open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Manx Radio

**Manx Radio** (mansk *Radio Vannin*) er den nasjonale kommersielle radiostasjonen på Man.

Stasjonen begynte å sende den 29. juni 1964, bortimot ti år før kommersiell radio ble lisensiert i Storbritannia. Man, som hadde egen regjering og lover, var ikke underlagt de samme britiske lovene som forbød kommersiell radio i Storbritannia. Midlertidig måtte Mans myndigheter søke General Post Office om både tillatelse og frekvens for å sende. Lisensen ble til sist gitt, om enn noe motvillig.

Stasjonen ble allokert 89,0 MHz FM og en forholdsvis lav spenning. I oktober 1964 ble 188 meter (1600 kHz) AM allokert til stasjonen, noe som ga den større dekning.

Manx Radio sender hovedsakelig på engelsk foruten noen få timer i uka tildelt sendinger på mansk. I løpet av motorsykkelløpene på Man, Isle of Man TT (Turist Trofeet), blir det tidvis sendt på andre språk som tysk og fransk.

## Nåværende frekvenser
Manx Radio sender i dag på 1368 kHz AM til øya, 97,2 MHz FM til sør på øya; 89,0 MHz til nord på øya; og 103,7 MHz til øyas fjellområder.

Senderne er ved henholdsvis Foxdale, Carnane, Snaefell og Jurby.

I løpet motorsykkelløpene, Isle of Man TT, blir frekvensen 1368 kHz til *Manx Radio TT*, og som sender nyheter og resultater fra løpene.

## Selskapsstruktur
Manx Radio er øya Mans offentlige kringkaster. Det ble i begynnelsen drevet av det statsdrevne Mans kringkastingskommisjon, *Isle of Man Broadcasting Commission*, under navnet *Isle of Man Broadcasting Company*. I 1980 ble selskapet flyttet til operasjoner på like konkurransevilkår ved å benytte navnet *Radio Manx Limited* (navnet på stasjonen ble ikke endret). Siden 1994 har aksjene i Radio Manx Limited blitt eid av *Manx Radio Trust*, for ytterligere å skape avstand til Mans myndigheter, Tynwald, men selskapet er uansett forblitt ansvarlig til Tynwald og dens operasjoner er gjennomgått årlig.

## Mannskap
Manx Radio har ti journalister, ansvarlig for nyhetsbulletiner hver time, og selve flaggskipet som er programmet Mandate som kommer tre ganger hver dag, til frokost, lunsj og etter arbeid når folk ofte kjører hjem fra jobb.

Radioen har fire journalister som sender på mansk, Mans eget nasjonale morsmål: Maralyn Brown (*Shiaght Laa*); Bob Carswell (*Claare Ny Gael*); Fiona McArdle (*Shiaght Laa*); og Brian Stowell (*Moghrey Jedoonee*)

## Eksterne lenker
* Manx Radio
* UK Radio History
* The MHP
Kasper Sund

**Kasper Oluf Sund** (1848–1907) var en norsk politiker (V), lensmann, gårdbruker og fiskerioppsynsmann. Han var Viknas ordfører 1882–1898 og ble valgt til stortingsmann for Nordre Trondhjems amt i 1906, men døde få måneder etter.

Han vokste opp på Yttersund på Ytter-Vikna som sønn av gårdbruker Ole Paulsen Borgan og hustru Margrethe Jensdatter Dalen. Gården var en av få på Ytter-Vikna der gårdsdriften betød mer enn fisket. En eldre bror hadde odelsretten til gården, så Kasper drog til sjøs, hvorpå han ble kontorist hos lensmann Peder Anzjøn. Han giftet seg i 1874 med Anne Margrethe Hansdatter. I 1879 kjøpte han gården på Svinøya i Vikna og ble assistent hos oppsynsbetjenten for lofotfisket. Senere ble Sund oppsynsbetjent for viknafisket. I 1897 ble han utnevnt til lensmann i Fosnes (med Otterøy).

