open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hessen-Homburg

**Hessen-Homburg** var et landgrevskap som eksisterte mellom 1622 og 1866 og bestod av herskapet Homburg ved foten av Taunus i Hessen og herskapet Meisenheim i dagens Rheinland-Pfalz. Landgrevskapet hadde et areal på 261 km². Det ble styrt av huset Brabant.

## Historie

Hessen-Homburg ble utskilt til et eget landgrevskap av landgreven av Hessen-Darmstadt og gitt til landgrevens sønn i 1622. Landgrevskapet ble imidlertid ikke uavhengig av Hessen-Darmstadt før i 1668. Det var i en kort periode inndelt i Hessen-Homburg og Hessen-Homburg-Bingenheim, men disse delene ble gjenforent i 1681.

I 1806, under den franske okkupasjonen, ble Hessen-Homburg gjeninnlemmet i Hessen-Darmstadt, men Wienerkongressen i 1815 anerkjente Hessen-Homburgs uavhengighet, og landgrevskapet fikk dessuten suverenitet over Meisenheim. Herskapet Homburg lå øst for Rhinen, mens Meisenheim lå vest for Rhinen.

Hessen-Homburg ble medlem av Det tyske forbund i 1817. I 1866 ble Hessen-Homburg arvet av storhertugen av Hessen-Darmstadt, mens Meisenheim falt til Preussen. Men senere samme år annekterte Preussen også Hessen-Homburg, som sammen med kurfyrstedømmet Hessen-Kassel, Hertugdømmet Nassau og bystaten Frankfurt am Main ble til den prøyssiske provinsen Hessen-Nassau.
## Litteratur
* Friedrich Lotz: *Geschichte der Stadt Bad Homburg vor der Höhe. Band 2, Die Landgrafenzeit.* Kramer, Frankfurt am Main 1972, ISBN 3-7829-0133-9.
* Fried Lübbecke: *Kleines Vaterland Homburg vor der Höhe.* Kramer, Frankfurt am Main 1981, ISBN 3-7829-0254-8.
* Herbert Rosendorfer: *Der Prinz von Homburg. Biographie.* dtv, München 1991, ISBN 3-423-11448-7.
* Karl Schwartz, Landgraf Friedrich V. von Hessen-Homburg und seine Familie. Aus Archivalien und Familienpapieren, Rudolstadt 1878
National Geographic

***The National Geographic Magazine***, nå kjent som ***National Geographic***, er et amerikansk tidsskrift. Tidsskriftet ble utgitt første gang ni måneder etter at National Geographic Society ble grunnlagt i 1888. Det har blitt et av verdens mest utbredte og kjente magasiner/tidsskrifter. Det er lett gjenkjennelig på den karakteristiske gule ramme, «Yellow Border», rundt omslaget. Denne rammen er det registrerte varemerke for National Geographic.

Magasinet kommer ut hver måned (tolv utgaver i året), og av og til med en spesialutgave. I tillegg til å være kjent for sine geografiske og historiske artikler fra de fjerneste strøk på kloden, har bladet lenge vært anerkjent for sin bok-lignende kvalitet og for sin høye standard i bildebruk og fotografier. Magasinet begynte med bilder allerede tidlig på 1900-tallet, da dette var en sjeldenhet i blader og tidsskrifter. National Geographic var det første tidsskriftet som tok i bruk fargefotografier.

Den litterære sjangeren i tidsskriftet er narrativ sakprosa, som hovedregel bundet sammen av en skildring av journalistens reise. 

Magasinet er også kjent for å utgi detaljerte kart av de områder som hovedartikkelen beskriver. I 2001 utga National Geographic et sett på 8 CD-ROM plater, som inneholder alle kart utgitt 1888-2000.

Siden abonnentene ofte har vanskelig for å skille seg av med blader, er disse lett å oppdrive i antikvariat eller på loppemarked, når det er ryddet opp etter et dødsbo o.l. 

Fra 1960 begynte magasinet å trykke fotografier over hele forsiden, i stedet for som tidligere kun innholdsfortegnelsen omkranset av en ramme med eikeblader. 
Et omslagsbilde i 1985 var av en afghansk flyktning, en ung pike med markante, gjennomtrengende grønne øyne. Fotoet av denne piken ble verdenskjent. Etter den FN-ledede invasjonen av Afghanistan foretok en av bladets fotojournalister leting etter piken. Hun ble gjenfunnet i 2002 som Sharbat Gula fra Pashtunstammen. Hennes historie er å finne i utgaven av *National Geographic* for mars 2003.

## Internasjonale utgaver

I 1995 kom den første fremmedspråklige utgaven, på japansk. Magasinet utgis nå på over 28 språk inkludert: spansk, japansk, jiddisk, finsk, gresk, fransk, tysk, polsk, indonesisk, koreansk, portugisisk, mandarin, tsjekkisk, rumensk, russisk, norsk, tyrkisk, tysk, svensk, kroatisk og latvisk. Foreløpig siste internasjonale utgave kom i april 2005, på indonesisk.

## Fjernsynsprogrammer
I 1997 lanserte National Geographic sin egen fjernsynskanal, National Geographic Channel. Pr. 2009 kan kanalen nås av 230 millioner husstander i 162 land. Programmene er tekstet eller dubbet på 27 språk. Programmene handler om vitenskap, teknikk, historie, natur og samfunnsliv. De sendes vanligvis i serier på seks til tolv programmer om samme tema.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall for norsk utgave, fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2011: 10&nbsp;591
* 2012: 10&nbsp;764
* 2013: 10&nbsp;371
* 2014: 9&nbsp;575
* 2015: 8&nbsp;590
* 2016: 7&nbsp;500
* 2017: 6&nbsp;132
* 2018: 5&nbsp;106
* 2019: 3&nbsp;592

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* National Geographic Online
* «How They Found National Geographic's 'Afghan Girl'»
Jim Jarmusch

**James Jarmusch** (født 1953) er en amerikansk regissør, dramatiker og skuespiller. Han blir tilordnet retningen *[[Independent Cinema]].

Da Jarmusch var 17 år dro han til [[New York City|New York]] og studerte til [[Bachelor of Arts]] i engelsk og amerikansk litteratur ved [[Columbia University]]. Deretter studerte han [[filmvitenskap]] ved [[New York University]]s Tisch School of the Arts, men sluttet her og brukte i stedet stipendet til å lage sin første film *Permanent Vacation*.

Jarmuschs gjennombrudd kom med filmen *Stranger Than Paradise* to år senere, og denne høstet mye oppmerksomhet ved dens banebrytende form, blant annet ved den episodiske oppdelingen i 62 scener på gjennomsnittlig 1½ minutt filmet med samme kamera og oppdelingen mellom disse som er markert med mørke overganger. I 2002 ble filmen tatt opp i det amerikanske, nasjonale filmregisteret i [[Library of Congress]] for å være «culturally, historically, or aesthetically significant» («kulturelt, historisk eller estetisk viktig»).

