open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Signet

**Signet** (av lat. *signetum*) er et stempel til å lage avtrykk, spesielt i voks eller brevlakk. Avtrykkene kalles «segl». Signeter kan ha forskjellige størrelser, og være laget av forskjellige materialer. Et signet har en flate med inngravering som brukes til å lage avtrykk. Signeter kan forøvrig ha mindre eller større håndtak, være en ring *(signetring)*, henge i et kjede, være en slipt sten eller annet.

Tidligere hadde signeter og segl rettslig betydning, men i dag er de mest til pynt. Signetet hadde sin største betydning før skrivekunsten ble utbredt. Før det, var det vanlig at også øvrighetspersoner ikke kunne skrive navnet sitt på dokumenter og annet. Skikken i middelalderen var at et signet skulle bli ødelagt når eieren døde. Bønder utpekt som lagrettemenn hadde plikt til å ha signeter for å kunne sette seglavtrykk på dokumenter.

De kongelige signetene var særlig viktige i middelalderen og noe senere. Avtrykk av kongelige signeter ble satt på dokumenter for å vise at dokumentene var utstedt med kongelige myndighet og at dokumentene var ekte. Ofte var det andre enn kongen personlig som fikk myndighet til å bruke signetet på hans vegne.

Signetavtrykk finnes fra stort sett alle samfunnsklasser som har etterlatt seg dokumenter, og fra alle land i Europa.

Antikkens, Midtøstens, og asiatiske lands signeter skiller seg på flere måter fra de europeiske signetene.

## Litteratur
* Hans Cappelen: «Tre gamle Cappelen-signeter», i Heraldisk Tidsskrift bind 9 nr 88, København 2003, side 354-365
* Anders Bjønnes m.fl. (redaktører): *Eidsvollsmennene – Hvem var de?*, Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2014, med alle eidsvollsmennenes segl på Grunnloven 17. mai 1814, samt med artikkel: «Om bruk av segl i Norge» (av Anders Bjønnes) som omtaler seglstamper og signeter
* Anders Bjønnes: «Grunnlovens besegling i en historisk kontekst», *Heraldisk Tidsskrift*, bind 11, nr. 110, København oktober 2014, side 446-451
Mohéli

**Mohéli** (komorisk: *Mwali*) er en av de tre øyene som utgjør nasjonen Komorene.  Mohéli ligger i Indiahavet utenfor kysten av Afrika. Det er den minste av øyene i øygruppa Komorene, og hadde ca. 52&nbsp;000 innbyggere i 2015. Den største byen på øya er Fomboni. Befolkningen er hovedsakelig sunnimuslimer.

## Historie
Inntil 1830 var Mohéli en del av Ndzuwenie-sultanatet, som også hersket over naboøya Anjouan. I 1830 ble øya overtatt av utvandrere fra Madagaskar, og i 1886 gjorde Frankrike Mohéli til et protektorat. I 1909 annekterte Frankrike øya og gjorde slutt på sultanatet.

I 1975 vedtok Mohéli å gå sammen med naboøyene Grande Comore og Anjouan i nasjonen Komorene. Øygruppen har vært preget av politisk, økonomisk og sosial uro. 11. august 1997, erklærte Moheli at øya ikke lenger var en del av Komorene, bare en uke etter at Anjouan hadde gjort det samme. Mohelis uavhengighetsledere var Said Mohamed Soefu, som ble president, og Soidri Ahmed, som ble statsminister. Moheli sluttet seg igjen til Komorene i 1998. I 2002 ratifiserte Mohéli den nye komorske grunnloven, som innebar en mindre sentralisert, føderal regjering, og som gav mer makt til øyenes regjeringer. Dette bidro til å dempe den langvarige politiske uroen på Komorene. I 2002 ble Mohamed Said Fazul valgt til president.

## Bilder

Flag of Mohéli (official).svg|Mohélis flagg
Stamp Moheli 1906 2c.jpg|Det ble utgitt egne frimerker for Moheli under fransk styre; dette 2 centime-merket er fra 1906.
Mohéli-Beach.jpg|Landskap på Mohéli


## Eksterne lenker
* 
* Comoros geography, ECDD Comoros Project
Gry Blekastad Almås

**Gry Blekastad Almås** (født 1970) er en norsk journalist og programleder som har vært ansatt i NRK siden 1996. Hun har vært NRKs korrespondent i London siden 2021.

## Karriere
Blekastad Almås er utdannet innen litteraturvitenskap ved Universitetet i Bergen, journalistikk ved Darlington College of Technology i England og folkloristikk ved Universitetet i Oslo.

Almås startet karrieren i *[[Ullern Avis/Akersposten|Ullern Avis]].* I 1993 ble hun ansatt i NRK. I 2000 ble hun nyhetsanker i *[[Dagsrevyen]]*, og i 2008 programleder for NRKs helsemagasin *[[Puls (TV-program)|Puls]]*. I perioden 2010–2013 var hun NRKs korrespondent i London. Etter det var hun programleder for utenriksmagasinet *[[Urix]]* i noen år før hun i 2021 returnerte som kanalens korrespondent i London.

I 2020 utgav hun boka *Norbritannia – en reise i det norske Storbritannia*.

## Privatliv
Hun er barnebarn av den norsk-tsjekkiske oversetteren og komeniologen Milada Blekastad og kunstmaleren Hallvard Blekastad.

## Bibliografi
*Norbritannia – en reise i det norske Storbritannia*, Vigmostad Bjørke, Oslo 2020. 

## Referanser




## Eksterne lenker
*
The Kop

**«The Kop»** eller **«The Kop Grandstand»** er en tribune på Liverpool FCs hjemmebane Anfield. Tribunen er kjent for å ha stor stemning ettersom den er hovedtribunen hvor kjernen av Liverpool-tilhengerne sitter under kampene.Tribunen er spesiell fordi det ikke har noen etasjer oppover, tribunen går bare rett opp.

I Norge er «The Kop» nærmest synonymt med Liverpool FC. Imidlertid har flere klubber tribunedeler med samme navn eller avarter av dette.

## Historie
Navnet «The Kop» dateres tilbake til 1906. På slutten av 1906 sesongen, da Liverpool FC tok sitt andre seriemesterskap, besluttet klubbdirektørene å bygge en ny tribune for å hedre klubbens tilhengere. Tribunen ble døpt «Spion Kop» av Ernest Jones, til minne om de mange «scousere» som døde under boerkrigen i Sør-Afrika. Ordet «kop» er afrikaans eller nederlandsk og betyr nærmest (avrundet) **bakketopp**. Det er et fjell ved navnet Spion Kop i Sør-Afrika.

I 1928 ble The Kop ombygd til ståplasser og et nytt tak ble bygget for å beskytte supporterne som kom til The Kop og Anfield.

I 1989 ble det bestemt at The Kop skulle bli bevart som en ‘helligdom’, til minne om de 96 supporterne som uskyldig ble drept på Hillsborough. Etter denne tragedien, ble det innført nye retningslinjer angående ståplasser på engelske fotballstadioner. Så i 1994 ble hele The Kop ombygd til kun sitteplasser, og endret også navn til «Kop Grandstand». Den siste kampen med ståplasser på «The Kop» var mot Norwich City i mai 1994, og Jeremy Goss var den aller siste spilleren som scoret mål fremfor ærverdige The Kop.

