open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gammeleuropeisk hydronymi

**Gammeleuropeisk hydronymi** (tysk: *Alteuropäische Hydronymie*) er et nettverk av elvenavn i Sentral- og Vest-Europa, som ifølge Hans Krahe stammer fra et tidlig pregermansk og prekeltisk indoeuropeisk språk. Navnene dateres av Krahe til det 2. årtusen f.Kr.

## Eksempler
Et eksempel er det gamle elvenavnet *Isar*
*Isar > Isar (Bayern)
*Isar > Isère (Frankrike)
*Isar > Oise (France)
*Isar > Yzeron (Rhône)
*Isar > Jizera (Tsjekkia)
*Isar > Aire (Yorkshire)
*Isar > Yser (Belgia)
*Isar > Ézaro (Spania)
*Isar > Ésera (Spania)
*Isar > Iseran (Savoie)
*Isar > Esaro (Italia)
*Isar-ko > Eisack (Italia)
*Isar-na > Isières (Belgia)
*Isar-ellum > Izarillo (Spania)

## Se også
*Tyrsenske språk
*Rigvediske elver
*Urnemarkskulturen
*Klokkebegerkulturen
*Prekeltisk

## Fotnoter


## Referanser
Stenostola

* Se Systematisk inndeling

***Stenostola*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore (de nordiske artene er 9-14 millimeter), sylindriske, mørke trebukker med avdempet, mørk, metallisk glans. Hode og pronotum er omtrent like brede, dekkvingene litt bredere. Antennene er omtrent så lange som kroppen, ganske tynne. Pronotum er sylindrisk uten pigger på sidene. Dekkvingene er parallellsidige med markerte "skuldre". Kroppen er fint hårete.

## Levevis
Larvene lever i døde grener av løvtrær. De voksne besøker gjerne blomster.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i den palearktiske sone.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Saperdini Mulsant, 1839
******** Slekten *Stenostola* Dejean, 1835 - 12 arter, i Norge:
********* *[[Stenostola alboscutellata]]* Kraatz, 1862
********* *[[Stenostola anomala]]* Bates, 1884
********* *[[Stenostola argyrosticta]]* Bates, 1884
********* *[[Stenostola atra]]* Gressitt, 1951
********* *[[Stenostola basisuturalis]]* Gressitt, 1935
********* *[[Stenostola callosicollis]]* Breuning, 1943
********* *[[Stenostola dubia]]* (Laicharting, 1784) - finnes i Norge
********* *[[Stenostola ferrea]]* (Schrank, 1776) - finnes i Norge
********* *[[Stenostola impustulata]]* (Motschulsky, 1860)
********* *[[Stenostola ivanovi]]* Damilevsky, 2014
********* *[[Stenostola lineata]]* Gressitt, 1951
********* *[[Stenostola minamii]]* (Makihara, 1984)
********* *[[Stenostola nigerrima]]* (Breuning, 1947)
********* *[[Stenostola niponensis]]* Pic, 1901
********* *[[Stenostola pallida]]* Gressitt, 1951
********* *[[Stenostola trivittata]]* Breuning, 1947
********* *[[Stenostola unicolor]]* Kono, 1933

## Kilder
* Danilevsky, M.L. 2006. Systematic List of Longicorn Beetles (Coleoptera, Cerambycoidea) of Europe. https://web.archive.org/web/20070704023736/http://www.uochb.cas.cz/~natur/cerambyx/list_europe.htm
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* 
* Hoskovec, M. og Rezek, M. Cerambycidae. ''Longicorn Beetles of the West Palaearctic Region''. Stort fotogalleri med bilder av ca. 600 arter.
Acridoschema

* Se Systematisk inndeling

***Acridoschema*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, sylindriske, mørke trebukker med lyse tegninger på dekkvingene. Antennene er tynne og gjerne litt lengre enn kroppen. Pronotum har en butt tann på siden.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sentral-Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Acmocerini J. Thomson, 1864
******** Slekten *Acridoschema* J. Thomson, 1858
********* *[[Acridoschema aberrans]]* (Jordan, 1894)
********* *[[Acridoschema capricorne]]* Thomson, 1858
********* *[[Acridoschema flavolineatum]]* Breuning, 1970
********* *[[Acridoschema isidori]]* Chevrolat, 1858
********* *[[Acridoschema itzingeri]]* Breuning, 1935
********* *[[Acridoschema ligatum]]* Quedenfeldt, 1882
********* *[[Acridoschema thomense]]* Jordan, 1903
********* *[[Acridoschema tuberculicolle]]* (Breuning, 1950)

## Kilder
* Katalog over Acmocerini 
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* 
* Bildegalleri
Phaula

* Se Systematisk inndeling

***Phaula*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, slanke, grå- eller brunaktige trebukker. Kroppsformen er ganske langstrakt.
Dekkvingene ender i en spiss.

## Utbredelse
Slekten har sin hovedutbredelse i Brasil, men forekommer også i Bolivia og Argentina.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Aerenicini Lacordaire, 1872
******** Slekten *Phaula* J. Thomson, 1857
********* *[[Phaula antiqua]]* Thomson, 1857
********* *[[Phaula atyroa]]* Galileo & Martins, 2007
********* *[[Phaula bullula]]* Martins, 1984
********* *[[Phaula lichenigera]]* (Perty, 1832)
********* *[[Phaula microsticta]]* (Lane, 1973)
********* *[[Phaula splendida]]* (Galileo & Martins, 1987)
********* *[[Phaula thomsoni]]* Lacordaire, 1872

## Kilder
* Liste over artene, med lenker til bilder og utbredelsesdata 
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* 
* Bilder av typeeksemplarer av en del arter
Palimna

