open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sogn Jord- og Hagebruksskole

**Sogn Jord- og Hagebruksskole** er en fylkeskommunal videregående skole på Aurlandsvangen i  Aurland kommune i Sogn. Skolen ble etablert som *Aurland Jord- og hagebrukskule* i 1917 og er per 2022 den eneste 100 % økologiske landbruksskolen i Norge. Elever fra hele landet kan søke.

Virksomheten omfatter gårdsdrift med husdyrhold, grønnsaker, frukt og bær, gartneri, ysteri, stølsdrift, bigård og demonstrasjonshage. Skolen har også internat, blomsterbutikk, gårdsbutikk og gårdsbarnehage. Skolen er kompetansesenter for lokale matprodusenter og bygdenæringer. Det tilbys også videreutdanning på fagskolenivå til agrotekniker i økologisk landbruk.

## Utdanningstilbud
For skoleåret 2023-2024:

*Vg2 Landbruk og gartnernæring - økologisk (landslinje)
*Vg3 Landbruk - økologisk (landslinje)

Utdanningen leder til tittelen agronom i økologisk landbruk.

## Historie
Aurland Jord- og hagebrukskule ble etablert etter et forslag fra Sogn Hagebrukslag. De ønsket en spesialskole for jord-og hagebruk. På gården Vestrheim i Kaupanger var det en landbruksskole i 1848 og på gården Rikheim i Lærdal var det skoletilbud fra 1898-1907. Også i Sunnfjord var det en landbruksskole på Mo i Førde, etablert i 1856. I Nordfjord ble det etablert landbruksskole på Mindresunde i Stryn i 1920, senere flyttet til Langvin jordbruksskule i Innvik.
Skolen i Aurland ble etablert på i 1917 på prestegården i Aurland. Skolen har flere ganger vært truet med nedleggelse en etter full omlegging av undervisningen i økologisk landbruk er skolen bevart for sin fremtidsrettede utdanning.

## Rektorer
* 2020-: Børre Solberg
* 2016-2020: Aksel Hugo, til førsteamanuensis ved NBU

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Salon d’automne

**Salon d'automne**  (fransk uttale «salå-dåtån») eller **Høstsalongen** er en kunstutstilling i Paris som har blitt arrangert hvert år siden 1903. 

## Historikk
Den første Høstsalongen ble arrangert i 1903 av Georges Rouault, André Derain, Henri Matisse og Albert Marquet som en radikal reaksjon på konservatismen i den offisielle Parisersalongen og i independentenes utstilling (*Salon des indépendants*). I løpet av få år ble Høstsalongen fylt med det siste innen malerkunst og skulptur.

Etablerte kunstnere som Pierre-Auguste Renoir og Auguste Rodin lot sine verker stille ut (Rodin leverte tegninger) for å dra det hele i gang. Mange kjente navn har stilt ut  arbeider, eksempelvis Paul Cézanne, Henri Matisse, Paul Gauguin og Pablo Picasso, Georges Gimel før første verdenskrig, mens  mellomkrigstiden så navn som Marc Chagall, Amedeo Modigliani og Georges Braque. Av billedhoggere: Constantin Brancusi, Aristide Maillol, Charles Despiau og Ossip Zadkine. I tillegg fant man glasskunst av René Lalique og arkitektur ved Le Corbusier. Salongen er nå inne i sitt andre hundreår, og regnes om sentral i verdenskunstsammenheng.

Ordet *salon* på fransk kan bety både salong og utstilling (under tak), foruten en del annet.

## Se også
* Parisersalongen (*Salon de Paris*)
* Independentene (*Salon des indépendants*)
* De refusertes salong (*Salon des refusés*)
* Høstutstillinga

## Eksterne lenker
* www.salon-automne-paris.com
* Tidslinje for kunstsalongene i Paris
Skjånes

**Skjånes** (nordsamisk: *Skeavvonjárga*) er et lite tettbebygd sted som befinner seg 70 grader nord i Gamvik kommune i Finnmark. Ankomst til stedet skjer enten via FV 264 Hopseidet-Skjånes eller med hurtigbåt via Smalfjorden (Tana) i Tana Kommune.

Det lille stedet har rundt 60-70 innbyggere (2007) og de fleste innbyggerne arbeider og livnærer seg av hva fiskerinæringen har å tilby. Stedet har mistet mange offentlige arbeidsplasser ved at internatskolen og aldershjemmet ble nedlagt. I tillegg har regjeringen bestemt at Tanafjorden skal være oppdrettsfri sone, noe som gjør at Skjånessamfunnet ikke lenger kan drive med lakseoppdrett selv om lokalitetene her er av Finnmarks aller beste. Fra sommeren 2007 har det vært igangsatt fisketurisme på stedet.

Nevnt innledningsvis er det hurtigbåt i drift på stedet. Hurtigbåten anløper tre mindre tettsteder i området Langfjordnes, Nervei og Laggo, samt videre østover til Smalfjorden (Tana) i Tana Kommune. På det meste er hurtigbåten i virksomhet seks dager i uken og tre ganger daglig.  


Fil:Skjaanes2.jpeg|Skjånes sett fra en annen vinkel, og viser blant annet Skjånes skole
Fil:Skjaanes3.jpeg|Fiskebruket og hurtigbåtkaien
Fil:Skjaanes4.jpeg|Hurtigbåten


## Se også
*Hop kapell
Petter Salsten

**Petter Salsten** (født 1965) er en norsk tidligere ishockeyspiller som er generalsekretær i Norges Ishockeyforbund. 

Moderklubben er Furuset Ishockey som han ble Norgesmester for i 1983 og 1990. I de to neste sesongene spilte han for AIK i den svenske eliteserien. Deretter fulgte en sesong tilbake i Furuset, før han i 1993/1994 gikk over til Storhamar Dragons hvor han var resten av sin aktive karriere. Her fikk han fire Norgesmesterskap som spiller og et som trener. Salsten har 92 landskamper for Norge. Salsten deltok i vinter-OL for Norge i 1988 i Calgary, i 1992 i Albertville og i 1994 på Lillehammer.

Fram til sesongen 2006/2007 var han sportssjef og daglig leder i Storhamar, mens han fra 1. august 2007 er sportssjef i Norges Ishockeyforbund. Fra januar 2025 er han også generalsekretær. Han har utdannelse i idrettsadministrasjon ved Norges idrettshøgskole.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Alba (andre betydninger)

**Alba** kan vise til:

* Alba, gælisk navn på Skottland
* Alba (fylke), et fylke i regionen Transilvania i Romania
* Alba (Italia), en by i Italia
* Alba (navn), et kvinnenavn
* Huset Alba (*Casa de Alba*), spansk adelig familie
* Republikken Alba, en republikk som eksisterte i perioden 1796-1801 nord i Italia
* Republikken Alba (1944), en replublikk som eksisterte i en kort periode i 1944 nord i Italia
* Jessica Alba, amerikansk skuespillerinne
* Jordi Alba, spansk fotballspiller som spiller
* Alianza Bolivariana para los Pueblos de Nuestra América er en politisk, økonomisk, sosial og kulturell samarbeidsavtale i Latin-Amerika
* Albe, hvit messekjortel
* *Alba*, et annet navn på fargen hvit
Grønnjord (Lenvik)

**Grønnjord** eller **Grønnjorda** eller **Grønjorda** er ei bygd og en grunnkrets beliggende ved Malangsfjorden, nordøst på Lenvikhalvøya i Senja kommune, Troms.  

