open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hobbit

**Hobbiter** er eventyrlige figurer som er relativt like mennesker. De forekommer i bøkene *[[Hobbiten]]* og *[[Ringenes herre]]* av J.R.R. Tolkien.  Hobbitene er nok små og tilsynelatende ubetydelige, men tross sine ufullkommenheter, er det nettopp hobbiter som Bilbo, Frodo og Sam som viser seg å være de virkelige heltene i Tolkiens bøker.

Hobbiter er på størrelse med barn i småskolen (omtrent 1-1,2 meter høye) og har store hårete føtter. Derfor bruker de sjelden sko. De er et fredsommelig folk som ikke bryr seg så mye om verden utenfor sitt eget land, Hobsyssel, hvis det da ikke skjer noe som får dem til å bryte ut av sin koselige hverdagstilværelse. Hobbiter har ikke skjegg, liker å kle seg i gult og grønt, er glade i god mat og har lett for å bli runde over magen. De spiser middag to ganger om dagen dersom det lar seg gjøre. 

Fra gammelt av var hobbitene delt i tre stammer: hørfotene, stoorer og blakkenskinner. Hørfotene var brune i huden, og selv om de ikke trengte det, gikk de i støvler. Stoorene bodde helst langs elver og på flat mark. Blakkenskinner var lysere i huden, og var ofte høyere og slankere enn de andre. 

Hobbitene har aldri vært krigerske, og de har aldri slåss innbyrdes. De fleste våpnene i Hobsyssel er bare til pynt eller kan beskues på museum. 

## Bosted
Opprinnelig har hobbitene bodd i jordhuler som til og med kunne være uten vinduer, men etterhvert kom bare de fattigste til å bo så primitivt.  

Mer velstående hobbiter skulle komme til å skaffe seg mer luksuriøse boliger med mange og lange tunneler og store rom under jorden. Siden det kan by på problemer finne egnede områder for så krevende underjordiske byggverk, har mange hobbiter tatt til å bygge over jorden.  

## Hobbiter i Flores
Det er gjort arkeologiske funn som viser at det fantes hobbit-liknende mennesker (homo floresiensis) i Flores i Indonesia mellom år 63&nbsp;000 før vår tid til 11&nbsp;000 år før vår tid. De ble rundt en meter høye, veide omtrent 25 kilo og ble omtrent 30 år gamle.

## Kjente hobbiter
*Bilbo Lommelun
*Frodo Lommelun
*Samvis Gamgod (Sam)
*Muntiadok Brennibukk (Munti)
*Peregrin Tók (Pippin, Pip)
*Gammel-Tóken

## Referanser
Brent (distrikt)

**Brent** er en bydel i London. Den ligger i nordvestlig del av ytre London, og grenser til Harrow i nordvest, Barnet i nordøst, Camden i øst og Ealing, Hammersmith and Fulham, Kensington and Chelsea og City of Westminster i sør. 

Bydelen ble opprettet i 1965 ved at kretsene Wembley og Willesden i Middlesex ble slått sammen. Den har navn etter elven Brent, som renner gjennom distriktet. 

Wembley Stadium og Wembley Arena ligger i Brent.

Ved folketellingen i 2001 var 46,53% av innbyggerne født utenfor Storbritannia; dette var den høyeste andelen som ble registrert for et distrikt. Per 2015 hadde distriktet en befolkning på rundt 326 000 innbyggere.

## Steder i Brent

* Alperton
* Brondesbury, Brondesbury Park
* Church Road, Cricklewood
* Dollis Hill
* Harlesden
* Kensal Green, Kensal Rise, Kenton (deler i Harrow), Kilburn (deler i Camden), Kingsbury
* Neasden
* Park Royal (deler i Ealing)
* Preston Manor
* Stonebridge Park, Sudbury
* Tokyngton
* Wembley, Willesden, Willesden Green

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Brent Borough Council
Haringey

**Haringey** er en bydel i den nordlige delen av det ytre London. Den ble opprettet i 1965 ved at kretsene Horney, Wood Green og Tottenham i Middlesex ble slått sammen. 

## Steder i Haringey

* Bounds Green
* Crouch End
* Finsbury Park
* Harringay
* Highgate
* Hornsey
* Manor House
* Muswell Hill
* Noel Park
* Seven Sisters
* South Tottenham
* Stroud Green
* Tottenham
* Tottenham Green
* Tottenham Hale
* Turnpike Lane
* Wood Green

## Parker
* Alexandra Park

## Eksterne lenker
*
Greater London Authority

**Greater London Authority** (**GLA**) er den lokale myndigheten som administrerer Stor-London. GLA ble opprettet 3. juli 2000 og består av en valgt borgermester og Londonforsamlingen med 25 medlemmer.

GLA erstatter til en viss grad Rådet for Stor-London (Greater London Council – GLC), som ble avskaffet av statsminister Margaret Thatcher i 1986. GLA ble etablert for å koordinere Stor-Londons bydeler, og borgermesterens rolle er å gi London et felles ansikt utad. Borgermesteren legger frem forslag til politikk og myndighetens budsjett, og utnevner ledere til byens transport- og utviklingsetater. Londonforsamlingen fører tilsyn med borgermesterens virksomhet og må godkjenne, og eventuelt endre, budsjettet.

Selv om GLA har mindre makt enn det tidligere Rådet for Stor-London, har det også fått noen fullmakter som det tidligere Rådet ikke hadde, som å utnevne medlemmer av styret for Scotland Yard.

## Ansvarsområder
GLAs ansvarsområder er:
*Transport
*Politi
*Brann og beredskap
*Økonomisk utvikling
*Planlegging
*Kultur
*Miljø
*Helse

## Energipolitikk
Per 2006 genererer London 42 millioner tonn med utslipp av klimagasser, 7 prosent av det totale utslippet i Storbritannia. 44 prosent av dette kommer fra bolighus, 28 prosent fra kommersielle anlegg, 21 prosent fra transport og 7 prosent fra industrien.

Borgermesterens energistrategi  planlegger å redusere nivåene for utslipp av klimagasser med 20 prosent innen 2010 og med 60 prosent innen 2050. Virkemidler for å oppnå dette målet er blant annet å opprette London Climate Change Agency, London Energy Partnership, og opprettelsen av det internasjonale samarbeidet Large Cities Climate Leadership Group for å ta et globalt lederskap i reduksjon av klimagasser.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisielt nettsted
* About the GLA, nettsted som gir detaljer om GLAs makt
* Greater London Authority Review, 2005-06 - House of Commons Library Standard Note
Londonforsamlingen

**London Assembly** («Londonforsamlingen») er en folkevalgt institusjon som har oppsyn med Stor-Londons myndigheter. Den fungerer i stor grad som en lovgivende forsamling og har myndighet til å granske borgermesteren, foreta undersøkelser, endre budsjettet og stifte politikkforslag.

Forsamlingen velges fra 14 valgkretser, hver med én representant, og deretter 11 andre medlemmer valgt fra partilister for å gjøre det totale antall medlemmer valgt fra hvert parti proporsjonalt med partiets oppslutning i hele London.