Da The Kop ble ombygd, ble enkelte deler av tribunen lagt ut for salg, til inntekt for veldedighet.

## Se også
* Slaget ved Spion Kop
Pessar

**Pessar** er et prevensjonsmiddel for kvinner. Det er en gummiskål som holdes utspent av en fjær laget av metall langs kanten, som kvinnen selv kan sette inn i skjeden. Pessaret dekker da livmoråpningen, og hindrer på den måten spermiene å nå inn i livmoren.

Pessaret må tilpasses av lege, men kan settes inn av kvinnen selv før samleiet. Det kan vaskes og brukes om igjen, men man må være påpasselig med at det holdes rent. Pessaret er forholdsvis sikkert i kombinasjon med kjemiske midler som sæddrepende krem og skum, og har ingen kjente bivirkninger.

Det kan også brukes til å støtte opp plasseringen av livmoren i forhold til skjeden som medisinsk behandling.

## Kilder
* *Medisinske faguttrykk for sykepleiersker*  5. opplag red: Eli Aas,  Lutherstiftelsen 1961
Apollo 14

**Apollo 14** var den åttende bemannede romferden i Apollo-programmet og den tredje til å lande på månen. Mannskapet ble skutt opp 31. januar 1971.

## Mannskapet

*Alan Shepard, kommandør
*Stuart Roosa, CM-pilot
*Edgar Mitchell, LM-pilot

### Støttemannskap
*Gene Cernan, kommandør
*Ronald Evans,  CM-pilot
*Joe Engle, LM-pilot

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sven Moren

**Sven Moren**  (født 24. oktober 1871 i Trysil, død 14. desember 1938 i Trysil) var en norsk forfatter og far til dikteren Halldis Moren Vesaas.

Litteraturhistorisk hører Sven Moren hjemme blant folkelivsskildrerne og bondelivsskildrerne som begynte å gjøre seg gjeldende mot slutten av 1800-tallet.  Etter hvert ble Morens forfatterskap preget av framskritt, industri og tiltagende bysivilisasjon, med de motsetningene og konfliktene mellom skogeiere/bønder og skogsarbeidere som dette medførte. Moren ga også ut to barnebøker hvor han brukte sine egne barndomsminner.

I 1909 fikk Moren et reisestipend som brakte ham til Danmark og Tyskland. Året etter reiste han også i Frankrike og Italia og ble kjent med flere norske kunstnere i utlendighet. I 1913-1916 var han formann i Norsk Bokmannslag. Mellom 1915 og 1928 satt han i Det litterære råd i Norsk Forfatterforening. Bokmannslaget tok senere initiativ til å tildele Moren dikterlønn, og i 1936 overtok han dikterlønnen etter Olav Aukrust. han var også leder for Noregs ungdomslag i to forskjellige perioder.

## Sven Morens skrifter
* *Vers* (1895)
* *Hildring* (1897)
* *Sogor* (1897)
* *Paa villstraa* (1898)
* *Arven* (1902)
* *Storskogen* (1904)
* *Svartelva* (1907)
* *Aust or markom* (1909)
* *Den store tømmerdrifta* – barnebok (1909)
* *Raudsjøen* (1913)
* *Dei morlause gutane i Skardfjellet* – barnebok (1915)
* *Vaarflaumen* – skuespill (1915)
* *Vårregn* (1918)
* *Den gamle skogen* (1920)
* *Fela* – dikt (1922)
* *Garden og bygda* (1924)
* *Grøndalskongen* (1925)
* *Vegaskile* (1926)
* *Storvinter og trollskap* (1928)
* *Styrkeprøve* (1929)
* *Steg på vegen* – dikt (1931)
* *Riket er ditt* (1932)
* *Skuldmennene* (1934)
* *Gardguten og spelemannen* (1936)
* *Møte og minne* (1938)

## Priser og utmerkelser (utvalg)
* 1926 – Melsom-prisen

## Eksterne lenker
* 
*
Hamnøy

**Hamnøy** er et lite fiskevær i Moskenes kommune i Nordland, med et yrende turistliv om sommeren.

Tidligere gikk det ferge mellom Hamnøy og Reine, mens det i dag finnes broforbindelse mellom disse tettstedene.


File:Hamnoy - Lofoten, Norway - Seascape photography (49568951078).jpg|

## Eksterne lenker
* 
* Hamnøy Mat- og vinbu
* Eliassen Rorbuer
* turliv.no - informasjon og bilder fra gjestebrygga
Abortpille

En **abortpille** er en pille som brukes for å avbryte et svangerskap, og inngår i medikamentell abort. Normalt brukes to piller, en med mifepriston og en med misoprostol. Virkestoffet i mifepriston gjør at livmoren ikke lenger reagerer på kroppens eget graviditetsbevarende hormon, progesteron. Dermed stanser den videre utviklingen av graviditeten.
Alternativer er methotrexate og misoprostol, eller bare misoprostol.

Den som ønsker abort, får time på sykehuset. Der får kvinnen en pille (mifepriston) som de må ta der og da. Kvinnen drar hjem og kommer tilbake til sykehuset etter ett til to døgn, eller hun kan fullføre aborten hjemme dersom forholdene ligger til rette for det.. I neste omgang får kvinnen 4 stikkpiller (misoprostol) som føres inn i skjeden. Disse pillene setter i gang sammentrekninger av livmoren, og etter noen timer får kvinnen en kraftig blødning, og fosteret kommer ut. Hun blir sendt hjem igjen og får time til undersøkelse etter 14 dager, der det blir sjekket at alt er kommet ut.

Behandlingen er litt forskjellig avhengig av hvor lenge svangerskapet har vart.

Kvinneklinikken på Haukeland var det første sykehuset i landet som tok i bruk medikamentell abort i 1998. I 2016 ble 87,6% av alle aborter i Norge utført medikamentelt.

## Risiko
Denne abortformen gir ikke samme fare for komplikasjoner som et kirurgisk inngrep med narkose. Det er en mulighet for at svangerskapet ikke avsluttes, og det er en fare for at fosteret ikke kommer ut, slik at kirurgisk inngrep likevel blir nødvendig. Infeksjonsfaren øker etter en abort,

Medikamentell abort er risikofylt for kvinner med alvorlig astma, binyrebarksvikt og i situasjoner der man ikke tror pasienten klarer å forstå omfanget og betydningen av behandlingen.

## Annet
Abortpille må ikke forveksles med angrepille som er en pille man kan ta kort tid etter et samleie for å forhindre befrukting.

## Referanser
Solbær

**Solbær** (*Ribes nigrum*) er en flerårig busk i ripsslekta, og navnet på plantenes frukter, små bær med en mørk lilla, nesten svart farge. Bærene er rike på C-vitamin og har en svakt bitter smak, og brukes blant annet til gelé, syltetøy, saft, konfekt (fyll), yoghurt, iskrem og vin.

## Beskrivelse

Fargen på bærene, som varierer fra mørk lilla til nesten svart, skyldes en kombinasjon av mer enn et titalls stoffer blant flavonoidene kalt antocyaniner.

