Salve Regina

***Salve Regina*** (fra «Hill deg, Dronning») er en Mariahymne og en av fire Mariaantifoner (vekselsanger) som synges ved ulike tider i kirkeåret i Den katolske kirke. *Salve Regina* synges tradisjonelt i Completoriet (Kveldsgudstjenesten) i tiden fra lørdag før Treenighetssøndag til fredag før første søndag i advent. *Salve Regina* er også den siste bønnen i Rosenkransen.

Tradisjonen tilskriver den munken Hermann av Reichenau (1013–1054) som forfatter. Den opprinelige teksten var på latin, men det finnes en rekke oversettelser.

## Bakgrunn og historie
Mariaantifoner har blitt sunget siden det trettende århundre. Peter Canisius (d. 1597) bemerket at man lovpriser Gud i Maria når man vender seg til henne i sangen. Liturgisk bruk i kveldsbønnen kan spores tilbake til klosterpraksis på trettenhundretallet hvor man munkene startet sangen i kapellet og fortsatte hver for seg på vei til sovekamrene.

Teksten ble nedskrevet og fikk sin faste, nåværende form i Klosteret i Cluny i det 12. århundre. Der ble den brukt som en prosesjonssalmen på høytidsdager for Maria. Cisterseinserne fremsa *Salve Regina* daglig fra 1218. Den var populær i middelalderens universiteter som kveldssang, og i henhold til Fr. Juniper Carol, ble hymnen benyttet som en del av ritualet ved skipsdåp. 

I boken *Glories av Mary* av Alfons Liguori fra 1868 drøfter Alfons, en kristen lege *Salve Regina* og forklarer hvordan Gud gav Maria til menneskeheten som «Porten til Himmelen».

Ved presters begravelse i den katolske kirke synges *Salve Regina* tradisjonelt på slutten av messen av de tilstedeværende prestene.

## Latinsk tekst
: *Salve, Regina, Mater misericordiæ,*
: *vita, dulcedo, et spes nostra, salve.*
: *Ad te clamamus exsules filii Hevæ,*
: *Ad te suspiramus, gementes et flentes*
: *in hac lacrimarum valle.*

: *Eia, ergo, advocata nostra, illos tuos*
: *misericordes oculos ad nos converte;*
: *Et Jesum, benedictum fructum ventris tui,*
: *nobis post hoc exsilium ostende.*
: *O clemens, O pia, O dulcis Virgo Maria.*
I noen tilfeller er følgende svarvers lagt til:
: ℣ *Ora pro nobis, sancta Dei Genitrix.*
: ℟ *Ut digni efficiamur promissionibus Christi.*

: *Oremus.*
: *Omnipotens sempiterne Deus, qui gloriosæ Virginis Matris Mariæ corpus et animam, ut dignum Filii tui habitaculum effici mereretur, Spiritu Sancto cooperante præparasti: da, ut cuius commemoratione lætamur; eius pia intercessione, ab instantibus malis, et a morte perpetua liberemur. Per eundem Christum Dominum nostrum.*

: ℟ *Amen.*

## Oversettelse
Variasjoner finnes.
: Hill deg, Dronning, barmhjertighetens Mor. 
: Du vårt liv, vår fryd og vårt håp, vær hilset! 
: Til deg roper vi, Evas landflyktige barn. 
: Til deg sukker vi med sorg
: og gråt i denne tårenes dal. 
: 
: Se til oss i barmhjertighet, du som går i forbønn for oss. 
: Og når vår utlendighets tid er forbi, 
: vis oss da Jesus, ditt livs velsignede frukt. 
: Du barmhjertige, 
: du trofaste, 
: du milde Jomfru Maria. 

## Komposisjoner
Det er satt musikk til Salve Regina-hymnen av en rekke komponister, blant annet Victoria, Palestrina, Josquin og de Lyon. Senere også Vivaldi, Händel, og Liszt. Schubert komponerte hele fire versjoner. Arvo Pärts verson hadde urpremiere i Katedralen i Essen i 2002. 

## I populærkulturen
I 1976 ble innledningen av første verset fra Salve Regina brukt som et gjentakende tema i sangen *Oh Hva et Sirkus* i musikalen *[[Evita (musikal)|Evita]]*, med musikk av Andrew Lloyd Webber og tekster av Tim Rice.

Komedien *Sister Act* (1992) har en fremføring av salmen rock og roll/gospel-versjon.

## Se også
* *Dialoger av Karmelitter*
* *[[Lumen Gentium|Lumen gentium]]*
* Bønn til Maria (Jomfru Maria)
* Dronningen av Himmelen

## Referanser


## Eksterne lenker
* Latinske tekster sunget av Benedictine Munker av Santo Domingo de Silos.
* «Salve Regina», Internasjonal Marian Research Institute, University of Dayton