altan: En altan er et gulv utenfor en bygning, over første etasje. 

## Se også
*Altan
*Balkong
*Terrasse
*Svalgang
*Loggia

## Eksterne lenker
* Språkrådet: Hva er forskjellen på en altan, balkong, terrasse og veranda?
* Bokmålsordboka og Nynorskordboka:  Veranda
Akutt aksent

**Akutt aksent** ( **´** ) (på fransk: *accent aigu*), også kjent som høyreaksent, er et diakritisk tegn. På norsk brukes akutt aksent særlig for å markere at en staving har sterkt trykk. Hovedsakelig benyttes akutt aksent i visse fremmedord, personnavn og fremmede geografiske navn for å angi hovedtrykk.

## Norske eksempler
Á á  É é  Í í  Ó ó  Ú ú  Ý ý
*allé, diaré, kafé, idé, entré, komité, kupé, moské, supé, trofé, diskré, trasé, én (tallord)
*fór (preteritum av å fare i nynorsk), blót.
## Andre eksempler
*Bogotá, Luiz Inácio Lula da Silva
*Andalucía, São Tomé og Príncipe, Asunción

## Praktisk bruk
På en PC med norsk tastatur skrives tegnet ´ ved å holde AltGr inne og trykke \, og deretter den bokstaven aksenten skal være over (f.eks. e blir é). Ønsker man kun aksenten, trykkes mellomromstasten i stedet.
På en Mac med norsk tastatur finnes en egen tast for aksent.

## Se også
*Diakritisk tegn
*Cedille
*Cirkumfleks
*Gravis
*Tøddel
*Tilde
*Trema

## Koding
ISO-8859-1-bokstavkodingen inkluderer bokstavene *á*, *é*, *í*, *ó*, *ú*, *ý* og deres respektive store bokstaver. Mange flere bokstaver er tilgjengelige i Unicode.

## Eksterne lenker
* Språkrådet – Aksenttegn
* Korrekturavdelingen.no – Aksent
Oh! Darling

**«Oh! Darling»** er en sang av The Beatles som ble utgitt i 1969 på albumet *[[Abbey Road (album)|Abbey Road]]*. Sangen er skrevet av Paul McCartney, men kreditert på vanlig vis Lennon/McCartney.

Sangen er kanskje McCartneys sterkeste vokalpresasjon både før og etter The Beatles, skjønt «Helter Skelter» og Golden Slumbers viser noe av det samme. Opptakene til sangen ble gjort tidlig om morgenen hvor stemmen var på sitt mest rustne. Det er sakte og tung blues med progresjon til taktomslaget. Sangen er bygget en klassisk modell med to vers og overgangsvers, gjentagelse av samme modell, og som en kuriositet finnes det ingen ‘intro’ eller ‘outro.’

Sangens innhold omhandler det klassiske temaet hjerte-smerte, om forhold som brytes og hvor den ene part som ber den andre om å ikke forlate forholdet. Arbeidstittelen på «Oh! Darling» var «I'll Never Do You No Harm» hvilket kommer fram fra første vers:

:*Oh! darling, please believe me
:*I'll never do you no harm
:*Believe me when I tell you
:*I'll never do you no harm

Paul McCartney spilte bass, førstegitar, overdubbing på piano og tamborine, mens John Lennon spilte piano, George Harrison spilte også førstegitar og hadde Ringo Starr på trommer. McCartney sang førstestemmen, og Lennon og Harrison hadde andrestemmene.

## Eksterne lenker
* «Oh! Darling»—sangteksten
* Alan W. Pollacks notat på Oh! Darling
Pigalle (Paris Metro)

**Pigalle** er en stasjon på metroen i Paris, og ble åpnet i 1902. Både stasjonen og kvarteret der den ligger har sitt navn etter billedhuggeren Jean-Baptiste Pigalle (1714–1785), som bodde i Rue Pigalle der metrostasjonen nå ligger.

Stasjonen betjener linje 2 og linje 12.

## Eksterne lenker
* Kart over metroen i Paris
Cirkumfleks

**Cirkumfleks** ( **^** ) (latin *accentus circumflexus*), også kjent som «møne», er et diakritisk tegn. Cirkumfleks har fått sitt navn fra latin *circumflexus* (*bøyd rundt*) som igjen er en oversettelse av det greske ordet *περισπωμένη* (*perispomene*).

På norsk brukes cirkumfleks for å angi lukket uttale, som for eksempel «jakkefôr». Ellers brukes cirkumfleks i en del fremmedord og -navn. Cirkumfleks indikerer gjerne at en bokstav har blitt «borte» i tidligere tider. I fransk var det gjerne s (hôtel fra hostel, côte fra coste (kyst)). I norsk var det gjerne bokstaven ð: *fôr* fra *fóðr*, *vêr* fra *veðr*, men ikke **fâr* fra *faðir*.

## Norske eksempler
Â â  Ê ê  Î î  Ô ô  Û û
*vêr (Nynorsk for vær, (både sol, regn etc. og sauebukk))
*lêr (Nynorsk for lær, (skinn))
*fôr (Innerstoff i klær, f.eks. jakkefôr, eller dyremat)
*kvinnesâl
*château, châteauvin, 
*tête-à-tête, enquête, raison d'être
*crème fraîche
*Côte d'Azur, Rhône, côlon, entrecôte, entrepôt

## Praktisk bruk
På et vanlig norsk ISO-tastatur skrives tegnet ^ ved å holde Shift inne og trykke ¨ (tøddel, tasten til høyre for Å). Dersom en straks etterpå trykker på tasten O blir det en ô. Ønsker en kun å skrive selve tegnet trykkes mellomromstasten i stedet.

## Koding
ISO 8859-1-bokstavkodingen inkluderer bokstavene *â*, *ê*, *î*, *ô*, *û* og deres respektive store bokstaver. Mange flere bokstaver er tilgjengelige i Unicode.

Den benyttes også i ASCII for å representere en eksponent 2^3 = 8.

