open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nils Jernsletten

**Nils Jernsletten** (født 14. september 1934, død 20. mai 2012) var en norsk samisk professor i samiske språk ved Universitetet i Tromsø. 

## Virke
Jernsletten utdannet seg til lærer og studerte etter dette norsk, samisk og finsk. I årene 1964–1967 var Jernsletten redaktør i bladet *[[Ságat]]*.

I 1974 avla han magistergraden ved Universitetet i Oslo på avhandlingen *Hállangiella: En undersøkelse av [[Prosodi|prosodiske]] faktorer i samisk i Tana.* Han arbeidet ved Tromsø lærerskole, men ble i 1974 adjunkt i samisk ved Universitetet i Tromsø, der han i 1990 ble professor. Fra 1990 til 1997 var han styreleder ved Senter for samiske studier. I 1994 deltok han i etableringen av det første samiskspråklige vitenskapelige tidsskriftet, *[[Sámi dieđalaš áigečála]]*.

Jernsletten var aktiv i samiske saker. Han satt i Sametinget, var medlem av Samerettsutvalget og var den første lederen i Samisk kirkeråd. Jernsletten var leder for arbeidet med å oversette Det nye testamentet til samisk.

Kong Harald V utnevnte ham i 2005 til kommandør av Den Kongelige Norske St. Olavs Orden «for hans samfunnsnyttige virke». I 2004 ble han tildelt Samerådets ærespris.

## Bibliografi
* *Utkast til samisk ordliste for 1.-3. klasse*. Oslo: Folkeskolerådet, 1969.
* *Hállangiella: En undersøkelse av prosodiske faktorer i samisk i Tana.* Avhandling (Magistergrad) – Universitetet i Oslo, 1974.
* *Davvisámi suopmanat : Davvisámegiela ja divttasvuonasámegiela suopmanteavsttat ja suopmankárttat*, Romssa: Romssa universitehta. Sámegiela ossodat, ISL, 1980.
* *Álgosátnegirji: Samisk-norsk ordbok* Oslo: Universitetsforlaget, 1983.
* Intonation as a distinctive factor in Saami. *Riepmočála*. Oslo: Novus.

## Referanser


## Kilder
* Gaup Eira, Inger Marie; Johanna Ijäs oga Ole Henrik Magga. «Juho-Niillasa 70-jagi beaivái». *Sámi dieðalas áigecála*, nr. 1/2004 (bibliografi over Jernslettens arbeider).
* Odd Mathis Hætta: *Sametinget i navn og tall : Høsten 1989 - høsten 1993*

## Eksterne lenker
* Nils Jernslettens forfatterskap registrert på Bibsys.no
Storkonvall

**Storkonvall** (latin: *Polygonatum multiflorum*) er en plante som blir 30-80 cm høy. Den har store, avlange blad langs en side av stengelen, de er spisse og bredt lansettformede. Slektningen kantkonvall derimot har butte blader. I motsetning til kantkonvall som har 1-2 blomster per stilk, så har storkonvall de hvite blomstene i klaser à 2-4 blomster, som henger ned fra stilken ved bladhjørnene.

Frukten, som utvikler seg fra blomsten og er et mørk blått bær, er **giftig**. Den er større enn hos kantkonvall, og storkonvallens frukt har to «sømmer» eller kanter som mangler hos kantkonvall.

Storkonvall vokser vilt langs Oslofjorden og nedover kysten til Arendal, på skyggefulle og fuktige skogbunner. Den liker næringsrik jord og er en mye brukt hageplante.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Flagell

En **flagell** er en lang, tynn piskehale som henger på en bakteriecelle. Organellene blir vanligvis brukt til bevegelse, men det finnes også organismer som benytter dem til formering, opptak av føde eller til å feste seg til underlaget. Når en celle har én eller flere flageller, sier man at den er **flagellert**. Eukaryoter med flageller blir ofte kalt **flagellater**.

Celler med flageller kan både ha én eller flere av dem, og de kan være festet flere steder på cellen. Flagellene ble tidligere ofte brukt i biologisk systematikk for å klassifisere encellede organismer, men dette har man gått mer bort fra i DNA-alderen.

Det finnes to grunnleggende ulike former for flageller hos henholdsvis bakterier og eukaryoter.

## Bakterieflageller

Bakterieflagellene består av tre hoveddeler: en hul tråd av proteinet *[[flagellin]]*, en basalkropp og en krok til å koble disse to sammen. Basalkroppen består av et sett ringer og er mer kompleks i Gram-negative enn i Gram-positive bakterier.

Når bakterien spinner flagellene sine mot klokken, svømmer den i motsatt retning enn den flagellene peker mot. Når den spinner flagellene med klokken, skifter den til en tilfeldig annen retning.
Flagellene drives ofte av såkalt PMF, *proton motile force*. Dette innebærer at den får energi fra protoner som går gjennom cellemembranen ved flagellenes basalkropp. Noen bakterier i basiske miljøer har en flagell som drives av natrium-ioner.

## Eukaryote flageller

Eukaryoter med flagell har den samme trådlignende strukturen i flagellene sine som bakterier, men måten de er bygget opp på er radikalt annerledes. Sett i tverrsnitt ser man at de er bygget opp av to sentrale *mikrotubuler*, omkranset av en sirkel av ni andre par. Disse er laget av et protein som kalles *[[tubulin]]*.

Til forskjell fra bakterieflagellene slår eukaryotflagellene i bølger heller enn å rotere. De er ikke avhengige av basalkroppen for å sette i gang bevegelse, og kan fint røre seg selv etter å ha blitt kappet av morcellen.

Eksempler på eukaryoter med flageller er mange alger og protozoer, i tillegg til noen celler hos dyr. Det mest kjente eksemplet er spermien.

Plante-flagellater kan iblant opptre i så store mengder at vannet tar farge. En gruppe flagellater som lever i havet, gir fra seg lysglimt når vannet er i bevegelse. De kalles morild. Noen flagellater lever som parasitter. I Afrika skaper de sovesyke hos mennesker og nagana-syken hos husdyr. Mange av de viktigste gruppene av fytoplankton er flagellater.

## Flageller og kreasjonismen
Innenfor kreasjonismen brukes bakterieflageller ofte som eksempler på såkalt *[[irredusibel kompleksitet]]*, det vil si en struktur som er for kompleks til å ha oppstått gjennom naturlig utvalg i flere mindre skritt. Hvis dette hadde vært riktig, hadde argumentet vært et gyldig vitenskapelig motbevis mot at evolusjonen er den eneste gode forklaringen på biologisk mangfold. Det viser seg derimot at flere ulike bakterier faktisk ennå benytter basiskomponentene til flageller til andre ting enn bevegelse; for eksempel blir PMF brukt til å danne ATP.
Chained Heat

***Chained Heat*** er et tysk-amerikansk kriminaldrama fra 1983 som er regissert av Paul Nicholas. Filmen handler om en ung kvinne som blir satt i fengsel. Hun får raskt erfare den brutale virkeligheten som råder bak murene, og oppdager at det gjennomkorrupte fengselsvesenet bruker fanger som prostituerte. Hovedrollen spilles av Linda Blair, mens sentrale biroller spilles av John Vernon, Sybil Danning og Tamara Dobson.