Grønnjorda ligger ved Fv7876 mellom Rossfjordstraumen og Tennskjær. Disse stedene er servicesentre for befolkningen. I Rossfjordstraumen er det blant annet skole, butikk og legekontor, mens det fra Tennskjær går hurtigbåter til Tromsø.

Grunnkretsen Grønnjord tilhører Rossfjordområdet, og strekker seg fra Straumen og fram til Kravika. Grunnkretsen har om lag 60 innbyggere. Areal: 24,86 km².

Innbyggere:

## Referanser
Langnes (Lenvik)

**Langnes** er ei bygd i Lenvik kommune i Troms, beliggende på Lenvikhalvøya, ved bredden av Rossfjordvatnet. Bygda ligger ved fylkesvei 856, 7 km sør for Straumen og 8 km nord for Finnfjordeidet. Nedre Langnes ligger nede ved vannet, mens Øvre Langnes ligger langs fylkesveien, et stykke opp i lia. Her er det et veikryss, hvor man kan følge fylkesvei 266 vestover, tvers over Lenvikhalvøya, 9 km til Bjorelvnes. Langs denne veien ligger Langneshøgda, som er et populært skiturområde.

Langnes har postadresse 9302 Rossfjordstraumen, og sokner også til Rossfjord barne- og ungdomsskole.

## Grunnkrets
**Langnes grunnkrets** ligger i Rossfjordområdet, og strekker seg fra Kistelva og nesten helt inn til Straumen. Grunnkretsen har hatt kraftig nedgang i folketallet i det siste. Areal: 20,41 km².

Innbyggertall i grunnkretsen:

## Referanser
Tennskjær

**Tennskjær** (**Tennskjer**) er ei bygd beliggende lengst nord på Lenvikhalvøya i Senja kommune i Troms. Fra bygda går det vei sørover langs begge sider av halvøya. Langs Gisundet på vestsiden kan man følge fylkesvei 263 via Bjorelvnes 39 km til Finnsnes, og på østsiden går fylkesvei 265 15 km til Rossfjordstraumen.

Grunnet sin beliggenhet midtveis i Malangsfjorden er Tennskjær et viktig knutepunkt i kommunen. Stedet har hurtigbåtforbindelse med Tromsø (Tromsø-Vikran-Tennskjær-Lysnes), 5 dager i uken. Det går også busser til Finnsnes, både via Bjorelvnes og Rossfjord. Bussene korresponderer med hurtigbåtavgangene, og dermed er turen over Tennskjær en alternativ og rimelig reiserute mellom Finnsnes og Tromsø.

Tennskjær har postadresse 9302 Rossfjordstraumen, og tilhører Rossfjord skolekrets. Butikk er det både i Rossfjordstraumen (sørøstover) og i Kårvikhamn (sørvestover), og begge stedene ligger ca. 15 km fra Tennskjær.

## Grunnkrets
**Tennskjer grunnkrets** tilhører Rossfjordområdet, og omfatter bygdene Tennskjær og Jøvik på nordsiden av Lenvikhalvøya. Areal: 18,07 km².

Innbyggere:
Havnebanen

**Havnebanen** var en 2,2&nbsp;km lang forbindelse mellom Oslo V på Skøyen–Filipstadlinjen på datidens Drammenbanen og Oslo Ø. Strekningen gikk parallelt med Akershusstranda, rundt Akershus Festning, via Vippetangen.

Planleggingen av Havnebanen begynte etter at Oslo kommune overtok området rundt Akershus Festning fra den norske stat i 1897. Sprengings- og oppfølgningsarbeidene langs stranden ble påbegynt i 1898, og arbeide med asfaltering og skinnelegging startet i 1899.  Strekningen ble tatt i bruk til Vippetangen 11. januar 1907, resten av banen ble åpnet for trafikk 13. november samme år, og var den eneste forbindelsen mellom det vestlige og det østlige jernbanenettet. Mens Drammenbanen var smalsporet gikk det treskinnespor mellom Vestbanen og Vippetangen frem til rundt 1920. I august 1935 ble Havnebanen forlenget til Filipstad, samlet lengde ble dermed 3,7&nbsp;km.

Havnebanen var primært en godsbane, og den ble kun sporadisk brukt til persontransport. Godstoget over Rådhusplassen ble brukt i handlingen i to Olsenbanden-filmer. Godstogene ble i mange år fremført med damplok, senere diesellok av type Di 2. Toget gikk NSB-internt under navnet «maleren», som var tilnavnet til en skifteloktjeneste knyttet til Østbanestasjonen. Dette er dokumentert i Håndbok for jernbanepersonale fra 1926. 

Kipptogene over Havnebanen var et kjent innslag i bybildet, ettersom toget blokkerte biltrafikken idet det passerte Rådhusplassen. Togene kjørte i gangfart. Det gikk alltid en jernbanemann foran lokomotivet og varslet togets ankomst ved å ringe med en bjelle. Da jernbanetunnelen Oslotunnelen åpnet i 1980 var det ikke lenger behov for Havnebanen. Den ble nedlagt samme år, og det meste av sporet ble fjernet i 1983. Senere er deler av traséen forbi festningsmurene omgjort til park, hvor også minnesmerket for jødene som ble deportert under andre verdenskrig er plassert. I 2003 vedtok Oslo bystyre å erklære Havnebanen som verneverdig for å hindre at det som gjenstår av Havnebanens trasé og tunneler gjenfylles.

.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Havnebanen i Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase
*Havnebanen på Jernbane.net
* Oslo kommune, Byarkivet - bilde: Utsprenging av havnebanen langs Akershus festning i 1890
* Bilde av tog med damplok på Havnebanen over Rådhusplassen, 1964
* Oslobyarkiv, "Og så kom toget". En liten film om havnebanen, 1979
Rute

**Rute** kan referere til:
* Firkant – kvadrat eller rektangel, gjerne for å markere plassering for en brikke i et spill o.l.
*Klatrerute
*Rute (brukergrensesnitt)
* Rutefamilien
** Ruter (planter)
* Rute (transport) - tidsbestemt runde for postombæring, buss, fly, tog - eller den planlagte veien
*Vindu
Toppidrettsutøver

**Toppidrettsutøver** er en idrettsutøver som driver med toppidrett, med dette menes en utøver som presterer på et høyt nasjonalt eller internasjonalt nivå.

Definisjonen av «høyt nivå» er subjektiv og vil kunne variere fra person til person og mellom ulike idretter, men utøveren bør være på et nivå i forhold til sin alder som tilsier at mulighetene for å nå langt er godt over gjennomsnittet. En toppidrettsutøver blir gjerne kalt «24-timersutøveren». I dette ligger det at utøveren er målbevisst, disiplinert og arbeider strategisk og målrettet mot et høyere nivå innen sin idrett. Dette er den ideelle toppidrettsutøveren. Det finnes ulike talenter og utøvere som kalles toppidrettsutøvere, men som ikke dekkes av en ideell definisjon eller beskrivelse av ordet.

Medier synes å nytte begrepet «toppidrettsutøver» for utøvere som har konkurrert internasjonalt, vært profilert i media eller for utøvere som på en eller annen måte er tilknyttet Toppidrettssenteret i Oslo. Det synes også som om begrepet nyttes lettere for utøvere i individuelle idretter.

