open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Morsdag

**Morsdagen** er en hedersdag for mødre, som feires på varierende dato i forskjellige land. I Norge feires morsdagen den andre søndagen i februar, det vil si søndag . februar i , og søndag . februar i .

## Historie
### Amerikansk opprinnelse
Ann Maria Reeves Jarvis, en ung, hjemmeværende mor fra Appalachene i USA, prøvde å forbedre de sanitære forholdene for alle parter etter den amerikanske borgerkrigen ved å opprette flere foreninger som hun kalte «Mothers' Day Work Clubs». I 1868 begynte hun å arbeide for å forsone partene. Inspirert av Ann Marie Reeves Jarvis' arbeid skrev Julia Ward Howe ik: «Morsdagsoppropet»), men greide ikke å få innført «Mother's Day for Peace» (norsk: «Morsdag for fred») som en offisiell helligdag. Ann Maria Reeves Jarvis' datter Anna Marie Jarvis kjente til både sin mors arbeid og arbeidet til Julia Ward Howe. Cirka ett år etter at moren døde, holdt hun en minnemarkering for henne 12. mai 1905, og begynte så å arbeide for å få innført en offisiell minnedag for mødre. Første morsdag ble feiret 10. mai 1908 i Grafton i Vest-Virginia i kirken der den avdøde Ann Maria Reeves Jarvis hadde undervist på søndagsskolen. Skikken spredte seg til 45 stater i USA, og ble erklært offisiell helligdag i begynnelsen av 1912. I 1914 erklærte daværende president Woodrow Wilson den første nasjonale morsdag.

## Tradisjoner
### Norge
Morsdagen ble til å begynne med arrangert av religiøse organisasjoner, men det var Oslo-kvinnene Dorothea Schjoldager og Karen Platou som i 1918, i samarbeid med ideelle organisasjoner, forretningsfolk og massemedia fikk gjennomslag for å etablere morsdagen som en årlig begivenhet i Norge. Dagen har senere gått over til å bli en familiedag, der mødre oppvartes med f.eks kaffe på sengen om morgenen, blomster og kake.

Morsdagen har etter hvert blitt en stor kommersiell høytid gjennom markedsføring av morsdagskake, morsdagsblomster og morsdagsgaver. Barnehager og skoler opprettholder tradisjonen ved å følge opp ideen om feiringen av mor, og setter barna til å lage kort og gave til mor. Trender viser likevel at dette er på vei ut fra skolen, siden det etter hvert er mange forskjellige familiesammensetninger i de tusen hjem.

## Datoer
Dagen feires på forskjellige dager i mange land.

## Se også
* Farsdag

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*   Morsdagshistorie
Sabotasje

**Sabotasje** (fra fransk *sabotage*) er en bevisst handling rettet mot å svekke en politikk, regjering, innsats eller organisasjon gjennom undergraving, obstruksjon, demoralisering, destabilisering, splittelse, forstyrrelse eller ødeleggelse. En som driver med sabotasje er en sabotør. Sabotører prøver vanligvis å skjule identiteten sin på grunn av konsekvensene av sine handlinger og unngå å påberope seg juridiske og organisatoriske krav for å håndtere sabotasje.

Sabotasje er et kampmiddel som hindrer produksjonen ved å sette ned arbeidstempoet eller ødelegge maskiner, verktøy eller bygninger. I krig er sabotasje et vanlig kampmiddel. Vemork-aksjonen, Operasjon Company i Eydehavn, sabotasjen mot DS «Donau» og sabotasjeaksjonene mot Thamshavnbanen er kjente sabotasjeaksjoner i Norge under andre verdenskrig.

## Etymologi
Det norske ordet sabotasje stammer fra det franske ordet saboter, som betyr «forkludre, klusse, ødelegge», skjønt den opprinnelige meningen var bokstavelig «å gå bråkete», fra *sabot*, «tresko». Det ble opprinnelig brukt til å referere til arbeidskonflikter, i betydningen «bevisst og ondsinnet ødelegge eiendom» der arbeidere som brukte tresko avbrøt produksjonen på forskjellige måter. 

En av de første referanser til *saboter* og *saboteur* i fransk litteratur er i *Dictionnaire du Bas-Langage ou manières de parler usitées parmi le peuple of d'Hautel*, redigert i 1808. I den er den bokstavelige definisjonen «å lage støy med saboter». Ordet sabotasje dukker opp først senere.

Ordet sabotasje finnes i 1873–1874 i ordboken *Dictionnaire de la langue française* til Émile Littré. Her er det definert hovedsakelig som «framstille saboter, sabotprodusent». Det er på slutten av 1800-tallet at det virkelig begynte å bli brukt med betydningen «bevisst og ondsinnet ødelegge eiendom» eller «arbeide langsommere». I 1897 skrev Émile Pouget, en berømt syndikalist og anarkist *«action de saboter un travail»* («handling for å sabotere eller knuse et verk») i *Le Père Peinard* og i 1911 skrev han også en bok med tittelen *Le Sabotage*.

## Referanser


## Litteratur
* Milton, Giles (2017): *Churchill's Ministry of Ungentlemanly Warfare*. John Murray. ISBN 978-1-444-79898-2.

## Se også
*Kompani Linge
*Hærverk

## Eksterne lenker
* 
* Office of Strategic Services Simple Sabotage Manual (PDF)
Sufflør

**Sufflør**  (fr. *souffler* = hviske) har til oppgave å hviske replikker til skuespillerne i en teaterfremføring i tilfelle neste replikk er glemt. Sufflører blir ofte plassert i første publikumsrekke, på siden av scenen - eller i en «sufflørkasse» i forkant av scenen.

## Kilder
* «Sufflør» i spelhandboka.no (Besøkt 7. november 2020)
Aerogel

**Aerogel** er et konstruert materiale ofte kalt **frossen røyk** eller **blå røyk**. Aerogel er det stoffet i verden som har lavest kjent massetetthet. Tettheten varierer etter type, men de mest ekstreme formene består av rundt 99,9% luft og har en massetetthet helt nede i  Materialet er et stivt skum, med en konsistens lik polystyren. Det er et ekstremt sterkt materiale, og kan bære 2000 ganger sin egen vekt uten å kollapse, men det er meget sprøtt og lite resistent for støt.

Aerogel ble funnet opp av kjemikeren Samuel Stephens Kistler i 1931. Det er en utbredt myte at aerogel kommer fra NASA, et resultat av koordinert forskning mellom NASA og Aspen Systems, Inc. NASA har forsket mye på aerogel, og har brakt produktet fremover både når det gjelder produksjon og bruksområder, men det var Kistler som klarte å lage en silikabasert aerogel hele 27 år før NASA ble stiftet. De eksakte omstendighetene rundt oppfinnelsen er usikre, men den vanligste historien er at aerogel er et resultat av en konkurranse mellom Kistler og en Charles Learned, «for å se om de kunne trekke væsken ut av en gelé uten at den krympet».

