open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Serpico, den siste ærlige purk

***Serpico, den siste ærlige purk*** (originaltittel: *Serpico*) er en amerikansk kriminaldrama fra 1973 regissert av Sidney Lumet. Filmen handler om en idealistisk politimann ved New York-politiet som forsøker å avslører korrupsjonen som preger avdelingen han jobber ved. Hovedrollen spilles av Al Pacino. Filmen er basert på Peter Maas' biografi om politimannen Frank Serpico som i 1971 avslørte og vitnet om den omfattende korrupsjonen i New York-politiet.

Filmen ble meget godt mottatt av anmelderne og ble en stor publikumssuksess i USA.

## Handling
Politimannen Serpico blir etter eget ønske forfremmet til etterforsker og forflyttet til en annen avdeling. Hans iver får seg imidlertid en trøkk da han fra første stund oppdager at avdelingen er korrupt tvers igjennom. Politiet tar imot smøring for å snu hodet i en annen retning, og deler byttet seg imellom etter razziaer. Serpico blir uglesett av sine partnere når han nekter å gjøre det samme. Når han så gjør sine omgivelser oppmerksom på at han vil avsløre hele greia, er han ikke trygg noen plasser. Han ugleses på jobben og blir til stadighet utsatt for trakkaseringer, noe som gjør at han ønsker å trekke seg. Han står imidlertid ut løpet, men blir alvorlig skadet i en skuddveksling når hans kollegaer ikke kommer ham til unnsetning.

## Om filmen

### Popularitet og økonomi
*Serpico* innbragte $30 millioner i USA. Ifølge The Numbers havnet den på 10. plass over de mest innbringende kinofilmene i USA i 1973.

Produksjonskostnadene er blitt antatt å ligge på mellom $2,5 og $3 millioner.

### Anmelderne
Den ble godt mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått 90 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmkritikeren Leonard Maltin gav den 3,5 av 4 stjerner.

*[[Dagbladet]]* og ''Arbeiderbladet'' gav den terningkast fem, mens *[[VG]]* gav den fire.

### Priser og nominasjoner
Pacino vant en Golden Globe for beste hovedrolle på film. Filmen ble samme år nominert i to Oscar-kategorier. Den vant også flere andre priser, blant annet bransjeprisen Writers Guild of America.

Det amerikanske filminstituttet har kåret Pacinos rollefigur til filmhistoriens 40. beste helteskikkelse.

## I rollene
(utvalg)
*Al Pacino –  Officer Frank Serpico 
*John Randolph –  Chief Sidney Green 
*Tony Roberts –  Bob Blair 
*Jack Kehoe –  Tom Keough 
*M. Emmet Walsh –  Chief Gallagher 
*Bernard Barrow –  Insp. Roy Palmer 
*Biff McGuire –  Capt. Insp. McClain 
*Barbara Eda-Young –  Laurie 
*Cornelia Sharpe –  Leslie Lane 
*John Medici –  Pasquale 
*Allan Rich –  Dist. Atty. Herman Tauber

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 7728

**Fylkesvei 7728** går mellom Vonheim og Steira i Vestvågøy kommune.

Før 1. januar 2010 hadde veien betegnelsen fylkesvei 835.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 996 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Qaqortoq Museum

**Qaqortoq Museum** er et museum i Qaqortoq, som er Grønlands nest største by. 

Museet har utstilt en rekke gamle inuitbåter, fangstredskaper og nasjonaldrakter, og viser gjenstander fra både Dorsetkulturen, Thulekulturen og vikingtiden. De har også rekonstruert «det røde værelse» og «det blå værelse», der hhv. Knud Rasmussen og Charles Lindbergh har overnattet. I 2006 startet de et prosjekt for å bygge en umiak, ofte kalt «konebåt», som er en tradisjonell grønlandsk båt med treramme dekt av selskinn. 

Museet ligger i byens eldste bygning og er fra 1804. 

## Referanser



## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 835 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 835** i de følgende fylkene:

*Nordland (primær fylkesvei)
*Fylkesvei 835 (Nordland) (før 1. januar 2010}
*Fylkesvei 835 (Rogaland)
*Fylkesvei 835 (Vest-Agder)
Belenois

* *se systematisk inndeling*

***Belenois*** er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.  
## Utseende
Middelsstore, lysfargede sommerfugler med avrundede vinger. Oversiden er hvit eller gul med svarte eller grå tegninger.
Undersiden er gjerne kontrastrikt mønstret i gult, hvitt og svart.

## Levevis
Larvene lever på planter i kapersfamilien (Capparidaceae).
Disse sommerfuglene finnes gjerne i tørre, åpne områder, for eksempel savanne og tørr mark med tornebusker.

## Utbredelse
De fleste lever i Afrika. Noen få av artene lever på Madagaskar. Én art lever i tillegg til Afrika også i India, og én art er utbredt i Australia og Indonesia.

## Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Belenois*** Hübner, 1819
******* *[[Belenois raffrayi]]* (Oberthür, 1878) 
******* *[[Belenois margaritacea]]* Sharpe, 1891 
******* *[[Belenois albomaculatus]]* (Goeze, 1779) 
******* *[[Belenois grandidieri]]* (Mabille, 1878) 
******* *[[Belenois larima]]* (Boisduval, 1836) 
******* *[[Belenois zochalia]]* (Boisduval, 1836) 
******* *[[Belenois crawshayi]]* Butler, 1894 
******* *[[Belenois diminuta]]* Butler, 1894 
******* *[[Belenois victoria]]* Dixey, 1915 
******* *[[Belenois subeida]]* (C. & R. Felder, 1865) 
******* *[[Belenois calypso]]* (Drury, 1773) 
******* *[[Belenois welwitschii]]* Rogenhofer, 1890 
******* *[[Belenois sudanensis]]* (Talbot, 1929) 
******* *[[Belenois rubrosignata]]* (Weymer, 1901) 
******* *[[Belenois thysa]]* (Hopffer, 1855) 
******* *[[Belenois solilucis]]* Butler, 1874 
******* *[[Belenois aldabrensis]]* (Holland, 1896) 
******* *[[Belenois anomala]]* (Butler, 1881) 
******* *[[Belenois antsianaka]]* (Ward, 1870) 
******* *[[Belenois mabella]]* Grose-Smith, 1891 
******* *[[Belenois java]]* (Linnaeus, 1768) – Indonesia og Australia
******* *[[Belenois helcida]]* (Boisduval, 1833) 
******* *[[Belenois hedyle]]* (Cramer, 1777) 
******* *[[Belenois theora]]* (Doubleday, 1846) 
******* *[[Belenois theuszi]]* (Dewitz, 1889) 
******* *[[Belenois aurota]]* (Fabricius, 1793) – finnes også i India
******* *[[Belenois creona]]* (Cramer, 1776) 
******* *[[Belenois gidica]]* (Godart, 1819)

## Kilder
* Belenois på  ''Tree of life''
* Butterflies of India – *Belenois aurota* http://www.learnaboutbutterflies.com/India%20-%20Belenois%20aurota.htm

## Eksterne lenker
* 
* ''Belenois'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Ascia

***Ascia monuste*** er en dagsommerfugl i gruppen hvitvinger.  Den eneste arten lever i Sør-Amerika, Mellom- og Nord-Amerika.