Hans spillefilm *The Dead Don't Die* ble tatt ut som åpningsfilm til hovedprogrammet på [[filmfestivalen i Cannes]] i 2019.

== Filmer med Jarmusch som regissør ==
* *Permanent Vacation* – ([[1980]])
* *Stranger Than Paradise* – ([[1984]])
* *Coffee and Cigarettes* – ([[1986]])
* *Coffee and Cigarettes II* – ([[1986]])
* *Down By Law* – ([[1986]])
* *Mystery Train* – ([[1989]])
* *Night on Earth* – ([[1991]])
* *Dead Man* – ([[1995]])
* *Year of the Horse* – ([[1997]]) ([[Dokumentarfilm|dokumentar]] om [[Neil Young]])
* *Ghost Dog: The Way of the Samurai* ([[1999]])
* *Ten Minutes Older: The Trumpet*, episoden «Int. Trailer Night» – ([[2002]], sammen med seks andre regissører)
* *Coffee and Cigarettes* – ([[2003]])
* *Broken Flowers* – ([[2004]])
* *The Limits of Control* – ([[2009]])
* *Paterson* – ([[2016]])
**The Dead Don't Die'' – (2019)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ole Tjomsland

**Ole Tjomsland** (født 8. desember 1895 i Grimstad, død 29. mai 1961) produserte på 1930-tallet landets første egenproduserte diesel-motor, *Tjomslands-dieselen*, beregnet for båtbruk.

Produksjonen lå innerst i Høllen i Søgne. En av motorene er utstilt i Søgne rådhus på Tangvall.

## Eksterne lenker
* Ole Tjomsland – dieselpioneren fra Søgne, del 1  i Kystvakt nr. 1, mars 2003
* Ole Tjomsland – dieselpioneren fra Søgne, del 2  i Kystvakt nr. 2, november 2003
Fårehunder

**Fårehunder** er hunder som primært er avlet for å gjete sau (får). Som hunderase inngår disse hundene gjerne i samlebegrepet gjeterhunder, men i gjerning kan de egentlig være en hvilken som helst rase som er trent for oppgaver med å flytte sau, gjess o.l.

## Egenskaper
Fårehunder er glimrende brukshunder som ofte er kjent som lettlærte, energiske og arbeidsvillige. På grunn av disse egenskapene benyttes disse hunderasene ofte til mange andre formål enn gjeting av dyr. Fårehundraser er blant annet populære som politihunder og mye annet, herunder også innen en rekke grener av hundesport. Mange benytter også slike hunder til gjeting av større bufe, som kveg.

## Arbeidsmønster
Fårehunder som gjeter sau og lignende, gjør dette gjennom å *styre* dyra med kontrollert bruk av rovdyratferd. Teknikkene som brukes kalles gjerne *eyeing* (stirring), *stalking* (smyging) og *heeling* (hasebiting). Denne motoriske atferden er til en viss grad genetisk arvelig, men den kan maksimaliseres og perfeksjoneres gjennom trening. Hunden kontrolleres (styres) av hundefører gjennom kommandoer, som ofte kommer i form av arm og håndbevegelser eller plystrelyder som hunden har fått opplæring i å forstå.

## Inndeling og trening
Morfologisk sett er gjerne disse hundene middels store og veier gjerne som sådan vanligvis ca. 10-20 kg. De trenes til å agere på menneskelige kommandoer, gjerne i form av ulike plystrelyder og arm/håndbevegelser som kan oppfattes over avstand.

### Headers
Såkalte *headers* er typisk raser som australian shepherd, newzealandsk huntaway med flere. De jobber med hevet hodet, mens de bjeffer for å jage dyrene vekk fra hundeføreren, i den retning denne ønsker.

### Heelers
Såkalte *heelers* er typisk raser som border collie, lancashire heeler med flere. De biter vanligvis bufeet i hasene, selv om slik atferd ikke aksepteres når de jobber med sårbare dyr som sau og gjess, for å styre det mot hunderføreren.

### Catch dogs
Såkalte *catch dogs* er hunder som er trent til oppgaver med å immobilisere dyr som forlater flokken eller av andre årsaker trengs å hentes inn eller stoppes. Typen kan derfor også brukes i andre sammenhenger, som under jakt. Ofte blir headers og heelers også er trent til denne oppgaven. Det er imidlertid mest vanlig at kveghunder trenes opp.

## Se også
* Collietype
Borøya (Søgne)

**Borøya** er ei øy i Kristiansand kommune i Agder. Øya er en av de største bebodde øyene i Søgne-skjærgården. Det er daglige båtforbindelse med Høllen på fastlandet samt med naboøyene Ny-Hellesund og Skarpøy. 

Øya hadde poståpneri (tildelt postnummer 4634 Borøybukta, 18. mars 1968) fra 1. oktober 1947 til 30. november 1977. 

## Referanser
Hard-top

**Hard-top** er en betegnelse som har to betydninger innen samme felt. Det kan enten bety avtagbart, solid tak til en cabriolet, eller en bestemt type bilkarosseri med fast tak av en spesiell utførelse. Det kan også bety avtagbart, solid tak til en båt.

## Hardtop karosseri
I denne sammenhengen betegner "hardtop" en biltype med to eller fire sidedører, ståltak og A- og C-stolper som bærer dette. Dørene har ikke vindusrammer, noe som innebærer at biltypen får store sammenhengende vindusflater på sidene ettersom taket kun bæres av de fire hjørnestolpene foran og bak. Betegnelsen er i sin opprinnelse amerikansk, men er også brukt i Europa. 

En typisk hardtop er en sportslig bil med to dører og konvensjonelt bagasjerom, men firedørs utgaver er ikke uvanlig og det finnes også hardtop stasjonsvogner. 

## Avtagbar hardtop
I sin opprinnelige betydning betyr hard-top en overdel som kan tas av og bilen brukes «toppløs» når vær eller klima ligger til rette for det. En hard-top av denne typen kan høre til bilen originalt eller være et ettermarkedsprodukt til biler som ikke har det originalt. Mange biler har soft-top i tillegg, altså løsninger med mykt, sammenleggbart tak. Det er imidlertid også eksempler på biler med avtagbart tak som ikke har slike, f.eks Triumph Herald. Mange biler ble levert originalt med begge løsninger, semi-permanent hard-top for vinterbruk og lettbetjent soft-top for den varme årstid Et eksempel er Toyota MR2.  