## Se også
* Diakritisk tegn
* Akutt aksent
* Cedille
* Grav aksent
* Omlyd
* Tilde
* Trema

## Eksterne lenker
* Språkrådet – Aksenttegn
* Korrekturavdelingen – Aksenttegnene
Jan Boklöv

**Jan Boklöv** (født 1966) er en svensk tidligere skihopper, først og fremst kjent for å ha introdusert V-stilen i skihopping.

Boklöv deltok i verdenscupen fra 1986 til 1992. Han vant fem enkeltrenn i løpet av karrieren, og med seieren i Lake Placid i 1988 ble han den første svenske som vant et verdenscuprenn. Han vant verdenscupen sammenlagt i sesongen 1988/1989. I 1989 ble han tildelt Radiosportens Jerringpris.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  NRK Gull om norske reaksjoner på Jan Boklövs V-stil
ISO 8859-1

**ISO 8859-1**, mer formelt **ISO/IEC 8859-1:1998 Information technology -- 8-bit single-byte coded graphic character sets -- Part 1: Latin alphabet No. 1** eller mindre formelt **Latin-1** er del 1 av ISO/IEC 8859, en standard for koding av tegn i Latinske alfabet. **ISO 8859-1** omfatter alle ASCII-tegn pluss de fleste spesialtegn brukt i vesteuropeiske språk. Standarden er grunnlaget for to svært vanlige og sterkt beslektede tegnsett: **ISO-8859-1** (merk den ekstra bindestreken) og Windows-1252. Begge disse tegnsettene tilordner egne tegn i tillegg til **ISO 8859-1**.

Verdiene 00-1F, 7F, og 80-9F er ikke definert i ISO 8859-1.
Merk at den franske ligaturen *[[œ]]* ikke er en del av tegnsettet. 

## Se også
* ISO 8859

## Eksterne lenker
ISO/IEC 8859-1:1998 Information technology -- 8-bit single-byte coded graphic character sets -- Part 1: Latin alphabet No.
Norges Kommunistblad

***Norges Kommunistblad*** var en avis som kom ut i Oslo fra 5. november 1923 til 1. november 1929. Den ble utgitt av Norges Kommunistiske Parti, og var NKPs hovedorgan i denne perioden.

Avisen ble opprettet ved den store splittelsen i Arbeiderpartiet i november 1923. NKP ble stiftet 4. november, og hadde første nummer av partiets nye avis på gata dagen etter.

Da partiet skaffet seg egne lokaler i Storgata 45 flyttet avisen med redaksjon, ekspedisjon og trykkeri inn der, - sammen med partiet, ungdomsforbundet og forlaget Ny Tid. Blant de mest kjente medarbeiderne var dikteren Rudolf Nilsen, som offentliggjorde noen av sine første dikt gjennom avisen.

NKP sto imidlertid svært svakt i Kristiania etter splittelsen. De aller fleste medlemmene fulgte DnA, og det samme gjorde den vel etablerte partiavisen *[[Dagsavisen|Arbeiderbladet]]*. Ved det første valget etter splittelsen fikk NKP mindre enn fem prosent av arbeiderstemmene i hovedstaden. Utgangspunktet for den nye NKP-avisen var derfor vanskelig nok. Bedre ble det ikke av at fraksjonsstrider og uenigheter i partiet kom til å prege den nye avisen. Redaktøren Olav Scheflo trakk seg etter valget i 1924, ble ansatt igjen etter partilandsmøtet i mai 1925, - og forlot avisen i protest i 1926.

Siden kom det intellektuelle Mot Dag-miljøet sterkt inn i det redaksjonelle arbeidet, noe andre deler av partiledelsen reagerte på. På et tidspunkt i 1927 var redaksjonen de-facto delt i to, en med gamle NKP-medlemmer, en med Mot Dag-ister.

*Norges Kommunistblad* klarte aldri å hevde seg i konkurransen med *Arbeiderbladet* og hovedstadpressen. Den gikk inn i 1929 og ble da erstattet av *[[Arbeideren]]* som NKPs hovedorgan.

## Redaktører
* Olav Scheflo 1923-1924
* Olav Larssen oktober 1924 til mars 1925
* Olav Scheflo 1925-1926
* Christian Gottlieb Hilt 1926-1927
* Albin Eines 1927
* Trond Hegna 1927
* Albin Eines 1927
* Christian Gottlieb Hilt 1927-1929
* Arvid G. Hansen 1929

## Referanser
Mean Mr. Mustard

**«Mean Mr. Mustard»** er en sang av The Beatles som ble utgitt i 1969 på albumet *[[Abbey Road (album)|Abbey Road]]*. Skrevet av John Lennon, men kreditert på vanlig vis Lennon/McCartney.

Lennon skrev «Mean Mr. Mustard» i India da han var ved Maharishi Mahesh Yogis meditasjonsleir sammen med de andre The Beatles, inspirert av en historie han leste i avisen, ifølge ham selv, og handlet om en slem gjerrigknark som gjemte pengene sine for å forhindre at folk skulle tvinge ham til å bruke dem.

Tony Bramwell, forfatter av boken *Magical Mystery Tours, My Life With The Beatles*, har gitt en annen forklaring: 
:*«Det var ei gammel posedame som pleide å henge utenfor Knightsbridge end i [[Hyde Park (London)|Hyde Park]], [[London]], nær miltærforlegningen. Hun hadde alt hun eide i plastposer og slepte de rundt i parken. Jeg ganske sikker på at hun hadde noe med sangen å gjøre.»*

I det første utkastet til lyrikken var Mustards søster gitt navnet Shirley. Lennon forandret det til Pam da han så muligheten til å få en overgang til sangen «Polythene Pam», som etterfølger «Mean Mr. Mustard» på *Abbey Road*. Sangen ble spilt inn med «Sun King» som et sammenhengende stykke.

Sangens fiksjon er om den gjerrige mannen med en stygg munn. Han har en søster ved navn Pam som har en flott kropp, men ansikt som en mann og har søppelsekk til klær.