Aerogel har mange interessante egenskaper, inkludert en utpreget dendrittisk struktur og ekstremt lav termisk konduktivitet (ca. 0,017 W/mK) som gir det imponerende isolasjonsegenskaper og et smeltepunkt på 1200 ℃.

Det er mange områder der aerogel blir brukt. Ett bruksområde er å fange støvpartikler, noe NASA gjorde ombord i Stardust-romskipet.

Aerogel er laget ved å trekke væsken ut av en gel gjennom superkritisk tørking. Den første formen for aerogel var basert på en silikagel, men Kistler klarte også å lage aerogel med alumina, kromoksid og tinnoksid. Mot slutten av 1980-tallet klarte man også å produsere aerogel av karbon. Silikabasert aerogel er fremdeles den mest vanlige.

En fremgangsmåte for å lage aerogel er at man starter med en flytende alkohol, som etanol, og blander den med silisiumdioksid (kvarts)-støv (silika) for å lage en gel. Deretter, ved en prosess kalt superkritisk tørking, blir alkoholen presset ut av gelen, gjerne med bruk av høytrykks karbondioksid. Med denne tørkeprosessen kollapser ikke gelen (mister ikke luftinnholdet). Silikabasert aerogel ser gjerne blåaktig ut fordi kvartsen sprer kortere bølgelengder av lys på samme måte som atmosfæren sprer sollys mot jorden på dagtid. På tross av dens gjennomsiktige utseende, føles den som hardt plastskum.

Aerogel er oppført 15 ganger i *[[Guinness rekordbok]]* for materialegenskaper, blant annet som beste isolator og det faststoff som har minst tetthet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* NASA-foto av aerogel.
Diabeteskoma

**Diabeteskoma** (latin: *coma diabeticum*; også kjent som **sukkerslag**) er en tilstand av bevisstløshet hos pasienter med diabetes og høyt blodsukker (hyperglykemi). Tilstanden krever rask behandling med insulin og væske. Det viktig at blodsukkeret ikke synker for raskt, det kan forårsake hjerneødem, unormalt mye væske i hjernevevet.

Personer med diabetes type 1 får syreforgiftning sammen med diabeteskoma, men ved diabetes type 2 skjer ikke det. 

## Referanser
God Bless Our Homeland Ghana

**«God Bless Our Homeland Ghana»** er det vestafrikanske landet Ghanas nasjonalsang. Den ble innført i 1957, samme år som landet ble uavhengig fra Storbritannia.

Teksten har trekk som er typiske for flere afrikanske nasjonalsanger. Den fremhever behovet for enhet mellom de forskjellige stammer som utgjør befolkningen, og for å bygge en nasjon sammen. Den har også panafrikanistiske elementer; Ghanas første president, Kwame Nkrumah, regnes som en sentral person i panafrikanismens fremvekst.

## Tekst

## Eksterne lenker
*
Fosnavåg

**Fosnavåg** er administrasjonssenteret i Herøy i Møre og Romsdal. Fosnavåg ble by etter vedtak i kommunestyret 7. juni 2000. Tettstedet hadde  innbyggere pr .

## Etymologi
Førsteledd av navnet *Fosnavåg* kommer fra et eldre navn på Bergsøya, norrønt *Fólgsn*, "gjemmested", til norrønt *fela* (gjemme eller skjule), og det peker sannsynligvis til den gode plasseringen av havnen på stedet.

## Næringsliv
Næringslivet i Fosnavåg er tett knyttet til fiskeri og shipping. I de siste årene har også turisme blitt en viktig del av næringslivet.  

Rederier som Havila Shipping, Havila Kystruten, Olympic Subsea, Rem Offshore, Bourbon Offshore Norway, Remøy Shipping, VOLT Service og Remøy Management har kontor i Fosnavåg. 

Skipsteknologiselskapet Havyard Group har også sitt hovedkontor i Fosnavåg.

Fosnavåg ble i 2008 og 2010 kåret til Norges Næringsby av tidsskriftet Kapital og konsulentselskapet Dun & Bradstreet.

Lokalavisa Vestlandsnytt har sitt kontor i Fosnavåg. 

Klesmerkevaren Ko:Ko har også hovudsetet sitt i Fosnavåg.

I 2014 åpnet Thon-gruppen ett hotell og konferansesenter i Fosnavåg. Hotellet er kåret til et av landets ti beste hotell, og det har fått særlig oppmerksomhet siden Olav Thon personlig har gått inn på eiersiden.

I forbindelse med byggingen av Thon Fosnavåg ble det også bygget ett maritimt kompetanse- og simulatorsenter, Fosnavåg Ocean Academy, som mellom annet huser Norges første simulator for brønnbåter.

## Kultur og idrett
Det lokale idrettslaget i Fosnavåg heter Bergsøy Idrettslag, som blant annet har et herrefotballag som spiller i 3. divisjon avdeling Sunnmøre. Fosnavåg har også Herøy kulturskule, der det blant annet er undervisning i mange instrument, korps sang, dans og visuelle kunstfag.

Sunnmørsbadet ligger i Fosnavåg. Badeanlegget med en prislapp på 250 millioner kroner har ett areal på 6400 kvadratmeter fordelt på fem basseng. 

Sunnmørsbadet ligg i samme bygg som Herøy kulturhus der du mellom anna vil finne: Herøy folkebibliotek, Herøy kulturskule, Herøyhallen og Aktivsenteret. I samme område finner du også Bergsøy stadion og aktivitetsområde med fotballbaner, skateramper, tribuneanlegg, tennisbane, sandvolleyballbane m.m. 

Fosnavåg Konserthus ligger i Fosnavåg i tilknytning til Thon Fosnavåg. Konserthuset har en konsertsal med plass til 490, kinosal med 91 plasser og en større andel av foajé og fellesareal i hotellet.

I Fosnavåg ligger Herøy kirke, som er fra 2003. Denne moderne kirka ble bygd på samme tomt som den gamle trekirka sto på.

Hvert år blir Herøyspelet "Kongens Ring" arrangert på spillplassen på øya Herøy. Denne øya ligg midt i Flåværleia, og var ein sentral plass tidligere. 

## Utdanning
Herøy videregående skole har, inkl. avdelinga i Vanylven, rundt 330 elever og 90 ansatte. Herøy har flere offentlige barneskuler, samt en offentlig ungdomsskule. Herøy har også en privatskole som dekker både barnetrinnet og ungdomstrinnet. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Herøy kommune
Michael Ventris

**Michael Ventris** (1922–1956) var en engelsk lingvist og arkitekt som, sammen med John Chadwick og Alice Kober, dechiffrerte linear B, et tidligere ukjent skriftsystem fra oldtiden som ble oppdaget på Knossos av Arthur Evans. Som en selvlært språkforsker hadde Ventris vært opptatt av tolkning og forståelse av gamle språk som et kall siden hans ungdomstid. Etter å ha løst gåten med linear B skapte Ventris i praksis et nytt akademisk fagfelt, men døde selv i en bilulykke kun noen få uker før utgivelsen av hans hovedverk, *Documents in Mycenaean Greek*.