## Eksterne lenker
*
Sir

***Sir*** er en engelsk ærestittel og tiltaleform.

Den ble tidligere brukt som høflig tiltalemåte blant likemenn (uten personens navn), men brukes nå vanligvis for å tiltale en mann med høyere rang eller status (for eksempel en lærer, en monark eller militæroffiser), som kommersiell tiltalemåte overfor kunder, i formell korrespondanse, eller overfor fremmede. Den tilsvarende tiltalemåten for kvinner er madam.

*Sir* er også den korrekte til- og omtalemåten av riddere og baronetter, brukt med personens fornavn eller fulle navn, men aldri med slektsnavnet alene. Den tilsvarende tiltaleformen for kvinner er *[[Dame]]*. En person som ikke er undersått under den britiske monarken, som mottar et adelskap, bruker ikke denne tiltalemåten.

Ordet er avledet fra fransk *sieur* (herre), som opprinnelig er fra latinsk *senior*.

## Se også
* Madam
Trollveggen

**Trollveggen** er en bratt fjellvegg i Romsdalen i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Den er Europas høyeste loddrette stup. Det er cirka  meter fra bunnen av dalen og opp til toppen av veggen, hvorav  meter er loddrett stup, der fjellmassivet delvis henger 50 meter utover veggen.

## Klatring
Trollveggen ble først overvunnet i 1965 da et norsk og et engelsk klatrelag via hver sin rute nådde toppen med én dags mellomrom. Den norske gruppen som bestod av Leif-Norman Patterson, Ole Daniel Enersen, Jon Teigland og Odd Eliassen nådde toppen 23. juli 1965. Tidligere hadde man besteget Trolltindan fra Romsdalen via klatreruter som ikke involverte selve Trollveggen. Toppen av Trollveggen er tilgjengelig (uten klatring) fra baksiden. Stien starter fra toppen av Trollstigen (Stigrøra).

De første som klarte å klatre den såkalte Englenderruten vinterstid var en gruppe på fem tsjekkoslovakiske klatrere i mars 1976.

## Basehopping
I 1980 hoppet finnen Jorma Öster seg som den første utfor Trollveggen i fallskjerm, og veggen har siden vært et mål for Basehoppere. Fallskjermhopping i Trollveggen ble imidlertid forbudt ved lov i 1986 (1987 ifølge Svanemyr) etter flere dødsfall og vanskelige redningsoperasjoner. I perioden 1984-1986 var det 11 redningsaksjoner etter mislykkede BASE-hopp. I 1986 iverksatte politiet et midlertidig forbud før Stortinget våren 1987 vedtok forbud ved lov. Det forekom en del ulovlig hopping og i 1990 fikk en norsk hopper som den første en bot på 30000 kr for overtredelse av forbudet. Det ble også hoppet fra Karlskråtind. «Lov om forbud mot fallskjermhopping m.v. innenfor visse fjellområder» ble vedtatt 12. juni 1987 og trådte i kraft umiddelbart. «Forskrift om forbud mot fallskjermhopping m.v. i Trolltindene.» forbud er datert 12. juni 1987.

### Liste over BASE-dødsfall i Trollveggen

1Stabben er en del av Trolltindan, men er ikke øverst på Trollveggen som Bruraskaret og Trollspiret.

## Referanser
Fana kirke

**Fana kirke** er en langkirke fra 1153 i Fana bydel i Bergen kommune i Vestland fylke.

Det er ca. 450 sitteplasser i kirken. Skipet er romansk, mens koret er gotisk.

Kirken og landskapet rundt er Bergen kommunes tusenårssted.

## Historie
Steinkirken er antatt bygget ca. år 1153, og er nevnt første gang i et vernebrev fra pave Gregor IX i 1228 for sognepresten (*rector*) og brødrene ved «Det hellige kors' kirke og hospital» på Fana. Kirken er prostikirke i Fana prosti.

I 1723 ble kirkene i Norge lagt ut for salg, og også Fana kirke havnet på private hender. Det var imidlertid to av bygdas bemidlede innbyggere som sammen fikk tilslaget på 169 riksdaler og 12 skilling, disse var Nils Olson Austevoll og Vinsens Nilsson Nedre Titlestad. Først i 1862 ble kirken kjøpt tilbake av sognet. Nesten 150 år i privat eie hadde medført betydelig forfall, og man bestemte seg derfor for en omfattende ombygging som ble avsluttet i 1871. I denne sammenheng ble svært mye av kirkens inventar fjernet og auksjonert bort. Det meste av dette er i dag regnet som tapt. Det tok ikke lang tid før man innså at denne ombyggingen var en tabbe, og i 1920-årene ble arkitekt Frederik Konow Lund rekvirert til å lede arbeidet med å tilbakeføre kirken til sin opprinnelige utforming slik den hadde hatt siden middelalderen. Ytterligere restaureringsarbeider ble gjort i forbindelse med kirkens 800-årsjubileum i 1953 hvor også kong Haakon deltok.

Kirken er i nyere tid blitt restaurert både innvendig og utvendig, og det meste av arbeidet var fullført sommeren 2008. Blant annet er overflater blitt kalket og malt innvendig, og skifertaket er skiftet ut.

## Sagnet om det hellige sølvkorset
Ifølge et gammelt sagn skal to brødre, den ene av dem blind, ha fisket opp et sølvkors utenfor Korsneset i Korsfjorden i Fana. Den blinde skal ha fått synet tilbake etter å ha rørt ved korset.

Så skal de ha brakt korset til kirken, hvor det angivelig helbredet syke som rørte ved det. De syke skal ha kastet fra seg krykkene på et sted ved kirken som også i dag heter Krykkjehaugen. Erkebiskop Arne Vade Einarsson i Nidaros 1346-49 fikk reist et hospital for syke som søkte Fana kirke. Sølvkorset ble sagt å dryppe helbredende dråper hver sankthansaften. Etter reformasjonen ble korset tatt ned av Tord Roed, lensherren på Bergenhus, som sendte det til Danmark til omsmelting. En legende vil ha det til at skipet sank alt da det rundet Kvarven i byfjorden.

Det fortelles at presten Peder Simenssen i 1546 skal ha brent seks hestelass med krykker og staver fra dette stedet. Fana kirke var i middelalderen en pilegrimskirke, og det lå også et hospital ved kirken.

## Bilder

File:Alteret i Fana kirke - no-nb digifoto 20150206 00198 NB MIT FNR 21723 (cropped).jpg|Kor og alter fotografert av Jac Brun før 1964
Fil:Fanachurch.JPG|Fana kirke
Fana kirke, dør på sydsiden.jpg|Dør på sydsiden
Fana kirke, vindu på sydsiden.jpg|Vindu på sydsiden


## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Kulturnett Hordaland
* Fana kirke hos Dis Norge
* 
*
Bromley (distrikt)

**Bromley** er en bydel i den sørøstlige delen av det ytre London. Den er det største distriktet i London etter areal. Mesteparten av den er spredt bebygget og tilhører Londons grønne belte. De fleste bosetninger er samlet i nord og vest. 