## Utbredelse
Den opprinnelige utbredelsen spores til det sentrale og nordlige Europa, sentrale deler av Sibir og Himalaya. Omkring disse områdene sentreres artens genetiske variasjon. I Norge dyrkes solbær til de sørligste delene av Troms, mens ville hjemlige forekomster opphører omkring Trøndelag. Det finnes likevel noen ville forekomster lenger nord som nå regnes som forvillet.

## Historie
Solbær er mest utbredt i Europa og er spesielt populært i Storbritannia hvor kultivering av den begynte for omkring 400 år siden. Bruken av den spredte seg derfra til Europa og senere til USA, Kina og New Zealand hvor den idag utnyttes kommersielt. I USA har dyrking av solbær vært forbudt fra begynnelsen av det tjuende århundre inntil 1980-tallet, fordi noen arter i ripsslekta kan være bærere av soppen solbærfiltrust (*Cronartium ribicola*).

Under andre verdenskrig oppfordret den britiske regjeringen til dyrking av solbær siden bærene er en god C-vitaminkilde. Man lagde solbærsirup av bærene som så ble delt ut gratis til alle barna i landet, noe som bidrog sterkt til å øke populariteten til solbær der.

## Bruk
Hvert år produseres flere hundre tusen tonn solbær, hovedsakelig i Europa, med Polen og Ukraina som de største produsentene. På grunn av den karakteristiske smaken av bærene, som kan oppleves bitter og snerpete, er det ikke uvanlig å tilsette betydelige mengder sukker i produkter de inngår i.

Antocyaniner kan ha en gunstig virkning på helsen, noe som har bidratt til den kommersielle interessen for disse bærene, men innholdet av slike gunstige stoffer varierer mye mellom forskjellige faktorer, blant annet hvilke kultivarer bærene kommer fra.

Bladene er også rike på smak og utgjør ingredienser i solbærschnaps eller solbærcognac.

Ved krysning av solbær og stikkelsbær får man jostabær.



## Referanser


## Eksterne lenker
*
Apollo 15

**Apollo 15** var den niende bemannede romferden i Apollo-programmet og den fjerde til å lande på månen. Ferden var den første til å ta med seg bilen Lunar rover som tillot videre utforsking av månens overflate.

Mannskapet ble skutt opp 26. juli 1971.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tribune

**Tribune** er et opphøyd byggverk som er konstruert for å skape en god optisk kontakt mellom denne og omgivelsen. Det finnes prinsipielt to forskjellige typer tribune:
* med tilskuere foran tribunen og den sentrale hendelsen på tribunen, eksempelvis en talertribune
* som tilskuertribune med den sentrale hendelsen foran tribunen. Slike tribuner er som regel bygd i trappeform som i et amfiteater.

Ordet *tribune* kommer fra latin *tribunus*, det var betegnelsen på en romersk embetsmann som blant annet ledet forsamlinger, ofte fra en opphøyd plattform.

## Litteratur
* Ahlstrand, Jan Torsten.; *Arkitekturtermer*. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0
Pant

**Pant** kan ha flere betydninger:

## Økonomi
*Pant (sikkerhet) er sikkerhet for et økonomisk krav.
*Vrakpant er en tilleggsavgift som blir betalt ved kjøp av et nytt kjøretøy, og som fås tilbake ved levering av samme kjøretøyet på godkjent sted.
*Flaskepant er en tilleggsavgift som blir betalt ved kjøp av en flaske eller boks, og som fås tilbake ved levering av samme vare på godkjent sted.

## Artister

* Pant (artist), norsk rapper ved navn Anders Nilsen
Den som henger i en tråd

***Den som henger i en tråd*** er en roman  utgitt i 1935, skrevet av den norske nyrealistiske forfatteren Nini Roll Anker. Boken skildrer et kvinnelig arbeidermiljø med en gruppe syersker på konfeksjonsfabrikken, og hvilke dårlige kår de jobbet under. I boken drøftes tema som abort, religion, og kvinners stilling. Boken er et av de vesentligste bidragene til norsk kvinnelitteratur. 

Romanen ble dramatisert for TV i 1980, etter et manus av Åse Vikene, og sendt som serie i NRK. Eli Ryg sto for regien, og blant annet medvirket Katja Medbøe, Anne Marit Jacobsen og Minken Fosheim. 

## Eksterne lenker
* ''Den som henger i en tråd'' (1935) via Nasjonalbiblioteket
Heydər Əliyev

**Heydər Əlirza oğlu Əliyev** (født 10. mai 1923, død 12. desember 2003) var president i Aserbajdsjan fra 24. juni 1993 til 31. oktober 2003, da hans sønn İlham Heydər oğlu Əliyev overtok etter ham. Heydər Əliyev dominerte det politiske livet i det oljerike landet i over 30 år, men etterlot seg alvorlige beskyldninger om korrupsjon.

## Referanser


## Eksterne lenker
* NUPIs side om Heydər Əliyev
Arne Brimi

**Arne Olav Brimi** (født 1. oktober 1957) er en norsk kokk fra Tessand. 

Brimi er kjent fra TV-programmet «*[[Gutta på tur]]*» på TV 2 (1995-2002) der han gjorde «sjalottlauk» kjent for seerne. Han er kjent for koblingen mellom mat, natur og helse, og ble på bakgrunn av dette utnevnt til æresdoktor ved Universitetet for miljø- og biovitenskap, da Kronprins Haakon innviet det nye universitetet den 23. mai 2005.

Arne Brimi var i 1987 den første norske kokken som deltok i Bocuse d'Or (*kokkenes uoffisielle VM*), men ble slått ut i den innledende runden. I 1984 ble han Årets kjøkkensjef for sitt virke ved Fossheim turisthotell i Lom, som han var kjøkkensjef på frem til 2002. Han driver i dag matstedet Vianvang i nabobygda Vågå, et sted han har utviklet siden 1998. Han har også gitt ut flere kokebøker.

## Utmerkelser
Kongen utnevnte i 2005 Brimi til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden «for hans innsats for norsk matkultur».

## Priser og utmerkelser
* 1984: Årets kjøkkensjef for sitt virke ved Hotell Fossheim i Lom
* 1987: Utpekt til å delta i den internasjonale Bocuse d'Or i Lyon. Utslått i den innledende runden.
* 1988: Norges kokkelandslag - Bronse i Kokke-OL
* 1998: Ingrid Espelid Hovigs matkulturpris
* 2005: Æresdoktor ved Universitetet for miljø- og biovitenskap
* 2013: Det Norske Måltids hederspris
* 2017: Horecabransjens Ærespris

## Bibliografi
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Laila Kaland

**Laila Kaland** (født Lothe, 1939-2007) var en norsk sykepleier og  Ap-politiker. Hun satt på Stortinget for Møre og Romsdal i fire perioder fra 1985 til 2001. Hun var vararepresentant i perioden 1981&ndash;1985.

Kaland ble født og vokste opp på Rygg i Gloppen kommune. Hun var datter av handelsmann Jonfinn Lothe (1913–1997) og husmor Julie Hansen (1915–1995). Hun flyttet senere til Sykkylven på Sunnmøre.