 

## Liv og virke
På begynnelsen av 1900-tallet begynte arkeologen Arthur Evans utgravningene i Knossos, en minoisk by på Kreta. Under utgravningen oppdaget han mange leirtavler med ukjente skrifttegn. Enkelte var eldre og ble kalt linear A. Den største mengden var imidlertid av nyere dato, og ble kalt linear B. Evans brukte de neste 10 år med å prøve å tyde begge typene, men uten å oppnå noe gjennombrudd.

Deler av problemet kom fra Evans selv - han hadde sterke meninger om den kretiske sivilisasjonens opprinnelse, og var overbevist om at linear B var brukt til å skrive et hypotetisk språk som han kalte «minoisk». Evans, som var en ruvende skikkelse i den akademiske verden, lyktes i å hindre ethvert forsøk på å undersøke muligheten av at språket på tavlene kunne være gresk, til tross for flere indikasjoner på det kunne være tilfelle.

Kort etter Evans død, bemerket Alice Kober at enkelte ord i linear B-inskripsjonene hadde varierende endelser på ordene - muligens bøyninger på samme måte som i latin eller gresk. Ved hjelp av denne nøkkelen konstruerte Michael Ventris en serie tabeller som knyttet symbolene på tavlene med konsonanter og vokaler. Men hvilke konsonanter og vokaler forble et mysterium. Dog lærte Ventris nok om strukturen til det underliggende språket til å begynne med kvalifisert gjetting.

Enkelte linear B-tavler hadde blitt oppdaget på det greske fastlandet, og det var grunn til å tro at enkelte symbolrekker han hadde støtt på, på de kretiske tavlene, var navn. Han merket seg at enkelte navn forekom bare i de kretiske tekstene og antok at det var navn på byer på øya. Dette viste seg å være korrekt. Bevæpnet med symbolene han kunne tyde på dette grunnlag, kunne Ventris snart tyde mer av teksten, og fastslo at det underliggende språket for linear B var i realiteten gresk. Dette veltet Evans' teorier om minoisk historie, og fastslo at kretisk sivilisasjon, i det minste i de senere perioder, de assosiert med linear B-tavlene, hadde vært en del av den mykenske kulturen.

Noen få år etter tydingen av linear B (1951–1953), døde Ventris i en bilulykke, bare 34 år gammel.

## Referanser


## Litteratur
* Chadwick, John (1958): *The Decipherment of Linear B.* Cambridge University Press, ISBN 0-521-39830-4.
* Fox, Margalit (2013): *The riddle of the labyrinth. The quest to crack ancient code and the uncovering of a lost civilization*. London: Profile Books, ISBN 978-1-78125-132-4.
* Robinson, Andrew (2002): *The Man who deciphered Linear B. The Story of Michael Ventris.* London.

## Eksterne lenker
* Engels, Tom: «Michael Ventris: Decipherer of Linear B», *66South.com*
Valnesfjord

**Valnesfjord** er ei bygd i Fauske kommune i Nordland. Bygda har totalt ca. 1&nbsp;550 innbyggere og det sentrale tettstedet i bygda, Strømsnes, hadde  innbyggere per 1. januar . Riksvei 80 mellom Fauske og Bodø går forbi Strømsnes, med 11&nbsp;km til Fauske og 42&nbsp;km til Bodø. Nordlandsbanen går også gjennom bygda med stopp for lokaltog på Strømsnes. Holdeplassen ble åpnet i 2001.

## Stedet

På Strømsnes finnes dagligvarebutikk med post i butikk, frisør, Valnesfjord helse- og sosialsenter, en kiosk med gatekjøkken, kafé og bensinpumpe. Kort vei fra sentrum finnes Valnesfjord skole (1.-10. klasse), Valnesfjord samfunnshus, barnehage, idrettsbane og Valnesfjord kirke.

Valnesfjord er mest kjent for Valnesfjord Helsesportsenter. Senteret har spesialisert medisinsk rehabilitering og har 72 plasser og 105 ansatte. Hvert år er ca. 1100 brukere, de fleste fra Nord-Norge, innom senteret.

Valnesfjord skole er planlagt rehabilitert/nybygd i løpet av de nærmeste årene, og samtidig skal det bygges flerbrukshall som erstatning for dagens samfunnshus. Det jobbes også med etablering av Sjunkhatten folkehøgskole øverst i bygda, med fokus på friluftsliv i tilknytning til Sjunkhatten nasjonalpark.

## Kultur, idrett og friluftsliv
Det er stor kulturell aktivitet i bygda med mange lag og foreninger, bl.a. korps (Valnesfjord skolekorps og Valnesfjord hornmusikk), Valnesfjord Hobby- og husflidslaug, Valnesfjord spisskammerskor, Valnesfjord skyttarlag og KFUK-KFUM Speideren. Hvert år arrangeres Kulturdagan i Valnesfjord som et samarbeid mellom foreningene, med et vidt spenn av aktiviteter som konserter, forestillinger, kurs i bl.a. dans og sang, og diverse utstillinger.

Valnesfjord Idrettslag med ca. 450 medlemmer har tilbud innen blant annet fotball, langrenn, håndball, bueskyting og orientering.

I Valnesfjord er det mye flott natur og gode forhold for friluftsliv. Øverst i bygda kjøres det vinterstid flere mil med skiløyper, og dette er et populært utfartssted for folk fra Bodø og Fauske. Bygda utgjør et geologisk skille mellom de alpine fjellene som dominerer Bodøhalvøya og de slakere innlandsfjellene, noe som gir stor variasjon og gode forhold for alt fra tindebestigning til kajakkpadling og fiske i både fjellvann og sjø. Bygda er også en fin innfallsport til Sjunkhatten nasjonalpark, som omkranser bygda i nord og vest.

## Kjente personer
Tidligere forsvarsminister og stortingspresident Jørgen Kosmo har røtter fra bygda og kombinertløperen Simon Slåttvik, som har OL-gull fra Oslo i 1952, er oppvokst i bygda.

Jazzmusikerne Atle Nymo og Frode Nymo hadde sin oppvekst her, og Kriss Stemland, Multiinstrumentalist basert i Trondheim, har også sitt opphav her. Det samme gjelder illustratøren Gry Moursund.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Valnesfjords offisielle nettside 
* Valnesfjord Helsesportsenter
* Valnesfjord IL
Valnesfjord Helsesportssenter

**Valnesfjord Helsesportssenter** (etablert 1982) er en offentlig stiftelse, spesialisert innen fysikalsk medisin og rehabilitering med tilpasset fysisk aktivitet som hovedvirkemiddel. Institusjonen har 72 sengeplasser og tar inn brukere fortrinnsvis fra Nord-Norge og Nord-Trøndelag.
Det er lokalisert i Fridalen, Valnesfjord, i Fauske kommune. Valnesfjord Helsesportssenter gir rehabiliteringstilbud innen habilitering av barn og ungdom, rehabilitering av voksne og innen arbeidsrettet rehabilitering. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Oleum

**Oleum** er overmettet svovelsyre med mer enn 100% SO3 (svoveltrioksid).  Oleum kalles ofte for rykende svovelsyre.
Navar

**Navar**, også kalt **tømmermannsbor**, **spikerbor**, eller **vribor**, er en type hånddrevet, lang og konisk trebor. Navarsmiing har lange tradisjoner i Hordaland. Særlig i Meland er det lange tradisjoner knyttet til slik smiing. Siden tidlig på 1800-tallet har det vært stor produksjon av navrer i Meland, og tradisjonen blir til en viss grad tatt vare på. Smiingen er krevende og symboliserer egenskaper som skaperevne og flid.