## Utseende
En middelsstor til stor (vingespenn 60-85 millimeter), hvit sommerfugl. Spissen av forvingen er smalt svart.
På undersiden er vingeårene brune, og bakvingens grunnfarge kan være gulaktig.

## Levevis
Denne arten er en sterk flyger og er kjent for å kunne gjøre lange vandringer.
Larvene lever på planter i korsblomstfamilien, kapersfamilien og Batidaceae.

## Utbredelse
Arten kan finnes fra det sørlige USA og sørover gjennom hele Mellom- og Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje. De store artene som i dag plasseres i slekten *[[Ganyra]]* ble tidligere regnet til *Ascia*.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Ascia***   Scopoli, 1777
******* *[[Ascia monuste]]* (Linnaeus, 1764). Underarter:
******** *Ascia monuste monuste* (sørlige USA til Surinam)
******** *Ascia monuste phileta*
******** *Ascia monuste virginia* (Vestindia)
******** *Ascia monuste eubotea* (Cuba)
******** *Ascia monuste orseis* (Brasil, Argentina)
******** *Ascia monuste suasa* (Peru)
******** *Ascia monuste automate* (Argentina)
******** *Ascia monuste raza* (Baja California Sur)

## Kilder
* ''Ascia'' på Tree of life
* Butterflies and Moths of North America – *Ascia monuste* http://www.butterfliesandmoths.org/species/Ascia-monuste

## Eksterne lenker
* 
* ''Ascia'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Paul Anders Normann Grendstad

**Paul Anders Normann Grendstad** (født 14. september 1960) er en norsk instruktør, regissør og konseptutvikler.

Grendstad, også kjent under akronymet «PANG»; eller som «Paul P.A.N.G.» eller «Paal Pang», har medvirket i nærmere 300 produksjoner hvorav ca. halvparten som regissør. Han har vært tilknyttet institusjoner som eksempelvis Statens balletthøgskole, Nationaltheatret og Høgskolen i Nord-Trøndelag.

Grendstad har også vært med på å etablere av *Artist Society* og *Feel Good News*

## Verk i utvalg
* 1997 – *Isquake – skulptur/installasjon – Siemens Trondheim*
* 1997 – *Morgensangen – Animasjonsfilm*

## Priser
* Dolbyprisen for *Morgensangen* fra Kortfilmfestivaleni Grimstad
* Juryens Ærespris – Indonesia International Filmfestival''

## Medlemskap
* Norske Filmregissører
* Filmforbundet
* Foreningen for Animert Film

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 7608

**Fylkesvei 7608** går mellom Borg og Straumgård i Vestvågøy kommune. Veien går rundt Innerpollen, derav navnet.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 832 (Nordland). 

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 832 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 832** i de følgende fylkene:

*Fylkesvei 832 (Nordland)
*Fylkesvei 832 (Rogaland)
Fylkesvei 834 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 834** i de følgende fylkene:

*Fylkesvei 834 i Nordland (primær fylkesvei)
*Fylkesvei 834 (Rogaland)
*Fylkesvei 834 (Nordland) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 7722

**Fylkesvei 7722** går mellom Tangvåg og Eltoft i Vestvågøy kommune.

Før 1. januar 2010 hadde veien betegnelsen fylkesvei 830.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 993 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Henry Francis Lyte

**Henry Francis Lyte** (født 1. juni 1793, død 20. november 1847) var en engelsk anglikansk prest og salmedikter. Hans mest kjente salme er «O bli hos meg» («Abide With Me»), som han skrev på dødsleiet i 1847. Salmen er gjendiktet på mange språk og synges vanligvis til en melodi av William Henry Monk.

## Referanser


## Litteratur
* Anne Kristin Aasmundtveit, *Biografisk leksikon til Norsk Salmebok og Norsk Koralbok*, Verbum Forlag, Oslo, 1995. ISBN 82-543-0573-0, s. 104
Vlotho

**Vlotho** [] er en by i tyske delstaten Nordrhein-Westfalen i Regierungsbezirk Detmold (Ostwestfalen-Lippe) og hører til kretsen Herford.
## Eksterne lenker
*
Dixeia

* *se systematisk inndeling*

***Dixeia*** er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.  
## Utseende
Middelsstore (vingespenn 40-60 millimeter), hvite eller gule sommerfugler. Oversiden er ofte nesten ensfarget hvit eller gul, bare spissen av forvingen har en smal, svart kant, eller den kan ha svarte flekker. Undersiden av bakvingen er ofte litt mørkere enn resten.

## Levevis
Larvene lever på busker i kapers-slekten (*Capparis*, familien Capparidaceae).

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Afrika sør for Sahara.

## Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Dixeia***  Talbot, 1932
******* *[[Dixeia charina]]* (Boisduval, 1836) 
******* *[[Dixeia doxo]]* (Godart, 1819) 
******* *[[Dixeia leucophanes]]* Vári, 1976 
******* *[[Dixeia pigea]]* (Boisduval, 1836) 
******* *[[Dixeia orbona]]* (Geyer, 1837) 
******* *[[Dixeia larima]]* Boisduval, 1836
******* *[[Dixeia spilleri]]* (Spiller, 1884) 
******* *[[Dixeia piscicollis]]* Pinhey, 1972 
******* *[[Dixeia cebron]]* Ward, 1871 
******* *[[Dixeia dixeyi]]* (Neave, 1904) 
******* *[[Dixeia capricornus]]* (Ward, 1871)

## Kilder
* ''Dixeia'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Dixeia'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av ''Dixeia spilleri''
* Bilder av ''Dixeia charina''
Einar Høgetveit

**Einar Høgetveit** (født 28. oktober 1949, død 10. august 2020) var en norsk jurist og sjef for Økokrim.

Høgetveit hadde juridisk embetseksamen fra 1978 og var lic. jur. fra 1985. Han fikk advokatbevilling i 1988. I sin yrkeskarrière var han dommerfullmektig, arbeidet i PRIO, hvor han skrev avhandlingen *Hvor hemmelig*, i Sosialdepartementet, som lovrådgiver i Justisdepartementet og var også hovedsekretær for Samerettsutvalget. Fra 1991 var han ansatt i Økokrim hvor han blant annet var assisterende sjef fra 1998 til 2000. Han var sjef for Økokrim fra 2000 til 2009. Han var leder av Straffelovkommisjonen, som utredet den nye straffeloven, i perioden 1994–2002.

Høgetveit var lagdommer ved Borgarting lagmannsrett fra 2009 til 2019.

