open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Familien på Borgan

***Familien på Borgan*** er en norsk spillefilm fra 1939. Regissør var Helge Lunde.

## Handling
Filmen finner sted på en eiendom kalt Borgan. Grunn-eieren er fremdeles ugift, men har i mange år hatt et forhold til fru Berg. Hun har en datter, og grunn-eieren er som en far for henne. Resten av bygda mener imidlertid at herr Berg faktisk er den biologiske faren for jenta. I nærmiljøet bor også grunn-eierens bror, grosserer Borgan.

Men Borgan, hans kone og deres to døtre har store økonomiske problemer. Faren havner ofte i konflikt med kvinnene i familien, og den eneste som forsvarer ham er sønnen Knut. Knut går på landbruksskole, og ønsker å bli bonde. Han er også hemmelig forlovet med Bergs datter Anne.

## Rolleliste

## Eksterne lenker
* 
*  en plakat om "Familien på Borgan" av Niels Røhder
Bellona (avis)

***Bellona*** var en nyhetsavis som utkom i Kristiansand, første gang 1. september 1807. Redaktør var Nicolai Wergeland (1780–1848), som i 1807 var adjunkt ved Kristiansands skole. 

*Bellona* ble redigert av stiftsprost, senere biskop, Christian Sørenssen. Den var laget etter mønster av en nyhetsavis utgitt av Niels Wulfsberg i Oslo. Disse to var blant Norges første nyhetsaviser. Wulfsbergs nyhetsavis fikk fra 1. januar 1808 navnet ''Tiden''. Christian Sørenssen var en venn av Hans Thorsen Backrud som eide Christiansands Adresse-contoirs Efterretninger og støttet Hans Nielsen Hauge og haugianerne. 

## Referanser
Shropshire

**Shropshire** (historisk **Salop** og forkortet **Shrops**) er et landlåst (uten kystlinje) seremonielt grevskap i den engelske regionen Vest-Midlands. Det grenser mot Cheshire i nord, Staffordshire i øst, Worcestershire  sør-øst, Herefordshire i sør, og de walisiske grevskapene Powys og Clwyd i vest. Den største bosetningen er Telford med 155 570 innbyggere (2021), men administrasjonsbyen er Shrewsbury er fylkesbyen med 76 782 innbyggere (2021) Grevskapet har en total befolkning på 323 600, en økning på 5,7 % fra folketellingen i 2011.

Det er et av Englands minst urbane grevskap. Shropshire er kjent som industriens vugge i England, da den industrielle revolusjon startet i Coalbrookdale. I grevskapet finnes man også Ironbridge, hvor verdens første betydelige støpejernsbro ble konstruert, og Ditherington, hvor verdens første bygning med reisverk i jern ble bygget.

Det seremonielle grevskapet består av frem distrikter i det administrative grevskapet samt Telford and Wrekin, som er en enhetlig myndighet (*unitary authority*). Grensene for det seremonielle grevskapet har ikke forandret seg nevneverdig siden middelalderen, bortsett fra at noen eksklaver i andre grevskap ikke lenger tilhører Shropshire.

I offisielle dokumenter ble grevskapet i flere århundrer kalt Salop, fra Salopesbiry, et eldre navn på Shrewsbury. Da et grevskapsråd ble opprettet i 1888 fikk det navnet «Salop grevskapsråd». Dette ble aldri et populært navn, og det ga seg selv det nye navnet «Shropshire grevskapsråd» i 1980. Man bruker likevel fortsatt ordet «salopisk» (engelsk *salopian*) om noen eller noe fra Shropshire.

Det er bevis på menneskelig bosetning fra neolittisk tid og videre inn i bronsealderen i Shropshire, blant annet vist med gullanhenget Shropshire bulla, som ble funnet så sent som i 2018. Bygdeborgen ved Old Oswestry stammer fra tidlig i jernalderen, og levningene av den romerske byen Viroconium Cornoviorum stammer fra romersk Britannia, før 400 e.Kr. på det området som nå er landsbyen Wroxeter. I den angelsaksiske tiden var området en del av kongedømmet Mercia. I løpet av høymiddelalderen var området en del av Wales Marches, grenseområdet mellom Wales og England; fra 1472 til 1689 var Ludlow sete for Rådet for Wales og Marches, en engelsk administrativ enhet som dekket Wales og Herefordshire, Shropshire, Worcestershire og Gloucestershire. Under den engelske borgerkrigen var Shropshire rojalistisk, og kong Karl II flyktet gjennom grevskapet – en berømt anekdote er at han i 1651 gjemte seg i et eiketre – etter hans siste nederlag i slaget ved Worcester. Området rundt Coalbrookdale regnes som en av fødestedene til den industrielle revolusjonen og har blitt utnevnt til UNESCOs verdensarvliste.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Shropshire Council
* 
* Shropshire Star
* Visit Shropshire
Telford

**Telford** er en planlagt by i grevskapet Shropshire i England. Den ble grunnlagt under navnet Dawley New Town i 1965, og fikk sitt nåværende navn, etter ingeniøren Thomas Telford, i 1968. Den administreres som en del av den enhetlige myndigheten (*unitary authority*) Telford and Wrekin. Den ligger rundt 21&nbsp;km øst for Shrewsbury og 48&nbsp;km vest Shropshire. Med en beregnet befolkning (for borough) på 170 300 i 2010 og rundt 155 000 i Telford selv, er Telford den største byen i Shropshire og en av de raskest voksende i Storbritannia.

Byen er som nevnt navngitt etter sivilingeniøren Thomas Telford som utførte mange av vei- og jernbaneprosjektene i Shropshire. Byen ble satt sammen på 1960- og 1970-tallet som en planlagt by på tidligere landbruks- og industriområder og av mindre byer og landsbyer. Som andre planlagte byer ble Telford opprettet ved å slå sammen andre og mindre bosetninger, mest kjent er byene Wellington, Oakengates, Madeley og Dawley. De fleste av byens nye innbyggere kom opprinnelig fra Birmingham eller Wolverhampton.

Telfords kjøpssenter, et moderne storsenter, ble bygget i den nye byens geografiske sentrum, sammen med den omfattende parkanlegget Town Park. Motorveien M54 ble fullført i 1983 og forbedret byens veiforbindelser med byområdene i regionen Vest-Midlands.

Telford ligger nær Ironbridge Gorge, navngitt etter den første jernbanebroen av jern, som er et ettertraktet naturområde for besøkende og i dag listet som en del av verdensarven av UNESCO. Byen markedsfører seg selv som «industriens fødested», grunnet dens nærhet til Coalbrookdale og andre steder i området Ironbridge Gorge, og som er internasjonalt anerkjent som betydningsfull for utviklingen av den industrielle revolusjon, og som i stor grad ble bygget på kullfeltene i Shropshire.