Sund var Viknas ordfører fra 1882 til 1898, men flyttet til Otterøy i 1897. Han var venstremann, men ble nominert som stortingskandidat av Samlingspartiet i Namdalen krets i Nordre Trondhjems amt i 1906 i konkurranse mot den mer radikale venstremannen Christoffer Inderberg. Sund slo Inderberg i første valgomgang. I andre valgomgang beholdt Sund stortingsplassen med 52 stemmers margin, men Samlingspartiets kandidat til varamann, Nils Christian Brandtzæg, tapte knepent for venstremannen O.S. Aavatsmark. Det ble derfor Aavatsmark som trådte inn som stortingsmann da Sund døde av kreft i februar 1907. Da hadde Sund vært sykemeldt siden oktober, og rakk bare å møte på Stortinget i noen dager. Han var tilsluttet Venstres stortingsgruppe.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Svovelavgift

**Svovelavgift** er en særavgift til statskassen.

Svovelavgift på mineralske produkter ble innført i 1970 og ble i 1999 skilt ut i et eget avgiftsvedtak. Avgiften skal bidra til å redusere utslippene av svovel.

Avgiftsplikten omfatter mineralolje. Som mineralolje anses blant annet parafin, fyringsparafin, gassolje, dieselolje og fyringsolje. Avgiftsplikten oppstår som hovedregel ved uttak fra godkjent lager eller ved innførsel.

Avgiftssatsen i 2010 er 7,5 øre per liter mineralolje for hver påbegynt 0,25 % vektandel svovel i olje som inneholder over 0,05 % vektandel svovel. Dette tilsvarer om lag 15,30 kroner per kg SO<sub>2</sub> for tungolje.

Det gis avgiftsfritak blant annet for bruk av mineralolje i skip i utenriksfart, fiske og fangst i fjerne farvann og fly i utenriksfart. I tillegg kan hele eller deler av avgiften refunderes dersom utslippet av svovel til atmosfæren er mindre enn svovelinnholdet i de benyttede produktene skulle tilsi.

Statens inntekter fra svovelavgiften utgjorde i 2008 om lag 90 mill. kroner.

## Eksterne lenker
* Særavgiftsloven
* Særavgiftsforskriften
* Toll- og avgiftsdirektoratet
Boligblokk

**Boligblokk** er en menneskebygd bygning satt sammen med flere seksjoner, leiligheter, plassert over og under hverandre, og ved siden av hverandre. Boligblokker er vanlige i urbane strøk og egnet til å ha mange personer boende på mindre arealer. Det er vanlig at det opparbeides felles uteområder i tilknytning til boligblokkene.

Blokker kjennetegnes av at leiligheter deler en eller flere felles innganger, og at det er vertikale naboskiller. Blokker med minst fem etasjer betegnes som «høyblokk» mens blokker med fire eller færre etasjer betegnes som «lavblokk». Den minste formen for en blokk er en korsdelt firemannsbolig med felles inngang på midten.

En boligblokk kan bestå av selveierleiligheter (se eierseksjon), aksjeleiligheter eller borettslagsleiligheter (se borettslag).

Med moderne metoder for oppføring av nye boligblokker er i stor grad basert på ferdigproduserte elementer som løftes på plass med kraner. Eksempelvis kan et baderom være ferdiggjort med flisbelagte gulv og vegger før det blir løftet på plass i nybygget.

Allerede i antikkens Roma fantes det boligblokker med separate leiligheter, kalt *[[Insulae (romerske boligblokker)|insulae]]*. De best bevarte finner man i Ostia.

Norges største boligblokker ble bygget i drabantbyen Ammerud i Oslo på 1960-tallet. Blokkene på Ammerud består blant annet av fire 13 etasjers skiveblokker med seks oppganger. Boligblokker kan ha ulik utforming, fra smal og høyere til lavere og bred. Utforming er ofte tilpasset området de er plassert i. I byområder vil de smale, høyere løsningene være vanligere for å passe inn i et kvartal. Utenfor bykjernen kan husene være større. Boligblokk plassert i skrående terreng blir gjerne utformet som en terrasseblokk, der etasjene trekkes inn mot bakken på en, eller begge sider.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Frilsjøen

**Frilsjøen** er en innsjø i Orkland kommune i Trøndelag. Den ligger 350 meter over havet, ved fylkesvei 741 ca. to kilometer øst for fylkesvei 700, omtrent like langt fra Løkken Verk og tettstedet Meldal.

På vestsiden av innsjøen ligger et hyttefelt. I nord ligger en campingplass (Frilsjøen Camping), mens det på østsiden ligger en badeplass.

