open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jonathan Gould

**Jonathan Alan Gould** (født 18. juli 1968 i Paddington i England) er en skotsk tidligere fotballspiller og senere fotballtrener som er mest kjent fra sin periode som målvakt for den skotske fotballklubben Celtic FC og en rekke andre mindre klubber. Gould fikk også to landskamper for  i perioden 1998 til 2000, og var blant annet med i troppen til VM i fotball 1998.

## Klubbkarriere
Gould begynte sin spillerkarriere hos Clevedon Town i 1989. Han gikk videre via Halifax Town og et kortere opphold hos West Bromwich Albion i lavere divisjoner før han ankom Coventry City i juli 1992. Der spilte han 27 seriekamper frem til 1996, først under hans trenerfar Bobby Gould, og deretter under ledelse av Phil Neal. I 1996 dro han på en fri overgang til andredivisjonsklubben Bradford City, hvor Gould fikk spille Playoff-finalen mot Notts County FC på Wembley. 

I den påfølgende sesongen ble han utkonkurrert på førstelagsplassen av Mark Schwarzer, og i august 1997 ble han plukket opp av den skotske storklubben Celtic FC. Hos Celtic ble han en viktig del av laget som direkte utfordret det nesten ti år lange hegemoniet til rivalen Rangers FC og forhindret de i å vinne sitt tiende seriemesterskap på rad da Celtic vant serien i 1997/1998-sesongen. Gould etablerte seg fast på førstelaget under ledelse av Josef Venglos og siden av John Barnes, men fikk konkurranse om plassen av Dmitri Kharine i 1998/1999-sesongen. I 2000/2001-sesongen mistet Gould plassen da den nye manageren Martin O'Neill skrev kontrakt med Robert Douglas, men fortsatte som reservemålvakt frem til januar 2003 da han gikk på en fri overgang til Preston North End.

Hos Preston var han igjen førstemålvakt, men i august 2004 ble han lånt ut til Hereford United hvor han fikk 15 seriekamper. I februar 2005 dro han på en fri overgang til Bristol City, men fikk ikke spille noen seriekamper og la i første omgang opp som fotballspiller. Han spilte for øvrig ti seriekamper over to sesonger under sin trenerkarriere i Oseania. 

## Landslagskarriere
Som følge av sitt spill hos Celtic i debutsesongen 1997/1998 ble han tatt ut for  i en vennskapskamp mot  i oktober 1998. Han ble tatt ut i troppen til VM i fotball 1998 av landslagstrener Craig Brown, men var i praksis tredjemålvakt bak Jim Leighton og Neil Sullivan og fikk dermed ikke spille noen av Skottlands tre gruppespillkamper. Gould fikk totalt to landskamper for Skottland frem til 2000.

## Trenerkarriere
Etter at han la opp som fotballspiller ble Gould ansatt som manager hos Hawke's Bay United på New Zealand, hvor han fikk sin far Bobby Gould som assistent. I 2009 dro han videre til Wellington Phoenix FC, hvor han ble ansatt som assistenttrener. I 2011 dro han igjen videre til Perth Glory FC, hvor han ble en del av trenerapparatet under ledelse av Goulds landsmann og tidligere Rangers-rival Ian Ferguson.

## Meritter
;Celtic FC
* Scottish Premier League: 1997/1998, 2000/2001, 2001/2002
* Scottish Cup: 2000/2001
* Scottish League Cup: 1997/1998, 1999/2000, 2000/2001

## Eksterne lenker
*
Fløytingen

**Fløytingen** (25-103, 2-104) er en vei i Haug i Ringerike.

Veien er en del av Fylkesvei 2890, og går fra Klekkenveien til krysset Harehaugveien / Hvalsmoveien ved Haugsbygd ungdomsskole. Haug kirke og Vang skole ligger også i Fløytingen. Vangstunet er en stikkvei fra Fløytingen.

## Bildegalleri

Haug_Church2002-10-24.jpg|Haug kirke
Vang_barneskole_ringerike.JPG|Vang barneskole
Enger gård, Fløytingen 52 og 54, Ringerike.jpg|Enger gård, Fløytingen 52 og 54.
Fløytingen 2, Ringerike.jpg|Fløytingen 2.
Fløytingen 74A (Hauen), Ringerike.jpg|Fløytingen 74A (Hauen).


## Referanser
Hvalsveien

**Hvalsveien** kan vise til følgende veier eller gater i Norge:
* Hvalsveien (Asker)
* Hvalsveien (Modum)
* Hvalsveien (Ringerike)
* Hvalsveien (Sandefjord)
Den internasjonale leketøysmessen i Nürnberg

**Den internasjonale leketøysmessen i Nürnberg** (tysk: *Spielwarenmesse International Toy Fair Nürnberg*) er verdens største messe for leketøy. Den er forbeholdt fagpersoner fra leketøysbransjen, representanter fra pressen og spesielt inviterte. Messen strekker seg over seks dager i begynnelsen av februar. 2&nbsp;700 utstillere fra ca 60 land presenterer hvert år nyhetene sine. I 2011 deltok 79&nbsp;000 forhandlere og innkjøpere, hvorav 54 % var fra utlandet. Messen arrangeres av Spielwarenmesse eG, en tysk organisasjon med sete i Nürnberg som tilbyr messe- og markedsføringstjenester til leketøysbransjen.

## Produktgrupper
Hvert år blir omtrent en million produkter presentert på Leketøysmessen. Omtrent 70&nbsp;000 av disse er produktnyheter. Utstillerne deles inn i tolv produktgrupper. Disse er (pr. 2011):
* Modellbygging, hobby
* Modelljernbane og tilbehør
* Tekniske og pedagogiske leketøy, ”action”leketøy
* Dukker, kosedyr
* Spill, bøker, læring og eksperimenter, multimedia
* Fest- og moroartikler, karneval
* Treleker, kunsthåndverk, gaveartikler
* Form og farge
* Sport, fritid, utendørsleker
* Skolemateriell, skriveredskap
* Baby- og småbarnsartikler
* Diverse

## Prisutdeling: ToyInnovation/ToyAward
Hvert år under messen blir utvalgte produktnyheter hedret med prisen ”ToyAward”. De premierte produktene utmerker seg på bakgrunn av særskilt innovasjon, produktkonsept og kreativitet. En bransjejury velger ut vinnerprodukter i fem kategorier (pr. 2011): 
* Baby og spedbarn
* Førskole
* Skolebarn
* Ungdom og familie
* SpecialAward (tema skifter hvert år)

## Global leketøysmesse: Global Toy Conference
På messens siste dag arrangeres den globale leketøysmessen Global Toy Conference som omhandler leketøysbransjens fremtid. Aktuelle temaer er bærekraftighet, miljø og sikkerhet, online marketing og salg over internett. 

## Spielwarenmesse eG
Messen blir arrangert av Spielwarenmesse eG som ble stiftet 11. juli 1950 av 46 firmaer under navnet *Deutsche Spielwaren-Fachmesse eGmbH* («Tysk fagmesse for leketøy»). I 1958 ble navnet endret til *Spielwarenmesse eGmbH*, og i 1973 fikk den navnet *Spielwarenmesse eingetragene Genossenschaft*. Styringsorganene består av et styre, representantskap og generalforsamling. I 2010 ble det heleide datterselskapet Spielwarenmesse (Shanghai) Co., Ltd. grunnlagt. Teamet i Shanghai har ansvar for de kinesiske utstillerne til leketøysmessen i Nürnberg.
 