## Steder i Bromley

* Anerley inkludert Crystal Palace
* Beckenham, Bickley, Biggin Hill, Bromley (med Bromley Park, Park Langley, Plaistow, Shortlands og Widmore), Bromley Common
* Chelsfield, Chislehurst og Chislehurst West
* Downe
* Eden Park, Elmers End, Elmstead
* Farnborough inkludert Locksbottom
* Green Street Green
* Hayes
* Kevington
* Mottingham (delvis i Bromley)
* New Beckenham
* Orpington
* Penge, Petts Wood, Pratt's Bottom
* Shortlands, Southborough, St Mary Cray (inkludert Poverest), St Paul's Cray, Sundridge
* Upper Elmers End
* West Wickham

## Eksterne lenker
*
Walthamstow Central stasjon

**Walthamstow Central stasjon** er en jernbane- og undergrunnsstasjon i London. Den er Victoria-linjens nordlige endestasjon, og betjener National Express East Anglias pendlertog fra Chingford og Liverpool Street.

Jernbanestasjonen ble åpnet i 1869, og undergrunnsstasjonen kom til da Victoria-linken åpnet i september 1968. 

På den andre siden av veien ligger det lokale busstasjonen, som ble modernisert i 2004.

|}
## Eksterne lenker
* Walthamstow Central jernbanestasjon National Rail Enquiries (Engelsk)
* Walthamstow Central Underground Station Transport for London (Engelsk)
Wagn

**Wagn** (tidligere **WAGN**) var et selskap som driftet en pendeltogrute til og fra stasjonene Kings Cross og Moorgate i London, frem til 2006.

Navnet var opprinnelig en forkortelse for *West Anglia Great Northern*. Selskapet hadde da ruter til Enfield, Hereford East, Stansted Airport og Cambridge. I april 2004 ble selskapet innlemmet i en større gruppe som eies av National Express Group. Navnet ble da endret, slik at Wagn ikke lenger står for noe, men er det fulle navnet. Man gikk da over til skrivemåten *Wagn*, selv om den gamle formen ofte sees. 

I en periode hvor togtjenesten nådde et lavmål i forhold til forsinkelser og kanselleringer sa mange passasjerer at Wagn må stå for «We Ain't Going Nowhere» (*vi går ikke noe sted*). 

## Eksterne lenker
* Wagn
Hippocampus

**Hippocampus** er en struktur medialt i tinninglappen i storehjernen, som har funksjoner knyttet til hukommelse og romlig orientering. Navnet er fra latin, og betyr sjøhest, hvilket gjenspeiler hippocampus' utseende når en ved disseksjon lager horisontale snitt. Dersom hippocampus skades, f.eks ved Alzheimers sykdom,  mister man evnen til å huske nye «episoder av livet» (anterograd amnesi), selv om minner fra lengre tid tilbake huskes som normalt. Dette har lenge vært antatt at det skyldes hvordan hippocampus, etter å ha mottatt og bearbeidet sanseinntrykk, sender informasjonen tilbake til ulike deler av hjernebarken (neocortex) for langtidslagring, men nyere studier på dyr fra MIT utfordrer denne konsolideringsteorien, og foreslår at minner lagres på samme tid i deler av hjernen ansvarlig for både korttidshukomelse og langtidshukomelse, respektivt 

Hippocampus har en høy energiomsetting. Ved svikt i oksygentilførsel til hjernen (anoksi eller hypoksi) kan hippocampus ta skade før andre deler av hjernen. Ved hjertestans og nærdrukning ser man derfor ofte at hukommelsesproblemer kan prege symptombildet, mens andre kognitive funksjoner er relativt bedre bevart. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Goodwill

**Goodwill** (engelsk), **velvilje**, er en immateriell verdi som for eksempel ligger i en virksomhets gode navn og rykte, kundekrets og tilsvarende; den evne til fortjeneste utover normal gevinst på egenkapitalen som en innarbeidet virksomhet har ervervet seg. Er goodwill negativ kalles den også for **badwill** («uvilje»).

Goodwill er kun synlig om virksomheten eller forretningsområdet er gjenstand for omsetning. Således er forskjellen mellom børsnoterte selskapers markedsverdi og den bokførte egenkapital uttrykk for en goodwill.

På grunn av at goodwill sjelden kan verifiseres, blir den ikke tatt med i regnskapet, unntatt når goodwill er ervervet fra en uavhengig tredjepart, eksempelvis ved overtagelsen av et selskap eller forretningsområde.

Her vil man kunne sette opp verdien av goodwill som forskjellen mellom en rettferdig vurdering av de håndgripelige enkeltdelene og betalte pris (som representerer den forventede fremtidige inntjening). Goodwill kan i den situasjon taes med under immaterielle anleggsaktiva, og vil skulle avskrives, normalt ikke over mer enn 20 år. En avskrivningsplan for goodwill som overstiger fem år skal begrunnes.

Er det tale om at en virksomhet overtar som dattervirksomhet i et konsern kalles forskjellen mellom innkjøpsprisen og verdien av enkeltdelene for konserngoodwill i konsernets regnskap.

I regnskapsloven faller goodwill inn under immaterielle eiendeler, Rskl. § 6–2, som stiller følgende krav til goodwill: den skal være ikke-pengepost uten fysisk substans, identifiserbar og selskapet skal ha kontroll over eiendelen.			

## Annen betydning
Innenfor den engelskspråklige litteraturen benyttes goodwill også om godtgjørelse og samfunnsmessig tillitskapital. Begrepet kan også ha denne betydningen på norsk. Begrepet kan også benyttes generelt, en enkeltperson kan opparbeide seg goodwill, altså velvilje, ved å gjøre for eksempelvis gode gjerninger.

## Referanser
Redbridge (distrikt)

**Redbridge** er en bydel i det østlige London. Den ble opprettet i 1965 ved at kretsene Ilford og Wanstead and Woodford i Essex, samt deler av andre kretser, ble slått sammen. Navner kommer fra en bro over elven Roding. 

## Steder i Redbridge

* Aldborough Hatch
* Aldersbrook
* Barkingside
* Clayhall
* Cranbrook
* Fullwell Cross
* Gants Hill
* Goodmayes
* Hainault
* Ilford
* Loxford
* Newbury Park
* Redbridge
* Seven Kings
* Snaresbrook
* South Woodford
* Wanstead
* Woodford
* Woodford Bridge 
* Woodford Green

## Transport

Central-linjen i Londons undergrunnsbane går gjennom Redbridge. Stasjonene i området er Snaresbrook, South Woodford og Woodford på Ongar-grenen, og Wanstead, Redbridge, Gants Hill, Newbury Park, Barkingside, Fairlop og Hainault på Woodford-grenen. 

Great Eastern Mainline fra Liverpool Street går gjennom distriktet, med stasjoner ved Ilford, Seven Kings og Goodmayes. 