Årlig arrangeres det en isfiskekonkurranse på Frilsjøen i regi av Meldal jakt- og fiskarlag.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Bilder fra Frilsjøen
Rud

**Rud** (fra norrønt *ruð*, i betydningen nyrydningsgård) er et vanlig stedsnavn og etternavn i Norge. Skriveformen Rud er bare brukt av 362 personer per 2019, mens skriveformen Ruud er vanligere brukt som etternavn i Norge og brukes av 4571 personer (2019).

En rekke stedsnavn er sammensatt med navnet på bonden som ryddet området, som Ellingsrud, der personen Elling stod for nyrydningen, trolig en gang mellom år 1050 og 1350 når dette begrepet var vanligst brukt.

## Geografi

### Norge
* Rud (Bærum), strøk i Bærum kommune
* Rud (Lunder), storgård i Soknedalen
* Rud (Rælingen), strøk i Rælingen kommune

#### Rud i sammensetning

##### Oslo
* Ammerud 
* Bogerud 
* Ellingsrud
* Grorud
* Haugerud
* Hellerud
* Karlsrud
* Klemetsrud
* Langerud
* Linderud
* Lofsrud
* Manglerud
* Mortensrud
* Rognerud
* Skullerud
* Sollerud
* Tokerud
* Trosterud
* Ulsrud

### Sverige
Rud er også etterledd i svenske stedsnavn og betyr "ryddet mark". Det finnes også i formene -red, -röd, -rud, -rödje og -rödja. Det finnes også ensomt som navn i en bydel i Karlstad samt ett tettsted i samme kommune. Det forekommer også på to plasser i Hammarö kommune. 

### Danmark
 er dessuten navnet på en høyde 132 moh. ved Møns Klint i Vordingborg kommune i Danmark.

## Personer
* Espen Rud, norsk jazzmusiker 
* Elin Marie Rud, en norsk journalist, og redaktør
* Nils Johan Rud, norsk forfatter og redaktør 
* Borghild Rud, norsk tegner og illustratør

## Bygninger
* Rud kirke, en langkirke i Modum kommune. 
* Rud skole, peker til flere norske skoler

## Se også
* Hari Rud, elv i Afghanistan og Turkmenistan
Mixtekisk

**Mixtekisk** er et otomangueansk språk, eller en gruppe av nært beslekta språk, som snakkes av rundt 550&nbsp;000 mixtekere i Mexico. De aller fleste brukerne av språket holder til i regionen La Mixteca, som omfatter deler av delstatene Oaxaca, Puebla og Guerrero. Det er opptil 50 ulike mixtekiske språk eller varianter. De er nært beslekta med språka trique og cuicatekisk, som sammen med mixtekisk utgjør den mixtekanske språkgruppa.

## Eksterne lenker
* Den mixtekanske språkgruppa hos SIL
* Spansk-mixtekisk ordbok
Mazahua

**Mazahua** (*jñatio*) er et otomangueansk språk som snakkes av rundt 350&nbsp;000 mazahuaer i delstatene México og Michoacán i Mexico.

Mazahua er et tonalt språk, og skiller mellom høy, lav og fallende tone. Språket har et unormalt høyt antall fonemer; rundt 60.

## Eksterne lenker
* 
* 
* Spansk-mazahua ordbok
Hierokles (forfatter av Synekdemos)

**Hierokles** (gresk Ἱεροκλῆς) var en bysantinsk geograf fra 500-tallet e.Kr. og er den antatte forfatteren av *[[Synekdemos]]* (eller latin *Synecdemus*), en geografisk tekst som inneholder en tabell over administrative divisjoner i Det bysantinske riket (Østromerriket) og en liste over byer i hver av divisjonene. 

Verket er datert til regimet under Justinian I den store, men gjort før 535 ettersom det deler de 912 byene på listene i riket blant 64 *eparchier* (gresk ἐπαρχίᾱ; latin *eparchia*). *Synekdemos* er således et av de mest uvurderlige verker som er bevart for å studere den politiske geografi i øst for 500-tallet. Verket til Hierokles sammen med et av Stephanos av Bysants var hovedkildene til Konstantin VIIs avhandling Περί θεμάτων Άνατολῆς καί Δύσεως (*Om temaer i øst og vest*, kjent på latin som *De Thematibus*).

Synekdemos har blitt gjenutgitt i ulike utgaver siden 1735, blant annet av Gustav Parthey (*Hieroclis Synecdemus*; Berlin, 1866), deretter i en korrigert tekst av A. Burckhardt i Teubner-serien i 1893. En av de nyeste utgavene ble gjort av E. Honigmann (*Le Synekdèmos d'Hiéroklès et l'opuscule géographique de Georges de Chypre*; Brussels, 1939).