## Bibliografi
* *Hvor hemmelig? Offentlighetsprinsippet i Norge og USA, særlig med henblikk på militærpolitiske spørsmål* (Pax, 1981) ISBN 82-530-1174-1 (elektronisk utgave)

* NOU 1980: 53 *Vern av urbefolkninger*. Kan og bør Norge ratifisere ILO-konvensjon nr. 107 og slutte seg til rekommendasjon nr. 104 om vern og integrering av urbefolkninger som helt eller delvis lever under stammeforhold i uavhengige land? (elektronisk utgave)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Einar Høgetveit - Store norske leksikon
Jesse Pintado

**Jesse Pintado** (født 12. juli 1969, død 27. august 2006) var en amerikansk heavy metal-gitarist. Han var født i Mexico, men flyttet i ung alder til USA. Han startet i bandet Terrorizer, hvor han spilte inn grindcore-albumet *[[World Downfall]]*. 

Han ble medlem av Napalm Death da han erstattet gitaristen Bill Steer umiddelbart før innspillingen av albumet *[[Harmony Corruption]]*. I 2004 forlot han offisielt Napalm Death, og gjenopplivet Terrorizer. I mellomtiden hadde han også spilt med Napalm Death-bassisten Shane Embury i Lock Up. Med Terrorizer utga han i 2006 albumet *[[Darker Days Ahead]]*. Han spilte også for Brujeria på albumet *[[Brujerizmo]]* fra 2000, under psevdonymet Cristo de Pisto.

Han bodde i Ridderkerk i Nederland. Han døde på et nederlandsk sykehus på grunn av leversvikt.

## Diskografi

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Terrorizer MySpace med minneskrift om Jesse Pintado
Fylkesvei 7714

**Fylkesvei 7714** er en kort veibit på Offersøya i Vestvågøy kommune. 

Veien er en del av Offersøyveien, som ble delt da europavei 10 ble bygd til Offersøya i forbindelse med byggingen av Nappstraumtunnelen. I dag utgjør fylkesvei 6606 den nordlige delen av Offersøyveien, mens fylkesvei 7714 er den sørlige delen.

Før 1. januar 2010 hadde veien betegnelsen fylkesvei 824.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 989 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 824 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 824** i de følgende fylkene:

*Nordland (primær fylkesvei)
*Fylkesvei 824 (Nordland) (før 1. januar 2010}
*Troms (primær fylkesvei)
*Fylkesvei 824 (Vest-Agder)
Fylkesvei 842 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 842** i de følgende fylkene:

*Fylkesvei 842 (Nordland)
*Fylkesvei 842 (Rogaland)
Europavei 64

**Europavei 64** går mellom Torino og Brescia i Italia. Veiens lengde er 246 km.

## Knutepunkter

}

|}

## Eksterne lenker
Svartkutling

**Svartkutling** (*Gobius niger*) er en fiskeart i gruppen kutlinger. Den blir opptil 18&nbsp;cm lang og lever fra overflaten og ned til 75 meters dybde. Den lever på sand-, mudder- og leirbunn, men kan også finnes på hardbunn. Svartkutlingen spiser krepsdyr, flerbørstemarker og muslinger.

## Referanser




## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Sandkutling

**Sandkutling** (*Pomatoschistus minutus*) er en fiskeart i gruppen kutlinger. Den blir opptil 11&nbsp;cm lang og lever fra overflaten og ned til 20 meters dybde. Den lever som regel  på sand eller leirebunn. Sandkutlingen spiser små krepsdyr. Den legger som oftest eggene sine i tomme sneglehus eller muslingskall. Hannen står vakt ved eggene og passer på dem helt til de er klekket.

## Eksterne lenker
* 
* FishBase om ''Pomatoschistus minutus'' - Besøkt 23. november 2007
Fylkesvei 7616

**Fylkesvei 7616** er en kort forbindelsesvei mellom Leknes lufthavn og europavei 10 i Vestvågøy.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 842 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Shaft (film fra 1971)

***Shaft*** er en amerikansk action- og kriminalfilm fra 1971 regissert av Gordon Parks. Filmen handler om den tøffe og snarrådige svarte politietterforskeren Sharf. Han har bydelen Harlem i New York som sitt område. En dag får han et tilbud om å finne den kidnappede datteren til en mafiasjef. Hovedrollen spilles av Richard Roundtree, mens sentrale biroller spilles av Moses Gunn, Charles Cioffi, Christopher St. John og Lawrence Pressman.

Den gikk på norsk kino med undertittelen *Bandekrig i Harlem*.

*Shaft* har fått flere oppfølgere.

## Handling
John Shaft er en farget politietterforsker i Harlem, New York. Han er kjent for å ha et hissig lynne, og ha et godt lag med damene. Dessverre er også hans temperament et problem for politiet, ettersom hans siste stunt var å kaste en lokal gangster ut av et vindu. Han slipper suspensjoner, men er advart. Samme dag dukker den svarte mafiabossen Bumpy Jonas opp på Shafts kontor, hvor han tilbyr ham et oppdrag: Å finne hans datter som er kidnappet av en mafia-bande som konkurrerer med Bumpy om narkotikamarkedet.

## Om filmen

### Popularitet og økonomi
*Shaft* ble en moderat suksess. Den innbragte drøyt $12 millioner i USA og ble sett av drøyt syv millioner. Ifølge The Numbers havnet den på 17-plass over de mest innbringende filmene i USA i 1971.

Produksjonsbudsjettet var på mellom en halv og én millioner dollar.

### Anmelderne
Den ble forholdsvis godt mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått 88 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmkritikeren Roger Ebert gav den 2,5 av 4 stjerner, mens Leonard Maltin gav den 3 av 4 stjerner.

### Priser
Musikeren Isaac Hayes ble tildelt både en Oscar, Grammy og Golden Globe for filmens kjenningsmelodi "Theme from Shaft".

## Oppfølgere og nyinnspilling
*Shaft* fikk to oppfølgere: *Shaft rydder opp* i 1972 og *Shaft i Afrika* i 1973. Filmene ble fulgt opp med en TV-serie, også den med navnet *Shaft*. Også TV-serien hadde Richard Roundtree i hovedrollen som John Shaft, men gikk kun to sesonger fra 1973 til 1974. I 2000 kom en ny film som dels var en nyinnspilling og dels en oppfølger. I denne har Samuel L. Jackson hovedrollen som John Shafts nevø, navngitt John etter sin onkel. Roundtree spiller her rollen som en aldrende privatdetektiv som forsøker å overtale sin nevø til å bli med i hans detektivbyrå. I 2019 kom en oppfølger til denne som introduserer tredje generasjons Shaft.