* Se Systematisk inndeling

***Palimna*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore trebukker med lange antenner (gjerne betydelig lengre enn kroppen). På farge er de lyst gråspraglete.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Ancylonotini Lacordaire, 1869
******** Slekten *Palimna* Pascoe, 1862
********* *[[Palimna alorensis]]* Breuning, 1956
********* *[[Palimna andamanica]]* Breuning, 1935
********* *[[Palimna annulata]]* (Olivier, 1792)
********* *[[Palimna formosana]]* (Kano, 1933)
********* *[[Palimna fukiena]]* Gressitt, 1951
********* *[[Palimna indica]]* Breuning, 1938
********* *[[Palimna indosinica]]* Breuning, 1938
********* *[[Palimna infausta]]* (Pascoe, 1859)
********* *[[Palimna liturata]]* (Bates, 1884)
********* *[[Palimna palimnoides]]* (Schwarzer, 1925)
********* *[[Palimna persimilis]]* Breuning, 1938
********* *[[Palimna rondoni]]* Breuning, 1963
********* *[[Palimna subrondoni]]* Breuning, 1964
********* *[[Palimna sumatrana]]* Breuning, 1938
********* *[[Palimna yunnana]]* Breuning, 1935

## Kilder
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* 
* Bildegalleri 
* Bilde av ''Palimna annulata''
* Bilde av ''Palimna liturata''
Horder (folkegruppe)

**Horder** var navnet på en folkegruppe, eller stamme, før og under rikssamlingstiden. Hordene levde i området som omtrent tilsvarer dagens Hordaland. 

En foreldet teori går ut på at hordene stammet fra harudene, et germansk folk som omtales av den romerske historieskriveren Tacitus rundt 100 e.Kr. Harudene skulle ha vandret til Hordaland i folkevandringstiden, og dermed blitt opphavet til hordene.

Den gotiske historieskriveren Jordanes nevner hordene i sin verdenshistorie fra rundt 550. 

Hordene er også omtalt i Snorres kongesagaer. I Harald Hårfagres saga forteller Snorre om slaget i Hafrsfjord, der Harald Hårfagre skal ha kjempet mot blant annet *horder*, ryger, egder og teler. Snorre gjengir også et skaldekvad av Torbjørn Hornkløve, i forbindelse med at Harald skal ha sendt fra seg alle konene sine for å gifte seg med den danske kongsdatteren Ragnhild Eriksdatter. 

*Holm-Rygers*
*og *'Horders*' møyer,*
*hedemarkske*
*og av Hålges ætt*
*kongen den ættestore oppgav,*
*da han tok konen den danske*.

I Olav den helliges saga handler et helt kapittel om Olav den helliges forhold til hordene. Snorre forteller også at hordene var blant Olavs motstandere i slaget på Stiklestad. 
Kong Magnus Berrføtt kalles *Hordekongen* i et kvad av Bjørn Krepphendt.
Hordene dukker også opp i Magnus Blindes og Harald Gilles saga, i et kvad av skalden Ivar Ingmundesson, der det fortelles at hordene og sygnene tok tronpretendenten Sigurd Slembe til konge. 

## Referanser


## Litteratur
*Jordanes: *Jordanis Gotesoga*, oversatt av Sigmund Skard, Det norske samlaget, Oslo 1932
*Krag, Claus: *Vikingtid og rikssamling. Aschehougs Norgeshistorie*, Aschehoug, Oslo 2005
*Snorre: *Norges Kongesagaer*, oversatt av Anne Holtsmark. Gyldendal, Oslo 1979

## Eksterne lenker
* ''«Hordernes innvandring»'', artikkel hos Norgeshistorie.no
* ''Haruder'', artikkel hos Store norske leksikon
EM i vektløfting 2016

**[[Europamesterskapet i vektløfting]] 2016** ble arrangert på Førdehuset i Førde fra 10. til 16. april 2016.

## Medaljestatistikk

## Medaljevinnere
### Kvinner

### Menn

## Eksterne lenker
*
Skomvær-aksjonen

**Skomvær-aksjonen** var en innsamlingsaksjon som NRK satte i gang i 1960 med mål å finansiere en redningsskøyte. Initiativet til innsamlingen ble tatt av Erik Bye under et radioprogram på julaften 1959.

Målet var først å få bygd en 55 fots redningsskøyte. Underveis i innsamlingen ble målet endret til et 87 fots fartøy av samme type som RS «Haakon VII» (RS 61). Kringkastingssjef Kaare Fostervoll undertegnet byggekontraken med Stord Verft A/S. En stor del av de innsamlede midlene kom inn ved salg av andelsbrev pålydende  hver. Det ble mottatt gaver fra utstyrsfirmaer til en verdi på til sammen  kroner.

Skjøtet på  RS «Skomvær II» (RS 66) ble overlevert til Redningsselskapet 11. juni 1960

## Kilder
* Bjørn Foss: *Fra seil til vannjet* (Norsk Maritimt Forlag, 2002).
Heggtveit kraftverk

**Heggtveit kraftverk** er et vannkraftverk ved Skredvatn i Fyresdal kommune i Telemark.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 350 meter i Nystøylbekken.

Installert effekt er 1,7 MW fra en peltonturbin. Årsproduksjon er 4,5 GWh.

Småkraft AS overtok aksjene i Skræi & Skrede Kraft AS 2.desember 2020.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Småkraft AS
* Tinfos
Elisabet av Holsten (død 1402)

**Elisabet av Holsten** (ca. 1340–1402) var datter av Gerhard III av Holsten-Rendsborg (–1340) og Sophie av Werle (død etter 1339). 

I 1361 forlovet hennes bror Henrik Elisabet med Håkon VI Magnusson, etter at denne tidligere har brutt sin forlovelse med Valdemar Atterdags datter Margrethe pga. farens erobring av Visby. Året etter ble bryllupet feiret på slottet i Pløn hvor en tysk ridder representerte Håkon. 

På vei til Sverige strandet Elisabets skip på dansk grunn, hvoretter hun ble tilbakeholdt av erkebiskopen av Lund og overlatt som fange til kongen. Atterdag fikk dermed forhandlet den tidligere forbindelsen mellom datteren Margrethe og Håkon på plass igjen. Først etter at bryllupet var overstått i april 1363 ble Elisabet sluppet fri mot en høy sum løsepenger. 

Hun tilbrakte deretter resten av sitt liv i kloster i stiftet Elten. Da abbedisse Irmgard de Monte døde den 25. juli 1365, overtok Elisabet hennes embete. Hun døde den 20. eller 21. oktober 1402.