Det finnes også hard-top typer som fungerer som kalesjen gjør på en vanlig cabriolet. Bilen ser ut som en vanlig bil helt til man trykker på knappen som er til å legge taket nedi bagasjerommet. Den første bilen som kom med dette var Peugeot 402, men det kanskje mest berømte eksemplet er Ford Skyliner.
Egil O. Larsen

**Egil Oddvar Larsen** (født 23. september 1923, død 17. oktober 2009) var en norsk lokalpolitiker. 

Han ble valgt inn i Hamar bystyre i 1959 for Arbeiderpartiet. I 1964 ble han medlem av formannskapet og fire år senere ble han varaordfører. Da Kristian Gundersen sluttet som ordfører i 1975, tok Larsen over jobben, og var det til 1. januar 1992, da Hamar kommune ble slått sammen med Vang. Blant hans viktigste saker var Hamar som medarrangør av OL på Lillehammer, utviklingen av en ny trafikkplan bor byen og utbyggingen av kjøpesenteret Maxi på Hamar vest.

Han jobbet ved NSB i Hamar fra 1941 til 1976, da han ble heltidsordfører. Han har vært styremedlem i Hamar og omegn boligbyggelag og Hamarregionen Energiverk.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Søgne hovedkirke

**Søgne hovedkirke**  er en korskirke i tre fra 1861 på Lunde (Søgne) i Kristiansand kommune i Agder fylke. Den er tegnet av Christian H. Grosch, har 750 sitteplasser og gallerier.

Kirken er bygget av byggmester Mikkel Mortensen; på en plansje i tårnet står det skrevet «Kirken bygget Aar 1861, som Mester for arbeidet, Mikkel Mortensen i Christianssand».

Den tilhører Søgne sogn, som er en del av Kristiansand domprosti i Den norske kirke.
  
Altertavlen er fra 1914 og er laget av Martin Nilsen Førre med maleriet 
«Den oppstandne Kristus hilser kvinnene ved graven» av Even Ulving.

Prekestolen og døpefonten er i tre, førstnevnte er fra 1861 og døpefonten er fra 1827. Orgelet er fra 1967 og kommer fra Vestlandske orgelverksted.

Kirken eier blant annet et alterteppe den fikk i gave fra Anne Marie og Steven Rockefeller i 1959. Paret giftet seg i kirken samme år.

## Se også
* Søgne gamle kirke

## Referanser

## Eksterne lenker
* 
* Søgne hovedkirke
Baton Rouge

**Baton Rouge** er delstatshovedstaden og den nest største byen i den amerikanske delstaten Louisiana og den er også administrasjonssentrum i fylket East Baton Rouge Parish. Ifølge folketellingen i 2010 har byen 229&nbsp;553 innbyggere.

Kun to andre delstatshovedsteder (Austin, Texas og Tallahassee, Florida) ligger lenger sør enn Baton Rouge.

Byens høyeste bygning er Louisiana State Capitol fra 1929, som med sine 137 meter også er den høyeste capitol-bygning i USA. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Kristen Fløgstad

**Kristen Fløgstad** (født 1947) er en norsk friidrettsutøver fra Søgne i Vest-Agder. Han representerte Kristiansands Idrettsforening og IL i BUL. 

Fløgstad vant ti NM-gull i tresteg og seks NM-gull i lengde. Han vant kongepokalen for sin stevnerekord i lengde i 1968. Han deltok i sommer-OL for Norge i 1972 i München med 8.-plass i tresteg. 
Fløgstads norgesrekord i lengde med 8,02 meter satt 4. august 1973 stod i 46 år - til Ingar Kiplesund hoppet 8,10 17. august 2019.

Fløgstad er utdannet lærer og var landdirektør for Kirkens Nødhjelp i Sør&ndash;Sudan 1998-2000. Han var seniorrådgiver i NAV Vest Agder fram til pensjonsalder. Han mottok Vest-Agders kulturpris i 1982 og er æresmedlem i  Vest-Agders Idrettskrets og i Kristiansand IF.

## Medaljer i norske mesterskap

## Se også
* Norske rekorder i friidrett
* Mestvinnende utøvere i NM i friidrett

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Da Vinci-koden (film)

***Da Vinci-koden*** (originaltittel: *The Da Vinci Code*) er en amerikansk thriller og mysteriefilm regissert av Ron Howard. Filmen handler om symbolforskeren Robert Langdon som blir sendt til Louvre i Paris for å undersøke omstendighetene rundt drapet på en kurator. Sammen med politikryptologen Sophie Neveu avdekker han flere oppsiktsvekkende hemmeligheter som ligger gjemt i flere av arbeidene til Leonardo Da Vinci. Oppdagelsene bringer dem på sporet av et mystisk brorskap som er viet til å vokte en eldgammel hemmelighet som har vært bevart i 2000 år. Hemmeligheten vil ryste menneskeheten i grunnvollene hvis den avsløres. Filmen er basert på Dan Browns roman *[[Da Vinci-koden]].*

*Da Vinci-koden* ble en stor publikumsuksess og endte opp som den nest mest innbringende kinofilmen i 2006. Anmelderne var derimot ikke så begeistret.  

Filmen ble etterfulgt av ''Engler & demoner'', som er den andre i en trilogi basert på Dan Browns bøker.  

## Om filmen

### Popularitet og økonomi
*Da Vinci-koden* ble meget populær og innbrakte over $758 millioner på verdensbasis, hvorav $217 millioner i USA, $79 millioner i Japan, $55 millioner i Storbritannia, $33 millioner i Frankrike og $6 millioner i Norge. Den ble den nest mest innbringende kinofilmen på verdensbasis i 2006 og den femte mest innbringende i USA i 2006.

Produksjonskostnadene var på ca $125 millioner.

### Anmelderne
Den ble forholdsvis dårlig mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått 25 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske anmelderen Roger Ebert gav den 3 av 4 stjerner, mens Leonard Maltin gav den 2 av 4 stjerner. 

*[[VG]]* gav den terningkast fire, mens *[[Dagbladet]], [[Aftenposten]]* og *[[Dagsavisen]]* gav den tre.

### Produksjon
Filmrettighetene til Browns roman ble kjøpt for 6 millioner dollar. Produksjonsselskapet fikk tillatelse til å filme i Musée du Louvre, men ikke i Westminster Abbey. Katedralen i Lincoln godtok imidlertid et tilbud om å fungere som erstatning for Westminster Abbey.

## Rollefigurer
* Tom Hanks &ndash; Robert Langdon
* Ian McKellen &ndash; sir Leigh Teabing
* Alfred Molina &ndash; biskop Aringarosa
* Jean Reno &ndash; Bezu Fache
* Audrey Tautou &ndash; Sophie Neveu
* Jean-Pierre Marielle &ndash; Jacques Sauniere
* Paul Bettany &ndash; Silas

## Se også

* Jesus-blodslinje

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Pressemelding fra Opus Deis pressekontor i Roma angående filmen om Da Vinci-koden
André Bergdølmo

**André Bergdølmo** (født 13. oktober 1971) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er hovedtrener for LSK Kvinner.

## Spillerkarriere
Han er en av Norges mest meriterte fotballspillere gjennom tidene. Han har spilt 63  for Norge. 

Bergdølmo startet fotballkarrieren i Skjetten, og gikk derfra til Lillestrøm i 1991, hvor han skapte seg et navn som en av ligaens mest talentfulle sidebacker. Han spilte seks sesonger på Åråsen, før han våren 1997 gikk til Rosenborg. Han debuterte på landslaget senere samme år.