## I rollene
(utvalg)
*Richard Roundtree –  John Shaft 
*Moses Gunn –  Bumpy Jonas 
*Charles Cioffi –  Vic Androzzi 
*Christopher St. John –  Ben Buford 
*Gwenn Mitchell –  Ellie Moore 
*Lawrence Pressman –  Sergeant Tom Hannon
*Victor Arnold – Charlie
*Tony King – Davies
*Sherri Brewer – Marcy Jonas
*Rex Robbins – Rollie
*Camille Yarbrough – Dina Greene
*Margaret Warncke – Linda
*Joseph Leon – Byron Leibowitz
*Arnold Johnson – Cul

## Referanser


## Eksterne lenker
*
King George Island

:*For øya George Island på [[Falklandsøyene]], se [[George Island]].*

**King George Island** (Argentina: **Isla 25 de Mayo**, Chile: **Isla Rey Jorge**) er den største øya i øygruppen Sør-Shetlandsøyene i Sørishavet og ligger 120 km fra kysten av Antarktishalvøya. King George Island ligger nordøst for Nelson Island og sørvest for Elefantøya. Øya er oppkalt etter Georg III av Storbritannia.

King George Island ble oppdaget 16. oktober 1819 av William Smith som gjorde krav på den for Storbritannia. Sør-Shetlandsøyene ble formelt annektert og innlemmet som en del av Falklandsøyene i 1908. Chile krevde suverenitet over øya i 1940 og anser øya som en del av Chilensk Antarktis og omtaler øya som *Isla Rey Jorge*. Argentina krevde suverenitet over øya i 1943 og anser øya som en del av Argentinsk Antarktis og omtaler øya som *Isla Veinticinco de Mayo* (Argentinas nasjonaldag er 25. mai).  

## Forskningsstasjoner

En rekke land har opererer forskningsstasjoner på King George Island. Nærheten til Sør-Amerika og det relativt milde klimaet gjør øya til et velegnet sted for antarktisk forskning.

}
|- 
| Artigas
| Uruguay
| 1984
| Permanent
| Fildes Peninsula
| 
|- 
| Bellingshausen
| Russland
| 1968
| Permanent
| Fildes Peninsula
| 
|- 
| Comandante Ferraz
| Brasil
| 1984
| Permanent
| Admiralty Bay
|  
|- 
| Eduardo Frei
| Chile
| 1969
| Permanent
| Fildes Peninsula
| 
|-
| Great Wall 
| Kina
| 1985
| Permanent
| Fildes Peninsula
| 
|- 
| Jubany
| Argentina
| 1953
| Permanent
| Potter Peninsula
| 
|- 
| Julio Escudero
| Chile
| 1994
| Permanent
| Fildes Peninsula
| 
|- 
| King Sejong Station
| Sør-Korea
| 1988
| Permanent
| Barton Peninsula
| 
|- 
| Machu Picchu
| Peru
| 1989
| Sommer
| Admiralty Bay
| 
|}

## Referanser
George Island

:*Denne artikkelen omhandler *'George Island** på Falklandsøyene. Se også [[George Island (Ontario)]], [[George Island (Lake Winnipeg)]] og [[King George Island]]''

**George Island*' ([[spansk]]: *Isla Jorge'') er en av øyene som utgjør øygruppen Falklandsøyene, beliggende sør for Speedwell Island og sørvest for East Falkland. George Island er adskilt fra Lafonia av Eagle Passage.

Øya har en stor koloni med magellanpingviner.

## Referanser
Hvalsey

:*For Hvalsø i Danmark, se [[Hvalsø]]*

**Hvalsey,** (grønlandsk *Qaqortukukooq*) er en historisk, fraflyttet boplass nær Qaqortoq på Grønland.

Her finnes flere av Grønlands best bevarte ruiner fra nordbotiden, i det som den gang het Austurbygd, som ble fraflyttet en gang etter 1408, ca. 500 år etter at den ble etablert. Her finnes bl.a. ruinene av Hvalseyjarfjord kirke, Grønlands største og best bevarte ruin fra nordbotiden og ad Þjóðhildarstöðum gård, den norske kongsgård på 1300-tallet, som skrivet:

:«Næst Einarsfirði liggr Hvalseyjarfjörðr. Þar er kirkja, sem heitir Hvalseyjarfjarðarkirkja. Hún á allan fjörðinn ok svá allan Kambstaðafjörð, sem er næstr. Í þessum firði stendur bær mikill, sem konungi tilheyrir og heitir Þjóðhildarstaðir.» 
:(Ivar Bardarsons beskrivelse af Grønland, udgiven efter handskriftene av Finnur Jónsson, 1930)

Boplassen ble etablert av Eirik Raudes onkel, Thorkel Farserk, og det sies at han fortsatt går igjen her. 

Et bryllup i 1408, mellom Sigríður Björnsdóttir and Þorsteinn Ólafsson, begge fra Island, er den siste dokumenterte hendelsen herfra. Brudeparet flyttet tilbake til Island i 1410, og bosatte seg på familiegården i Akrar nord på Island. 

Bosettingen døde trolig ut gjennom de 50-60 påfølgende årene, rundt 500 år etter at Eirik Raude flyttet hit fra vestkysten av Island. 

Gården her var en av de større gårdene syd i Grønland, med ca. 14 ruiner av hus nær kirken. Kirken er trolig fra begynnelsen av 1300-tallet, og er trolig bygd av norske og skotske steinbyggere. 

En identisk kirke er også funnet i Norge og på Orknøyene. 

## Se også
* Kujataa, verdensarvområde fra 2017
## Eksterne lenker
* Slipshod workmanship from Viking Times
* Historiske bilder fra kirkeruinen 
* Fixing Up Hvalsey
Jens Bolling

**Jens Bolling** (født 23. juli 1915 i Levanger i Nord-Trøndelag, død 13. desember 1992) var en norsk skuespiller. 

Bolling var ansatt ved Nationaltheatret fra 1936 til 1945, og i 1961, samt ved det idealistiske Studioteatret i Oslo fra 1945 til 1949. Han ble deretter sjef ved Rogaland Teater i Stavanger, der han var fra 1949 til 1951. Han var dessuten ansatt ved Den Nationale Scene i Bergen fra 1954 til 1956. 

Bolling arbeidet siden frilans, også med skuespilleroppdrag innen film og hørespill, blant annet i Arne Skouens filmsuksess *[[Ni liv (film)|Ni liv]]* fra 1957. Jens Bolling ble særlig kjent gjennom flere radio- og fjernsynsprogram på 1960- og 70-tallet der han fortalte norske folkeeventyr for barn. Flere av opplesningene er siden utgitt som lydbøker på CD.
Som barnetimeonkel hadde han med seg hunden «Bonzo» i studio. 

Jens Bolling var medredaktør av bokserien *Vi leser eventyr* som kom i 1962. I 1983 utgav han *Teater i krig* på Cappelen forlag. Bolling fikk Teskjekjerringprisen i 1985.

Han var gift med Marit Bolling.