Hun tok sykepleierutdanning i Bergen i 1961. Hun arbeidet som sykepleier fra 1968 til 1979, de fem siste årene på Sykkylven sykehjem, og ble deretter sykepleiesjef i Sykkylven kommune fra 1979 til 1985.

* 1997&ndash;2001 medlem i Kontroll- og konstitusjonskomitéen
* 1997&ndash;2001 medlem i Valgkomitéen
* 1997&ndash;2001 medlem i Fullmaktskomitéen
* 1993&ndash;1997 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
* 1993&ndash;1997 medlem i Finanskomitéen
* 1993&ndash;1997 varamedlem i Den utvidede utenrikskomitéen
* 1993&ndash;1997 varamedlem i Valgkomitéen
* 1993&ndash;1997 medlem i Fullmaktskomitéen
* 1989&ndash;1993 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
* 1989&ndash;1993 sekretær i Sjøfarts- og fiskerikomitéen
* 1989&ndash;1993 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1989&ndash;1993 medlem i Sjøfarts- og fiskerikomitéen
* 1989&ndash;1993 varamedlem i Kontrollkomitéen
* 1985&ndash;1989 medlem i Kirke- og undervisningskomitéen

## Referanser


## Se også
* Liste over stortingsrepresentanter fra Gloppen kommune

## Eksterne lenker
* 
* Sunnmørsposten: ''Laila Kaland er død''
Inger Lise Husøy

**Inger Lise Husøy** (født 30. januar&nbsp;1957 i Rauma, Møre og Romsdal) er en norsk politiker (Ap). Hun ble innvalgt på Stortinget fra Oslo i 1997, men ble vraket i Oslo Arbeiderpartis nominasjonsprosess foran valget i 2001. Hun var vararepresentant i periodene 1989&ndash;1993 og 1993&ndash;1997. Husøy var frem til 30. januar 2013 daglig leder i Den norske Burmakomité. Hun er samboer med tidligere leder for LO Oslo, Kleiv Fiskvik.

## Stortingskomitéer
* 1997&ndash;2001 varamedlem i Valgkomitéen
* 1997&ndash;2001 medlem i Kontroll- og konstitusjonskomitéen
* 1993&ndash;1997 medlem i Næringskomitéen

## Eksterne lenker
*
Håndpant

**Håndpant** er en form for pant hvor rådigheten over pantet (gjenstanden det er tatt pant i) blir fratatt eieren. Pantet blir da overgitt panthaver eller tredjeperson. Håndpant er mest anvendelig for løsøre eller verdipapirer.

Ved håndpant får den som har hånd om pantet plikt til å «sørge for slikt tilsyn med og stell av pantet som forholdene krever». Håndpant oppnår rettsvern ved overlevering av pantet.

Det motsatte av håndpant er underpant.

## Referanser
Hellesylt

**Hellesylt** er et tettsted i Stranda kommune i Møre og Romsdal. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar . Hellesylt er senteret i den vesle bygda Sunnylven, som tidligere var en egen kommune bestående av de to bygdesamfunnene Sunnylven og Geiranger, men ble slått sammen med Stranda kommune 1. januar 1965. 

## Stedet
Hele Sunnylven har i overkant av 600 innbyggere (2006). Hellesylt ligger i enden av Sunnylvsfjorden, ikke langt fra den mer kjente Geirangerfjorden. Hellesylt ligger under en konstant trussel av at fjellpartiet Åkernesremna på 90 millioner kubikkmeter skal rase ut i fjorden og skape en flodbølge som vil ødelegge store deler av bygda. Staten bevilger flere millioner kroner årlig til overvåkning av fjellpartiet, som har en stadig økende akselerasjon mot utrasning.

Hellesylt er også med i et prosjekt kallet «Hellesylt vekst» som jobber for å gjøre Hellesylt til et mer attraktivt sted å bo. Prosjektet har de siste par årene bl.a hjulpet (direkte eller indirekte) bygda til å få et ungdomshus, styrkerom, nettsted m.m.

## Galleri

Fil:Vista de Hellesylt, Noruega, 2019-09-07, DD 03-07 PAN.jpg|Hellesylt sentrum, 2019.
Fil:Hellesyltfoss, Hellesylt, Noruega, 2019-09-07, DD 02.jpg|Fossen, 2019.
Fil:Sørelven kirke på Søndmør029.jpg|Tegning av Jacob Calmeyer, gjengitt i Norge fremstillet i Tegninger (1848).
Fil:Hellesylt rundt århundreskiftet, 1891-1903.jpg|Hellesylt rundt århundreskiftet, 1891-1903.jpg
File:Fotografi av Hellesylt, Norge - Hallwylska museet - 105698.tif|Hellesylt fotografert i 1890, kirken og fossen i bakgrunnen. 


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Hellesylt
* Grand Hotell
* Stadheimfossen Camping
* Helset Hytteutleige
* Webcam fra Hellesylt
Tor Nymo

**Tor Nymo** (født 3. juli&nbsp;1940 i Målselv, Troms) er en norsk politiker (Sp). Han ble innvalgt på Stortinget fra Troms i 1993 og gjenvalgt i 1997.

## Stortingskomitéer
* 1997&ndash;2001 medlem i Justiskomitéen
* 1993&ndash;1997 medlem i Justiskomitéen
* 1993&ndash;1997 medlem i Fullmaktskomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kjellaug Nakkim

**Kjellaug Nakkim** (født Kjellaug Hagen 2. august 1940, død 16. mai 2022) var en norsk politiker (H) og stortingsrepresentant for Østfold fra 1989 til 2001.

Etter gjennomført handelsskole gikk hun tidlig ut i arbeidslivet og tok deretter gymnaset som privatist i 1959. Hun hadde merkantile stillinger i næringslivet og i Moss kommune. 

Hun var valgt inn i Moss bystyre 1975-1979 og 1983-1987 og var medlem av Østfold fylkesting 1983-1989. Fra 1989 satt hun tre valgperioder på Stortinget og var medlem av henholdsvis samferdselskomitéen, familie-, kultur- og administrasjonskomitéen og finanskomitéen. Etter at hun gikk ut av Stortinget i 2001, engasjerte hun seg på nytt i kommunepolitikken. Fra 2000 til 2004 var hun leder i Østfold Høyre.

Fra 2006 til 2009 var hun leder i Kringkastningsrådet.

Hun hadde også en rekke verv innen idretten, blant annet som formann i Østfold Friidrettskrets, og i husmorlag.

Hun var datter av gårdbrukerne Eugen Hagen (1904-1981) og Olga Kristine Skipperud (1903-1998), og gift med rektor og friidrettsleder Ola Nakkim. De fikk tre sønner; Frode Nakkim, kommunikasjonssjef og tidligere nyhetssjef i VG, Kyrre Nakkim, nyhetssjef i NRK, og Are Nakkim, tidligere friidrettsutøver., se slekten Nakkim.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Tomas Norvoll

**Tomas Norvoll** (født 1972) er en norsk politiker. Fra 1. oktober 1993 til 30. september 2001 var han innvalgt på Stortinget for Arbeiderpartiet (valgkretsen Nordland).