Et nettverk av lokale kontaktpersoner sørger for at messen er representert i hele verden. I Norge blir messen representert av Norsk-Tysk Handelskammer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Offisiell hjemmeside for Leketøysmessen i Nürnberg  
* Offisiell hjemmeside for Spielwarenmesse eG 
* ToyAward: Leketøysmessens innovasjonspris 
* Toys go green  
* Global Toy Conference
* Offisiell hjemmeside Norsk-Tysk Handelskammer
Packie Bonner

**Patrick Joseph «Packie» Bonner** (født 1960) er en irsk tidligere fotballspiller som er mest kjent fra sin lange periode som målvakt for den skotske storklubben Celtic fra 1978 til 1995. Bonner fikk også 80 landskamper for  i perioden 1981 til 1996, og var blant annet med i troppen til EM i fotball 1988, VM i fotball 1990 og VM i fotball 1994.

## Klubbkarriere
Bonner begynte sin spillerkarriere hos den engelske klubben Leicester City i 1975. Han var målvakt for Leicester under FA Youth-cup, hvor han vakte oppmerksomhet hos den skotske storklubben Celtic. I mai 1978 signerte han under på en seniorkontrakt med Celtic, og ble tilfeldigvis også manager Jock Steins siste signering før han forlot klubben. For Celtic spilte han over 640 kamper tilsammen fram til 1995, hvor 483 av disse var seriekamper.

Totalt var Bonner med på å vinne fire seriemesterskap, tre cupmesterskap og én ligacuptittel. Hans siste kamp for Celtic kom i cupfinalen i 1995 under ledelse av Tommy Burns. Etter dette hadde han kortere opphold hos Kilmarnock og Reading, men uten å få spille noen seriekamper for disse.

## Landslagskarriere
Bonner fikk sin landslagsdebut for  i en vennskapskamp mot  i mai 1981. Han ble tatt ut i troppen til EM i fotball 1988 av landslagstrener Jack Charlton etter å ha spilt flesteparten av Irlands kvalifiseringskamper. Under mesterskapet spilte han alle Irlands kamper, inkludert lagets 1–0-seier over . Bonner spilte også alle Irlands kvalifiseringskamper til VM i fotball 1990, hvor han kun slapp inn to baklengsmål på åtte kamper. I mesterskapet reddet han et straffespark fra Daniel Timofte i kampen mot , og var ellers en sterk bidragsyter til at Irland tok seg frem til kvartfinale mot , hvor Irland røk ut av mesterskapet etter tap 0–1.

Han spilte også alle landets kvalifiseringskamper til EM i fotball 1992, hvor Irland ikke klarte å kvalifisere seg på grunn av tap mot England og uavgjortresultat mot Polen. Bonner var også en del av Irlands kvalifisering til VM i fotball 1994, og spilte samtlige tolv kamper. I sluttspillet vant Irland først over Italia, men tapte for  og spilte uavgjort mot . I mellomspillskampen mot  slapp Bonner inn et tilsynelatende enkelt skuddforsøk fra Wim Jonk, som på mange måter ble avgjørende til at Irland røk ut av turneringen. Under kvalifiseringen til EM i fotball 1996 ble Bonner erstattet som førstemålvakt av Alan Kelly og mistet etter dette plassen på landslaget. Totalt fikk Bonner 80 landskamper for Irland.

## Meritter
;Celtic FC
* Scottish Football League: 1979, 1981, 1982, 1986, 1988
* Scottish Cup: 1980, 1988, 1989, 1995
* Scottish League Cup: 1983

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bocadillo

**Bocadillo** er en form for godteri laget av gjæret guava og rørsukker. Bocadillo har sin opprinnelse i provinsen Santander i Colombia, men er også utbredt i Venezuela og Panama. Bocadillo blir vanligvis servert i biter på ca. 2*3*5 cm, innpakket i bijao-blader.
Lageshallveien

**Lageshallveien** (1–39, 2–42) er en blindvei som starter fra Rabbaveien og løper mot øst over Lageshallen, til høyden over Lundveien i nedre del av Fossekallveien. Tilkomsten til Lundveien er blokkert for motorisert ferdsel, men kan ferdes av syklister og fotgjengere.

Fra Lageshallveien er det adkomst til Slyngveien, Utsikten og Kortveien, som alle er blindveier som løper sørover ned skråningen mot Storløkka.

## Referanser
Rabbaveien

**Rabbaveien** (1–95, 2–96) er en veistrekning i Ringerike kommune og løper over høydedraget kjent som Rabba, direkte øst for stilla Molvald i Ådalselva (en delstrekning av Begna). Veien går mellom Lagesens gate og Hovsmarkveien. 

Rabbaveien starter omtrent ved jernbaneundergangen (Roa-Hønefosslinjen) på Blyberghaugen og løper nordover, opp over åsryggen kjent Rabba, til Rundtom, der den krysser inn i Hovsmarkveien. Rabba ligger i gangavstand fra sentrum i Hønefoss og regnes til bydel Ullerål, men Rabbaveien er ganske smal, svingete og mangler fortau. Fra friluftsområdet ved Hengsle er det imidlertid asfaltert gang- og sykkelsti ned til Nordre park ved Hønefoss bru.

Oppå Rabbaplatået, ved avkjøringene til Mosseveien og Sagaveien, var det tidligere to kolonialbutikker, tvers over veien for hverandre. Disse er nedlagt for lengst. Den ene av dem ble imidlertid i mange år drevet videre som gatekjøkken fra 1980-tallet. Den ble lokalt kalt «Rabbakiosken» og ble kjent for å ha gode hamburgere, men het egentlig Rabba Senter (Rabbaveien 51). Etter etter et eierskifte i 2012 ble den nedlagt i mai 2018.

Navnet *Rabba* er avledet fra den geologiske betydningen av ordet *rabb* – en liten, langstrakt forhøyning i terrenget – ofte en rygg av fjell eller morenemateriale som stikker opp over omgivelsene. Rabba er i så måte ei randmorene, dannet av isens bevegelse under siste istid.

## Bildegalleri

Rabbaveien, Hønefoss - 002.jpg|Gatebilde.
Rabbaveien, Hønefoss - 001.jpg|Gatebilde.
Rabbaveien, Hønefoss - 004.jpg|Gatebilde.
Rabbaveien, Hønefoss - 012.jpg|Rabbaveien 21.


## Referanser




## Eksterne lenker
*
Mogens Wöldike

**Mogens Wöldike** (1897–1988) var en dansk dirigent, korleder og organist som gjennom en rekke tiår var en av Danmarks mest innflytelsesrike musikkpersonligheter. Han markerte seg spesielt med oppføringer av barokk- og tidlig klassisistisk musikk.

## Liv og karriere
Mogens Wöldike tok organisteksamen ved Det Kongelige Danske Musikkonservatorium i 1916 og ble i 1919 organist ved den reformerte kirken i København. Han var elev av Carl Nielsen og Thomas Laub og tok i 1920 eksamen i musikkhistorie ved Universitetet i København.