Mange trodde at verselinjen «keeps a ten bob note up his nose» refererte til kokain da sangen kom ut, og noen radiostasjoner nektet å spille sangen på grunn av dette. I virkeligheten er ‘bob’ et populært navn for en skilling, som tilsvarte 12 gamle pence på 1960-tallet for før desimilasjonen av pengesystemet på begynnelsen av 1970-tallet. En ‘ten-bob’ var derfor den minste pengeseddelen på The Beatles' tid.

## Eksterne lenker
* «Mean Mr. Mustard»—lyrikken
* Alan W. Pollacks notat om «Mean Mr. Mustard»
Kvinnefronten (avis)

***Kvinnefronten*** var en avis utgitt av Norges Kommunistiske Parti (**NKP**).

*Kvinnefronten* var en av de NKP-avisene Inger Hagerup skrev for. Kvinnefronten var også en av de mange illegale aviser NKP ga ut under andre verdenskrig.

Redaktør for avisen var Kirsten Hansteen, som senere ble Norges første kvinnelige statsråd.

## Referanser
Gravis

**Gravis** eller **grav aksent** ( **`** ) (på fransk: *accent grave*), også kjent som venstreaksent, er et diakritisk tegn.

Det latinske ordet *gravis* betyr «tung» og betegner en fallende ordtone i motsetning til en «skarp» ordtone (akutt aksent). De latinske betegnelsene er oversettelser fra de tilsvarende greske βαρεῖα og ὀξεῖα (προσῳδία) med samme betydning.

I gammelgresk forekommer gravis kun i et ords siste stavelse, hvor den i visse tilfeller erstatter en akutt aksent. Gravis gikk offisielt ut av bruk i gresk i 1982. I fransk har accent grave delvis kun semantisk/ordskillende funksjon (à og ù), delvis også fonetiske konsekvenser (è gir en åpen e-lyd [ɛ]). I skriftlig norsk benyttes gravis aksent i noen fremmede navn, i den franske preposisjonen *à* og for å skille enkelte ord som ellers ville blitt skrevet likt.

## Norske eksempler
À à  È è  Ì ì  Ò ò  Ù ù
**vis-à-vis*, *à kr* (enhetspris), *à jour*, *à la carte*
**òg* (i betydningen *også*, til forskjell fra konjunksjonen *og*)
**fòr* (*plogfòr*, *potetfòr*, dvs. langsgående fordypning i en åker, til forskjell fra *for* – preposisjon, *fôr* – mat til dyr og *fór* – preteritum av *å fare*)
**lùte*
På bokmål skal det ikke være aksenttegn i franske lånord som karriere, barriere, misere, ampere. I riksmål brukes imidlertid grav aksent i franske ord der uttalen er *æ* (for eksempel karrière og première).

## Andre eksempler
*tête-à-tête,  déjà vu
*Genève, Liège, Val-d’Isère
*crème fraîche

## Praktisk bruk
På en PC med norsk tastatur skrives tegnet ` ved å holde Shift inne og trykke \, og deretter den bokstaven aksenten skal være over (f.eks. e blir è). Ønsker man kun aksenten trykkes mellomromstasten i stedet.
På en Mac med norsk tastatur skrives tegnet ved å holde Shift inne og trykke ´ (knappen rett til venstre for Backspace).

## Koding
ISO-8859-1-bokstavkodingen inkluderer bokstavene *à*, *è*, *ì*, *ò*, *ù* og deres respektive store bokstaver. Mange flere bokstaver er tilgjengelige i Unicode.

## Se også
*Diakritisk tegn
*Akutt aksent
*Cedille
*Cirkumfleks
*Omlyd
*Tilde
*Trema
*Tøddel

## Referanser


## Eksterne lenker
* Språkrådet – Aksenttegn
* Korrekturavdelingen – Aksenttegnene
Polythene Pam

**«Polythene Pam»** er en sang med rockebandet The Beatles, utgitt på albumet *[[Abbey Road (album)|Abbey Road]]* i 1969. Skrevet av John Lennon, men kreditert på vanlig vis Lennon/McCartney.

«Polythene Pam» handler tilsynelatende om en mystisk tøs fra Liverpool kledd i en søppelsekk. Det er sagt en av inspirasjonskildene var en gang John Lennon tilbrakte tid sammen med poeten Royston Ellis og hans venninne, kledd i plast (polyethylene), men mer sannsynlig er nok en underlig kvinnelig fan fra den første Beatles-perioden på The Cavern Club som hadde den eksentriske uvanen med å tygge og spise plastikkbiter. Hun het Pat Dawson Hodgetts, men hun var aldri kledd slik som i sangen, det er nok lagt til fra en pike ved navn Stephanie som Lennon møtte på en av Kanaløyene i august 1963, hvis man skal tro Beatles-ryktene.

:*She’s killer diller when she’s dressed to the hilt.
:*She’s the kind of a girl that makes the News of the World.
:*Yes you could say she was attractively built – Yeah.

På albumet er sangen sømløst lenket til den foregående sangen, også tekstmessig; «[[Mean Mr. Mustard]]», som nevner at det gjerrige fyren Mr. Mustard har en søster ved navn Pam som tar ham med for å se dronningen. «Polythene Pam» løper også direkte over i neste sang «[[She Came in Through the Bathroom Window]]», men teknisk sett slutter «Polythene Pam» når gitarsoloen ender, ved det stedet hvor Lennon sier: *«We'll listen to that now»*, fulgt opp av, *«Oh, look out!»*

Tidsmessig, ved 0:47, er det noen som plukker opp en [[marraka]] og deretter i den høyre høytaleren kan [[Paul McCartney]] høres når han sier *«Yeah!»* mens Lennon svarer *«Great!»''.

## Personell
*John Lennon: 12-Strengers Akustisk.Gitar, Vokal og Kor 
*Paul McCartney: Bass og Kor 
*George Harrison: El.Gitar og Kor 
*Ringo Starr: Trommer, Maracas, Tamburin og Kubjelle

## Eksterne lenker
* Alan W. Pollack's Notes on «Polythene Pam»
* What Goes On?  
* Lyrics
She Came in Through the Bathroom Window

**«She Came in Through the Bathroom Window»** er en sang av The Beatles som ble utgitt i 1969 på albumet *[[Abbey Road (album)|Abbey Road]]*. Skrevet av Paul McCartney, men kreditert på vanlig vis Lennon/McCartney.