Synekdemos av Hierokles må ikke bli forvekslet med en gresk-ortodoks bønnebok med det samme navnet.

## Referanser


## Litteratur
* Cohen, Getzel (1995): *The Hellenistic Settlements in Europe, the Islands, and Asia Minor*. Berkeley; Oxford: University of California Press ISBN 0-520-08329-6; p. 7. 
* Buchwald, Wolfgang: *Dictionnaire des auteurs grecs et latins de l'Antiquité et du Moyen-Âge*; s. v. Hiéroclès, s. 408. 
* *[[Oxford Dictionary of Byzantium]]*, s. v. «Hierokles», bind. II, 930.

## Eksterne lenker
* Synecdemus (Balkan-provinsene), med to svært gode kart  at SOLTDM.COM
Attard

**Attard** (eller **Ħ'Attard**) er en landsby sentralt i Malta. Attard ligger i den vestlige ende av det stort sett sammenhengende bymessige området rundt hovedstaden. Landsbyen ligger 2&nbsp;km øst sydøst for Birkirkara og 4&nbsp;km fra den gamle hovedstaden Mdina. Folketellingen i 2011 viste et innbyggertall på .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Samir

**Samir** er et mannsnavn med to separate opprinnelser. Det er:
* et arabisk mannsnavn (arabisk سمير) som betyr «følgesvenn»
* et indisk mannsnavn (devanagari समीर) som betyr «vind»

## Utbredelse
*Samir* er mest brukt i Nord-Afrika, på Balkan-halvøya, i Midtøsten og Sør-Asia.

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Samir Geagea (f. 1952), libanesisk politiker
* Samir Kassir (1960–2005), libanesisk professor
* Samir Kuntar (f. 1962), libanesisk PLF-medlem
* Samir Fazlagic (f. 1982), norsk fotballspiller
* Samir Saric (f. 1984), bosnisk-norsk fotballspiller
* Samir Nasri (f. 1987), fransk fotballspiller
* Samir Selmanovic, jugoslavisk-amerikansk prest
* Samir Bendriss, norsk aksjeanalytiker
* Samir Thapar, indisk rallysjåfør

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Richard Lynn

**Richard Lynn** (1930–2023) var en britisk professor emeritus i psykologi fra University of Ulster som er kjent for sitt kontroversielle syn på kjønn, folkegrupper, etnisitet og intelligens, og nasjonale forskjeller i intelligens. Lynn sier at det er intelligenseforskjeller når man ser på etniske folkegrupper  og kjønn. Lynn er en av verdens ledende forskere innenfor IQ-forskning.

## Liv og virke
Lynn ble utdannet ved Bristol Grammar School og Universitetet i Cambridge i England. Han har arbeidet som foreleser i psykologi ved Universitetet i Exeter, og som professor i psykologi ved Economic and Social Research Institute i Dublin, og ved Universitetet i Ulster ved Coleraine. Han har skrevet og vært medforfatter til mer enn 11 bøker og 200 vitenskapelige artikler over en periode på fem decennier.

Sent på 1970-tallet skrev Lynn at han fant høyere gjennomsnittlig IQ-skåring hos østasiater sammenlignet med hvite (5 poeng høyere i hans metaanalyse). I 1990 foreslo han at Flynneffekten; en observert årlig økning av IQ-skåren i verden &ndash; muligens kunne forklares med forbedret ernæring, spesielt i tidlig barndom.

Som mesteparten av forskning innen etniske folkegrupper og intelligens er Lynns forskning kontroversiell. Han er sitert i boken *The Bell Curve*. Han er også en av de 52 vitenskapsfolkene som signerte «Mainstream Science on Intelligence», en kronikk som stod på trykk i *[[The Wall Street Journal]]* som forsvarte *The Bell Curve*. Han satt i redaktørrådet (*editorial boards*) i de vitenskapelige tidsskriftene *[[Intelligence (journal)|Intelligence]]* og *[[Personality and Individual Differences]]*. Han var også styremedlem i Pioneer Fund og i det Pioneer-støttede tidsskriftet *[[Mankind Quarterly]]*.

Lynn medvirket i den norske TV-serien *[[Hjernevask (TV-program)]]* som gikk på NRK i 2010.

