Fant-Karl

**Fant-Karl** (også skrevet «**Karl-Fant**», «**Ka'l-fant**») var en norsk musiker av romanifolket. Han regnes som en sentral formidler av valsemusikken som ble populær fra slutten av 1700-tallet. Det er mest sannsynlig at dette var Karl Johansen Rosenberg, med fulle navn **Carl Fredrik Johannessen Rosenberg**. Han levde ca. 1775–ca. 1855.

## Om navnet
### Carl vs Karl
For 200 år siden kunne de færreste blant romanifolket / reisende skrive. Det var myndigheter, som prest, lensmann, politi og fogd, som bestemte skrivemåten i kirkebøker, pass og liknende. Skriveskikk forandrer seg over tid, og varierer i miljø og over landegrenser. Det moderne *Karl* brukes her, selv om *Carl* kan ha stått i kildedokumenter. I Sverige i dag er *Carl* det vanligste alternativet.

### Fant
I muntlig tradisjon, på bygda, ble Karl også omtalt ved flere navn i tillegg til «Fant-Karl», for eksempel «Karl jelker» (ettersom han var hesteskjærer av yrke) og «Spellmann-Karl» (ettersom han var musiker). Bygdehistoriker Ivar Kleiven (1854–1934, Lalm) etterlot seg notatbøker der han noterte ting han fikk høre fra muntlige kilder. I en av dem kan man lese noe han hadde hørt i 1915 fra en som hadde opplevd Karl: «Han (...) heldt se nogo fin paa di og var lett aa gjera ybben naar nogon kom te aa snerte innpaa at han va fant.»

I moderne tid klinger «fant» dårlig i ørene til mange. Dessverre vet vi ikke hvordan Karls/Carls familie og folk omtalte han for 200-år sida.

## Tradisjonen
Det fortelles at bygdespellmenn var begeistret for hans felespill, og at «Fant-Karl» var læremester til storspellmann «Fel-Jakup» Jakob Olsen Hjeltar (1821–1872) fra Skjåk i Gudbrandsdalen. Karl spilte sin tids «gammelmusikk», men han hadde med seg det siste nytt der han reiste. Ungdom i avsides bygder strømte til når han og familien kom – det ble dans og moro! Slik ble han en slags katalysator av moderne impulser. I dag betraktes valsen som den eldste blant norske runddanser (gammeldans). Mange eldre valseslåtter i tradisjonene i Gudbrandsdalen, Trøndelag, Møre og Romsdal, Valdres og Østerdalen har historier eller navn som knyter dem til «Fant-Karl». Det finnes også en halling og flere springleiker som knytes til han. 

I dag betraktes «Fant-Karl» som en folkemusiker, men i hans egen tid var han oppfattet som popmusiker.

## Hvilken reisende Karl?
Etter hvert, gjennom flere spellmannsgenerasjoner, ble den legendariske «Fant-Karl» noe myteomspunnet, og hans personidentitet ble mer uklart. Mange blant taterne/de reisende har hatt navnet Karl/Carl, og flere har utmerket seg som musikere og sangere. På 1960- og 70-tallet vokste det fram en oppfattning blant folkemusikere at «Fant-Karl» var identisk med «Karl Fredriksen Moe (f. 1823)» som bodde noen år i Sleggveien på Røros. På 1990-tallet ble Romanifolket (taterne/de reisende) anerkjent som en norsk nasjonalminoritet, og da ble også identiteten og musikken til «Fant-Karl» aktuelle temaer. Det ble blant annet funnet et brev fra 1925 i papirene etter Ivar Kleiven som innholdte opplysning om slekten til «Fant-Karl»: 1) at han egentlig het Rosenberg og 2) at han var farfar til «Karl Fredriksen Moe» som bodde i Sleggveien. Dette inspirerte til videre detektivarbeid.

## Karl Johansen Rosenberg (ca. 1775–ca. 1855)
Mary Barthelemy satte i gang med grundig forskning for å lære mer om spellmannslegenden og personer som kunne omfattes av tilnavnet. Kilder for valsens historie, de reisendes historie, spellmannshistorier, lokalhistorie i norske bygder ble undersøkt.  Disse bidro med opplysninger som kunne fastslå *Carl/Karl Fredrik Johannesen/Johansen Rosenberg* som en meget sannsynlig kandidat for den legendariske spellmannen «Fant-Karl». Denne mannen, en reisende hesteskjærer/hestegjelder, levde fra like før 1780 og til årene mellom 1850 og 1857. Han  var farfar til «Karl Fredriksen Moe (f. 1823)» – egentlig Karl Fredriksen Moe/Moen (1824 Lærdal–1884 Ørland).

## En musiker av romanifolket
Fødselsdato og fødested for denne Karl Rosenberg, samt når og hvor han døde, har vi enda ikke sikre kilder for. Derimot, har det vært mulig å spore Cuursmed og hestedoktor Carl Johansen Rosenberg, sammen med sin kone Magdalena Børresdatter (1777 Flesberg–1859 Røros) og familie, på reiser i Norge (og Sverige) gjennom mer enn 60 år. Deres historie gir et lite glimt inn i historien til Romanifolket (taterne/de reisende). Den kaster også lys på deres rolle som kulturformidlere i Norden.

## Musikalsk slekt
Karl Johansen Rosenberg tilhørte en stor slekt med mange musikere og sangere. I senere generasjoner finner vi navn som Nils Bakke, Hilmar Alexandersen, Åge Aleksandersen, Spel-Fredrik, Vilhelm Lauritsen, Lasse Johansen, Laila Yrvum og Hilmar «Bussi» Karlsen Rosenborg. På en kant, finner vi også Carl Jularbo: Jularbos farmors morfar, «hästehandlaren» Johannes Pettersson (1770–1835) i Norrtäkten i Hedemora, Sverige, var Rosenbergs halvbror/bror.

## Litteratur
*

*
*
*

*
*

*

*

*
*

## Innspillinger
**«Fant-Karl» –Spelemannsarven/A Folk Music Legacy*, TA48 Ta:lik Records (2009)https://www.talik.no/fant-karl.5135118.html

## Fotnoter

## Referanser


## Litteratur
*

## Eksterne lenker
* 
* https://www.facebook.com/bussihjemmeside Hilmar "Bussi" Karlsen Rosenborg. 2024.
* 
* Romanifolk – Store norske leksikon  http://snl.no/romanifolk
* Anmeldelse i 2010: Bok og CD om Fant-Karl | Tidsskriftet viser.no  https://web.archive.org/web/20160314102206/http://viser.no/blad/2010/fant-karl/