Handlingen i «She Came In Through The Bathroom Window» gjenspeiler en virkelig hendelse. En noe desperat tilhenger ved navn Diane Ashley fant en stige i Paul McCartneys hage og brukte denne til å klatre opp til baderomsvinduet som var delvis åpent.

«Jeg var den som klatret opp og krøp inn», har hun sagt. Hun var overrasket over å ha blitt subjektet i en Beatles-sang, og dermed bli nevnt på Wikipedia. «Jeg trodde det ikke først, fordi han hatet det skikkelig når vi brøt oss inn. Men jeg antar at hva som helst kan inspirere en sang, kan det ikke? Jeg vet at alle naboene hans ringte ham når de så at vi var kommet inn og jeg er sikker på at det ga ham linjene ‘Sunday's on the phone to Monday/Tuesday's on the phone to me’»

Den øvrige lyrikken handler om fiktiv person og McCartney nevnte i en dokumentar vist den 6. februar 2002 at denne delen var inspirert av en gang han satt bak i en taxi i New York. Sjåførens navn, ‘Quitts’, kunne leses på et skilt, og ved siden av; ‘Ex Police Department’ og det inspirerte følgende strofe: *«And so I quit the Police Department and got myself a steady job...»*

«She Came In Through The Bathroom Window», som er en forbausende kort sang, ble spilt uten pause rett etter «Polythene Pam» som en del av en lengre medley. Etter sigende er det McCartney som spiller elektrisk gitar mens George Harrison spiller bass.

The Beatles ga sangen til Joe Cocker, som ga den ut i sin versjon i 1969, men etter Beatles originale versjon. Cockers versjon ble benyttet på lydsporet til den mislykkede filmen *All This and World War II* i 1976.

## Coverversjoner

Ike & Tina Turner spilte inn sangen og ga den ut på albumet *[[Feel Good (album)|Feel Good]]* i 1972. Sangen ble også gitt ut på singel senere samme år.

Joe Cocker's cover of this song reached number 30 on the ''Billboard'' top 40 in 1970.

## Referanser



## Eksterne lenker
* 
*  Lyrics
*  Alan W. Pollack's notes
Saua

**Saua** (eller **Sauarelva**) er en elvestrekning i Midt-Telemark kommune i Telemark. Elva drenerer Heddalsvatnet, og munner ut i Norsjø ved Akkerhaugen. Elva er en del av Skiensvassdraget og den naturskapte delen av Norsjø–Skienkanalen.
Ren tekst

Med **ren tekst** menes i datasammenheng tekst som ikke inneholder spesielle formateringskoder til bruk for eksempel i tekstbehandlere eller andre dataprogrammer.
Filene er lesbare for mennesker, i motsetning til binærfiler som ofte bare er forståelig for datamaskiner.

Ren tekst har vært i bruk siden datamaskinens begynnelse, og blir i dag brukt til alt fra småfiler (inneholder mange ganger ingen tegnkoder i det hele tatt, kun tekst og linjeskift) til store datamengder, i stadig større grad i form av XML.
Et eksempel på dette er også her &ndash; alle artikler på Wikipedia er skrevet i ren tekst med enkle formateringskoder.
Dette gjør det enkelt å importere teksten inn i tekstbehandlere eller andre programmer.

Den vanligste forskjellen på tekstfiler er tegnsettet, den interne tallverdien som et tegn representeres ved i maskinen.
Det mest utbredte tegnsettet i den vestlige verden i dag (2005) er ISO-8859-1, men det finnes mange varianter, her er en liste over de vanligste:

;UTF-8
:Et tegnsett for koding av Unicode og er det tegnsettet som øker mest i bruk i den vestlige verden. (Først publisert i 1992 september).
;ISO-8859-1 / Latin1
:Det vanligste tegnsettet på GNU/Linux og Microsoft Windows siden 1990-tallet. Vedlikeholdet av denne standarden ble formelt avsluttet i juni 2004. (Først publisert i 1998).
;ISO-8859-15 / Latin0
:En variasjon av Latin1 der tegnet *¤* er byttet ut med *€* (først publisert i 1999).
;CP865
:Det skandinaviske tegnsettet for bruk under MS-DOS (lansert cirka 1986/1987).
;CP437
:Det originale PC-tegnsettet for bruk i USA (brukt med IBM PC DOS i 1980-årene).
;Macintosh
:..

Oppfatningen om hvilke filer som kan defineres som «ren tekst» har forandret seg i årenes løp. I begynnelsen da ASCII dominerte med sine syv bit, ble kun filer som bare inneholdt tegn i området 32&ndash;127 regnet som dette.
Etterhvert som 8-bit tegnsett ble mer og mer vanlig omfattet «ren tekst»-begrepet i tillegg til den foregående definisjonen også visse tegn i området 128&ndash;255. De fleste tegnsettene baserte seg på kun åtte bit, noe som begrenset antall tegn per tegnsett til 256. Dette forandret seg da Unicode ble introdusert, og en vanlig oppfatning av ren tekst er at den skal være leselig for det menneskelige øye.

En annen forskjell mellom filer som kan karakteriseres som «ren tekst» er formen på linjeskift.
Eksempler på dette er 0x0A for Unix-lignende systemer og 0x0D+0x0A i MS-DOS og Microsoft Windows.

## Se også
* Tekstfil med skilletegn, data lagret i todimensjonale tabeller ved å skille verdiene i hver rad med spesifikke skilletegn, for eksempel kommaseparert tekstfil, semikolonseparert tekstfil

## Referanser
Bøelva (Bø)

**Bøelva** (på Gvarv kalt **Gvarvelva**) er en elv og et vassdrag i Midt-Telemark kommune i Telemark. Elva, som er en del av Skiensvassdraget, har sitt utspring i Seljordsvatn og renner gjennom Midt-Telemark kommune. Bøelva munner ut i Årnesbukta i Norsjø.