## Referanser


## Bibliografi (utvalg)
* Lynn, Richard (2001): *Eugenics: A reassessment*. Praeger Publishers. ISBN 9780275958220.
* Lynn, Richard; Vanhanen, Tatu (2002): *IQ and the wealth of nations*. Westport, Connecticut: Praeger. ISBN 9780275975104.
* Lynn, Richard ([1996] 2011): *Dysgenics: Genetic deterioration in modern populations*. Praeger Publishers. ISBN 9780275949174.
* Lynn, Richard; Vanhanen, Tatu (2012): *Intelligence: A unifying construct for the social sciences*. Ulster: Ulster Institute for Social Research. ISBN 9780956881175.

## Eksterne lenker
*
Jakob Friedrich Kleinknecht

**Jakob Friedrich Kleinknecht** (1722–1794) var en tysk komponist, fløytist, fiolinist og kapellmester.

## Liv og virke
Jakob Friedrich Kleinknecht stammet fra en familie som hadde vært musikere i mange generasjoner. Faren, Johann Kleinknecht (1676–1751), var andreorganist ved Ulmkatedralen (*Ulmer Münster*), og brødrene Johann Wolfgang (1715–1786) og Johann Stephan (født 1731) arbeidet, som Jakob Friedrich selv, som musikere ved hoffene i Bayreuth og Ansbach. En av Jakob Friedrich Kleinknechts sønner, Christian Ludwig Kleinknecht, videreførte musikertradisjonen. 

Jakob Friedrich Kleinknecht fikk i 1737 ansettelse som hoffmusiker ved fyrstebiskopen i Eichstätt, og konverterte derfor midlertidig til katolisismen. I 1743 ble han fløytist ved hoffkapellet i Bayreuth, og ble igjen protestant. I 1747 skiftet han over til fiolin. De første komposisjonene hans kom på trykk i 1748 (6 fløytesonater), selv om han fikk tittelen «Hofcompositeur» først i 1763. Året etter ble han forfremmet til hoffkapellets musikkdirektør.  I 1769 flyttet han og hele hoffkapellet til Ansbach, hvor han i 1794 ble gravlagt med tittelen «Königlich-Preußischer Capellmeister».

## Verk
Han skrev overveiende kammermusikk (solosonater og triosonater) såvel som konsertante verk og flere symfonier. Man kjenner til over 100 kammermusikalske verk. Stilistisk beveger Kleinknechts musikk seg fra barokken til wienerklassisismen.

Deler av Kleinknechts musikalske arv regnes som tapt. Det finnes avskrift av stemmer blant annet i Bayerische Staatsbibliothek, Germanisches Nationalmuseum, Badische Landesbibliothek og Bayreuths byarkiv. Videre finnes det originaltrykk fra 1700- og tidlig 1800-tall av enkelte verk. Ca 60 fløytetrioer og -sonater ble trykt i Paris, London og Nürnberg, og fikk videre utbredelse. I andre tredel av 1900-tallet er det sporadisk blitt gitt ut nye opplag.

## Referanser


## Litteratur
* Adelheid Krause-Pichler: *Jakob Friedrich Kleinknecht, 1722-1794*. Anton H. Konrad Verlag, Weißenhorn, 1991. ISBN 3-87437-309-6
* Friedrich Blume (red.): *[[Die Musik in Geschichte und Gegenwart]]*, 1. utgave, 1949-1986
* Michael Schneider, forord til Bärenreiter BA 6825 (Jakob Friedrich Kleinknecht, *Zwei Sonaten für Querflöte und Basso continuo*); utgitt 1987.

## Eksterne lenker
* 
* Opplysninger på Klassika.Info
* 
*
Joinville

**Joinville** kan sikte til:

*Joinville (Haute-Marne), by i departementet Haute-Marne i Frankrike
*Joinville (Santa Catarina), by i delstaten Santa Catarina i Brasil
Neelidae

* *[[Acanthoneelidus]]*
* *[[Megalothorax]]*
* *[[Neelides]]*
* *[[Neelus]]*
* *[[Zelandothorax]]*

**Neelidae** er en gruppe (familie) av seksbeinte leddyr som hører til ordenen spretthaler (Collembola). De danner der en underorden for seg, Neelipleona.