## Eksterne lenker
*
Data Respons

**Data Respons AS** er et norsk teknologiselskap med hovedkontor på Høvik utenfor Oslo. Selskapet ble kjøpt opp av franske Akka Technologies i 2020. Selskapet var før oppkjøpet notert på Oslo Børs med tickeren *DAT*.

Selskapet har kontorer i Danmark, Sverige, Tyskland og Taiwan. De leverer løsninger, produkter og tjenester innen innebygd elektronikk og programvare for teknologibaserte bedrifter.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Magne Magler Wiggen

**Magne Magler Wiggen** (født 1965) er en norsk arkitekt, utdannet ved Arkitekthøgskolen i Oslo. Etter ett år som arkitekt hos Bernard Tschumi i New York, og tre år hos Niels Torp i Oslo, startet han sitt eget arkitektkontor, MMW, i Oslo i 1997.

Det første prosjektet hans som for alvor ble lagt merke til, var en bolig konstruert av to containere på stålbein. Senere har han og kontoret hans markert seg med en rekke avantgardistiske prosjekter, der et minimalistisk formspråk ofte er kombinert med mobilitet og fleksibilitet. Dette gjaldt ikke minst et prosjekt fra 1998; en mobil kino med plass til 50 personer, utført i PVC-stoff holdt oppe av lufttrykket fra en vifte. Når det gjelder hus, er Wiggen kanskje spesielt opptatt av lys og romløsninger.

## Se også
* MMW

## Eksterne lenker
Solfjellsjøen

**Solfjellsjøen** *(lokal uttale: Solfjellsjyen)*, er administrasjonssenteret i Dønna kommune på Helgeland i Nordland. Stedet ligger langs fylkesvei 809 midt på vestsida av øya Dønna. 
 

Stedet har de fleste av kommunens serviceinstitusjoner. Fra Solfjellsjøen går ferge til Vandve.

Det er en større koloni med hekkende gråhegre ved Solfjellsjøen.

## Referanser
Strømmen

**Strømmen** er et område i Lillestrøm, og ligger 18 kilometer utenfor Oslo sentrum, med grense til Lørenskog kommune. Som poststed har Strømmen 2834 boliger fordelt over 35 gater. I likhet med de andre bydelene i Lillestrøm er Strømmen en del av Stor-Oslo eller tettstedet Oslo.

## Historikk
Strømmens historie er i stor grad historien om Sagelva. Vassdraget har sitt utspring i Østmarka. Området ble først bare kalt Sagdalen, i eldre tid Saugedalen. Navnet Strømmen finner man først omtalt i 1640. I 1852 kom jernbanen Hovedbanen (fra Christiania til Eidsvoll) til Strømmen. Strømmen stasjon var første stasjon utenfor hovedstaden med stasjonsbygning; dagens bygning er fra 1901 og er fredet.

Tettstedet vokste opp fra tømmerfløting og sagbruk som foregikk langs Sagelva.

Strømmens Værksted ble etablert i 1873 ved Sagelva der Gautstua sag hadde ligget. Bedriften produserte jernbanevogner og ovner, og senere også andre artikler som komfyrer og meierimaskiner. Bedriften etablerte et stålstøperi i 1902 og et elektrostålverk, Strømmen Staal, i 1924. Strømmenbussen fra 1949 var den første bussen i verden som ble støpt i helmetall i legert aluminium. Bedriften produserte også biler. I alt  eksemplarer ble produsert fra 1930–1940.

Strømmen Trævarefabrik var den første fabrikken som bygde ferdighus her i landet. Fabrikken opplevde en eventyrlig vekst, og husene ble eksportert til alle verdensdeler.

## Næringsliv
På Strømmen ligger Strømmen Storsenter, et av Norges største kjøpesenter med snaut 7 millioner besøkende og en omsetning på kr 3,73 mrd i 2022.

## Idrett
Stedets lokale idrettsforening heter Strømmen Idrettsforening og har i dag aktive grupper i fotball, turn og cricket.  Klubbens A-lag i fotball som nå befinner seg i PostNord-ligaen har tidligere spilt 13 sesonger i Eliteserien og 30 i Obos-ligaen. Hjemmekampene spilles på Strømmen stadion. Fra 2000- til 2009-sesongen av Toppserien spilte også Team Strømmen i den øverste divisjonen for kvinner. Etter endt sesong 2009 flyttet imidlertid laget til Lillestrøm.

## Bildegalleri

Fil:Strømmen kirke-1.JPG|Strømmen kirke.
Fil:Strømmen Storsenter.jpg|Strømmen storsenter.
Fil:Strømmens Værksted building wooden train cars.jpeg|Produksjon av trikkevogner i tre ved Strømmens Værksted A/S.


## Referanser


## Eksterne lenker
*
MMW (firma)

**MMW** er et mindre arkitektfirma som har markert seg med originale, avantgardistiske prosjekter. 

Firmaet, som ledes av Magne Magler Wiggen, har sju ansatte, ble for alvor kjent med sitt «container-boligprosjekt». Dette var et boligprosjekt der to containere var koblet sammen og montert på stålbein. Container-boligen kunne vinterisoleres med boblejakkestoff. Et annet prosjekt kontoret er blitt kjent for, er en mobil, oppblåsbar kino, som LO og Rikskonsertene har brukt i 60 byer.
 
I 2001 ble MMW, som det eneste norske arkitektkontoret, plukket ut til det britiske trendbladet *[[Wallpapers Top Talent]]*-liste, og de stod oppført på sjuendeplass. Arkitektkontorene og designerne som velges ut til denne listen, som er fra hele verden, er ansett som spesielt nyskapende.
Stasjon

En **stasjon** (latin: *statio* – ståsted) kan vise til

*et stoppested for avstigning og påstigning under kollektivtransport
*en holdeplass eller jernbanestasjon på en jernbanelinje
*et servicested, som for eksempel bensinstasjon
*et anlegg for utrykningskrefter, som brannstasjon, politistasjon og liknende
*en avdeling i et sykehus, som for eksempel intensivstasjon
*en radio- eller fjernsynsstasjon
*et knutepunkt i et nettverk, som transformatorstasjon eller telefonstasjon
*et overvåkningsanlegg, som meteorologisk stasjon eller radarstasjon
*en marinebase (orlogsstasjon)
Dønna (øy)

**Dønna** er ei øy i Dønna kommune på Helgeland i Nordland. Den har et areal på . På øya ligger fjellformasjonen *[[Dønnamannen]]*, som med en høyde på  er det høyeste punktet på øya.  

Dønna har ferjeforbindelse fra Bjørn til Sandnessjøen og Løkta samt bruforbindelse over Åkviksundet bru til Herøy.

Teigstad er en gård og ei grend ved Dønnessundet, på sørsida av øya Dønna. Gjeble Pederssøn, Norges første lutherske biskop, ble født og fostret opp på Teigstad. 

Sør for Dønna ligger Alsten og Nord-Herøy.  Mot øst ligger øyene Løkta og Tomma. Staulen og Vandve ligger vest for Dønna.