Bergdølmo vant fire seriemesterskap som Rosenborg-spiller, og var i den norske troppen under EM-sluttspillet i 2000, hvor han spilte samtlige av Norges kamper. Etter EM gikk han til den nederlandske toppklubben Ajax Amsterdam. I Ajax ble han omskolert til midtstopper (men var fortsatt back på landslaget), og ble nederlandsk ligamester og cupmester i 2002 som visekaptein for klubben. Samme år fikk han Kniksenprisen, som Norges beste fotballspiller dette året.

Sommeren 2003 gikk Bergdølmo til den tyske klubben Borussia Dortmund, hvor han spilte to sesonger, før han signerte for FC København sommeren 2005. I 2007 gikk han til Strømsgodset Toppfotball hvor han endte sin profesjonelle karriere som fotballspiller i 2008.

I 2009 signerte han en amatørkontrakt for den hardt-satsende 7.-divisjonsklubben Sørum IL for å spille sammen venner og sin stesønn Fredrik. Tidligere storspiller Knut Aga jr. er også blant spillerne som signerte for Sørum IL dette året. 9. april 2010 signerte Bergdølmo for 4.-divisjonsklubben Raumnes & Årnes IL, og debuterte med 5-1 seier over Søndre Høland.

## Trenerkarriere
I 2009 ble han assistenttrener for Henning Berg i Lillestrøm. Fra 2010 ledet han rekruttlaget til Lillestrøm til og med 2011.

I november 2011 ble det kjent at Bergdølmo var ansatt som toppspillerutvikler i Vålerenga. Men etter bare en sesong var han ferdig i klubben.

Etter ett år som hovedtrener for Drøbak-Frogn, ble han foran 2014-sesongen ansatt som hovedtrener for Kongsvinger. Men allerede i august 2014 fikk han sparken.

I 2016 var han assistenttrener for Vegard Skogheim i Ullensaker/Kisa.

I mai 2019 ble han ansatt som trener for juniorlaget til Sarpsborg 08, der var han til og med 2022-sesongen.

I desember 2022 ble han ansatt som hovedtrener for LSK Kvinner. Han ble kåret til årets trener i Toppserien 2023.

## Spillerstatistikk
(*Sist oppdatert [[3. november]] [[2008]]*)

 Kun seriekamper.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Bent Skammelsrud

**Bent André Skammelsrud** (født 1966) fra Rakkestad i Østfold er en norsk tidligere fotballspiller. Skammelsrud spilte 12 sesonger på s midtbane, etter å først ha vært innom Rakkestad, Drøbak/Frogn, Frigg og svenske Malmö FF. Han spilte også 38 kamper for , og scoret seks landslagsmål.

Bortsett fra i debutsesongen 1991 ble Skammelsrud seriemester i hver eneste sesong som Rosenborg-spiller. Han var en nøkkelspiller i klubbens Mesterligaeventyr på siste halvdel av 1990-tallet fra sin posisjon som defensiv midtbanespiller. Skammelsrud hadde også et kort opphold i den tyske klubben Bayer Leverkusen vinteren 1998, men returnerte til Trondheim etter bare noen måneder av familiære årsaker.

Skammelsrud forlot Rosenborg etter 2002-sesongen, da han ikke fikk fornyet kontrakt av klubbens nye trener Åge Hareide. Han fikk med seg elleve seriemesterskap og tre cupmesterskap, noe som gir ham en andreplass bak Roar Strand blant de mestvinnede fotballspillere i Norge‎. I 2003 debuterte Skammelsrud som sidekommentator til Roar Stokke i TV3.

Bent Skammelsrud er for øvrig onkel til fotballspilleren Marita Skammelsrud Lund (f. 1989).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bent Skammelsrud på RBKweb.com
* Fussballdaten
Pippi Langstrømpe (1969)

***Pippi Langstrømpe*** (originaltittel: *Pippi Långstrump*) er en svensk eventyr- og komiserie for barn som gikk på SVT i 1969. Regi var av Olle Hellbom. 

TV-serien ble i hovedsak innspilt i Visby på Gotland. Vinterscenene ble tatt opp på Røros.  Seriens åpningsmelodi «Här kommer Pippi Långstrump» ble skrevet spesielt til TV-serien.

Deler av materialet ble brukt i kinofilmen *[[Her kommer Pippi Langstrømpe]]* (1973).

## Episoder
# *Pippi flyttar in i Villa Villekulla*
# *Pippi är sakletare och går på kalas*
# *Pippi går i affärer*
# *Pippi ordnar en utflykt*
# *Pippi får besök av tjuvar*
# *Pippi går på tivoli* 
# *Pippi i den första snön 
# *Pippis jul*
# *Pippi hittar en spunk*
# *Pippis ballongfärd*
# *Pippi är skeppsbruten*
# *Pippi håller avskedskalas*
# *Pippi går ombord''
## Rolleliste

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kveghunder

**Kveghunder** er brukshunder som er trent i å gjete kveg. Som hunderase inngår disse hundene gjerne i samlebegrepet gjeterhunder, men i gjerning kan de være en hvilken som helst rase som er trent for oppgaver med å flytte større nyttedyr, som kveg og hest.

## Egenskaper
Kveghunder er ofte glimrende brukshunder, som både er energiske og arbeidsvillige. I så måte benyttes disse hunderasene til mange andre oppgaver, herunder også innen en rekke grener av hundesport. Mange benytter også slike hunder som gårdshunder, vakthunder og familiehunder.

## Arbeidsmønster og typer
En typisk kveghund må være sterk og utholdende og forholdsvis hurtig. Den benytter sin rovdyradferd til oppgaven, men ikke i samme grad som tradisjonelle fårehunder. De trenens til å agere på mennesklige kommandoer, gjerne i form av ulike plystrelyder og arm/håndbevegelser som kan oppfattes over avstand.

Begrepene *headers* og *heelers* aktualiseres ikke i samme grad som hos fårehundene, men hundene har slike egenskaper og får også ofte trening i dette. Spesielt mindre raser får slik trening, fordi de ofte fungerer som fårehunder på kveg. De større rasene er gjerne rene *catch dogs*, hunder som er trent til oppgaver med å hente inn dyr som forlater flokken.

## Kveghundraser
Typiske kveghundraser er hunder som australian cattledog, azores cattle dog, bouvier de roulers (ikke anerkjent av FCI), bouvier des ardennes og bouvier des flandres, men også beauceron, briard og corgirasene welsh corgi cardigan og welsh corgi pembroke regnes som gode kveghunder. Flesteparten av rasene klassifiseres som bruks-, hyrde og gjeterhunder og tilhører FCIs gruppe 1.