## Referanser
Al-Mustansir (Bagdad)

**Al-Mustansir** (arabisk: أبو جعفر المنصور بن محمد الظاهر المسنتصر بالله, *Abū Ǧaʿfar al-Manṣūr b. Muḥammad aẓ-Ẓāhir al-Mustanṣir bi-’llāh*; født 1192; død 5. desember 1242) var i perioden 1226–1242 den trettisjette av abbasidenes kalifer.  Han ble regnet som en handlekraftig, from og rettferdig hersker. Hans regjeringstid ble ellers preget av forsvarskrig mot ytre fiender.

## Kalif
Abū Ǧaʿfar al-Manṣūr b. Muḥammad aẓ-Ẓāhir al-Mustanṣir bi-’llāh etterfulgte sin far, kalif az-Zahir (1225–1226).

Han grunnla i 1227 i Bagdad en madrasa, en teologisk høyskole (nå gjenopprettet som Al-Mustansiriyya-universitetet), som underviste i de fire sunnittiske rettsskoler (*[[madhhab]]*) - den shafiittiske, hanbalittiske, hanafittiske og den malikittiske. Dens bygning, som ligger ved floden Tigris' venstre bredd, skulle overleve den mongolske invasjon av Bagdad, og er blitt restaurert.

Tidlig i sin periode var det Al-Mustansir som sendte ut al-Hasan ibn Muhammad as-Saghānī, en hadithlærd av den hanafittiske skole, til India.

Politisk var situasjonen i kalifatet til å begynne med særlig preget av khworezmernes trussel under sultan Jalal ad-Dins lederskap. Etter dennes død i 1231 var det så den mongolske invasjon i Iran som var den største trussel. Han forberedte seg så godt han kunne. Da den annen begteginideatabegen Gökböri døde uten arvinger i 1233 kunne byen Erbil overtas av abbasidene - denne byen var da nettopp blitt sterkt befestet av begteginidene.

Samtidig bestrebet al-Mustansir seg om å ha gode forbindelser til ayyubidene i Egypt og til rum-seldsjukkene i Anatolia, men det kom ikke i stand noen aktiv allianse med noen av dem mot mongolene.

Etter at mongolene hadde erobret deler av det nordlige Irak, angrep de Bagdad i 1237. Dette angrepet klarte abbasidene imidlertid å avverge. Men i 1238 led al-Mustansirs hær et alvorlig nederlag mot mongolene. Men de trakk seg likevel tilbake inn i Iran - Bagdad var for sterkt befestet for at de da kunne fortsette videre.

I al-Mustansirs senere regjeringsår var det fremfor alt styrkeoppbygningen av hæren og forsvarsverkene rundt Bagdad som hadde prioritet.

Etter al-Mustansirs død den 5. desember 1242 ble al-Mustasim (1242–1258) den siste abbasidekalif i Bagdad.

## Tusen og en natt
Kalif al-Mustansir blir i eventyrsamlingen *[[Tusen og en natt]]*.

## Litteratur
* William Muir: *The Caliphate: Its Rise, Decline, and Fall.*
* Al-Maqrizi: * Al Selouk Leme'refatt Dewall al-Melouk*, Dar al-kotob, 1997.

## Referanser
Tetraulax

* Se Systematisk inndeling

***Tetraulax*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, gjerne svarte trebukker. Antennene er lengre enn kroppen. Pronotum er omtrent så langs som bredt, mer eller mindre tønneformet, uten tenner på ytterkanten, med mer eller midre tydelige lengdefurer i midten.

## Levevis
Som de fleste andre trebukker borer larvene i ved.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Tetraulaxini Breuning & Téocchi, 1976
******** Slekten *Tetraulax* Jordan, 1903
********* *[[Tetraulax affinis]]* Breuning, 1938
********* *[[Tetraulax albofasciatus]]* Breuning, 1935
********* *[[Tetraulax albolateralis]]* Breuning, 1940
********* *[[Tetraulax albovittipennis]]* Breuning, 1961
********* *[[Tetraulax gracilis]]* Breuning, 1938
********* *[[Tetraulax junodi]]* Breuning, 1950
********* *[[Tetraulax lateralis]]* Jordan, 1903
********* *[[Tetraulax lateraloides]]* Breuning, 1948
********* *[[Tetraulax maynei]]* (Lepesme & Breuning, 1955)
********* *[[Tetraulax minor]]* Breuning, 1958
********* *[[Tetraulax pictiventris]]* (Chevrolat, 1857)
********* *[[Tetraulax rhodesianus]]* Breuning, 1955
********* *[[Tetraulax rothi]]* Lepesme & Breuning, 1955
********* *[[Tetraulax subunicolor]]* Breuning, 1960
********* *[[Tetraulax unicolor]]* Breuning, 1961

## Kilder
* Longicorn ID - Tetraulaxini
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Tetraulax junodi''
Skerryvore

**Skerryvore** (fra gælisk *An Sgeir Mhòr* og betyr «Det store skjæret») er et fjerntliggende skjær som ligger langt vest for Skottland, 19 km sørvest for øya Tiree. Skerryvore er også navnet på fyret som står på skjæret. Det ble bygd mellom 1838 og 1844 av Alan Stevenson.

Fyret er 48 meter høyt og det høyeste fyrtårnet i Storbritannia. Kyststasjonen var i Hynish på Tiree, som i dag huser et museum. Driften ble senere flyttet til Erraid, vest for Mull. Siden fyret ligger så langt til havs fikk fyrvokterne ekstra godt betalt. Lyset var i drift uten avbudd fra 1844 og fram til en brann i 1954 satte fyret ute av drift i fem år. Fyret ble automatisert i 1994.

## Historie
Mellom 1790 og 1844 forliste mer enn tredve skip i området. Robert Stevenson, sjefsingeniør i Northern Lighthouse Board (NLB) gikk i land på skjæret i 1804 og rapporterte behovet for et fyr av et eller annet slag der. Myndighetene brukte lang tid og Robert Stevenson vendte tilbake til området i 1834 sammen med sønnen sin, Alan. En innså at skjæret var den eneste stedet i området som var brukbart for et fyr. Det ble gjort utregninger på hvor store krefter fyrtårnet kunne tåle.

Alan Stevenson fikk i oppdrag å bygge tårnet, bare 30 år gammel. Han tegnet et tårn som var 42 meter høyt med en base på 14 meter i diameter og en topp, nær lanternen på bare 5 meter. I volum var fyret fire ganger større enn Eddystone fyr og dobbelt så stort som fyret på Bell Rock. Med 151 trappetrinn til toppen var fyret det høyeste og tyngste i verden på den tiden og er fremdeles det største og høyeste fyret i Storbritannia.