I 1993 kom en oppfølger, *Chained Heat II*, med Brigitte Nielsen i hovedrollen.

## Handling
Carol har aldri vært i fengsel før, men skjønner snart at kampen for å overleve der er hardere enn noen drømmer om. Fengselsdirektøren misbruker jentene, står bak narkotikasalget og leier ut fangene som prostituerte. Carol nekter å bukke under for systemet, og snart står hennes liv i fare. I tillegg til å kjempe mot fengselsdirektøren og hans lakeier blir hun også trukket inn i striden mellom de ulike fraksjonene blant de innsatte. Hun innser at hun må ta i bruk de samme våpnene som fienden for å overleve. 

## Om filmen

### Popularitet og økonomi
*Chanined Heat* ble  en moderat publikumssuksess. Den spilte inn drøyt 20 millioner dollar globalt, inkludert seks millioner dollar i USA. Produksjonskostnadene var på 1,3 millioner dollar.

### Anmelderne
Den har fått 1 av 5 stjerner i *[[Den store film- og videoguiden]]*.

### Annet
Filmen ble ikke vist på kino i Norge, men ble utgitt på video rundt 1983/1984 av C.P. Entertainment.

## I rollene

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kantkonvall

**Kantkonvall** (latin: *Polygonatum odoratum*) er en plante som blir 10–20&nbsp;cm høy. Den har store, avlange blad langs to sider av stengelen, de er butte ytterst og bredt lansettformede. I motsetning til slektningen storkonvall har kantkonvall de hvite blomstene enkeltvis eller i klaser på maksimalt to, mens storkonvall har blomster i klaser à 2-4 blomster. Dessuten har storkonvall spisse blader.

Blomstene henger ned fra stilken ved bladhjørnene, og avgir en god duft (derav det latinske navnet), også dette i motsetning til storkonvall. Den tiltrekker gjerne humler. Blomsten utvikler seg til et mørkt bær.

Kantkonvall vokser vilt i Oslofjorden og på Østlandet og Sørlandet, og er særlig utbredt i kyststrøk. Den er hardfør og kan vokse på relativt skrinn grunn i skjærgården i Sørøst-Norge. På mange øyer kan den være ganske dominant.
## Eksterne lenker
*
Gåsemure

**Gåsemure** (*Potentilla anserina* eller *Argentina anserina*) er en flerårig blomst av slekten mureslekten i rosefamilien (Rosaceae) som er 5-10 cm høy, men har inntil 50 cm lange utløpere fra røttene. Blomstene er sterkt gule, og de mørke grønne bladene er lett gjenkjennelige med sine markerte flikete finner. 

## Utbredelse
Gåsemuren vokser på steder med tett og nitrogenholdig jord, gjerne i veigrøfter eller ute ved kysten. Den trives på strender med noe jord og stein, og danner tepper som kan bli relativt dominerende i lav høyde.

## Beskrivelse
Bladene er karakteristiske, de sitter vannrett langs den liggende stengelen i grupper på om lag 10-20, og er sterkt flikete eller tannete med små finner imellom. De er mørkt grønne på oversiden, men har hvite eller grå dekkhår på undersiden hvor de fremstår som lysere. Blomstene har fem kronblad og er sterkt gule eller gul-oransje. De danner runde fruktstender med små nøtter som sitter i klaser.

Planten var ifølge Jens Holmboe en av de viktigste kildene til spiselige røtter i gammel tid. Smaken omtales som søt og lik nøttekjerner.

## Galleri

Fil:Gaasemure07.jpg|Gåsemure på sandbunn ved strand, Hurum.


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Sandnesavisen

**Sandnesavisen** var en byavis for Sandnes og omegn. Den ble distribuert gratis til 20&nbsp;000 husstander i Sandnes kommune. Avisa hadde hovedkontor i Sandnes. Ansvarlig redaktør var Atle Stava.

Avisen startet opp som en ren nettavis i april 2007. Den utviklet seg senere til å bli en papiravis, og første utgave kom i november 2007.

Per i dag (2017) er ikke nettsiden www.sandnesavisen.no lenger tilgjengelig.

## Opplag
* 2007: 19&nbsp;000 
* 2008: 19&nbsp;000 
* 2009: 20&nbsp;000
* 2010: 20&nbsp;000

## Eksterne lenker
* Nettavisen Sandnesavisen.no
Utansjö

**Utansjö** er et tettsted i Härnösand kommune i Västernorrlands län i landskapet Ångermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 209 innbyggere.

## Referanser
Strandvortemelk

**Strandvortemelk** (*Euphorbia palustris*) er en opprett, flerårig plante i vortemelkfamilien. Den er 40–80&nbsp;cm høy, har lange, slange lansettformede blad og gule blomster med gulgrønne dekkblad i skjermliknende klaser.

Bladene er 1–3&nbsp;cm brede, mellomgrønne, og lansettformede med tydelig midtnerve. De starter gulgrønne, men blir mørkere med sesongen og til slutt nesten rødaktige. Jo nærmere man kommer blomstertoppen, desto bredere og lysere er bladene, og øverst omkranser bladene de gule blomstene slik at det er vanskelig å skjelne gul blomst fra gulgrønt støtteblad.

Blomstene er gule og små, kronbladet blir derimot større utover juni og når om lag 2&nbsp;cm lengde. Om høsten utvikler blomsten seg til en frøkapsel som er sterkt grønn med mange kapselaktige vorter.

Planten trives på strender, blant stein og annet kystunderlag, og er rimelig hardfør. Strandvortemelk er bestanddannende og selv om planten er enkeltstående, står den ofte i en gruppe fra rotsystemet. Den sprer seg raskt og kan bli relativt dominant.

Strandvortemelk er spredt fra svenskegrensen og Oslofjorden til Mandal.

## Galleri

Fil:Strandvortemelk07.jpg|Mai – blomster uten frøkapsler.
Fil:Strandvortemelk02.jpg|Juni – blomst blir til frøkapsler.
Fil:Euphorbia palustris fruits.jpg|Juli – ferdige frøkapsler.

## Eksterne lenker
* 
* Kristins nettflora
Bjørn Skaar

**Bjørn Johnny Skaar** (født 1971) er en norsk næringslivsmann og tidligere politiker (H).

Skaar var nestleder i Norges Gymnasiastsamband og stilte som lederkandidat i 1991, men tapte mot venstresidens kandidat.

I 1991 var han nestleder og en periode fungerende leder i Oslo Unge Høyre, og i 1992 ble han valgt inn i sentralstyret. Han var Unge Høyres leder fra 1996 til 1998.

Han var medlem av Oslo bystyre fra 1992 til 1999, byrådssekretær og sekretær for bystyregruppen.

Fra 2001 til 2005 var Skaar politisk rådgiver for miljøvern- og senere næringsminister Børge Brende i Bondevik-regjeringen. Skaar var konstituert som statssekretær våren 2005. 