Kommunevåpenet til tidligere Meland kommune var på rød grunn en sølv navar- spiss som vender nedover. Tidligere Skånland kommune hadde en svart, stilisert navar på gul bunn som kommunevåpen.

Navar kan særlig være nyttig ved bygging av tradisjonelle trebåter, ettersom moderne bor har en tendens til å tvinne seg og sette seg fast mellom bordene.

## Se også
* Svingbor
* Svingjern

## Referanser


## Litteratur
* Brekke, Nils Georg: *Kulturhistorisk vegbok Hordaland*, Bergen 1993.
* Eikehaug, Tine (red): *Navarsmeden: soga om ein gammal handverkskunst*, Bergen 1997.

## Eksterne lenker
* Navarsmie på Fossesjøen i Meland
Bill Gates

**William Henry Gates III** (født 1955) er en amerikansk forretningsmagnat som var med på å grunnlegge programvareselskapet Microsoft. Han er i dag teknologirådgiver for selskapet. Gates har i en årrekke vært rangert som verdens rikeste person. Etter at han trakk seg fra den daglige driften av selskapet har han proklamert at nesten hele hans formue, i 2013 anslått til 460 milliarder kroner (2009), skal doneres til veldedighet.

Gates begynte å programmere i 1968, 13 år gammel. I 1973 begynte han på Harvard og ble kjent med Paul Allen, hans senere medgründer. På midten av 1970-tallet utviklet de  to programmeringsspråket Altair BASIC, inspirert av BASIC, for mikrodatamaskinen Altair 8800.

## Microsoft
I 1975 startet gründerne Microsoft Corporation for å kommersialisere en egen versjon av BASIC, Microsoft BASIC, som ble viktig i forbindelse med suksessen operativsystemet MS-DOS fikk. I 1981 kom det definitive gjennombruddet for Microsoft, da de lisensierte MS-DOS til IBMs første PC beregnet på privatmarkedet. Microsoft har fra slutten av 1980-tallet hatt enorm suksess med operativsystemet Microsoft Windows, som brukes på i overkant av 90 prosent av alle verdens datamaskiner.

Microsoft ble fra flere hold kritisert for å utnytte sin monopolsituasjon til å presse andre aktører vekk fra markedet.

## Veldedighet
Fra juli 2008 var Bill Gates ikke lenger involvert i den daglige driften av Microsoft, men han fortsatte som selskapets styreleder. Gates har involvert seg mer i arbeidet med stiftelsen som bærer parets navn; Bill & Melinda Gates Foundation. I den forbindelse ble de intervjuet av den norske talkshow-programlederen Christian Strand for *[[I kveld]]* på NRK 2. Dette var første gang de ble intervjuet på et norsk tv-program.

Etter å ha gitt titalls milliarder dollar til Bill and Melinda Gates Foundation tok Gates i 2009 sammen med Warren Buffett initiativet til The Giving Pledge, et opprop hvor amerikanske milliardærer forplikter seg til å gi minst halvparten av sin formue til veldedige formål innen sin død.

## Annet
Blant hobbyene hans finner vi golf og bridge, blant hans bridgepartnere er Warren Buffett, som også har gitt store deler av sin formue til paret Gates humanitære stiftelse.

Gates var gift med Melinda French Gates fra 1994 til 2021.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*  Biography of Bill Gates at Microsoft.com
*  Forbes topic page on Bill Gates
*  Bill & Melinda Gates Foundation
Moelv

**Moelv** er en by og et tettsted i Ringsaker kommune i Innlandet. Moelv har  innbyggere per 1. januar  og ligger ved utløpet av Moelva ved Mjøsas østre bredd. Moelv og Brumunddal i Ringsaker fikk begge bystatus fra 1. januar 2010.

Moelv oppsto som tettsted ved Moelva med et titalls møller, sagbruk, vadmelsstamper og lignende og ble senere stoppested da jernbanen kom i 1894. Moelv stasjon betjener Dovrebanen, og DS Skibladner har egen brygge hvor også den kjente *Spritbua* fra 1880 ligger. Én kilometer nord for sentrum ligger Tolvsteinsringen med tolv store steiner i en steinsetting som kan minne om et Stonehenge i miniatyr. Fire kilometer sør for Moelv sentrum ligger middelalderbasilikaen Ringsaker kirke fra 1100-tallet med sitt berømte alterskap fra Antwerpen.

## Stedet
Den største industribedriften er Moelven Industrier, som er en av Skandinavias ledende leverandører av byggprodukter og tilhørende tjenester. Konsernet har 39 operative enheter i Norge, Sverige og Danmark. Moelven Industrier ASA har totalt ca. 3300 ansatte. En annen industribedrift er Gunnar Hippe som blant annet produserer tilhengere.

Moelven idrettslag har meget bra resultater med sine unge utøvere, både innen friidrett og fotball. Mange av de unge friidrettsutøverne er i norgestoppen i sine aldersklasser, deriblant brødrene Kåshagen med sine sterke resultater. Fotballgruppa er storleverandør av unge spillere til Hamarkameratene. Her kan blant annet nevnes Vegard Bjerke, Truls Jevne Hagen, Adrian Bøverdalen, John Anders Rise og Thomas Lehne Olsen. I desember 2006 innviet laget sin nye flerbrukshall i idrettsparken i Moelv.

Ved Moelv er det også gjort funn av helleristninger fra steinalderen som er av de best bevarte i Norge. Ringsaker kirke er en basilika av kalkstein oppført om lag 1150 med et berømt alterskap fra Antwerpen. *[[Mjøsbrua]]* like utenfor Moelv fører E6 over Mjøsa til Biri i Gjøvik kommune. På Steinsholmen tre kilometer sør for Moelv ligger ruinene av Mjøskastellet som Håkon Håkonsson lot oppføre på 1230-tallet.

Ved Moelv ligger også Arbeiderbevegelsens Folkehøgskole, stiftet i 1939. To kilometer nord for sentrum ligger Vea – Statens fagskole for gartnere og blomsterdekoratører.

Det er én ungdomsskole og to barneskoler i Moelv:
* Moelv ungdomsskole
* Moelv skole (etter sammenslåing av Kilde skole og Skarpsno skole, åpnet 16.10.2017)
* Fossen skole (1. - 4. skole)

Moelv har to legesentre – Herredshuset legesenter og Møllergården legesenter – samt Moelv spesialsenter for urologi og generell kirurgi.

