Jaan Kross

**Jaan Kross** (1920&ndash;2007) er den mest oversatte estiske forfatteren, blant annet kjent for verket *Keiserens galning* (*Keisri hull*) fra 1978. Han var ofte nevnt som mulig mottaker av Nobelprisen i litteratur.

## Liv og virke
### Deportasjoner
Kross avla juristeksamen på Universitetet i Tartu i 1944 og arbeidet to år som dosent. Han ble i begynneslen av 1944 tatt av de tyske okkupasjonsstyrkene og i 1946 av de sovjetiske. Han ble deportert til Russland til Gulag-leire i Vorkuta, og ble sluppet fri først i 1954.

### Forfatter
Etter at han kom tilbake til sovjetrepublikken Estland arbeidet han som forfatter og oversetter. 

Jaan Kross var selv den mest oversatte og mest kjente estiske forfatteren. Han ses til vanlig som den mest betydningsfulle estiske forfatteren siden Anton Hansen Tammsaare. Han fikk flere æresdoktortitler og internasjonale ordener. I 2006 fikk han den estiske republikkens kulturpris for sitt livsverk. 

Nesten alle hans romaner er historiske; Kross sees ofte som en som gjenopplivet den historiske romanen. Nesten alle hans verk utspiller seg i Estland og handler om forholdene mellom estere, tysk-baltere og russere. Ofte handler det om den etniske frihetskampen mot balter-tyskerne, som for en stor del er en metafor for kampen mot russerne i hans samtid. Hans fortsatte betydning etter selvstendigheten i 1991 viser at hans romaner også handler om identitet, lojalitet og dannelse. Romanen *Keiserens galning* (1978) løftes ofte fram som hans mesterverk. Den handlar om den adelige tyskbalteren Timotheus Eberhard von Bock.

I romanene Keisri hull (Keiserens galning, på svensk i 1982), Professor Martensi ärasõit (Professor Martens avreise, 1984) og Rakvere romaan (Romanen om Rakvere, 1982) brukte Kross historisk stoff med paralleller til sin egen samtid. To grunntema kommer igjen: beskrivelsene av hvordan undertrykkelse og lidelse  har gjort mennesker til gisler til ulike tider, samt hvordan mennesker som ikke lar seg bestikke alltid utfordrer sin tids makthavere. I fortellingen om professor Martens er sannhetens relative verdi hovedtemaet, men fortellingen har også karakter av personlig oppgjør. Martens får på en reise til St. Petersburg anledning til å tenke over sitt liv og finner at mye av hans egen framgang bygger på halvsannheter og egen vene til å innordne seg. Handlingen har i det minste en ytre likhet med Ingmar Bergmans film Smultronstället (1957) der en annen professor, Isak Borg, på en reise ser tilbake på sitt eget liv. 

I *Romanen om Rakvere* legges handlingen til 1700-tallet, da innbyggerne i byen Rakvere forsøker tilkjempe seg bysprivilegier og en større frihet enn hva som er mulig i det føydale samfunnet. I romanen "Väljakaevamised" (Utgravinger, 1990) vender Peeter Mirk tilbake til Estland etter flere år i fangenskap. Hans vei til å gjenoppta arbeidet som jurist viser seg stengt. Kross mer enn antyder at juridisk arbeide er en umulighet i et samfunnssystem som er bygget på løgner. I stedet får Mirk arbeide med arkeologiske utgravninger.

## Bibliografi
* 1978 – *Keisri hull* (Keisarens galning, 1986)
* 1982 – *Rakvere romaan* (Romanen om Rakvere)
* 1984 – *Professor Martensi ärasõit* (Professor Martens avreise, 1994)
* 1987 – *Vastutuulelaev* (Motvindsskipet)
* 1988 – *Wikmani poisid* (Wikmans gutter)
* 1990 – *Väljakaevamised* (Utgravninger)
* 1992 – *Halleluja*
* 1993 – *Tabamatus* (Motstand)
* 1998 – *Paigallend* (På stedet fly)

## Priser
*  – Eeva Joenpelto-prisen

## Referanser


## Eksterne lenker
* YLE Arkivet: Jaan Kross - ett folks minne