## Teaterroller (utvalg)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tumba

**Tumba** er et tettsted i Stockholms län i Södermanland i Sverige. Det er Botkyrka kommunes administrasjonssenter. En del av Tumba ligger i Salem kommune. Dette er de tidligere tettstedene Salem og Rönninge, som nå er vokst sammen med Tumba. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere, hvorav  i Botkyrka kommune og  i Salem kommune.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 7618

**Fylkesvei 7618** går mellom Storeid og Gravdal i Vestvågøy kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 843 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

*Rishaugen

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 843 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 843** i de følgende fylkene:

*Fylkesvei 843 (Nordland)
*Fylkesvei 843 (Rogaland)
*Fylkesvei 843 (Vest-Agder)
*Fylkesvei 843 (Østfold)
Hugo Simberg

**Hugo Simberg** (1873–1917) var en finsk maler, tegner, grafiker og skulptør. Hans maleri «Såret engel» fra 1903 har blitt et nasjonalikon i Finland.

## Bakgrunn
Hugo Simberg var sønn av en oberst. Han vokste opp i Fredrikshamn frem til familien flyttet til Viborg da han var åtte år gammel. 

## Utdannelse
Han utdannet seg først på en tegneskole i Helsingfors i perioden 1893–1895. Fra 1895 til 1897 var han privatelev hos Kalevala-maleren Akseli Gallen-Kallela i Ruovesi, og ble da sterkt påvirket av symbolismen. 

## Kunstnerisk virke
Etter læretiden hos Gallen-Kallela dro han til Italia, og fra fra november 1897 til sommeren 1898 besøkte han de italienske byene Firenze, Pisa, Roma, Napoli og Venezia. Fra 1904 til 1906 malte Simberg sammen med Magnus Enckell flere freskodekorasjoner i Johanneskirken i Tammerfors.

Høsten 1898 ble han medlem av *[[Konstnärsgillet (Finland)|Konstnärsgillet]]*. Fra januar 1899 var han lærer ved en tegneskole i Viborg. I juni samme året la han ut på en lengre studiereise i Russland, blant annet i Kaukasus. Senere var han på reiser i Italia, Frankrike og USA.

## Bildegalleri

File:Hugo simberg-woman.jpg|Kvinneportrett, ca. 1890
File:Hugo Simberg - Hartaus (1895).jpg|*Andakt* (finsk tittel: *Hartaus*), 1895, i Ateneum i Helsinki
File:Hugo Simberg - The Garden of Death - Google Art Project.jpg|«Dødens hage» (finsk tittel: *Kuoleman puutarha*), 1896, akvarell og gouache på papir, i Ateneum 
File:Hugo Simberg - King Hobgoblin Sleeping - Google Art Project.jpg|*Nissekongen sover* (finsk tittel: *Tonttukuningas nukkuu*), 1896, i Ateneum
File:Hugo Simberg - Piru padan ääressä (1897).jpg| *Fanden ved gryten* (finsk tittel: *Piru padan ääressä*), 1897, i Ateneum
File:Hugo Simberg - Tanssi sillalla (1899).jpg|«Bryggedans» (finsk tittel:*Tanssi sillalla*), 1899, akvarell og gouache


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* av Hugo Simberg i Ateneum kunstmuseum i Helsingfors
Fylkesvei 822 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 822** i de følgende fylkene:

*Nordland (primær fylkesvei)
*Fylkesvei 822 (Nordland) (før 1. januar 2010}
*Fylkesvei 822 (Vest-Agder)
Leirkutling

**Leirkutling** (*Pomatoschistus microps*) er en fiskeart i gruppen kutlinger. Den blir opptil 9&nbsp;cm lang og lever fra overflaten og ned til 30 meters dybde. Øynene sitter høyt oppe på det avrundete hodet. Den har to ryggfinner, den første har 5-8 piggstråler og den andre har en piggstråle og 8-10 bløtstråler. Bukfinnen har en piggstråle og 8-10 bløtstråler. Leirkutlingen lever som regel  på steinete sand- eller leirbunn. Den spiser små krepsdyr, flerbørstemarker og muslinger.

## Eksterne lenker
* 
* FishBase om ''Pomatoschistus microps'' - Besøkt 23. november 2007
Fylkesvei 7732

**Fylkesvei 7732** går mellom Ramsvika og Mortsund i Vestvågøy kommune.

Før 1. januar 2010 hadde veien betegnelsen fylkesvei 838.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 998 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Handen

**Handen** er et svensk tettsted (del av Stockholm) i Stockholms län i Södermanland. Det er Haninge kommunes administrasjonssenter og i år 2003 bodde det 11&nbsp;524 innbyggere der.

Svømmeren Sarah Sjöström er født i Handen. 
## Eksterne lenker
*
Astrid Sommer

**Astrid Sommer** (født 21. mai 1906 i Kristiania, nåværende Oslo, død 9. april 1990) var en norsk skuespiller.

Hun var tilsatt ved Det Norske Teatret 1922–1976, der hun var en av de fremste skuespillerne. Menneskekunnskap, varme og et barskt humør preget Sommers viktigste roller, som Maren Dokter i Arne Garborgs *Læraren* og i tittelrollen i Bertolt Brechts *Mor Courage*. Av Ibsen-roller spilte hun blant annet Mor Aase i *[[Peer Gynt]]* og tante Julie i *[[Hedda Gabler]]*.

Sommer spilte også gammelfasteren «Kvitugla» i Olav Duuns *[[Medmenneske]]*, i sju oppsetninger av stykket – fra uroppførelsen i 1937 til 1976. Hun spilte madam Endresen i begge filmatiseringene av Oskar Braatens *Bak høkerens disk*: *[[Godvakker-Maren]]* (1940) og *[[Kjære Maren]]* (1976).

Hun var søster av skuespilleren Johanne Bruhn og gift med skuespilleren Alf Sommer.

## Filmografi
* 1981: *[[Medmenneske (tv-serie)|Medmenneske]]* (NRK-serie) – Gamalfaster, Kvitugla
* 1979: *[[Jul i skomakergata]]* (NRK-serie) – Fru Hirse
* 1977: *[[Lykkespill]]* (NRK-serie) – Gudrun Tofte
* 1976: *[[Kjære Maren]]* – Mattea
* 1965: *[[Hjelp – vi får leilighet!]]*
* 1965: *[[De kalte ham Skarven]]* – Ruriks kone
* 1963: *[[Elskere]]* – Prestefruen
* 1961: *[[Hans Nielsen Hauge]]* – En bondekone
* 1955: *[[Trost i taklampa]]* – Gunvors mor
* 1953: *[[Skøytekongen]]*
* 1952: *[[Andrine og Kjell]]* – En sydame
* 1951: *[[Storfolk og småfolk]]* – Ane, tjenestejenta
* 1942: *[[Trysil-Knut (film)|Trysil-Knut]]* – En kjerring
* 1940: *[[Godvakker-Maren]]* – Jordmora
* 1939: *[[Hu Dagmar]]* – Berte-Marja
* 1938: *[[Ungen (1938)|Ungen]]* – Krestena
* 1938: *[[Det drønner gjennom dalen]]* – Bestemor