En toppidrettsutøver er bevisst sitt eget nivå og egen kapasitet, fysisk, psykisk og sosialt. Likeens er utøveren bevisst de arbeidskravene som står i forhold til karrieremålene. Toppidrettsutøveren bør også ha evnen til å føre en livsstil som står i stil med målsetningene. Det vil si et bevisst forhold til døgnrytme, tilstrekkelig søvn, et sunt, variert og balansert kosthold, et restriktivt forhold til alkohol og nikotin og avstand fra andre rusmiddel. Videre kreves det struktur for loggføring av egen trening (treningsdagbok) og kontrollert nettverksbygging. En toppidrettsutøvers nettverk bør ikke være tilfeldig valgt. Et tett forhold til en kompetent trener og en treningsgruppe som bedrar til å heve kvalitet i alle ledd. Medisinske, fysikalske og økonomiske forhold bør også være planlagt og tilrettelagt. Ofte vil en toppidrettsutøver ha egen agent, og flere vil også ha egne medierådgivere da profilering stadig blir en viktigere del av sponsorenes krav og en toppidrettsutøvers liv.

En toppidrettsutøver som lykkes vil kunne oppnå svært høy status, berømmelse og økonomisk rikdom, men det finnes toppidrettsutøvere som når sine mål men innen spesielt marginale idretter som ikke bidrar til dette. En utøvers karisma, utstråling, utseende, særpreg og lignende kan bidra til at toppidrettsutøveren når status, berømmelse og økonomisk rikdom uten å ha nådd toppen i forhold til prestasjonsnivå. 

Forsvaret har nå avviklet sin idrettstropp, eller tilrettelagt tjeneste for toppidrettsutøvere, og har nå en ordning der så mange som 250 utøvere kan søke toppidrettsstatus, og få inntil 3 års utsettelse for førstegangstjenesten. De krever en uttalelse fra utøverens særforbund, der utøverens nivå fremkommer.

## Se også
*Idrett
*Toppidrettsgymnas
*Olympiatoppen

## Referanser
Linnea

:*For kvinnenavnet, se [[Linnea (navn)]]*

* *borealis* 
* *americana* 
* *longiflora* 

**Linnea** (*Linnaea borealis*) er en dvergbusk i kaprifolfamilien ''Caprifoliaceae''. Den regnes ofte som eneste art i slekten *Linnaea,* men blir også ofte slått sammen med slektene *Kolkwitzia, [[Abelia]] og [[Dipelta]].* Planten er oppkalt etter Carl von Linné. Han selv omtalte den som «min blomma» og «min ört» (norsk:min urt). Den er Smålands landskapsblomst og Eidsbergs kommuneblomst. 

Linnea har tynne, krypende greiner som kan bli meterlange, med motsatte, butte, ovale vintergrønne blader 3-10 mm lange og 2-7 mm brede. Blomsterskaftet er opprett, 4-10 cm høye og blomstene sitter i par, dufter og har klokkeformete kronblad med blek rød eller hvit farge.

Den har en sirkumboreal utbredelse i Europa sør til Alpene, i Asia sør til nordlige deler av Japan, og i Nord-Amerika sør til Nord-California og Arizona i vest, og Tennessee i Appalachene i øst.

Linnea er delt inn i tre underarter:
* *Linnaea borealis* subsp. *borealis* – Europa
* *Linnaea borealis* subsp. *americana* – Nord-Amerika
* *Linnaea borealis* subsp. *longiflora* – Asia

Linnea har også blitt brukt i folkemedisinen, både som te og omslag, mot gikt, helvetesild og andre hudsykdommer.  

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Urtekildens planteleksikon
Fantomet 2006

Det kom ut tjueseks ordinære utgivelser av **''[[Fantomet]]'' i [[2006]]** i Norge, Sverige og Finland. På grunn av at det i 2005 kom ut tjuesju nummer i Norge, men bare tjueseks i de to andre landene, er nummereringen forskjøvet for Norges del, slik at historiene og nummeret til utgivelsene ikke lenger samsvarer (se Fantomet 2005). Det som i Norge var *Fantomet* 1/2006, var i Sverige og Finland *Fantomen*/*Mustanaamio* 2/2006 respektivt. Rekkefølgen på historiene og innholdet i bladet forøvrig er ellers det samme. Det kom også ut åtte utgivelser av *[[Fantomet Krønike]]*, samt at det kom ut seks årgangsbøker.

2006 var seriens 70-årsjubileum; første stripe av serien ble utgitt 17. februar 1936. For å feire dette ble det gitt ut et ekstra stort jubileumsnummer, ''Fantomet'' 13/2006, som viste forskjellige versjoner av *Fantomet*-serien siden dens unnfangelse. Det ble i Norge også utgitt et 64&nbsp;sider langt jubileumshefte i landskapsformat, *Fantomets jubileum: 1936&ndash;2006*, som inneholdt to tidlige historie av Lee Falk og Ray Moore, «Fantomet og Sala» og «Baron Danton». Forsidetegner var Terje Aspmo.

## Ordinære utgivelser (Norge)
Ellinors vise

**«Ellinors vise»**, med tekst av Klaus Hagerup og melodi av Sverre Kjelsberg, ble først framført som sluttsang i teaterstykket «Dikt å førbainna løgn» i 1976. Det ble derpå landskjent med plateutgivelsen
fra Ungdomslaget Ny Von der Marit Mathiesen synger.

Selve stykket «Dikt å førbainna løgn» handler om en arbeidskonflikt i Bodø, «Krysset-konflikten», der to jenter ble oppsagt fordi de ønsket å organisere seg.

Sangen er kåret til en av Norges nasjonalviser av nitimens lyttere. Visa er også blitt populær i arbeiderbevegelsen.

## Melodien
Selve visa består av fem vers. 
Verselinjene har kryssrim «A-B-A-B».
Melodien skifter fra taktart  til  to ganger hvert vers, bortsett fra vers tre og fem som er noe lengre enn de andre
og har en takt med .
Lenvika

**Lenvika** er et gammelt kirkested, som kommunen Lenvik har sitt navn fra. Lenvika ligger på fastlandssiden av Gisundet, 31 km nord for kommunesentret, Finnsnes. Det var kirke i Lenvika fra slutten av 1100-tallet og fram til 1879. Den første kirken er omtalt i det islandske handskriftet Rymbegla. Den antas å være bygd ca. 1180. Denne sto fram til ca. 1500, da den brant ned. Et nytt kirkebygg sto fram til 1820, da dette også ble skadet av brann. Deler av tømmeret ble brukt til å reise den siste kirka i Lenvika i 1822, og denne skulle stå fram til 1885, da den ble revet og flyttet til Rossfjord, hvor den i dag står, under navnet Rossfjord kirke. Det står i dag en modell av det gamle kirkestedet, i parken ved Lenvik rådhus på Finnsnes. Modellen fremstiller Lenvika, slik det så ut rundt 1850. 

I 1879 ble den nye Lenvik kirke bygd, ikke i Lenvika, men på Bjorelvnes, som lå meget sentralt på den tiden, like over sundet for det daværende kommunesentret Gibostad.

## Grunnkrets
**Lenvik grunnkrets** tilhører Bjorelvnesområdet og innbefatter bygdene Lenvika, Rødbergshamn og Aglapsvik. Areal: 20,07 km².