Fra 1920-årene spilte Wöldike som musikkviter og utøvende musiker en viktig rolle i Danmarks musikkliv. I 1921 ble han kantor ved Holmens kirke i København og overtok i 1924 organistposten etter Laub. Samme år grunnla han det første guttekoret i Danmark som i 1929 ble innlemmet i *Sankt Annæ Gymnasium* og som utviklet seg til Danmarks offisielle sangskole. Fra 1959 residerte *Københavns Drengekor* ved Vor Frue kirke. Wöldike ble organist ved Christiansborg slottskirke i 1931, og fra 1959 til 1972 hadde han organistposten ved Vor Frue kirke.

Wöldike ledet *Statsradiofoniens Madrigalkor* i 1937-55 og ble i 1943 dirigent ved Sveriges Radios orkester og fra 1950 til 1976 dirigent ved det.

Sammen med Jens Peter Larsen gav han ut Den danske Koralbog (København 1954 og 1973). Han spilte inn en lang rekke grammofonplater, bl.a. kantater av Dietrich Buxtehude, messer av Joseph Haydn, Händels oratorium *Saul* og en lang rekke av Carl Nielsens verker.

## Utmerkelser og priser
* Vasaorden
* Dannebrogordenen
* Léonie Sonnings musikkpris (1976)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Mogens Wöldike på Léonie Sonning Fondets websider
* Wöldikes Biografi og diskografipå Bach-Cantatas.com
Aleksandr Rumjantsev

**Aleksandr Vadimovitsj Rumjantsev** (russisk: Александр Вадимович Румянцев, født 5. desember 1986 i Arkhangelsk, Arkhangelsk oblast i Sovjetunionen), er en russisk skøyteløper som representerte hjemlandet under Vinter-OL 2010 i Vancouver.

## Personlige rekorder
Oppdatert pr 1. juni 2021.

## Meritter
### Internasjonale mesterskap
Olympiske leker (Vinter) deltatt i ett OL ved 2 konkurranser.
:* Vancouver 2010 på 5000m og 10000m.
::* beste resultat individuelt 13.-plass på 10000m i Vancouver 2010.

Allround-VM på skøyter deltatt i ett Allround-VM.
:* Hamar 2009.
::* beste resultat 22.-plass sammenlagt i Hamar 2009.

Enkeltdistanse-VM på skøyter deltatt i ett Enkeltdistanse-VM ved to konkurranser.
:* Inzell 2011 på 10000m og Lagtempo.
::* beste resultat 6.-plass på lagtempo og individuelt 15.-plass 10000m, begge i Inzell 2011.

EM på skøyter deltatt i ett EM. 
:* Hamar 2010.
::* beste resultat 20.-plass sammenlagt i Hamar 2010.

### Sammenlagt i [[Verdenscupen på skøyter|Verdenscupen]]
Oppdatert etter sesongen 2020/21.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Profil  på Russlands skøyteforbund sider
*  Profil på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
*  Profil på ISU sine nettsider. (distanseresultater)
*  Profil på SpeedskatingResults.com (personlige rekorder og resultater)
*  Profil på Effesport.nl (noen resultater)
*  Profil  på SportNavigator.nl (personlige rekorder og info)
*  Profil på NBC Olympics 2010
*  Profil på BBC Sport Olympics 2010
*  Profil på Yahoo Sports Olympics 2010
* 
* 
;Bilder
*  Bilder av Aleksandr Rumjantsev på SpeedSkatingPhotos.info/DesgPhoto.com
Lagesens gate

**Lagesens gate** (2–28, 3–19) er en kort, men sentral gatestrekning på Nordsia i Hønefoss. Gaten strekker seg fra Nordre park og vestenden av Hammerbrogate ved Nordre torv nordover opp Hellebakken til Blyberghaugen og akkurat gjennom jernbaneundergangen, som ble bygget i forbindelse med åpningen av Bergensbanen i 1909 og er en del av Roa-Hønefosslinjen, hvoretter den går over i Rabbaveien, som opprinnelig lå Norderhov kommune.

Fra Lagesens gate tar fra sør Molvaldgata av vestover rett før Hellebakken og Blyberggata av østover nær toppen av Hellebakken. Blyberggata er imidlertid stengt for av- og påkjøring i Hellebakken, så man må benytte av- og påkjøringen i Ankersgate. På toppen av Hellebakken er det først av- og påkjøring vestover til Brandals gate (som kun består ev en eiendom på denne siden av veien). Brandals gate er imidlertid delt og har også en av- og påkjøring som går nordøstover midt i krysset mellom Lagesens gate og Ankersgate, hvor det imidlertid ikke nå lenger finnes noen eiendommer med denne adressen. Der gata går over i Rabbaveien er det avkjøring til Storløkka via Storløkkaveien.

I søndre del av gata lå det i tidligere tider både kolonialbutikk, frukt og grøntutsalg og meieriutsalg, men alle er nedlagt. På toppen av Hellebakken sto det en kiosk kalt «Krambua», men også den er vekk, så dagens gate består utelukkende av villaer. Hønefoss Meieri reiste byens første meieri på branntomta etter Børsemakergården, som brant ned under den store bybrannen 12. august 1878. Meieriet ble anlagt på hjørnet mellom Lagesens gate og Hammerbrogate 9 og kom i drift 10. mai 1880. Det hadde eget meieriutsalg på hjørnet mellom de to gatene, men bygningsmassen fikk ut- og innkjørsel fra Lagesen gate, mens gateadressen ble Hammerbrogate 9. Meieriet trengte imidlertid etter noen tiår større lokaler og flyttet inn i nye lokaler ved Hønefoss stasjon i 1914, hvoretter de gamle lokalene har blitt brukt til ulike formål, blant annet som handelsskole, kulturskole og muslimsk moské.

Gata er oppkalt etter *Ole Lagesen* (1760–1809), som i sin tid eide Hønen gård og drev landhandel på «Lageshaugen». Lageshaugen er et alternativt navn på Blyberghaugen, som er navngitt etter Lagesens oldebarn, Ole Olsen Blyberg. Lenger opp på Rabba finnes også Lageshallen, hvis navn har samme opphav. Hønen gård omhandlet i sin tid det meste av grunnen på nordsiden av Hønefossen, som derfor er oppkalt etter denne gamle storgården. Det samme gjelder for byen Hønefoss og hovedferdselsåra Hønengata, som løper nordover mellom Hønefossen og Ullerål.

## Se også
* Molvaldgata
* Blyberggata
* Ankersgate
* Brandals gate
* Gater i Hønefoss

## Litteratur
* 
* 

## Referanser
Hellebakken

**Hellebakken** er en kort, bratt bakke i Lagesens gate og ligger i bydel Nordsiden i Hønefoss. Bakken, som har fortau på kun en side og kun et kjørefelt, starter i krysset ved avkjøringen til Molvaldgata og ender opp på Blyberghaugen. Den preges av villabebyggelse på begge sider.

## Se også
* Blyberghaugen
Wiels gate

**Wiels gate** er ei kort og trang gate på Nordsiden i Hønefoss. Den har ingen husnummer.

Den har tilkomst mellom to av trehusene i Hammerbrogate. Tilkomsten kan minne om et portrom. Gaten, som ikke er farbar for større biler, ender i Bjørklunds gate, inn mot sørsiden av Sankthanshaugen.

Navnet har gata fra Iver Wiel (1711-1756), opprinnelig fra Drammen, som var fogd for Ringerike og Hallingdal fra 1736 til 1756. Han eide Rå gård i Norderhov.

## Referanser
Bjørklunds gate

**Bjørklunds gate** (2–4, 3) er en kort og trang gatestubb (blindvei) på Nordsiden i Hønefoss. Den har tilkomst via Wiels gate og ligger langs sørsiden av Sankthanshaugen.

