Surmiransk

**Surmiran** er en dialekt av det romanske språket retoromansk (**') som brukes i området **Surmeir** i de midtre deler av kantonen [[Graubünden|Graubünden/Grischun]] i [[Sveits]]. Det uttales med trykk på endelsen -ran og lang a. Siden bokstaven u blir uttalt som o i det norske ordet «ost», blir da riktig uttale av ordet surmiran på denne dialekten : «sormirán». Området skal dermed uttales med betoning slik : Sorméir. (Når norske adjektivregler tas i bruk, kan surmiran kalles surmeirisk, ev. surmiransk). Av og til treffer man på betegnelsen «rumantsch surmiran» om surmiran.
Teller man med utflyttere behersker anslagsvis 6000 personer surmiran i Sveits.

Surmiran tales fra **Valbella** i nord til **Beiva** i sør, og fra **Alvaschagn** i vest til **Bravuogn** i øst.
<br />
[[Sursilvan]] og [[sutsilvan]], dialektene vest for Surmeir, står langt fra det norditalienske målføret. Fra Surmeir og østover mot [[Engadin]] begynner norditalienske ord å opptre i det retoromanske språk, og da i noe høyere grad i de to engadinske dialektene [[putèr]] og [[vallader]]. I surmiran er norditalienske innslag litt til stede, men i mindre grad.
Surmiran benytter, i likhet med [[sursilvan]] og [[sutsilvan]],  verken y ( ü ) eller ø ( ö ). 

**Surmeir** består av områdene **Planoiras**, **Val d´Alvra** og **Sursés**. 

== Geografisk inndeling av Surmeir ==

Surmeir er en del av kantonens midtre områder. På retoromansk brukes av og til betegnelsen "Grischun central", på tysk betegnelsen "Mittelbünden" om disse områdene. Surmeir, hvor surmiran tales, kan inndeles i :



* Planoiras / Lenzerheide og Val d´Alvra / Albuladalen kalles noen ganger for Sutsés.
* En sursilvantalende fra [[Surselva]] kaller området Surmeir for Surmir.

== Skriftnorm og lydlige særegenheter ==

Skriftnormen i surmiran baserer seg på uttalen i landsbyene Stierva og Mon, som ligger ovenfor Casti / Tiefencastel, der de 3 områdene Planoiras / Lenzerheide, Val d´Alvra / Albuladalen og Sursés / Oberhalbstein så å si møtes. Uttaleforskjellene innad i surmiran kan være noe forskjellige mellom Planoiras, Val d´Alvra og Sursés. Dog er det imidlertid meget lett å identifisere surmirandialekten når man hører den. Uttalen i Stierva og Mon har flere trekk felles med nordre del av Sursés enn de mer fargerike og til dels særegne uttalevariantene man finner i Planoiras og Val d´Alvra. Disse uttalevariantene fikk ikke gjenklang i skriftspråket da man skulle skape et enhetlig skriftlig surmiran. Her bør 4 lydlige særegenheter nevnes :


* Der Bravuogn og Sursés har diftongherding, treffer man på diftonger i nedre Val d´Alvra og Planoiras.

== Fenomenet "diftongherding" ==

Med diftongherding menes utviklinga av diftongene -ei og -ou til en enkel vokal + en etterfølgende "k". I retoromansk gjelder dette kun i uttalen, og kommer ikke til uttrykk i skriftspråket. Fenomenet begrenser seg til Bravuogn, Sursés og deler av Øvre Engadin ([[putèr]]). 

Dette fenomenet var mer utbredt før i nabodialekten [[putèr]] i Øvre Engadin, men er her gått veldig tilbake de siste årtier, mest trolig på grunn av påvirkning fra nabodialekten [[vallader]] i [[Nedre Engadin]] og innflytelse fra standardisert skriftspråk der diftongherding ikke forekommer.
Fenomenet med "diftongherding" er også kjent i enkelte [[Frankoprovençalsk|franko-provençalske]] ( arpitanske ) dialekter. På fransk går dette fenomenet under navnet "k parasite".