## Roller på Det Norske Teateret
* 1983: *Vi som elskar mor* – Elisabeth Duesund
* 1981: *Ungen* – Krestena
* 1975: *Gropa* – Rut
* 1971: *Bernandas hus* – Bernanda Alba
* 1971: *Hedda Gabler* – Frk. Juliane Tesman
* 1968: *Rosmersholm* – Madam Helseth
* 1962: *Peer Gynt* – Mor Åse
* 1960: *Fedra* – Oinone, Fedras amme
* 1955: *[[Mor Courage og barna hennes|Mor Courage]]* – Mor Courage
* 1954: *To pinner i kors* – Eline Sagbakken
* 1952: *Trost i taklampa* – Tonetta
* 1950: *Den gale frå Chaillot* – Josephine
* 1947: *Drøymaren* – Frk. Kirkby
* 1943: *Læraren* – Maren Doktar
* 1937: *Kvaksalvaren* – Ofelia Jensen
* 1937: *Medmenneske* – Kvitugla
* 1933: *Det er moro å leva* – Fia
* 1929: *Ungen* – Krestena

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Astrid Sommer ved Det Norske Teatret
* 
*  Astrid Sommer i Scenewebdatabasen.
Småkraft

**Småkraft AS,** stiftet i 2002, er et norsk kraftselskap som var eid av de fire selskapene Skagerak Energi, Agder Energi, BKK og Statkraft. I 2015 ble selskapet kjøpt av langsiktige fond, forvaltet av Aquila Capital. Majoritetseier er idag det nederlandske pensjonsfondet APG. Småkraft AS har en aksjekapital på 221 millioner kroner.

Småkraft AS har som formål å utvikle og drive småkraftverk. I Norge gjøres dette i samarbeid med mer enn 700 lokale grunneiere som eier fallrettighetene. Småkraft gjorde i 2021 sine første investeringer i Sverige.

Småkraft opererer totalt 163 småkraftverk med en samlet produksjon på over 1.700 GWh, som tilsvarer forbruket til 150.000 husstander eller 750.000 elbiler. Selskapet har til 2021 investert mer enn 6 milliarder kroner og er etablert med kontorer i Bergen, Oslo, Flatanger, Stavanger og Narvik og har 25 ansatte som arbeider sammen med mer enn 250 lokale driftsvakter på de ulike kraftverkene. 

## Se også
*Småkraftforeninga
*Norsk Grønnkraft
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rimforsa

**Rimforsa** er et tettsted i Kinda kommune i Östergötlands län i Östergötland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere. Det ligger mellom Kisa og Linköping, ved innsjøene Åsunden og Järnlunden, og passeres av riksvei 34 og Stångådalsbanan. Rimforsa er kommunens nest største tettsted, etter Kisa. Persontogene på Stångådalsbanan stanser ved Rimforsa stasjon. Det finnes også bussforbindelser til Linköping og Kisa. Stedet kan nås vannveien via Kinda kanal. 

## Referanser
Åkersberga

**Åkersberga** er et tettsted i Stockholms län i Uppland i Sverige. Det er Österåker kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

## Referanser
Arawak (folk)

:*Denne artikkelen omhandler folkeslaget arawak. For andre betydninger, se *'arawak**.''


**Arawak''' er en indiansk folkegruppe som lever i det nordlige Sør-Amerika, hovedsakelig langs Orinoco-elva i det østlige Colombia og i Venezuela, men også videre østover i Surinam, Guyana og Fransk Guyana. Folkegruppen spredte seg ut på De karibiske øyer og bosatte seg på alle øyene like nord til Bahamasøyene. Mens arawakene på De små Antiller ble erstattet av kariber, som fulgte etter i arawakenes spor, var det arawakene som møtte spanjolene på De store Antiller i nordvestlige Karibia i 1492.  Mens arawakene fortsatt er en levedyktig folkegruppe på fastlandet i sør, ble alle arawakene i Karibia utryddet i løpet av 1500-tallet av spanjolene. Ennå lever en liten rest av karibene på øya Dominica. De snakker et språk som er en blanding av karibisk og arawak, noe som viser at arawakerne hadde en kulturell innflytelse på karibene. 
## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 7614

**Fylkesvei 7614** går mellom Storfjorden og Stamsund i Vestvågøy kommune.

Strekningen mellom Storfjorden og Steine var opprinnelig en privatbygd vei som ble utbygd og gitt fylkesveistatus på 1950-tallet. Veien mellom Steine og Stamsund ble åpnet i 1958.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 840 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Värmdö

**Värmdö** er en øy som ligger i Stockholms indre skjærgård i landskapet Uppland. Värmdö er Sveriges femte største øy, etter Gotland, Öland, Orust og Hisingen. Dens overflate er 181 km². Den største delen av øya, og alle mindre øyer østenfor, ligger i Värmdö kommune. Den vestligste delen av Värmdön ligger i Nacka kommune.

Øya består av tre områder som er avskilt av kanaler eller smale nes. Värmdölandet er den østligste og den største i omfang. Värmdölandet forbindes med Farstalandet i Ålstäket. Nord og vest for Farstaviken og Ösbysumpene ligger Ormingelandet.

## Se også
* Värmdö kommune

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 7594

**Fylkesvei 7594** går mellom Myrland og Napp i Flakstad kommune.

Veien går forbi et rasfarlig fjellparti, og har flere ganger blitt sperret av stein- og snøras.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 805 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Kilder
*NRK: – Raset gikk nøyaktig på samme sted som i fjor (19. september 2012, besøkt samme dag)
*Lofotposten: Ras ved Napp (20. februar 2012, besøkt 19. september 2012)
*Lofotposten: Blir ikke åpnet før mandag (15. desember 2007, besøkt 19. september 2012)

## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 805 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 805** i de følgende fylkene:

*Fylkesvei 805 (Nordland)
*Fylkesvei 805 (Telemark)
*Fylkesvei 805 (Vestfold)
Tranberg videregående skole

**Tranberg videregående skole** er en tidligere videregående skole på Gjøvik. Etter sammenslåingen av de videregående skolene i Gjøvik ble studieretningene ved Tranberg overført til den nye Gjøvik videregående skole.

## Historie
Tranberg videregående skole ble etablert som **Gjøvigs Borgerskole** i 1873. I 1881 ble borgerskolen endret til en ordentlig middelskole, og i 1913 ble skolen et gymnas. I 1955 fikk skolen egen bygning, og navnet Gjøvik og Vardal interkommunale høgre allmennskole. Denne bygningen ble senere Tranberg videregående skole. Skolen hentet elever også fra Toten og Land, og i 1964 hadde skolen over 1&nbsp;000 elever. Med så mange elever ble det så trangt om plassen at noen klasser måtte ha kveldsundervisning.