## Se også
* Gater i Hønefoss

## Referanser
Edvard Sørensen

**Niels Edvard Sørensen** (født 29. august 1893 i Lindbjerg ved Randers, død 15. mai 1954) var en dansk småbruker og politiker (V).

Han overtok et småbruk i Lindbjerg i 1918 og drev dessuten en slakterforretning 1917–1929. Sørensen var formann i Venstres Ungdom 1927–1929, medlem av Folketinget 1929–1954, parlamentarisk leder i 1945 og formann i Venstre 1949–1950. Utover dette skjøttet han en lang rekke offentlige verv.

Han var ridder av Dannebrogordenen.

## Litteratur
*
Harri Holkeri

**Harri Hermanni Holkeri** (født 6. januar 1937 i Oripää, død 7. august 2011 i Helsingfors) var en finsk konservativ politiker for Samlingspartiet. Han var fra 1987 til 1991 Finlands statsminister. Etter statsministerperioden var han engasjert i internasjonalt diplomati.

Holkeri var utdannet ved Helsingfors universitet, der han studerte statsvitenskap og ble pol.kand. i 1962. Han var tidlig politisk engasjert og gikk med i Samlingspartiets ungdomsparti. I 1965 ble han partisekretær i Samlingspartiet, ble innvalgt i Riksdagen i 1970 og ble i 1971 partileder. Holkeri forlot Riksdagen i 1978 for å bli medlem i styret i Finlands Bank, der han satt til 1997. Han stilte i 1982 som presidentkandidat, men ble slått av Mauno Koivisto. I 1987 ble han statsminister i spissen for en koalisjonsregjering bestående av Samlingspartiet, Sosialdemokratene, Svenska folkpartiet og Finlands landsbygdsparti. Holkeri forsøkte i 1988 igjen å bli president, men lykkes heller ikke i andre forsøk.

Etter at Holkeri i 1991 gikk av som statsminister ble han involvert i internasjonalt diplomati. Han deltok fra 1995 som fredsmegler i Nord-Irland, en prosess som ledet fram til Langfredagsavtalen i 1998. Holkeri var fra 2000 til 2001 president i FNs 55. generalforsamling. Fra 2003 til 2004 var han sjef for FNs midlertidige administrasjon i Kosovo, UNMIK.

Holkeri ble i 1998 tildelt tittelen *statsråd* av Finlands president. For sin innsats i fredens tjeneste i Nord-Irland ble Holkeri i 1999 tildelt et britisk æresadelskap. Dette skjedde gjennom utnevnelse til kommandørridder av Order of the British Empire.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Eric Ericson

**Eric Ericson** (1918–2013) var en svensk korleder og dirigent.

## Liv
Eric Ericson vokste opp i Visby på Gotland. Faren var sogneprest, og Eric begynte tidlig med orgel- og kormusikk. 13 år gammel startet han sitt første kor som han oppførte musikk med under gudstjenestene. Han studerte kirkemusikk og korledelse ved Kungliga Musikaliska Akademien i Stockholm og Schola Cantorum Basiliensis. Han grunnla Stockholms Kammarkör i 1945; koret skiftet navn til Eric Ericsons Kammarkör i 1988. I 1949 ble han kantor ved Jacobs kyrka i Stockholm, en post han hadde fram til 1974. Fra 1951 til 1982 ledet han Radiokören, som ble verdenskjent for sine framføringer av samtidsmusikk for kor. Fra 1951 til 1991 ledet han Orphei Drängar i Uppsala. Han hadde den musikalske ledelsen under Ingmar Bergmans filmatisering av Tryllefløyten. Fra 1952 til 1991 underviste han som professor i korledelse ved musikkhøyskolen i Stockholm.

Etter at Ericson gikk av med pensjon i 1983 fortsatte han sin internasjonale karriere som gjestedirigent ved flere betydelige kor, blant annet Det nederlandske kammerkor, Groupe Vocale de France, BBC Singers, RIAS Kammerchor, ensemblet Accentus i og Chor der Wiener Staatsoper. Ericson døde den 16. februar 2013 i en alder av 94 år.

## Elever
Til Ericsons elever hører:
* Per Borin, dirigent
* Anders Eby, dirigent
* Wolfram Goertz, journalist, musiker og musikkviter
* Volkher Häusler, dirigent og korleder
* Johanna Irmscher, kirkemusiker og professor 
* Gerhard Jenemann, dirigent
* Eberhard Metternich, kirke- og skolemusiker, sanger, domkapellmester og professor
* Peter Reulein, komponist og kirkemusiker
* Morten Schuldt-Jensen, dirigent og professor
* Cornelius Trantow, korleder og høyskolelærer

## Utmerkelser
* 1983: Æresdoktorat ved Uppsala universitet
* 1991: Léonie Sonnings musikkpris
* 1995: Nordisk råds musikkpris
* 1996: Æresdoktorat ved University of Alberta, Canada
* 1997: Polarpriset
* 2002: Preis der Europäischen Kirchenmusik

## Referanser


## Litteratur
* Friederike Woebcken: *"Nordischer Chorklang" – Eric Ericson feierte im Oktober 2008 seinen 90. Geburtstag*, in: *[[Forum Kirchenmusik]]* 6/2008, S. 34 f.

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Eric Ericson – 50 years with the Chamber Choir
*  http://www.bach-cantatas.com/Bio/Ericson-Eric.htm
*  Svensk a capella kormusikk etter 1945
Samuel Chase

**Samuel Chase** (født 17. april 1741 nær Princess Anne i Somerset County i Maryland, død 19. juni 1811 i Baltimore) var politiker og senere medlem i USAs høyesterett. Han var en av dem som underskrev den amerikanske uavhengighetserklæringen, som en representant for delstaten Maryland.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Samuel Chase var eneste barn av pastor Thomas Chase (1703–1779) og hans kone, Matilda Walker (?- 1744). Hans far var en prest som innvandret til Somerset County for å begynne som prest i en nylig grunnlagt kirke. Samuel ble utdannet hjemme. Han var atten år da han dro til Annapolis, der han studerte juss.

### Karriere
Han startet sin egen advokatpraksis i Annapolis i 1761. Det var i hans tid som advokat at hans kolleger ga ham kallenavnet «Old Bacon Face».

I mai 1762 giftet Chase seg med Ann Baldwin, datter av Thomas Baldwin og hans kone Agnes. De hadde tre sønner og fire døtre, men bare fire av disse overlevde barndommen. Hans første kone døde i 1776, og i 1784 giftet Chase seg med Hannah Kitty i England og de fikk to døtre sammen. Chase representerte Maryland i den amerikanske kongressen, der han ble gjenvalgt i 1776 og undertegnet USAs uavhengighetserklæring for Maryland. Han fortsatte som medlem av den kontinentale kongressen frem til 1778.

Den 26. januar 1796 ble han av president George Washington utnevnt til dommer i den amerikanske Høyesterett.

Chase ble ved Representantenes hus i slutten av 1804 konfrontert med seks anklagepunkter; det dreide seg særlig om hans håndtering av rettsærendet rundt John Fries. Senere ble det tilføyd to andre anklagepunkter. Sentatet, kontrollert av Jefferson-republikanere, innledet tidlig i 1805 en avsettelsessak mot dommer Chase. Han ble frikjent i Senatet for alle anklager 1. mars 1805. Han forble (pr 2020) den eneste høyesterettsdommer som det ble innledet en *impeachment*prosess mot. Hans frikjennelse er blitt betraktet som et eksempel på at det uavhengige domsmyndighetssystem kan klare å overvinne partitaktiske problemer.