## Referanser
Vallaråi

**Vallaråi** er en elv i Seljord kommune i Telemark. Den har sitt utspring i Flatsjå og munner ut i Seljordsvatn, like øst for Seljord sentrum. Vallaråvassdraget er en del av Skiensvassdraget.
Kvadratrot

I matematikken er **kvadratroten** til et tall a det tallet som multiplisert med seg selv gir a som resultat. Kvadratroten til a skrives \sqrt a. For eksempel er \sqrt9=3, siden 3 \times 3 = 9.

Det finnes to tall x som tilfredsstiller ligningen x^2 = a (unntatt hvis a = 0, som har den eneste løsningen x = 0), og begge disse tallene betegnes som kvadratrøttene til a. Hvis a er et positivt reelt tall, er kvadratrøttene ett positivt og ett negativt tall med samme absoluttverdi. For eksempel er kvadratrøttene til 9 lik 3 og -3. Symbolet \sqrt9=3 refererer likevel alltid til den *positive* kvadratroten. Hvis a er et negativt tall, er begge kvadratrøttene imaginære, og hvis a er kompleks, er begge kvadratrøttene også komplekse.

En annen måte å skrive kvadratroten av x på, er å opphøye i en halv, altså: x^{1\over2} = \sqrt{x} eller mer generelt: \sqrt[n]{x} = x^{1\over n}.

Symbolet \sqrt{^\ } ble først benyttet på 1500-tallet.

## Noen regneregler
Følgende egenskaper for kvadratrøtter gjelder for alle positive, reelle tall x og y, og de kan utledes fra potensreglene:

:\sqrt{xy} = \sqrt{x} \sqrt{y}
:\sqrt{\frac{x}{y}} = \frac{\sqrt{x}}{\sqrt{y}}
:\sqrt{x^2} = \left|x\right| for alle reelle tall x (se absoluttverdi)
:\sqrt{x} = x^{\frac{1}{2}} = x^{0{,}5}

### Metode for å regne ut kvadratrot uten kalkulator
Her beskrives en nesten 4000 år gammel metode/oppskrift fra ca 1800 f.Kr. fra Babylonia. Inderne hadde også tidlige metoder for dette.

La x være \sqrt a.

Først gjetter man seg frem til et tall x_0, deretter setter man det inn i en formel:
:x_1= \frac{1}{2} \cdot \left(x_0 + \frac{a}{x_0}\right)

Deretter går man videre med samme metode, denne gangen med x_2:

:x_2= \frac{1}{2} \cdot \left(x_1 + \frac{a}{x_1}\right)
:x_3= \frac{1}{2} \cdot \left(x_2 + \frac{a}{x_2}\right) osv.

Grunnen til at man fortsetter med x_2, x_3, osv., er at jo lengre man kommer, desto mer nøyaktig blir svaret.

**Eksempel:**
Vi skal finne kvadratroten av 7. Vi vet at 2 er roten av 4, og 3 er roten av 9. Derfor må roten av 7 ligge mellom 2 og 3, vi velger derfor x_0 = 2{,}5.

:x_1= \frac{1}{2} \cdot \left(2{,}5 + \frac{7}{2{,}5}\right) = \frac{1}{2} \cdot (2{,}5 + 2{,}8) = 2{,}65
:x_2= \frac{1}{2} \cdot \left(2{,}65 + \frac{7}{2{,}65}\right) = \frac{1}{2} \cdot (2{,}65 + 2{,}642) = 2{,}646
:x_3= \frac{1}{2} \cdot \left(2{,}646 + \frac{7}{2{,}646}\right) = \frac{1}{2} \cdot (2{,}646 + 2{,}646) = 2{,}646

Ved å bruke tre desimaler, ser vi at den tredje desimalen ikke forandrer seg fra x_2 til x_3, noe som betyr at vi har funnet svaret med tre desimaler. Regner man ut kvadratroten av 7 på en kalkulator, får man svaret 2,645{\ }751{\ }311.... Vi ser derfor at metoden stemmer ganske bra.

Denne metoden er en avart av den mye nyere og mer generelle Newtons metode som også kan brukes på andre utregninger. De fleste moderne CPUer har kvadratrotutregning og mange andre flyttallsoperasjoner innbygget i hardware slik at det kan kjøres flere titalls eller hundretalls millioner av dem pr. sekund.

### Kvadratroten av de 30 første heltallene
::

## Se også
*Kvadratroten av 2
*Kubikkrot
*N-te-rot

## Referanser
British American Racing

**British American Racing** (**BAR**) var en formel 1-konstruktør som konkurrerte fra 1999 til 2005. Laget var oppkalt etter selskapet British American Tobacco (BAT), som eiet og sponset laget for å markedsføre sigarettmerket Lucky Strike. Honda kjøpte en 45% eierandel i laget i november 2004 og de gjenværende 55% i september 2005, slik at laget ble omdøpt til Honda Racing F1 for 2006-sesongen. BAT vil fortsette som tittelsponsor med Lucky Strike i 2006, men trekker seg helt ut av formel&nbsp;1 etter dette.

## Eksterne lenker
*
Strawberry Fields Forever

**«Strawberry Fields Forever»** er en sang som ble utgitt i originalversjon av den engelske gruppen The Beatles.

Sangen er kreditert duoen John Lennon / Paul McCartney, men er i sin helhet skrevet av Lennon. «Strawberry Fields Forever» ble først utgitt på en dobbel A-side singel sammen med McCartney-låten «Penny Lane» 13. februar 1967 og ble nummer 2 på de engelske singlelistene. Den ble senere samme år utgitt på albumet *[[Magical Mystery Tour]]*. «Strawberry Fields Forever» var i utgangspunktet tenkt å være en del av albumet *[[Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band]],* men ble utelatt etter ønske fra George Martin og Brian Epstein, noe George Martin senere har uttalt som "en av de største feiltagelsene jeg har gjort". Sangen har sin tittel etter barnehjemmet Strawberry Field drevet av Frelsesarmeen i Liverpool, hvor Lennon pleide å leke som barn.