## Utseende
Neelidae er bittesmå (gjerne 0,25 – 0,4 mm), bleke spretthaler med en påfallende krumrygget profil – kroppen er omtrent halvsirkelformet. De har flere pigmenterte flekker på thorax og et par mørke vorter oppe på bakkroppen. Hodet er stort og bredt uten tydelige øyeflekker. Antennene er ganske korte, rundt halvparten så lange som hodet, og består av fire ledd. Springgaffelen (furca) er nokså kort og består av tre ledd.

## Levevis
Disse bittesmå dyrene er funnet i mose, og én art ble beskrevet fra grusen (oppblandet med beinrester) på gulvet av grav-katakomber i Wien. De kan være ganske tallrike i fuktig jord, men svært lite er kjent om biologien deres.

## Utbredelse
Familien er kosmopolittisk.

## Systematisk inndeling / europeiske arter

* Hexapoda (seksbeinte leddyr)
** **[[gjemtkjevinger]]** (Entognatha)
*** Spretthaler (Collembola)
**** Underorden Neelipleona
***** Familien Neelidae 
****** *[[Acanthoneelidus pratensis]]*
****** Slekten *[[Megalothorax]]* Willem, 1900 – 6 arter i Europa
******* *[[Megalothorax aquaticus]]* Stach, 1951
******* *[[Megalothorax incertus]]* Borner, 1903
******* *[[Megalothorax massoudi]]* Deharveng, 1978
******* *[[Megalothorax minimus]]* Willem, 1900 – finnes i Norge, en av de minste kjente spretthalene, 0,25 mm lang
******* *[[Megalothorax sanctistephani]]* Christian, 1998
******* *[[Megalothorax tuberculatus]]* Deharveng & Beruete, 1993
****** Slekten *[[Neelides]]* Caroli, 1912 – 2 arter i Europa
******* *[[Neelides folsomi]]* Caroli, 1912
******* *[[Neelides minutus]]* (Folsom, 1901)
****** Slekten *[[Neelus]]* Folsom, 1896 – én art i Europa
******* *[[Neelus murinus]]* Folsom, 1896
****** *[[Zelandothorax novaezealandiae]]*

## Kilder
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr 
* Checklist of the Collembola – Sjekkliste over verdens spretthaler

## Eksterne lenker
* 
* Neelidae på Tree of life 
* Foto av ''Megalothorax'' sp.
Martin Hole

**Martin Hole** (1959–2024) var en norsk langrennsløper som deltok på det norske langrennslaget under Vinter-OL 1988 i Calgary. Han tok to NM-gull; fra 15&nbsp;km i 1985 og 30&nbsp;km i 1986. I verdenscupen i langrenn fikk han en pallplass individuelt og flere pallplasser på stafettlaget. Hans beste sammenlagtplassering ble en tiendeplass i sesongen 1986/86.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sporfossil

**Sporfossiler** er geologiske registreringer av biologisk aktivitet. Sporfossiler er ikke direkte rester fra planter eller dyr, men tegn på virksomheten til planter og dyr. Eksempel på sporfossiler er fotavtrykk, krypespor fra mark, spise- og gnagespor, og spor etter røtter.
Begrepet i sin videste forstand omfatter også restene av organisk materiale produsert av en organisme, eksempelvis koprolitter (fossiliserte ekskrementer), og sedimentologiske strukturer produsert ved biologiske midler – for eksempel stromatolitter. Sporfossiler har gjerne egne navn, og ofte vet man ikke hva slags dyr som har forårsaket dem.

Image:FaringdonCobble.JPG|*Gastrochaenolites*
Image:BoredEncrustedShell.JPG|*Entobia*
Image:Helminthopsis01.JPG|*Helminthopsis*
Image:Gigandipus.JPG|*Gigandipus*
Image:CretaceousLockeia121911.jpg|*Lockeia*
Image:DevonianLockeia121911.jpg|*Lockeia*
Image:Dinosaur footprints in ToroToro Bolivia.jpg | Dinosaurfotspor fra Bolivia


## Se også
* Fossil

## Eksterne lenker
*
Iditarod 2010

**38. [[Iditarod Trail Sled Dog Race]]** hadde 71 deltagere fra USA, Jamaica, Canada og Storbritannia. Løpet hadde åpningsseremoni i Anchorage den 6. mars 2010. Løperne startet dagen etter i Willow.