Innbyggere:

## Kilder
* Leviks kirkehistorie: https://web.archive.org/web/20070910141134/http://www.lenvik.kommune.no/sub_body.asp?side_id=164&meny_parent=392&meny_id=456&hoyre=1
Kårvikhamn

**Kårvikhamn** (eller bare **Kårvik**) er ei bygd i Senja kommune i Troms, beliggede på fastlandssiden av Gisundet, ca. 27&nbsp;km nord for Finnsnes. 

Tidligere var Kårvikhamn eget poststed (postnr. 9333), men i dag har bygda postadresse 9300 Finnsnes. Det er både barne- og ungdomsskole, barnehage, dagligvarebutikk og rekefabrikk i bygda, som har i underkant av 200 innbyggere. Mer en 25% av innbyggerne er barn under 16 år – bygda er kjent for sitt høye barnetall. Kårvik skole (1.-10.årstrinn) betjener den nordvestlige del av Lenvikhalvøya, fra Bjorelvnes til Aglapsvik.

Fylkesvei 263 går gjennom bygda. Det meste av bebyggelsen ligger langs den langstrakte Kårvika, men det bor også folk innover den 1,5&nbsp;km lange Øverdalen.

## Kårvik grunnkrets
Stort sett alle innbyggerne i **Kårvik grunnkrets** bor i Kårvikhamn og Øverdalen. Grunnkretsen er den midterste av de tre som tilhører Bjorelvnesområdet. Areal: 24,79&nbsp;km².

Innbyggere:

## Referanser
Stormyra

**Stormyra** er det vanligste stedsnavnet i Norge og kan vise til tilsammen 1809 steder. 

Noen av disse er:

*Stormyra (Bodø), bydel i Bodø
*Stormyra (Lunner), myrområde i Lunner
*Stormyra (Lenvik), boligfelt i Lenvik
*Stormyra naturreservat (Grane) i Nordland
*Stormyra naturreservat (Tynset) i Innlandet

## Referanser
Stormyra (Lenvik)

**Stormyra** er et boligfelt i Senja kommune (tidligere Lenvik), Troms, beliggende i Finnfjordbotn, 4 km øst for Finnsnes sentrum. Stormyra er et av de eldste boligfeltene i kommunen, og utbyggingen startet allerede på 1960-tallet. Boligfeltet ligger på en knaus mellom "Gammelveien" og den nye innfartsveien mot Finnsnes. De fleste boligene ligger i Skavikveien.  

## Veier
Gater og veier i feltet:
*Botnveien
*Kleivaveien
*Skavikveien
*Tverrveien
Stormyra har adkomst via Kleivaveien fra Skogenveien.

## Grunnkrets
**Stormyra grunnkrets** er med sine 1,52 km² den arealmessig minste i Lenvik kommune. Grunnkretsen tilhører Finnsnesområdet, og består av boligfeltene Lunde og Stormyra, samt noe bebyggelse i Skogenveien.

Innbyggere:

## Referanser
Fagernes (Lenvik)

**Fagernes** er et sted og en grunnkrets i Senja kommune i Troms. Fagernes er en del av Aspelund, og grunnkretsen omfatter i hovedsak hele Aspelundområdet, fra Botnhågen i vest til Blomlia og Målselvs grense i øst, og til Kistelva og Holmemoen ved Rossfjordvatnet i nord. Grunnkretsen tilhører Delområde Finnsnesområdet. Fagernes grunnkrets dekker et areal på 55,95&nbsp;km².

Tidligere hadde Fagernes egen skole (1.-7. trinn), men etter nedleggelsen i 2011 sokner elevene i området til Finnsnes barneskole eller Rossfjord skole, avhengig av geografisk tilhørighet.

Innbyggere i Fagernes grunnkrets:

## Referanser
Bhothe

**Bhothe** (eller *bhothia*, *bhutia*) er et navn som brukes på etniske tibetanere i Nepal.

Navnet anses av noen for å være diskriminerende. Det er danna ut fra navnet for Tibet på nepali, og kan oppfattes som at det beskriver denne nasjonaliteten som utlendinger.

De finnes i hele Himalaya langs grensa mot Tibet, i distrikter som Bajura, Darchula, Humla, Dolpa, Surkhet, Mugu, Mustang, Manang, Kaski, Tanahu og Dhankuta.

Ei stor befolkning, som har bygd opp det viktigste senteret for tibetansk buddhisme utafor Tibet i Bodhnath rett øst for Kathmandu, har bodd i lang tid i Kathmandudalen. Denne befolkninga har i de siste 50 år vokst og fått mange nye klostre og læresteder som en følge av innvandring av tibetanske flyktninger.

Antallet som oppga at de regna seg som *bhote* i folketellinga i 2001 var 19 261.

Tibetanske flyktninger, som har kommet til Nepal etter opprøret i Tibet i 1950-åra, regnes som *bhothe* men er ikke med i dette tallet.

Områdene i det tynt bebodde, skrinne og fattige høyfjellet i Nepal er tradisjonelt dominert av grupper som bruker tibetanske språk, dyrker tibetansk buddhisme og har tibetansk kultur. Flere grupper regner seg likevel som egne folk, ved sida av den egentlige tibetanske nasjonaliteten som de står nær. 

Den største og mest kjente av disse gruppene er sherpa-folket. Thakali-folket, som over flere hundre år har utvikla seg til spesialister på bl.a. salthandel med Tibet, langdistansehandel og hotelldrift, er ei betydelig mindre, men svært godt kjent gruppe i Nepal.

Det er glidende overganger mellom hvem som her regnes som bare ei geografisk gruppe og hvem som regnes som et egentlig eget folkeslag.

*Bhothe* brukes mest om folk som ikke regnes til noen annen nasjonal undergruppe.

Både *bhote* og andre tibetansk-kulturelle folkegrupper som holder til i Himalaya kalles i andre deler av Nepal også kollektivt for himal.
Personregister

Et **personregister** (eller *folkeregister*) er et register over en befolkning, det vil si en fortegnelse over alle innbyggerne innen et administrativt område, herunder livshendelser som fødsler, bryllup, skilsmisser og dødsfall, samt bostedsadresser og forandringer i disse.

Det er varierende praksis hva gjelder etablering av et personregister i de ulike land. I noen land – eksempelvis Tyskland og USA – er opprettelse av personregister grunnlovsstridig, mens det i nordiske land er svært utbygget, eksempelvis Det sentrale folkeregisteret i Norge og Det Centrale Personregister i Danmark.

Et personregister er gjerne relatert til områdets bruk av personnummer.

## Historie
Fra 1905 ble det adgang til å opprette folkeregister i kommunene. Folkeregisteret i Oslo (Kristiania) ble opprettet i 1906, i Bergen 1912, Drammen i 1914 og Stavanger i 1916. I 1942 ble det bestemt at folkeregister skulle opprettes i alle kommuner.  Ordningen ble stadfestet ved lov av 1946. Folkeregistrene var kommunale t.o.m. 1964. Fra 1. januar 1965 var folkeregistrene statlige. Samtidig ble likningskontorene overført til staten.