## Referanser
International Security Assistance Force

**International Security Assistance Force** (**ISAF**) var en NATO-ledet internasjonal militær styrke i Afghanistan, med et fredsbevarende oppdrag. 1. januar 2015 ble ISAF erstattet av Resolute Support. 

## Oppdrag

Styrken ble sanksjonert av et enstemmig FNs sikkerhetsråd i desember 2001 og etter anmodning fra afghanske myndigheter med formål å sikre Kabul og den nærliggende Bagram flystasjon fra Taliban- og al-Qaida-elementer og opprørske krigsherrer for å gi den afghanske overgangsregjeringen ledet av Hamid Karzai mulighet til å fungere.

I nesten to år var ISAFs mandat begrenset til Kabul. Ansvaret for sikkerhet i hele Afghanistan skulle gis til den nyopprettede afghanske nasjonalarmeen. 13. oktober 2003 stemte imidlertid sikkerhetsrådet for å utvide ISAFs oppdrag utover Kabul. 24. oktober vedtok den tyske Forbundsdagen å sende tyske tropper til Kunduz-regionen. Rundt 230 ekstra soldater er utsendt til den regionen, som er første gang ISAF har operert utenfor Kabul.

## Ledelse

Ledelse av ISAF gikk opprinnelig på rotasjon mellom forskjellige land for perioder på seks måneder. Det viste seg imidlertid å være vanskelig å finne land til å lede ISAF, og 11. august 2003 ble ledelsen overlatt til NATO. Dette markerte NATOs første utplassering utenfor Europa og USA. Den samme dagen skrev Nicholas Burns, USAs ambassadør til NATO, i «The Wall Street Journal» at ISAFs mandat burde utvides utover Kabul. Et alternativ han foreslo var å la NATO delta i USA-ledede provinsielle gjenoppbyggingslag (*provincial reconstruction teams*) som allerede var i gang med å håndheve sikkerheten utenfor Kabul. NATO-talsmannen Mark Laity fastholdt imidlertid at NATO skulle holde seg til ISAFs Kabul-fokuserte mandat.

## Organisering
ISAFs hovedkvarter var lokalisert i Kabul og var organisert i fem distrikter, kalt Regional Commands;

* Regional Command Capital
* Regional Command North
* Regional Command East
* Regional Command South
* Regional Command West

## Norsk bidrag
Flesteparten av de norske styrkene var lokalisert i *Camp Nidaros* i byen Mazar-e Sharif og i en stabiliseringsstyrke i Meymaneh (også kjent som PRT/Meymaneh) i  Faryab-provinsen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Torvik (Herøy)

**Torvik** er et sted på Leinøya i Herøy kommune i Møre og Romsdal. Ved sjøen ligger Herøyterminalen og hver dag har Torvik anløp av Kystruten. Sørgående Kystrute anløper Torvik ved 02:30-tiden på natten, mens nordgående Kystrute har anløp ved 08:20-tiden.

Fram til 1976 gikk det ferge mellom Torvik og Ulsteinvik og fram til 1982 mellom Torvik og Runde.
Rødberg

**Rødberg** er sentrum i Nore og Uvdal kommune og er det største tettstedet i Numedal.

Her ligger også administrasjonssenteret til Nore og Uvdal kommune, som ligger i Buskerud fylke. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger ved Rødbergdammen i Numedalslågen.

I Rødberg ligger kraftstasjonen Nore 1, som får vann fra Tunhovdfjorden. Kraftstasjonen ligger ved bredden av Rødbergdammen, som er vannmagasin for kraftverkene Nore 2 og Rødberg kraftverk som ligger i Numedal.

Rødberg var endestasjon på den nå nedlagte Numedalsbanen. Ved siden av Rødberg-dammen, i "fritidsparken", er det anlagt en skatepark. Denne er laget av betong.

## Referanser
Degus

**Degus** kommer opprinnelig fra Chile, hvor de lever i området fra vest-kysten til Andesfjellene i flokker på 10 til 100 dyr.

Selv om dyrene har mange likhetstrekk både utseende- og oppførselsmessig med både ørkenrotter og hamstere, er de egentlig i slekt med chinchillaer. Utseendemessig kan de beskrives som en krysning av et ekorn og en ørkenrotte, og er omtrent like store som hetterotter.

Dyrenes oppførsel kan på mange måter sammenlignes med ekornets. De er raske, nysgjerrige, spiser oppreist på bakbeina og er ekstremt sosiale. Derav tilnavnet chilensk ekorn. Degusene lever hovedsakelig på planter, løv og bark, mens ville deguser også spiser opp avlingene til de lokale bøndene.
Det er også blitt observert at degusen spiser insekter i vill tilstand.

Deguser bader i sand. De har også evnen til å slippe halen sin ( For å beskytte seg for rovfugler/dyr som kan ta tak i den ), men kan føre til at degusen blør ihjel.
Degusene må ha noe å gnage på, for at tennene ikke skal vokse seg så store at de ikke får til å spise.

* Kroppslengde (inkl. hale): 25&ndash;31&nbsp;cm.
* Halens lengde: 7,5&ndash;13&nbsp;cm.
* Ørenes lengde: 2,4&ndash;3,4&nbsp;cm.
* Vekt: 170&ndash;300 gram.
* Kroppstemperatur: 37,9&nbsp;°C.
* Antall kromosomer: 58.
* Forventet levealder: 5&ndash;7 år i fangenskap, men de kan bli helt opp til 10-15år. I vill tilstand lever de gjennomsnittlig i 1 år. 
* Drektighetstid ca. 3 måneder
* Ungene blir født fullt utviklet og dier i rundt fire uker. 
* Når de blir kjønnsmodne varierer fra individ til individ, alt fra 3-9 måneder er normalt.

Ville deguser kommer kun i brun/brungrå farge, såkalt viltfarget, men tamme deguser kommer gjerne med andre farger. 
I Norge er viltfarget dominant, men noen individer har innslag av hvitt.

Øynene til degusen skiller seg fra de fleste andre gnagere i og med at de har farget iris, som oftest blå.

## I fangenskap
I og med at deguser er flokkdyr, skal man helst ha flere sammen for at de skal trives ultimat om de tilbringer mye tid alene, men undersøkelser har vist at de kan trives svært godt alene dersom eieren tar flokkens plass og tilbringer mye tid med dem. Menneskene må da ha dem fysisk hos seg store deler av dagen, noe svært få har tid og anledning til.
I og med degusen er dagaktiv blir det likevel enklere enn med f.eks hamster eller rotte.

Deguser trenger store bur med mange leker og ting de kan utforske. De kjeder seg lett, og eier bør jevnlig flytte rundt på ting og legge til nye leker og elementer i buret for å la degusen få aktivisere nysgjerrigheten sin. 

Det er viktig å passe på fôret av degus i fangenskap, da de kan ta skade av feil type fôr. Siden de ikke kan fordøye sukker må man gi dem egne deguspellets og mye høy, ikke "gnagermiks" eller tilsvarende fôrblandinger. Unngå også frukt og godbiter med sukker i seg. 