== Fellestrekk med sutsilvan ==

Da surmiran og [[sutsilvan]] har en del felles i uttalen, sammenfattes disse gjerne under betegnelsen "mittelbündnerisch" på tysk, altså sentralretoromansk. Normalt mener man kun Surmeir når man sier Grischun central, vanligvis regnes ikke Sutselva med i denne betegnelsen.



















<br /><br />

== Undervarianter ==

På grunnlag av dialektal fargerikhet og lydlige særegenheter i hele Surmeir-området kan surmirandialekten få følgende underinndelinger ( jamfør [https://web.archive.org/web/20120807191521/http://mhs.gadmin.ch/item_files/10005.pdf detaljert kart] ) :



== Dialekten i Bravuogn / Bergün (bargunsegner, bargunzeñar) ==

I [[Bergün|Bravuogn]] i Øvre Val d´Alvra finner man **tydelige innslag** fra [[putèr]]-dialekten i [[Øvre Engadin]] øst for Surmeir. Dette skyldes at Bravuogn ble reformert med utgangspunkt i Øvre Engadin. Resten av Surmeir forble overveiende katolsk. Bravuogn orienterte seg etter dette mer mot det protestantiske Engadin. Som skriftspråk har Bravuogn derfor benyttet putèr-normen, til tross for sitt opphav i surmiran-dialekten. Fenomenet **diftongherding** finner man særlig her. Navnet på den lokale surmirandialekten i Bravuogn er bargunsegner / bargunzeñar. Navnet på landsbyen Bravuogn skrives "Brauégn" og blir uttalt "Braoéng" og "Braoénj" på den lokale bargunsegner-dialekten. Noen benytter skarre-r i Bravuogn.
* En kort reportasje fra Bravuogn kan sees [http://www.rtr.ch/home/utensils/players/video.b0c73f48-6a84-4695-accd-fbb3ce65abeb.html?/home/televisiun/emissiuns/Cuntrasts-sin-SF-1/2011/07/20110724-1725-Sas-anc-Trais-vischnancas her] , og bargunsegner-målet kommer til uttrykk når tidsviseren er mellom 20.48 og 23.40.
* En god og lødig reportasje om språkmann, lærer og forfatter Gian Gianet Cloetta (1874-1965) fra Bravuogn kan høres [http://www.rtr.ch/archiv/il-patnal/il-patnal-1974-1975/gian-gianet-cloetta her]. Leo Arthur Nicolay som blir intervjuet om Cloetta, snakker Bravuogn-dialekt. Intervjuer Maria Cadruvi snakker sursilvan fra Surselva.
<br />
Navnet Gian Gianet Cloetta skrives `Zon `Zanett Cloetta på bargunsegner, med gravistegn (accent grave) over bokstaven Z. 
<br />

Det finnes en ordbok (dicziunari) og grammatikk (grammatica) på internett om bargunsegner-dialekten som heter "[https://bargunsenar.ch/rm/benvgnis.html bargunseñer interactiv]". I ordbokdelen får man høre hvordan ordene uttales ved å trykke på symbolet for lyd / høyttaler (**otpledéder**) som finnes bak hvert ord.
<br />

Bygdebladet "**Pro Bravuogn**" utgis annen hver måned, og artiklene skrives på bargunsegner. Noen av disse utgivelsene kan leses [https://web.archive.org/web/20161128133637/http://www.gemeinde-berguen.ch/aktuelles/pro-bravuogn/ her].