I 1964 ble skolen overtatt av Oppland fylke, og fikk navnet Gjøvik gymnas. Fra 1982 kom navnet Tranberg videregående skole, et navn som opphørte med sammenslåingen av med Bondelia videregående skole og Gjøvik videregående skole, til nye Gjøvik videregående skole.

## Eksterne lenker
* Gjøvik videregående skoles nettsider om Tranberg videregående skole
Fylkesvei 7592

**Fylkesvei 7592** går mellom Spengervatnet og Indre Skjelfjord i Flakstad kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 803 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
*Flakstadnytt: Lover utbedring av Neslandsveien (14. mai 2012, besøkt 21. september 2012)
Bollmora

**Bollmora** er administrasjonssenter i Tyresö kommune i Sverige, og er en del av tettstedet Stockholm. Bollmora er sammenvokst med kommunedelene Trollbäcken og Tyresö. I 2004 bodde det 8&nbsp;494 innbyggere der.

Bollmora gård var navnet på eiendommen som i dag utgjør byen Bollmora. Gården lå omtrent der Shellstasjonen i dag ligger, i krysset mellom Njupkärrsvägen og Industrivägen. Fram til 1950-tallet var Bollmora en bygd, men i forbindelse med den store innflyttingen til Stockholm på 1950- og 60-tallet ekspanderte Bollmora sterkt. Ekspansjonen ble gjort mulig av *[[Lex Bollmora]]* i 1959, en lovendring som ga kommunale eiendomsselskap mulighet til å bygge i andre kommuner enn sin egen. Stockholms kommunale eiendomsselskap begynte umiddelbart å bygge i Bollmora.

I 1965 ble Bollmora sentrum, som fram til da var et ordinært småbysenter, innviet. I 1992 ble det nye Bollmora sentrum innviet, og det hadde nå blitt et kjøpesenter, og navnet ble endret til *Tyresö Centrum*. Per 2008 er det planlagt å bygge ut Tyresö Centrum med mer forretningsareal og flere boliger.
Jakobsberg

**Jakobsberg** er et tettbebygd område i Stockholms län i Uppland i Sverige. Det er Järfälla kommunes administrasjonssenter og Jakobsberg er det kommersielle og administrative sentrum. Det ligger rundt 15 kilometer nord for sentrale Stockholm og det bor bortimot  innbyggere der (2011). Jakobsberg inngår, liksom resten av tettbebyggelsen i kommunen, i tettstedet Stockholm.

Jakobsbergs sentrum er et stort kjøpsentrum i sentrale Jakobsberg som ble innviet i 1962 og renovert på begynnelsen av 1990-tallet. Her finns over 100 butikker, kino, bibliotek, restauranter med mer. Nær kjøpsenteret ligger Jakobsbergs sykehus og jernbanestasjonen for pendlere. Jakobsberg sentrum har påbegynt en fornyelse av galleriene. I Jakobsberg finnes flere videregående skoler, kommunal voksenopplæring («komvux») og Jakobsbergs folkehøyskole.

Et av Jakobsbergs landemerker er vindmøllen på Kvarnbacken. Det har eksistert en vindmølle på Kvarnbacken siden en gang på 1700-tallet, men på begynnelsen av 1800-tallet ble den antagelig erstattet av en nyere modell. Møllen ble benyttet fram til 1920-tallet. I dag er den som står der eid av kommunen. Det har vært brann i den tre ganger, 1980, 1997 og 2005. Etter den siste brannen ble den ikke bygd opp igjen og i dag er det kun grunnen som står igjen.

## Kjente personer fra Jakobsberg
* Mikael Persbrandt (skuespiller)
* Kenneth «Kenta» Gustafsson (sanger)
* Sven Brundin 
* Silvana Imam

## Eksterne lenker
* 
* Jakobsbergs sentrums nettsted
* Jakobsbergsportalen.se, portal med reportasjer, foto etc
Saint Vincent

**Saint Vincent** er den største øya (389 km²) i den karibiske øystaten Saint Vincent og Grenadinene. 

Opprinnelig var øya kjent som Hairoun, “De velsignedes land“, blant karibierne. Øya var bebodd av jegere og samlere som var kommet fra Mellom-Amerika og som utnyttet både havets og øyas rike ressurser. Denne gruppe ble avløst av arawakene fra det sydamerikanske kontinent, som hadde mer avanserte teknikker til for eksempel å dyrke jorda, og de levde ganske fredelig på øya en periode. De kunne imidlertid ikke holde stand da en ny og mer krigersk karibisk stamme gjorde sitt inntog. Denne gruppen var i stand til effektivt å holde inntrengere vekk, også europeerne, som nå hadde nådd fram til Karibia. Derfor ble Saint Vincent inntatt av europeere langt senere enn andre øyer i området. 

Det ble England som først gjorde krav på øya i 1627, men i mange år holdt karibierne stand. En gruppe afrikanerne som hadde overlevd da et slaveskip sank, var de første ikke-indianere som bosatte seg og etter hvert blandet seg med resten av befolkningen. 

Befolkningen foraktet engelskmennene mer enn andre europeere, så en gruppe franskmenn fikk lov til å bosette seg i begynnelsen av 1700-tallet. Dermed ble øya gjenstand for stridigheter mellom de to europeiske landene, noe som endte med at Storbritannia fikk kontrollen i 1783. I årene som fulgte var det imidlertid fortsatt stridigheter, og Frankrike besatte øya midlertidig noen få år. Øya forble imidlertid en britisk koloni, til den i 1979 fikk selvstendighet som en del av Saint Vincent og Grenadinene.

Øyas største by og havn er Kingstown med knapt 20&nbsp;000 innbyggere. Øya er dominert av den 1&nbsp;234 meter høye aktive vulkanen La Soufrière, som var i voldsomme utbrudd i 1812 og 1902 og igjen i 1971, 1979 og 2020–2021. Utbruddet i 1902 kostet 1&nbsp;680 mennesker livet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ekerö

**Ekerö** er et tettsted i Stockholms län i Uppland i Sverige. Det er Ekerö kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

## Referanser
Fylkesvei 7602

**Fylkesvei 7602** går mellom Yttersand og Fredvang i Flakstad kommune.

Før 1. januar 2010 hadde veien betegnelsen fylkesvei 806.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 814 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 806 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 806** i de følgende fylkene:

*Nordland (primær fylkesvei)
*Fylkesvei 806 (Nordland) (før 1. januar 2010}
*Fylkesvei 806 (Telemark)
Nacka kommune

**Nacka kommune** er en kommune i Stockholms län i landskapene Södermanland og Uppland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Nacka. Strålsjön befinner seg i kommunen.