Degus er ganske sjelden å se til salgs som kjæledyr sammenlignet med andre gnagere som rotte og hamster, men er et ypperlig kjæledyr for de som har tid og mulighet til å aktivisere degusen i den grad de trenger. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Egersundsposten

***Egersundsposten*** var en lokalavis for Egersund, trykket i samme by. Den ble grunnlagt i 1865 av Oscar Andersen fra Risør og nedlagt i 1940. Den var Rogalands eldste avis da den ble nedlagt.

## Historie

Første nummer ble utgitt 1. juli 1864 og ble trykket hos Oscar Andersen, som tidligere hadde gitt ut *Flekkefjord Budstikke*. Trykkpressen ble fraktet til Egersund sjøveien, det vil si på en skøyte, og man fikk en del problemer med å levere den. Havna hadde frosset til, og man måtte bære alt utstyret fra sjøen og opp gjennom Grøne Dalen. På veien mistet man en eske med settebokstaver i bakken slik at de ble strødd utover. Mange av bokstavene ligger fremdeles på et ukjent sted mellom Grøne Dalen og sjøen.

Etter et halvt år ble *Egersundsposten* overtatt av Rasmus Pedersen Ohme fra Stavanger. Avisen kom ut to ganger i uka og inneholdt til å begynne med ikke så mye lokalstoff, fordi redaktøren ikke hadde nok ressurser til å få med seg alt som skjedde i byen.

I 1894 tok Jacob Friele fra Bergen over som redaktør i *Egersundsposten*. Han var tilhenger av unionen med Sverige. Friele brukte enhver sjanse til å kritisere venstrefolkene, som brukte *[[Dalane Tidende]]* til å formidle sine meninger.

Sønnen til Rasmus P. Ohme, Peder R. Ohme, ble ansvarlig utgiver fra 1905. Han hadde da allerede jobbet en god stund i avisen. Han stod som ansvarlig utgiver frem til 1928 da hans sønn, Asbjørn H. Ohme, tok over som tredje generasjon.

Siste redaktør i *Egersundsposten* var Halvdan Slettebøe. Etter nedleggelsen av *Egersundsposten* etter 2. verdenskrig, overtok Slettebøe som redaktør i *Dalane Tidende*.

## Eksterne lenker

* Dalane Tidende
Carl Keilhau

**Carl Keilhau** (1919–1957) var en norsk riksmålsforfatter, dikter og journalist, sønn av Wollert Keilhau og Anna Mathilde Østvold.

Keilhau tok middelskoleeksamen og latinartium ved Fagerborg videregående skole (1935 og 1938), der han skrev parodier med Carsten Byhring.  I 1952 ble han gift med Gerd Kari Linnøe (1920–1976). Sammen fikk de sønnen Lars Keilhau (1953–2024).

Hans forfatterskap omfatter både humoristiske skrifter (blant annet skrev han petitartikler under psevdonymet *Pirat*) og seriøs lyrikk. Som lyriker viser Keilhau at han behersker den tradisjonelle, bundne form, men også er åpen for formale eksperimenter i modernistisk retning.

Journalisten Keilhau dekket i all hovedsak litteratur, og var medarbeider i blant annet *[[Dagbladet]]* (1943-49, 53-56), *[[VG]]* (1949–53), *[[Morgenbladet]]* (1956–), samt *[[Bonniers Litterära Magasin]]*.  Han oversatte også.

I tillegg var Keilhau en pasjonert sjakkspiller, som blant annet slo Viktor Kortsjnoj under en oppvsiningsmatch i Oslo. Her spilte Kortsjnoj et parti simultansjakk mot 36 norske sjakkspillere. Kortsjnoj vant 31 spill, spilte 4 remis og tapte ett. Sin lidenskap for sjakk delte han med André Bjerke, som han spilte både radio- og telefonsjakk med.
## Bibliografi
* *Over broen* (1947).  Diktsamling.
* *Til minne om i dag* (1949).  Diktsamling.
* Pirat, *Strandhugg* (1951), kåserier.
* med André Bjerke og Odd Eidem: *Den bakvendte boken* *ved tre av dem* (Dreyer, 1949)
* med André Bjerke og Odd Eidem: *Den bakvendte familieboken ved tre av dem* (J.W. Cappelens forlag, 1951).
* *Vi kan ikke flykte* (1952).  Diktsamling.
* *Krigen mot riksmålet* (Aschehoug, 1955)
* *22 år og en skjebnetime* (1955).  Språkhistorie.
* *Nocturne* (1955).  Diktsamling.
* med André Bjerke: *Den bakvendte familieboken 1955 ved to av dem* (J.W. Cappelens forlag, 1955).
* *Konsert i november* (1957).  Diktsamling.
* Vilde Bjerke, red. *Samlede dikt* (Gyldendal, 1994)

## Oversettelser
* Federico García Lorca, *Bernarda Albas hus* (1947).  For Nationaltheatret.
* P. G. Wodehouse, *Penger i skjul* (1948)
* Birgit Tengroth, *Tørst* (1949)
* Jacob Paludan, *Fugler* (1951)
* James B. Conant, *Naturvitenskapen og mennesket i dag* (1953)
## Utmerkelser
* Sarpsborgprisen 1951
## Referanser
Egersund kirke

**Egersund kirke** er en hvitmalt korskirke som ligger ved torget i Egersund. Kirken ble påbegynt omkring 1623.  Det har stått en kirke på det samme stedet siden tidlig middelalder. Da den nåværende kirka ble bygget, rev man den gamle. Den ble opprinnelig bygget som langkirke, men etter hvert ombygd til korskirke. Kirka tilhører Egersund menighet i Dalane prosti.

## Bygningen
I 1785–88 ble kirka ombygget av den tyske tømmermannen Ludvig Feyling, som blant annet hevet taket, bygget inngangspartiet mot sør og lagde en ny prekestol, som ble montert utenpå den gamle. I 1940 ble den originale prekestolen oppdaget bak den nye og satt i stand. Årstallet 1583 er skåret inn i døpefonten, og selv om det er usikkert om den er så gammel, er det den eldste gjenstanden i selve kirken. Altertavla er fra 1607, og ble gitt til kirka fra lensherren Jørgen Kaas og hustruen Mette Banner. Altertavla er malt og signert av stavangermaleren Peter Reimers.

## Kultsted
Plassen der kirka står, kalles i et gammelt sagn for «Heidningholmen», som antagelig antyder at det kan ha vært et slags kultsted her i før-kristen tid. Stedet foran kirka, i dag torget, kaltes i eldre tid for «Lahedlå», som betyr oppbygd brygge.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Eigersund kirkelige fellesråd
* ''Egersund kirke'' hos agderkultur.no
* 
*
Antikominternpakten

**Antikominternpakten** var en antikommunistisk forsvarspakt sluttet mellom det nasjonalsosialistiske Tyskland og Japan den 25. november 1936. Den var rettet mot den kommunistiske internasjonale (Komintern) i alminnelighet og mot Sovjetunionen under Josef Stalin i særdeleshet. I tilfelle et sovjetisk angrep mot et av landene ble Tyskland og Japan enige om å møtes for å bestemme hvilke midler de måtte bruke for å sikre sine felles interesser, som det heter i traktaten. Italia sluttet seg til Antikominternpakten i 1937, og de tre landene ble deretter kjent som Aksemaktene.