Elektronikkselskapet Ricoh Corp. er en av de mest betydningsfulle arbeidsgiverne i byen, og har testlaboratorier og fabrikker som bygger trykkpresser for den grafiske industrien.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 

* Telford & Wrekin Council
* Offisielt turistnettsted for Ironbridge & Telford
* Telford Culture Zone
Himalaya

**Himalaya** er en fjellkjede i Asia, og skiller slettene i India og Pakistan fra den store tibetanske høysletta (nå en del av Kina). 

Nepal og Bhutan er selvstendige nasjoner i sørhellinga av fjellene. Himalaya henger sammen med Hindukush-kjeden i Afghanistan og Karakorum i Pakistan. Ordet Himalaya stammer fra sanskrit og betyr «snøens hjem» (Sanskrit *him* «snø», og *aalaya* «hjem»). I hindi-/sanskrit uttale, blir Himalaya uttalt med den første *a-en* lang og den siste *a-en* kort, altså  /himaal-ya/.

Verdens høyeste fjell, inkludert Everest (8848&nbsp;m), K2 (8611&nbsp;m) og Kanchenjunga (8598&nbsp;m), ligger i Himalaya.

## Historie
Himalaya er en av de yngste fjellkjedene på jorda. Fjellkjeden ble skapt for mellom 30 og 50 millioner år siden. På denne tiden var India atskilt fra resten av Asia. Det fantes et hav mellom India og Asia, men dette havet ble ødelagt da Indiaplaten kolliderte med Eurasiaplaten. Deler av platene og bunnen av havet ble skjøvet opp og dannet både Himalaya og Den tibetanske høysletten. 

Fjelltoppene i Himalaya blir hevet med 50 cm per hundre år og hevingen skyldes den samme kollisjonen som skapte fjellene. Men fjellene blir også forvitret og erodert i nesten samme fart som hevingen. Ettersom fjellkjeden fremdeles stiger er både jordskjelv og jordskred vanlige.
 
## Se også
* Liste over verdens høyeste fjell

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* EverestNews.com Liste over 8000-metere.
Prøvesprengning

En **prøvesprengning**, eller **kjernefysisk test**, er en kontrollert detonasjon av et atomvåpen, og skal dokumentere virkning, sprengkraft og radioaktiv stråling av nye eller modifiserte våpen. Den første prøvesprengningen av et atomvåpen, Trinityprøvesprengningen, ble foretatt av USA i New Mexico 16. juli 1945.

Prøvesprengninger har også politisk betydning, noe som var tydelig under våpenkappløpet mellom USA og Sovjetunionen under den kalde krigen, da de to supermaktene konkurrerte i å demonstrere stadig større atomvåpen.

Den største atombomben som har vært detonert, er den såkalte Tsar-bomben som Sovjetunionen sprengte over Novaja Semlja i 1961 med en sprengkraft tilsvarende 51–58 megatonn TNT. 

Nye atomvåpenstater, som f.eks. Nord-Korea, har gjerne også ønsket å fortelle verden at landet har slike våpen ved å utføre én eller flere prøvesprengninger.

## Prøveeksplosjoner utført
Fra Trinity-bomben i 1945 til 1996, da Comprehensive Nuclear Test-Ban Treaty (CTBT) ble undertegnet, har over 2000 atomvåpentester blitt utført.

* USA gjennomførte 1032 tester mellom 1945 og 1992.
* Sovjetunionen gjennomførte 715 tester mellom 1949 og 1990.
* Storbritannia gjennomførte 45 tester mellom 1952 og 1991.
* Frankrike gjennomførte 210 tester mellom 1960 og 1996.
* Kina gjennomførte 45 tester mellom 1964 og 1996.

Siden implementeringen av testforbudsavtalen har et halvt dusin tester blitt utført:

* India gjennomførte to tester i 1998 (India har også gjennomført en såkalt fredelig atomeksplosjon i 1974.)
* Pakistan gjennomførte to tester i 1998.
* Nord-Korea gjennomførte en test i 2006, en i 2009 og en annen i februar 2013.

Testeksplosjoner har funnet sted på over 60 steder rundt om i verden. Av sikkerhetsmessige årsaker, det vil si risiko knyttet til trykkbølgen fra eksplosjonen og spesielt det radioaktive nedfallet, kan prøveeksplosjoner kun finne sted innenfor store, avsperrede områder, som ofte er under militær kontroll. Nevada National Security Site i USA er et slikt område, men avsidesliggende øyer og atoller i Stillehavet har også blitt brukt av USA, Frankrike og Storbritannia som teststeder.

* Amchitka på Aleutian Islands (USA)
* Mururoa og Fangataufa i Fransk Polynesia (Frankrike)
* Kiritimati (Storbritannia)
* Enewetak og Bikini Atoll (USA)
* Novaya Zemlya (Sovjetunionen)

I tillegg til disse områdene er det utført en rekke prøveeksplosjoner i befolkede områder.

## Se også
* Liste over prøvesprengninger
* Kjernevåpenets historie

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fisjon

**Fisjon** kan bety flere ting:

* Kjernefysisk fisjon skjer når en atomkjerne spaltes i to mindre atomkjerner.
* En fisjon (finans) skjer når et selskap deles opp i mindre enheter.

## Se også
* Fusjon
* Fusion
Fusjon

Navnet, eller begrepet, **fusjon** har flere betydninger:
* En **[[kjernefysisk fusjon]]** hvor flere atomkjerner smelter sammen.
* En **[[Fusjon (finans)]]** hvor flere organisasjoner slår seg sammen (fusjonerer).

## Se også
* Fisjon
* Fusion
Partikkelfysikk

**Partikkelfysikk** er den delen av fysikken som handler om materiens minste bestanddeler, og kreftene som virker mellom dem. Det som er kjent per i dag er oppsummert i *[[standardmodellen]]*. Selv om denne modellen gir en meget presis beskrivelse av alle eksperimenter som er gjort, er det enighet om at det må finnes fysikk utover det som er beskrevet i den, og det drives derfor aktiv forskning, både teoretisk og eksperimentelt, for å lære mer.

*Sammensatte partikler* er en gruppe partikler satt sammen av andre partikler. Et eksempel er protoner, som er et nukleon sammensatt av to oppkvarker og en nedkvark.

## Eksperimentell partikkelfysikk
Den viktigste kilden til kunnskap innen partikkelfysikk er eksperimenter der subatomære partikler kollideres med hverandre, og resultatet observeres ved hjelp av store detektorer. Slike eksperimenter gjøres med partikkelakseleratorer, som ved hjelp av elektriske felt akselererer partiklene til nær lyshastigheten, før de ved hjelp av magnetiske felt styres til å kollidere. De fleste eksperimentene kolliderer elektron mot positron, proton mot proton, eller proton mot antiproton.

## Teoretisk partikkelfysikk
Den teoretiske partikkelfysikken har to hovedoppgaver. Den første er å lage en matematisk modell som beskriver de resultatene partikkelfysikk-eksperimentene kommer frem til. Den andre er å lete etter utvidelser av modellen som er bygget på de eksperimentelle resultatene. Den andre oppgaven er viktig fordi den er avgjørende for å designe fremtidige eksperimenter på en best mulig måte.