Etter tiden i regjeringsapparatet ble Skaar informasjonssjef i Norsk Hydro.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Henrik Asheim

**Henrik Asheim** (født 1983) er en norsk politiker (H). Han har vært stortingsrepresentant for Akershus siden 2013. Han var forsknings- og høyere utdanningsminister i Erna Solbergs regjering fra 2020 til 2021. I april 2022 valgte Høyres landsmøte ham til partiets 1. nestleder.

## Biografi
Han vokste opp på Jong i Bærum.

Asheim meldte seg inn i Unge Høyre i etterkant av stortingsvalget 2001, mens han gikk videregående skole. Han arbeidet en tid som vikar i skoleverket og gjennom bemanningsbyrå, og i skoleåret 2012/2013 var han student på Handelshøyskolen BI i faget retorikk, kommunikasjon og ledelse. Hovedsakelig har han vært yrkespolitiker etter å ha fullført videregående skole; da han hadde startet på høyere utdannelse på BI, ble han i stedet valgt inn på Stortinget.

Han var leder i Unge Høyre i Bærum og Akershus, deretter nestleder og fra 2008 til 2012 leder i Unge Høyres sentralstyre. Han var innvalgt i Bærum kommunestyre og Akershus fylkesting fra 2007 til 2011.

I 2013 ble Asheim valgt inn på Stortinget. I stortingsperioden 2013–2017 var han medlem av Stortingets kirke-, utdannings- og forskningskomité.

I perioden 15. september til 26. november 2017 var han konstituert kunnskapsminister. Etter utvidelsen av Erna Solbergs regjering i januar 2018 ble han leder av Stortingets finanskomité. I januar 2020 ble han utnevnt til forsknings- og høyere utdanningsminister i Kunnskapsdepartementet, da statsrådspostene ble omfordelt som følge av at Fremskrittspartiet gikk ut av regjeringen. Fra oktober 2020 til januar 2021 var han også konstituert som arbeids- og sosialminister. Asheim gikk av som forsknings- og høyere utdanningsminister sammen med resten av regjeringen etter valget i 2021.

I stortingsperioden 2021–2025 har Asheim sittet i Stortingets arbeids- og sosialkomité og i styret for Høyres stortingsgruppe.

Fra 2021 til 2023 var Asheim leder i Bærum Høyre. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Arthur Zwane

**Arthur Zwane** (født 20. september 1973 i Soweto, Gauteng) er en sørafrikansk fotballspiller (midtbanespiller), som spiller for Kaizer Chiefs og Sør-Afrikas fotballandslag. 
 
I 2004, ble han utestengt i to år etter å ha testet positivt på Metyltestosteron.
## Referanser

## Eksterne lenker
*
Hovid

**Hovid** er et tettsted i Sundsvall kommune i Västernorrlands län i landskapet Medelpad i Sverige. Det ligger på Alnön, rundt femten kilometer nordøst for Sundsvall. I 2010 hadde tettstedet 225 innbyggere.

## Referanser
Strandkål

**Strandkål** (*Crambe maritima*) er en flerårig plante av korsblomstfamilien, som vokser langs kysten ved strender. Den er 25-75 cm høy og har en rekke, hvite små blomster. Bladene er tykke, krøllete og grønnblå, og godt spiselige som salat.

Planten er rikt forgreinet, kraftig og kjøttfull. Fargen er overveiende "kålgrønn" – det vil si blågrønn. 

Bladene er trekantede eller uregelmessig formede, krusete og sterkt varierende i form. Nedre bladplater er tykke, inntil 50 cm lange, og står på lange bladskaft. 

Blomstene er hvite eller melkehvite og har fire små kronblad, 5-10 mm lange, med grønn blomsterbunn og gule fruktlegemer. Blomstene sitter i stort antall i en blomsterskjerm. Blomstringen skjer i juni-juli, noen steder fra mai.

Om høsten omdannes de til enkeltstående, 10-14 mm lange skulper eller fruktlegemer ("nøtter"), som er toleddet. Det nederste leddet er lite og innsnevret, det ytterste er rundt og gulgrønt, om lag og 6-10 mm i diameter. Bare det øverste leddet bærer frø, og blir brunt utover sensommeren. Skulpene spres delvis over havet. 

Navnet *Krambe* er gresk for en kålart som Hippokrates anvendte som medisinsk plante ca. 400 f. Kr. Bladene kan fint blandes i en salat eller i suppe.

Arten spres nå raskt langs kysten, etter å ha vært sjelden på Østlandet i mellomkrigstiden. Den er likevel regnet som relativt sjelden fortsatt, og skal ikke plukkes i store mengder. Den vokser særlig på strender, som lett får stort brukspress fra mennesker.

## Utbredelse
I Norden vokser strandkål spredt langs kysten av det aller sørligste Finland og kysten av Baltikum, Sverige fra Stockholms skjærgård til norskegrensa, og derfra til Jæren og med spredte forekomster nord for dette. Hele Danmark unntatt vestkysten mot Nordsjøen har spredte forekomster.

Strandkål er ganske sjelden i Norge, og vokser på strandområder med stein, grus eller sandvoll. I Norge fantes det etter krigen forekomster  i hele Oslofjorden ned til Skåtøy (Kragerø), og det var ellers forekomster ved Vestre Moland (Arendal), Fjære (Grimstad), og på Lista.

I den siste tiden har utbredelsen økt noe, med forekomster også i Dalane, Jæren, Randaberg, i Sunnhordland og på Frøya.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Kristins nettflora – Strandkål
Klingsta och Allsta

**Klingsta och Allsta** er et tettsted i Sundsvall kommune i Västernorrlands län i landskapet Medelpad i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 342 innbyggere.

Som navnet tilsier består tettstedet av to steder som har vokst sammen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Domnall mac Caustantín

**Domnall mac Caustantín** er antatt å ha vært konge av Dalriada på begynnelsen av 800-tallet.

Om Domnall noen gang har eksistert og faktisk er en historisk person er ikke bevist. Hans eksistens er basert på forsøk på å bringe verker fra 1100-tallet overensstemmelse, verker som diktet *[[Duan Albanach]]* og synkroniseringen av dikteren Flann Mainistrech sammen med vitnemål i irske årbøker.

*Duan Albanach* sier at Domnall styrte i 24 år og plasserer ham mellom «Aodh», Áed Find, Conall mac Taidg og Conall mac Áedáin. Flann Mainistrech oppgir at navnet på Domnalls far var «Constantine». Den eneste personen som har et uvanlig navn er Caustantín mac Fergusa, konge av piktere fra 792 til 820. Ettersom Áed Find døde i 778 og hans bror Fergus mac Echdach var konge av Dalriada fram til sin død i 781 er det antatt som usannsynlig at Caustantíns sønn kunne ha vært konge så tidlig som i 781. I tillegg er det rapportert om en konge ved navn Donncoirce som døde i 792, og da Conall mac Taidg døde i 807, var det svært vanskelig å tilpasse et kongedømme på 24 år i løpet av denne tiden.