Spania sluttet seg til pakten 7. april 1939. En rekke land, blant annet Danmark og Finland, sluttet seg til Antikominternpakten i løpet av den annen verdenskrig.

Anti-Komintern-paktens medlemmer i 1941 var:

*Tyskland
*Japan
*Italia
*Ungarn
*Spania
*Mandsjukuo
*Bulgaria
*Kroatia
*Danmark
*Finland
*Romania
*Slovakia
*Kina (Republikken Kina – Nanjing-regjeringen)

Med unntak av Finland var samtlige medlemsland diktaturer eller okkupert av diktaturer. Etter den annen verdenskrig ble den vestlige forsvarsalliansen NATO stiftet med et tilsvarende antikommunistisk formål, men denne blokken ble ledet av USA og bestod nesten utelukkende av demokratier.

## Eksterne lenker

* Teksten til Antikominternpakten (engelsk)
* Teksten for tilleggsprotokoller til pakten (engelsk)
Lagting

:*For Stortingets lagting, se [[Lagtinget]]*
:*For det færøyske lagtinget, se [[Lagtinget (Færøyene)]]*
**Lagting** (norr. *lǫgþing*) var et sendemannsting for et helt lagdømme som Gulating, Frostating, Eidsivating og Borgarting. På lagtinget møttes de ulike representantene for klassene i samfunnet;

* Nemndmenn (for folket)
* Lendmenn og årmenn (for Kongen)
* Bisper og prester (for kirken)

Lagtinget hadde i utgangspunktet lovgivende og dømmende makt, men fra Magnus Lagabøtes tid overtok Kongen mye av denne makten. Den dømmende myndigheten ble etter hvert overført til lagmannen.

## Se også

* Lagmannsrett
* Lagtinget, en av Stortingets avdelinger ved behandling av lovforslag.
Croydon

**Croydon** er en bydel og by i Stor-London. Den administreres som en av Londons bydeler, og er den største av disse etter folketall. Den tilhørte tidligere Surrey, men i 1889 ble den en selvstendig enhet. I 1965 ble den innlemmet i Stor-London, og distriktene Coulsdon og Purley ble innlemmet i byen. Den har siden 2001 hatt en egen byregjering, som kommer i tillegg til Londons myndigheter. 

## Navnet

Stedsnavnet kommer antagelig fra angelsaksisk *croead deanas*, «Krokusdalen», og viser til at det en gang ble innhøstet safran i området. Navnet er en parallell til Saffron Walden i Essex.

En annen teori er at det kommer fra gammelfransk *croie dune*, som betyr «Kalkås», ettersom den ligger i den nordlige enden av de kalkrike høydene North Downs.

## Geografi

Croydon ligger omkring 16 km sør for London sentrum, ved et av stedene hvor elven Wandle har sitt utspring. Rett sør for byen er en åpning i North Downs, som mye av transporten mellom London og sørkysten går gjennom. Den gamle veien mellom London og Brighton, A23, gikk gjennom byen tidligere, og er nå lagt på vestsiden for å spare sentrum for trafikk.

## Steder i Croydon

* Addington
* Addiscombe
* Broad Green
* Coombe
* Coulsdon
* Forestdale
* Kenley
* New Addington
* Norbury
* Purley
* Sanderstead
* Selhurst
* Selsdon
* Shirley
* South Croydon
* South Norwood
* Thornton Heath
* Upper Norwood
* Waddon
* West Croydon
* Woodcote
* Woodside

## Eksterne lenker
*
Ealing (distrikt)

**Ealing** er en bydel i London, vest for sentrum. Den ble opprettet i 1965 ved at Ealing, Southall og Acton, som da lå i Middlesex, ble slått sammen. 

## Steder i Ealing

* Acton
* Dormer's Wells
* Ealing
* East Acton
* Greenford
* Hanwell
* Little Ealing
* North Acton
* Northolt
* Norwood Green
* Perivale
* South Acton
* Southall

## Eksterne lenker
* 
* Ealing Borough Council
Acton (London)

**Acton** er et sted i bydelen Ealing i det vestlige London, England. Det er lokalisert 10&nbsp;km vest for Charing Cross og ligger innenfor det tradisjonelle grevskapet Middlesex. I henhold til folketellingen av 2011 har dets fire valgkretser (East Acton, Acton Central, South Acton og Southfield) en befolkning på  personer, noe som over ti år er en økning på  personer.

Stedsnavnet Acton har betydningen «eikegård» eller egentlig «gården ved eiketrærne», og er avledet fra sammensetningen av angelsaksiske *āc* (eik) og *tūn* (gård). Stedet oppsto som en landsby, som er listet i *[[Domesday Book]]* (1086). Etterhvert som London vokste ble Acton absorbert av hovedstaden. Stedet var sentrum i en krets i Middlesex fra 1921 til 1965, og ble så en del av Ealing og Stor-London.

Acton er for det meste et boligområde, men det er noe lett industri der også.

## Transport
### Nærmeste undergrunnsstasjoner

* Acton Town undergrunnsstasjon
* Ealing Broadway stasjon
* Ealing Common undergrunnsstasjon
* North Ealing undergrunnsstasjon
* East Acton undergrunnsstasjon
* West Acton undergrunnsstasjon

### Nærmeste jernbanestasjoner

* Acton Central stasjon
* Acton South stasjon
* Acton Main Line stasjon
* Ealing Broadway stasjon

## Referanser


## Eksterne lenker
*
*«Acton» ,  *British History Online*
*ActonW3.com, digital nyhetsavis for området
Ealing Broadway stasjon

**Ealing Broadway stasjon** er en jernbane- og undergrunnsstasjon i Ealing, London. 

Undergrunnsstasjonen er den nordlige endestasjonen for District-linjen og for en gren av Central-linjen. Den ligger i kollektivsone 3.

Jernbanestasjonen betjenere linjene mellom Paddington, Slough og Reading. Siden  2004 har også First Great Western Link brukt stasjonen for togene fra Greenford. 

Det er planer om at Crossrails linje 1 skal stoppe på Ealing Broadway.

 

|}
## Eksterne lenker
* Ealing Broadway Underground Station Transport for London (Engelsk)
Temple undergrunnsstasjon

**Temple undergrunnsstasjon** er en stasjon i Londons undergrunnsbane. Den betjener linjene Circle og District, og er nærmeste stoppested for King's College London og London School of Economics. Stasjonen ligger i kollektivsone 1.

Navnet kommer fra Tempelridderne via Inner Temple og Middle Temple, som er like i nærheten. 

Temple er det eneste stasjonsnavnet som brukes både i Londons undergrunnsbane og Métro de Paris. 

|}
## Eksterne lenker
* Temple Underground Station Transport for London (Engelsk)
Chancery Lane undergrunnsstasjon

**Chancery Lane undergrunnsstasjon** er en stasjon i Londons undergrunnsbane. Den betjener Central-linjen, og ligger i kollektivsone 1.