## Se også
* elementærpartikkel
* atom 
* proton 
* nøytron 
* elektron 
* kvark 
* muon 
* nøytrino 
* gluon
Konvensjonelle våpen

**Konvensjonelle våpen** er en betegnelse på alle våpen som faller utenfor kategoriene kjernefysiske, biologiske og kjemiske (såkalte ABC-våpen).

## Eksterne lenker

* FN-sambandets temasider om nedrustning og konvensjonelle våpen
Fusjon (finans)

En **fusjon** betyr i økonomisk forstand at to eller flere selskaper slår seg sammen til ett selskap. Vanligvis vil fusjonerende selskaper være aksjeselskaper (ev. allmennaksjeselskaper), og det finnes detaljerte regler om dette i aksjelovgivningen. Også andre former for selskaper, f.eks. ansvarlige selskaper eller kommandittselskaper kan fusjonere, og det er heller ingenting i veien for at to eller flere selskaper med ulik form slår seg sammen. I slike tilfeller må gjennomføringen imidlertid basere seg på ulovfestet rett.

Fusjon skjer i praksis ved at et av selskapene (*det overtakende selskap*) overtar virksomheten til det (ev. de) andre selskapet i fusjonen (*det overdragende selskap*). Aksjonærene i det overtakende selskap beholder som hovedregel sine aksjer, og blir for så vidt ikke direkte berørt av fusjonen. Aksjonærene i det overdragende selskap vil derimot få kompensasjon fra det overtakende selskap, primært i form av aksjer i dette. I tillegg kan det være aktuelt med en pengekompensasjon, som imidlertid ikke må overstige 20% av det samlede vederlaget. For å kunne gjennomføre dette må det skje en emisjon i det overtakende selskap.

Det følger formelle krav til gjennomføringen av en fusjon, som er regulert i aksjeloven. Styret i selskapene som skal fusjonere må varsle aksjonærene om fusjonsplanen, samt innkalle til generalforsamling og vedta en fusjonsplan. Beslutningen om å fusjonere må meldes til Foretaksregisteret og det vil være en varsling av kreditorene om det planlagte fusjonen med en 6 ukers kreditorfrist. 

Fusjon forutsetter vedtektsendring i både overtakende og overdragende selskap. Som utgangspunkt betyr dette at 2/3 av både stemmene og aksjekapitalen på generalforsamlingen må være for vedtaket.

## Referanser


## Se også
*Fisjon

## Eksterne lenker
* Lovdata: Lov om aksjeselskaper - Kapittel 13. Fusjon Besøkt 3. april 2015
Styggedalstindane

**Styggedalstindane** (også kalt *Store Styggedalstinden*, *Store Styggedalstind* og *Styggedalstindene*) er et fjell i Luster kommune i Vestland. Det har form som en cirka 800 meter lang, smal fjellrygg med bratt nord- og sørside, og går i øst-vest-retning mellom Sentraltind i vest og Gjertvasstind i øst. Fjellet er en del av den større Styggedals- og Skagastølsryggen, som ligger i fjellområdet Hurrungane, i den sørvestre delen av Jotunheimen. Styggedalstindane har to toppunkter, *Østtoppen* på  meter over havet og *Vesttoppen* på . De to toppene ligger ca. 300&thinsp;meter fra hverandre.

Styggedalstinden (Østtoppen) er Norges fjerde høyeste fjell. Selv om Vesttoppen også er et toppunkt, og høydemessig kvalifiserer til å bli kalt Norges femte høyeste fjell, er den normalt ikke med i lister over Norges høyeste fjell ettersom den har en primærfaktor på bare 25&thinsp;meter. Styggedalstindene er også kalt Styggedalstindi i området Luster.

I 1956 gjennomførte Arne Randers Heen, Alf Bækkelund og Bjarne Ugelvik en vinterbestigning av toppen.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Utsikten fra østtoppen Styggedalstindane på PeakVisor.com
Wenche Klouman

**Wenche Klouman Kerr** (1918&ndash;2009) var en norsk skuespiller. 

## Skuespillerkarriere
Hun debuterte ved Det Nye Teater i 1937 og var senere tilknyttet Den Nationale Scene og i særlig grad Centralteatret. Blant Kloumans sceneoppgaver var tidstypiske lystspillroller i stykker som *[[Kjære Ruth]]*, *[[Tre må man være]]* og ''Det kunne vært deg'', videre Eliza Doolittle i *[[Pygmalion (skuespill av George Bernard Shaw)|Pygmalion]]*, operetteroller i *[[Min søster og jeg]]* og *[[Czardasfyrstinnen]]* og en stor, kompleks karakterrolle i den psykologiske thrilleren *Mona Lisa-smilet* av Aldous Huxley, der hun leverte et oppsiktsvekkende spill. Klouman trakk seg tilbake fra scenen tidlig på 1950-tallet, men medvirket senere i et par husmorfilmer – *[[Slik kan det gjøres (1954)|Slik kan det gjøres]]* fra 1954, og *[[Hjemme hos oss (1957)|Hjemme hos oss]]* fra 1957. 

## Familie
Hun var datter av skuespiller og tegner Thoralf Klouman og skuespiller Borghild (Johannessen) Klouman, og søster av musikeren Carsten Klouman. Hennes bestefar, Bernt Johannessen, den store skuespilleren ved Den Nationale Scene i annen halvdel av 1800-tallet, var også bestefar til blant andre Per Aabel, hvis mor Svanhild, gift med Hauk Aabel, var søster av Borghild Johannessen.

## Filmografi
* 1939 – *[[Familien på Borgan]]*
* 1941 – *[[Den forsvundne pølsemaker]]*
* 1946 – *[[To liv (1946)|To liv]]*
* 1948 – *[[Trollfossen (film)|Trollfossen]]*
* 1949 – *[[Det gjelder oss alle]]* (dansk)
* 1949 – *[[Leilighet til leie]]* (dansk)
* 1954 – *[[Slik kan det gjøres (1954)]]*
* 1957 – *[[Hjemme hos oss. Husmorfilmen 1957]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* Wenche Klouman i Scenewebarkivet
*
Kristus

:*Artikkelen handler om tittelen *Kristus*; for Jesus,se [[Jesus Kristus]]*

**Kristus** betyr **den salvede**, og er en tittel som de kristne har gitt til Jesus fra Nasaret.

*Kristus* er den latinske oversettelsen av gresk Χριστός (*Christós*) som betyr nettopp «den salvede». Det er i sin tur en oversettelse av det hebraiske *Masíaḥ* (Messias), arabisk المسيح, *Masīḥ*.

I Det gamle testamente ble kongen (David), presten (Aron) og iblant også profeten (Elisa) salvet. Ved salvingen kom Den Hellige Ånd, ifølge Bibelens skildringer, over personen. Messiasbegrepet står altså for en mektig person, utrustet av Gud på en helt spesiell måte.