Ettersom ingen konge av Dalriada er kjent for perioden fra 811 da det fire år lange kongedømmet til Conall mac Áedáin er antatt å ha endt, og det fire år lange kongedømmet til Áed mac Boanta som døde i 839, kan Domnall mac Caustantín ha vært konge fra år 811 til rundt 835, en relativ lang tidsepoke for en konge.

## Referanser



## Litteratur
* Anderson, Alan Orr: *Early Sources of Scottish History A.D 500–1286*, bind 1. Opptrykk med rettelser. Paul Watkins, Stamford, 1990. ISBN 1-871615-03-8
* Bannerman, John: «The Scottish Takeover of Pictland» i Dauvit Broun & Thomas Owen Clancy (red.): *Spes Scotorum: Hope of Scots. Saint Columba, Iona and Scotland*. T & T Clark, Edinburgh, 1999. ISBN 978-0-567-08682-2
* Broun, Dauvit: «Pictish Kings 761–839: Integration with Dál Riata or Separate Development» i Sally M. Foster (red.): *The St Andrews Sarcophagus: A Pictish masterpiece and its international connections*. Four Courts, Dublin, 1998. ISBN 978-1-851-82415-1

## Eksterne lenker
* CELT: Corpus of Electronic Texts at University College Cork omfatter * Ulster-annalene*, *Tigernach-annalene*, Annalene av de fire mesterne og *Innisfallen*, *Chronicon Scotorum*, *Lebor Bretnach* (som ofatter *Duan Albanach*), slektstavler, og ulike helgenbiografier. De fleste er oversatt til engelske, eller oversettelser er under arbeid.
Khalid Zoubaa

**Khalid Zoubaa** (født 27. april 1977 i Sète) er en fransk langdistanseløper. I EM 2006 kom han på femteplass på 5000 meter, samt sjetteplass under IAAF World Cup senere på året. Han har en personlig rekord på 13:11.97 minutter, oppnådd i juni 2006 i Huelva.I 2007 testet Zoubaa positivt på EPO, og ble utestengt i tre år.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Presidentvalget i USA 2008

**Presidentvalget i USA 2008** var det 56. presidentvalget i USAs historie. Valget fant sted den 4. november 2008, og Barack Obama ble valgt som USAs 44. president. Med ham ble også Joe Biden valgt som visepresident for perioden 2009&ndash;2013, og de to inntok sine embeter den 20. januar 2009. Valget falt sammen med en rekke andre valg avholdt samme dag, heriblant ordinære valg til Senatet for plasser fra 33 delstater, samt valg til to nyutnevnte senatorer for bekreftelse av resten av perioden, til Representantenes hus i alle delstater og dessuten en rekke lokale valg.

Velgerne stemte på 538 valgmenn fra de 50 amerikanske delstatene. En presidentkandidat trenger 270 valgmenn for å vinne valget.

Kandidatene til de to største partiene, Demokratene og Republikanerne, var henholdsvis Barack Obama og John McCain. Joe Biden var Demokratenes visepresidentkandidat, mens Sarah Palin var Republikanernes visepresidentkandidat.

## Bakgrunn
Landets grunnlov tillater ikke at embetsinnehaveren George W. Bush kunne stille til valg flere ganger, ettersom han hadde sittet i to mandatperioder. Visepresident Dick Cheney klargjorde før valget at han ikke hadde til hensikt å stille som kandidat til presidentposten. Dermed ble presidentvalget i november 2008 det første siden 1928 der verken den sittende president eller visepresident konkurrerte om å bli nominert av sitt parti, og dessuten det første siden 1952 der ingen av dem stilte opp som kandidat for sitt parti. I tillegg var nominasjonsprosessen til Det demokratiske parti spesiell ved at begge toppkandidatene hørte til samfunnsgrupper som ennå aldri hadde bekledt presidentposten: en kvinne, Hillary Clinton, og en afroamerikaner, Barack Obama.
### Kandidater

Fil:John McCain official photo portrait-cropped.JPG|John McCain var Republikanernes presidentkandidat
Fil:Barack Obama.jpg|Barack Obama var Demokratenes presidentkandidat
Fil:Palin1.JPG|Sarah Palin var Republikanernes visepresidentkandidat
Fil:Joe Biden, official photo portrait 2-cropped.jpg|Joseph «Joe» Biden var Demokratenes visepresidentkandidat


## Valgkamp
### Dan Quayle og Sarah Palin
Palin ble, etter annonseringen som McCains visepresidentkandidat, raskt sammenlignet med Dan Quayle, og Kongressens majoritetsleder, Steny Hoyer (D), mente Palin var enda verre enn Quayle. Allikevel ble Quayle tatt i forsvar ettersom han hadde 12 års erfaring fra Kongressen da han ble valgt. Quayle uttalte til Los Angeles Times at mediestormen omkring Palin virket lik den han selv opplevde i 1988. Senere ble det kjent at Quayle hadde snakket med Palin, og gitt henne råd og oppfordring om å «være seg selv».

## Se også
* USAs presidentkandidater 2008

## Referanser


## Eksterne lenker
* USA-valg 2008 (NRK)
* McCain–Palin
* Obama–Biden
The Big Nowhere

***The Big Nowhere*** er en amerikansk roman fra 1988 skrevet av James Ellroy og andre bind i hans L.A Kvartett, en serie romaner med handling fra Los Angeles på 1940/50-tallet.

## Plot
Boken starter med to adskilte plot som etterhvert vikles sammen. Handlingen er sentrert rundt anstrengelsene en betjent ved Los Angeles County Sheriff Department gjør for å fakke en brutal sexmorder samtidig som han motvillig må fungere som lokkedue i en statskontrollert operasjon for å knekke en kommunistring i Hollywood. Den unge betjenten, som heter Danny Upshaw, oppdager at han har slått inn på en vei som vil tvinge ham til å konfrontere hemmeligheter han har skjult, også for seg selv, hele livet. To andre hovedpersoner, den korrupte eks-politimannen Turner «Buzz» Meeks som arbeider for Howard Hughes og Mickey Cohen og den ambisiøse politioffiseren Mal Considine som slåss fortvilet for å få foreldreretten til sin adopterte sønn, prøver med varierende hell å gjøre det rette i en atmosfære av bedrag, paranoia og brutalitet.

Historien startet nyttårsaften 1949 og gir et livaktig portrett av Los Angeles på denne tiden med bebop som blir spilt på jazzklubbene på Central Avenue og fagforeningsknusing i Hollywoods filmstudioer. Hele historien knytter an til det beryktede Sleepy Lagoon-drapet og de etterfølgende Zoot Suit-opptøyene, hendelser som hjemsøkte Los Angeles i årevis.