## Tettsteder
Nacka kommune har åtte tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

## Noter


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Grenadinene

**Grenadinene** er en karibisk øygruppe med over 600 øyer, som er en del av Windwardøyene. Øyene er delt mellom øystatene Saint Vincent og Grenadinene, som har de nordlige øyene, og Grenada, som har øyene i sør.

Etter å ha tilhørt Grenada, ble Grenadinene delt mellom Saint Vincent og Grenada. Praktisk skjedde dette ved utnevnelsen av ny guvernør i 1783, formelt i 1791. 

Økonomien på de grenadiske Grenadinene har vært preget av fiske, båtbygging og handel mellom øyene.

## Referanser
De britiske Windwardøyene

**De britiske Windwardøyene** var en britisk koloni i Vestindia som eksisterte fra 1833 til 1960. Kolonien bestod av øyene Grenada, St. Lucia, Saint Vincent, Grenadinene, Barbados (sete for guvernøren til 1885, da øya ble en separat koloni), Tobago (til 1889 da den ble forent med Trinidad), og Dominica (fra 1940, da den ble overført fra De britiske Leewardøyene til Windwardøyene). 

Kolonien var også kjent som **Federal Colony of the Windward Islands** fra 1871 til juni 1956, og deretter som **Territory of the Windward Islands** fram til avkoloniseringen i 1960. 

Hovedstaden var St. George's på Grenada (opprinnelig Bridgetown på Barbados, 1871–1885). De var ikke noen enhetlig koloni, men en konføderasjon av separate kolonier med en felles guvernør. Hver øy hadde sine egne institusjoner; de hadde verken parlament, lover eller skatter felles.
Krumstedt

**Krumstedt** er en kommune i kretsen Ditmarsken i Schleswig-Holstein, Tyskland. Krumstedt hører under Midtre Ditmarskens amt, men lå før 25. mai 2008 under det daværende Meldorflands amt.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Makarov PM

**Makarov PM** (Pistolet Makarova, Пистолет Макарова ПМ) er en sovjetisk, semi-automatisk pistol. 

Pistolen ble designet sent på 1940-tallet av Nikolai Fyodorovich Makarov. I 1951 ble den approbert som offisielt, standard sidevåpen av det russiske forsvar. Pistolen tok over etter TT-33 pistolen og var i tjeneste frem til 1991.

Istedenfor å bygge en pistol på et eksisterende kaliber, designet Makarov en ny patron, 9 x 18 mm PM. Patronen var basert på 9 x 17 mm Browning patronen. For å gjøre det enkelt og billig ble denne patronen valgt da det var den kraftigste som trygt kunne brukes på en pistol med masseretardert mekanisme.

## Eksterne lenker
*
Lidingö

**Lidingö** er en by (tettsted) i Stockholms län i landskapet Uppland i Sverige. Den er Lidingö kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

Lidingö fikk bystatus i 1926. 

## Befolkningsutvikling

## Referanser
Windwardøyene

**Windwardøyene** kan vise til:

* De britiske Windwardøyene – en tidligere britisk koloni i Karibia
* Windwardøyene – en øygruppe i Karibia
Penzum

**Penzum** er norskutviklet brettspill av typen *kunnskapsspill*. Spillets spørsmål bygger på læreplanmålene fra den norske grunnskolen. Spillet har syv forskjellige kategorier: Norsk engelsk, matematikk, samfunnsfag, natur- og miljøfag, RLE, samt kategorien «lett blanding». Spillet er nivådifferensiert med de ulike kategoriene fordelt på tre forskjellige klassetrinn: 2-4 trinn, 5-7 trinn og 8-10 trinn (der voksne kan bryne seg på spørsmål fra ungdomstrinnet).

## Spillets gang
Spillet går ut å flytte spillbrikker etter terningkast, og svare på spørsmål fra den kategorien brikken stopper på. I likhet med spillet Trivial Pursuit skal spillerne svare riktig på spørsmål fra alle de ulike kategoriene før de kan flytte brikkene mot sentrum av brettet. Ved riktig svar mottar spilleren en ring i kategoriens farge som kan tres på spillbrikken. De varierte oppgavene gjør at spillere fra ulike alderstrinn kan konkurrere på forholdsvis like vilkår.Spillet er også tatt i bruk på over 3000 grunnskoler.

## Bonusspill
Det følger et ekstra spill på baksiden av Penzums spillbrett. Dette er et regnespill basert på ganging, der antall øyne på terningen multipliseres med feltet spillbrikken lander på. Også dette spillet er nivådifferensiert.

## Eksterne lenker
* spillets hjemmeside
* Brettspillguiden med analyse av Penzum
9 × 18 mm PM

**9 × 18mm PM** er en sovjetisk patron for pistol designet av Nikolai Fyodorovich Makarov. 

Patronen ble laget til Makarov PM pistolen som tok over etter TT-33 pistolen i sovjet i 1951.

## Historie
Under andre verdenskrig og tidlig i den kalde krigen var 7,62×25mm Tokarev standard pistolammunisjon for Sovjetunionen og dets satellittstater i Øst-Europa, og mange av disse landene bruker den fortsatt. Den sovjetiske hæren erfarte problemer med 7,62 mm TT-33-pistolen, særlig at magasinet ofte løsnet under bruk. Hæren ønsket en lettere modell med hælløsning og annen ammunisjon. En direkte returslagsdesign ble valgt for enklere produksjon og høyere presisjon.

9×18mm-patronen ble utviklet av Boris V. Semin i 1946, med tanke på en kraftig runde som fungerte trygt i en enkel returslagsdrevet pistol. Den var basert på 9×18mm Ultra-patronen, som opprinnelig ble utviklet i Tyskland for Luftwaffe. I 1947 designet Nikolay Makarov pistolen Makarov PM for 9×18mm, og både pistolen og ammunisjonen ble akseptert av den sovjetiske hæren i 1951. Patronen, ofte kalt «Makarov», ble deretter utbredt i Østblokkens militærstyrker.

## Våpen kamret for patronen
;Pistoler
* Makarov PM – pistol
* Stechkin APS – pistol
* CZ vz 82 – pistol
* FEG SMC-918 – pistol
* FEG PA-63 – pistol
* Fort-12 – pistol
* P-64 – pistol
* P-83 Wanad – pistol
* OTs-27 – pistol
;Maskinpistoler
* CZ vz 83 Skorpion – maskinpistol
* PM-63 RAK – maskinpistol
* PM-84 Glauberyt – maskinpistol
* PP-90 Penal – maskinpistol
* PP-91 Kedr – maskinpistol
* PP-93 – maskinpistol
* PP-19 Bizon – maskinpistol
* PP-19-01 – maskinpistol
* OTs-02 Kiparis – maskinpistol

## Andre navn
* 9 mm Makarov
* 9 x 18 mm
* 9 x 18 mm Makarov
* 9 mm Mak
* 9 mm Sovjet

## Referanser


## Se også
Liste over patrontyper
## Eksterne lenker
*