Det gamle testamente/Tanach forutsier på mange tekststeder at en Messias skal komme. Forventningene om dette var store. Ankomsten av Messias senere skulle bli begynnelsen av kristen tidsregning.  Jesus gikk, ifølge Det nye testamente, inn i disse forventninger og bekreftet at det handlet om ham selv, selv om han også stod for en i forhold til den gangs tidsånd selvstendig forståelse av dem. Det som overrasket samtiden mest var tanken at Messias måtte lide.

Jødene avviste da som nå tanken på en lidende Messias og avviser derfor også Jesus som Messias. Muslimene anser at Jesus var en stor profet, som de kaller for Isa, men de avviser at Jesus skulle ha dødt på korset. Dermed avviser de tanken på Kristi oppstandelse, for om Kristus ikke har døtt og oppstått for å beseire døden, da finnes det automatisk ikke noen oppstandelse. Det sentrala tanken i den kristne tro er i og for seg ikke Kristi død, men nettopp Kristi oppstandelse.

Det nye testamentes forfattere (tradisjonelt Matteus, Markus, Lukas og Johannes) aksepterer Jesu krav på å være Messias og ser Jesus både som konge, og prest, og profet.. Som profet underviste han og gjorde under. Som prest frembar han seg selv som et offer for våre synder. Som konge ble han allerede da regent for det som skulle kalles for de kristne - det kristne folk, og en gang skal han komme igjen og herske over alt, ifølge Det nye testamentet

Trinitariske kristne betrakter også Jesus, etter som han beskrives i Det nye testamente, som guddommelig - Gud som er blitt menneske. De fleste kristne betrakter ham som menneskenes frelser, som redder oss fra synden og dens konsekvenser: befrielse som kommer fra Gud, befrielse fra lidelse og død.

## Bibelreferanser
Havn

En **havn** er et område i hav, sjø eller elv som er  naturlig eller kunstig skjermet &ndash; som regel av en molo, øy eller av bølgebrytere &ndash; mot bølger eller tidevann for ankrede skip. Havner er vanligvis bygd slik at båtene kan plasseres på en måte som gjør det lett å frakte varer og passasjerer mellom skip og land.

## Verdens største havner
Verdens ti største havner, etter handelsvolum i 2005, målt i millioner tonn.
#Shanghai (Folkerepublikken Kina) 443,0
#Singapore (Singapore) 423,0
#Rotterdam (Nederland) 327,8
#Ningbo (Folkerepublikken Kina) 268,6
#Guangzhou (Folkerepublikken Kina) 250,9
#Tianjin (Folkerepublikken Kina) 241,4
#Hongkong (SAR i Folkerepublikken Kina) 230,1
#Nagoya (Japan) 187,0
# Qingdao (Folkerepublikken Kina) 186,8
# Dalian (Folkerepublikken Kina) 170,0
# Antwerpen (Belgia) 160,1
# Hamburg (Tyskland) 125,7

## Norges største havner
Norges fem største havner, etter godsmengde i 2018, målt i millioner tonn.

# Bergen og Omland, 44 millioner tonn
# Narvik, 20 millioner tonn
# Porsgrunn (Grenland), 12 millioner tonn
# Haugesund (Karmsund), 11 millioner tonn
# Tønsberg, 10 millioner tonn

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Francisco L. Roxas

**Francisco L. Roxas**, **Benedicto Nijaga** og **Geronimo Medina** (henrettet 12. januar 1897 i Manila, Filippinene) var tre av 13 filippinere som ble henrettet av spanjolene på Bagumbayan-feltet i Manila under den filippinske revolusjon. 

*Francisco L. Roxas* ble urettmessig implisert i revolusjonen og henrettet på falske premisser. Roxas var blitt oppsøkt av *Benedicto Nijaga*, en offiser i den spanske hær som hadde gått over til K.K.K.. Han bad om materiell støtte. Roxas ikke bare nektet, men truet med å angi Katipunan til myndighetene. Da la Katipunans leder, Andres Bonifacio, en plan for å avverge faren. For å nøytralisere Roxas og andre *ilustrados* som stod dem imot, ble det utarbeidet forfalskede dokumenter som skulle få det til å fremstå som om Roxas og andre rike filippinere støttet Katipunan økonomisk. Man sørget så for at politiet kom over dokumentene, og på den måten ble Roxas bragt til taushet. Nijaga var ironisk nok en annen av de som ble henrettet sammen Roxas. Også en annen offiser som var gått over til Katipunan, *Geronimo Medina*, var blant de tretten. 

De 13 filippinerne som ble henrettet omtales som *Trece Martires de Bagumbayan*, og gruppen bestod av Numeriano Adriano, Geronimo Medina, José Dizon, Domingo T. Franco, Eustacio Mañalak, Benedicto Nijaga, Ramon Padilla, Braulio Rivera, Francisco L. Roxas, Faustino Villaruel, Moises E. Salvador,  Luis Enciso Villareal og Antonio Salazar.
José Dizon

**José Matanza Dizon** (henrettet 12. januar 1897 i Manila, Filippinene) var en av 13 filippinere som ble henrettet av spanjolene på Bagumbayan-feltet i Manila under den filippinske revolusjon. 

José Dizon var myntgravør i Manila, og et medlem av dr. Jose Rizals ikkevoldelige reformforening *La Liga Filipina* som deretter sluttet seg til det hemmelige revolusjonære selskap Katipunan. Han var Emilio Jacintos onkel og en venn av Andres Bonifacio. Dizon var en av de stiftende medlemmer av *Katipunan*.

De 13 filippinerne som ble henrettet omtales som *[[Trece Martires de Bagumbayan]]*, og gruppen bestod foruten Dizon av Numeriano Adriano, Geronimo Medina, Domingo T. Franco, Eustacio Mañalak, Benedicto Nijaga, Ramon Padilla, Braulio Rivera, Francisco L. Roxas, Faustino Villaruel, Moises E. Salvador, Luis Enciso Villareal og Antonio Salazar.

## Litteratur
* National Historical Institute, *Filipinos in History* 5 vols. (Manila: National Historical Institute, 1995)
Skagastølsnebbet

**Skagastølsnebbet** er en av toppene blant Skagastølstindane og er en liten topp som ligger rett nord for Midtre Skagastølstind. Skagastølsnebbet ligger i Luster kommune i Vestland.

Skagastølsnebbet er en del av Norges høystliggende fjellrygg, Styggedals- og Skagastølsryggen, som ligger i fjellområdet Hurrungane, i den sørvestre delen av Jotunheimen.

## Referanser
Vetle Skagastølstind

**Vetle Skagastølstind**, også kalt **Skagastølstindane, Vetle** eller **-Vesle**, er en av toppene blant Skagastølstindane og ligger mellom Midtre Skagastølstind, Storen (Store Skagastølstind) og Sentraltind.

Vetle Skagastølstind er en del av Norges høystliggende fjellrygg, Styggedals- og Skagastølsryggen, som ligger i fjellområdet Hurrungane, i den sørvestre delen av Jotunheimen.