## Referanser


## Kilder
* Bathhurst, Bella. (2000) *The Lighthouse Stevensons.* London. Flamingo.
* Haswell-Smith, Hamish (2004). *The Scottish Islands.* Edinburgh: Canongate. ISBN 1841954543
* Munro, R.W. (1979) *Scottish Lighthouses.* Stornoway. Thule Press.
* Murray, W.H. (1973) *The Islands of Western Skottland.* London. Eyre Methuen.
* Nicholson, Christopher. (1995) Rock Lighthouses of Britain: The End of an Era? Caithness. Whittles.
* "Skerryvore Lighthouse" Northern Lighthouse Board. Besøkt 17. januar 2008.

## Eksterne lenker
* History of Skerryvore Northern Lighthouse Board
* RLS, Erraid og Skerryvore Bellrock.org.uk
* Island History Erraid.com
Summer Games

***Summer Games*** er et sports-spill for datamaskiner utviklet av Epyx og utgitt av U.S.Gold. Spillet kom for Commodore 64 i 1984, og kom senere på flere plattformer. Spillet er basert på sommer-OL, men hadde ingen offisiell lisens fra IOC, så konkurransen ble kalt "Epyx Games". Spillet fikk en oppfølger *[[Summer Games II]]* i 1985, og senere Winter Games og California Games.

I 2004 ble *Summer Games* gjenutgitt for "joystick-konsollen" C64 Direct-to-TV.

## Spillet
*Summer Games* for C64 som kom i 1984 har åtte øvelser, stavsprang, stuping, 4 × 400 meter stafett, 100 meter sprint, turn (hopp),  svømming stafett,  svømming 100 meter fristil og leirdueskyting. Atari-versjonen fra 1987 hadde hekkeløp og roing i stedet for stavsprang og 4x400m stafett.

Stavsprang dreier seg om timing, og man må treffe godt med staven, kommer over på rett tid og så slippe for å hoppe høyt. I stuping må man velge rotasjon og retning slik at man treffer vannet rett, og turn er en blanding der man må statse på rett tid og så gjøre rotasjoner i luften.
4x400 stafett handler om å beregne kreftene til hver løper, mens 100m sprint er en "joystick-knekker" øvelse der man så hurtig som mulig skal dra joysticken frem og tilbake. I svømming må man finne en fin rytme og gjøre gode vendinger, mens leirdueskyting går ut på å flytte siktet med joysticken og trekke av på rett tidspunkt.

## Mottageslse
*Summer Games* ble en suksess, og serien med spill som fulgte ble også svært populær. Da spillet kom var grafikken, og særlig de myke bevegelsene til utøverne ansett som flott.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tapeina

* Se Systematisk inndeling

***Tapeina*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Små til middelsstore, blanke, rødbrune til svarte trebukker. Oversiden er kledt med korte, oppstående, mørke hår, også antennene er påfallende hårete. Hannene kjennes lett på at hodet er kraftig, T-formet utvidet til sidene foran antennefestet.

## Levevis
Som de fleste andre trebukker borer larvene i ved.

## Utbredelse
Artene er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Tapeinini J. Thomson, 1857
******** Slekten *Tapeina* Lepeletier & Audinet-Serville, 1828
********* *[[Tapeina bicolor]]* Lepeletier & Audinet-Serville, 1828
********* *[[Tapeina coronata]]* Lepeletier & Audinet-Serville, 1828
********* *[[Tapeina dispar]]* Lepeletier & Audinet-Serville, 1828
********* *[[Tapeina erectifrons]]* Thomson, 1857
********* *[[Tapeina hylaeana]]* Marinoni, 1972
********* *[[Tapeina melzeri]]* Zajciw, 1966
********* *[[Tapeina paulista]]* Marinoni, 1972
********* *[[Tapeina rubronigra]]* Marinoni, 1972
********* *[[Tapeina rudifrons]]* Marinoni, 1972
********* *[[Tapeina transversifrons]]* Thomson, 1857

## Kilder
* Longicorn ID - Tapeinini
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
*
Temnoscelis

* Se Systematisk inndeling

***Temnoscelis*** er en gruppe av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
Middelsstore, brunlige trebukker. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Dekkvingene har markerte "skuldre" og er jevnt tilsmalnede bakover fra disse. Oversiden er knudrete.
Dekkvingene har brokete tegninger.

## Levevis
Som de fleste andre trebukker borer larvene i ved.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Vest- og Sentral-Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Stenobiini Breuning, 1950
******** Slekten *Temnoscelis* Chevrolat, 1855
********* *[[Temnoscelis waddeli]]* Chevrolat, 1855

## Kilder
* Longicorn ID - Stenobiini
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* 
* Tegning av arten
Rhodopina

* Se Systematisk inndeling

***Rhodopina*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, slanke, brunspraglete trebukker. Antennene er omtrent dobbelt så lange som kroppen, også hos hunnene.

## Levevis
Som de fleste andre trebukker borer larvene i ved.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Sørøst-Asia.