## Bilder

Fil:Skibladner Moelv brygge.jpg|Brygge med Skibladner.
Fil:Moelva i Moelv I.jpg|Moelva, som har gitt navn til stedet
Fil:Vea fagskole fontene.jpg|Fagskolen på Vea
Fil:Moelv spritbua.jpg|Spritbua ved Skibladnerbrygga
Fil:FV216 Åsmarkvn.jpg|Åsmarkvegen


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Veldre

**Veldre** er et kirkesogn i Ringsaker kommune. Det avgrenses i øst av Leirelva/Brumundelva, i sør av Furnesfjorden/Bådsenden i Mjøsa, i vest av Rudshøgda og i nord av Veldre Allmenningsskog.

Befolkningen er på ca. 7000. I de midtre og sørlige områder av sognet dominerer landbruket. Den største befolkningskonsentrasjonen er Brumunddal som er Ringsaker kommunes administrasjonssentrum. Brumunddal er imidlertid delt av elva Brumunda og var således delt i to sogn: Veldre og Furnes. I dag er Veldre og Brumunddal menigheter slått sammen til ett sokn. I Veldre er det tre barneskoler. I Brumunddal ligger Brumunddal ungdomsskole og Ringsaker videregående skole. På Veslelien er det skoletilbud for rusmiddelbrukere som eies og drives av Kirkens Bymisjon. Sykehuset Innlandet driver Hagen skole. På Fagerlund skole holder kulturskolen i Ringsaker til. Veldre kirke brant ned i 1996 og en ny er reist på samme sted, midt i bygda.

I Brumunddal ligger Sveum idrettspark med fire baner og eget tennisanlegg. To av banene har kunstgress med undervarme. Hovedstadion har løperbaner med tartandekke. Et steinkast unna ligger Brumunddalshallen og Fagerlundhallen. I nordre del av sognet, i Veldre Allmenning, ligger Veldre Sag Skistadion, som er godkjent for internasjonale renn.
Sjusjøen

**Sjusjøen** er en innsjø i Mesnavassdraget i Ringsaker kommune i Innlandet. Innsjøen ligger 810 meter over havet og har et areal på . Den største tilløpselva er Fjellelva, som kommer fra Kroksjøen. Utløpselva er Tyria, som munner ut i Bustokkelva ved Mesnali, mellom Sør- og Nord-Mesna. Sjøen er regulert som magasin for kraftverkene i Tyria og Mesna.

Sjusjøen er også et viktig friluftsområde i kommunen og er kjent for sine snørike vinterforhold. Som vintersportssted er det særlig kjent for sine langrennsforhold. Sjusjøen ligger cirka 20 km fra Lillehammer, og området domineres av fjell, myr og skog. Fra gammelt av var Sjusjøenområdet mye brukt til seterdrift. I dag er stedet kjent som Norges største hytteområde. Det er også hoteller, butikker, skisenter, fjellkirke, puber og restauranter der. Om sommeren byr fjellområdene på et variert nett av stier i skog og fjell.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Sjusjøen & Omegn Skiforening
* Sjusjøen Skisenter
* Sjusjøen i bilder og videoer
Einar Gerhardsens andre regjering

**Einar Gerhardsens andre regjering** var en énpartiregjering med medlemmer bare fra Arbeiderpartiet.

Statsministeren, og dermed regjeringen, satt fra 5. november 1945 til 19. november 1951.


Einar Gerhardsens andre regjering 1945.jpg|Ved utnevnelsen 5.11.1945: Sittende fra venstre: konsultativ statsråd Peder Holt, forsynings- og gjenreisningsminister Oscar Torp, konsultativ statsråd Aaslaug Aasland, statsminister Einar Gerhardsen, landbruksminister Kristian Fjeld og konsultativ statsråd Reidar Carlsen. Stående fra venstre: justisminister Oscar C. Gundersen, finansminister Erik Brofoss, sosialminister Sven Oftedal, forsvarsmininster Jens Christian Hauge, kirke- og undervisningsminister Kåre Fostervoll, utenriksminister Trygve Lie, arbeidsminister Nils Langhelle og handelsminister Lars Evensen 

## Kilder
*Einar Gerhardsens andre regjering regjeringen.no, besøkt 10. februar 2016
Arne Drogseth

**Arne Gulbrand Drogseth** (født 5. januar 1893 på Ljan i Østre Aker, død 11. februar 1973) var en norsk ingeniør og politiker (Ap). Han var konstituert industriminister i Einar Gerhardsens andre regjering i 1951.

## Familiebakgrunn og yrkesliv
Han ble født på Ljan i Østre Aker herred i dagens Oslo kommune som sønn av Nils Drogseth fra Biri og Erdleyda Jørstad. Faren etablerte et blikkenslagerverksted i Stortingsgaten i 1878. Arne Drogseth var gift med Albertine Dahl fra Trondheim, datter av overkonduktør Jonas Dahl og Jonetta Wennberg.

Etter studentereksamen i 1911 ble han sivilingeniør i metallurgi fra NTH i 1915. Han dro på studiereiser til Sverige, Tyskland og Sveits. Han var ansatt ved Marinens hovedverft i Horten da han ble arrestert av okkupasjonsmakten i 1941 og internert på Bredtvet. Høsten 1942 rømte han først til Sverige, deretter til London. I 1943 var Drogseth sekretær for industrikomiteen i London, ledet av professor Fredrik Vogt for å forberede gjenreisningen av norsk industri. Etter krigen var Drogseth ansatt ved Statens jernverkskommisjon 1945–1946 og administrerende direktør i A/S Norsk Bergverk i Oslo 1951–1963.

## Politisk arbeid
Han meldte seg inn i Norges Socialdemokratiske Arbeiderparti i 1921 og Det norske Arbeiderparti i 1927. Han var medlem av Horten bystyre 1922–1940 og varaordfører 1937–1940, og satt som formann i Horten Arbeiderparti i en årrekke. Drogseth var også redaktør i *[[Horten Arbeiderblad]]* 1921–1933.

Han var 1. vararepresentant til Stortinget fra kjøpstedene i Vestfold 1937–1945 samt personlig sekretær for statsråden i Handelsdepartementet 1946–1947. Drogseth var statssekretær i Industridepartementet fra 11. juli 1947 til 29. juni 1951, deretter konstituert statsråd i samme departement i Lars Evensens permisjon frem til 11. november 1951.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Arbeiderdemokratene

**Arbeiderdemokratene** var på begynnelsen av 1900-tallet et norsk ikke-sosialistisk arbeider- og småbrukerparti med særlig styrke i Oppland og Hedmark. Partiet oppsto som en radikal fløy av Venstre,  Rene Venstre, og stilte til valg første gang i 1906 som *De forenede norske Arbeidersamfund.* Ledere var Johan Castberg (fram til sin død i 1926) og Alf Mjøen. Castberg var også med som stifter av partiet. Partiet vedtok i 1911 å endre navn fra *De forenede norske Arbeidersamfund* til Arbeiderdemokratene. Året etter ble tilføyelsen «Det radikale Folkeparti» hengt på, og i 1921 ble denne tilføyelsen gjort til partiets navn og «Arbeiderdemokratene» til tilføyelse i parentes. Betegnelsen «Arbeiderdemokratene» ble imidlertid brukt helt fram til partiets oppløsning i 1940 (det siste landsmøtet ble holdt i 1927) som navn på medlemmene. Fram til 1961 var imidlertid formelt Venstres stortingslister i Oppland et samarbeid mellom Venstre og Radikale Folkeparti.