Toppen krever klatring og kan fra nord nås fra Skagastølsryggen, fra øst langs Styggedalsryggen, eller fra syd fra Mohns skard.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Beskrivelse av Vetle Skagastølstind
* Detaljert beskrivelse av Vetle Skagastølstind på peakbook.org
* Utsikten fra Vetle Skagastølstind på PeakVisor.com
Nordre Skagastølstind

**Nordre Skagastølstind**, også kalt **Nordre Skagastølstindane**, er et fjell i Luster kommune i Vestland. Det er den nordligste toppen av Skagastølstindane og har en høyde på  meter over havet. Nordre Skagastølstind er en del av Norges høyestliggende fjellrygg, Styggedals- og Skagastølsryggen, som ligger i fjellområdet Hurrungane, i den sørvestre delen av Jotunheimen.

## Se også
* Liste over Norges høyeste fjell

## Referanser
Antonio Salazar

:*Se artikkel [[António de Oliveira Salazar]] for portugisisk statsminister med samme navn*

**Antonio Salazar** (henrettet 12. januar 1897 i Manila, Filippinene) var en av 13 filippinere som ble henrettet av spanjolene på Bagumbayan-feltet i Manila under den filippinske revolusjon.

Antonio Salazar var innehaver av *Bazar El Cisne* *Calle Carriedo* i Manila. Han ble henrettet fordi han hadde solgt et lite trykkeri til to *[[Katipunan|Katipuneros]]* fra Australia som hadde betalt de 400 peso det kostet med penger vunnet i det nasjonale lotteri. Dette trykkeriet var blitt bragt til Andres Bonifacios hus. Det viste seg at det var for få bokstavtyper, særlig vokaler.  Jacinto måtte kjøpe bokstavene *i*, *u*, *w*, *o*, *k* og *h* fra Isabelo de los Reyes for 20 peso, og andre bokstaver ble stjålet fra avisen *Diario de Manila* av *Katipuneros* som arbeidet der. Pressen ble brukt for produksjon av medlemskort og pamfletter. 

De 13 filippinerne som ble henrettet omtales som *Trece Martires de Bagumbayan*, og gruppen bestod av Numeriano Adriano, Geronimo Medina, José Dizon, Domingo T. Franco, Eustacio Mañalak, Benedicto Nijaga, Ramon Padilla, Braulio Rivera, Francisco L. Roxas, Faustino Villaruel, Moises E. Salvador, Luis Enciso Villareal og Antonio Salazar.
Sentraltind

**Sentraltind** (tidligere også kalt *Centraltind* og *Vestre Styggedalstind*) er med  meter over havet Norges 10. høyeste fjell, og ligger på Styggedalsryggen mellom Store Skagastølstind og Styggedalstindane i fjellområdet Hurrungane.

Toppen er relativt utilgjengelig og bestiges gjerne som en del av en travers på Styggedal-/Skagastølsryggen. Er man først oppe, er adkomsten fra Vetle Skagastølstind eller Store Styggedalstind overkommelig under gode forhold. Sikring er nødvendig dersom forholdene er vanskelige; uansett vil det være nødvendig å sikre under klatring til utgangspunktene Vetle Skagastølstind og Styggedalstindane. 

## Se også
* Liste over Norges høyeste fjell

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* Detaljert beskrivelse av Sentraltind på peakbook.org
* Utsikten fra Sentraltind på PeakVisor.com
Gjertvasstind

**Gjertvasstind** (på nyere kart benevnt **Jervvasstind**, også kalt **Østre Styggedalstind** m.m.) er med en høyde på  meter over havet Norges 9. høyeste fjell.

Gjertvasstind er den østligste toppen på Styggedalsryggen i fjellområdet Hurrungane i den sørvestre delen av Jotunheimen.

Toppen kan relativt enkelt nås østfra, for eksempel fra Skogadalsbøen: Man følger merket sti ca. 2 km nordover til Storebrui, hvor man krysser Utla. Senere krysses Gjertvasselvi, og man tar vestover forbi Gjertvassbøen, opp Gjertvasslii og videre opp mot tinden. Snø/bre på øvre del av den bratte bestigningen gjør at sikring anbefales; isøks er et minimum.

Toppen kan også by på større utfordringer, for eksempel med adkomst via Gjertvassbreen og Gjertvasskaret eller som endepunkt på traversen Styggedalstindene - Gjertvasstind.
__NOTOC__
## Se også
* Liste over Norges høyeste fjell

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
*  Beskrivelse av en bestigning, på summitpost.org
* Detaljert beskrivelse av Gjertvasstind på peakbook.org
* Utsikten fra Gjertvasstind på PeakVisor.com
«Sleipner»-forliset

**«Sleipner»-forliset** skjedde den 26. november 1999 da hurtigbåten MS «Sleipner» tilhørende rederiet HSD Sjø AS grunnstøtte ved på Store Bloksen ved Ryvarden fyr i Sveio kommune i Hordaland. 16 mennesker omkom og 69 ble reddet.

## Forliset
MS «Sleipner» forlot Haugesund klokken 18.50 fredag 26. november 1999 med kurs for Bergen. På strekningen nordover var det bygevær med sterk vind fra sørvest. Noe før klokken 19.08 gikk fartøyet på skjæret Store Bloksen.

Klokken 19.08 sendte «Sleipner» ut nødmelding til Rogaland radio, som igjen alarmerte Hovedredningssentralen i Sør-Norge (HRS-SN) om at «Sleipner» var gått på grunn ved Ryvarden.

Da vakthavende redningsleder ved Hovedredningssentralen mottok varsel om grunnstøtingen, la han raskt til grunn at ulykken kunne få katastrofedimensjoner. Han hadde blant annet erfaring fra lignende ulykker. Rogaland radio sendte derfor ut mayday relay på vegne av MS «Sleipner». MS «Sleipner» kalte ikke selv mayday, men meldte situasjonen som svært kritisk.

Rogaland radio kontaktet fartøyer som var mobiliserbare og tilgjengelige for å delta i redningsaksjonen, og fartøyer innen en gangtid på 30–45 minutter ble straks bedt om å gå mot havaristedet. Kort etter forliset var det ca. ti–tolv fartøyer på eller nær ulykkesstedet. 69 personer ble reddet opp fra havet i live.

Kapteinen og rederiet ble tiltalt etter ulykken. Kapteinen ble dømt til seks måneders betinget fengsel med to års prøvetid for å ha opptrådt uaktsomt. Rederiet ble frifunnet.

### Tidslinje for redningsaksjonen

### Einar Eikeland
Einar Eikeland (født 1980, fra Kvinnherad) er en tidligere befalsskoleelev i Marinen som var om bord i «Sleipner» under forliset. Han var på vei fra Madla og hjem til Kvinnherad. Han var selv i livsfare under forliset, men kom seg i en gummibåt og bidro til å redde 18 medpassasjerer. Media omtalte ham som helten fra forliset for måten han forholdt seg rolig i den første fasen av forliset, og siden for innsatsen fra gummibåten. Eikeland ble kåret til årets navn av *[[VG]]* for 1999.