Fra 7. oktober 2013 til 2. september 2022 var han leder for fylkesrådet i Nordland fylkeskommune.

Den 2. september 2022 ble han utnevnt til statssekretær for arbeids- og inkluderingsminister Marte Mjøs Persen (f. 1975) i Jonas Gahr Støres regjering.

Norvoll er oppvokst på Andenes og bosatt i Bodø. Han har studiekompetanse fra Andøy videregående skole fra 1991 og mellomfag i offentlig politikk og administrasjon fra Universitetet i Tromsø fra 1993.

Han tok initiativet til å stifte AUF-lag i Andøy i 1991, og ledet senere AUF i Nordland 1992–1993. Han var også varamedlem av Andøy kommunestyre 1992–1995, medlem av LOs ungdomsutvalg i Nordland fra 1993 og medlem av sentralstyret i Sosialdemokratisk Studentforbund 1994–1995. I 1993 ble han innvalgt som stortingsrepresentant for Nordland som 21-åring, en av de yngste noensinne. Norvoll satt som stortingsrepresentant og medlem av Stortingets kirke-, utdannings- og forskningskomité i to perioder, og var 1. vararepresentant til Stortinget i perioden 2001–2005.

Etter tiden på Stortinget var Norvoll seniorrådgiver i Kunnskapsparken Bodø AS.

I 2011 ble Norvoll innvalgt i Nordland fylkesting og valgt til leder for Arbeiderpartiets gruppe samt leder i plan- og økonomikomiteen. Høsten 2013 overtok han som leder for fylkesrådet, etter at Odd Eriksen trakk seg.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kari Økland

**Kari Økland** (født 1955) er en norsk politiker (KrF) og agronom. Hun var stortingsrepresentant for Nordland fra 1997 til 2001.

## Biografi
Hun vokste opp i Bergen. Hun søkte seg til landbruket og studerte hagebruk ved Norges landbrukshøgskole på Ås.

Hun giftet seg i 1975 med Håkon Økland. De flyttet som nyutdannede sivilagronomer til Bodø, der hun arbeidet ved landbruksskolen og han ved fylkeslandbrukskontoret. I 1982 søkte de i fellesskap på stillingen som herredsagronom (landbrukssjef) i Hemnes kommune og delte på arbeidet.

I 1985 kjøpte de Stekvasselv gård ved Røssvatnet, der de har produsert melk og smør og drevet gårdsturisme. Hun hadde også en lærerstilling ved skolen i Bleikvasslia.

Kari Økland stilte første gang til valg for Kristelig Folkeparti i Hemnes i 1983. Etter valget i 1987 fikk hun fast plass i kommunestyret, og fra 1992 til 1995 var hun medlem av formannskapet. Hun engasjerte seg også i husflidslag, menighetsråd og misjonslag. Hennes mann ble leder for KrF-gruppen i Nordland fylkesting etter valget i 1999.

Kari Økland var KrFs andrekandidat i Nordland ved stortingsvalget i 1997, og partiet fikk, noe uventet, et andre mandat fra fylket. Økland satt i Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité. Partiet mistet sitt andre mandat ved valget i 2001, og Økland ble 1. vara.

Hun var oppnevnt som styremedlem ved Høgskolen i Bodø fra 2003 til 2007.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ingeberg

**Ingeberg** er et tettsted i Hamar kommune i Innlandet. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger cirka fem kilometer nordøst for byen Hamar. Det første dokumentet som nevner navnet Ingeberg stammer fra 1339 og finnes på Statsarkivet i Hamar.

## Utdanning
Ingeberg skole er barneskolen i området. Per 2020 er det to barnehager på stedet: Ingeberg barnehage og naturbarnehagen Flekkenga.

## Se også
*Liste over tettsteder i Hedmark

## Referanser
Hypertekstualitet

**Hypertekstualitet** er en postmodernistisk teori om sammenkobling av tekster eller litterære verk og deres tolkning.

Det finnes forskjellig typer av hypertekstualitet.

Innenfor litterær teori er hypertekstualitet en fragmentert eller oppdelt lesing hvor leseren selv bestemmer hvilken vegvalg vedkommende må ta. Hypertekstualitet forutsetter at leserens rolle er utlagt som den som faktisk setter sammen teksten til en mening. Hypertekstualitet representerer en utvidelse av det konvensjonelle synet på språksystemet, som et system avgrenset av de enkelte lydene på den ene siden og teksten på den andre. Roland Barthes formulerte tekstualiteten ved å skille mellom ‘lesbar’ (*lisible*) og ‘skrivbar’ (*scriptible*) tekst.

Innenfor Internett er hypertekst en form for elektronisk sammenkopling av informasjonsenheter og hvor leseren i en aktiv handling må klikke på en lenke (i form av et bilde, en setning, et ord) for å komme seg videre i lesningen.

## Se også
* Intertekstualitet

## Eksterne lenker
* Hypertekstualitet og musikk – rom versus tid?
Ane Sofie Tømmerås

**Ane Sofie Tømmerås** (født 1966) er en norsk advokat og tidligere politiker (Ap). Hun ble innvalgt på Stortinget fra Østfold i 1993 og møtte fast fram til valget i 2001. Hun var vararepresentant i perioden 2001–2005. 

Hun begynte å studere rettsvitenskap ved Universitetet i Oslo i 1988. I 1992 fullførte hun juridisk embetseksamen (cand.jur.). I 2003 tok Tømmerås mastergrad i International Public Policy ved Johns Hopkins University. Hun fikk advokatbevilling i 2006. 

Tømmerås er i tillegg til å være advokat, sertifisert advokatmekler og medlem i domstolenes eksterne meklingsutvalg. 

## Stortingskomiteer
* 1997–2001: medlem i Justiskomiteen
* 1993–1997: medlem i Justiskomiteen

Ane Sofie Tømmerås har skrevet en bok om billighetserstatning og tilgrensende erstatningsordninger.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Yaoundé

**Yaoundé** er hovedstaden i Kamerun. Med sine 1&nbsp;299&nbsp;446 innbyggere (1. januar 2005) er Yaoundé landets nest største by, etter Douala. 

## Historie

Yaoundé ble grunnlagt i 1889 på oppdrag av den tyske koloniforvaltningen, som forskningsstasjon og hovedlager for elfenbenshandelen. Grunnleggeren var den tyske offiser og forskningsreisende Richard Kund. I 1895 ble anlegget omgjort til et militæret støttepunkt. 

I 1903 ble byen overført til sivil forvaltning, selv om det fortsatt var forlagt tyske militære styrker der. Det militære nærværet forsterket byens vekst og betydning for det indre av Kamerun. Særelig embedsmannen Hans Dominik betød meget for byens vekst. I 1911 ble koloniens sentrale rettsinstans lagt dit, og i 1914 ble det forvaltningsinstans for «overhøvdingene» i kolonien.

Under første verdenskrig ble byen tatt i besittelse av belgiske tropper, og i 1922 ble byen gjort til hovedstad i Fransk Kamerun.