Chase satt i USAs Høyesterett frem til sin død den 19. juni 1811.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  ColonialHall.com: Samuel Chase 
*  Samuel Chase, Freedom Firebrand – Delmarva Heritage Series
*  Oyez Project, Supreme Court media, Samuel Chase.
*  Samuel Chase, Supreme Court Historical Society.
Strandgata (Hønefoss)

**Strandgata** (1A, 1B, 2, 3) er en kort gate på Nordsiden i Hønefoss. Gata strekker seg fra Nordre torv og østover til begynnelsen av Hønengata ved Riddergården. Den har fortau og forretningsgårdbebyggelse på begge sider. Gaten er enveiskjørt ut fra Nordre torv. Strandgata 1C utgjør i dag den østre delen (nærmest bybrua) av Nordre park og er ikke bebygd.

Strandgata var tegnet inn på den opprinnelige reguleringsplanen for byen i 1856. Før byen fikk ny bru i 1952 endte nordenden av den gamle brua i Pottemakerbakken, som kunne være en utfordring å forsere vinterstid. Bygningsmassen ved den vesle bakken omtales i dag gjerne med fellesbegrepet «Bakkegårdene», hvorav det nye Gledeshuset består av en revy- og konsertscene med tilhørende bar og en tilliggende restaurant i underetasjen på «Bakkegården». Revyscenen er blant annet kjent for Hønefossrevyen.

Trafikken i Pottemakerbakken forsvant da den nye brua åpnet, men ganske nylig ble restene av den omgjort til en bred steintrapp, som fører ned til gangstien langs elva og inngangen til etablissementet. Like nedenfor revyscenen ligger også Glatved Brygge, som blant annet er gjestekai for småbåttrafikken på elva og kai for MS «Dronning Tyra» når turbåten ligger i Hønefoss.

## Fotogalleri

Strandgata 1A, Hønefoss.jpg|Strandgata 1B etter restaurering og utbygging
Old bridge abutment in Hønefoss, Norway.JPG|Pottemakerbakken og Strandgata 1B
Laftehuset (brunt bygg) på Glatved, revet før byggingen av Gledeshuset, Hønefoss (2).jpg|Strandgata 1B før restaurering og utbygging
Gledeshuset 04.jpg|Strandgata 1B etter restaurering og utbygging
Strandgata 2, Hønefoss.jpg|Strandgata 2.
Gledeshuset 03.jpg|Strandgata 1B og 3
Nordre torv 1, Hønefoss.jpg|Nordre torv 1 og Strandgata


### Gamle kart

Buskerud amt nr 38- Kart over Hönefos, 1880.jpg|Buskerud amts kart over Hønefoss, 1880
Kart over Hønefos (1888).jpg|N. S. Krums kart over Hønefoss, 1888
Buskerud amt nr 29- Kart over Hønefoss, 1899.jpg|N. S. Krums kart over Hønefoss, 1899


## Litteratur
* 
* 
## Referanser
Stallo (datamaskin)

**Stallo** er en superdatamaskin ved Universitetet i Tromsø.
Da den ble innviet i 10. desember 2007, var den verdens 83. kraftigste datamaskin og Norges kraftigste.

Den veier 16 tonn og består av 704 servere som hver har en Xeon 2.66 GHz firekjerners prosessor, 16 GB RAM og 120 GB harddisker.
Samlet har Stallo 12 TB RAM og 128 TB harddiskkapasitet.
Den blir benyttet av fire av universitetets seks fakulteter.

Navnet er tatt fra Stallo, en figur i samisk folketro.

## Referanser




## Eksterne lenker
* http://stallo.uit.no
DS «Vilja»

**DS «Vilja»** var et lasteskip bygget av Stavanger Støberi & Dok i 1915 med byggenummer 73. Skipet ble overlevert til rederiet Halfdan Ditlev-Simonsen & Co i Kristiania i desember samme år. Skipet ble ved samme eier til det krigsforliste i 1917.

## Historie
*1915:	Desember: Levert som «Vilja» for A/S Vestheim (Halfdan Ditlev-Simonsen & Co.), Kristiania
*1917:	5. april: Torpedert uten varsel av tysk ubåt U-55, 135 nautiske mil vest av Fastnet, på reise Bathurst, Gambia – Liverpool med jordnøtter. Da fartøyet så ut til å holde seg flytende, ble det skutt i senk. 1 mann omkom.

## Kilder
*Erling Jensen: *Stavanger Støberi & Dok* 2008 ISBN 9788292309568

## Eksterne lenker
* Stavanger Støberi & Dok
Sankthanshaugen (Hønefoss)

**Sankthanshaugen** eller **St. Hanshaugen** har gnr. 317/211) i Ringerike kommune og ligger i bydel Nordsiden i Hønefoss. Haugen består av to kjempestore, delvis sammenhengende hauger (tilsammen cirka 375 m lang og 100 m bred) som består av elveavsetninger og havbunn etter siste istid. Den søndre haugen rager 107,4 moh, mens den nordre rager 115,5 moh. I dag er Sankthanshaugen ei grønn lunge på nordsiden av byen.

Haugen strekker seg i nord-nordøstlig retning og ligger øst for Blyberghaugen, øst og sør for Roa-Hønefosslinjen, sørøst for Storløkka/Lageshallen, vest for Hønengata og Randselva, og nord for Nordre torv og Hønefossen.

Sankthanshaugen ble opprinnelig brukt som beitemark. Tidligere Hønefoss kommune fikk området i gave av lektor *Ole Færden Lagesen*  i 1941, mot at det skulle ligge ubebygd og sikres som friområde for byens befolkning. O.F. Lagesen var født på Hønen gård i Ullerål, men i sitt voksne liv bodde han med sin familie i «Bigumsgården» i Hønengata 18 (Rema 1000 i dag). Han var en stor grunneier og eide det meste av jorden på Nordsiden.

I ettertid har det blitt reist spørsmål ved om klausulen må forstås som fredning, blant annet av lokalavisens redaktør. Spørsmålet ble reist i forbindelse med at byen av trafikale årsaker trenger en ny ferdselsåre. IF Liv bygde Fekjærbakken der etter andre krig, en populær hoppbakke til et godt stykke innpå 1960-tallet. I lange tider har det vært tradisjon med salutt fra Sankthanshaugen på 1. mai og 17. mai. I den vestlige revnen mellom haugene er det anlagt også lekeplass for barn. I forlengelsen av haugen i nordenden er det anlagt villaer.

## Referanser




## Eksterne lenker
* St. Hanshaugens venner (facebookgruppe)
Bybussen

**Bybussen** var det opprinnelige busselskapet som trafikkerte byområdet i Kristiansand. Selskapet hadde trafikkterminal på  Kristiansand torv og bussruter som pendlet mellom byens østside og vestside. Hver buss hadde avgang fra torvterminalen med 30. minutters intervall og kjørte henholdsvis østover og vestover hver halvtime. Pausetiden ved terminalen var 5-10 minutter, og sjåførene hadde pause i et lite bygg på denne.