## Andre Sleipner-forlis
I november 1880 forliste det danske skipet «Sleipner» på nordvestkysten av Jylland.

23. august 1991 sank betongplattformen Sleipner A i Gandsfjorden under et «testdykk». Armeringen i betongen nær foten av plattfomens ben var feildimensjonert. Betongkonstruksjonene ga etter og vannet strømmet inn. Plattformen var da allerede nedykket med svært lite fribord og plattformen sank.

## Se også
* Norske katastrofer og store ulykker
* Søsterskipet til «Sleipner», MS «Draupner»

## Referanser


## Eksterne lenker
* Sleipner-forliset – Emnesamling om «Sleipner»-forliset hos *[[VG]]*
* NOU 2000:31 Ulykkeskommisjonens rapport om forliset (PDF)
* «Får millionerstatning 13 år etter Sleipner-forliset», artikkel fra NRK Hordaland, 18. desember 2012
*  NRK-podkast om forliset
Verkhovna Rada

**Verkhovna Rada** (ukrainsk Верховна Рада) er parlamentet i Ukraina. Det har 450 medlemmer som velges for fem år av gangen.

## Historie
Navnet Verkhovna Rada («øverste sovjet») stammer tiden da landet ble kalt Den ukrainske sosialistiske sovjetrepublikk og tilhørte Sovjetunionen.

Verkhovna Rada vedtok 16. juli 1990 en suverenitetserklæring. Den 19. desember 1991 kom kuppforsøket i Sovjetunionen. Da gikk parlamentet videre og vedtok 24. august en uavhengighetserklæring Uavhengigheten ble bekreftet i en folkeavstemning 1. desember 1991. Dette innebar den faktiske avslutning av Sovjetunionen. Den 24. august feires som Ukrainas uavhengighetsdag.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Styggedals- og Skagastølsryggen

**Styggedals- og Skagastølsryggen** er Norges høystliggende fjellrygg og ligger i fjellområdet Hurrungane, i den sørvestre delen av Jotunheimen.  Ryggen ligger  i Luster kommune i Vestland fylke.

Toppene langs Styggedals- og Skagastølsryggen er blant de høyeste i Norge og er, fra nord mot sør og øst
* Nordre Skagastølstind (2 167 moh.)
* Skagastølsnebbet (2 222 moh.)
* Midtre Skagastølstind (2 284 moh.)
* Vetle Skagastølstind (2 340 moh.)
* Storen (Store Skagastølstind) (2 405 moh.)
* Sentraltind (Vestre Styggedalstind) (2 348 moh.)
* Styggedalstindane, Vesttoppen (2 383 moh.)
* Styggedalstindane, Østtoppen (2 387 moh.)
* Gjertvasstind (Østre Styggedalstind) (2 351 moh.)
Sleipner (andre betydninger)

**Sleipner** har flere betydninger:

*Sleipner, Odins mytologiske, åttebente hest i den norrøne mytologien.
*Sleipnerfeltet, gass- og kondensatfeltene Sleipner Øst og Sleipner Vest
**herunder plattformene Sleipner A / Sleipner B / Sleipner T
**Sleipner A som sank under utprøving i Gandsfjorden i 1991.
*Sleipner-forliset, en skipsulykke i 1999 som krevde 16 menneskeliv.
*En hesteplog for åker- og vollpløying
* Sleipner motorfabrikk i Fredrikstad

*Flere skip med navn Sleipner:
**HF «Sleipner» (1961), hydrofoilbåt tilhørende Sandnæs Dampskibs-aktieselskab
**MS Sleipner (1989)
**MS «Sleipner» (1999), forliste samme år.
* Tre fartøyer i den norske marinen:
**«Sleipner» (kanonbåt), norsk kanonbåt fra 1878.
**«Sleipner» (jager), norsk jager fra 1937.
**KNM «Sleipner», norsk korvett som ble utfaset i 1992.
Ukrainsk

**Ukrainsk** *(українська мова ukrajinska mova)* er et østslavisk språk i den indo-europeiske språkfamilien. som brukes i og omkring Ukraina hvor det har status som offisielt språk. Rettskriving reguleres av Ukrainas nasjonale vitenskapsakademi.  

Ukrainsk benytter seg av det kyrilliske alfabetet med 33 bokstaver, hvorav 22 konsonanter, 10 vokaler og et bløtt tegn. Det bløte tegnet har ingen fonetisk verdi i seg selv, men markerer at den foregående konsonanten skal palataliseres. 

Belarusisk er nærmere beslektet med ukrainsk enn russisk, og er såpass like at de regnes som gjensidig forståelige, mens muntlig polsk og ukrainsk bare er delvis gjensidig forståelig. Russisk og ukrainsk er mer ulike, men en stor del av ukrainskspråklige forstår russisk på grunn av flere hundre år med russisk og sovjetisk kulturell dominans i skole og media. 

## Det ukrainske alfabetet

 - bokstav som viser at foregående konsonant skal ha en palatalisert uttale

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Språkrådets retningslinjer for transkripsjon av ukrainsk til norsk
* Norsk-ukrainsk ordbok
* Norsk-ukrainsk ordliste
Parlament

Et **parlament** eller **folkevalgt forsamling** er i moderne forstand et politisk organ som har som oppgave å representere velgere, vedta lover og fatte andre beslutninger, og kontrollere den utøvende makten.

## Etymologi
Ordet parlament kommer av gammelfransk *parlement* (1000-tallet), opprinnelig *en samtale*, av parler, å snakke. På 1200-tallet ble stavingen endret til *parliamentum,* etterhvert skrevet med stor forbokstav. Det fikk da betydningen forsamling av sekulær eller geistlig forsamling innkalt av kongen.

## Ett- og tokammersystemer
I noen land er parlamentet oppdelt i to forsamlinger, typisk kalt *[[overhus]]* og *[[underhus]]* eller *førstekammer* og *andrekammer*, som begge skal stemme over et lovforslag for at det skal bli vedtatt.

Parlamentene i de ulike land har ofte særnavn som man bruker i stedet for det mer generelle *parlament*.

## Navn på parlament
*: Nasjonalkongressen
*: Folketinget
*: Riigikogu
*: Riksdagen (*Suomen eduskunta*)
*: Lagtinget (*Løgtingið*)
*: Landstinget (*Inatsisartut*)
*: Hellas’ parlament (*Βουλή των Ελλήνων*)
*: Oireachtas
*: Alltinget (*Alþingið*)
*: Saeima
*: Deputertkammer 
*: Stortinget
*: Statsdumaen (*Ду́ма*, kommer fra ordet «tanke»)
* USA: Kongressen
* : Nasjonalrådet
* : Spanias parlament (*Cortes Generales*, inkluderer også Spanias senat (*Senaado de Españia*))
*: Det britiske parlamentet
*: Riksdagen
*: Forbundsdagen (*Bundestag*) og Forbundsrådet (*Bundesrat*)
* Den europeiske union: Europaparlamentet

Danmark hadde inntil 1953 et tokammersystem: Parlamentet het Rigsdagen, og besto av Folketinget og Landstinget.