## Systematisk inndeling
Disse slektene blir noen ganger plassert i Desmiphorini.

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Rhodopinini Gressitt, 1951
******** Slekten *Rhodopina* Gressitt, 1951 (= *Rhodopis* J. Thomson, 1857, ikke Reichenbach, 1854)
********* *[[Rhodopina albomaculata]]* Gahan, 1890
********* *[[Rhodopina albomarmorata]]* Breuning, 1958
********* *[[Rhodopina alboplagiata]]* (Gahan, 1890)
********* *[[Rhodopina andrewesi]]* (Breuning, 1936)
********* *[[Rhodopina assamana]]* Breuning, 1966
********* *[[Rhodopina assamensis]]* Breuning, 1966
********* *[[Rhodopina formosana]]* (Breuning, 1954)
********* *[[Rhodopina fruhstorferi]]* (Breuning, 1961)
********* *[[Rhodopina griseipes]]* Breuning, 1963
********* *[[Rhodopina integripennis]]* (Bates, 1884)
********* *[[Rhodopina javana]]* (Aurivillius, 1907)
********* *[[Rhodopina laevepunctata]]* Breuning, 1958
********* *[[Rhodopina lewisii]]* (Bates, 1873)
********* *[[Rhodopina maculosa]]* (Pic, 1934)
********* *[[Rhodopina manipurensis]]* Breuning, 1971
********* *[[Rhodopina meshimensis]]* Makihara, 1980
********* *[[Rhodopina modica]]* Komiya, 1984
********* *[[Rhodopina nasui]]* Komiya & Kusama, 1974
********* *[[Rhodopina nilghirica]]* (Breuning, 1939)
********* *[[Rhodopina okinawensis]]* (Matsushita, 1933)
********* *[[Rhodopina okinoerabuana]]* Hayashi, 1961
********* *[[Rhodopina pahangensis]]* Breuning, 1961
********* *[[Rhodopina paraseriata]]* Breuning, 1969
********* *[[Rhodopina parassamensis]]* Breuning, 1975
********* *[[Rhodopina pedongensis]]* Breuning, 1969
********* *[[Rhodopina perakensis]]* Breuning, 1970
********* *[[Rhodopina piperata]]* (Gahan, 1890)
********* *[[Rhodopina pubera]]* (Thomson, 1857)
********* *[[Rhodopina pubereoides]]* (Breuning, 1956)
********* *[[Rhodopina quadrituberculata]]* (Aurivillius, 1920)
********* *[[Rhodopina sakishimana]]* Yokoyama, 1966
********* *[[Rhodopina seriata]]* (Aurivillius, 1913)
********* *[[Rhodopina seriatoides]]* (Breuning, 1938)
********* *[[Rhodopina similis]]* (Breuning, 1940)
********* *[[Rhodopina subuniformis]]* Gressitt, 1951
********* *[[Rhodopina tokarensis]]* Hayashi, 1956
********* *[[Rhodopina tonkinensis]]* (Breuning, 1936)
********* *[[Rhodopina tuberculicollis]]* (Gressitt, 1942)
********* *[[Rhodopina tubericollis]]* (Breuning, 1943)
## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Rhodopina'' sp. (to til høyre)
Cédric Gogoua

**Cédric Gogoua Kouame** (født 10. juli 1994) er en ivoriansk fotballspiller som spiller for den kasakhstanske klubben Turan FK.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Protonarthron

* Se Systematisk inndeling

***Protonarthron*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore trebukker, mønstret i brunt, svart og hvitt. Antennene er lengre enn kroppen. Pronotum er nærmest tønneformet uten pigger på sidene, litt bredere enn langt. Dekkvingene har nokså avrundede "skuldre".

## Levevis
Som de fleste andre trebukker borer larvene i ved.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sentral-Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Protonarthrini J. Thomson, 1864
******** Slekten *Protonarthron* J. Thomson, 1858
********* *[[Protonarthron diabolicum]]* Thomson, 1858
********* *[[Protonarthron dubium]]* Hintz, 1911
********* *[[Protonarthron fasciatum]]* Breuning, 1936
********* *[[Protonarthron gracile]]* Breuning, 1936
********* *[[Protonarthron indistinctum]]* Breuning, 1940
********* *[[Protonarthron microps]]* (Jordan, 1903)
********* *[[Protonarthron olympianum]]* Aurivillius, 1913
********* *[[Protonarthron subfasciatum]]* Jordan, 1894

## Kilder
* Longicorn ID - Protonarthrini
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Protonarthron diabolicum''
Winter Games

***Winter Games*** er et videospill med vintersport som tema, og ble utviklet av Epyx og utgitt (i Europa) av U.S. Gold. Spillet er en oppfølger til Summer Games og Summer Games II, og kom for Commodore 64 i 1985, og på flere plattformer i tiden som fulgte. I 2004 kom spillet på nytt til C64 Direct-to-TV.

Opp til 8 spillere kunne, etter tur, konkurrere for sine respektive nasjoner i 8 forskjellige grener. Man kan trene, konkurrere i én eller utvalgte grener, eller konkurrere i alle grenene samlet.

I Commodore 64 versjonen var de 8 grenene: Skihopping, bobslede, kunstløp, friløp, freestyle hopp, skøyter og skiskyting. Andre utgaver har utfor og aking som idretter.

## Spillet
I hopp er timing og balanse viktig, og får man en god stats må man justere balansen i luften før man lander.
I bob gjelder det å ligge midt i renna hele veien. En gal sving, og du kan fort gå rundt.
Kunstløp og friløp har forskjellig lengde, men går begge ut på å gjøre hopp og ta piruetter.
Freestyle lar en ta mange forskjellige triks og kombinasjoner av disse, så også her er timing viktig.
I skøter må spilleren bruke rytmiske bevegelser for å få høy fart.
Skiskyting er den mest krevende øvelsen, der teknikken må tilpasses terrenget, og man må lade, skyte og helst treffe blink mens siktet hopper opp og ned avhengig av pulsen utøveren har.

## Mottagelse
*Winter Games* ble Epyx mestselgende spill i 1987.
Spillet ble kalt "en ny klassisk sportssimulator fra Epyx" av *Zzap!64* i 1985. Versjonen for Spectrum toppet listene i april 1986 , mens versjonene for NES og Famicom Disk System fikk kritikk for å ha dårlig grafikk, fryktelig musikk og kontrollere som ikke virket.

## Referanser
Fernandel

**Fernand Joseph Désiré Contandin**, kjent under kunstnernavnet **Fernandel** (født 8. mai 1903 i Marseille i Frankrike, død 26. februar 1971 i Paris) var en fransk komiker, skuespiller og sanger.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Han var sønn av foreldre som begge opptrådte som underholdere i *[[vaudeville]]*ens storhetstid, en musikkteaterstil som var populær rundt 1900. De lot ham opptre på scenen allerede i barndommen. Faren, Denis Contandin, opptrådte under kunstnernavnet *Sined*. To av hans søsken havnet på den kunstneriske løpebane, broren Francis under kunstnernavnet *Fransined* og broren Marcel som *Marcel Sined*. 

I ungdomsårene klarte Fernandel å holde hodet over vann med tilfeldig arbeid. Han fikk etterhvert erfaring som amatørkomiker mens han forsørget seg som bankmann, havnearbeider og kontoransatt hos farens grossistfirma.