Det meste av tiden var det 7 busslinjer, med unntak av rute 8 også kontinuerlig avgang fra klokken 6 til 24 hver time, fra kl. 10 på søndager. Rutene trafikkerte området i byen slik:

*Rute 1 østover: Kuholmsveien, Marvika, Valhalla.
*Rute 1 vestover: Enrum, Ravnedalen, Møllevannsveien.
*Rute 2 østover: Østerveien, Gimle, Nedre Lund.
*Rute 2 vestover: Setesdalsveien, Dalane, Møllevannsveien.
*Rute 3 østover: Østerveien, Valhalla, Kuholmen, Eivind Jarls gate.
*Rute 3 vestover: Tinnheiaområdet (fra 1961/2)
*Rute 4 østover: Nedre Lund, Gimle, Østerveien.
*Rute 4 vestover: Møllevannsveien, Krossen, Setesdalsveien.
*Rute 5 østover: Vige.
*Rute 5 vestover: Eg.
*Rute 6 østover: Østerveien, Kongsgård Allé, Valhalla.
*Rute 6 vestover: Møllevannsveien, Ravnedalen, Enrum.
*Rute 7 østover: Valhalla, Kongsgård Allé, Kuholmen.
*Rute 7 vestover: *(Usikkert)*
*Rute 8 østover. Østerveien, Gimle. (fra 1960)
*Rute 8 vestover *(Usikkert)*
*(Det kan være små feil i tabellen, så hvis du har mer presis informasjon om traséene må du gjerne korrigere!)*

Trafikkgrunnlaget var så stort at Bybussen satte opp en eller flere ekstrabusser i rushtiden, og det var ikke uvanlig at det kom to eller flere busser etter hverandre i samme rute. I ekstreme tilfeller, med dårlig spaser- og sykkelvær, kunne det forekomme opptil 3-5 busser i samme rute. Disse trafikktoppene er etterhvert flyttet til bilkøer på grunn av bilismens utbredelse.

Det var noen små justeringer i rutene i forbindelse med den kraftige boligbyggingen i årene etter krigen 1940-45, og bussen hadde etterhvert ruter til Suldalen og Tinnheia på byens vestside. Ved utbyggingen av Hellemyr fra rundt 1970 overtok Bybussen Agder Bilruters bussrute til Hannevikåsen og kombinerte den med bussrute til Hellemyr.

Selskapet ble drevet av bedriftseieren Arntzen som var en kjent mann i byen. Selskapet holdt til i Torsgate og hadde administrasjon, garasjer og verksted der. Konsesjonen ble senere overtatt av Bussen Trafikkselskap som trafikkerte et utvidet område med et stort antall bussruter.

Bybussen brukte nesten utelukkende busser som var bygget ved Brødrene Repstads Karosserifabrikk i Søgne eller T. Knudsen Karosserifabrikk i Kristiansand. Øvre del av karosseriet var blålakkert og nedre del var grønnlakkert.

Bybussens ruter var presise, og bare ved ekstremt vær eller andre spesielle forhold oppsto forsinkelser. I 1960 var billettprisen 1 krone for voksne og 50 øre for barn. Billetten var gyldig frem til terminalen på torvet og kunne også brukes som overgangsbillett ved reise videre.

## Se også
* Kristiansand rutebilstasjon
Molvaldgata

**Molvaldgata** (1, 2–8) ligger mellom Hønefossen og Blyberghaugen i bydel Nordsiden i Hønefoss. I dag er det seks adresser i gata, hvorav fire er til tre boliger, én til et anneks ved den ene boligen, og én til Hønefoss kraftstasjon II i fossen. Veien tar av nordvestover fra Lagesens gate, rett før Hellebakken, og går etter hvert i ei sørvestlig bue opp til demningen over fossen i Ådalselva, lengst sør i stilla vi kaller Molvald. På toppen ligger også en privat parkeringsplass, og i elva utenfor ligger vanninntaket til kraftstasjonen.

Molvaldgata tilhører de opprinnelige gatene i dette strøket og var tidligere nært knyttet til såvel Molvald hengsle og tømmerfløtingen i Ådalselva, som til arbeiderboligene på Blyberghaugen og treforedlings- og møllevirksomheten på Øya i fossen. Den førte opprinnelig fram til Molvald hengsle (det gjør den fortsatt, men nå kun som gang- og sykkelsti), der tømret ble samlet før det ble sendt ned fossen. I riktig gamledager endte sørenden av Brandals gate opp i Molvaldgata, mellom det som i dag er nummer 4 og 6–8. Denne forbindelsen med husene på Blyberghaugen er imidlertid borte, uten at noen i dag vet når den forsvant. Selve Molvaldgata har også blitt lagt om, i det den tidligere gikk i en større bue der nummer 4 og 6–8 ligger i dag. Langs Molvaldgata og det som i dag er Nordre park var det tømmerrenne før i tiden, men denne er revet.

Det er direkte tilgang til Nordre park fra Molvaldgata, samt til friluftsområdet på Hengsle og bebyggelsen i dette området.

## Se også
* Molvald
* Hengsle
* Blyberggata
* Brandals gate
* Gater i Hønefoss

## Referanser
Fossveien (Hønefoss)

**Fossveien** (1–13) er ei ganske kort gate i sentrum av Hønefoss. Gata strekker seg mot nord fra Søndre torv og nordvestover fra den møter Hønefoss bru (gaten) og Sentrumskvartalet til den møter Arnemannsveien. Gata preges i dag av forretningsbygg med butikker og kontorer langs vestsiden og et nytt, større forretnings- og boligkompleks på østsiden (der det tidligere var en stor offentlig parkeringsplass og drosjeholdeplass). Hvorfor akkurat denne ene sentrumsgata ikke har fått *-gata* i navneendelsen, men *-veien*, er ukjent.

Fossveien var opprinnelig en smal og bratt bakke som gikk langs kanten av Hønefossens søndre løp, kalt «Veslefossen» eller «Litlefossen». Hagbart Thisted (1847–1938) satte opp den såkalte Thistedgården i Fossveien 1 i årene 1898–1900. Den fikk en liten del av fasade vendt mot Søndre torv, mens resten av bygget strakk seg langs Fossveien. I 1904 ble «Thisteds elektriske mølle» oppført i Fossveien 3. Denne bygningsmassen har siden blitt kjent som «Møllegården». Thisteds mølle var byens eneste mølle og malte korn for bøndene i distriktet, samt at den var handelsmølle for kjøp og salg av korn. Langs Fossveien lå det dessuten flere garverier. Fra 1906 og fram mot våre dager fantes også Hønefoss brannstasjon i Fossveien, men denne ble relokalisert til nye lokaler i Dronning Åstas gate 12 i Dalsbråten.


Thistedgaarden 00.jpg|ThistedgårdenFossveien 1 (fra sør) 1898–1900
Thistedgården 01.jpg|Thistedgården Fossveien 1 (fra nord) 1898–1900

## Se også
* Gater i Hønefoss

## Referanser
Dragon: The Bruce Lee Story

***Dragon: The Bruce Lee Story*** er en amerikansk biografisk actiondrama- og kampsportfilm fra 1993 basert på livet til skuespilleren og kampsportlegenden Bruce Lee.

Filmen ble godt mottatt av kritikerne og ble en moderat publikumssuksess.

## Handling
En biografisk film om kampsportlegenden Bruce Lee, som i hovedsak tar for seg livet hans fra han startet karrieren i USA og til hans død.