## Se også
*Parlamentsmedlem
*Parlamentarisme
*Politisk forsamling
## Referanser
Murphys lov

**Murphys lov** postulerer at: Ting vil gå galt uavhengig av situasjon hvis gitt muligheten.

«Loven» ble til da John Paul Stapp, George Nichols og Edward A. Murphy Jr. undersøkte den menneskelige toleranse for akselerasjon under raketteksperimenter ved Edwards Air Force Base i California i 1949 hvor Murphy under disse forsøkene uttrykte følgende postulat: «Om det er to eller flere måter å gjøre en ting på, og en av de to måtene kan føre til en katastrofe, da vil noen gjøre det.»

## Tillegg og omskrivninger
* Ingenting er så lett som det ser ut til.
* Alt tar lengre tid enn du tror.
* Hvis det er mulighet for at flere ting kan gå galt, vil den ting som vil forårsake mest skade, være den ting som går galt. 
* Hvis det er et tidspunkt hvor det vil være spesielt dumt at noe går galt – så vil det skje på det tidspunktet.
* Hvis det er noe som ikke kan gå galt, så går det likevel galt.
* Hvis det er fire måter en prosedyre kan gå galt på, og man forutser dette, så vil en femte og uforutsett måte øyeblikkelig forekomme.
* Når ting blir overlatt til seg selv, vil det gå fra å være dårlig til virkelig dårlig. Ethvert forsøk på å rette på problemet vil bare akselere hvor fort det går fra dårlig til virkelig dårlig.
* Hvis alt ser ut til å gå godt – så har man tydeligvis oversett noe.
* Moder natur holder alltid med de skjulte mangler.
* Ingen ting er idiotsikre; idiotene er altfor oppfinnsomme.
* Når du har bestemt deg for å lage en bestemt ting, er det noe annet som må gjøres først.
* Enhver løsning avler nye problemer.

Gudmund Hernes samlet  en del flere varianter av denne og lignende lover i boken *Hvorfor alt går galt og andre lover for det moderne menneske* (1980).

## Referanser


## Litteratur
* *Hvorfor alt går galt og andre lover for det moderne menneske* samlet av Gudmund Hernes, 1980. skannet utgave i bokhylla.no ISBN 8200053393
* *Hvorfor mer går galt : flere lover for det moderne menneske* samlet av Gudmund Hernes . 1981
* *Hvorfor galt går galt*. 1982
* *Hvorfor går galt verre : flere lover for det moderne mennesket*. 1984
* *Hvorfor galt går verst : enda flere lover for det moderne menneske*. samlet av Gudmund Hernes. 1986
* *Nye hvorfor alt går galt* samlet av Gudmund Hernes'', 1995. skannet utgave i bokhylla.no ISBN 82-00-22576-3
Andøya

**Andøya** er Norges 10. største øy, med et areal på . Øya har blant landets største myrarealer (263 km²) og er velkjent for sine multebær. Myrarealene utnyttes også til produksjon av veksttorv. Foruten de flate og stort sett sammenhengende myrarealene, består Andøya også av bratte fjellpartier som når opp til 700 meters høyde. Høyeste punkt på øya er Kvasstinden på 705 moh. På den nordlige delen av Andøya er Sverigetinden (512 moh.) det høyeste fjellet.

Geologisk er Andøya også kjent for Ramsåfeltet, som er Norges eneste område utenfor Svalbard der det finnes kullforekomster. Disse stammer fra de geologiske periodene jura og kritt. Ramsåfeltet er også rikt på fossiler, og det er her blant annet funnet et fossil etter en 3 meter lang fiskeøgle.

Andøya har vært befolket helt fra steinalderen, og det er funnet trekull som er hele 11&nbsp;000 år gammelt. Det finnes en rekke funn etter menneskelig aktivitet som med sikkerhet skriver seg senest fra yngre steinalder. 

Andøya var trolig en del av Omd i Halogaland. Omd er omtalt i Snorre Sturlasons kongesagaer, både i Ynglingesagaen og i sagaen om Olav Tryggvason. På tettstedet Åse, ca. 4 mil sør for Andenes, er det funnet et militært ringtunanlegg fra eldre jernalder bestående av 14 hus. Trolig har dette anlegget tilhørt et lokalt høvdingesete.

Hele øya ligger i Andøy kommune.

## Tidligere kommunenavn
Den gamle kommunen, som het Dverberg, ble delt i tre den 1. januar 1924 (Andenes, Dverberg og Bjørnskinn), og slått sammen igjen 1. januar 1964 under navnet Andøy kommune.

## Se også
* Andenes
* Andøy kommune
* Andøya Space Center
* Andøya lufthavn, Andenes

## Fotnoter


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Andøya som ledd i Atlanterhavspakten
*Om Andøy og Andøya
* Qmð og det nordligste Hálogaland
Skardstinden

**Skardstinden** (også skrevet *Skardstind*) er et fjell i Lom kommune i Innlandet. Skardstinden har en høyde på  meter over havet og regnes som Norges femte høyeste fjelltopp. Skardstinden ligger 2,5&thinsp;km vest for Galdhøpiggen, innenfor Jotunheimen nasjonalpark.

Skardstinden er en del av det såkalte Skardstindmassivet, som har tre topper: Skardstinden (), Nåle () og Vestre Skardstinden ().

Profilen av Skardstinden er en del av logoen til Jotunheimen fjellsportklubb.

## Se også
* Liste over Norges høyeste fjell

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* Utsikten fra Skardstinden på PeakVisor.com
* Detaljert beskrivelse av Skardstinden på peakbook.org
Viktor Janukovitsj

**Viktor Fjodorovitsj Janukovitsj** (født 1950) er en ukrainsk tidligere politiker for Regionpartiet. Han var Ukrainas president fra 2010 til han ble avsatt av Ukrainas parlament 22. februar 2014, og ble hjulpet av Russland til å flykte fra landet da han ble avsatt. Han er (per. 2022) etterlyst av ukrainske myndigheter og Interpol for massedrap og underslag.

Janukovitsj har i tre perioder vært statsminister. Mellom 1997 og 2002 var han guvernør i Donetsk oblast, en provins i den østlige delen av landet.

I forbindelse med Ukrainas presidentvalg i 2004 ble Janukovitsj erklært som offisiell vinner av begge de første valgomgangene (holdt 31. oktober og 21. november). Omfattende nasjonale og internasjonale protester førte til at det ble holdt omvalg den 26. desember, som opposisjonslederen Viktor Jusjtsjenko vant med god margin. Fem dager senere kunngjorde Janukovitsj sin avgang som statsminister.

Janukovitsj, som har russisk som morsmål, regnes politisk som russlandsorientert, i motsetning til den vestligorienterte Viktor Jusjtsjenko, president i Ukraina fra 2005 til 2010.