### Karriere
Som 21-åring opptrådte han i hjembyens caféer.

Fra 1922 av arbeidet han profesjonelt som skuespiller og ble populær i revyer og operetter. Filmdebuten fant sted i 1930. Han hadde en rekke mindre roller før han i 1932 vant berømmelse i Frankrike for en dramatisk rolle i filmatiseringen av Guy de Maupassants *Le Rosier de Madame Husson*. Han fortsatte sporadisk med ikke-komiske roller, men er mest husket i dag som en begavet komiker. 

Fernandel fikk sitt internasjonale gjennombrudd som presten i filmen *[[Don Camillos lille verden]]* (1952). Dette begynte en filmserie som ble populær ikke bare i Frankrike, men også i USA, England, og mange andre land. Fernandel ble med sitt lange, alvorlige ansikt, hesteaktige glis, og sjenerte, men samtidig frekke oppførsel, for mange kinogjengere et bilde av den typiske franskmann.

Han døde av lungekreft under innspillingen av det som var tiltenkt som den sjette og siste filmen i serien om Don Camillo.

Han ble gravlagt på cimetière de Passy i Paris.

## Filmografi i utvalg

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Don Camillos lille verden

***Don Camillos lille verden*** (fransk: *Le Petit Monde de don Camillo*, italiensk: *Don Camillo*) er en fransk-italiensk filmkomedie fra 1952 regissert av Julien Duvivier. Filmen er basert på Giovannino Guareschis roman *Don Camillo* og er den første av flere filmer i *Don Camillo*-serien. Hovedrollene spilles av Fernandel og Gino Cervi.

I 1953 kom *[[Don Camillo vender tilbake]]* (også den regissert av Duvivier). 

## Handling
Historien starter i en liten ikke-navngitt by, i nærheten av elven Po, i Nord-Italia, på for-sommeren i 1946. Byens kommunistiske parti, ledet av Peppone, har nettopp vunnet flertallet av setene i bystyret. En hendelse de utnytter så godt de kan til propaganda-formål. En av deres viktigste motstandere var Don Camillo, den åndelige lederen for byens kristne politiske parti. Men Peppone har nettopp fått en sønn, og barnet blir døpt av en motvillig Don Camillo i Camillos kirke. 

Don Camillo oppdager at Peppone har brukt penger stjålet fra fascistene under andre verdenskrig for å finansiere byggingen av hans nye samfunnshus, og han utpresser Peppone med disse opplysningene. Samtidig forsøker kommunister å pålegge de velstående grunneierne i området en spesiell skatt, for å gi byens folk arbeid. Begravelsen til byens respekterte tidligere lærer, fru Christina, blir forsøkt å holdes strengt upolitisk til tross for kommunistenes intensjoner.

## Medvirkende
* Fernandel: Don Camillo
* Gino Cervi: Giuseppe 'Peppone' Bottazzi
* Vera Talchi: Gina Filotti
* Franco Interlenghi: Mariolino Brusco
* Saro Urzì: Brusco

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jan Svěrák

**Jan Svěrák** (født 6. februar 1965 i Zatec) er en tsjekkisk regissør og filmprodusent.

Sverák vokste opp i den tsjekkiske filmverden som sønn av den kjente manusforfatteren og skuespilleren  Zdenek Sverák. Han studerte dokumentarfilm ved universitetet i Praha, og ble uteksaminert i 1988. I 1989 vant han en student-Oscar for beste utenlandske film med Ropaci.

I 1992 mottok han sin første Oscar-nominasjon for beste fremmedspråklige film for Obecná škola, og i 1996 vant han i samme kategori med filmen *[[Kolya]]*.

Svěrák bor i Praha og arbeider fortsatt som filmskaper.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Beit Nehemia

**Beit Nehemia** (hebraisk skrift בֵּית נְחֶמְיָה, betyr Nehemjahuset) er en moshav sentralt i Israel. Den ligger nær Shoham og tilhører Hevel Modent'in regionale kommune. I 2006 hadde den et folketall på 730.

Landsbyen ble grunnlagt i 1950 på landområdet til den ødelagte arabiske landsbyen Bet Nabala av jødiske immigranter fra Persia (Iran), og ble oppkalt  etter Nehemia, en rikmann som donerte penger til stiftingen av Bet Nehemia.

Moshaven er oppkalt  etter den bibelske profeten Nehemja, som dro fra Persia til Israel, slik de moderne grunnleggerne gjorde.

## Kilder
* *Carta's Official Guide to Israel and Complete Gazetteer to all Sites in the Holy Land*. (3rd edition 1993) Jerusalem, Carta, s.113, ISBN 965-220-186-3
* *Place Names in Israel. A Compendium of Place Names in Israel* Oversatt fra hebraisk, Jerusalem 1962 (Israel statsminister. The Israeli Programmer for Scientific Translations) s.26-27 (Plasseringen til boken: Ben Zvi Institute Library, 12 Abarbanel St., Jerusalem;  i online-catalogue)
* Bitan, Hanna: 1948-1998: *Fifty Years of 'Hityashvut': Atlas of Names of Settlements in Israel*, Jerusalem 1999, Carta, s.11, ISBN 965-220-423-4
Montrose

**Montrose** var et amerikansk band som ble dannet av gitaristen Ronnie Montrose i 1973. De ga ut to innflytelsesrike album med vokalisten Sammy Hagar som senere skulle ta over etter David Lee Roth i Van Halen. De ga videre ut to album med sangeren Bob James før de ble oppløst på slutten av 1970-tallet. De ble gjenforent og ga ut et album i 1987 med sangeren Johnny Edwards som senere ble med i Foreigner.

Ronnie Montrose platedebuterte på *Tupelo Honey* (1971) av Van Morrison, og spilte deretter inn med Herbie Hancock, Boz Scaggs og Edgar Winter. Da han stiftet sitt eget band, ga han ut mer Led Zeppelin-inspirerte plater og introduserte Sammy Hagar for offentligheten. Van Halen spilte covere av Montrose innen de platedebuterte. Sammy Hagar var sanger i Van Halen i perioden 1986-1996 og 2003-2005, og har dessuten gitt ut soloalbum og deltatt i en rekke andre band. Ronnie Montrose fortsatte med bandet Gamma og soloutgivelser i diverse genre.