## Litteratur
* Mykland, Liv og Masdalen, Kjell-Olav 1987: "Administrasjonshistorie og arkivkunnskap."  Kommunene. 

## Eksterne lenker
* Folkeregister - oppslagsverket oVe, artikkel av  Knut Geelmuyden, Bergen Byarkiv.
Thakali

**Thakali** er et lite folk i Nepal.

De snakker en variant av tibetansk og var tradisjonelt tibetanske buddhister.

De har navnet sitt fra *Thak Khola*-området i Mustang, *Dhaulagiri sone*.

Tradisjonelt har de bodd i *Thak-sat-se*, som ligger sør for fjellet *Tukuche* i dalen danna av *Kali Gandaki*-elva i Vest-Nepal.

I folketellinga i 2001 registrerte 12 973 seg som *thakali*. 65,01% var buddhister og 33.83% hinduer.

Thakali-folket bodde i et skrint fjellområde der de var avhengige av å leve av handel, og blei eksperter på handel med salt. På midten av 1800-tallet fikk de monopol på salthandelen med Tibet. Dette bidro til at de blei blant Nepals dyktigste handelsfolk.

De reiste langt og utvandra også til steder langt fra hjemlandet. Særlig grupper som bosatte seg lengre i sør, blei påvirka av hinduismen, De utvikla også kompetanse på mange forskjellige områder, og er i nyere tid bl.a. kjent for å drive hoteller.
Finnfjord

**Finnfjord** (nordsamisk: *Finfierda*) er en grunnkrets i Finnsnesområdet i Senja kommune i Troms, som ligger langs østsida av Finnfjorden. Området ligger i kommunens fastlandsdel, og strekker seg fra Finnfjordbotn og sørover til kommunegrensen mot Sørreisa og østover til Finnfjordvatnet. Grunnkretsen har et areal på 15,04&nbsp;km² og 344 innbyggere (2023), med grendene Finnfjordbotn og Øyjorda.

I området ligger Finnfjord industriområde, med blant annet Finnfjord smelteverk, Boreal Buss' verksted og Finnsnes regionhavn. Fylkesvei 86 går gjennom området, fra Finnfjordbotn i nord og sørover mot Sørreisa. Elevene i området sokner til grunnskolene på Finnsnes. 

## Befolkningsutvikling

## Referanser
Universitetet i Harderwijk

**Universitetet i Harderwijk** (eksisterte fra 1648 til 1811), også kjent som *Gelres akademi*, lå i hansabyen Harderwijk i De forente Nederlandene. Universitetet var grunnlagt av hertugdømmet Gelderns styre (Staten van Gelre). 

Mange som var ferdige med studiene sine reiste til De forente Nederlandene for å ta doktorgraden da republikken var kjent for å ha gode universiteter. Universitetet i Harderwijk hadde lavere avgifter enn Leidens, og dermed skapte dette et økonomisk skille mellom studentene. Videre var tiden for å nå en doktorgrad i Harderwijk kortere, noe som gjorde at mange derfor valgte å studere der. Universitetet hadde ikke et godt rykte, antagelig på grunn av den korte studietiden.

Blant studentene fra andre land som tok doktorgraden ved Harderwijk, var Carl von Linné. Han reiste til republikken og Harderwijk, da det på den tiden ikke var mulig å disputere i Sverige. Linnés opphold ved universitetet varte en uke, og mye av den tiden ble brukt til å trykke hans avhandling.

Et nidvers sa:
:«*Harderwijk is een stad van negotie,<br />Men verkoopt er bokking, blauwbessen en bullen van promotie.*»

:«*I Harderwijk kjøpslås rundt om,<br />Der selges røkt fisk, blåbær og doktorsdiplom.*»

Noen kjente doktorer fra Universitetet i Harderwijk er (år da doktorgraden ble nådd):
* Oppdageren Jacob Roggeveen (1690)
* Legen Herman Boerhaave (1693)
* Naturvitenskapsmannen Carl von Linné (1735)
* Statsmannen Herman Willem Daendels (1783)
* Poeten A.C.W. Staring (1787)

En del av disse er fremdeles kjent som store vitenskapsmenn, selv om universitetet hadde et mindre godt rykte.

Universitetet ble stengt da Frankrike invaderte og okkuperte De forente Nederlandene under Napoleonskrigen. Kong Vilhelm I prøvde senere å starte det opp igjen, men uten suksess.

I Harderwijks sentrum står fremdeles noen av universitetets bygninger, blant disse er en hortus og Linnaeustårnet.

## Eksterne lenker
* Pedel regeert weer op universiteit (nederlandsk)
* Universiteit van Harderwijk niet in de top 100? (nederlandsk)
Termografiforum

**Termografiforum** er en landsdekkende organisasjon som ble dannet i 2006 for å være et forum for personer som bruker termografi som verktøy i yrket sitt.

Forumets arbeidsområder i hovedsak er å være en kanal for faglig informasjon for sine medlemmer. I tillegg jobber forumet aktivt for å 
informere om termograferingens bruksområder for aktuelle brukere som takstmenn, boligeiere, finansieringsinstitusjoner, håndverkere og andre.
Ut over dette er det av forumets oppfatning viktig at termografører sertifiseres av godkjente sertifiseringsorganer som DNV og Nemko for å
sikre kvaliteten av arbeidet som utføres.

## Eksterne lenker
Termografiforum
Breivannet

**Breivannet** (også skrevet **Breidvatnet**) er en innsjø i Ringerike kommune i Buskerud.  Den ligger i Brekkebygda, vest for Langvannet, nordvest for Sokna i Soknedalen, bare skilt av den lille Breivasselva gjennom en kort elvestrekning.

Breivannet er et av de største vannene i Rudsvassdraget. Langs sørsiden av vannet går Bergensbanen. Et lite stykke nordvest for vannet går jernbanen gjennom Haverstingtunnelen (2&nbsp;300 meter) og kommet ut ved Ørgenvika i Krødsherad, langs Krøderen.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Breivasselva (Ringerike)

**Breivasselva** er ei elv i Ringerike kommune. Elva, som dannes ved utløpet av Breivannet, ligger i Brekkebygda, nordvest for Sokna i Soknedalen, og renner ut vest i Langvannet. Den inngår i Rudsvassdraget, som er en del av Soknavassdraget.

## Eksterne lenker
*
Jamiroquai

**Jamiroquai** er en engelsk popgruppe som har vunnet Grammy-prisen.

## Medlemmer
* Jason Kay – vokal
* Rob Harris – gitar
* Derrick McKenzie – trommer
* Paul Turner – bass
* Sola Akingbola – perkusjon
* Matt Johnson – keyboard
* Lorraine McIntosh – kor
* Hazel Fernandez – kor
* Sam Smith – kor

## Diskografi
**Studioalbum**
* *Emergency on Planet Earth* (1993)
* *The Return of the Space Cowboy* (1994)
* *Travelling Without Moving* (1996)
* *Synkronized* (1999)
* *A Funk Odyssey* (2001)
* *Dynamite* (2005)
* *Rock Dust Light Star* (2010)
* *Automaton* (2017)
* Utitulert 9. album (2026)
**Singler**