Den 16. mars klokken 2:59 pm ankom Lance Mackey som vinner i Nome med tiden 8 dager, 23 timer, 59 minutter og 9 sekunder. Han ble den første til å ta fire etterfølgende seire i Iditarod, og den andre til å gjennomføre under 9 dager.

Hans Gatt kom inn klokken 4:04 pm. Han passerte Jeff King like før mål, etter Elim. Fire ganger champion Jeff King kom inn på tredjeplass med tiden 5:22 pm. Mens King ledet frem til midtveis av løpet, ble han tatt igjen av Mackey ved Kaltag checkpoint -- King had stopped to rest while Mackey pushed on. King lå an til å sette rekord for antall seire.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 2002 – 1000 meter herrer

**1 000 meter herrer** var en øvelse i hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 2002 og ble avholdt i Salt Lake City, USA den 16. februar 2002.

Gerard van Velde, som hadde avsluttet som nummer fire to ganger i OL tidligere, gikk overraskende på ny verdensrekord og vant gullmedaljen.

44 løpere fra 18 nasjoner deltok på distansen.

## Rekorder
Før konkurransen var gjeldende verdensrekord og olympisk rekord:

Følgende nye verdensrekorder og olympiske rekorder ble satt under konkurransen.

## Resultater

## Referanser

## Eksterne lenker
* 
* Speed Skating at the 2002 Salt Lake City Winter Games: Men's 1,000 metres  Resultater på Sports-reference.com/olympics
*  [result: Olympic Winter Games 2002 · Men · 1.000 Meter -](https://web.archive.org/web/20160216194239/http://www.speedskatingnews.info/en/results/?eventresultID=864 Distance) Resultater på SpeedSkatingNews.info
*   Results of the 2002 Olympic Winter Games 1000 meters Men.
*  Results Olympic Games 2001/2002 Men - 1000m : 19 Feb 2002 - Salt Lake City, UT på www.ISU.html.infostradasports.com
*  Speed Skating - 2002 Olympic Games - Results 1000 m - 19th February på The-Sports.org
Ammetåke

**Ammetåke** er en mental tilstand som kan oppleves av mødre i ammeperioden. Ammetåke er ikke klassifisert som en medisinsk tilstand, men er mer et folkeuttrykk på en tilstand av lett forvirring, glemskhet, mangel på energi og rastløshet etter barselen. Tilstanden kan skyldes både hormonelle forandringer i kroppen, og forandringene i livsstil et nyfødt barn fører til hos foreldre.

Melkehormonet prolaktin virker søvndyssende, noe som er en stor fordel når man har vært våken om natten for å amme, da dette kan hjelpe moren med å sove på dagtid. Dette, ofte kombinert med mangel på søvn i barnets første levemåneder, kan føre til at man opplever å bli litt glemsk. Amming utløser også produksjon av endorfiner, som har en beroligende effekt. Det er dog stor forskjell på hvordan den enkelte kvinne opplever ammetåke.

## Omstridt medisinsk forskning
Hvorvidt disse hormonene har noen virkelig effekt på kvinnens mentale kapasiteter, er ikke vitenskapelig bekreftet. En studie utført av australske forskere, hvor 2500 kvinner ble fulgt igjennom ti år, førte ikke til noen klare endringer i hjernen før eller etter graviditeten. Sjefsforsker Helena Christensen ved Australian National University konkluderte med at ammetåke er en myte.

De australske forskerne mente tvert i mot å se en forbedring i de kognitive evnene til kvinnene etter graviditeten. Videre undersøkte forskerne kvinnenes hukommelse og evne til logisk tenking både før og etter graviditeten, og fant ingen forskjell.

## Se også
* Amme

## Referanser
Gautesete skole

**Gautesete skole** er en ungdomsskole som ligger ved Jåtten i Hinna bydel i Stavanger.  Skolen får sine elever fra fire barnehager og to barneskoler som ligger i nærheten.
Totalt har skolen 580 elever. Andelen tospråklige elever utgjorde 20 % i 2005. Disse elevene kom fra 23 forskjellige nasjonaliteter

Skolen ble pusset opp og ble ferdig i januar 2020. Oppussingen varte i ett og et halvt år. 