Janukovitsj var kandidat til presidentvalget i Ukraina i 2010. I første valgomgang 17. januar fikk han med 35,3 % flest stemmer og gikk videre til andre valgomgang 7. februar. Janukovitsj fikk i andre valgomgang 49 % av stemmene, med 45,5 % for Julija Tymosjenko. Han ble 25. februar 2010 innsatt som Ukrainas president for perioden 2010 til 2015.

Under Russlands invasjon av Ukraina 2022 har Janukovitsj hevdet at Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj har et personlig ansvar for å stoppe krigen for enhver pris.


File:Ya+Sabodan.jpg|Viktor Janukovitsj og Volodymyr Sabodan, overhodet for Moskva-patriarkatets ukrainsk-ortodokse kirke, 2011
Date	2011
File:Msc2012 20120204 441 Clinton Hillary-Yanukovych Viktor-Handshake Frank Plitt.jpg| Janukovitsj og USAs utenriksminister Hillary Clinton håndhilser under Den internasjonale sikkerhetskonferansen i München 2012
File:Signing 17 December 2013 Ukrainian-Russian action plan.jpg|Ukrainas president Viktor Janukovitsj og Russlands Vladimir Putin undertegnet i 2013 en plan for 200-års feringen av nasjonalskalden Taras Sjevtsjenko (1814–1864)


## Protester og avgang
Janukovitsjs administrasjon ble upopulær i deler av befolkningen på grunn av en kontroversiell endring av grunnloven, påstått maktmisbruk og korrupsjon, samt et dårlig forhold til EU. I november 2013 startet det protester mot dette. I februar 2014 fant de mest omfattende demonstrasjonene sted i Kyiv. Opprørspolitiet begynte å skyte mot demonstrantene, og dette resulterte i 82 drepte 19.–20. februar. Janukovitsj gikk etter press fra EU med på å gå tilbake til grunnlovsendringene fra 2004, men ble likevel avsatt av parlamentet 22. februar, selv om han selv ikke anerkjente parlamentets vedtak, som han anså som et kupp. Oleksandr Turtsjynov ble utpekt som fungerende president.

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Omtale hos BBC News
MS «Sleipner» (1999)

**MS «Sleipner»** var en katamaran bygget i 1999 som søsterskip til MS «Draupner» for HSD Sjø. «Sleipner» hadde skrog i aluminium, bygget ved Austral Ships, Pty Ltd i Australia. Båten hadde en største lengde på ca. 42 m, 12,5 m bred, en tonnasje på 375 (brutto) og hadde sertifikat for 358 passasjerer.

Skipet ble satt inn i Flaggruten mellom Stavanger og Bergen.

Den 26. november 1999 gikk «Sleipner» på grunn Store Bloksen på Sletta og forliste. 16 mennesker omkom. Hendelsen er senere omtalt som «Sleipner»-forliset.

## Teknisk informasjon
*Byggeår: 1999
*Kallesignal: LJYH
*Bygget av: Austal Ships Pty. Ltd., Fremantle, Vest-Australia, Australia (# 83)
*Brutto RT: 375
*Netto RT: 231
*Dødvekttonn: N/A
*Lengde: 41,75 meter
*Fart (Service): 35 knop
*Passasjerkapasitet: 358
*Motor: 2x 16cyl. 4T DM (MTU Friedrichshafen GmbH, Friedrichshafen), 6254 brutto HK
*Nasjonalbevis registrert i Norge:1999.08.19

## Historie

*1999: August: Levert som «Sleipner» for HSD, Bergen
*1999: 26. november: Grunnstøtte og sank på Store Bloksen på Sletta på reise Stavanger – Bergen. 16 passasjerer og besetningsmedlemmer omkom

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Bokhandel

En **bokhandel** er en butikk som selger bøker og ofte også papir- og kontorvarer. 

## Større norske bokhandelkjeder

* Ark
* Notabene
* Norli
* Libris
* Gnist (nettbokhandel)
* Akademika (studentbokhandel)
* Tapir (studentbokhandel)
* Studia (studentbokhandel)

## Typer
Forlagsbokhandel er en bokhandel med eget boktrykkeri. Det var på 1800-tallet en vanlig forretningside å ha både forleggeri og salgsted for bøker. Derav kommer også begrepet forlagsbokhandler. Frederik Hegel omtalte således sitt firma i København for «Gyldendalske Boghandels Forlag (F. Hegel & Søn)». 

Assortimentsbokhandel er en bokhandel som importerer og selger andres bøker, gjerne ved siden av egenproduserte utgivelser. Ideen med assortimentsbokhandel ble i Norge lansert av Jørgen Wright Cappelen omkring 1830. Slike forretninger var allerede etabler i København, og Cappelen fikk derfor den unge Johan Fjeldsted Dahl til å komme til Christiania for å hjelpe ham med etableringen. 

## Eksterne lenker
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av bokhandler
* Bokhandel; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Nei til EU

**Nei til EU** er en interesseorganisasjon grunnlagt i 1990 mot norsk medlemskap i Den europeiske union (EU). 

## Bakgrunn
Organisasjonen var opprinnelig ikke medlemsbasert, men det ble opprettet samarbeid mellom den sentrale virksomheten og de lokale gruppene, og i 1990 ble organisasjonen Nei til EF opprettet som en landsdekkende medlemsorganisasjon med lokal- og fylkeslag og årsmøter.

Nei til EF skiftet navn til Nei til EU da EF hadde endret navn til Den europeiske union. Nei til EU ble den dominerende organisasjonen på nei-siden i forbindelse med folkeavstemningen om EU-medlemskap i 1994. Ifølge organisasjonen selv hadde den 140&nbsp;000 medlemmer og aktive lokallag i alle landets kommuner.

Nei til EUs høyeste organ mellom årsmøtene er Rådet, et landsmøtevalgt organ som møtes to ganger i året. Styret møtes med jevne mellomrom og arbeidsutvalget flere ganger i måneden. I 2022 ble Einar Frogner valgt til leder, mens Heidi Larsen og Erlend Kvittum Nytrøen ble valgt til nestledere.

Organisasjonen gir ut avisen *[[Standpunkt (avis)|Standpunkt]]*.

## Ledere
* 1990–1995 Kristen Nygaard
* 1995–1997 Stein Ørnhøi
* 1997–1999 Lisbeth Holand
* 1999–2004 Sigbjørn Gjelsvik
* 2004–2014 Heming Olaussen
* 2014–2020 Kathrine Kleveland
* 2020–2022 Roy Pedersen
* 2022– Einar Frogner

## Se også
*Ungdom mot EU (Nei til EUs ungdomsorganisasjon)
*Europabevegelsen

## Referanser


## Litteratur
* Dag Seierstad: *Folket sa NEI. Norsk EU-motstand fra 1961 til i dag*. Forlaget Samlaget (2014). ISBN 978-82-521-7812-8.

## Eksterne lenker
* 
*