* When You Gonna Learn (1992)
* Too Young To Die (1993)
* Blow Your Mind (1993)
* Emergency On Planet Earth (1993)
* The Kids (1993)
* Space Cowboy (1994)
* Half The Man (1994)
* Light Years (1995)
* Stillness In Time (1995)
* Do You Know Where You're Coming From (1996) - med M-Beat
* Virtual Insanity (1996)
* Cosmic Girl (1996)
* Alright (1997)
* High Times (1997)
* Deeper Underground (1998)
* Canned Heat (1999)
* Supersonic (1999)
* Black Capricorn Day (1999)
* King For A Day (1999)
* I'm In The Mood For Love (2000) - med Jools Holland
* Little L (2001)
* You Give Me Something (2001)
* Feel So Good (2002)
* Love Foolosophy (2002)
* Corner Of The Earth (2002)
* Hollywood Swinging (2004) - med Kool & The Gang
* Feels Just Like It Should (2005)
* Seven Days In Sunny June (2005)
* (Don't) Give Hate A Chance (2005)
* Runaway (2006)
* White Knuckle Ride (2010)
* Blue Skies (2010)
* Lifeline (2010)
* Smile (2011)
* Automaton (2017)
* Cloud 9 (2017)
* Superfresh (2017)
* Summer Girl (2018)
* Everybody's Going To The Moon (2021)
* Your Window It's A Crazy Television (2025)

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Jamitaly
Japan Photo

**Japan Photo** er et dansk selskap innen fotografi og salg av fotoutstyr, via internett og butikkutsalg. Selskapet med underselskaper og avdelinger driftes i Norge av Japan Photo Holding Norge AS. Selskapet ble grunnlagt i Danmark i 1985 av Ib Nørholm. Navnet Japan Photo fikk kjeden fordi butikkene hovedsakelig solgte japansk fotoutstyr som eksempelvis Canon og Nikon.

I 1998 solgte Ib Nørholm sine aksjer i selskapet til det tyske konsernet CeWe Color, som er Europas største fotolaboratoriekonsern. I 2003 solgte daværende direktør Filip René Jensen sin aksjepost til samme konsern, slik at Japan Photo ble et heleid datterselskap i CeWe-gruppen, samtidig ble Stephan Stein direktør.

## I Norge
Den første forretningen i Norge ble åpent i Fred Olsens gate i Oslo sommeren 1990. Kjedens konsept der kunden kunne forhåndsbetale for fremkalling og kopiering og betale med klippekort, ble fra starten en stor suksess. Kort tid etter kjøpte Japan Photo opp den tradisjonsrike fotoforretningen Rude Foto, for å posisjonere seg i det profesjonelle markedet. Navnet Rude Foto ble brukt på forretningen i Akersgata 43 frem til 2008, da forretningene i Oslo sentrum ble slått sammen til en stor butikk, lokalisert på Byporten.

I 2001 åpnet Japan Photo Sverige AB sine første butikker i Sverige, som et heleid datterselskap av Japan Photo Holding Norge AS. Gjennom hele 2000-tallet har selskapet gått gjennom en ekspansjon, og styrket sin posisjon i fotomarkedet. Høsten 2010 ble konkurrenten Eurofoto kjøpt opp og etablert som avdeling under Japan Photo Holding Norge AS. Eurofoto ble administrert som en avdeling, og produserte under eget merkenavn og profil. Eurofoto ble avviklet 1. september 2018.

Selskapets hovedkontor er lokalisert på Bjørndal i Oslo.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Heggen (Ringerike)

**Heggen** er en gård, ei grend, en tidligere holdeplass (nedlagt 1970) på Bergensbanen og en skolekrets i Ytre Soknedalen i Ringerike kommune. Alle har fått navn etter gården Heggen, som ligger oppunder Anbjørgåsen i Doktormarka.

## Grenda
Grenda ligger langs Fylkesvei 2876 Heradsbygdveien, mellom Nøkleby og Hegga, som er skilleelv mot Øst-Veme. Bergensbanen passerer grenda i hellinga ned mot riksvei 7 til Bergen og Sogna, der fylkesvei 2876 ender. Like før disse veiene møtes ligger det et lite kryss, der fylkesvei 2878 går fra Heggen til Veme via Vemeveien over Øst-Veme. 

## Skolekretsen
Heggen hadde egen barneskole, Heggen skole, men denne ble nedlagt i 2009. Kretsen sokner til Sokna for ungdomsskoletrinnet og Hønefoss for videregåendetrinnet. Skolekretsen, som også omfatter tidligere Borglund skolekrets, strekker seg fra grensen mellom Søndre Bårnås og Nordre Gardhammar til grensen mot Øvre Heradsbygda ved Granum. Dette innbefatter også områdene på begge sider av Sogna, langs riksvei 7 ned til Sæterbrua nord for Sandaker.

## Gården
Gården Heggen er trolig en gammel *vin*-gård, men den nevnes ikke i hverken gamle diplomer eller jordebøker. Første gang den nevnes er i et skjøte fra 1694. Den nevnes også i matrikkelforslaget fra 1723, da skylda var satt til 1 fjerding eller 5 lispund tunge. Den hadde da matrikkelnummer 196, men dette ble siden omgjort til nr. 199. Den har gårdsnummer 61 i Ringerike.

## Referanser


## Se også
* Heggelia
* Hegga
Sigtrygg Caech

**Sigtrygg Caech** eller **Sitric Uí Ímair** (død 927) var en norrøn-gælisk konge av Dublin og senere Jorvik. Tilnavnet Caech kommer fra irsk og skal henspille på at han hadde dårlig syn. 

Ulsterannalene forteller om to viking flåter som kommer til  Irland i 917, en ledet av Ragnvald og den andre av Sigtrygg, begge tilhørende Ivarætten. De utkjemper et slag mot den irske overkongen Niall Glundub, hvor irene blir drevet på flukt. Etter dette tar Sigtrygg Dublin (*Áth Cliath*) i besittelse. Ragnall Uí Ímair drar videre til Skottland, erobrer Jorvik (York) og blir konge der.

Annalene forteller om fortsatt krigføring mellom Sigtrygg og Niall Glundub i 918, og i 919 mobiliserer Niall alle sine allierte og angriper Dublin. Det ender med et totalt nederlag for Niall, han selv og mange andre irske småkonger blir drept i slaget. Dette var sannsynligvis det mest alvorlige nederlaget noen irsk konge led mot norrøne styrker, og etter dette virker Sigtryggs posisjon som hersker i Dublin sikker.

Men Sigtrygg forlater Dublin allerede året etter (eller i 921). Den fromme annalisten beskriver det som at han forlater *gjennom Guds kraft*. Sannheten var nok at det var verdslig maktbegjær snarere enn gudsfrykt som førte Sigtrygg ut fra Dublin, han hadde ambisjoner andre steder og siktet seg inn mot å bli konge i Jorvik. Det ble han også etter Ragnalls død i 921.

I 926 ble han gift med kong Adalstein av Englands søster, noe som ser ut til å ha vært del av en politisk strategi fra Adalsteins side for å øke sin innflytelse i nord. Sigtrygg døde året etter, i 927.

Sigtryggs sønn Olav Kvåran skulle senere etterfølge ham både som konge i Dublin og i York.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Annalene av de fire mesterne, Ulster-annalene og Inisfallen-annalene i elektronisk utgave (både på gælisk og engelsk) hos CELT
Heggen

**Heggen** kan vise til:

* Heggen (Harstad) – en bydel i Harstad i Troms
* Heggen (Ringerike) – ei grend i Ytre Soknedalen i Ringerike kommune i Buskerud
* Heggen (etternavn) – et etternavn
SSX Blur

***SSX Blur*** er et snøbrettspill publisert av EA Sports BIG og utviklet av EA Montreal til Nintendos spillkonsoll Wii. Spillet ble lansert i Norge den 16. mars 2007. Lydsporet til spillet er stort sett skapt av Junkie XL.