## Temaer og språk
I romanen fremstiller Ellroy heksejakten på kommunister som en svindel som ble brukt for å fremme politiske karrierer og øke filmmogulers og gangsteres formue. Samtidig tar han ikke lettere på kommunister og kommunist-sympatisører i drømmefabrikken, som fremstilles som dekadente hyklere, som lett lar seg presse til å angi kamerater for å skjule egne skitne hemmeligheter. Som i de fleste andre av Ellroys bøker anvendes den brutale sjargongen fra den tiden romanen foregår i. Homoseksuelle er «fruits», «homos» og «nances». Svarte omtales som «boogies» og «jigs» og den svarte bydelen er «Darktown».
Romanen er ansett som en språklig fest hva angår forskjellige sosiolekter og Ellroy brilljerer med dialoger som viser personenes sosiale bakgrunn.
Zoot Suit-opptøyene

**Zoot Suit-opptøyene** var en serie opptøyer som brøt ut i Los Angeles under den annen verdenskrig mellom sjømenn/soldater som var stasjonert i byen og ungdommer av sydamerikanske opphav, som var lett gjenkjennbare på grunn av zoot suits som de bar. Mens det først og fremst var meksikanske ungdommer som ble angrepet, var også ungdommer av afro-amerikansk og filippinsk opphav innblandet.

## Referanser
Zoot suits

**Zoot suit**, også skrevet **zuit suit**, var en overdreven dresstil  i 1930- og 40-årene i USA, brukt hovedsakelig av ungdommer med sydamerikansk, afroamerikansk, filippinsk og italiensk opprinnelse.

Zoot-stilen framstod som karikerte varianter av samtidens herremote. Særlig typisk var svært stoffrike «gangsterdresser», ofte i kraftige farger. En slik ekstravagant klesstil skal ha stått i kontrast til datidens ressursknapphet og nøysomhet.

Stilen er kjent i moderne populærkultur blant annet gjennom kostymet til hovedpersonen i filmen *[[Masken]]* fra 1994.

## Litteratur
* Ingrid Loschek: *Reclams Mode- und Kostümlexikon.* 5. Aufl. Reclam, Stuttgart 2005, ISBN 3-15-010577-3, s. 507.
* N. J. Stevenson: *Die Geschichte der Mode. Stile, Trends und Stars.* Haupt, Bern u. a. 2011, ISBN 978-3-258-60032-1, s. 142f.

## Se også
* Zoot Suit-opptøyene

## Referanser
Bridei IV av pikterne

**Bridei IV** (skotsk-gælisk: *Bruide mac Der-Ilei*; død 706) var konge av piktere. Han ble konge da Taran avsatt i 697.

Han var bror av sin etterfølger Nechtan. Det har blitt foreslått at Bruides far var Dargart mac Finguine (død 686) av Cenél Comgaill, en slekt i Dalriada som kontrollerte Cowal og øya Bute. Opphavet til hans mor Der-Ilei dog ikke kjent.

Som med Nechtan kan et antall andre brødre, halvbrødre eller fosterbarn av Bridei bli forsøksvis identifisert i irske annaler: *Talorgan, sønn av Drest; Congus, sønn av Dargart*; og *Cináed, sønn av Der-Ilei*.

Bridei var en av mange betydningsfulle menn i Irland og Skottland som garanterte *[[Cáin Adomnáin]]* (*De uskyldiges lov*, *Lex Innocentium*, se også Adomnán av Iona) ved Birr i 697.

Et slag utkjempet mellom piktere og saksere i 698 ble Beornhæth drept, noe som blir nevnt av irske kronikører. Et nederlag for Dalriada er rapportert i 704, enten ved Loch Lomond eller ved elven Leven, men det er mer sannsynlig å ha skjedd ved inngripen av britonene fra Alt Clut enn piktere. Det er rapportert i *[[Chronicon Scotorum]]* at vinteren var så kald i år 700 at «sjøen frøs mellom Irland og Skottland».

Bruide døde i 706, og hans død ble nedtegnet i *Ulster-annalene* og *Tigernach-annalene*. Han ble etterfulgt som konge av sin bror Nechtan.

## Referanser


## Litteratur
* Anderson, Alan Orr ([1922] 1990): *Early Sources of Scottish History A.D 500–1286*, bind 1. Opptrykk med rettelser. Stamford: Paul Watkins, ISBN 1-871615-03-8
* Clancy, Thomas Owen (2002): «Nechtan son of Derile» i M. Lynch (red.): *The Oxford Companion to Scottish History*. Oxford & New York: Oxford UP, ISBN 0-19-211696-7
* Clancy, Thomas Owen (2004): «Philosopher-King : Nechtan mac Der-Ilei». *Scottish Historical Review*, **83** (2), s. 125-149. Edinburgh: Edinburgh University Press, ISSN 0036-9241

## Eksterne lenker
* CELT: Corpus of Electronic Texts ved University College Cork omfatter * Ulster-annalene*, *Tigernach-annalene*, *Annalene av de fire mesterne* og *Innisfallen*, *Chronicon Scotorum*, *Lebor Bretnach* (som omfatter *Duan Albanach*), slektstavler, og ulike helgenbiografier. De fleste er oversatt til engelske, eller oversettelser er under arbeid. 
* ''Pictish Chronicle'' – Den piktiske krønike
* ''Cáin Adomnáin'' (oversatt av Kuno Meyer) ved Internet Medieval Sourcebook.
Olivia (film)

***Olivia*** er en amerikansk-tysk erotisk thriller fra 1983 regissert av Ulli Lommel. Filmen handler om en vakker britisk kvinne i et ulykkelig ekteskap som innleder et forhold til en amerikaner. Etterhvert flykter hun fra sin ektemann og flytter til USA. Der møter hun sin tidligere elsker og de flytter sammen. Men omsider blir hun innhentet av fortiden. Hovedrollen spilles av Suzanna Love og en birolle av Robert Walker Jr.

Filmen er også kjent under engelske titler som *A Taste of Sin*, *Beyond the Bridge*, *Double Jeopardy* og *Prozzie*.

## Handling
En amerikansk ingeniør, som er i London for å demontere og flytte London Bridge til Arizona, innleder et forhold til en ung britisk kvinne som blir dårlig behandlet av sin ektemann. Voldsomme omstendigheter gjør at de adskilles. Noen år senere har han forflyttet seg til broens nye beliggenhet i Arizona. Der oppdager han en dag en kvinne med britisk aksent og som er forbausende lik henne han møtte i London. De to innleder et forhold og etterhvert avslører Olivia at hun er den samme kvinnen og at hun flyktet fra alt da hennes mann falt i elva under basketaket mellom ham og hennes elsker. Hun flytter inn hos ham, men etterhvert blir hun innhentet fortiden. Hun plages stadig av traumer fra barndommen og mystiske stemmer fra hennes forlengst avdøde mor. I tillegg blir hun overvåket av en mystisk fremmed.