## Om filmen
;Anmelderne
Filmen ble godt mottatt av kritikerne, noe som gjenspeiles i at den har fått så mye som 82% på Rotten Tomatoes (august 2011). Den amerikanske filmkritikeren Roger Ebert gav den 2,5 av 4 stjerner.

Aftenpostens anmelder beskrev den som en «blek biografi» og mente at Lees personlighet ikke kom frem.

;Publikum
Filmen innbrakte $63,5 millioner på verdensbasis, hvorav $35 millioner i USA. Produksjonskostnadene var på $14 millioner.

## Rollebesetning
* Jason Scott Lee : Bruce Lee
* Lauren Holly : Linda Lee
* Robert Wagner : Bill Krieger
* Michael Learned : Vivian Emery
* Nancy Kwan : Gussie Yang
* Ed Parker, Jr. : Ed Parker
* Kay Tong Lim : Philip Tan
* Ric Young : Bruces far
* Wang Luoyong : Yip Man
* Sterling : Jerome Sprout
* John Cheung : Johnny Sun
* Sven-Ole Thorsen : The Demon
* Eric Bruskotter : Joe Henderson
* Aki Aleong : Principal Elder
* Clyde Kusatsu : History teacher
* Michael Cudlitz : Tad Overton
* Van Williams : Regissør av *[[The Green Hornet (TV-serie)|The Green Hornet]]*
* Lala Sloatman : Sherry Schnell
* Rob Cohen : Regissør av *[[Enter the Dragon]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Arnemannsveien

**Arnemannsveien** (1–7) er en kort veistrekning som strekker seg vestover fra krysset Hønefoss bru/Kongens gate i Hønefoss og til den ender i Soknedalsveien ved tidligere Ringerikes Meieri, like nord for Hønefoss stasjon. På veien krysser den under Begna bru på Bergensbanen. Før det ble bygget ny omkjøringsvei (E16) rundt byen var denne veistrekningen en hovedferdselsåre for ferdsel til og fra Hallingdal via riksvei 7. 

Bakken opp fra krysset med Hønefoss bru kalles **Øyabakken** og er oppkalt etter Øya i Hønefossen, som siden fossen ble «temmet» riktig nok ikke lenger er noen øy. Tidligere gikk fossen helt bort til Fossveien og det vare flere fossefall der og ei større og flere mindre øyer. Øya utgjorde i sin tid et lite samfunn i seg selv. Under folketellingen i 1865 var Øya med sine 19 bolighus den fjerde største av byens fem bydeler.

Veien har sitt navn fra familien Arnemann fra Hamburg. Disse ga et stort lån til Johan Fredrik Thorne, som eide mange eiendommer ved Hønefossen, og da Thorne gikk konkurs i 1850 kjøpte to av brødrene, Leo og Theodor, eiendommene hans. De kjøpte også opp flere møller og sagbruk der, og eide disse fram til 1873.

## Bildegalleri

Byggmakker, Arnemannsveien 7, Hønefoss.jpg|Arnemannsveien 7 (2017), nå Byggmax.
Arnemannsveien 1 og 3, Hønefoss.jpg|Arnemannsveien 1 og 3.


## Se også
* Gater i Hønefoss

## Referanser
Church Mission Society

**Church Mission Society** (**CMS**) er et anglikansk misjonsselskap, opprettet i London den 12. april 1799 av parlamentarikerne Henry Thornton og William Wilberforce og et antall andre medlemmer av Claphamsekten.

Fra begynnelsen av stod tre store oppgaver i fokus: Forbud mot slavehandel, sosiale reformer og internasjonal evangelisering.

CMS har sendt ut omkring 900 misjonærer til mange land i løpet av 200 år.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kongens gate (Hønefoss)

**Kongens gate** (2–38, 3–27) på Sørsiden i Hønefoss er hovedferdselsåre for motorisert ferdsel i nord/sør retning gjennom byen. Gata begynner i krysset Hønefoss bru/Arnemannsveien (like ved Hønefossen) og løper sørover til den møter Owrens gate, like ved Kvernbergsund bru. Kongens gate er en av byens mest trafikkerte gater. Den krysses av Kirkegata, Kong Rings gate, Stangs gate, og Sundgata. Alle med lysregulering. I tillegg krysses gata av Bloms gate, men inn og utkjøring til denne gaten er blokkert både i øst og vest. Gata ga tidligere også adgang til Kahrs gate i sør, men tilkomsten dit er nå blokkert for biler.

Kongens gate preges av bygårdsbebyggelser mot vest og villabebyggelser mot øst. Fra Stangs gate til Hønefoss bru er gata en del av riksvei 35.

## Bildegalleri

## Se også
* Gater i Hønefoss

## Referanser
Færøyske frimerker 1984

**Færøyske frimerker 1984**. Det ble utgitt i alt nitten frimerker av Postverk Føroya i 1984. Det var tiende året som Færøyene utga egne frimerker. I 1984 var det fem utgivelser, 30. januar en serie på fire merker med motiv av kirkestoler fra Kirkjubøur, 2. april to Europa/CEPT-merker med tema samarbeid, 28. mai fire merker med færøyske forfattere, 10. september tre merker med motiv fra fiskerinæringen og 29. oktober seks merker med eventyr-motiv av Elinborg Lützen. De fire først utgivelsene (FR 087-FR 099) var gravert av Czesław Słania.

## Kirkestoler fra Kirkjubøur

Fil:Faroe stamp 087 pew ends from kirkjubour - st john.jpg|FR 087
Fil:Faroe stamp 088 pew ends from kirkjubour - st james.jpg|FR 088
Fil:Faroe stamp 089 pew ends from kirkjubour - st thomas.jpg|FR 089
Fil:Faroe stamp 090 pew ends from kirkjubour - st judas thaddeus.jpg|FR 090


## Europe / CEPT 1984

Fil:Faroe stamp 091 europe cept 1984.jpg|FR 091
Fil:Faroe stamp 092 europe cept 1984.jpg|FR 092


## Færøyske forfattere

Fil:Faroe stamp 093 sverri patursson.jpg|FR 093: Sverri Patursson.
Fil:Faroe stamp 094 joannes patursson.jpg|FR 094: Jóannes Patursson.
Fil:Faroe stamp 095 janus djurhuus.jpg|FR 095: Janus Djurhuus.
Fil:Faroe stamp 096 hans andrias djurhuus.jpg|FR 096: Hans Andrias Djurhuus.


## Slupp-fisking

Fil:Faroe stamp 097 smack.jpg|FR 097: Slupp.
Fil:Faroe stamp 098 fishermen.jpg|FR 098: Fisker.
Fil:Faroe stamp 099 helmsman.jpg|FR 099: Styrmann.


## Eventyr

Fil:Faroe stamp 100 the beauty with the veils.jpg|FR 100: «Skjønnheten med sløret».
Fil:Faroe stamp 101 the beauty with the veils 2.jpg|FR 101: «Skjønnheten med sløret 2».
Fil:Faroe stamp 102 the prince who was afraid of girls.jpg|FR 102: «Prinsen som var redd for jenter».
Fil:Faroe stamp 103 the glass sword.jpg|FR 103: «Glassverdet».
Fil:Faroe stamp 104 tiny elin.jpg|FR 104: «Lille Elin».
Fil:Faroe stamp 105 the boy and the ox.jpg|FR 105: «Gutten og oksen».