### Sennenhunder
Blant kveghundene finner man også de såkalte svetisiske sennenhundene, men disse er molossere og er mer å betrakte som gårdshunder og vokterhunder. De har tradisjonelt voktet kveg og passet på eiendom. I noen grad har de også vært benyttet som vognhunder og sledehunder. Sennenhundene klassifiseres som en egen undergruppe i FCIs gruppe 2.

## Oksehunder
Bulldogger er normalt mellomstore til store hunder som opprinnelig ble avlet fram for å vokte og kontrollere kveg. Bulldoggens arbeidsmåte var å fronte kveget og styre det gjennom biteatferd mot snutespissen. Disse hundenes pågangsmot og styrke og folks ønske om lettjente penger førte imidlertid til at hundene etter hvert ble tatt i bruk til veddemål, som slåsskamper mellom okser og hunder (såkalte oksekamper eller bull-baiting), og senere også regulære hundekamper. Oksekamper er i England kjent fra 1600-tallet. Kampformen førte til avl av såkalte moderne kamphunder og regulære hundekamper. Slike kamper kalles gjerne i et samlebegrep for blodsport. I England ble slike grusomme kamper mellom dyr forbudt med lov i 1835, et forbud som raskt bredte seg til det meste av verden. Imidlertid har denne formen for blodsport fortsatt sine tilhengere verden rundt, men virksomheten drives nå ulovlig.
Opprør

**Opprør** er voldelig reisning mot myndigheter eller andre makthavere. Et mindre opprør kalles gjerne *oppstand*, mens et større opprør kan utvikle seg til *[[borgerkrig]]* eller væpnet revolusjon.

I folkeretten anses opprør som et indre anliggende, med mindre opprørerne blir anerkjent som krigførende. I ethvert tilfelle er det folkerettsstridig når utenforstående stater støtter et opprør.

## Norge
I Norge straffes opprør med fengsel inntil 15 år, i grove tilfeller inntil 21 år. Etter den militære straffelov anses det også som opprør når flere krigsmenn i fellesskap søker 
*a) å øve vold mot en overordnet, eller 
*b) å tvinge en sådan til å foreta eller å unnlate en tjenestehandling, eller 
*c) å nekte lydighet mot en foresatts befaling i tjenesteanliggende.

## Se også
*Opprørsbekjempelse
*Statskupp
*Revolusjon
*Mytteri
*Opptøyer
*Oppvigleri
*Politisk demonstrasjon

## Referanser
Frømandskorpset

**Søværnets Frømandskorps** er en spesialstyrke i den danske marinen. Frømand er det samme som froskemann på norsk og er altså personell som bl.a. behersker dykking. Styrken ble opprettet på 1950-tallet da instruktører ble sendt til USA, England og Norge for å trenes i spesialoperasjoner.

## Eksterne lenker
*
Jægerkorpset

**Jægerkorpset** er en spesialstyrke i den danske hæren. Jægerkorpset er utdannet, organisert og utrustet til å utføre oppklarings- og kampoppgaver bak fiendens linjer og kan operere til lands, til vanns og i luften. Jægerkorpset kan med meget kort varsel bli innsatt  i spesialoperasjoner i såvel nasjonal som internasjonalt regi,  hvor konvensjonelle styrker ikke kan anvendes. Det moderne Jægerkorpset ble opprettet 1. november 1961.

## Eksterne lenker
* 
* Jægerkorpset – privat nettsted
* Danske spesialstyrker
Individ

Et **individ** er en enkelt person eller en enkelt organisme, det vil si en unik og mer eller mindre autonom enhet. I det biologiske hierarkiet er individet ett av de mest betydningsfulle nivåene, som ligger mellom cellen og populasjonen. (Hos encellede organismer er individet per definsjon ensbetydende med cellen.)

Det er ikke alltid entydig å avgrense et individ. I dyrekolonier som hos sosiale insekter (for eksempel bier, maur) kan for eksempel enkeltorganismer ikke overleve uten resten av samfunnet, men har likevel autark atferd og betraktes således vanligvis som enkelte individer. I andre kolonier, for eksempel hos mosdyr eller polypper, kan enkeltorganismene i tillegg være genetisk identiske og opprettholde cellulære forbindelser mellom organismene, slik at de utgjør fysiologiske enheter med naboene. Her kan det være nokså vilkårlig å avgrense enkelte individer. Noen av disse koloniene kan med rette betegnes som superorganismer. Det samme gjelder for mange planter som formerer seg ved knoppskyting. Her brukes ofte begrepene genet (for genetisk avgrensede individer) og ramet (for fysiologisk avgrensede individer) for å unngå misforståelser.

Hos de fleste dyr, inkludert mennesket, forekommer ikke slike vanskeligheter. Også eneggete tvillinger er &ndash;&nbsp;til tross for at de er genetisk identiske&nbsp;&ndash; helt klart to ulike individer, fordi de blir utsatt for ulike miljøpåvirkninger og kan handle uavhengig. Derimot fins det andre tvilstilfeller. Overgangen mellom siamesiske tvillinger og teratomer (svulstaktige dobbeltdannelser av organer) er for eksempel flytende. Likeså er det umulig å angi et nøyaktig tidspunkt for når individualiteten begynner *i tid*. Spesielt i ovipare (levendefødende) arter som mennesket blir fosteret gradvis levedyktig, og blir ikke helt uavhengig før (ev. lenge) etter fødselen.

I filosofien brukes individbegrepet i en mye videre betydning, se partikulare.

## Fotnoter

## Referanser


## Litteratur
* Gracia, Jorge J.E. (1988): *Individuality: An Essay on the Foundations of Metaphysics*. State University of New York Press.
* Klein, Anne Carolyn (1995): *Meeting the Great Bliss Queen: Buddhists, Feminists, and the Art of the Self*. .

## Eksterne lenker
* 
* Tunstad, Erik (8. november 2018): «Hva er et individ?», *Forskning.no*
Norsk institutt for naturforskning

**Stiftelsen Norsk institutt for naturforskning** (**NINA**) er en norsk stiftelse, opprettet i 1988, som forsker på natur og samspillet mellom natur og samfunn.

NINAs primære aktivitet er å drive anvendt forskning. Stiftelsen har både biologer og samfunnsforskere. Viktige arbeidsområder for NINA er biologisk mangfold, fornybar energi, rovpattedyr, havbruk, miljødatabaser, bruk og forvaltning av naturressurser, konsekvensanalyser, økologiske effekter av klimaendringer og økonomiske effekter av naturbruk.

NINA har hovedkontor på Gløshaugen i Trondheim, og avdelingskontorer i Bergen, Lillehammer, Oslo og Tromsø, og NINA har også forskningsstasjon på Ims i Rogaland. Totalt har NINA 335 ansatte (2023).

NINA ble dannet i 1988 ved en sammenslåing av forskningsavdelingen ved Direktoratet for naturforvaltning og Økoforsk (Program for anvendt økologisk forskning), som var blitt grunnlagt i 1983 og underlagt Miljøverndepartementet).