## Om filmen
Filmen ble innspilt i 1981. Produksjonskostnadene var på ca $500 000.

## I rollene
(utvalg)
* Suzanna Love –  Olivia 
* Robert Walker Jr. –  Mike  
* Jeff Winchester –  Richard 
* Amy Robinson –  Olivia som barn
* Bibbe Hansen –  Olivias mor 
* Nicholas Love –  The Soldier 
* Kenneth R. Shippy –  Eric

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Inger Marie Gundersen

**Inger Marie Gundersen** (født 13. februar 1957) er en jazzvokalist ifra Arendal.

## Plateutgivelser
Etter 25 år i bransjen med blant annet egen jazzkvintett «My Favorite Strings», ble debutalbumet hennes, *Make This Moment* utgitt i 2004. Albumet ble etter hvert utgitt i over 25 land, og hun har turnert både i Asia og i Europa. Hun har slått spesielt godt an i flere land i Østen, som blant annet Sør-Korea og Japan. I april 2007 hadde hun åtte utsolgte konserter på fire dager på den berømte «Cotton Club» i Tokyo. I samme måned i 2008 var hun tilbake og spilte åtte nye konserter på samme plass. Etter to konserter og tre TV-opptredener i Korea høsten 2005, lå albumet på bestselgerlista i et halvt år etterpå. Plate nummer to, *By Myself*, har en del eget materiale, men også låter ifra Hank Williams, Rod Stewart og U2. Albumet ble innspilt i Göteborg, Sverige, med den anerkjente danske produsenten Søren Siegumfeldt. Hun hadde med håndplukkede musikere fra Arendal, samt den svenske gitaristen Ulf Wakenius i studio.

Albumet *[[For You]]* fra 2011 ble i mai 2012 det bestselgende jazzalbumet hos FNAC Champs-Élysées i Paris.

### Will you still love me tomorrow
Sangen «Will you still love me tomorrow» fra debutalbumet ble innspilt i NRK-studioet i Kristiansand 5. juni 2004 og ble listet på NRK P1. Den har blitt utgitt på fire samlealbum, sist på «Close to you», utgitt 22. mars 2008 i Hongkong, av Universal Music Group.

### '''Feels Like Home''' (2018)
Albumet *[https://jazzinorge.no/anmeldelse/balladekunst-med-hjerte-og-sjel/ Feels Like Home]* fra 2018 ble i august og september samme år bestselgende album hos *Bare Jazz* i Oslo. *Feels Like Home* er produsert av Per Willy Aaserud som også spiller trompet på noen av sporene. I tillegg medvirker Rasmus Solem, SungSu Kim, Jarle Vespestad, Hallgrim Bratberg, Bendik Hofseth, Kjell Åge Stoveland og Kristiansand Strykekvartett. Albumet har blitt godt mottatt og har høstet svært gode anmeldelser:

*JAZZiNORGE
*DN MAGASINET
*NETTAVISEN
*SALT PEANUTS
*POPKLIKK
*JAZZthing
*MUSIKANSICH
*WEGOTMUSIC

## Musikere
* Oscar Jansen - piano
* Rasmus Solem - tangenter / vokal
* Tom Rudi Torjussen (Jim Stärk) - trommer, perkusjon
*Jarle Vespestad - trommer
* Geir Åge Johnsen - trommer/ perc.
*SungSu Kim - kontrabass
*Hallgrim Bratberg - gitar
*Ole Kelly Kvamme - bass
*Per Willy Aaserud - trompet

## Diskografi
* *[[Make This Moment]]* (2004)
* *[[By Myself (Inger Marie Gundersen-album)|By Myself]]* (2006)
* *[[My Heart Would Have a Reason]]* (2009)
* *[[For You (album)|For You]]* (2011)
**[https://jazzinorge.no/anmeldelse/balladekunst-med-hjerte-og-sjel/ Feels Like Home]* (2018)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 

__NOTOC__
Lars Lagerbäck

**Lars Lagerbäck** (født 16. juli 1948 i Katrineholm) er en svensk fotballtrener. Han har blant annet vært trener for , ,  og .

I 1998 ble Lagerbäck assisterende trener for Sveriges landslag, og i årene 2000–2004 ble jobben som hovedtrener delt mellom Lagerbäck og Tommy Söderberg. Da Söderberg sluttet etter EM i 2004 fikk Lagerbäck eneansvaret med Roland Andersson som assistent. I 2009 valgte han å gi seg som landslagssjef for Sverige, og året etter ble han utnevnt til trener for Nigeria.

I en pressekonferanse hos Norges Fotballforbund den 1. februar 2017 ble Lars Lagerbäck presentert som ny landslagstrener for Norge. Han ble sagt opp i desember 2020.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sintasjta

**Sintasjta** er restene etter en befestet bosetning i det sørlige Ural og er datert til 2000-1600 før kristus. Bosetningen ble utgravd mellom 1968 og 1986 og ga navnet til Sintasjta-Petrovka eller Andronovokulturen og ligger i Tsjeljabinsk oblast.

Bosetningen er tilnærmet lik, i form og størrelse, på den nærliggende i Arkaim, selv om den sistnevnte har blitt mye bedre bevart. Sintasjtas karakteristiske trekk er den avgrensede befestningen med diker og festningsvoller og et gjerde eller en mur med enhetlige mursteiner av leire, kombinert med treverk. Det befestede området var mellom 6&nbsp;000 og 30&nbsp;000 kvadratmeter. Det var tårn som voktet inngangene til leiren. Husene var rektangulære, størrelsen var mellom 25 og 130 kvadratmeter. Det ble også funnet smelteovner for metall.

Begravelsesritualer for hester i bosetningen var spesielle, bena ble plassert som for å vise at de løp. I alt 6 vogner datert 1700-1500 før kristus ble funnet ved Sintasjta.

## Se også
* Russisk arkeologi
Norsk Akustisk Selskap

**Norsk Akustisk Selskap** (etablert 28. mars 1955 i Oslo) arbeider for nordisk og internasjonalt samarbeid som fremmer
vitenskap og teknikk innen faget akustikk.
Det ble startet som ledd i etableringen av Nordisk Akustisk Selskap, og er i tillegg medlem i 
European Acoustics Association og International Commission for Acoustics.  Opptak krever akademisk grad eller realkompetanse. Foreningen arrangerer årlig «NAS høstmøte», som er en 2-dagers konferanse om akustikk. 
## Æresmedlemmer
*dosent Reno Berg, Trondheim, en av stifterne
*audiofysiker Gordon Flottorp, Oslo, en av stifterne
*amanuensis Wilhelm Løchstøer, Oslo, en av stifterne
*professor emeritus Asbjørn Krokstad, Trondheim (utnevnt 2001)
*professor emeritus Tor Erik Vigran, Trondheim (utnevnt 2001)
*sivilingeniør Truls Gjestland, Trondheim (utnevnt 2005) 
*cand. scient Iris Turunen-Rindel (utnevnt 2015) 
*sivilingeniør Tor Halmrast (utnevnt 2015) 
*sivilingeniør Sigurd Solberg (utnevnt 2016) 
*sivilingeniør Tønnes A. Ognedal (utnevnt 2021)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Porthøgda

**Porthøgda** er en ås i Oslo. Den har en høyde på 621 meter over havet og den nest høyeste åsen i Oslo kommune etter Kjerkeberget. Porthøgda ligger mellom Sandungskollen og Kikuttoppen, nord for Bjørnsjøen i Nordmarka. Det står en 21 meter høy kommunikasjonsmast på toppen.

## Referanser




## Se også
* Fjell i Oslo
Fanagoria

**Fanagoria** (også skrevet **Phanagoria**) var i antikken den største greske kolonien på Tamanhalvøya ved Kertsjstredet i dagens Russland, og var en betydelig handelsby gjennom flere hundre år. Den var nest etter Pantikapaion en av hovedbyene i Det bosporanske rike.