## Spillet
*SSX Blur* ligner formatet til de tidligere SSX-titlene. Som *[[SSX 3]]* skal spilleren arbeide seg progressivt igjennom tre topper på et fjell, og delta i både løp og triksekonkurranser for å få premier og annet opplåsbart materiale. Enkelte av spillerne i *SSX Blur* bruker snøbrett, mens andre bruker ski.

Spillet kontrolleres ved hjelp av Wii Remote og nunchuk-tilbehøret. Fart, bevegelser og hopp kontrolleres med nunchuk-en, mens man gjør triks i luften ved hjelp av Wii Remote. Remoten brukes også til å kaste snøballer på blinker eller motspillere under løp.

Etter som spilleren kjører ned fjellsiden, kan han gjennomføre triks for å tjene poeng i tillegg til å bygge opp et «boost meter». Når «boost meteret» er fullt, kan man utføre spesielle «übertricks», som krever at spilleren tegner en form med Wii Remoten. Formen må ikke nødvendigvis tegnes på skjermen, så lenge man gjør de riktige bevegelsene med kontrolleren. Spilleren vil låse opp fler og fler «übertricks» etter som han spiller i karrièremodus ved å treffe alle blinkene til et gitt triks på de forskjellige banene.

## Figurer

Det er 12 figurer i spillet. 

## Mottakelse

Spillet mottok stort sett positive omtaler, med noen få negative kritikere. IGN mente den bevegelsessensitive kontrollen var bra, men mente også at vanskelighetsgraden gjorde at spillet kun appellerte til store fans av snøbrettspill. Den britiske utgaven av *Official Nintendo Magazine* var skuffet over at enkelte av banene var brukt tidligere i serien, mens 1UP.com kritiserte vanskelighetsgraden og den dårlige kontrollen i «übertricks».
## Referanser


## Eksterne lenker
* Intervju med Eric Chartrand om spillet 
* Sammendrag av intervjuet med Eric Chartrand
* En video som viser en gjennomgang av spillet med en utvikler
Alexander Archipenko

**Alexander Porfiryevich Archipenko** (ukrainsk **Олександр Порфирович Архипенко – Oleksandr Porfyrovytsj Arkhypenko**, også **Olexandr, Aleksandr eller Aleksander**) (født 30. mai 1887, død 25. februar 1964) var en ukrainsk avant-garde maler, skulptør og grafiker.

## Biografisk

Alexander Archipenko var født i Kyiv, Ukraina, som da var del av Stor-Russland. Han gikk på kunstskole i hjembyen 1902&ndash;1905.

Etter noe privatundervisning dro han til Moskva, hvor han stilte ut bilder sammen med en del andre unge kunstnere.
 
Fra 1909 var han i Paris, hvor der allerede var en større gruppe unge russere som Wladimir Baranoff-Rossine, Sonia Terk and Nathan Altman.

Etter 1910 stilte han verker i *[[Salon des indépendants]]* og *[[Salon d'automne]]* sammen med  Aleksandra Ekster, Kasimir Malevitsj, Vadim Meller, Sonia Delaunay-Terk, foruten Pablo Picasso, Georges Braque og André Derain.

Hans første separatutstilling var i Museum Folkwang i Hagen, Nordrhein-Westfalen. Han underviste i egen kunstskole 1912-14 og flytter så til Nice.

I 1921 var han i Berlin, og drev skole og stilte ut bilder sammen med andre eksilrussere i  *Galleri van Diemen* i 1922.

Han emigrerte til USA i 1923 og ble amerikansk borger i 1929. To av hans bilder ble utstilt i München i 1937 som entartet.

Han deltok på flere utstillinger, og døde i New York i 1964.

Som kubist var han opptatt av å vise flere sider av samme sak samtidig. Han innførte hulrom for å oppnå dette. (Engelske kunstnere som Henry Moore og Barbara Hepworth gjorde lignende ting.) Archipenko er kanskje mest kjent for sin kreative bruk av genreblanding: «Skulpto-maling», klare akrylfigurer og terrakottafigurer er blant disse.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* The Archipenko Foundation
* Artcyclopedia side med lenker til avbildninger av verker
Olav Bø

**Olav Jørundson Bø** (født 19. mai 1918, død 26. juli 1998) var professor i folkeminnevitskap (senere omdøpt til folkloristikk) ved Universitetet i Oslo.

Etter eksamen artium på Hornnes landsgymnas i 1938 gikk han på befalsskolen i Kristiansand, men valgte etter krigen å studere filologi. Han tok hovedfagseksamen i norsk 1950 på en avhandling om Johannes Skar. I 1955 vant han den akademiske doktorgrad på avhandlingen *Heilag Olav i norsk folketradisjon*. Da Svale Solheim døde i 1970, overtok han professoratet i folkeminnevitskap. I 1983 fikk han Norges almenvitenskapelige forskningsråds pris for populærvitenskapelig innsats.

## Bibliografi
* *Johannes Skar. Gudbrandsdølen som skapte «Gamalt or Setesdal»*. Olaf Norlis forlaget. Oslo 1953.
* *Heilag Olav i norsk folketradisjon*. Det Norske Samlaget. Oslo 1955. (Doktorgradsavhandling.)
* *Faksar og kyrkjerestar*. Norsk Folkemuseum. Oslo 1959.
* *Norsk skitradisjon*. Norsk kulturarv 1. Det Norske Samlaget. Oslo 1966. (Engelsk oversettelse: Oslo 1968.)
* *Norsk eventyrbibliotek 1 – 12*, Red. av Brynjulf Alver, Olav Bø, Reimund Kvideland, Mortan Nolsøe. Oslo 1967 – 1981.
* *Vår norske jul*. Det Norske Samlaget. Oslo 1970. ISBN 82-521-1076-2
* *Folkemedisin og lærd medisin. Norsk medisinsk kvardag på 1800-talet*. Det Norske Samlaget. Oslo 1972.
* *Utsyn over norsk folkedikting*. Det Norske Samlaget. Oslo 1972. ISBN 82-521-0071-6
* (S.m. Ørnulf Hodne): *Norsk natur i folketru og segn*. Norsk kulturarv 11. Det Norske Samlaget. Oslo 1974. ISBN 82-521-0359-6
* *Norske årshøgtider*. Universitetsforlaget. Oslo 1980. ISBN 82-00-05334-2
* *Setesdal. Folk, kunst og tradisjon*. Grøndahl & Søn. Oslo 1980.
* (S.m. Ronald Grambo, Bjarne Hodne og Ørnulf Hodne): *Norske Segner. Segner i utval med innleiing og kommentarar*. Det Norske Samlaget. Oslo 1981. ISBN 82-521-2019-9
* (S.m. Ronald Grambo, Bjarne Hodne og Ørnulf Hodne): *Norske Eventyr. Med innleiing og kommentarar*. Det Norske Samlaget. Oslo 1982. ISBN 82-521-2213-2
* *Folketradisjon og kulturarv*. Det Norske Samlaget. Oslo 1988. (Festskrift til 70-årsdagen med artikler som han selv hadde skrevet.) ISBN 82-521-3155-7
* *Setesdal – frå utkantbygder til kraftsentrum*. Det Norske Samlaget. Oslo 1991. ISBN 82-521-3687-7
* *Johan Grøttumsbråten – skikonge og motstandsmann*. Universitetsforlaget. Oslo 1999. ISBN 82-00-45240-9