NINA er en del av Framsenteret, HydroCen , CIENS og Alternet.

## NINAs tjenester
Tjenestene som instituttet leverer, omfatter blant annet:
*Forskning og utredning
*Miljøovervåking
*Rådgivning og evaluering
*Dialog og formidling

De viktigste tema- og aktivitetsområdene er:
*Arealbruk og landskapsanalyser
*Nærings- og samfunnsutvikling basert på naturressurser
*Forvaltning av biologiske ressurser
*Høsting og bærekraftig bruk av fiske- og viltbestander
*Analyser av konflikter mellom menneskelig aktivitet og naturlige plante- og dyrebestander
*Miljøkonsekvenser av menneskelig aktivitet og naturinngrep
*Vegetasjonsundersøkelser
*Overvåking og analyser av tidsserier vedrørende endringer i naturen
*Utvikling og drifting av miljødatabaser
*Overvåking av rødlistearter og bevaring av biologisk mangfold

## Referanser


## Eksterne lenker
* NINAs hjemmeside
Revolt

***Revolt*** var et blad som ble startet av ungsosialistene i Trondheim i 1914. I 1915 ble det organ for Norges Ungsocialistiske Forbund og flyttet til Kristiania.

På dette tidspunktet hadde *Revolt* pådratt seg flere tiltaler enn noe annet sosialistisk blad i Norge. Myndighetene prøvde stadig å stoppe bladet. Den ene etter den andre av de som satt i redaksjonen ble fengslet.  Ansvarshavende var Ole Storaa, og bladet ble redigert av dansken Axel Sørensen som forøvrig ble dømt for sin redaksjon av *Revolt* og utvist i mars 1916. 

Fra 1916 ble bladet redigert av en komité, mens ansvarshavende var E. Rosenkilde. I likhet med *[[Direkte Aktion]]* offentliggjorde også *Revolt* navnet på personer som bedrev økonomiske misligheter, eller ikke betalte kontingenten, overfor bevegelsen og bladet; «Sortelisten». Streikebrytere kom også på denne listen. Tryggve Aakervik, var med på å starte bladet, og var redaktør i perioden 1918-21.

I 1926 ble bladet omorganisert, og skiftet navn til *Fritt Samfund*. Malfred Bergseth var ansvarshavende for bladet i 1926, men Nils Heggland overtok for perioden 1927-28.

Fra 1/1927 ble *Fritt Samfund* («Før Revolt. Organ for Social-Anarkistisk Forbund») utgitt og redigert av Forsvarskomiteen for Sacco og Vanzetti i Norge. Det siste nummeret av *Fritt Samfund* kom i 1928.
Olle Hellbom

**Olle Hellbom** (1925–1982) var en svensk regissør som er kjent for sine Astrid Lindgren-filmer generelt, og Pippi Langstrømpe spesielt.

## Filmografi
### Regissør
* 1984 *Karlsson på taket* (TV-serie)
* 1981 *[[Rasmus på loffen (film)|Rasmus på loffen]]* (Rasmus på luffen)
* 1977 *[[Brødrene Løvehjerte (film)|Brødrene Løvehjerte]]* (Bröderna Lejonhjärta)
* 1977 *Så går det till på Saltkråkan* (TV-serie) 
* 1974 *[[Karlsson på taket (film)|Karlsson på taket]]* (Världens bästa Karlsson)
* 1974 *Emil i Lönneberga* (TV-serie)
* 1973 *[[Emil og grisungen]]* (Emil och griseknoen)
* 1973 *Här kommer Pippi Långstrump* 
* 1972 *[[Nye streker av Emil i Lønneberget]]* (Nya hyss av Emil i Lönneberga)
* 1971 *[[Emil i Lønneberget (film)|Emil i Lönneberga]]* 
* 1970 *[[Pippi rømmer med]]* (På rymmen med Pippi Långstrump)
* 1970 *[[Pippi Langstrømpe på de syv hav]]* (Pippi Långstrump på de sju haven)
* 1969 *[[Pippi Langstrømpe I (1969)|Pippi Långstrump]] (TV-serie) 
* 1969 *Pippi Långstrump II* (TV-serie) 
* 1967 *Skrållan, Ruskprick och Knorrhane* 
* 1966 *Tjorven och Mysak* 
* 1965 *Tjorven och Skrållan* 
* 1964 *Tjorven, Båtsman och Moses* 
* 1964 *Vi på Saltkråkan* (TV-serie)
* 1961 *Bara roligt i Bullerbyn* 
* 1960 *Alle vi barna i Bakkebygrenda* (Alla vi barn i Bullerbyn)
* 1959 *Raggare!*
* 1957 *Mesterdetektiven Blomkvist lever farlig* (Mästerdetektiven lever farligt)

=== Produsent ===
* 1983 *Limpan*
* 1981 *Rasmus på loffen* (Rasmus på luffen)
* 1981 *Tuppen*
* 1981 *SOPOR*
* 1980 *Marikken på Junibakken* (Madicken på Junibacken)
* 1980 *Mannen som blev miljonär*
* 1979 *Du er sprø, Marikken* (Du är inte klok, Madicken)
* 1979 *Jag är med barn*
* 1979 *Den åttonde dagen*
* 1979 *Madicken* (TV-serie)
* 1977 *Brødrene Løvehjerte* (Bröderna Lejonhjärta)
* 1977 *Måndagarna med Fanny*
* 1976 *Mina drömmars stad*
* 1975 *En kille och en tjej*
* 1972 *Mannen som slutade röka*

=== Manusforfatter ===
* 1981 *Tuppen* (screenplay) 
* 1980 *Mannen som blev miljonär*
* 1979 *Jag är med barn*
* 1970 *Pippi Langstrømpe på de syv hav* (Pippi Långstrump på de sju haven)
* 1959 *Raggare!*
* 1955 *Resa i natten*
* 1953 *Marianne*
* 1951 *Hon dansade en sommar* (ukreditert)
* 1951 *Kvinnan bakom allt*
* 1950 *När kärleken kom till byn''

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Mandibeldyr

* insekter
* krepsdyr
* mangefotinger

**Mandibeldyr** er betegnelsen for de av leddyrene som har ekte kjever. 
Dette er muligens en polyfyletisk gruppe.

Kjevene er tre par med omdannede bein («munnføtter»), hvorav den fremste omtales som overkjeve (*[[mandibel]]*) og de to bakerste som underkjever (*[[maxille]]r*).
Også det forhenværende beinparet foran overkjeven og bak (den første) antennen har fått en ny funksjon og blitt til den andre antennen («følehorn»).