Den ligger svært nær andre stasjoner, og betjener mest pendlere, og er derfor stengt på søndager. Tidligere var det jevnere avstand mellom stasjonene i området, men da stasjonen British Museum ble stengt og erstattet med Holborn, ble det svært kort avstand mellom dem.

Stasjonen åpnet 30. juli 1900, med det navnet den har i dag. I en kort periode fra 1934 het den *Chancery Lane (Grays Inn)*, da den ligger i nærheten av Gray's Inn. Opprinnelig var utgangen på nordsiden av gaten, men den ble etterhvert flyttet til Staple Inn, som er en av de få bygningene som overlevde bybrannen i London 1666. Årsaken til flyttingen var at man måtte gjøre om for å få plass til rulletrapper.

På grunn av den smale gaten ligger plattformen for vestgående tog under den for østgående. Gaten er senere utvidet noe, men det er ikke gjort noe med plattformene.

Stasjonen er en av åtte i London som har et dypt tilfluktsrom under stasjonsanlegget. Etter andre verdenskrig ble dette omgjort til en telefonsentral.

Den 25. januar 2003 sporet et undergrunnstog av ved Chancery Lane etter at en motor falt av og traff skinnene. 32 passasjerer ble skadet. Hele Central-linjen, og Waterloo & City-linjen, som bruker samme togtype, ble stengt inntil man hadde funnet årsaken og utført forbedringer i designen.

## Galleri

File:Chancery Lane stn eastbound.JPG|Østgående plattform med utsyn vestover
File:Chancery Lane stn westbound look east.JPG|Vestgående plattform med utsyn østover
File:Chancery Lane Shortest escalator.jpg|Korteste rulletrapp ved Tube network
File:Chancery Lane stn roundel.JPG|Roundel, østgående plattform
File:Chancery_Lane_Tube.jpg|Sørlig inngang


|}

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Chancery Lane Underground Station  Transport for London (Engelsk)
* Fotoarkiv hos London Transport Museum
Mesterbrev

**Mesterbrev** gis til håndverkere som er medlem i mesterregisteret. 

Det er Mesterbrevnemnda som har ansvar for forvaltning og utvikling av mesterbrevordningen i Norge. Mesterbrev reguleres av Lov om mesterbrev i håndverk og annen næring (mesterbrevloven), som er underlagt Nærings- og fiskeridepartementet. Det er kun registrerte, aktive mestere som har rett til å benytte merket i næringsvirksomhet..

Formelt sett er mesterbrev en kvalifikasjon og ikke en utdanning . Kursene bedriftsledelse, faglig ledelse og faglig fordypning kvalifiserer til medlemskap i mesterregisteret . 

Mesterbrevnemnda har ansvar for det offentlige mesterregisteret, et register over alle gyldige (betalende) mestere og mesterbedrifter i Norge. 

I 2023 var det over 13&nbsp;350 aktive mestere i Norge, der nærmere 90&nbsp;% var mestere innen byggfag. Mesterne var fordelt på 65 ulike fag, mange av fagene var små tradisjonshåndverksfag med få utøvere.

## Mesterbrev innen byggfag
Selv om kursene som kvalifiserer til medlemskap i mesterregisteret ikke er å regne som utdanning, gir beståtte kurs ansvarsrett innen planlegging og prosjektering av byggesak, utførelse og uavhengig kontroll . Det stilles ikke krav om medlemskap i mesterregisteret for å erklære ansvarsrett innen byggetekniske fag. 

## Se også
* Mesterbrevnemnda
* Lærling
* Svenn
* Fag- og svenneprøve
* Fagbrev og svennebrev
* Svennestykke
* Laug

## Referanser


## Eksterne lenker
* Mesterbrev.no
* Utdanningsveier 
* Lov om mesterbrev
Ealing Common undergrunnsstasjon

**Ealing Common undergrunnsstasjon** er en stasjon i Londons undergrunnsbane. Den betjener District-linjens Broadway-gren og Piccadilly-linjens Uxbridge-gren, og ligger i kollektivsone 3.

Stasjonen ble åpnet 1. juli 1879. Fra 1886 til 1910 het den *Ealing Common and West Acton*.

|}

## Eksterne lenker
Ealing Common Underground Station Transport for London  (Engelsk)
Holborn undergrunnsstasjon

**Holborn undergrunnsstasjon** er en stasjon i Londons undergrunnsbane. Den ligger i Holborn, nær British Museum og London School of Economics, og betjener linjene Central og Piccadilly. Stasjonen ligger i kollektivsone 1.

Den åpnet 15. desember 1906 som stasjon på Piccadilly-linjen, og het først *Holborn (Kingsway)*. Navnet ble etter en tid forkortet. Central-linjen tok i bruk stasjonen etter at British Museum undergrunnsstasjon ble nedlagt i 25. september 1933. 

Ettersom det mellom 1907 og 1940, og mellom 1946 og 1994, var to grener av Piccadilly-linjen som brukte Holborn ble det bygget to ekstra plattformer. Den ene ble stengt etter kort tid, da man ikke fant det nødvendig å bruke den, og den har vært brukt som tilfluktsrom, lager og til å romme en el-stasjon. Den andre var i bruk til 1994, og var synlig bak en låst gitterport i flere år før åpningen ble stengt. 

|}
## Eksterne lenker
* Holborn Underground Station Transport for London (Engelsk)
British Museum undergrunnsstasjon

**British Museum undergrunnsstasjon** er en nedlagt stasjon i Londons undergrunnsbane. Den betjente Central-linjen, og ligger mellom Holborn og Tottenham Court Road.

Stasjonen ble åpnet 30. juli 1900, med inngangen i krysset mellom High Holborn og New Oxford Street, like ved British Museum. I desember 1906 ble Holborn åpnet som en ny stasjon på Piccadilly-linjen, mindre enn hundre meter unna. Dette skyldtes at det var forskjellige selskaper som drev linjene. Etter at de ble slått sammen virket det langt mer fornuftig å slå dem sammen, slik at passasjerer kunne bytte linje uten å måtte gå til en annen stasjon.

Det var først tanker om å anlegge en underjordisk tunnel for passasjerene, men dette ville dels være teknisk komplisert, og dels ville bety lang gangavstand i tunnelen &ndash; dette var lenge før man fikk rullebånd. Man valgte derfor å bygge en ny plattform på Holborn, og 24. september 1933 ble British Museum undergrunnsstasjon stengt.

Stasjonen ble en periode brukt som militært administrasjonskontor og nødkommandopost, men den er nå ikke i bruk i det hele tatt. Etter at stasjonsbygningen på overflaten ble revet i 1989 er det ikke lenger adgang til den, men den kan sees fra togene som kjører forbi.

Stasjonen har blitt brukt i flere filmer og minst ett videospill, og har i flere slike tilfeller vært knyttet til British Museum med en hemmelig gang.