«Strawberry Fields Forever» går for å være en av The Beatles' mest komplekse og banebrytende komposisjoner, og sangens surrealistiske og avantgardistiske overtoner gjorde den til en referanselåt for den psykedeliske rocken i siste halvdel av 60-tallet.

I 2024 ble sangen nummer syv på Rolling Stones liste The 500 Greatest Songs of All Time.

Vis-à-vis Lennons hjem på vestsiden av Central Park i New York er et lite område av parken kalt Strawberry Fields, til minne om Lennon som ble drept på gaten like ved i 1980.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Alan Pollack om Strawberry Fields Forever
Raumar Orientering

**Raumar Orientering** (tidligere **Raumar Orienteringslag**) er en orienteringsklubb fra øvre Romerike. Klubben ble dannet høsten 1994 som et samarbeid mellom klubbene Gjerdrum, Ullensaker, Nes, Hurdal, Eidsvoll og Frogner. Frogner IL ble med i samarbeidet før sesongen 2005. 

Raumar Orientering kom i 2004 på 3.-plass i verdens største stafett for ungdomslag, Tiomila. I samme stafett året etter kom laget på 5.-plass. Raumar Orientering har også vært representert i junior-VM flere ganger.

I 2008 ble Raumar nok en gang nummer tre i 10-mila. To år senere, i 2010, tok Raumar det store steget opp på toppen av seierspallen og vant stafetten med Magne Haga, Karoline Sønsterudbråten, Line Maria Haugen Melby og Vetle Christiansen på laget. 

Raumar Orientering vant 15 stafetten 2013, etter mye bomming blant de resterende lagene.

## Kjente utøvere
*Magne Haga
*Ragnhild Haga
*Eskil Kinneberg

## Eksterne lenker
*
Bar

**BAR** og **Bar** kan sikte til:

* Bar (enhet), en måleenhet for trykk lik 100&nbsp;000 Pascal
* Bar (utested), et lokale som serverer mat og/eller drikke (særlig alkohol)
* Bar (Montenegro), by i Montenegro
* Bar (Ukraina), by i Ukraina
* Browning Automatic Rifle
* British American Racing, Formel 1-lag (BAR Honda)
* Bar (diakritisk), **&#124;** («vertical bar»), tegn
* Barbados, IOK-landskode BAR
* Bar, kvister med barnåler fra bartrær
* Bar, spiselig (mellombar, energibar o.l.)
British American Tobacco

**British American Tobacco Plc**, **BAT**, er verdens nest største tobakksselskap (etter Philip Morris). Selskapet har sitt hovedkontor i London, England og ble grunnlagt i 1902. British American Tobacco Norway AS er en del av selskapet.

## Merker

* Dunhill
* Kent
* Lucky Strike
* Pall Mall
* Vogue 
* Rothmans
* Peter Stuyvesant
* Benson & Hedges
* Winfield
* John Player
* State Express 555
* KOOL
* Viceroy

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Liste over stortingsrepresentanter 1889–1891

**Liste over alle [[Stortinget|stortingsrepresentanter]] i perioden [[1889]] til [[1891]]**.  Listen omfatter alle som ble valgt ved stortingsvalget 1888. Det var totalt 114 representanter, fordelt med  52 til Høyre, 38 til Venstre og 24 til Det Moderate Venstre.

Perioden omfatter det 38., 39. og 40. ordentlige Storting 1889, 1890 og 1891. Det 38. Storting var samlet 1. februar 1889–3. juli 1889, det 39. 1. februar 1890–9. juli 1890 og det 40. var samlet 2. februar 1891–8. juli 1891.

## Landkretser

### Smaalenenes Amt

### Akershus Amt

### Hedemarkens Amt

### Kristians Amt

### Buskerud Amt

### Jarlsberg og Larviks amt

### Bratsberg Amt

### Nedenes amt

### Lister og Mandal amt

### Stavanger amt

### Søndre Bergenhus Amt

### Nordre Bergenhus Amt

### Romsdals Amt

### Søndre Trondhjems Amt

### Nordre Trondhjems Amt

### Nordlands Amt

### Tromsø Amt

### Finmarkens Amt

## Bykretser

### Fredrikshald

### Sarpsborg

### Fredrikstad

### Moss og Drøbak

### Kristiania, Hønefoss og Kongsvinger

### Lillehammer, Hamar og Gjøvik

### Drammen

### Kongsberg

### Holmestrand

### Tønsberg

### Larvik og Sandefjord

### Brevik

### Porsgrund

### Skien

### Kragerø

### Østerrisør

### Arendal og Grimstad

### Kristiansand

### Flekkefjord

### Stavanger og Haugesund

### Bergen

### Aalesund og Molde

### Kristiansund

### Trondhjem og Levanger

### Tromsø og Bodø

### Hammerfest, Vardø og Vadsø

## Kilder
*NSD Norsk senter for forskningsdata 
*kildevilkår "(En del av) De data som er benyttet i denne publikasjonen er hentet fra Norsk samfunnsvitenskapelig datatjenestes Politikerarkiv. NSD er ikke ansvarlig for hverken analysen av dataene, eller for de tolkninger som her er gjort."
*
Orkanen Hugo

**Orkanen Hugo** ble først oppdaget som en gruppe tordenbyger nær Kapp Verde, Afrika 9. september 1989. Bygene beveget seg vestover og fire dager senere (11. september) ble disse bygene til en tropisk storm. Stormen utviklet seg til orkan 13. september. Når orkanen nådde Karibia forårsaket den massive ødeleggelser på steder som Guadeloupe, St. Croix, Montserrat og Puerto Rico, hvor seks mennesker døde 18. september.