## Beliggenhet
Fanagoria ligger på østsiden av Kertsjstredet (i antikken kalt det kimriske Bosporos), som knytter Svartehavet til Azovhavet. Byen ble bygget på nordsiden av spissen på Tamanhalvøya, noen få kilometer øst for Hermonassa. Rundt en tredjedel av det tidligere byområdet ligger i dag under vann.

## Historie

### Antikken
Fanagoria ble grunnlagt i 543 f. kr. som en koloni av Teos. På 400-tallet ble byen innlemmet i Det bosporanske rike. Den var deretter stadig truet av angrep fra skyterne. Etter at det herskende dynastiet døde ut falt riket i 107 f.Kr. til Mitridates VI av Pontos, som innsatte sin sønn Mankares som konge. Under de mithridatiske kriger stilte Fanagoria seg på romernes side og var i forbund med Roma etter dette. På 300-tallet e.Kr. ble byen ødelagt av hunerne.

### Middelalder
På 600-tallet ble Fanagoria hovedstad i det storbulgarske rike som ble grunnlagt av Kubrat. Den siste bulgarske herskeren var Khan Batbajan (eller Vatbajan), sønn av storkhanen Kubrat. Senere falt byen under khasarisk og bysantinsk innflytelse. Den bysantinske keiseren Justinian II bodde der rundt år 700 som flyktning og ble svoger til khasarenes hersker.

På 900-tallet ble området erobret av Kievriket, og Fanagoria ble fortrengt av Tmutorokan, som ble bygget på ruinene av Hermonassa. Rundt 1000-tallet ble byen et handelssted for venetianerne og genoveserne, og ble i 1349 sete for erkebispedømmet Matrega. På 1400-tallet havnet den under krimtatarisk og ottomansk herredømme og forsvant etter dette fra historien.

## Arkeologi
Etter at området ble erobret av Russland i 1792 ble det på 1800-tallet påbegynt utgravningsarbeider som førte til at en del av byen og nekropolis ble undersøkt. På 1900-tallet ble også bydelene som lå under vann utforsket.

## Galleri
Bilder fra rekonstruerte festningsanlegg:

Fil:Bulgaria-Fanagoria-01.JPG|Fanagorias etnografiske kompleks nær Varna, Bulgaria
Fil:Bulgaria-Fanagoria-02.JPG|Rekonstruksjon av oldtidsbyen, telt
Fil:Bulgaria-Fanagoria-03.JPG|Interiør
Fil:Bulgaria-Fanagoria-04.JPG|Herskerens stol


## Eksterne lenker
* 
* De arkeologiske utgravningene i Fanagoria (russisk)
* «Ancient Bulgarian Capital Appears near Varna, Bulgaria», om Fanagorias etnografiske kompleks
Parachromis

* jaguarciklide
* *[[Parachromis dovii]]*
* *[[Parachromis friedrichsthalii]]*
* *[[Parachromis loisellei]]*
* *[[Parachromis motaguensis]]*

***Parachromis*** er en gruppe ciklider.
Det er fisk som lever i ferskvann i Mellom-Amerika. Noen arter finnes i Nicaraguasjøen og Managua-sjøen.
Alle artene er store rovfisk. *Parachromis friedrichsthalii* har en uvanlig jaktteknikk. Den ligger på bunnen og spiller død, og når en mindre fisk kommer for å plukke på skrotten, overrasker *Parachromis friedrichsthalii* offeret.

## Eksterne lenker
*
Petter Hansson

**Carl Johan Petter Hansson** (født 1976) er en svensk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er assistenttrener for . 

Hansson startet karrieren i Söderhamn FF. I 1998 gikk han til Halmstads BK, og debuterte i Allsvenskan 4. oktober samme år. To år senere var han med på å bli svensk mester. 

Hanssons første utenlandske klubb var nederlandske SC Heerenveen, der Hansson raskt etablerte seg i startoppstillingen.

Sommeren 2007 utløp Hanssons kontrakt med Heerenveen, og han gikk til den franske klubben Rennes. 

## Landslaget
Den 1. februar 2001 debuterte han for  i en kamp mot .

Han var med i Sveriges tropp under EM 2004, men fikk ikke spille noen kamper. Under VM 2006 fikk han bare spille i en kamp, da han kom innpå som innbytter for Kim Källström i åttendedelsfinalen mot , en kamp Sverige tapte 0-2.

Han ble tatt ut i Sveriges tropp til EM 2008, og takket for tilliten ved å score Sveriges andre mål i åpningskampen mot tittelforsvarer , som Sverige vant 2-0.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Hanssons profil hos ''Stade Rennes''
Tamanhalvøya

**Tamanhalvøya** er ei halvøy i Krasnodar kraj i Russland. Den ligger på østsiden av Kertsjstredet mellom Svartehavet og Azovhavet, som skiller Tamanhalvøya fra Krimhalvøya i Ukraina i vest. Tamanhalvøya er rundt 30&nbsp;kilometer lang (øst-vest) og rundt 12&nbsp;kilometer bred (nor-sør). 

## Historie
I antikken lå det flere greske kolonier på halvøya, først og fremst Hermonassa og Fanagoria. Halvøya har siden ligget under en lang rekke stater og folk som har invadert området gjennom århundrene, blant annet Romerriket, hunerne, khazarene, Kievriket, Det storbulgarske rike, Genova og Det ottomanske rike.

Under andre verdenskrig ble halvøya besatt av Wehrmacht, under oppmarsjen mot Kaukasus i 1942. Tilbaketrekningen fulgte i 1943.

## Eksterne lenker
* Portrett av Tamanhalvøya  (russisk)
Kertsjstredet

**Kertsjstredet**, eller **Kertsjsundet**, (russisk: Керченский пролив &ndash; *Kertsjenskij proliv*, ukrainsk: Керченська протока &ndash; *Kertsjenska protoka*, krimtatarisk: *Keriç boğazı*) er et sund eller strede mellom Svartehavet og Azovhavet, og som skiller Kertsjhalvøya på Krim i vest fra Tamanhalvøya i øst.

Den viktigste havna er byen Kertsj, som har gitt navn til stredet. I antikken ble det kalt *Kimmeriske Bosporos*, som ga navn til Det bosporanske rike. Det andre Bosporos, som skiller Europa fra Asia, ble omtalt som enten *Trakiske Bosporos* eller *Khalkedoniske Bosporos*.

På Krasnodar kraj-siden av stredet ligger Tamanbukten, og i sør en demning på 2,8&nbsp;km som ble bygd av russerne i 2003. I nord ligger Tsjusjka, en lang og smal halvøy. Russland begynte byggingen av en stor havn for frakt i nærheten av Taman, som er den viktigste russiske bosetningen ved stredet.

