Hallvard Gunnarssøn

**Hallvard Gunnarssøn** eller i latinisert form: **Halvardius Gunnarius** (født ca. 1550, død 1608 i Oslo) var lektor og magister i teologi. Han var en av de frodigste og mest allsidige blant Oslohumanistene.

Hallvard Gunnarssøn var elev ved katedralskolen i Oslo, og ble student ved universitetet i Rostock. Han ble innskrevet i desember 1566 som «Halvardus Gunnari Noruegianus», og tok magistergraden i 1572.» I 1577 ble Hallvard Gunnarssøn lektor i teologi i Oslo. Her nøt han stor anseelse for sine kunnskaper og sin dyktighet som formidler. Hallvard Gunnarssøn var en nær venn av den kjente Oslobispen Jens Nilssøn.

## Tidlig  norsk bokproduksjon i Rostock
I perioden 1596 til 1606 lyktes det Hallvard Gunnarssøn å få publisert en rekke bøker og skrifter hos boktrykkerne i Rostock. Her fikk han utgitt *Isagoge*, en versifisert utgave av *[[Bibelen]]*, og en Norgeshistorie, *Chronicon regum Norvegiæ* (1606), som var gjendiktet på latinske vers. Strofene bygger på lagmann Mattis Størssøns sagaoversettelser. Norgeshistorien ble utgitt posthumt av skåningen Jens Mortensson i 1594. Forfatterskapet har i enkelte sammenhenger feilaktig blitt tilskrevet utgiveren.

*Archrostichis* regnes som Hallvard Gunnarssøns mest betydningsfulle verk. Verket er skrevet som et latinsk hyrdedikt på heksametre, og omhandler hyllingen av Christian IV.

## «Prestepina»
Hallvard Gunnarsøns mest berømte bok er likevel *Aandelige Spørgsmaalsbog*, egentlig en oversettelse av en gåtebok fra 1593 av den tyske presten Michael Saxe. Gjennom noen latinske innledningsstrofer til verket beklager Hallvard Gunnarssøn seg over at den sedvanlige praten i godt lag om gamle dager nærmest hadde forstummet, og at de tidligere så høytidelige gjestebudene var i ferd med å utarte til de reneste fylleorgier. Boka var derfor lagt opp som en bibelsk gjettelek nettopp til bruk i selskapslivet. Tanken var at den kristelige spørreboka skulle tjene til å heve det åndelige nivået ved ulike festlige sammenkomster. Om Hallvard Gunnarssøns bok bør karakteriseres som populær eller beryktet, kommer an på hvem en spør, men det oppsto i hvert fall et folkelig oppnavn; «Prestepina», eller bare «P. Pine», som målbar de mer kritiske røsters syn på boka.

Gåtene med bibelstoff var vanskelige å gjette også for prestene, med spørsmål som «*Hvor biuder Gud at utslå tenner?*» (Svar: «*Om nogen mann slår nogen at hans tann faller ut, da skal man slå hannem en igjen*», moderne oversettelse: «øye for øye, tann for tann») og «*Hva er en so* (purke) *lik?*» (Svar: «*En deilig kvinne foruten tukt.*» Ordspråkene kap. 11: «En deilig kvinne uten tukt er som en purke med et flettebånd av gull», moderne oversettelse: «En vakker kvinne uten vett er som en gullring i et grisetryne.» Ordspråkene, 11,28

Ved innføringen av tvungen konfirmasjon i 1736 ble Erik Pontoppidans *Sandhed til Gudfrygtighed udi en eenfoldig og efter Muelighed kort, dog tilstrekkelig Forklaring* (1737), nærmest obligatorisk som lærebok under forberedelsene og ved overhøringen. Den var skapt etter mal av *Aandelige Spørgsmaalsbog*, men Pontoppidans bok var større, med hele 759 spørsmål og svar.

«Prestepina» hadde til da kommet i en mengde nye opplag og utgaver: 1605, 1616, 1643 og 1737. Likevel var det mange prester som fortrakk Hallvard Gunnarssøns bok fremfor Pontoppidans tallrike spørsmål. Dermed kom det nye opplag av «Prestepina» både i 1744 og 1752.

## Referanser


## Litteratur
*Brynjulf Alver: «Prestepina – The Pastor's Torment». Maria Vasenkari, Pasi Enges & Anna-Leena Siikala (eds): *Telling. Remembering. Interpreting. Guessing. A Festschrift for Prof. Annikki Kaivola-Bregenhøj on her 60th Birthday 1st February 1999*. Scripta Aboensia 1. Seura 2000.
*Ludvig Daae: *Matrikler over Nordiske Studerende ved fremmede Universiteter*. 1ste Hefte. Christiania 1885.
*Eiliv Skard: «Om Chronicon Regum Norvegiæ». *Helsing til Olav Midttun*. Oslo 1933.
*Ivar Welle: «Prestepina». *Bokvennen 1937*.

## Eksterne lenker
* Om Hallvard Gunnarssøn, fra *Dansk biografisk Lexikon* (dansk)
* Hallvard Gunnarsson, hos Store norske leksikon
* Den norske humanismen, artikkel hos Norgeshistorie.no