Arbeiderdemokratene ble regnet til å være på venstresida av Venstre, med basis blant småbrukere og landarbeidere. Historisk hadde de bakgrunn i Jon Hols «borgerlige» arbeiderforbund – *Det norske Arbeiderforbund*. Blant medlemmene fantes det folk som hellet i retning *[[georgisme]]*. Georgisme kommer av den amerikanske sosialfilosofen Henry Georges tanker. Han mente at jordeie ikke burde være kilde til rikdom, og at all inntekt som kom av særlige naturgitte fordeler eller samfunnsmessig utbygging, burde konfiskeres ved en skatt som mer eller mindre skulle dekke de offentlige utgiftene. Samfunnet skulle på denne måten finansiere utgiftene sine ved avgift på grunn- og naturrikdommer som borgerne fikk disponere. De norske «georgistene» gikk ikke så langt, men de fulgte tankegangen et godt stykke og skapte sterk uro på høyresiden i politikken. Kampen om konsesjonslovene var i stor grad en strid om synet på eiendomsretten til naturrikdommer, og her representerte georgistene et ytterpunkt. Mange arbeiderdemokrater var inne på slike tanker. Disse spørsmålene spilte en stor rolle i valgkampen i 1909.

## Landsmøter

## Valghistorikk
;Stortingsvalg

**Merknader**
# Valgsamarbeid med Venstre.
## Referanser


## Se også
* Arbeidersamfunn
* Gunnar Knudsens første regjering

## Litteratur
* 
* Furre, Berge: Norsk historie 1905 – 40, Oslo 1991.
* H. Hendriksen: Mennesker uten makt, i R. Danielsen og S. U. Larsen (red.): Fra ide til dom, Bergen 1976.
* Pax leksikon: Oppslagsord «Arbeiderdemokratene» og «Radikale Folkeparti». 
* Stortingsvalget 1961, Statistisk sentralbyrå
Feltartilleri

**Feltartilleri** er artilleri som er bygget for å brukes i felten. Feltartilleriets alminnelige oppgave er å gi støtteild overfor de andre våpenartene, som oftest infanteriet og kavaleriet. Feltartilleriet plasseres som regel bak fronten, og dekkes av denne, men er likevel ansvarlig for sitt eget nærforsvar.

Inntil begynnelsen av 1900-tallet ble kanonene for feltartilleriet trukket av hester. Etterhvert ble disse byttet ut med motorisert trekkraft, først ved at kanonene ble slept etter en trekkvogn slik som f.eks. M101 og M114, og etterhvert har det blitt stadig vanligere med selvdrevet feltartilleri, slik som M109 og Archer, hvor kanonen monteres på et karosseri med belte- eller hjuldrift.

I tidligere tider var feltartilleriets effektive rekkevidde begrenset til et par tusen meter, og nøyaktigheten var dårlig. Dagens feltartilleri har rekkevidde på titalls kilometer og kan med ved bruk av artilleriradar, laseravstandsmåler og artilleriobservatører levere svært nøyaktig ildstøtte selv på lang avstand.

## Referanser
Trøgstad fort

**[[Trøgstad fort]]** er en grensefestning i Østfold. Trøgstad fort ble påbegynt omtrent samtidig med Høytorp fort og stod ferdig i 1917. Dette fortet, Høytorp fort, brugalleriene ved Fossum bru og Langnes jernbanebru dannet Fossumstrøkets festning, datidens kraftigste festning. Dette var en sperrefestning og det skulle kjempes til siste mann eller til hæren var oppmarsjert. Fortet er inndelt med to panserbatterier. Panserbatteri A og panserbatteri B. 

All militær aktivitet opphørte ved Trøgstad fort i januar 1997 og det eies i dag av Indre Østfold kommune. Det vedlikeholdes som museum og friluftsområde. Frivillige og tidligere offiserer og soldater ved Trøgstad fort har lagt ned et stort dugnadsarbeid for fortet.

## NIKE

Radarsystemet og kontrolltroppen til Nikebataljonens Trøgstad batteri ble installert i panserbatteri B i 1959. Utskytningsområdet ble plassert på Havnås.

## Krigshandlingene

Ved Fossum bru lå 12. april 1940 120 norske soldater i stillinger på Askimsiden og forsøkte å hindre at tyske tropper skulle komme over elva. 13. april slo Trøgstad fort tilbake et tysk fremstøt langs Rv22 fra Båstad. 12 skudd ble avfyrt og en tysk infanterikanon ble ødelagt. Senere samme dag ble det avfyrt 18 skudd i retning Slitu. Fortets 12&nbsp;cm tårnkanoer hadde en skuddvidde på ca. 11.300 m. Disse når ikke lenger enn til Askim jernbanestasjon og kunne, i likhet med Høytorp fort, ikke medvirke i forsvaret av Fossum bro.
Ramakrishna

**Ramakrishna** (født Gadadhar Chatterjii 18. februar 1836 i landsbyen Kamarpukur i Vest-Bengal, død 6. august 1886) 

Ramakrishna viet sitt liv til Gudinnen Kali, til kjærligheten og respekten for sine medmennesker. Han hadde mange store syner i sitt liv. Gudinnen Kali er et aspekt av Gud som kan være både grusom og kjærlig.

Ramakrishna viste mange veier til Gud eller Guddommelig opplysning, både flere veier innenfor hinduismen og gjennom andre religioner. Hans egen vei var alltid hengivenhet til Kali, selv om han eksperimenterte med andre retninger i en fase av livet.

Disipler av Ramakrishna var blant annet Shashi, Vivekananda, og Surendra Nath Boral, den siste professor i filosofi fra Burdwain universitet i India, og som senere utvandret til Norge.

## Referanser
Navlelo

**Navlelo** er en samling av myke fiber, eller lo, i navlen.

Mange mennesker finner en liten klump med lo i navlen på starten eller slutten av dagen. Grunnen til det har vært et utgangspunkt for spekulasjon i mange år uten at man fant ut noe helt sikkert. I 2001 gjorde Dr. Karl Kruszelnicki ved Universitetet i Sydney en systematisk undersøkelse for å finne det ut. Hovedsakelig var resultatene som følger:

* Navlelo består hovedsakelig av fiber fra klærne blandet med noen få døde hudceller og rester etter kroppshår.
* I motsetning til forventningene ser det ut til at navlelo kommer opp fra undertøy i stedet for nedover fra skjorter og gensere. Det kommer av friksjonen som oppstår når kroppshår gnisser mot undertøyet, noe som drar fibrene opp i navlen.
* Kvinner opplever mindre navlelo enn menn, på grunn av deres kortere og finere kroppshår. Eldre menn opplever det oftere på grunn av deres grove kraftigere og mer tallrike kroppshår.
* Navleloens karakteristiske blåfarge kommer av eksistensen av blå fiber i et stort antall klær.
* Å få navlelo er totalt harmløst og krever ikke en mer komplisert operasjon enn å bli plukket ut nå og da.