Denne tilstanden med to par antenner og tre par kjever er kun bevart hos krepsdyr.
Hos både insekter og noen mangefotinger (fåfotinger og tusenbein) har en av maxillene blitt omformet til et enkelt organ, som kalles underleppe (*[[labium]]*).
Dessuten har insekter og mangefotinger tapt det andre antenneparet igjen.
## Eksterne lenker
*
Protostomier

* armfotinger
* bløtdyr
* flatormer
* foronider
* bukhårsdyr (Gastrotricha)
* Gnathifera
* kamptozoer
* kinorhyncher
* korsettdyr
* leddormer
* leddyr
* mosdyr
* pilormer
* priapulider
* rundormer
* slimormer
* snabelormer
* taglormer

**Protostomier** (Protostomia, av gresk πρώτος [*protos*] = «tidlig» og στώμα [*stoma*] = «munn») er en av de store gruppene som dyrene kan inndeles i.
95 % av alle kjente dyrearter hører til protostomiene, deriblant bløtdyr, flatormer, leddormer og leddyr.

Det som har gitt navn til gruppen, er at urmunnen (larvens munn) &ndash;&nbsp;ulikt deuterostomier&nbsp;&ndash; vanligvis forblir munnåpningen i voksne individer (*protostomi*).
Endetarmsåpningen dannes, hvis den fins, på et senere stadium i fosterutviklingen.
Mange protostomier har et *[[coelom]]* (en sekundær kroppshule), som vanligvis dannes ved såkalt *[[schizocoeli]]*.
En annen utbredt egenskap er at cellekløyvingen i fosterutviklingen foregår etter det såkalte spiralkvartett-mønsteret.

Verken de nevnte eller andre fellestrekk er med sikkerhet avledete for protostomier.
Det vil si at egenskapene enten er eldre enn gruppen (eksempelvis protostomi, som også forekommer hos nesledyr) eller ikke var til stede i gruppens siste felles stamart.
Det sistnevnte kan gjelde for spiralkvartettkløyvinga.
Også tidspunktet for coelomets evolusjonære opphav er usikkert. Det kan både ha oppstått før deuterostomier og protostomier skilte lag, eller lenge etter den siste felles stamarten for alle protostomier hadde opphørt å eksistere.

## Inndeling
Inndelingen av protostomiene er fremdeles veldig omdiskutert.
Hovedspørsmålet er hva som er den nærmeste slektningen til protostomienes største delgruppe, leddyrene.
Ifølge Articulata-hypotesen, som hovedsakelig bygger på morfologiske og ontogenetiske funn, betraktes leddyr og -ormer som søstergrupper.
Ifølge Ecdysozoa-hypotesen, som hovedsakelig bygger på genetiske data, er imidlertid rundormer blant leddyrenes nærmeste slektninger.
Leddormene kan ifølge sistnevnte hypotese sammenfattes med bl.a. bløt- og mosdyr til Lophotrochozoa.

Flere mindre grupper, hvis plassering tidligere hadde vært omstridt, har man imidlertid kunnet plassere i stamtreet:
* Armfotinger og foronider er hverandres søstergrupper, og hører ikke, som man tidligere trodde, til deuterostomiene.
* Echiurider og de tidligere så gåtefulle skjeggbærerne er delgrupper av leddormene.
* kinorhyncher, korsettdyr og priapulider utgjør en felles slektskapsgruppe (Scalidophora eller Cephalorhyncha).
* Gnathostomulider, hjuldyr, krassere, *[[Limnognathia maerski]]*, *[[Symbion pandora]]* og muligens også myzostomider kan sammenfattes som Gnathifera («kjevebærere»).
* Kamptozoer og snabelormer er sannsynligvis nokså nær beslektet med bløtdyr.
* Pilormer er fortsatt en gåtefull gruppe, men kan være nær beslektet med rundormer og taglormer.

## Eksterne lenker
*
Linse

**Linse** kan referere til:

* Optisk linse, et gjennomsiktig legeme som bryter lys
** Gravitasjonslinse, en masse som via tyngdekraft bryter lys
** Kontaktlinse, en optisk linse som festes direkte på øyet ved hjelp av adhesjon
** Øyets linse
* Linse (plante) (*Lens culinaris*), kulturplante
Hvasser

**Hvasser** (tidligere **Vasser**) er en øy i kommunen Færder i Vestfold. Den er den fjerde største øya i kommunen, og ligger på vestsida av Oslofjorden, øst for Tjøme og Brøtsø 25&nbsp;km sør for Tønsberg.  Arealet er 3,69&nbsp;km², og folketallet i 2017 var 482.

Sentralt på øya ligger tettstedet Hvasser med 412 innbyggere.

## Historie
Navnet Hvasser kommer av ordet «hvass», altså skarp, etter noen spisse knauser på øya.  Hvasser ble tidligere også kalt Vasserland og Vasser. 

Hvasser skal uttales med tonelag 2 (som for eksempel «(å) lande», «bønner»). Men i den senere tid, særlig blant unge mennesker, har det blitt vanlig å uttale med  tonelag 1 (som for eksempel «landet» «bønder»). 

I 1910 var det 118 bolighus og 486 innbyggere på Hvasser.

## Friluftsliv, sommergjester, kunst og kultur
Hvasser har en unik kontakt med skjærgården og havet. Det er flere fine badestrender og turområder, blant annet Lilleskagen nord på øya samt Fynsletta, Jørestrand, Sønstegård og Sydstranda mot sør. Øya er et populært feriested om sommeren og har en mengde private sommerhus og hytter. Det er også flere pensjonater og en leirskole. I Sandøsund er det kystmuseum med blant annet presentasjon av losvirksomheten på stedet. I Sandøsund finner man også Galleri Gudem som hadde åpning i 2001, et visning-/salgssted av samtidskunst, billedkunst og kunsthåndverk.

Øya hadde tidligere barneskole, men den er nedlagt og barna går på Lindhøy skole på Tjøme. Hvasser kirke er fra 1903.

## Næringsvirksomhet
På Hvasser er det stedet Sandøsund eller Krukehavn (som det står på kartet) som er sentrum. Der er det butikker, kaféer, galleri, restauranter og fiskerimottak med utsalg av fiskeriprodukter. Her ligger også losstasjonen for Ytre Oslofjord. Det var los Severin Evensen fra Hvasser som hadde det ærefulle oppdrag å lose kong Haakon VII til Oslo da han kom til Norge i 1905. Skulpturen *Brottet* av Hvasser-kunstneren Ståle Kalvik ble avduket i Sandøsund i 2005 til minne om losskøyta *Gaa Paa* som forliste utenfor Hvasser i 1913.

## Bildegalleri

Fil:Hvasser, Sannesund - Færder in background.jpg|Tettstedet og det vesle havneområdet Sandøsund på øya Hvasser fotografert 1915. Færder-øyene i bakgrunnen.
Fil:Hvasser Motell Hvasserveien Færder kommune Vestfold Norway 2020-07-02 Wooden building Summer DSC01847.jpg|Hvasser motell.