Hugo nådde Nord-Amerika om kvelden 21. september som en kategori 4-orkan på Saffir-Simpson-skalaen like nord for Charleston, South Carolina i retning mot Charlotte, Nord Carolina. Opprinnelig hadde orkanen kurs for Savannah, Georgia, som var evakuert, men gikk i retning mot Charleston. Hadde orkanen gått mot Savannah ville det vært den første store orkanen som traff østkysten mellom Palm Beach, Florida og Savannah River siden 1899. I stedet skulle det gå ytterligere 15 år, inntil orkanen Jeanne, som traff nordlige delen av Palm Beach i 2004.

Da orkanen hadde gitt seg, sa guvernøren i Sør-Carolina Carroll A. Campbell at orkanen hadde felt nok trær til å bygge et hus til hver familie i delstaten Vest-Virginia, som har 1,8 millioner innbyggere. 

Orkanen bragte også med seg nærmere 3000 tornadoer, som også stod for store ødeleggelser.

Hugo forårsaket skader for $7 milliarder (tilsvarer $9,4 milliarder i 2000-verdi) i USA, i tillegg til skader for $3 milliarder i Karibia.

Kildene spriker når det gjelder antall omkomne på grunn av orkanen Hugo. American Meteorological Society hevder 49 omkom i USA. Noen hevder 56, mens andre statlige myndigheter hevder 32. Totalt omkom 70 – 100 mennesker av orkanen, inkludert Karibia.

Nødhjelp ble blant annet gitt av Røde Kors, Frelsesarmeen og flere kirkemenigheter.

På øya St. Croix tok omfattende plyndring og lovløshet til etter orkanen Hugo. Telefon, elektrisitet, sykehus, banker, flyplassen og 90% av all infrastruktur var vesentlig skadet eller ødelagt. Tre dager etter at orkanen traff øya, spurte guvernøren for De amerikanske Jomfruøyer president George H.W. Bush om føderal bistand for å gjenopprette lov og orden på øya. 20. september kom militære styrker til øya. Disse ble værende i to måneder.
Fraktfly ble brukt til å fly inn mat, vann og mobile sykehus.

## Se også
*Orkanen Gilbert
*Orkanen Andrew
*Orkanen Katrina
Akrostikon

**Akrostikon** (fra gresk, ἄκρος (*akros*) ytterst og στίχος (*stikhos*) rekke/vers) er et dikt hvor de første eller siste bokstavene i hver linje til sammen danner et nytt ord eller setning.

Som en form for framtvunget skriving kan et akrostikon bli benyttet som et redskap for å støtte hukommelsen. Et eksempel ble gjort på gresk for utsagnet *JESUS KRISTUS, GUDS SØNN, FRELSEREN* som på gresk er **Ἰ**ησοῦς **Χ**ριστός, **Θ**εοῦ **Υ**ἱός, **Σ**ωτήρ (I*esous* CH*ristos*, TH*eou* Y*ios*, S*oter*) (*ch* og *th* blir hver en bokstav på gresk). Initialene staver *[[ICHTHYS]]*, gresk for fisk, derav den hyppige bruken av fisk som symbol for Jesus Kristus som ble benyttet av de tidlige kristne og senere.

Ordet akrostikon ble først benyttet for profetiene til den erythraiske sibylle, som ble skrevet på blader og arrangert slik at initialene, de første bokstavene på bladene, alltid dannet et ord. Denne teknikken ble senere benyttet med en oppfinnsom effekt av Vladimir Nabokov i hans novelle *The Vane Sisters* (1951). I enkelte tilfeller kan bruken av akrostikon være en lek, som en gåte, hvor det er et middel for å identifisere opphavsmannen eller hans miljø.

Akrostikon var populært i skillingsvisetradisjonen. I Gjest Bårdsens vise *Gud trøste mig som maa i Slavekjæder* danner første bokstav i hver strofe navnet «Gjest Baardsen Sogndalsfjærn». Visa *Grusomme Skjæbne!* danner navnet på kjæresten «Gjertine Carlsdatter».

## Eksempel
Et moderne eksempel på et akrostikonsk dikt på engelsk, komponert av epigrammer i jambisk pentameter (femfotsvers), arrangert i heroisk verspar med rytmemønsteret a/a, b/b, c/c, d/d/d som ender i triplett (tre rimlinjer) med tittelen «Serana til WIKIPEDIA», skrevet av David G. Serana og publisert på en nettside dedikert til formell akrostikonsk dikt i klassisk poesi:


**W**isdom systemized in a complex net
**I**nformation metropolis is set
**K**nowledge super way spins in liberty
**I** learn many things out of rafferty
**P**eople, events, places, things; organized
**E**xposed, refined, edited, scrutinized
**D**eleted, published; found truth, accepted
**I**nformation errors intercepted
**A**n ingenuity unexcepted!


## Referanser


## Se også
* Mesostikon
* Telestikon
* Akronym
Mesostikon

Et **mesostikon**. (fra gresk Μεσο (*Meso-*) *i midten* og στίχος (*stikhos*) rekke/vers) er et dikt som er laget slik at bokstavene som står på et bestemt sted midt i verset, lest ovenfra og ned, danner et ord eller en setning.

## Se også
*akrostikon
*telestikon
Telestikon

**Telestikon** er et ord eller setning som er dannet av de siste bokstavene eller stavelsene til versene eller strofene i et dikt.

## Se også
*akrostikon
*mesostikon
Leirkup

**Leirkup** er en liten elv som har sitt utspring i naturreservatet Børsesjø øverst i Gjerpensdalen i Skien kommune i Telemark. Den renner ned hele Gjerpensdalen og munner ut i Skienselva ved Osebakken i Porsgrunn. Leirkup blir dermed det nest siste tilløpet som gir sitt bidrag til Telemarksvassdraget, før dette munner ut i havet. Klyvebekken kommer ut i elva lenger nedstrøms. Lokalt kalles Leirkup for «Lilleelva».

Høsten 2013 ble det lagt ut gytegrus på to steder i Leirkup, rett nord og rett sør for Slottsbro i Porsgrunn kommune. Dette ble gjort som en del av skredsikringen av Leirkup. Leirkup er en anadrom elv, en elv som renner til hav. Leirkup har derfor mulighet for å være yngleplass for anadrome fiskeslag, som laks og sjøørret. Det er fiskeslag som lever i sjøen, men gyter i ferskvann.