Dr. Kruszelnicki ble gitt Ig Nobelprisen for tverrfaglig forskning i 2002.

Graham Barker fra Perth, Australia er i Guinness rekordbok listet opp som rekordholder for samling av navlelo. Han har samlet nesten hver eneste dag i 20 år siden 17. januar 1984. Han samler omtrent 3,03 mg per dag. I motsetning til Dr. Kruszelnicki er hans navlelo i en spesiell rødfarge, det til tross for at han sjelden bærer røde klesplagg.

## Se også

* Lo

## Eksterne lenker
* Belly Button Lint – The Hole Story (Dr. Karl Kruszelnicki)
* Graham Barkers internettside  (Guinness-rekord holder for å ha samlet navlelo)
* Nysgjerrigper-artikkel
Fingalshula

**Fingalshula** er ei stor hule som ligger i fjellsiden ved Tennfjord i Gravvik i Nærøysund kommune. Inngangspartiet ligger ved et platå oppe i kløfta mellom bergryggene. Inngangen til hula befinner seg ca. 150 moh. Den ligger ved foten av en ca. 30 meter høy, loddrett bergvegg som leder opp til toppen av fjellet Ramntind (182 moh.). I 1961 oppdaget en representant fra lokalbefolkningen, Trygve M. Johansen, hulemalerier i Fingalshulen. Tidligere var det bare oppdaget hulemalerier ett annet sted i Norge, i Solsemhula på Leka i 1912. Funnet i Gravvik førte til at arkeolog Sverre Marstrander dokumenterte funnet sommeren 1963. 

Hula går 115 meter inn i fjellet. Største høyde i hula er 20 meter og største bredde er 15 meter. På veg innover i hula møter man på en stor spiss steinblokk som ligner på en bauta. Den ruver 5 meter i høyden og er 4,5 meter bred. I hula er det 4 felt med hulemalerier, et på bautaen, to nesten halvveis inn og et helt innerst. Hulemaleriene forestiller menneskefigurer og enkelte dyrefigurer. Ca. førti av figurene forestiller mennesker, mens fire av dem virker dyreliknende. Hulemaleriene er datert tilbake til mellom ca. 1500 f.Kr. og 1000 f.Kr. Hula ble kartlagt av Vitenskapsmuseet i Trondheim i 1962 og 1963. Marstrander registrerte da 21 hulemalerier. I 2004-2005 var det nye undersøkelser i hula som kunne avdekke ytterligere 27 hulemalerier. Totalt 48 malerier av mennesker og dyr er nå registrert i hula. Figurene er malt med fargestoffet hematitt, også kjent som oker. Det er rødbrunt av farge. Dette er den største samling hulemalerier i Norge og sannsynligvis i hele Nord-Europa. Fingalshula er den sørligste av de registrerte hulene med malerier i Norge.

Fingalshula er kald, med en konstant temperatur året rundt på 6 grader. Med unntak av den innerste delen er den fuktig og det sildrer vann fra taket. Hula har derfor trolig ikke vært brukt som bolig, men heller vært benyttet i religiøs sammenheng.

Fingalshula er for tiden stengt for publikum. Stengingen ble gjort med bakgrunn i slitasje på kulturminnet og i påvente av tiltak for å sikre bevaring av hula for ettertiden.  Et annet problem nå er rasfaren. Det avventes en rapport om forholdene. Det arbeides for tiden lokalt med å utforme en forvaltnings- og skjøtselsplan for å gjøre deler av dette kulturminnet tilgjengelig for allmennheten. 

## Litteratur
* Hansen, Runbjørg Bremset (2004). *Nærøyfolket 1920-1970*. Nærøy kommune, 7970 Kolvereid. ISBN 82-995754-2-7. 
* Marstrander, Sverre (1965). «Fingalshulen i Gravvik, Nord-Trøndelag».I: 
* Norsted, Terje (2008). *[http://hdl.handle.net/11250/2561184 Maleriene i Fingalshula, Gravvik i Nærøy]*. -NIKU Rapport 23 
* Anders Martin Kvam. (1991). «Fingalshola i Gravvik : en liten navnejakt». ''Årbok for Namdalen'', Nr 33 (1991), 106–112 : ill.
* 

* *Ytri Halfa*. Hojem trykkeri. ISBN 82-993774-3-9

## Eksterne lenker

* Om Fingalshula ,  fra Museet midt bygdesamlinger
Vidar

**Vidar** (eller **Víðarr**) er i den norrøne mytologien sønn av Odin og jotunkvinnen Grid. Nest etter Tor er han den sterkeste av alle gudene.

Vidar var stillfaren, stor, og som nevnt svært sterk. Alle lær/skomakere i hele verden måtte spare en lapp fra hvert produkt de lagde. Disse ble i neste omgang sydd på den ene skoen til Vidar. Etter at Fenrisulven sluker Odin i Ragnarok, er det Vidar som er utsett til å hevne drapet og drepe ulven. Han setter foten i ulvens underkjeve, griper overkjeven på ulven med begge hender, og sliter munnen i stykker. Vidar er en av dem som overlever inn i den nye æraen, sammen med halvbroren Våle. 
Snorre Sturlason skriver i Skaldskaparmål, hvor Ægir kommer til drikkegilde i Åsgard, hvor 20 av æsene er til stede, tolv av de mannlige og åtte åsynjer, at Vidar er inkarnert i den legendariske greske helten Aineias, særlig kjent fra fortellingene om Trojakrigen, som var sønn av selveste Afrodite, med sin jordiske elsker Ankhises.

## Oppkallinger
Vidars gate i Oslo er oppkalt (1896) etter åsen Vidar.  Da FK Vidar ble startet i 1906 var navnet gitt av åsen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Gylvaginning, Den eldre Edda
Sunndalsøra

**Sunndalsøra** er kommunesenter i Sunndal kommune i Møre og Romsdal. Tettstedet hadde  innbyggere per 1. januar , og ligger ved utløpet av elvene Driva og Litldalselva.

## Næringsliv
Viktige næringsveier er landbruk og industri. Hydro Aluminiums fabrikk på stedet ble modernisert i 2004 og produserer nå om lag 500 000 tonn aluminium per år, og kjører på 306 kA. Totalt forbruk av elektrisk energi ved Hydro Sunndal er om lag 5&nbsp;300&nbsp;GWh.

Aura kraftverk (Statkraft) ble bygd før første verdenskrig. Arbeidene ble startet igjen etter andre verdenskrig. Kraftanlegget ble høsten 2006 totalstanset og stor renovering ble gjennomført. Anlegget har en kapasitet på 290 MW og årlig gjennomsnittsproduksjon på 1623 GWh.