== Dialekten i Lantsch / Lontsch / Lenz ==

I Lantsch hører man særegne diftonger der resten av Surmeir bruker andre diftonger eller kunne ha brukt diftongherding.<br />
* Et intervju med Alex Simeon fra Lantsch kan høres [http://www.rtr.ch/home/utensils/players/audio.4e293f07-fbff-47a8-922c-4fa62729aa0c.html?/home/radio/emissiuns/Profil/2012/04/20120414-1103-Discurs-cun-Alex-Simeon-Rapperswil-Lantsch her]. Intervjuer Niculin Bezzola benytter putèr-dialekt fra Øvre Engadin.<br />
* En reportasje fra Lantsch er tilgjengelig [http://www.rtr.ch/home/utensils/players/video.97140d9f-5986-443e-8e7e-02d693ec89ae.html?/home/televisiun/emissiuns/Telesguard-sin-SRF-1/2013/03/20130306-1740-Telesguard her].
* Et intervju med Mirko Baselgia fra Lantsch kan sees [http://www.rtr.ch/home/utensils/players/video.b06175b0-3535-4cba-98dd-85496272d927.html?/home/televisiun/emissiuns/Cuntrasts-sin-SRF-1/2013/03/20130324-1725-In-Discurs-cun-Mirko-Baselgia her]. Intervjuer Rico Valär har putèr-dialekt.

== Dialekten i midtre Sursés ==

* Et intervju med Adolf Poltera fra Mulegns er tilgjengelig [http://www.rtr.ch/home/utensils/players/audio.3e22449c-a584-40af-bd7c-1ad36964a49e.html?/home/radio/emissiuns/Profil/2012/09/20120908-1103-Discurs-cun-Adolf-Poltera-Mulegns her] . Intervjuer Rita Uffer har dialekt fra Suagnign / Savognin.

== Skarre-R ==

Skarre-r i surmiran er relativt sjelden å høre. Dog har noen i Bravuogn og Lantsch skarre-r.

== Språklig "bro" mellom vest og øst ==

Da surmiran ligger midt mellom de 2 "rhinske" dialektene ([[sursilvan]] og [[sutsilvan]]) i vest og de 2 engadinske dialektene ([[putèr]] og [[vallader]]) i øst, fungerer enkelte fonetiske og grammatikalske former i surmiran som en bro mellom øst og vest. Innen sursilvan er det snakk om målføret i Tujetsch og Val Medel. Her finner man karakteristiske trekk som opptrer både i surmiran og de 2 engadinske dialektene. 

Sutsilvan i vest og surmiran sammenfattes ofte som "mittelbündnerisch", altså sentralretoromansk, som skyldes noen fonetiske, leksikalske og grammatikalske likheter.

Surmiran har også noen fonetiske, leksikalske og grammatikalske likheter med de 2 engadinske dialektene [[putèr]] og [[vallader]].

== Kuriositeter ==

Som en kuriositet kan nevnes at landsbyen [[Bivio|Beiva / Bivio]] helt sør, og dermed øverst i dalen Sursés / Oberhalbstein, er den eneste trespråklige kommunen i Sveits. Her er retoromansk ( rumantsch surmiran ), tysk og italiensk ( dialekten **bargajot*' i all hovedsak fra Soglio i nabodalen [[Val Bregaglia]] sør for Beiva / Bivio ) representert.

Surmiran er for øvrig den eneste av de 5 retoromanske hoveddialektene ( [[sursilvan]], [[sutsilvan]], surmiran, [[putèr]], [[vallader]] ) i Sveits som har bevart dobbelt nektelse av verb, slik som i fransk "ne......pas". På surmiran opptrer nektelse av verb som "na.....betg".

Avisa "La pagina da Surmeir" kommer ut ukentlig på surmiran. Den ble grunnlagt i 1946, og redaksjonen befinner seg i Suagnign / Savognin.