## Eksterne lenker
* Postur.fo Homepage
Kirkegata (Hønefoss)

**Kirkegata** (4–12, 7–11) på Sørsiden i Hønefoss strekker seg mot nord fra Kong Rings gate på Løkka via Hønefoss kirke og vestover til Søndre torv i sentrum av byen.

Fra Kirkegata er det inn- og utkjøring til Sibberns gate og villaområdet i Hofgaards gate. Kirkegata er 1. tverrgate i Kongens gate og preges av forretningsgårder i vest og kirken og blokk- og villahusbebyggelse i øst. Kvernberggata begynner fra Kirkegata ved Thoresengården og løper mot sør, parallelt med Kongens gate til Stangs gate.

Gamle Hønefoss kirke ble reist av trevirke i 1862 og sto lengst øst i Kirkegata, men den brant ned til grunnen 26. januar 2010. Den ble erstattet av et nytt, moderne kirkebygg i 2017 – Hønefoss kirke.

## Bildegalleri

## Se også
* Quality Hotel Ringerike
* Gater i Hønefoss

## Referanser
Storgata (Hønefoss)

**Storgata** (1–21, 2–26), tidvis også kalt *Storgaten*, i Hønefoss starter ved Søndre torv og løper rett sørover til den møter Kvernbergsund bru, som fører over Storelva og knytter byen til Osloveien ved Ringerike rådhus. Rett før Kvernbergsund bru ligger det en rundkjøring med avkjøringer til Schjongs gate og Owrens gate i tillegg til Storgata.

Storgata preges i dag av bygårder med forretninger og kontorlokaler. Hønefoss hjelpefengsel ble reist i Storgata 9 i årene 1862–1864 og utgjør et helt kvartal. Fengslet ble nedlagt mot slutten av 1995, men bygningsmassen ble senere (2002) fredet og brukes i dag blant annet til ulike kulturelle formål og fra 2009 som lokaler for en restaurant.

Storgata var hovedferdselsåre gjennom byen fram til 1979 og delvis fram til 1988, men da Søndre torv og deler av tilstøtende gater ble omgjort til gågate ble gjennomgangstrafikken med motorkjøretøy omdirigert via Kongens gate. I dag er Storgata gågate fra torvet til krysset med Kong Rings gate. Den mest trafikkerte tverrgata er Stangs gate, som knytter fylkesvei 290 fra vest til Kongens gate, som er dagens hovedferdselsåre gjennom byen.

## Tidlig historie
Storgata er inntegnet på Hans Bergs opppmålings- og reguleringsplan over Hønefoss fra 1855–1856. I de første årene etter at Hønefoss fikk bystatus, fra 1852, ble det ikke brukt mange penger på gater og vedlikehold. Før det ble by der var det bøndene som pliktet å vedlikeholde veinettet i og rundt denne tettbebyggelsen ved fossen, men de bidro ikke mer enn med et absolutt minimum. Stedet (byen) ble derfor kalt et «lorthull» av bøndene.

I 1861 ser man imidlertid at den da relativt nyetablerte bykommunen har brukt 38 speciedaler og 14 skillinger på vedlikehold av Storgata, på strekningen mellom Mossestua, en tidligere bygningsmasse som lå mellom Bloms gate og Sundgata på østsiden av Storgata (omtrent der Storgaten Bil holder til i dag, også kjent som «Gamle Karlsengården»), og Kvernbergsund bru. I 1895 ble det opparbeidet fortau og steinsatt med rennesteiner i en del (øvre) av Storgata, og i 1897 blir Storgata ferdig opparbeidet helt ned til Kvernbergsund bru.

## Tilstøtende gater
### Tverrgater
* Kong Rings gate
* Stangs gate
* Bloms gate
* Sundgata 

### Sammenfallende gater
* Søndre torv, i nord
* Kvernbergsund bru, i sør
* Schjongs gate, i sør
* Owrens gate, i sør

## Se også
* Storgata 2, også kjent som Bankgården og Fønixgården.
* Storgata 7, også kjent som Arcaden
* Storgata 9, også kjent som Hønefoss hjelpefengsel

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Færøyske frimerker 1985

**Færøyske frimerker 1985**. Det ble utgitt i alt atten frimerker av Postverk Føroya i 1985. Det var ellevte året som Færøyene utga egne frimerker. I 1985 var det fem utgivelser, 4. februar en serie på fire merker med motiv fra Færøyene for 200 år siden, 1. april to Europa/CEPT-merker med tema musikk-året, 3. juni fire merker med færøyske fyrtårn, 23. september tre merker med færøsk kunst og 28. oktober fem merker med motiv av fly. Stanley ekspedisjonen 1789 (FR 106 – FR 109) og Færøysk kunst (FR 112 – FR 114) var gravert av Czesław Słania.

## Stanley ekspedisjonen 1789

Fil:Faroe stamp 106 stanley expedition - torshavn.jpg|FR 106: Utsikt over Tórshavn.
Fil:Faroe stamp 107 stanley expedition - kjalnes farm.jpg|FR 107: Utsikt fra Kjalnesgarden i Kollafjørður på Skælingsfjall.
Fil:Faroe stamp 108 stanley expedition - view towards north from torshavn.jpg|FR 108: Utsikt fra Hoyvík til Eysturoy.
Fil:Faroe stamp 109 stanley expedition - the rocking boulders.jpg|FR 109: *Rinkusteinar* i Oyndarfjørður.


## Europe/CEPT 1985 - musikkåret

Fil:Faroe stamp 110 europe cept 1985 - year of the music.jpg|FR 110: Barn som spiller fløyte-, cello og piano.
Fil:Faroe stamp 111 europe cept 1985 - year of the music.jpg|FR 111: Barn som spiller saksofon-, tromme og gitar.


## Færøysk kunst

Fil:Faroe stamp 112 thomas (tommy) arge.jpg|FR 112: Thomas Arge: *The Garden*, Hoyvík 1973, 70x90cm, National Art Museum.
Fil:Faroe stamp 113 ruth smith.jpg|FR 113: Ruth Smith: «Selv-portrett» 1952, 60x80cm, National Art Museum.
Fil:Faroe stamp 114 steffan danielsen.jpg|FR 114: Steffan Danielsen: «Vinterdag», Nólsoy 1959, 65x87cm, National Art Museum.


## Fyrtårn

Fil:Faroe stamp 115 lighthouse bordan.jpg|FR 115: Fyrtårnet Borðan, Nólsoy 1893.
Fil:Faroe stamp 116 lighthouse torshavn.jpg|FR 116: Fyrtårnet Skansin, Tórshavn 1909.
Fil:Faroe stamp 117 lighthouse mykines.jpg|FR 117: Fyrtårnet Mykineshólmur, Mykines 1909.
Fil:Faroe stamp 118 map lighthouses.jpg|FR 118: Kart over fyrtårn på Færøyene.


## Fly

Fil:Faroe stamp 119 faroe airways.jpg|FR 119: Douglas DC-3.
Fil:Faroe stamp 120 iceland air.jpg|FR 120: Fokker F27.
Fil:Faroe stamp 121 maersk air.jpg|FR 121: Boeing 737.
Fil:Faroe stamp 122 bjorum fly.jpg|FR 122: Beechcraft.
Fil:Faroe stamp 123 atlantsflog.jpg|FR 123: Bell 212.


## Eksterne lenker
* Postur.fo Homepage