Stredet er rundt 45&nbsp;km langt, 4,5 til 15&nbsp;km bredt og opp til 18&nbsp;meter dypt. I antikken synes det som om en gruppe av øyer ble sammenføyd ved tilsilting fra elven Kuban (i antikken kalt for Hypanis). Romerne kjente stredet som *Bosporus Cimmerius*, fra dets greske navn, Κιμμέριος Βόσπορος, *Kimmérios Bosporos*. Navnet æret kimmeriere, steppenomader som oppholdt seg i nabolaget.

Kertsjbroen over Kertsjstredet er en bro som knytter Russland sammen med Krim. Arbeidet ble startet i desember 2015, etter den russiske anneksjonen av det ukrainske Krim, og den ble åpnet for biltrafikk 15. mai 2018, syv måneder før planlagt ferdigstillelse 18. desember 2018.  Den ble åpnet for jernbanetrafikk i 2019. Firmaer og privatpersoner som hadde bidratt til å brygge broen ble satt på sanksjonsliste av Den europeiske union, grunnet Russlands anneksjon av Krim.

## Se også
* Russlands anneksjon av Krim i 2014

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Heksesot

**Heksesot** er et fenomen der klebrig sot fester seg på overflater i hus. Fenomenet oppstår gjerne der det er benyttet løsemiddelfrie produkter ved oppussing. Fenomenet oppsto første gang på 1990-tallet. De løsemiddelfrie produktene bruker lang tid på avdampingsprosessen og etterlater et klebrig belegg som sot fester seg i, særlig på kalde flater som for eksempel dårlig isolerte yttervegger og der kuldebroer finnes. Fenomenet tiltar ved bruk av peisvarme, stearinlys, sigarettrøyking eller andre sotkilder.

## Synderen er TMPD-MIB
I august 2011 konkluderte et prosjekt gjennomført av Mycoteam i samarbeid med NILU at det er molekylet *2,2,4-trimetyl-1,3-pentandiol monoisobutyrat*, forkortet **TMPD-MIB**, med kjemisk formel C12H24O3, som er synderen.

Stoffet finnes i enkelte malingtyper, gulvpolish, trykkfarger og andre materialer vi omgir oss med i hverdagen. «Når det er *kaldt ute* og *tørr luft inne*, legger dette molekylet seg på gipsveggene og gjenstander av plast, og det blir sort».

Vanlig interiørmaling for tak og vegg inneholder ikke dette stoffet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Infoside om heksesot ''www.heksesot.com'' 
* Hva er heksesot?
* Har du sotflekker i tak og på vegger? 
* Heksesot
Ola Bratteli

**Ola Bratteli** (født 24. oktober 1946 i Oslo, død 8. februar 2015 samme sted)  var en norsk matematiker, kjent for sine bidrag innenfor operatoralgebra.  

Etter eksamen ved Oslo katedralskole studerte han til cand.real. i matematikk ved Matematisk institutt ved Universitetet i Oslo (1967–1971). Avhandlingen *Inductive limits of finite dimensional C* -algebras* omhandlet operatoralgebraer og Bratteli-diagrammer og ga karakteren 1.1 skriftlig og 1.0 muntlig. I avhandlingen klassifiserte Bratteli approksimativt endeligdimensjonale C*-algebraer ved hjelp kombinatoriske objekter, såkalte Bratteli-diagrammer. Arbeidet har gitt mange teoretiske anvendelser, og han har over hundre publikasjoner, mange med sin veileder Erling Størmer.

Bratteli arbeidet som stipendiat ved New York University (1971–1973) og avla sin dr.philos.-grad ved Universitetet i Oslo i 1974. Utover en rekke kortere opphold som professor og forsker verden over, var Bratteli i perioden 1980-1991 fast ansatt som professor ved Norges tekniske høgskole (NTH) og fra 1991 ved Universitetet i Oslo.

Han var sønn av statsminister Trygve Bratteli (1910-1984) og Randi Bratteli (1924-2002). 

## Bibliografi
* *Operator Algebras and Quantum Statistical Mechanic* (Springer-Verlag, 2 volum, 1980). Med Derek W. Robinson.
* *Derivations, Dissipations and Group Actions on C* -algebras* (Springer-Verlag, 1986)
* *Wavelets through a looking glass, the world of the spectrum* Birkhäuser, 2002). Med Palle T. Jørgensen

## Priser og utmerkelser
* Professor Ingerid Dal og søster Ulrikke Greve Dals legat til støtte av humanistisk forskning (2001). Kr. 200 000.
* Nansenfondets *pris for fremragende forskning* fra Det Norske Videnskaps-Akademi (2004)
* Norges forskningsråds pris for fremragende forskning (2004). Delt med Erling Størmer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Steinerskolen Gjøvik–Toten

**Steinerskolen Gjøvik–Toten** er en stiftelse som ble opprettet i 1987 etter initiativ fra foreldre i nærområdet. Skolen hadde de første årene lokaler i Kapp Melkefabrikk og ble etterhvert flyttet til Østre Totenveg 14 på Gjøvik.

Skolen fikk i 2017 et nytt bygg for ungdomstrinn og kontoradministrasjonen.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Steinerskolen Gjøvik-Toten
* Steinerskoleforbundet – Våre skoler
Degernes Idrettslag

**Degernes Idrettslag** (stiftet 3. desember 1933) er et idrettslag fra Degernes i Rakkestad, som hovedsakelig driver med håndball. Klubben har tidligere drevet med både fotball og friidrett, og var tilknyttet Østfold Distriktslag for Idrett.

## Kjente utøvere
* Ragnar Haglund, friidrett

## Eksterne lenker
*
Motgift

**Motgift** er en substans som kan motvirke en form for forgiftning.
Noen ganger produseres motgiften for et spesielt toksin ved å injisere toksinet inn i et dyr i små doser, og deretter trekke ut antistoffene fra dyrets blod.
Giften fra noen slanger, edderkopper og andre giftige dyr kan ofte behandles med disse motgiftene, skjønt flere av dem mangler motgift.
Arkaim

**Arkaim** er et arkeologisk funnsted sør på steppene i Ural, i Tsjeljabinsk oblast, nær grensen til Kasakhstan. Funnene på stedet er stort sett datert til 1700 f.Kr. og stedet var en bosetning for Sintashta-Petrovka kulturen. Bosetningen er imidlertid mye bedre bevart enn den tilsvarende i Sintasjta.

## Se også
* Russisk arkeologi

## Eksterne lenker

* Ural State University invitation for conference
* Archaeology and ethnic politics: the discovery of Arkaim
* General information
* Magnetic phenomena in Arkaim
Oksana Jarygina

**Oksana Aleksandrovna Jarygina** (født 24. desember 1972) er en russisk friidrettsutøver.
Opprinnelig representere hun Usbekistan. I 1993 vant hun sølvmedalje i Asiamesterskapet, og gull i 2004 i Asialekene, med  64,62 meter (den gamle spydtypen, hvor Petra Felke har rekorden med 80,00 meter).

I OL 2004 representerte hun Russland, uten å kvalifiserte seg for finalen. Hennes personlige rekord er 64,34 meter, oppnådd i mai 1999 i Krasnodar. Jarygina var utestengt for doping i to år, fra 2005 til 2007.

## Referanser

## Eksterne lenker
*