## Kilder
*skolenettet.no om Gautesete skole
*https://www.minskole.no/gautesete
Arrhopalitidae

* *[[Arrhopalites]]*
* *[[Pygmarrhopalites]]*

**Arrhopalitidae** er en stor familie av seksbeinte leddyr som hører til ordenen spretthaler (Collembola). 

## Utseende
Bleke, blinde spretthaler av kulespretthale-typen. Disse spretthalene lever i stor grad i huler og utseendet deres henger sammen med dette. De er svært bleke, øynene er helt eller delvis reduserte, og antennene er uvanlig lange. Fotleddene er dessuten modifiserte, trolig som en tilpasning til å bevege seg på vannfilmer.

## Levevis
Familien omfatter mange hulelevende arter. Disse ser ut til først og fremst å leve på overflaten av vann inne i hulene.

## Utbredelse
Familien er utbredt i alle verdensdeler.

## Systematisk inndeling / norske arter

* Hexapoda (seksbeinte leddyr)
** **[[gjemtkjevinger]]** (Entognatha)
*** Spretthaler (Collembola)
**** Underorden Symphypleona
***** Familien Arrhopalitidae 
****** Slekten *[[Arrhopalites]]* Borner, 1906 – 42 arter. I Norge:
******* *[[Arrhopalites caecus]]* (Tullberg, 1871)
****** Slekten *[[Pygmarrhopalites]]* Vargovitsh, 2009 – 89 arter. I Norge:
******* *[[Pygmarrhopalites cochlearifer]]* (Gisin, 1947)
******* *[[Pygmarrhopalites principalis]]* (Stach, 1945) – også på Svalbard
******* *[[Pygmarrhopalites secundarius]]* (Gisin, 1958)
******* *[[Pygmarrhopalites sericus]]* (Gisin, 1947) – på Svalbard

## Kilder
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr 
* Checklist of the Collembola – Sjekkliste over verdens spretthaler

## Eksterne lenker
* 
* Arrhopalitidae på Tree of life 
* [Foto av ''Arrhopalites'' sp.](http://www.unav.es/unzyec/papers/Subterranean_Biology(3)81-86Fig1.jpg)
Kinas riksvei 317

**Kinas riksvei 317** (*G317*) løper fra Chengdu i Sichuan til Nagqu i Tibet. Den er 2.028 kilometer lang.

## Rute og distanse
Ruudshagen

**Ruudshagen** er en eiendom som ligger i Gøteborggata 36 i Oslo. Eiendommen ligger rett over veien for eiendommen der møbelsnekker Ole N. Ruud etablerte sin møbelfabrikk. Møbelsnekkeren ble født i 1881. I 1906 tok han svennebrevet og i 1907 startet han møbelverksted. I løpet av få år ble arbeidet hans kjent og mange arkitekter brukte ham for å få spesialbygget innredninger og møbler.

JM Byggholt vil i løpet av 2010/ 2011 oppføre 53 leiligheter i Ruudshagen. Det blir et lukket gårdsrom og flotte takterrasser mot vest. Leiligheten er moderne, har gode planløsninger og balkonger.

Ruudshagen er det første av flere nye boligprosjekter i Gøteborggata, et område som har vært preget av små håndverksbedrifter.
ABChus

**ABChus** er et norskeid selskap som leverer boliger basert på prefabrikerte elementer. Selskapet omsatte i 2021 for rundt en halv milliard kroner på årsbasis. Det ble etablert i 2000 med satsning på husproduksjon fra 2005. Selskapet het tidligere IEC-Hus og byttet navn til ABChus i 2018. Hovedkontoret ligger i Ski i Viken. 

ABChus As eies i hovedsak av ansatte i selskapet.

## Produksjon og produkt
Produksjonen av huselementene har vært gjennomført i St. Petersburg i Russland, men som en følge av Russlands invasjon av Ukraina i 2022 ble produksjonen besluttet flyttet til Norden og Baltikum.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Bourletiellidae

* *[[Bourletiella]]*
* *[[Cyprania]]*
* *[[Deuterosminthurus]]*
* *[[Ellisiella]]*
* *[[Fasciosminthurus]]*
* *[[Heterosminthurus]]*

**Bourletiellidae** er en stor familie med seksbeinte leddyr som hører til ordenen spretthaler (Collembola). 

## Utseende
Spretthaler av kulespretthale-typen. Hodet er stort og ovalt, med forholdsvis lange, fire-leddete antenner og relativt store, mørke øyne med mange fasetter. På farge er de svært variable, det samme gjelder behåringen. Kroppen er høyt hvelvet, nærmest kulerund. