open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Langskip

**Langskip** er et samlebegrep for skip som i hovedsak er rodd (roskip) og som er lange og smale med en grunn kjøl. Denne typen skip har vært benyttet av flere ulike folkeslag.

For å regnes som langskip, må lengden være minst 15 meter.

## Noen typer langskip
* Norrøne langskip var store klinkbygde skip brukt av skandinaviske sjøfarere i og etter vikingtiden.
* Greske langskip, skipstypen bireme ble utvikla på grunnlag av disse.
* Romerske skip, galeien som eksempel bireme, trireme, quadrireme, quinquereme og dromone.
* Saksiske langskip, en type brukt av sakserne og mye lik vikingskipene.

### Norrøne langskip
De norrøne langskipene var i vikingtiden store åpne båter med klinkbygde skrog, som regel av eik, kraftig grunn kjøl, ofte høye stavner (særlig foran), mange årepar, sideror i bakstavnen, mast midtskips og rektangulært råseil, og faste tofter over dekk. Dette var typisk skip som gikk lett i sjøen og hadde lange, smekre linjer.
* Busser, krigsskip med stor lastekapasitet og mannskapsstyrke om bord, typisk to mann per åre eller fler. Olav Tryggvasons skip «Ormen Lange» var av denne typen.
* Skeider, krigsskip med mindre fribord enn busser, men mye slankere og hurtigere. Typisk 1-2 mann per åre.
* Snekker, krigsskip brukt i strid og på reiser, trolig en mellomting av busse og skeid. «Tranen» til Olav Tryggvason var en snekke.
* Karver, helst benyttet som private farkoster i kystnære farvann, men også på elver, innlandsfjorder og åpent hav. Osebergskipet og Gokstadskipet er eksempler på slike skip.
* Draker var langskip med dyrelignende hoder i stavnene, vanligvis et dragelignende hode.

## Se også
* Norrøne skip
* Vikingskip

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vikingskip
* Nordlandsmuseet
De Havilland DH 89 Dragon Rapide

**de Havilland DH 89 Dragon Rapide** var et vellykket britisk passasjerfly på 1930-tallet. Det ble konstruert som en etterfølger av de Havilland DH 84 Dragon, i likhet med den fire-motors de Havilland DH 86 Express.

Flyet ble kjent, blant annet i 1936 da General Franco ble fraktet i en DH 89 fra eksil i Afrika til Spania ved utbruddet av den spanske borgerkrigen.

Ved utbruddet av andre verdenskrig ble mange Dragon Rapide-fly rekvirert av britiske styrker, og sammen med nye bestillinger fra RAF ble de brukt under betegnelsen «de Havilland Dominie». De ble brukt til passasjertransport og som øvelsesfly for radionavigasjon

Det ble bygget i alt 731 eksemplarer. De har vist seg utrolig seiglivede og flere flyr fremdeles som veteranfly. Ved IWM Duxford flymuseum i Cambridgeshire brukes et par av dem daglig til korte turer over flyplassen. På New Zealand finnes også et par flydyktige Dragon Rapide.
 
## Brukt som militærfly

* Australia, Spania, Storbritannia (Fleet Air Arm, Royal Air Force), USA.
 
## Dragon Rapide i Norge
Ett eneste eksemplar av flyet har vært registrert i Norge. LN-BFB «Lappi» ble anskaffet av A/S Skogbruksfly i Sokna i 1955. Selskapet hadde det frem til 1959 da det ble solgt til NOR Flyselskap på Eggemoen. Flyet har i dag callsign G-AKIF og flyr for Classic Wings UK på Duxford under det årlige Flying Legends i juli hvor publikum inviteres til å kjøpe billett og bli med opp i lufta. 

## Tidligere og senere modeller
*de Havilland DH 86 Express 
*de Havilland DH 87 Hornet Moth
*de Havilland DH 88
*de Havilland DH 84 Dragon
*de Havilland DH 90 Dragonfly
*de Havilland DH 91 Albatross 
*de Havilland DH 92 Dolphin

## Litteratur
* Fresson, Ted (May 2008). *Air Road to the Isles. Erskine: Kea Publishing*. ISBN 978-0951895894.
* Hamlin, John F. (2003). *The De Havilland Dragon Rapide Family*. Tunbridge Wells, Kent, UK: : Air-Britain (Historians) Ltd. ISBN 0-85130-344-7.
* Humphreys, Roy (2001). *Kent Aviation, A Century of Flight*. Stroud: Sutton Publishing. ISBN 0-7509-2790-9.
* Jackson, A. J. (1978). *De Havilland Aircraft since 1909*. Putnam & Company Ltd. ISBN 0-370-30022-X.
* Jackson, A. J. (1988). *British Civil Aircraft 1919–1972: Volume II*. London: Putnam. ISBN 0-85177-813-5.
* Moss, Peter W. (1966). *The de Havilland Rapide: Profile Publications Number 144*. Leatherhead, Surrey, UK: Profile Publications.
* Pigott, Peter (2005). *Royal transport : an inside look at the history of royal travel*. Toronto, Canada: Dundurn Group Publishing. ISBN 9781554882854.
* Shaw, Robbie (Desember 1987 – April 1987). "Turkey's Hava Müzesi". Air Enthusiast. No. 32. pp. 59–62. ISSN 0143-5450.
* Poole, Stephen (1999). *Rough Landing or Fatal Flight*. Douglas: Amulree Publications. ISBN 1-901508-03-X.

## Eksterne lenker
* De Havilland DH89 Dragon Rapide
Mellomstankelbein

**Mellomstankelbein** (**Cylindrotomidae**) er mygg som ligner storstankelbeinene (Tipulidae), men kan skilles fra disse på detaljer i vingeårenettet.

## Utseende
Middelsstore, spinkle, langbeinte mygg, ser ut som typiske stankelbein. Kroppen er ganske lang og slank. Beina er meget lange og tynne.  Vingene er lange og slanke, glassklare, med et tydelig årenett.

## Levevis
**Larvene** til slekten *Cylindrotoma* lever i jorden, mens de andre slektene har vannlevende larver. Larvene kan kjennes på at de har mange lange utvekster langs kroppen.

## Utbredelse

## Systematisk inndeling / Norske arter

Cylindrotomidae er en ganske liten familie, bare tre arter er kjent fra Norge og ingen av dem er spesielt vanlige.

* Orden **[[Tovinger]]** (Diptera)
** underorden **[[Mygg]]** (Nematocera) 
*** overfamilie **[[Tipuloidea]]**
**** familie Mellomstankelbein (Cylindrotomidae)
***** Slekten *[[Cylindrotoma]]* Macquart, 1834. I Norge:
****** ***[[Cylindrotoma distinctissima]]*** (Meigen) – er lyst gulaktig med tre svarte striper på brystet (thorax). Larvene lever mellom sumpplanter eller mose.
***** Slekten *[[Diogma]]* Edwards, 1938
***** Slekten *[[Liogma]]* Osten Sacken, 1869
***** Slekten *[[Phalacrocera]]* Schiner, 1863. I Norge:
****** ***[[Phalacrocera replicata]]*** (Linnaeus, 1758) er mørk med noe gult på sidene av thorax og rødbrun bakkropp. Larvene sitter festet til vannplanter i stille eller sakteflytende vann.
***** Slekten *[[Stibadocera]]* Enderlein, 1912
***** Slekten *[[Stibadocerella]]* Brunetti, 1918
***** Slekten *[[Stibadocerina]]* Alexander, 1929
***** Slekten *[[Stibadocerodes]]* Alexander, 1928
***** Slekten *[[Triogma]]* Schiner, 1863. I Norge:
****** ***[[Triogma trisulcata]]*** (Schummel, 1829) er mørkfarget. Larvene lever på moser i myrer.

## Referanser




## Kilder
* Brinkmann, R. 1997. *Diptera Cylindrotomidae.* Side 99-104 i: Nilsson, A. (red.) Aquatic Insects of North Europe. Apollo Books, Stenstrup.

## Eksterne lenker
* 
* Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
Kroatias nasjonalbank

**Kroatias nasjonalbank** (kroatisk: Hrvatska narodna banka) er sentralbanken i Kroatia. 

## Historie
Kroatia fikk sin uavhengighet fra Jugoslavia 25. juni 1991. Sentralbanken ble etablert i Artikkel 53 i republikkens grunnlov, vedtatt 21. desember 1990. Denne artikkelen fastsetter sentralbankens uavhengighet, rolle, overordnede ansvarsområder og oppgaver. Sentralbankens overordnede styringsmål defineres også her; en stabil valuta og generell likviditet, både innenlandsk og i forhold til utlandet. Artikkelen fastsetter også at sentralbankens status skal fastsettes i en egen lov. 

En resolusjon av 8. oktober 1991, sammen med beslutningen om å erstatte den jugoslaviske dinaren med kroatiske dinarer fastsatte mer detaljert sentralbankens plikter og ansvarsområder. 

4. november 1991 kom den første sentralbankloven, som da erstattet resolusjonen fra 1991. Bankens nåværende navn ble gitt 15. desember 1997, som et tillegg til grunnloven. Teksten i Artikkel 53 ble også justert noe, bl.a. ble kravet om at bankens overskudd skulle tilfalle regjeringen, fjernet. De overordnede styringsmålene ble også tatt ut, for heller å spesifiseres i sentralbankloven. 

Bankens nåværende oppgaver, målsettinger og status er definert i sentralbankloven fra 5. april 2001. Denne loven styrker ytterligere sentralbankens uavhengighet fra regjeringen, og gir et rammeverk som er på linje med de sentralbanklovene som finnes i EU. Det viktigste styringsmålet for sentralbanken er, i likhet med EU og de fleste andre vestlige land, en lav og stabil inflasjon. 

Den kroatiske dinaren, introdusert 23. desember 1991 som en overgangsvaluta, ble eneste gyldige betalingsmiddel 1. januar 1992. Den ble erstattet av den nåværende kunaen 30. mai 1994. 

Sentralbanken ligger i Kroatias hovedstad, Zagreb. 

## Oppgaver og målsettinger
Sentralbankens primære styringsmål er en lav og stabil inflasjon. Såfremt ikke dette hovedmålet rammes, skal banken ellers støtte landets økonomiske politikk, og handle innenfor prinsippene om en åpen markedsøkonomi og fri konkurranse. 

Sentralbankens oppgaver inkluderer:
* Formulere og utøve landets penge- og valutapolitikk
* Forvalte landets valutareserver
* Utstede sedler og mynter
* Forvalte lisenser for bankvirksomhet, overvåke og bestemme reguleringer av banknæringen
* Fungere som bankenes bank
* Regulere, forbedre og overvåke landets betalingssystem
* Fungere som regjeringens bank
* Bestemme reguleringer for oppgaver som ligger innenfor sentralbankens fullmakter
* Utøve andre oppgaver som tillegges sentralbanken ut ifra sentralbankloven

I tillegg kommer sentralbankens rolle som koordinator mellom andre offentlige instanser, og samarbeide med internasjonale organer.

## Sentralbanksjef
Sentralbanksjef er pr juni 2025 Boris Vujčić. Han har hatt denne stillingen siden 8. juli 2012.

## Se også
*Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
8. arrondissement (Paris)

**8. arrondissement**, *L'Élysée*, er et av de sentrale arrondissementene i Paris, og ligger ved Seinens høyre bredd. Det hadde .

Det grenser til 17., 9., 10.,  2. og 1. arrondissement. På motsatt side av elven ligger 7. arrondissement. Størrelsen er 3.881 km².

## Kvarterer
*Les Champs-Élysées
*Le Faubourg-du-Roule
*La Madeleine
*L'Europe

## Kunst
*Pinacothèque de Paris, kunstgalleri 


Arc de Triomphe de l'Étoile in July 2011.jpg|Triumfbuen
Champs-Élysées.jpg|Champs-Élysées
PanoramiqueGrandPalais.jpg|Grand Palais
Hôtel de la Marine.jpg|Hôtel de la Marine


## Referanser


## Eksterne lenker
*
9. arrondissement (Paris)

**9. arrondissement**, *L'Opéra*, er et arrondissement nord i Paris.

Arrondismentet inneholder blant annet kirken *[[Église de la Sainte-Trinité de Paris]]* («Trefoldighetskirken i Paris»), hvor Olivier Messiaen var organist fra 1932 og til sin død i 1992.

Det grenser til 17., 18., 10.,  2. og 8. arrondissement. Størrelsen er 2,2 km².

## Kvarterer
*Saint-Georges
*La Chaussée-d'Antin
*Le Faubourg-Montmartre
*Rochechouart


Fil:Grands magasins eclairage de Noel.JPG|Stormagasinet Groupe Galeries Lafayette
Fil:ParisMairie9ème.JPG|Rådhuset
Fil:Bnp-Paribas.JPG|BNP Paribas
Fil:Folies-bergere-facade.jpg|Folies Bergere


## Referanser


## Litteratur
* Philippe Roy: *Paris, 9e arrondissement. 1900–1940* (= *Mémoire des rues*). Parimagine, Paris 2005, .

## Eksterne lenker
*
10. arrondissement (Paris)

**10. arrondissement**, *L'Enclos-Saint-Laurent*, er et arrondissement nord i Paris. Størrelsen er 2&nbsp;892 km².

## Kvarterer
*Saint-Vincent-de-Paul
*La Porte-Saint-Denis
*La Porte-Saint-Martin
*L'Hôpital-Saint-Louis


Fil:Mairie du 10e arrondissement de Paris.jpg|Rådhuset
Fil:Paris-Gare de l'Est-2009.jpg|Jernbanestasjonen Gare de Paris-Est
Fil:Gare du nord - façade.jpg|Gare du Nord
Fil:Canal Saint-Martin Bassin des Morts 001.JPG|Canal Saint-Martin


## Kilder
*Severdigheter (tysk tekst) 

## Eksterne lenker
* Hjemmesiden til 10. arrondissement
Tromsø Bokhandels forlag

**Tromsø Bokhandels forlag** er et forlag i Tromsø.  Det har utgitt bøker i humorsjangeren med forfattere fra Tromsø.  Utgivelser fra forlaget er:
*Asbjørn Dybwad, *Kraftkost og andre historia* (1964) 
*Asbjørn Dybwad, *Møljekalas*, (1966) 
*Arthur Arntzen, *Han Oluf* (1966)
*Arthur Arntzen, *Ho Emma* (1967)
*Arthur Arntzen, *Oluf R.* (1970)
*Arthur Arntzen, *Han Lars* (1971)
*Arthur Arntzen, *Rallkattlia* (1972)
*Asbjørn Dybwad, *Hemmel og hav*, (1972)
*Arthur Arntzen, *Superoluf* (1976)
*Arthur Arntzen, *Rapport fra Rallkattlia* (1980)
*Arthur Arntzen, *Den siste Oluf* (1983)
13. arrondissement (Paris)

**13. arrondissement**, *Les Gobelins*, er et arrondissement sydøst i Paris, og ligger ved Seinens venstre bredd.

Det grenser til 14. og 5. arrondissement. På motsatt side av elven ligger 12. arrondissement. Størrelsen er 7.146&nbsp;km².

Sørøst i arrondissementet ligger Paris' store kineserkvarter, som er Europas største.

## Kvarterer
*La Salpêtrière
*La Gare
*La Maison-Blanche
*Croulebarbe


Fil:Paris-XIIIe-mairie.jpg|Rådhuset
Fil:Manufacture des Gobelins2.JPG|Manufacture des Gobelins
Fil:Stade Charléty Paris France.jpg|Sportsstadionet Stade Charléty
Fil:Paris 13e - Église Sainte-Anne-de-la-Butte-aux-Cailles - façade.jpg|Église Sainte-Anne de la Butte-aux-Cailles

## Referanser


## Eksterne lenker
*
15. arrondissement (Paris)

**15. arrondissement**, er et arrondissement beliggende syd i Paris. Størrelsen er 8 502&nbsp;km².

## Kvarterer
*Saint-Lambert
*Necker
*Grenelle
*Javel
## Referanser


## Eksterne lenker
*
11. arrondissement (Paris)

**11. arrondissement**, *Popincourt*, er et arrondissement nordøst i Paris.

Det grenser til 10., 19., 20.,  12. og 3. arrondissement. Størrelsen er 3.666&nbsp;km².

## Kvarterer
*La Folie-Méricourt
*Saint-Ambroise
*La Roquette
*Sainte-Marguerite


Fil:P1160484 Paris IV-XI-XII place de la Bastille rwk.jpg|Place de la Bastille
Fil:Dalou-Republique-1.jpg|Skulpturen Le Triomphe de la République
Fil:P1020897 Paris XI Mairie du 11e rwk.JPG|Rådhuset
Fil:P1000850 Paris XI Rue Faidherbe Rue de Charonne Maison de la femme reductwk.JPG|Palais de la femme

## Referanser


## Eksterne lenker
*
12. arrondissement (Paris)

**12. arrondissement**, *Reuilly*, er et arrondissement øst i Paris, og ligger ved Seinens høyre bredd.

Det grenser til 4., 3., 11. og 20. arrondissement. På motsatt side av elven ligger 13. arrondissement.

Størrelsen er 16.324&nbsp;km² med Vincennes-skogen, 6.377&nbsp;km² uten.

## Kvarterer
*Le Bel-Air
*Picpus
*Bercy
*Les Quinze-Vingts


Fil:Mairie 12e arrondissement Paris 7.jpg|Rådhuset

Fil:Paris GareDeLyon FacadeEtTourDeLHorloge.JPG|Paris-Gare de Lyon
Fil:Les Prairies de Bercy1.jpg|Parc de Bercy


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Apollo 9

**Apollo 9** var den tredje bemannede romferden i Apollo-programmet. Mannskapet ble skutt opp den  3. mars 1969, og oppdraget varte i ti dager. Det var første gang månemodulen ble brukt i en bemannet romferd og første gang alle elementene som skulle brukes i månelandingen ble brukt.

## Mannskap
*James McDivitt (fløy med *[[Gemini 4]]* & *Apollo 9*), Kommandør
*David R. Scott (fløy med *[[Gemini 8]]*, *Apollo 9*, & *[[Apollo 15]]*), pilot, kommandomodul
*Russell Schweickart (fløy med *Apollo 9*), pilot, månemodul

### Reserve
*Pete Conrad (fløy med *[[Gemini 5]]*, *[[Gemini 11]]*, *[[Apollo 12]]*, *[[Skylab 2]]*), Kommandør
*Dick Gordon (fløy med *[[Gemini 11]]*, *[[Apollo 12]]*), pilot, kommandomodul
*Alan Bean (fløy med *[[Apollo 12]]*, *[[Skylab 3]]*), pilot, månemodul

### Støtte
*Fred Haise (fløy med *[[Apollo 13]]*)
*Jack Lousma (fløy med *[[Skylab 3]]*, *[[STS-3]]*)
*Ed Mitchell (fløy med *[[Apollo 14]]*)
*Al Worden (fløy med *[[Apollo 15]]*)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
V for vendetta (film)

***V for vendetta*** (eng. org. tittel ***V for Vendetta***) er en film fra 2006. Den er en filmatisering av tegneserieromanen *[[V for vendetta (novelle)|V for Vendetta]]* av Alan Moore og David Lloyd. Filmen ble regissert av James McTeigue og produsert av Joel Silver og søsknene Wachowski, som også skrev manus til filmen. Natalie Portman, Hugo Weaving, Stephen Rea og John Hurt har hovedrollene. *V for Vendetta* er den siste filmen der Adrian Biddle, som døde av et hjerteattakk den 7. desember 2005, er sjeffotograf.

Innspillingen av filmen startet tidlig i mars 2005 i Berlin i Tyskland, og filmingen var ferdig tidlig i juni samme år.
Lanseringsdatoen til filmen var opprinnelig 5. november 2005, men den ble utsatt til 17. mars 2006.

Filmen følger hovedpersonen *V*, en frihetskjemper som søker politiske endringer i den futuristiske fascistregjeringen. Selv om filmversjoner av Moores tegneserier tidligere har vært sterkt kritiserte blir *V for Vendetta* beskrevet som «den mest troverdige og bokstavelige filmversjonen av en Alan Moore-tegneserie til dags dato.».

## Handling

Handlingen utspiller seg i det futuristiske Storbritannia, og forteller historien om en ung dame ved navn «Evey» som blir reddet fra en livstruende situasjon av en maskert mann bare kjent som «V». «V» er veldig karismatisk og rasende flink i kampsporter og bedrageri. Han starter en revolusjon da han bomber to kjente landemerker i London og tar over de regjeringsstyrte radiobølgene der han ber sine medborgere om å reise seg mot tyranni og undertrykkelse. Etter som «Evey» finner ut sannheten om «V»s mystiske bakgrunn oppdager hun også sannheten om seg selv, og oppstår som en usannsynlig alliert i utførelsen av «V»s planer om å skape frihet og rettferdighet i Storbritannia.

Temaet er tatt fra historien om Guy Fawkes

## Rolleliste

## Referanser


## Eksterne lenker
*
16. arrondissement (Paris)

**16. arrondissement**, også kalt *arrondissement de Passy*, er et arrondissement sørvest i Paris, som ligger ved Seinens høyre bredd.

Det grenser til det 17. arrondissement i nord. På motsatt side av elven ligger 7. og 15. arrondissement.

Arealet er på 16,37&nbsp;km² inkludert Boulogne-skogen som er på 846 hektar. Rådhuset opplyste også at innbyggertallet var  per 1. januar 2013.

Over 40 % av bygninger i Paris knyttet til diplomatisk forbindelse med andre land (ambassader og konsulater) ligger i bydelen.

## Kvarterer
*Auteuil
*La Muette
*La Porte-Dauphine
*Chaillot

## Referanser


## Eksterne lenker
*
17. arrondissement (Paris)

**17. arrondissement**, *Les Batignolles-Monceau*, er et arrondissementene vest i Paris, og ligger ved Seinens høyre bredd.

Det grenser til 18., 9., 8. og 16. arrondissement. På motsatt side av elven ligger 7. arrondissement. Størrelsen er 5.669&nbsp;km².

## Kvarterer
*Les Ternes
*La Plaine-Monceau
*Batignolles
*Les Épinettes

## Referanser


## Eksterne lenker
*
18. arrondissement (Paris)

**18. arrondissement**, *La Butte-Montmartre*, er et arrondissementene nordvest i Paris.

Det grenser til 19., 9., 10. og 17. arrondissement. Størrelsen er 6,005&nbsp;km².

I dette arrondissementet ligger bl.a. deler av det kjente området Pigalle, bydelen Montmartre, basilikaen Sacré-Cœur, kabaretscenen Moulin Rouge og Notre-Dame de Clignancourt.

## Kvarterer
* Les Grandes-Carrières
* Clignancourt
* La Goutte-d'Or
* La Chapelle
## Referanser


## Eksterne lenker
*
19. arrondissement (Paris)

**19. arrondissement**, *Les Buttes-Chaumont*, er et arrondissementene nord i Paris.

Det grenser til 20., 11., 10. og 18. arrondissement. Størrelsen er 6.786&nbsp;km².

## Kvarterer
*La Villette
*Le Pont-de-Flandre
*Amérique
*Le Combat
## Referanser
20. arrondissement (Paris)

**20. arrondissement**, *Ménilmontant*, er et arrondissementene nordøst i Paris.

Det grenser til 12., 11. og 19. arrondissement. Størrelsen er 5,984&nbsp;km².

## Kvarterer
* Belleville
* Saint-Fargeau
* Le Père-Lachaise
* Charonne

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Håkon Karlsen

**Håkon Karlsen** (født 5. mars 1922, død 6. mai 2007) var en norsk journalist.  

Han vokste opp i Strinda. Han flyktet under den andre verdenskrig til Sverige fra Hattfjelldal, hvor han ble utskrevet til arbeidstjeneste. Etter studier ved Uppsala universitet, ble Karlsen lærer i Strinda.

Han ble ansatt i NRK ved Trøndelag Kringkaster (1947–1964), NRK Troms (1964–1976), og NRK Sørlandet (1976–).  Sentralt hadde Karlsen engasjement hos NRK Barne- og ungdomsavdelingen der han ble svært kjent for figurene Amandus og Antonsen i barnetimen, samt den senere så kjente underholdningsavdelingen.

Han er kjent for å ha oppdaget «Oluf» og deltok i flere radio- og fjernsynsprogram med ham, plateutgivelsen *[[Ja, du Oluf]]* (Cat Music, 1973), *Mølje & sodd* (Dagbladets sommerkassett, 1980) og filmene *Førti år med Oluf* (1979) og *Oluf – No må du skjærpe dæ, gutt* (1991).

## Bokutgivelser
* *Marulken : noveller Oslo* (Aschehoug, 1962)
* *Amandus og Antonsen Oslo* (Tiden, 1983)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Minneprogram om Håkon Karlsen fra NRK Sørlandet
* NRK-side om NRK-historie i Trøndelag
Seyi Olofinjana

**Seyi George Olofinjana** (født 1980) er en nigeriansk tidligere fotballspiller som jobber for Wolverhampton. Olofinjana har tidligere spilt for blant andre , Wolverhampton og Stoke City.

## Biografi
Olofinjana startet sin profesjonelle fotballkarriere hos FC Crown Ogbomoso, før han ble solgt til den Nigerianske Premier League-klubben  Kwara United FC. Klubben deltok blant annet i den Afrikanske Champions League.
 
Den defensive midtbanespilleren fra Nigeria, skulle egentlig prøvespille for både belgiske Anderlecht og franske Sedan, men belgisk snø og fransk trenerbytte satt en stopper for planene. Dermed ble Seyi sendt på prøvespill til Brann og han overbeviste stort. En lokal sponsor (Auto 1923, Fyllingsdalen) kom på banen og betalte overgangssummen på nær én million kroner. 

Seyis prestasjoner for Brann, gav ham stor oppmerksomhet ute i Europa, så det var liten tvil om han kom til å bli solgt til en større klubb før eller senere. Og sommeren 2004 ble Olofinjana solgt til engelske Wolverhampton Wanderers, for omtrent 22 millioner kroner. Seyi Olofinjana fikk dermed med seg 39 kamper og 11 mål i Branndrakten.

Hans debut for Wolves var den 8. august 2004 mot Stoke City FC. Sommeren 2008 ble han klar for den da nyopprykkede Premier League-klubben Stoke City. Overgangssummen var på rundt 30 millioner norske kroner. Olofinjana hadde draktnummer fire i Stoke. Sommeren 2009 ble han klar for Hull City AFC.

Olofinjana var med i U-23 landslaget til Nigeria under kvalifiseringen til Olympiske leker i 2000, men de klarte ikke å kvalifisere seg til sluttspillet.
Han hadde sin debut for det  i en vennskapskamp mot  i 2000 og kamp nummer to var i en vennskapskamp i 2002 mot .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ole Elias Holck

**Ole Elias Holck** (1774–1842) var en norsk offiser og Eidsvollsmann.

Han ble ansatt ved bergenhusiske Regiment 1789, hvor han siden tjenestegjorde til 1818, med en kort avbrytelse i København. 1818 ble han sjef for søndfjordske musketerkorps, 1828 oberst og 1834 generaladjutant. Han fikk avskjed i 1841.

I 1814 ble han valgt som representant for sitt regiment til riksforsamlingen på Eidsvoll. Han sluttet seg der til Christian Frederiks parti. Senere representerte han Nordre Bergenhus amt på stortingene 1818, 1824 og 1839 og var medlem av stortingets deputasjon til Karl Johans svenske kroning i 1818.

Hjemmet hans - den tidligere fogdegården Alværn i Lavik - består godt bevart. Hovedhuset er fredet av Riksantikvaren og ble delvis restaurert i forbindelse med Grunnlovsjubileet i 2014.

## Referanser


## Kilder
* 
* Tallak Lindstøl: *Stortinget og Statsraadet*, Kristiania, 1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K digital utgave side 391
* Anders Bjønnes m.fl. (redaktører): *Eidsvollsmennene – Hvem var de?*, Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2014, med hans aner og andre slektsopplysninger, samt bilde med beskrivelse av seglet  hans med slektsvåpen på Grunnloven 17. mai 1814
* Arlen Synnøve Bidne: *Ole Elias Holck og garden Alværn i Lavik*,  Jørn Holme (red.): *De kom fra alle kanter - Eidsvollsmennene og deres hus, Cappelen Damm 2014*

## Eksterne lenker
* 
* 
* Materiale etter Ole Elias Holck i Digitalarkivet
Christian A. Olasveengen

**Christian Arntsen Olasveengen** (født 1982) er en norsk tidligere ishockeyspiller som spilte seks sesonger på a–lagsnivå for Storhamar Dragons og trente Storhamars Team-1995 gutter på slutten av 2000-tallet. Han har også spilt innebandy for Ajer Innebandyklubb, og har også jobbet i administrasjonen i Storhamar Dragons. Nå er han medlem av klubbens eliteutvalg.