## Geografi

### Beliggenhet
Byen ligger på et platå ca. 700&nbsp;moh. Omkring hovedstaden Yaoundé har Kamerun den høyeste befolkningstettheten. Mange av byens 1,3 millioner innbyggere bor i de ytre delene av byen.

### Klima
Den årlige gjennomsnittstemperaturen er 23,3 °C, og varierer bare i liten grad gjennom året. Årlig middelnedbør er 1617 mm, og det er to utpregede regntider: september/oktober og april/mai. 

## Sport
Hjemmekampene til fotballklubbene Canon Yaoundé, Tonnerre Yaoundé og  spilles på Stade Omnisports, som ble bygget i 1972.

## Transport
Yaoundé Nsimalen internasjonale lufthavn og den militære flyplassen Yaoundé lufthavn ligger i byen. Det går jernbanelinjer vestover til havnebyen Douala og nordover til byen Ngaoundéré. Flere busselskaper har ruter i byen, spesielt i bydelene Nsam og Mvan. Det går ofte busser mellom Yaoundé og Douala, som tar ca. 3 timer. Det har flere ganger skjedd store bussulykker langs denne strekningen. Det er veldig mye trafikk i byen i ukedagene, men det er lite trafikk i helgene. Yaoundé har hat stor framgang i byggingen av infrastruktur spesielt med veibygging.
Skimore Oslo

**Skimore Oslo** (tidligere kjent som **Tryvann Vinterpark** eller **Oslo Vinterpark**) er et alpinanlegg i området rundt Tryvannshøgda over Holmenkollen. Anlegget drives av TryvannWyller AS og har 20 bakker med 9 heiser. Første skitrekket i området åpnet i 1938 som det første nord for Alpene. Anleggets lengste løype er Wyllerløypa på 1400 meter og fall på 381 meter.

Per 2019 var daværende Oslo Vinterpark landets fjerde største skisenter, målt i heiskortomsetning.

The Arctic Challenge ble arrangert i Wyllerløypa i 2010, 2011 og 2013. VM i snøbrett 2012 ble også arrangert her.

## Bakker

* Wyllerløypa  m
* Tårnbakken 900 m
* Tryvannskleiva 400 m
* Vestkleiva 500 m
* Tommkleiva 200 m
* Mellomkleiva 200 m
* Veslekleiva 200 m
* Hyttli-traseene ca. 650 m

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Åkersvika

**Åkersvika** er ei vik på østsiden av Mjøsa, mellom Hamar og Stange kommuner i Innlandet. Elvene Svartelva og Flagstadelva munner ut i Åkersvika. Sedimentering (avsetning) og erosjon fra disse elvene er med på å forme området.

Ved høy vannstand i Mjøsa, forbinder Åkersvika Mjøsa med Åker gård. Funn som Naustet ved Åker gård peker på tidligere bruk som vannvei.

Området er kjent for Åkersvika naturreservat, som er viktig for fuglelivet, og som ble Norges første ramsarområde i 1975.

Det har tidligere vært tømmerfløting i området.  Et fløtingsanlegg er et ikke fredet kulturminne i Åkersvika.

Åkersvika var på første halvdel av 1890-tallet i bruk som skøytearena og var vertsarena for det aller første offisielle Norgesmesterskapet i hurtigløp på skøyter den 4. februar 1894.

## Referanser



## Eksterne lenker
* Vann-nett.no Mjøsa - Åkersvika
Åker (andre betydninger)

**Åker** kan være:
*Åker, et område for dyrking av mat.
*Aker, et tidligere herred i Akershus.
*Åker gård, en gård i Hamar fra 500-tallet.
*Åkersvika ved Hamar i Mjøsa
*Åkersvika naturreservat.
## Se også
* Aker (andre betydninger)
Tromsø kommunes kulturpris

**Tromsø kommunes kulturpris** er en utmerkelse som utdeles årlig av Tromsø kommune. Overrekkelsen av prisen foregår i kommunestyresalen i Tromsø under årets siste møte i desember.

## Prisvinnere
* 1966 – , kunstner (Tromsø bys kulturpris)
* 1975 – , scenograf
* 1980 – Hans Kristian Eriksen, forfatter og lyriker
* 1987 – Kirsten Sand, musikk
* 1988 – , idrett
* 1989 – Arthur Arntzen, dialektiker
* 1990 – *Ingen utdeling*
* 1991 – , internasjonalisering
* 1992 – , dans
* 1993 – Randi Nilssen, dokketeater
* 1994 – Ragnar Olsen, visesanger og komponist
* 1995 –  og , brann- og telesamlere
* 1996 – *Ingen utdeling*
* 1997 – , kordirigent og musikkpedagog
* 1998 – *Ingen utdeling*
* 1999 – , journalist
* 2000 – Birger Hansen
* 2001 – , janitsjarmusiker
* 2002 – Nils M. Knutsen, filolog og forfatter
* 2003 – Idrettsforeningen Fløya.
* 2004 – «Onsdagsrennet», skirenn arrangert av Tromsø Skiklubb,  og 
* 2005 – Knut Smistad, journalist og humorist
* 2006 – , byutvikler, og Markus Rotvold, motstandsmann og revyartist.
* 2007 – , teater m.v.
* 2008 – Ole Giæver, filmskaper
* 2009 – De frivillige på studenthuset Driv
* 2010 –  og 
* 2011 – Skolerevyene
* 2012 – Ola Asdahl Rokkones
* 2013 – 
* 2014 – 
* 2015 – Rebekka Brox Liabø
* 2016 – Dagny Norvoll Sandvik
* 2017 – Nordnorsk Kunstmuseum med prosjektet Sámi Dáiddamusea
* 2018 – 
* 2019 – Borgtun Musikkorps, Skittenelv Musikkorps, Sør-Tromsøyas Skolekorps, TOF Guttemusikkorps, Tromsdalen Musikkorps og Tromsø Folkeskoles Musikkorps
* 2020 – RadArt - nettverk for fri scenekunst
* 2021 – Gateavisa Virkelig
* 2022 – Siri Therese Lier - Musiker, skuespiller, historieforteller og daglig leder av Raketten Kiosk & Pølse
* 2023 – Sykehusklovnene på UNN i Tromsø

## Referanser




## Tromsø kommunes øvrige priser
* Tromsø kommunes hederspris
* Tromsø kommunes kulturvernpris
* Tromsø kommunes idrettspris
* Tromsø kommunes likestillingspris
Gehenna (dal utenfor Jerusalem)

**Gehenna** (gresk: γέεννα, *geènna*), fra hebraiske *Gehinnom* (rabbinsk hebraisk: /) er betegnelser avledet fra et sted utenfor oldtidens Jerusalem, kjent i den hebraiske Bibelen (Det gamle testamente) som «Dalen til Hinnoms sønn» (hebraisk:  eller , *Gai Ben-Hinnom*).

Betegnelsen «Hinnoms dal» er i dag i vanlig bruk, enten den tilsvarer den gamle bibelbetydningen eller ikke, som navnet benyttet for dalen som omfavner Jerusalems Gamleby, inkludert Sionfjellet, fra vest og sør. Den møter og går sammen med Kedrondalen, den andre av to hoveddaler rundt Gamlebyen, i nærheten av det sørøstlige hjørnet av byen.

