Peder Martin Lysestøl

**Peder Martin Lysestøl** (født 1942) er en norsk sosialøkonom som siden midten av 1960-årene har vært engasjert i flere partier og organisasjoner på venstresiden, som AKP(m-l), RV og Rødt. Han var med på å stifte Palestinakomiteen, og var selv leder fra 1971 til 1973.

Lysestøl ble kjent for å føre en 13 år lang rettsprosess mot staten for å påvise at han var blitt ulovlig telefonavlyttet av overvåkingspolitiet. Staten måtte i 2001 betale ham 100&nbsp;000&nbsp;kroner i erstatning for at han var blitt instruksstridig overvåket i 1970-årene.

## Utdanning og yrkesliv
Lysestøl er utdannet sosialøkonom fra Universitetet i Oslo. Etter studiene arbeidet han en tid i Statistisk sentralbyrå, før han i 1973 flyttet til Trondheim sammen med sin daværende kone, forfatteren Inga E. Næss. Han arbeidet i tre år som budsjett- og innkjøpssjef ved Universitetet i Trondheim. Som mange andre AKP-ere på midten av 1970-årene, hadde også Lysestøl en periode som proletarisert arbeider. Han var bygningsarbeider i ett år, før han ble leder for Sør-Trøndelag AKP på heltid i 1978. Etter tre år som lektor ved Gerhard Schøning skole, begynte han som førstelektor ved Høgskolen i Sør-Trøndelag (HiST) (fra 1. januar 2016 fusjonert inn i NTNU). Her arbeidet han til han ble pensjonist i 2012.

## Politisk arbeid
Lysestøl ble leder av ungdomsforbundet til Sosialistisk Folkeparti (SF), Sosialistisk Ungdomsforbund (SUF), i 1966. SF var på den tiden opptatt av utviklingen i Jugoslavia, og Lysestøl ble oppfordret til å sette seg inn i hvordan systemet med arbeiderselvstyret i landet fungerte. Etter et kort opphold i landet i 1967, fikk han et statlig årsstipend for å studere det økonomiske systemet der. I 1968 fikk han statsstipend for å studere det økonomiske systemet i Egypt, ved Universitetet i Kairo. Tilbake i Norge fortsatte han å engasjere seg i politikk, spesielt i palestinernes sak.

Lysestøl satt i AKPs sentralkomité fra stiftelsesåret 1973, og var en tid leder for AKP i Sør-Trøndelag. I 1992 brøt han med partiet, sammen med fire andre sentrale medlemmer i Trøndelag, og ble med på oppstarten av RV som selvstendig parti. Han har vært fylkestingsrepresentant for RV i Sør-Trøndelag i tre perioder.

I tillegg til partiarbeid, har Lysestøls viktigste engasjementet vært arbeidet for det palestinske folket. Han tok initiativ til å stifte Palestinakomiteen i 1969, og var selv leder fra 1971 til 1973. Lysestøl hevder at Israel er en apartheidstat, og arbeider for boikott av landet. Han var sentral i forsøket på å få NTNU til å boikotte Israel i 2009, og var foredragsholder på «Israeli Apartheid Week» i Lillehammer 2011.

Både Lysestøls kone, Marie Louise Lie, og hans datter, forfatteren Tale Næss, har engasjert seg i midtøstenpolitikk.

## Lysestøl-saken
I 1979 mente Lysestøl å kunne påvise at telefonen hans ble avlyttet. Han fikk faglig hjelp fra en telemontør til å undersøke saken, og de fant og fotograferte ledninger og koblinger som tydet på at Lysestøl hadde rett. Den 8. desember 1979 var saken førstesidestoff i *[[Klassekampen]]*, og ble deretter slått stort opp i media. Lysestøl anla sak mot staten, for å påvise at han var blitt ulovlig telefonavlyttet av overvåkingspolitiet. Flere av partifellene hans engasjerte seg og samlet inn midler for å bidra til å dekke utgiftene i forbindelse med rettssaken.

Regjeringens kontrollutvalg fant intet å kritisere i saken, og Lysestøl tapte endelig i Høyesterett i 1983 (Rt. 1983 s. 1483). Saken pågikk i 13 år.

Lysestøl klaget saken inn for den europeiske menneskerettighetskommisjonen, men vant heller ikke frem der. Et sentralt poeng i saken var spørsmålet om AKP drev med lovlig eller ulovlig politisk virksomhet. Overvåkning av lovlig politisk virksomhet var blitt forbudt i 1977, og i et prosesskriv av 30. mars 1983 fastslo Regjeringsadvokaten at AKP(m-l) var et lovlig parti: «Staten er selvsagt kjent med at AKP(ml) er et lovlig parti, og det vil heller ikke bli hevdet at partiet driver ulovlig politisk virksomhet.»

I 1994 ble den såkalte Lundkommisjonen nedsatt av Stortinget for å granske påstander om ulovlig overvåking av norske borgere. Først da kommisjonen hadde fremlagt sin rapport i 1996, fikk Lysestøl innsyn i sin mappe hos overvåkingspolitiet. Innholdet i mappen dokumenterte politiets ulovlige overvåking. Staten måtte i 2001 betale ham 100&nbsp;000&nbsp;kroner i erstatning for å ha blitt instruksstridig overvåket i 1970-årene.

## Verv
* 1965 formann i SUF
* 1971–1973 formann i Palestinakomiteen
*1975– medlem av sentralkomiteen i AKP (m-l)
* 1977–1979 leder i Sør-Trøndelag AKP(m-l)
* 1991–2003 Representant i fylkestinget i Sør-Trøndelag for Rød Valgallianse
* Diverse verv i kommunepolitikken i Trondheim, 2003–2007 varamedlem til Finanskomiteen
* 2007–2008 Medlem av Rødts studieutvalg
*styremedlem i Rødt, Trondheim

## Bibliografi (utvalg)
* 1973 – *Palestinerne : historie og frigjøringskamp* (Forlaget Oktober, nyutgitt 2009 på Forlaget Rødt!) 
* 1985 – *Jugoslavia: et forsøk på sosialisme* (Forlaget Oktober)
* 1990 – *Opprør på Filippinene*
* 1992 – *Husholdets politiske økonomi* (Aschehoug)
* 2001 – *Den nyliberale revolusjonen. Om angrepet på velferdsstaten* (med Roar Eilertsen) (De facto)
* 2003 – *Velferdsstatens økonomi* (med Eilef A. Meland) (Universitetsforlaget)
* 2003 – *Sosiale forhold som kapital* (Tapir Akademisk Forlag)
* 2016 – *Israel. Bak muren av myter og propaganda* (Forlaget Manifest)
* 2021 – *Arbeiderklassen. Visjoner om en annen verden* (Solum Bokvennen)
* 2024 – *Sionismen: Israels statsideologi* (Solum Bokvennen)

## Referanser