Olasveengen gikk gradene i Storhamars Yngres avdeling og debuterte på A-laget til Storhamar hjemme mot Stjernen i desember 1999. Han scoret sitt første mål borte mot Frisk i romjulen 2000 etter pasning fra Patrick Thoresen. Han spilte over 200 kamper for Storhamar Dragons, og vant ett NM-gull før han bestemte seg for å legge opp som spiller etter 2005/2006-sesongen. Etter at han la opp som ishockeyspiller begynte han aktivt med innebandy hos Ajer Innebandyklubb.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Spillerbiografi på Storhamar Dragons.no
* Profil på eliteprospects.com
Hårøyestankelbein

* Pediciinae
* Ulinae
 

**Hårøyestankelbein** (**Pediciidae**) er en familie av stankelbeinlignende mygg som inntil 1992
 ble regnet til familien småstankelbein (Limoniidae). De skiller seg fra småstankelbeinene ved at de har hår mellom fasettene i fasettøynene. 

Familien omfatter totalt 10 slekter, med omtrent 500 arter, hvorav 67 finnes i Europa. 

## Utbredelse
De er utbredt i hele verden, bortsett fra sør for Sahara i Afrika og sør på Den arabiske halvøy. Det største artsantallet finnes på den nordlige halvkule.

## Utseende
Pediciidae er små til middelsstore mygg, med unntak av den store arten *Pedicia rivosa*, som har en vingelengde opptil 25 mm. Vingene er lange og slanke, med en markert og lett gjenkjennelig vingetegning. Hodet er lite med vanligvis nokså korte antenner, munnfølerne er korte og beina er lange. Larvene er pølseaktige, uten bein eller tydelig hodekapsel, og har fingerlignende utvekster på bakerste bakkroppssegment.

## Levevis
Larvene lever i fuktig jord eller i vann, hos slekten *Ula* i sopp. De voksne dyrene kan man finne sittende i vegetasjonen, men de flyr vanligvis ikke mye og danner sjelden påfallende svermer.

## Systematisk inndeling/Norske arter

* orden **[[Tovinger]]**, Diptera
** underorden **[[Mygg]]**, Nematocera
*** overfamilie **[[Stankelbein]]**, Tipuloidea
**** familie **hårøyestankelbein Pediciidae**
***** underfamilie **Pediciinae**
****** Slekten *[[Dicranota]]* Zetterstedt, 1838 - omfatter åtte norske arter av middelsstore, brunlige mygg.
****** Slekten *[[Heterangaeus]]* Alexander, 1925
****** Slekten *[[Malaisemyia]]* Alexander, 1950
****** Slekten *[[Nasiternella]]* Wahlgren, 1904 - i Norge:
******* ***[[Nasiternella varinervis]]*** (Zetterstedt, 1851) er den eneste norske representant for sin slekt.
****** Slekten *[[Nipponomyia]]* Alexander, 1924
****** Slekten *[[Ornithodes]]* Coquillett, 1900
****** Slekten *[[Pedicia]]* Latreille, 1809 - i Norge:
******* ***[[Pedicia (Crunobia) straminea]]*** (Meigen, 1838) er middelsstor, lyst gul med spissen av bakkroppen og beina mørke. 
******* ***[[Pedicia (Pedicia) rivosa]]*** (Linnaeus, 1758) er ganske stor, med en vingelengde på 25mm er den trolig den nest største arten av mygg (Nematocera) i Norge. Vingene er melkehvite med brune kanter og en brun skråstripe, og mesteparten av kroppen er dekket av sølvgrå bestøving. Denne påfallende arten finnes på myrer over det meste av landet.
****** Slekten *[[Savchenkoiana]]* Kocak, 1981
****** Slekten *[[Tricyphona]]* Zetterstedt, 1837 - omfatter tre norske arter av middelsstore, mørke mygg. *T. immaculata* er meget vanlig på myrer og heier.
**** underfamilie **[[Ulinae]]**
***** Slekten ***[[Ula (mygg)|Ula]]*** Haliday, 1833 - har fire norske arter som kan kjennes på hårete vinger. Larvene lever i sopp.

## Referanser




## Litteratur
* Resuch, H. og Oosterbroek, P. 1997. Diptera Limoniidae and Pediciidae. Short-palped crane flies. Side 105-132 i: Nilsson, A.N. (red.) *Aquatic Insects of North Europe.* Apollo Books, Stenstrup.
## Eksterne lenker
*
Hamnesfjorden

**Hamnesfjorden** er en fjordarm av Breifjorden i Surnadal kommune på Nordmøre. Fjorden har innløp mellom Bergesvika i vest og Kjergroneset i øst og strekker seg 9 kilometer nordøstover til bygda Bøverfjorden i bunnen av fjorden. De to smale moreneryggene, Solemsøya og Snekkvikneset, stikker halvveis ut i fjorden på nordsiden med 2&nbsp;km avstand. Den ene moreneryggen går over i en øy, Solemsøya. Moreneryggene er løsmasse (sand, stein og grus) og har trolig blitt avsatt av en dalbre som har ligget an mot det som nå er bunnen av fjorden. Mellom moreneryggene er fjorden grunn med bare 20 m dyp, mens den innenfor den innerste ryggen er over 100 m på det dypeste. Berggrunnen i området er hovedsakelig granitt. Rett nord for Hamnesfjorden, ved Åsskard (Åsgård) på eidet mot Åsskardfjorden ligger to morener på land med noen hundre meter avstand og de stikker 30–50 m over dalbunnen, og er trolig dannet samtidig med morenene i Hamnesfjorden. Ifølge Amund Helland ble fjorden tidligere kalt Bøverfjord eller *Bifrafjǫrđr* etter elven Bøvra (tidligere *Bifr*) som løper ut innerst i fjorden. Strandstedet Bøverfjorden eller Bæverfjord ligger ved elvemunningen innerst i fjorden.

Fylkesvei 65 går langs nordsiden av fjorden og her ligger flere små bruk, mens sørsiden er mindre bebygd. Hamnesfjorden fryser lett til om vinteren og sjøveien var sperret. Da veien over til Øye i Surnadal var ferdig ble området etterhvert (1965) overført til Surnadal kommune og prestegjeld.

I 2003 fikk fjorden status som Nasjonal laksefjord i forbindelse med at Surna ble nasjonal lakselv.

## Referanser
Åsskardfjorden

**Åsskardfjorden** er ei fjordarm av Halsafjorden og en fortsettelse av Bøfjorden i Surnadal kommune på Nordmøre. Fjorden har innløp fra Bøfjorden via Bøsundet i vest og strekker seg 5,5 kilometer østover til Åsskard i botn av fjorden. Bøsundet ligger mellom Bølandet i sør og Settemsøran og blir kryssa av ei om lag 300 meter lang bru.

Fylkesvei 65 går langs de indre delene av fjorden.