I den hebraiske Bibelen var Gehenna opprinnelig hvor frafalne israelitter og tilhengere av Baal og andre kanaanittiske guder, inkludert Molok, ofret sine barn med ild (*[[Andre Krønikebok]]*). Deretter var den dømt til å bli forbannet (*[[Jeremias bok]]*). Av den grunn ble Gehenna en figurativ tilsvarighet til betegnelsen Helvete. Den tradisjonelle forklaringen at brenning av søppel i Hinnomdalen sør om Jerusalem ga opphav til forestillingen om et flammende Gehenna som de fortaptes pinested, er tilskrevet rabbiner David Kimhi (1160–1235) og hans kommentarer til *[[Salmenes bok]]* 27:13. Det er dog verken arkeologiske eller litterære bevis som støtter denne teorien, verken i bibeltekster eller i senere rabbinske kilder.

I jødiske, kristne og senere i islamske skrifter er Gehenna en destinasjon for det onde. Det er forskjellig fra det mer nøytrale Sheol/Hades, boligen til de døde, skjønt i vestlige språk benytter bibeloversettelsen vanligvis helvete, som i engelske «hell». Helvete er av norrøn opprinnelse og i slekt med «hell» som også er av germansk opprinnelse.
I Koranen er *Jahannam* (جهنم) et sted for plager og pinsler for syndere og vantro, eller den islamske tilsvarighet av helvete.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kort veiledning til dagens Hinnoms dal, med den bibelske fortelling (engelsk)
* Gehenna,  *Jewish Encyclopedia* (1901-1906)
* Biblical Proper Names on the Valley of Hinnom
Kalle Palander

**Kalle Markus Palander** (født 1977) er en tidligere finsk alpinist.

Han tok en gullmedalje i slalåm under VM 1999 i Vail. Gjennombruddet fikk Palander i sesongen 2002/03, da han gikk til topps i verdenscupen i slalåm. Han vant totalt fjorten verdenscuprenn, 10 i slalåm og 4 i storslalåm.

## Resultater i verdenscupen i alpint

### Enkeltseire

### Sammenlagtplasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Palanders hjemmeside
Schmidt-hus

**Scmidt-hus** er en hustype i Møre og Romsdal utformet og bygget i tidsrommet 1904–1947 av den tysk-danske arkitekten og byggmesteren Heinrich Wilhelm Schmidt.

Et gjennomgående trekk ved hustypen er høy sokkel med sentralt plassert inngangsparti, dekorativ bruk av fortanning med murstein i hjørner og rundt åpninger, gjennomgående i malt i mursteinsfarge. Hustypen varierer stort sett over dette tema og er spredt over store deler av Sunnmøre og utgjør mange steder et markant trekk i landskap og bygningsmiljø.

Schmidt-husene er tillagt stor kultur- og bevaringsverdi.

## Eksterne lenker
* Hvorfor verner vi - Riksantikvaren
* Hva verner vi - Riksantikvaren
Tannbørste

En tannbørste brukes primært til rengjøring og stell av brukerens tenner. Vanligvis brukes tannkrem for å motvirke tann- og tannkjøttsykdommer. Det anbefales ofte at man børster tennene minst to ganger per dag, i minst to minutter om gangen.

Tannbørsten ble oppfunnet i 1498. Gjennom årene har tannbørster blitt fremstilt i flere ulike modeller, enkelte med børster av hår fra f.eks. kamel, hest eller gris. Den første moderne tannbørsten ble produsert i 1938 av DuPont i New Jersey, USA. Den ble dermed den første handelsvaren av nylon.

Det finnes også elektriske tannbørster, som gjør at man selv slipper å børste, i stedet holder man børsten stille på det stedet man vil ha rengjort. Enkelte elektriske tannbørster slår seg av etter to minutter, for å markere anbefalt børstetid. 

Der finnes også forskjellige utgaver som lar seg legge sammen for å passe i en lomme eller toalettmappe for folk på reisefot.

I mange land er det helt vanlig å også bruke en tungeskrape som en del av den daglige munnhygienen. 

## Litteratur
* Frønæs, Kirsten: *[https://web.archive.org/web/20160306235231/http://www.oslomuseum.no/images/stories/PDFer/Byminner/Byminner%20nr%201%20-%202010%20-%20web.pdf Tannbørsten - et hverdagens kulturminne].* I Byminner nr.1-2010, s.28-35
Arthur de Capell Brooke

**Arthur de Capell Brooke** (født 22. oktober 1791, død 6. desember 1858) var en britisk baronett og reisende forfatter, også i Norge. Han ble medlem av Royal Society i 1823 og var med på etableringen av oppdagerklubben «Raleigh Club» i 1827.

## Bemerkninger om Norge
I Norge reiste han i 1820 langs norskekysten og bemerket følgende om de observerte sjømonstre:
* «Off Otersoen… It was of considerable length, and longer than it appeared, as it lay in large coils above the water to the height of many feet. Its head was shaped like that of a serpent; but he could not tell whether it had teeth or not. He said it emitted a very strong odour and that the boatmen were afraid to approach near it.»
* «At Alstahoeg I found the Bishop of the Nordlands (another clergyman!) who was an eye-witness to the appearance of two in the Bay of Sorsund, on the Drontheim Fjord… They were swimming in large folds, part of which were seen above the water, and the length of the largest he judged to be about one hundred feet. They were of a darkish grey colour, the heads hardly discernible, from their being almost under water.»
Hans informanter i dette var amtmannen i Finnmark, sogneprest Marcus Fredrik Steen i Karlsøy, sognepresten Peter Vogelius Deinboll i Vadsø (1816&ndash;1824), og «the bishop of Nordland» Mathias Bonsak Krogh. Senere, i 1823 var han reisende mellom Alta og Torneå og fant at de som bodde der drakk kaffe.

## Bibliografi
Han skrev og tegnet i flere utgivelser vedrørende sine erfaringer:
* *Travels through Sweden, Norway, and Finmark to the North Cape, in the Summer of 1820,* (1823)
* *Winter Sketches in Lapland* (1826) -- «Illustrations of a Journey from Alten on the Shores of  the Polar Sea in 60o 55" North Lat. through Norwegian, Russian, and Swedish Lapland to Torneå at the Extremity of the Gulf of Bothnia. Intended to Exhibit a Complete View of the Mode of Travelling with Rein-Deer, the most Striking Incidents that Occured during the Journey, and the General Character of the Winter Scenery of Lapland.»
* *A Winter in the North Cape*, John Murray, London (1827) – «with various Observations relating to Finmark and its Inhabitants; made during a Residence at Hammerfest, near the North Cape»
* *Sketches in Spain and Morocco*, London (1831)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Galleri Nordlysveien ved Universitetet i Tromsø har flere av hans maleri gjengitt
* Richard Ellis, *The Search for the Giant Squid,* The Lyons Press (1998)
Bygningsmiljø

**Bygningsmiljø** er en betegnelse på en ansamling av bygninger som er plassert slik at de kan oppfattes under ett.

Bygningsmiljø kan være alt fra en mindre husgruppe på noen få bygninger i et lokalt miljø, til mer spredt bygdebebyggelse og deler av eller hele byer. 
I ordet bygningsmiljø er det vanlig å legge egenskaper som enhetlighet, harmoniskhet, med felles trekk – ord som er tillagt en viss positiv betydning. 
Men vi kan selvsagt også omtale bygningsmiljø som dårlig, sprikende, uharmonisk, fremmedgjørende osv.
Uttrykket å ”skape et bygningsmiljø” er oftest ment i underforstått, positiv forstand. Slike miljø kan også bestå av bygninger fra flere arkitektoniske perioder.