## Referanser


## Eksterne lenker
* Færder kommunes hjemmeside
* Om historisk kystkultur i Vestfold 
* Galleri NORs fotografier fra Hvasser 1911–1915
*  Einar Chr. Erlingsen: «- likesom et kongerike for sig selv – Hvasser 1891–1941» (1992, digital faksimilekopi)
Bufe

**Bufe** (fra urgerm. *bōf* via norr. *búfé*) er en eldre samlebetegnelse som beskriver produksjonsdyr og andre nyttedyr, som i dag som oftest kalles husdyr. Det norske begrepet stammer fra gammelsvensk og gammeldansk og refererer opprinnelig til husdyr (også kalt fé) som ble holdt for melk eller kjøtt, særlig storfe og sauer.

Begrepet, som følger av begrepet *bu* eller *bo* (og har sammenheng med juridisk eierskap; dødsbo, konkursbo m.v.),  brukes fortsatt i enkelte dialekter for referere til tradisjonelle beitedyr, som krøtter, sau og geit, men noen inkluderer også produksjonsdyr som gris, kanin, og fjørfe. I andre sammenhenger kanskje også domestiserte dyr som hest, esel, alpakka, lama, baktriakamel, dromedar med flere. Hund og katt karakteriseres vanligvis ikke som bufe, fordi de ikke er produksjonsdyr.

## Arter

&nbsp;

## Referanser
Verdensmesterskapet i alpint

**Verdensmesterskapet i alpint** er en idrettsbegivenhet som arrangeres annet hvert år. Man kårer verdensmestre i de fire enkeltdisiplinene slalåm, storslalåm, super-G og utfor, i tillegg til alpin kombinasjon, som i 2025 arrangeres som lagkonkurranse for kvinner og menn, samt fra 2005 mikslagkonkurranse med nasjonslag bestående av både kvinner og menn. I 2021 og 2023 ble det arrangert parallellstorslalåm. Mesterskapet arrangeres av Det internasjonale skiforbundet (FIS).

Det første verdensmesterskapet ble arrangert i 1931. Til 1939 var arrangementene årlige. Etter annen verdenskrig ble verdensmesterskapene arrangert annethvert år fra 1948 til 1982, og i denne perioden talte også OL-øvelsene som verdensmesterskap. Fra 1985 er verdensmesterskapene blitt arrangert annethvert år, bortsett fra at mesterskapet i 1995 ble utsatt til i 1996 på grunn av snømangel i Sierra Nevada.

## Arrangementer

## Mestvinnende utøvere
*Utøvere med fem eller flere *individuelle* medaljer
*Ikke inkludert medaljer vunnet i mikslagkonkurranser
*Inkludert medaljer vunnet under vinter-OL i perioden 1948 til 1980
*Oppdatert per VM i alpint 2025

## Nasjonsvis medaljefordeling
  
*Tabellene for menn og kvinner inneholder medaljer vunnet under både rene VM-arrangementer og under de olympiske vinterlekene mellom 1948 og 1980, ikke inkludert VM i 1941 som ble strøket av FIS i 1946 
*Ikke inkludert medaljer i mikslag-konkurranser
**Kursiv skrift* angir nasjoner som ikke lenger eksisterer – medaljer vunnet av Vest-Tyskland er oppført under Tyskland
*Oppdatert per VM i alpint 2025 i Saalbach-Hinterglemm

### Mixed lagkonkurranse
*Kun medaljer vunnet i mikslag-konkurranser

### Totalt

* *Inkludert Vest-Tyskland

## Se også
*VM-medaljører i alpint
*Liste over topp-nasjoner i skisport
Magnolider

* Canellales
* laurbærordenen (Laurales)
* magnoliaordenen (Magnoliales)
* pepperordenen (Piperales)

**Magnolider** er  er en stor delgruppe av blomsterplanter. I APG IV-systemet regnes de som en uformell klade med det engelske navnet *magnoliids*. 

## Beskrivelse
De utgjør en nokså tidlig gren i de blomsterplantenes stamtre.
De har derfor vært av spesiell interesse for botanikere fordi de i en del egenskaper, for eksempel i blomstens bygning, ligner på den siste felles stamfaren til alle blomsterplanter. Gruppen har tretallige blomster, pollen med én åpning og som regel fjærnervede blad. Blomsterbladene har ikke noe skille mellom beger- og kronblad, og pollenbærerne kan være bladlignende.

Utbredelsen omfatter tropiske og tempererte strøk i alle verdensdeler. De er ganske varmekrevende, og den eneste arten som kanskje forkommer naturlig i Norge er hasselurt (*Asarum europaeum*). Artene er trær, busker og forvedede klatreplanter, og det er få urter i gruppen. Økonomisk viktige produkter er frukt som avokado og cherimoya, og krydder som svart pepper, laurbær, muskat, kanel og kamfer. Tulipantre og magnolia plantes som prydtrær og gir også tømmer.

## Systematikk
Magnolidene kan inndeles i fire større grupper: Canellales, laurbærordenen (Laurales, med blant annet laurbærfamilien), magnoliaordenen (Magnoliales, med blant annet magnoliafamilien og muskatnøttfamilien) og pepperordenen (Piperales, med blant annet holurtfamilien og pepperfamilien). Av disse er Canellales og Piperales hverandres søstergrupper, og det samme gjelder for Laurales og Magnoliales.

Magnolidene tilsvarer delvis underklassen Magnoliidae  som var avgrenset på ulike måter i Cronquist- og Takhajan-systemene. De gamle underklassene omfattet også andre grupper og var derfor polyfyletiske.

Kladogrammet nedenfor viser antatte slektskapsforhold innenfor magnolidene:

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Canellales

* Canellaceae (16 arter)
* Winteraceae (120 arter)

**Canellales** er en delgruppe av de blomsterplantene, og én av fire ordener av magnoliaplanter (magnolider). Ordenen har to kjente familier, med 136 kjente arter. De fleste artene er dvergbusker eller trær, noen er epifytter.

Artene innenfor familien Canellaceae er utbredt i tropisk Amerika og Afrika, mens Winteraceae inngår i antarktisk flora på den sørlige halvkule. De fylogenetiske forholdene i og rundt gruppen er ikke helt entydige. Fram til 1999 ble de to familiene i ordenen ikke ansett å stå hverandre spesielt nære, og Canellaceae ble antatt å være beslektet med familien Myristicaceae. Men nyere studier har ført til at begge familiene nå anses å tilhøre en felles gruppe Canellales.

## Fylogeni
De fylogenetiske forholdene innenfor gruppen anses å se slik ut:

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Pamela S. Soltis og Douglas E. Soltis: «The origin and diversification of angiosperms», i *American Journal of Botany*, 2004;91:1614-1626.
Kristian Gundersen (1907–1977)

**Kristian Gundersen** (født 1907, død 1977) var en norsk politiker og ordfører i Hamar fra 1967 til 1975 for Arbeiderpartiet. Han var medlem av bystyret fra 1952, og varaordfører fra 1962 til han selv ble ordfører.

Han var også formann i Hamar Handel og Kontor og styremedlem i Hamar Kooperative Selskap.

## Referanser




## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*