## Hovedveier
Fylkesvei 62 går fra Sunndalsøra på vestsiden av fjorden i retning Molde.
Riksvei 70 kommer nedover Sunndalen fra Oppdal, og går videre på østsiden av Sunndalsfjorden i retning Kristiansund.

## Kultur
Sunndal har et aktivt kulturliv.  

Hydro cup er en fotballturnering for aldersbestemte klasser som arrangeres hvert år.

Sunndal Kulturfestival med musikkspillet «Lady Arbuthnott – frua på Elverhøy» , skrevet og komponert av Stig Nilsson og Lars Ramsøy-Halle, sentralt på festivalplakaten, er blitt et populært kvalitetsarrangement. Festivalen arrangeres hvert år i løpet av ti hektiske dager i juni

Sunndal Rockefestival ble arrangert i årene 1998–2006

## Klima
Værstasjonen i Sunndalsøra har registrert den høyeste temperaturen i Norge i januar (19,0&nbsp;°C år 2020) og februar (18,9&nbsp;°C år 1990). Slike høye temperaturer skyldes først og fremst fønvind.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Sunndalsnett

## Lokale aviser
* Aura Avis
* Driva
Anwar Sadat

**Anwar Sadat** (født 25. desember 1918, død 6. oktober 1981) var en egyptisk offiser og politiker som var Egypts president og overtok etter president Gamal Abdel Nassers død i 1970.

Han tok beslutningen til Jom kippur-krigen i 1973, en krig som styrket ham både nasjonalt og internasjonalt. Deretter brøt han med Sovjetunionen og knyttet seg til USA. Fire år senere reiste han sensasjonelt til Jerusalem for å inngå fredsavtale med den tidligere fienden Israel. Resultatet av dette ble blant annet den såkalte Camp David-avtalen, oppkalt etter den amerikanske presidentens feriested, der forhandlingene foregikk. For dette fikk han Nobels fredspris sammen med den israelske statsministeren, Menachem Begin.

Sadat lovte Muhammed Reza Pahlavi, den avsatte sjahen av Iran, at han kunne bli i Egypt resten av sitt liv. Da Reza Pahlavi døde i juli 1980 fikk han en statlig begravelse i Egypt.

Han ble skutt og drept 6. oktober 1981 under en militærparade i Kairo av en armeeoffiser som tilhørte en islamistisk gruppe.  

## Referanser


## Litteratur
* Sadat, Anwar: «Mitt liv – mitt land»

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Hydro Aluminium Årdal

**Hydro Aluminium Årdal** er et aluminiumsverk for produksjon av aluminium i Årdal i Sogn og Fjordane. Verket er heleid av Hydro Aluminium.

## Historie

Verket startet i 1948.
Årdal-verket har 567 tilsatte, og produserer  tonn primæraluminium,  tonn støperiprodukter, og  tonn anoder pr. år. Verkets 50 ingeniører har utviklet en ny type produksjon som bruker 11,8 kWh/tonn (13 kWh normalt). Teknikken skal testes i stordrift i Karmøy for 3,9 milliarder kroner i 2017.

Støvutslippet per time var 17,7 kilo og utslippet av fluor var 8,7 kilo timen i 2010. Det er lite utslipp av Polysykliske aromatiske hydrokarboner.

I januar 2016 blåste ekstremværet Tor ned en kraftledning, og det oppsto en kortslutning i en bryter på verket, slik at strømmen forsvant i fire timer. I mars manglet stadig 10% av produksjonen. 38 av de 326 ovnene ble ødelagt.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Filmklipp om ÅSV
Magnor

**Magnor** (skogfinsk: *Mangnora*) er et tettsted i Eidskog kommune i Innlandet. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger ikke langt fra grensen mot Sverige.

Magnor er et gammelt industristed med Magnor Glassverk, Hydro Extrusion Norway, H-vinduet og flere industribedrifter. Stedet har også barneskole og dagligvareforretning.

30. juni 2020 offentliggjorde den norske møbelprodusenten Vestre AS planer om å bygge en møbelfabrikk på Magnor. Investeringen er den største i norsk møbelindustri på flere tiår. Fabrikken «The Plus» er tegnet av BIG Bjarke Ingels Group i København og ble åpnet våren 2022.

## Se også
* Magnor kirke
* Magnor stasjon

## Referanser
Trofors

**Trofors** er et tettsted og administrasjonssenter i Grane kommune på Helgeland i Nordland. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar . E6 passerer gjennom stedet, og her starter også riksvei 73, som går via Hattfjelldal til Sverige. Nærmeste flyplass er Mosjøen lufthavn, Kjærstad, som ligger 5&nbsp;km sør for Mosjøen, ca 40 minutter med bil unna Trofors. Nordlandsbanen går også innom Trofors, ved Trofors stasjon.

Ved Trofors møtes Svenningdalselva som kommer fra sør og Vefsna som kommer fra Hattfjelldal i øst. Deler av Lomsdal-Visten nasjonalpark ligger i Grane kommune. Kommunen er rik på villmark og fiskemuligheter, og har over  fiskevann.

## Fotnoter


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Friluftsliv i Trofors
Le Corbusiers Samtidsby

**Le Corbusiers Samtidsby** (fransk: **Ville Contemporaine**) var en plan for hvordan byer skulle bli mest mulig effektive for de som bodde der. For å få til dette ville Le Corbusier at alle byer skulle ha en stasjon i midten der man også kunne lande lufttaxier. Utenfor det et kontorområde med skyskrapere med 10 000 til 50 000 arbeidere i hver. Her finner man også byens hoteller. Utenfor det igjen et areal med tette boligområder minimum tolvetasjers bygninger som står tett, uten hager, men med parker imellom i tillegg til takterrasser som også brukes som hager. Ytterst skulle det være mindre tette boligområder med hus på 5-10 etasjer med egne hager til hvert hus. Alle offentlige bygg er samlet på et sted, rett utenfor bysentrum.
For å gjøre transporten så effektiv som mulig, tenkte Le Corbusier at alle parker og fortauer skulle stå på stolper av armert betong, slik at det var mulig å kjøre biler under uforstyrret. Under bilene igjen skulle det gå t-bane/tog inn til byen slik at bilene skulle være mindre nødvendig.
Skagestad

**Skagestad** er et norsk slektsnavn med opphav i stedet *Skagestad* i Mandal kommune. Stedet ligger i gamle Holum kommune og består av Østre Skagestad og Vestre Skagestad. Det ligger ved Skagestadvannet, som er vannet ved E-39 like før man kommer til Valand når man kommer østfra. 

## Kjente personer med navnet
*Bjørn Skagestad – skuespiller
*Reidar Skagestad – teatermann og pedagog
*Gabriel Skagestad – biskop i Stavanger 1940 til 1949
*Tormod Skagestad – teatersjef Det Norske Teatret
*Sven Martin Skagestad (f. 1995), friidrettsutøver
*Wiggo Skagestad – pastor i Filadelfia Kristiansand
*Edvard Skagestad – fotballspiller i Aalesund FK