## Referanser


## Kilder
* Velle Espeland: *Olav Bø som folkeminnegranskar*. I *Norveg* 41, Nr. 2 1998, s. 3 – 14.

## Hyllest fra kolleger
* Knut Kolsrud, Bjarne Hodne, Ronald Grambo og Anne Swang (red): *Tradisjon og samfunn. Festskrift til professor Olav Bø på 60-årsdagen 19. mai 1978*. Universitetsforlaget. Oslo 1978. ISBN 82-00-01798-2
Gemse

**Gemse** (*Rupicapra rupicapra*) er en art i slekten gemser (Rupicapra), som videre inngår i gruppen sauer og geiter (Caprini) og er en del av kvegfamilien (Bovidae). Arten er utbredt fra De franske Alpene østover via Alpene, Balkan, Tatrafjellene, Karpatene, De pontiske fjell til Kaukasus. Arten er dessuten introdusert til Argentina, Tsjekkia og New Zealand.

## Taksonomi

Mange regner med to arter av gemser og flere underarter til hver av disse, blant annet IUCNs rødliste. Det er imidlertid ingen konsensus omkring antallet arter, i det noen autoriteter regner flere av underartene som selvstendige arter. Dette gjelder blant annet de to oppslagsverkene *[[Handbook of the Mammals of the World]]* og feltguiden *Bovids of the World: antelopes, gazelles, cattle, goats, sheep, and relatives*.

## Biologi
Gemsens kroppslengde kan bli inntil  lang og skulderhøyden inntil . Vekten varierer mye og ligger rundt  (cirka  i snitt), avhengig av kjønn og underart. Begge kjønn bærer horn, som normalt måler cirka . Hornlengden varierer lite mellom kjønnene, men heller i forhold til den generelle størrelsen på dyret.

Pelsen veksler i farge med utbredelse og underart, fra nesten sort med rødlig grunnfarge, til nærmest blakk beige med sorte og hvite innslag. Om sommeren er den rødbrun med et lyst rødgult parti under og en svartbrun rand langs ryggen. Om vinteren er dyret mørkbrunt eller brunsvart og buken hvit. Gemsen lever dels i ensomhet, dels i mindre flokker. Den har velutviklet luktesans og hørsel. Den klatrer og beveger seg i fjellene med stor letthet, og kan til tider hoppe åtte meter langt.

Et antall gemser ble en gang før 1924 satt ut ved Rjukan i Norge, men de døde ut.

## Inndeling
Inndelingen følger i hovedsak Faysal Bibi (2013) og IUCNs rødliste.

* Artiodactyla, klovdyr
** Bovidae, kvegfamilien
*** Antilopinae, (antiloper, gaseller og deres nærmeste slektninger)
**** Caprini, sauer og geiter
***** *[[gemser|Rupicapra]]*, gemser
****** *[[pyreneergemse|R. pyrenaica]]*, pyreneergemse
****** *[[gemse|R. rupicapra]]*, gemse
******* *R. r. rupicapra* (nominatformen), alpegemse er utbredt i Alpene (Østerrike, Tyskland) og Jurafjellene (Sveits, Frankrike)
******* *R. r. cartusiana*, chartreusegemse er utbredt i Chartreuse-massivet i Savoie-Alpene
******* *R. r. balcanicax*, balkangemse er utbredt i Albania, Bulgaria, Hellas
******* *R. r. tatrica*, tatragemse er utbredt i Tatrafjellene (Polen og Slovakia)
******* *R. r. carpatica*, karpatgemse er utbredt i Sør-Karpatene (De transilvanske alper) og Karpatene (mulig selvstendig art)
******* *R. r. asiatica*, anatoliagemse er utbredt i det østlige og nordøstlige Anatolia i Tyrkia og langs grensen mot Georgia (mulig selvstendig art)
******* *R. r. caucasica*, kaukasusgemse er utbredt i Store Kaukasus (Sør-Russland, Georgia og Aserbajdsjan)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Ola Calmeyer

**Ola Mathias Calmeyer** (1930–2003) var en norsk jazzmusiker.  Han var bror til skuespiller Joachim Calmeyer, tekstilkunstneren Sidsel Calmeyer og forfatteren Bengt Calmeyer, og kjent fra en rekke samarbeid og utgivelser.

Etter oppvekst i Horten, tok han del i Oslo's jazzmiljø (1949–53), var i USA (1953–63), og spilte i Vestfold (1963–75), der han blant annet etablerte Urijazz i Tønsberg.  Etter flytting til Oslo's jazzmiljø (1975–1990) spilte han i Club 7's husband, Winds Hot & Cool, samt besetninger ledet av Brinck Johnsen, Alf Kjellman Ditlef Eckhoff, Paul Weeden, Odd Riisnæs og Carl Magnus Neumann.

Derpå etablerte han eget plateselskap Jazzland i kompaniskap med jazzbassisten Arne Styhr, hvorpå han ga han ut plate med sin «Mallorcatrio» der Ole Jacob Hansen trommer og Terje Venaas/Kai Hartvigsen bass tok del, med bidrag fra broren Joachim Calmeyer, Ditlef Eckhoff og Bjørn Johansen.  Han ga også ut *Rainbow sessions*
med
Bjarne Nerem, Kristian Bergheim og Eyvind Olsen. Den senere tid ledet han en ny versjon av «Havna Swingers 95» (som han hadde etablert 1948-49) til kassett, og samarbeidet med poeten Triztán Vindtorn i oppsetninger.  I kvartett med Jørn Winnæss, Halvard Kausland og Kristen Svendsen utkom to plater (1997, 2000).

## Utgivelser
### Soloalbum
* *[[Jazzpoem]]* (1990)
* *[[Jazz i blått spindelvev]]* (1997) med Alexander Grieg, Geir Åge Johnsen og Jørn Winnæss
* *[[Fingersongs]]* (1999) med Jørn Winnæss
* *[[Oleo!]]* (2006) 
* *[[Our Buddy]]* (2010)
### Andre deltagelser
* Winds Hot & Cool: *[[Nostalgia Up to Date]]* (1984)
* Kristian Bergheim/Bjarne Nerem: *Rainbow sessions* (1990)
* Monica Borgen: *[[Choice]]* (1998)
* Carl Magnus Neumann: *[[Live at Kongsberg and Other Unreleased Works]]* (2008)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi fra Jazzbasen.
* Diskografi fra Jazzbasen.
Grønknuten

**Grønknuten** er en kolle som ligger i Grønknuten naturreservat (også kalt Høg-Holleia) nordvest i Holleia, i Ringerike kommune i Buskerud. Den er 681 moh. Man trodde lenge at dette var den høyeste toppen i Holleia, men Rudskollen (712 moh.) og Spillhaugkollen (703 moh.) er høyere.

Området rundt Grønknuten dreneres av Granavollelva, som renner i sør‑sørøstlig retning og etter hvert blir til Henåa, grenseelva mellom Ringerike og Modum som krysser under riksvei 35 like sør for Nakkerud og renner ut vest i Tyrifjorden.

## Referanser