Da Ronnie Montrose døde 3. mars 2012 var det kjent at han hadde hatt prostatakreft, men dødsårsaken viste seg å være selvmord.

## Albumutgivelser
**Montrose* (1973)
**Paper Money* (1974)
**Warner Brothers Presents... Montrose!* (1975)
**Jump On It* (1976)
**Mean* (1987)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Hans Peter Luhn

**Hans Peter Luhn** (født 1. juli 1896 i Barmen i keiserriket Tyskland, død 19. august 1964 i Armonk i delstaten New York i USA) var en forsker innen informatikk for IBM, og skaperen av Luhn-algoritmen, KWIK-indeksering («Key Words In Context») og Selektiv formidling av informasjon («SDI»). Hans oppfinnelser har blitt brukt på forskjellige områder som datateknikk, industri, lingvistikk og informatikk. Han tok ut over 80 patenter.

## Referanser
Kronborg i Malmö

Kronborg er et bostedsområde i Västra Innerstaden i Malmö i Sverige som har fått navn etter **Kronborg** slott i Helsingør i Danmark. Navn på gater og kvartal i bydelen har også blitt hentet fra Danmark på liknende måte.

Boligområdet ble utbygd på andre halvparten av 1940-tallet og fremetter, hovedsakelig med høyhus i fire til seks etasjer, og dessuten et punkthus på 14 etasjer. De fleste blokkene er eiet av boligsamvirket, som er den svenske versjonen av det som i Norge blir kalt borettslag. Mellom blokkene er det vide gressflater.

## Eksterne lenker
* Omtale av Kronborg i Riksantikvarieämbetet - Bebyggelseregistret
Pauli ord

Pauli ord i utsagn som «å si et **Pauli ord** til en», betyr å si sin ærlige mening til vedkommende, vanligvis en mening som er av det strenge eller kritiske slaget. «Pauli» er den latinske måten å lage genitiv på av navnet Paulus, så Pauli ord ville etter norsk bøyingsmønster ha vært Paulus' ord, eller Paulus sine ord.

Bakgrunnen for begrepet Pauli ord, som skal ha vært benyttet i Norge allerede på begynnelsen av 1600-tallet, regner en med er kapittel 17 i Apostlenes gjerninger i Bibelen. Her blir det skildret hvordan Paulus taler strengt til epikureiske og stoiske vismenn i Athen for at de skal holde seg til den ene og sanne Gud.

## Kilder
.
Rotløs ungdom

***Rotløs ungdom*** (originaltittel: ***Rebel Without a Cause***) er en amerikansk dramafilm fra 1955, regissert av Nicholas Ray. Dette var den siste filmen James Dean hadde hovedrollen i. *Rotløs ungdom* ble utvalgt til bevaring i National Film Registry i 1990. I 1998 ble den kåret til filmhistoriens 59. beste spillefilm fra USA på listen «AFI's 100 Years...100 Movies».

## Handling
Historien finner sted i Los Angeles, på midten av 1950-tallet. Jim Stark (James Dean) har nettopp ankommet en ny by sammen med familien sin. Det er kvelden før første skoledag, og Jim har nettopp havnet i fyllearresten. Ved politistasjonen møter han John "Plato" Crawford, som ble arrestert etter å ha drept et kull med valper, og Judy, som ble brakt inn for brudd på et portforbud. De tre avslører snart deres frustrasjoner, og alle tre sliter med problemer hjemme: Jim føler seg fortvilet over foreldrene sine, Frank og Carol, som krangler hele tiden.

Judy er overbevist om at faren ignorerer henne med vilje, så hun forsøker å få oppmerksomhet - noe faren hennes misliker. Platons far forlot familien sin når Platon var liten, og moren hans er ofte opptatt. Platon blir derfor tatt hånd om av familiens husholderske. Hele handlingen utspiller seg i løpet av det neste døgnet, der filmen følger Jims kamp for å bli akseptert for den han er, både på skolen, i vennegjengen og hjemme hos foreldrene sine.

## Rolleinnehavere

* James Dean som Jim Stark
* Natalie Wood som Judy
* Sal Mineo som John «Plato» Crawford
* Jim Backus som Frank Stark
* Ann Doran som Carol Stark
* Corey Allen som Buzz Gunderson
* William Hopper som Judys far
* Rochelle Hudson som Judys mor
* Edward Platt som Ray Fremick
* Frank Mazzola som Crunch
* Dennis Hopper som Goon
* Jack Grinnage som Moose
* Virginia Brissac som bestemor Stark
* Marietta Canty som Crawford-familiens hushjelp
* Ian Wolfe som astronomi-foreleser
* Beverly Long som Helen
* Nick Adams som Chick
* Steffi Sidney som Mil
* Jack Simmons som Cookie
* John Righetti som The Big Rig

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stjernholm

**Stjernholm** var en tidligere hovedgård som lå umiddelbart øst for Horsens i Jylland, men hvis grund nå er innlemmet i byen og bebygget. 

Stjernholm er oppstått av det tidligere Skt. Hans kloster ved Horsens som ved reformasjonen overgikk i kongens eie. I 1575 tilskjøtte Frederik II Holger Rosenkrantz (1517–1575) området med bygning, kirke og gods. Navnet Stjernholm skal gården ha fått etter eierens hustru Karen Gyldenstierne (1544–1613), som hadde den som sitt enkesete frem til 1613. 3 år senere solgte hennes sønn Otte Christoffer Rosenkrantz til Boller (1569–1621) Stjernholm til Christian IV. Kongens hustru til venstre hånd, Kirsten Munk, satt i husarrest her noen måneder i 1635.

I 1661 solgte Frederik III godset til Peder von Ufden fra Hamborg, og i 1670 kom det til slekten Bülow. Slottet besto da av et firefløyet anlegg i to stokkverk hvor det nordre hus hadde to karnapper og en vindeltrappe. Den forfalne slottsbygningen ble nå revet ned og stenene benyttet til gjenoppførelsen av det nærliggende Bygholm. Grunnen sammen med godset ble frasolgt. I 1829 ble staten eier av grunnen og solgte den til kammerjunker von Thienen, som oppførte et nytt Stjernholm. 