## Referanser
Halsafjorden

**Halsafjorden** er ei fjordarm av Vinjefjorden i Tingvoll og Surnadal kommuner på Nordmøre og Heim kommune i Trøndelag. Fjorden har innløp mellom Magnhildberget i vest og Volungøya i øst og strekker seg 16 kilometer sørover. Videre innover strekker fjordsystemet seg via flere fjorder til botn av Todalsfjorden, ei total lengde på 45 kilometer.

Et stykke inn i fjorden ligger tettstedet Halsa på østsida av fjorden. Fra her går det ferje over til Kanestraum på andre sida, som en del av E39. Fjorden går videre sørøstover til Heggemsneset og Vikavollen der fjorden går over i Trongfjorden. Her går også Bøfjorden inn mot nordøst. 

Fv351 går langs deler av østsida av fjorden, mens Fv298 går langs vestsida fra Kanestraum og nordover. En bru på 2–3 km over Halsafjorden planlegges for vei E39. Dybden er omtrent 490 meter, så et tårn på flytende fundament planlegges.

## Referanser
Bøfjorden (bygd i Surnadal)

**Bøfjorden** er navnet på en bygd ved Bøfjorden nord i Surnadal kommune i Møre og Romsdal.  

Bøfjorden ligger ved riksvei 65 som går fra Betna i Halsa kommune (E39) til Skei (kommunesenteret i Surnadal kommune). 

Bøfjorden er en tradisjonell landbruksbygd, men har også har innslag av industri og annen næringsvirksomhet. På Settemsøra ligger Bøfjorden Sag AS. Norsk Skifertre AS har også hovedkontor på Settemsøra i Bøfjorden. 

Bøfjorden er hjembygda til Bøfjorden sjøbruksmuseum. Bøfjorden er kjent for muligheter til sjøfiske og turer i skog og mark. 

Bøfjorden IL er bygdens idrettslag, laget er delt opp i skigruppe, fotballgruppe og trim og friidrett. Hjelmen Skytterlag er Bøfjorden sitt skytterlag

## Eksterne lenker
Bøfjorden sin egen nyhetsside.
Tingvollfjorden (Ål)

:*For fjorden i Møre og Romsdal, se [[Tingvollfjorden]].*

**Tingvollfjorden** er et innsjø som ligger i Ål kommune i Buskerud. Tingvollfjorden er en del av Hallingdalselva.

## Referanser
Arasvikfjorden

**Arasvikfjorden** er en delfjord av Vinjefjorden mellom kommunene Halsa og Aure på Nordmøre nordøst i Møre og Romsdal fylke. Arasvikfjorden er en fortsettelse av Korsnesfjorden, som ligger i vest, og strekker seg 12 kilometer østover på sørsida av Ertvågsøya. Valsøya ligger på sørsida av fjorden og på sørsida av øya ligger innløpet til Valsøyfjorden som går sørover. Fjorden ender i øst mellom Rumpa i nord, Arøya og Renndalshamna i sør.

Det var i Arasvikfjorden den berømte spekkhoggeren Keiko, som spilte Willy i filmen "Free Willy" endte sine dager.

Over fjorden går ferjesambandet Arasvika-Hennset som ble åpnet i 1965, da som del av et større samband.  Fergesambandet trafikkeres av mindre ferger som tar mellom 30 og 50 biler.  

Europavei 39 går langs fjorden i sør.

## Referanser
Apollo 10

**Apollo 10** var den fjerde bemannede romferden i Apollo-programmet. Fartøyet ble sendt opp ved hjelp av en Saturn V-rakett den 18. mai 1969 og vendte tilbake den 26. mai. På tilbaketuren oppnådde den en fart på 39 897 km/t, som ifølge Guinness rekordbok er den høyest oppnådde hastighet til et bemannet kjøretøy.

Ferden var generalprøven før den første månelandingen med Apollo 11, turen var identisk med unntak av selve landingen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Surnadalsfjorden

**Surnadalsfjorden** er en fjord i Surnadal kommune i Møre og Romsdal. Fjorden strekker seg 10 kilometer østover til Surnadalsøra og industriområdet Røtet. Fjorden har innløp mellom Torvikneset i sør og Kjergroneset i nord.

Grenda Årnes ligger like øst for Kjergroneset på nordsida, mens Torvika ligger tvers over fjorden på andre sida. Det er flere bruk på begge sider innover i fjorden, blant annet Sjøasetra og Glærem på hver sin side av fjorden.

Elva Surna renner ut i Surnadalsfjorden ved Surnadalsøra. Dette fører til at fjorden inneholder en god del ferskvann, og har lett for å fryse igjen i kalde perioder om vinteren.

På nordsida av fjorden er det flere kalkforekomster, og det var tidligere tre kalkgruver i drift. I dag er det kun ei gruve igjen, Glærum kalksteingruve. Ved Glærum kalksteingruve ligger Kalkstranda som brukes som friluftsområde og badeplass.

Fv326 går langs sørsida av fjorden, mens Fv328 går på nordsida.

## Referanser
Valsøyfjorden

**Valsøyfjorden** er en fjord i Heim kommune i Trøndelag. Ytterst i fjorden er det flere øyer, hvor Valsøya er den største. Valsøyfjorden er også navnet på bygda rundt fjorden. Innerst i fjorden ligger grenda Valsøybotn.

I 1993 ble Valsøybrua åpnet, det førte til at trafikken på det som nå er europavei 39 går over Valsøya, i stedet for rundt Valsøyfjorden.

Hvert år blir det arrangert en konsert i Fossdalen, en dal innerst i Valsøybotn. Den første konserten var i 2002. Der har det opptrådt artister som Dance with a Stranger, Jaa9 & OnklP, Åge Alexandersen, Henning Sommerro, Bjørn Eidsvåg, Vassendgutane og DumDum Boys. Fosskonserten har noen år hatt flere tusen publikumere.

Fossen renner fra Sandåa, en elv som igjen renner fra Botnavatnet. Sandåa har mange spektakulære fosser.

Fjordens eneste butikk er Bunnpris på Engan. Butikken blir kalt Snekvik. Engan, eller Enge, er et litt tettere strøk, med boligfelt, butikk, ballbinge, geitbåtmuseum og andre bedrifter.

## Se også
*Valsøyfjord
*Halsa

## Referanser
Vinjefjorden (Nordmøre)

**Vinjefjorden** er en smal og lang fjord som strekker seg fra Vinjeøra i Heim kommune i Trøndelag til Aursundet i Aure og Valsøyfjorden i Heim kommune. 

Europavei 39 går langs hele sørsiden av fjorden, mens fylkesvei 359 går langs deler av nordsiden.

Det gamle navnet fra norrøn tid er Fjalnir.

Offisielt strekker den seg fra Vinjeøra i øst og helt ut til Kristiansund i vest. Men på grunn av sundene Aursundet, Imarsundet og Sålåsundet i nord, og sidefjordene Valsøyfjorden, Skålvikfjorden og Halsafjorden i sør, så regnes dens slutt ved dens første avstikker, Aursundet.

Vinjefjorden er mest kjent som «sildefjorden» men det kan fanges både laks, sei og torsk helt oppe i 20&nbsp;kg. Den 30. august 2005 rømte vel 850&nbsp;000 oppdrettslaks fra Marine Harvest på Tustna i Møre og Romsdal. Mange av dem tok veien til Vinjefjorden. Dermed ble fjorden full av laks og lokalbefolkningen hamstret flere hundre kilo laks.