## Kulturminnevern og tilpasning
Begrepet miljøtilpasning reflekterer gjerne slike positive holdninger og er ment å bevare karakteren, det helhetlige og harmonien i et lokalt miljø. Miljøtilpasning er gjerne aktuelt når nye bygg skal innpasses i et eldre bygningsmiljø, eller et miljø som har visse felles trekk som man vil bryte minst mulig opp. Slik arkitektur kan også kalles tilpassningsarkitketur.

Plan- og bygningsloven har bestemmelser om at nye bygg skal tilpasses eksisterende bebyggelse. Det enkelts sted eller by kan og ha egne bestemmelser i *reguleringsplaner* som skal ivareta det eksisterende byggemiljø. Det heter bl.a. i §74,2 *. Kommunen skal se til at ethvert arbeid som omfattes av loven, blir planlagt og utført slik at det etter kommunens skjønn tilfredsstiller rimelige skjønnhetshensyn både i seg selv og i forhold til omgivelsene. Tiltak etter denne lov skal ha en god estetisk utforming i samsvar med tiltakets funksjon og med respekt for naturgitte og bygde omgivelser. Skjemmende farger er ikke tillatt og kan kreves endret. Kommunen kan utarbeide retningslinjer for estetisk utforming av tiltak etter loven.*

I enkelte tilfeller vil det være aktuelt å frede et bygningsmiljø eller å bruke plan- og bygningslovens mulighet til å bevare ved regulering til spesialområde.

## Håndverkere
I middelalderen var det vanlig med spesielle byggningsmiljø eller *byggehytter* som bestod av håndverkere som reiste rundt fra oppgave til oppgave. Spesielt innen kirkebygg var dette vanlig. Det er mulig å identifisere disse ut fra stilhistorie.

## Eksterne lenker
* Plan og Bygningsloven
Try Anything Once

***Try Anything Once*** er det første soloalbumet av Alan Parsons etter oppdelingen av Alan Parsons Project.

På albumet figurerer vokalister som Ambrosias David Pack, Duran Duran-korist Jacqui Copland, tidligere Mindbender- og 10CC-gitarist Eric Stewart, samt Manfred Mann's Earth Band-frontfigur Chris Thompson.

## Sporliste
#«The Three of Me» (5:52)
#«Turn It Up» (6:13)
#«Wine from the Water» (5:43)
#«Breakaway» (4:07)
#«Mr Time» (8:17)
#«Jigue» (3:24)
#«I'm Talkin' to You» (4:38)
#«Siren Song» (5:01)
#«Dreamscape» (3:01)
#«Back Against the Wall» (4:38)
#«Re-Jigue» (Instrumental) (2:28)
#«Oh Life (There Must Be More)» (6:32)

## Eksterne lenker
*
Merkestein

**Merkestein** er en stein som ligger i eiendomsgrensen, og viser hvor grensen går. Navnet kommer av eldre ord for *markskille*, dvs. grenser i marka. Se også artikkel grensemerke for lignende bruk.

Ofte er steinene lagt som siktstrekninger, og i hjørner av grensen. Helt fra de eldste norske lovene har vi strenge forbud og straffer mot å flytte merkesteiner uten at eieren ga lov til det.

Merkesteiner kan ha en særegen form, og/eller ha figurmerker formet av streker malt på og/eller hogd inn i steinene på tilsvarende måte som med bumerker. I nyere tid kan det være bolter satt i stein for å markere et målepunkt som er angitt i et målebrev for eiendommen.

Merkesteiner er ofte særskilt omtalt og listet opp i eldre grensebeskrivelser for eiendommer i forbindelse med deling og utskilling av eiendommer fra et hovedbøle.

I dagligtale benyttes både milepæl og merkestein om hverandre i allegorisk form om hvor langt man har kommet, eksempelvis at en bestemt utgivelse er en merkestein innen en bestemt litterær sjanger.

## Referanser


## Litteratur
* Cappelen, Hans (2010): «Bumerker i Norge - en oversikt», i: Anders Bjønnes m.fl. (redaktører): *[[Segl]]tegninger fra hyllingene i Norge 1591 og 1610*, Oslo: Norsk Slektshistorisk Forening.
Tømmermerke

Et **tømmermerke** er et spesielt merke som ble brukt til å merke tømmeret ved hogst eller ved fløting. 

Ved blinking av skogen før hogst bestemte skogeieren eller skogforvalteren hvilke trær som skulle felles. Blinking var å hogge bort en liten del av barken, en bles, på treet i brysthøyde slik at tømmerhuggerne lett kunne se blinkingen når hogsten ble utført i løpet av høst- og vintersesongen.

Skulle trærne fløtes måtte de også merkes for å skille de ulike kjøpernes tømmer fra hverandre når de kom fram til sorteringslenser eller sagbruk (også kalt «fløtningsmerker»). Man kunne også merke hogstklare trær for å se at blinkingen var utført av rette vedkommende (også kalt «hogstmerker»). Merkingen ble foretatt i det barkfrie området (blinken/blesen) med en merkeøks som hadde et speilvendt merke slik at merket ble rettvendt på treet eller tømmerstokken. Det fantes også blinkeøksene som hadde en vanlig øks med plan egg, som ble brukt til å blinke med, og en merkeøks i *øksehammeren* (baksiden av øksen).

Merkene er utformet dels som flatemessige silhuettfigurer i geometriske former, dels som bokstaver, tall eller internasjonale symboler som kors, stjerne m.fl. Formen kan derfor være abstrakt og uten noen bestemt sammenheng, formen kan være skogeierens forbokstaver (initialer og monogram), eller formen kan være valgt av andre, spesielle grunner. Noen av formene kan minne om bumerker, femerker og lignende kjennetegn. Det er skrevet nokså lite om formgivningen til tømmermerkene, så som om årsakene til at de enkelte formene ble valgt, og om formenes utvikling over tid og innenfor forskjellige områder.

Tømmermåleren slo også inn merker i stokken, der han målte diameteren. Disse merkene viste hvilken kvalitetsklasse han hadde målt dem inn i slik at det var mulig å kontrollere målingen som var gjort.

Fellesfløtningsforeningene har laget plansjer med oversikt over de ulike merkene i et vassdrag.

Nå til dags merkes vanligvis stående trær med maling istedet.

## Litteratur
*Hans Krag: «Tømmermerker og bomerker», *[[Heraldisk Tidsskrift]]* 1/53, København 1960 
* Wilhelm E. Ramm: «De gamle gårdsøksene på vei inn i glemmeboken?» *Heraldisk Tidsskrift*, 48/365-369, København 1983