I dag gjenstår kun et gatenavn som minne om Stjernholm.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Trap, J. P.: ''Horsens'', i Kongeriget Danmark, 3. udgave. Besøkt 13. april 2016
Side3

***Side3*** var et norsk nettmagasin og livstilmagasin for menn drevet av Mediehuset Nettavisen. Det ble startet 16. september 2010, den gang i samarbeid med Hjemmet Mortensen. Side3 var i 2015 Norges største magasin for menn, med cirka  lesere (unike brukere) på desktop og  lesere (unike brukere) på mobil i måneden. Side3 ble lagt ned i 2020. 

Side3 samarbeidet med flere innholdsleverandører, som National Geographic Channel, Broom, Vi Menn Bil Top Gear og Illustrert Vitenskap. Kjerneområdene er motor, trening, teknologi, vitenskap, historie og sex og helse. Redaktør er Lars Wærstad.

## Referanser


## Eksterne lenker
*Offisiell nettside
Strandstjerne

**Strandstjerne** (*Tripolium pannonicum*, tidligere *Aster tripolium*) er en urt i kurvplantefamilien. 

Planten er ettårig eller kortlivet flerårig. Den er glatt og vokser i små tuer. Stengelen er opptil 60&nbsp;cm høy og ofte rødaktig. Bladene er kjøttfulle og linje- til lansettformede. Kurvene har blå eller purpur randkroner og gule midtkroner; de sitter i store, ofte flate halvskjermer. 

Strandstjerne vokser på havstrender og saltjord i innlandet. Underarten subsp. *tripolium* er utbredt i Vest- og Nord-Europa, mens subsp. *pannonicum* finnes i de europeiske middelhavslandene og på steppene i Øst-Europa og Sentral-Asia. I Norge er strandstjerne vanlig langs kysten nordover til Lofoten og finnes også i Sør-Varanger.

## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker

* 
*
Sporveismuseet

**Sporveismuseet** kan vise til:

* Sporveismuseet på Majorstuen i Oslo 
* Sporveismuseet på Munkholl i Trondheim
Barneo

**Barneo** (russisk: Барнео) eller **Barneo-leiren** (Лагерь Бaрнео) er en russisk forskningsstasjon som siden 2002 har vært opprettet årlig (i april) og drevet av Det russiske geografiske selskap på drivisen i nærheten av Nordpolen. Den årlige opprettelsen skyldes isens bevegelser.

Barneo drives også som turistdestinasjon. Det anlegges en flystripe på 200 x 60 m som kan ta imot Antonov An-74-flyvninger. Ellers har det bare vært mulig å reise med helikopter, da med utgangspunkt i Longyearbyen på Svalbard. Barneo-turister trenger ikke visum, skjønt for enkelte nasjonaliteter eventuelt et transittvisum gjeldende Norge. Fra Barneo kan man komme seg til polpunktet, på ski, med hundeslede eller med helikopter.

Det stasjonen trenger av brennstoff for dieselaggregat ankommer med flyslipp fra Iljusjin Il-86-fly. 

## Eksterne lenker
* Offisiell nettside
* Stefan Laack: Tourismus im Eismeer – Die russische Arktis-Station "Barneo" auf der Website von Deutschlandradio Kultur
Benedict Jenssen

**Mathias Benedict Jenssen** (1822–1883) var eier av Vinje bruk i Mosvik fra 1851 til sin død i 1883, og ordfører i Ytterøy 1862-67 og i Mosvik og Verran 1867–1882.

## Familie

Han var eldste sønn av Anthon P. Jenssen, som kjøpte Vinje bruk i 1820. Benedict fikk handelsutdannelse ved Musselburg Academy i Skottland, og var knyttet til forretningslivet i noen år før han i 1849 overtok driften av Vinje. Han fikk skjøte på gården i september 1851. 

Han giftet seg i 1849 med Anna Margrethe Knudtzon fra Kristiansund (1830-1856); hun var datter av kjøpmann, konsul og stortingsrepresentant William Leslie Knudtzon. De fikk 5 barn, hvorav 3 levde opp. Anne Margrethe døde i barselseng i 1856. Benedicts søster Anne Margrethe var gift med brukseier Herman Løchen på Sundnes bruk i Inderøy. 

Benedicts dattersønn Nicolay Knudtzon Fougner har skrevet om «Min mors barndomshjem – Vinje i Trøndelag» i sin slektshistorie. Benedicts søsterdatter Gudrun Løchen Drewsen har skildret barndommens besøk til «onkel Benedict» i selvbiografien *Man minnes mangt* (1937). Benedicts datterdatter Molla Mallory vant flere tennismesterskap i USA, og fikk en bronsemedalje i tennis under Sommer-OL 1912. En annen datterdatter, Valborg Bjurstedt, vant 13 NM-gull i tennis i perioden 1910–1916

## Virke
I hans tid som eier av Vinje ble det satset på brenneri, skogbruk, gårdsmeieri, okseoppdrett – med eksport til England, ysteri med vekt på geitost, og variert husdyrhold. Omfattende potetdyrking, men i mindre grad korn. Han mottok landbruksmedaljen i 1882.

Benedict Jenssen satt i kommunestyret fra 1849, og var ordfører i 22 år, først i Ytterøy kommune og etter kommunedelingen i 1867 i Mosvik og Verran kommune. Han var med på å stifte Ytterøens Sparebank i 1862, og på å etablere Nordre Trondhjems Amts Landhusholdningsselskap i 1860. Sammen med svogeren Herman Løchen og Hans Jelstrup fra Levanger sto han også bak etableringen av Indherreds Dampskibs-Selskab i 1956. Han hadde også en rekke andre offentlige verv. Han var høyremann og ble foreslått som stortingsmann av høyrevalgmennene i Nordre Trondhjems amt ved stortingsvalget 1882, men ble ikke valgt.

Ved Benedict Jenssens død i 1883 viste det seg at gården var insolvent. Sønnen, ingeniør Anton William Jenssen forsøkte å drive gården en tid, men måtte i 1885 selge til Benedicts fetter Anton Mathias Jenssen (1818–1895). Anton Mathias Jenssen verken bodde på eller drev gården selv, men overlot driften til sønnen Einar Jenssen, som overtok gården i 1896.

## Referanser