På nordsiden av den indre del av fjorden strekker Nord-Europas lengste sammenhengende hasselskog seg oppover fjellsiden.

Vinjefjorden er 19,5 kilometer lang fra Vinjeøra til midt i Aursundet og er på det djupeste 224&nbsp;meter djup. Den offisielle Vinjefjorden er ca. 50&nbsp;kilometer lang og rundt 320&nbsp;meter djup på det djupeste.

## Referanser
Vinjefjorden (Vinje)

**Vinjefjorden** i Vinje kommune i Telemark er den nordligste delen av innsjøen Møsvatn. Fjorden er rundt åtte kilometer lang. Den strekker seg fra utløpet av Tommåi i sør til nordenden av innsjøen ved Mogen og utløpet av elva Kvenna.
Englivatnet (Heim)

**Englivatnet** er en innsjø i Heim kommune i Trøndelag. Den har utløp mot øst til Grytåa, og er regulert som magasin for Grytdalen og Valsøyfjord kraftverk.

## Referanser
Freifjorden

**Freifjorden** er en fjord i Kristiansund, Gjemnes og Tingvoll kommuner på Nordmøre. Fjorden strekker seg 14 kilometer sørvestover på øst- og sørsida av Freiøya mellom Talgsjøen i nord og Kvernesfjorden i sørvest.

Fjorden har innløp mellom Årsundøya i øst og Gyltneset på Freiøya i vest. Nordøst for innløpet ligger innløpet til Vinjefjorden. I andre enden av fjorden, mellom Flatsetøya i nord og Bergsøya går den 5 kilometer lange Freifjordtunnelen under fjorden som en del av riksvei 70 og Krifast til Kristiansund lenger nord. I tillegg til Bergsøya ligger Aspøya og Straumsnes på sør- og østsida av fjorden. Mellom Bergsøya og Aspøya går Bergsøysundet sør til Tingvollfjorden. 

Av bosetninger langs fjorden ligger Ørnvik, Kvalvåg, Ora og bygda Frei på Freisida av fjorden. På østsida er det bare mindre bruk og gårder, men på Straumsnes ligger grenda Kvisvika. 

Fv285 går på sørsida av fjorden over Bergsøya og Aspøya.  

## Referanser
Kvernesfjorden

**Kvernesfjorden** er en fjord på sørsida av Averøya i kommunene Averøy, Kristiansund, Gjemnes og Hustadvika på Nordmøre. Fjorden har ei lengde på 22 kilometer og går først sørøstover langs den sørøstlige delen av Averøya, før den snur sørvestover på sørsida og inn til Skjelvikbukta ved Eide i botn av fjorden.

Fjorden har innløp i nord mellom Sildvolnes på Freiøya i øst og Leitet i vest og er en fortsettelse av Bremsnesfjorden som går nordover til Kristiansund. Sør for Frei ligger Flatsetøya der Freifjorden går østover. Tvers over fjorden for Flatsetøya ligger Kvernes, som har gitt navn til fjorden, i det sørøstligste hjørnet av Averøya. Fra her svinger fjorden sørvestover. På Averøysida ligger grendene Strand, Rokset, Mek, Mork, Å og Rånes. Like sørvest for Rånes ligger Rånestangen, som markerer den sørlige grensa til Kornstadfjorden som går nordvestover på vestsida av Averøya. 

På sørsida av fjorden ligger grendene Stokke, Røvik, Skjerset, Sevika, Krevika, Strand og Sorset. Innerst i fjorden ligger Isingvågen og den mindre Skjelvikbukta. Her ligger kommunesenteret Eide i Hustadvika kommune. 

Fv279 går langs sørsida av fjorden, mens Fv247 går på nordsida.

## Referanser
Batnfjorden

**Batnfjorden** er en fjord i Gjemnes kommune på Nordmøre i Møre og Romsdal og har et innbyggertall på 615 (2015). På nordvestsida av fjorden ligger Gjemnes sokn, og på sørøstsida ligger Øre sokn, som i eldre tid hørte til Tingvoll prestegjeld. I fjordbotnen ligger Batnfjordsøra, kommunesenteret i Gjemnes kommune. Fjorden har innløp i nordøst mellom neset Gjemnes i nord og Revsholmen like ved Torvikbukt i sør og strekker seg 9 kilometer sørvestover til Batnfjordsøra. Nord for Gjemnes ligger Gjemnessundet som går nordover til Kvernesfjorden. Bergsøyfjorden fortsetter nordøstover mot Tingvollfjorden.

E39 går på nordsida av fjorden, mens riksvei 666 går langs sørsida. B  

## Referanser
Kornstadfjorden

**Kornstadfjorden** er en fjord langs kommunegrensen mellom Hustadvika og Averøy kommune på Nordmøre. Fjorden har innløp mellom Tevikholmen i nordøst og Ramsvikneset i sørvest og er en fortsettelse av Lauvøyfjorden. Den strekker seg 9 kilometer sørøstover til Rånestangen på sørvestsiden av Averøya. Øst for Rånestangen går Kvernesfjorden nordøstover på sørøstsiden av øya.

Bygda Lyngstad ligger på vestsiden av fjorden og det samme gjør grenda Øygarden. Tvers over fjorden for Øygarden ligger Steinsgrenda på Averøya.  Kommunesenteret Eide ligger helt sør i fjorden, i overgangen mellom Kornstadfjorden og Kvernesfjorden. 

Fylkesvei 64 går langs vestsiden av fjorden, imens fylkesvei 247 går på østsiden. 

## Referanser
Tingvollfjorden

:*For innsjøen med samme navn i Ål i Buskerud, se [[Tingvollfjorden (Ål)]].*
**Tingvollfjorden** (også kalt Sunndalsfjorden og Raudsandsfjorden) er en fjord i kommunene Tingvoll, Gjemnes og Nesset i Møre og Romsdal. 

Fjorden er 35&nbsp;kilometer lang, og går fra innløpet ved Bergsøysundet sørøstover til Ballsneset ved grensa til Sunndal kommune. Herfra fortsetter fjorden under navnet Sunndalsfjorden inn til Sunndalsøra. Tingvollfjorden og Sunndalsfjorden er til sammen 52&nbsp;kilometer lang. Ved innløpet i nord går Bergsøyfjorden vestover til Batnfjorden.

Riksvei 70 fra Kristiansund går langs nordsida av fjorden ved innløpet, over Bergsøya og Aspøya, og videre innover på østsida av fjorden til tettstedet og kommunesenteret Tingvoll innerst i Tingvollvågen. Veien passerer gjennom bygdene Bogsaspa, Eikrem, Gyl og Bergem. 

På vestsida av fjorden går fylkesvei 666 fra innløpet sørover gjennom bygdene Kvalvåg, Hoem, Flemma og Angvika til Raudsand, hvor veien går inn i landet. Fra bygda Eidsøra går fylkesvei 62 videre sørover fjorden helt inn til Sunndalsøra.

## Referanser
Bøfjorden (Hyllestad)

**Bøfjorden** er en fjordarm på nordsiden av Sognefjorden i Hyllestad kommune i Sogn og Fjordane. Fjorden strekker seg 4 kilometer nordover fra fjordmunningen.