== Tidligere variant av surmiran i dalen Scanvetg / Das Schanfigg ==

Øst for kantonshovedstaden Cuera / Cuira / [[Chur]] ligger den langstrakte dalen Scanvetg / Das Schanfigg. Dalen strekker seg fra Cuira / Chur til Arosa. Innbyggerne i denne dalen er for det meste etnisk [[Retoromansk|retoromanske]] som opprinnelig mest sannsynlig snakket en surmiransk dialekt. Mange retoromanske stedsnavn her tyder fortsatt på dette i dag. På slutten av det 13. og ved begynnelsen av det 14. århundre begynte [[Walsertysk|valsertyskspråklige]] fra kanton [[Wallis]] å bosette seg i kanton [[Graubünden]]. I denne perioden, og fram til midten av 1600-tallet, ble det [[Retoromansk|retoromanske]] språket i Scanvetg / Schanfigg-dalen i økende grad presset tilbake fra tre geografiske kanter til fordel for [[Tysk|tysk]]. På den ene siden kom de valsertyskspråklige fra [[Davos]], øst for Scanvetg, og på den andre siden kom de valsertyskspråklige fra Partenz / Purtenza / [[Prättigau]], dalen nord for Scanvetg. De bosatte seg i de indre og øvre deler av Scanvetg i Arosa og Langwies, samt sidedalene Sapün og Fondei, den høytliggende seteren Medergen i nærheten av Arosa, og bygda Praden fem kilometer sørøst for Cuira / [[Chur]].<br>
 
På midten av det 15. århundre vekslet også kantonshovedstaden Cuira / [[Chur]] rett vest for Scanvetg, definitivt til [[tysk]]. Dermed økte det tyske presset på den retoromanske Scanvetg-dalen fra en tredje side, nå vestfra, nemlig fra kantonshovedstaden Cuira / Chur. Tyngdepunktene for det valsertyske språks utbredelse utover i Scanvetg var særlig Langwies og dennes utpost Praden. Germaniseringa ut fra Langwies gikk skrittvis for seg, og litt etter litt oppgav innbyggerne i Scanvetg sitt retoromanske språk til fordel for [[Walsertysk|valsertysk]] språk i denne perioden. Allerede rundt år 1500 ble det snakket tysk i hele Scanvetg, bortsett fra de tre stedene Lüen, Castiel og Calfreisen. Disse tre stedene var ennå tospråklige rundt år 1570. Først i 1650 var det [[Retoromansk|retoromanske]] språk forsvunnet for godt i hele Scanvetg-dalen.   

En lik germanisering av en retoromansk dal som denne i Scanvetg fant også sted i nabodalen Partenz / Purtenza / Das [[Prättigau]] nord for Scanvetg, se [[putèr]]. Her bredte det tyske språket seg ut gjennom hele Partenz / Purtenza / Das Prättigau på 1400-tallet ut fra stedene Klosters og St. Antönien. Mot slutten av 1500-tallet var innbyggerne i Partenz / das Prättigau blitt tyskspråklige.<br>

Gjennom den gradvise overgangen fra [[retoromansk]] til [[tysk]] i Scanvetg, utviklet det seg ulike bygdedialekter med tydelige forskjeller i uttalen. Språklig er det retoromanske substratet tydelig den dag i dag, og gjenkjennbar i den typiske diftongeringen av de gammelhøytyske høytungevokalene /iː/, /yː/ og /uː/ i den [[Walsertysk|valsertyske]] dialekten i Ytre Scanvetg (Ausserschanfigg). For eksempel heter det i de tradisjonelle dialektene i St. Peter og Castiel *Eisch* [eɪʃ] og *Mous* [moʊs], ikke *Ysch* [iːʃ] og *Muus* [muːs] som ellers på valsertysk, eller *Ys* [iːs] og *Muus'' [muːs] slik som i den tyske dialekten i Cuira / Chur. 

Den samme diftongering finner vi også i den retoromanske surmirandialekten på strekninga fra Filisour i nedre Val d´Alvra og vestover opp til Vaz (Lain, Muldain og Zorten), inkludert området Planoiras da Lai rundt tettstedet Lai / Lenzerheide og Valbella rett nord for Lai / Lenzerheide.


Elven Plessur renner gjennom Scanvetg, og munner ut i Rhinen ved Cuira / Chur.