Nedbørsfeltet til Leirkup er på ca 70&nbsp;km2 og gjennomsnittlig vannføring er målt til 1–2 m3/sekund ved utløpet.

## Referanser
Metropolitan Museum of Art

**Metropolitan Museum of Art**, ofte bare kalt **The Met**, er et av verdens største og viktigste kunstmuseer, og det største museum i USA. Det ligger i New York City, på Manhattans Upper East Side, langs Fifth Avenue på Central Parks østside.

## Forhistorien
Etter en bankett på en restaurant i Paris for å markere den amerikanske nasjonaldagen den 4. juli 1866, holdt John Jay, barnebarnet til den berømte horvatingsjuristen av samme navn, John Jay (1745–1829), en tale til en gruppe amerikanske forretningsmenn. Han oppfordret de fremmøtte til å opprette et museum som ville bringe både kunst og kunstundervisning til det amerikanske folk i en «nasjonal institusjon». 

Etter fem år med lobbyvirksomhet med forretningsfolk, bankfolk, kunstnere og intellektuelle, ble den første bygningen til Metropolitan Museum of Art i New York klar i 1870.

## Historie, beskrivelse
Museet åpnet den 20. februar 1872, og har siden vært en av New Yorks mest besøkte attraksjoner. Med 7,06 millioner besøkende i 2016 var museet det tredje mest besøkte i verden, og det femte mest besøkte museum uansett type. Dets faste utstillinger inneholder over to millioner verker, inndelt i 17 separate avdelinger.

The Mets 19 avdelningwr har hver og en sitt spesialiserte personal av kuratorer og forskere. Det er dessuten seks avdelinger for vedlikehold, og en avdeling for vitenskapelig forskning. De permanente samlingene omfatter kunstverker fra den klassiske antikken og antikke Egypt, malerier og skulpturer fra nesten alle europeiske mestere, og en omfattende samling av amerikansk og modernw kunst.

The Met har en omfattende samling av afrikansk, asiatisk, oceanisk, bysantinsk og islamsk kunst. Museet huser også encyklopediske samlinger av musikkinstrumenter, frakter og accessoarer, antikke våpen og rustninger fra hele verden. Et stort antalt tidstypiske rom, alt fra Roma fra det første århundre til moderne amerikansk design, er permanent installerte i The Mets gallerier.

Utover sine permanente utstillinger anordner og arrangerer The Met store reiseshow under hele året. 

Hovedbygningen i New York City er på østkanten av Central Park langs Museum Mile i Manhattan. En sekundær og langt mindre lokalisering, The Cloisters ved Fort Tryon Park i Øvre Manhattan, inneholder en omfattende samling med kunst, arkitektur og gjenstander fra middelalderens Europa. 

Den 18. mars 2016 åpnet museet et nytt museum kalt Met Breuer for moderne og samtidskunst ved Madison Avenue i bydelen Upper East Side.

Museet er nevnt i boka Percy Jackson og lyntyven av Rick Riordan. Percy og klassen hans besøker museet i starten av boka.  

## Litteratur
* Calvin Tomkins: *Merchants & Masterpieces. The Story of the Metropolitan Museum of Art.* Revised and updated edition, H. Holt, New York 1989, ISBN 0-8050-1034-3.
* Suzan Mazur: *Antiquities Whistleblower Oscar White Muscarella. The Whistleblower & The Politics Of The Met's Euphronios Purchase: A Talk With Oscar White Muscarella.* I: *Scoop.* 25. desember 2005 ((online)).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
## Se også
* Museum of Modern Art
* Guggenheim Museum
* Whitney Museum
* Frick Collection
Torbjørn Falkanger

**Torbjørn Getz Falkanger** (1927–2013) var en norsk skoforhandler og skihopper.

Han fikk sølvmedalje i hopprennet under OL i 1952 i Oslo. Han ledet etter første omgang, men Arnfinn Bergmann tok seieren etter et meget godt sistehopp. Under åpningen av disse vinterlekene avla Falkanger den olympiske ed.

Falkanger ble norgesmester i hopp tre ganger (1949, 1950 og 1954). I 1949 og 1950 vant han også hopprennet i Holmenkollen. I 1953 ble han tildelt Holmenkollmedaljen.

Et par måneder før Vinter-OL 1956 falt Falkanger stygt i Holmenkollen, noe som satte en stopper for en videre karriere som hopper.

Han var sønn av Arne Falkanger og Signe Getz. Han giftet seg i 1952 med Margrethe (Mosse) Pauline Grimstad. Han arbeidet i familiebedriften Falkanger Sko, som farfaren grunnla i 1917, som administrerende direktør og senere styreformann.

## Medaljer i norske mesterskap

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tazte priv

***Tazte priv*** er et norsk humorprogram med Harald Eia og Bård Tufte Johansen som gikk på NRK Radio i 2004. 

Første sending gikk 18. september 2004 og programmet hadde et snittall på 115 000 lyttere. Programmet ble sendt lørdager på P3. Det ble i alt sendt 12 episoder. I 2018 ble serien også lagt ut som podcast.

Tittelen *«Tazte priv»* er hentet fra «chatte»-forum på Internett og TV, der enkelte bruker uttrykket *tazte priv?* når de ønsker å «taste privat» med en annen deltager i det åpne forumet.

## Innhold
Episodene i programmet hadde stort sett lik struktur. Eia og Johannesen pratet ofte om ting de hadde opplevd i det siste, og hvert program hadde en lytterkonkurranse. 

Programmet ble mest kjent for å inneholde mange parodier på både oppdiktede og virkelige personer.

#### Kjente parodier og figurer

Mange av disse karakterene ble også brukt i TV-serien ''Tre brødre som ikke er brødre''. 

### Annet
I 2005 gav de ut en CD med de beste innslagene fra programmet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hjemmeside (arkivert av NRK)
* Episodene på Podkast (NRK Radio)
*