Fylkesvei 57 følger fjorden på begge sider.

## Referanser
Skålvikfjorden

**Skålvikfjorden** er ei fjordarm av Vinjefjorden i Halsa i Heim kommune i Trøndelag. Skålvikfjorden strekker seg 9,5 kilometer sørover til Betna. Den samme geologiske renna fortsetter nord for Vinjefjorden i Solåsundet i Aure kommune.

Fjorden har innløp ved Korsneset i vest og Steinstien i øst. Den ytre delen av fjorden er bare om lag 400–500 meter brei, før den utvider seg ut ved grenda Vågland, som ligger på østsida. Innenfor Vågland ligger bygda Liabø. Mellom Vågland og Klevset på den andre sida av fjorden ligger det flere øyer og holmer. Ved Vågland drives det båtbyggeri.

Betna ligger innerst i Betnvågen på vestsida av fjordbotnen. Reitvågen ligger på andre sida, like øst for bygda Halsa. I Reitvågen ligger to bukter med strandenger, disse blei i 2002 verna som Reitvågen naturreservat.

## Referanser
Vinjefjorden

**Vinjefjorden** kan referere til:

*Vinjefjorden (Nordmøre) &ndash; en fjord i Møre og Romsdal og Sør-Trøndelag.
*Vinjefjorden (Vinje) &ndash; en del av Møsvatn i Telemark.
Bøfjorden

**Bøfjorden** kan vise til: 

*Bøfjorden (fjord i Surnadal) – en arm av Halsafjorden i Surnadal kommune i Møre og Romsdal
**Bøfjorden (bygd i Surnadal) – en bygd ved denne fjorden
*Bøfjorden (Herøy) – en fjord i Herøy kommune i Møre og Romsdal
*Bøfjorden (Hyllestad) – en arm av Sognefjorden i Hyllestad kommune i Sogn og Fjordane
Admiral Hipper

**Admiral Hipper** har flere betydninger:

*Franz Ritter von Hipper, en tysk admiral fra første verdenskrig.
*«Admiral Hipper» (1937), en tysk tung krysser fra andre verdenskrig.

**Hipper** kan også bety
*Hipper, en elv i Derbyshire i Storbritannia
Nydarwinisme

**Nydarwinisme** er den syntetiske teorien som på 1930&ndash;40-tallets ble dannet ved å kombinere Darwins opprinnelige evolusjonsteori (darwinisme) med kunnskapen om hvordan genetisk arv foregår, som hadde blitt utviklet siden sent på 1800-tallet.
Nydarwinismen er den rådende biologiske forklaringen på hvordan evolusjon foregår.

Mens darwinismen beskrev naturlig og seksuell seleksjon som viktige prosesser i evolusjonen, antok Darwin fremdeles at ervervede egenskaper kunne gå i arv.
Dette var imidlertid ikke forenlig med funnene som ble gjort senere, spesielt:
* Gregor Mendels arvelighetslover (oppdaget sent på 1860-tallet, men glemt inntil 1900),
* August Weismanns tese at ervervede egenskaper ikke kan gå i arv (1880-tallet),
* oppdagelsen av mutasjoner (tidlig på 1900-tallet), og
* populasjonsgenetikken (som blomstret opp i den første halvdelen av 1900-tallet).

Populasjonsgenetikkere oppdaget bl.a. betydningen av og prosessene bak gendrift og rekombinasjon.
Mens genetiske forklaringer først ble sett på som *alternative* forklaringer for evolusjon, begynte man å skjønne rundt 1930 at mutasjoner, gendrift og rekombinasjon var evolusjonsfaktorer *i tillegg* til naturlig og seksuell seleksjon.

En rekke biologer fra ulike disipliner bidro til den nydarwinistiske syntesen
(i parentes angis deres bøker som utgjorde deres viktigste bidrag til syntesen):
* genetikerne Ronald A. Fisher (*The Genetical Theory of Natural Selection*, 1934), J.B.S. Haldane (*The Causes of Evolution*, 1932), Theodosius Dobzhansky (*Genetics and the Origin of Species*, 1937) og Ivan I. Schmalhausen (*Faktorii evoljutsii*, 1946).
* utviklingsbiologen Gavin de Beer (*Embryos and Ancestors*, 1940)
* paleontologene Julian Huxley (*Evolution &ndash; the modern synthesis*, 1940) og George Gaylord Simpson (*Tempo and Mode of Evolution*, 1944).
* systematikerne Ernst Mayr (*Systematics and the Origin of Species*, 1942) og Bernhard Rensch (*Neuere Probleme der Abstammungslehre*, 1947).

Også etter denne tid har det blitt gjort viktige oppdagelser (DNA-molekylets struktur, slektskapsseleksjon, genseleksjonisme, anvendelsen av spillteori, forståelsen av genregulering, for å nevne noen).
Disse har bidratt til å utvide og styrke nydarwinismen ytterligere.

Nydarwinismen betegnes ofte også enkelt som *darwinisme*.

## Se også
* Darwinisme
* Evolusjonsteori
Geir Rønning

**Geir Ola Rønning** (født 1962) er en norsk musiker.

Rønning var vokalist i et av Sunnmøres mest populære band, «Haft Band», i flere år, og ble nr. 2 i norgesmesterskapet i rock i 1983 med dette bandet.
 
Rønning deltok som komponist og tekstforfatter i norsk Melodi Grand Prix 1994 og som sanger med sin selvkomponerte sang «Uten lyst, uten tro» i 1995 og «Venter på deg» med tekst og melodi av Are Selheim i 1997. Han ga ut albumet *[[Første gang]]* etter å ha blitt nummer to i Melodi Grand Prix 1996 med hitmelodien «Uten de’».

Geir Rønning bor nå i Finland, og har sin base der for turnéer rundt om i Norden. Han representerte Finland i Eurovision Song Contest 2005 i Kyiv, der han ikke kom til finalen med balladen *Why*. I 2006 kvalifiserte han seg for den norske finalen i Melodi Grand Prix, i en duett med Jorun Erdal.

## Soloalbum
* *[[Første gang]]* (1996)
* *[[Ready For the Ride]]* (2005)
* *[[Bare du som vet]]* (2008)
## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Domanmetoden

**Domanmetoden** er en kontroversiell metode for  trening av hjerneskadde barn til å bli normalt fungerende mennesker, eller i det minste å gjøre livet deres lettere. Metoden ble utviklet på 1950-tallet av den amerikanske fysioterapeuten Glenn Doman (1919–2013), og har vært svært omdiskutert blant leger som har med denne gruppen av barn å gjøre. Den blir frarådet av det amerikanske barnelegeforbundet American Academy of Pediatrics, som mener at den bygger på et foreldet og forenklet bilde av hjernens utvikling, og at de for voksne i barnets omgivelse svært arbeidskrevende momentene ikke har dokumentert effekt..

Metoden blir påstått å hjelpe mennesker innenfor de følgende gruppene:
* mentalt tilbakestående
* cerebral parese
* autisme
* hyperaktivitet
* Downs syndrom
* epilepsi
* generelle problemer med utvikling

## Referanser


## Eksterne lenker
* Norsk domanside
* Internasjonal domanside