## Bielver til Rhinen gjennom Surmeir

Bielvene til Rhinen, nemlig Alvra / Albula og Gelgia / Julia, renner gjennom henholdsvis Val d´Alvra / Albuladalen og Sursés / Oberhalbstein. I tillegg treffer elva "Landwasser", som kommer fra Davosområdet lenger øst, elva Albula mellom stedene Alvagni / Alvaneu og Filisur. Elva Albula renner så videre vestover til Casti / Tiefencastel der den forénes med elva Gelgia / Julia fra Sursés / Oberhalbstein. Fra Casti renner elva inn i Sutselva og treffer Rhinen ( Rein Posteriur / Hinterrhein ).  Elva Hinterrhein renner så nordover gjennom Sutselva, og forénes med Vorderrhein ( Rein anteriur ) fra Surselva, ved landsbyen Reichenau nord i Sutselva. Herfra renner "den totale" Rhinen ut i Nordsjøen.

## Navnet Surmeir

Øst for Tusaun / Thusis og Tumliastga / Domleschg i Sutselva er det ei fjellkløft med en fjellformasjon som kalles "igl Meir" ( igl Moir i landsbyene Vaz og Lantsch ). Surmeir er altså landskapet "sur igl Meir", det vil si "ovenfor" fjellformasjonen "Meir". Surmeir / Surmir brukes på retoromansk, mens tyskspråklige gjerne foretrekker betegnelsen Mittelbünden. Videre foretrekker den retoromanske befolkninga å kalle dette området Surmeir / Surmir heller enn Grischun central.

## Navnene Sursés og Sutsés

Navnet Sursés kommer fra det latinske Suprasaxo, supra = over, saxa = stein. Navnet betyr altså "ovenfor steinen", slik som det tyske "Oberhalbstein" antyder. Steinen, eller fjellformasjonen, er ved dalens inngang mellom Casti / Tiefencastel og Cunter / Conters. Sutsés er da området "nedenfor steinen", altså Val d´Alvra og Planoiras.

## Surmiran på internett

Hvis man følger RTR sine sendinger på radio og TV via internett, kan det være lærerikt og nyttig å vite på forhånd at følgende ansatte snakker surmiran :

## Melodi på surmiran

* Melodien "dus pass cun me" med tekst på surmiran. Solisten Olivia Spinatsch kommer fra Suagnign / Savognin i Sursés / Oberhalbstein.

## Eksterne lenker

* Artikler fra avisa La pagina da Surmeir .
* Hjemmesiden  til La pagina da Surmeir.
* Eksempel på framside og skriftlig surmiran fra avisa La pagina da Surmeir.
* Kurs i surmiran i Graubünden fra språkorganisasjonen Lia Rumantscha.
* Interaktiv ordbok engelsk - alle 5 retoromanske skriftnormer og RG ( Rumantsch Grischun )
* Kursserien "An Lengia Directa 1" (ALD 1) med tekstene fra kursets CD-plater. 
* Kursserien "An Lengia Directa 2" (ALD 2) med tekstene fra kursets CD-plater. 
* Svar på øvingsoppgaver fra kursserien "An Lengia Directa 1" sitt arbeidshefte.
* Svar på øvingsoppgaver fra kursserien "An Lengia Directa 2" sitt arbeidshefte.
* Hefte med tall og fakta om retoromansk, utgitt av Lia Rumantscha på tysk.
* Hefte med tall og fakta  om retoromansk, utgitt av Lia Rumantscha på retoromansk (Rumantsch Grischun, RG, felles skriftspråk lansert 1982).
* Artikkel om surmiran fra Lexicon Istoric Retic.
* Detaljert kart over kanton Graubünden.
* Retoromansk internettradio.
* Ferieportal med mulighet for bestilling av brosjyrer om Graubünden. "Wander-Karte, Graubünden : Weit wandern" er kart over kanton Graubünden.
* "Die Entstehung der romanischen Idiome Graubündens". Tysk dokument om de 5 retoromanske dialektene i Sveits.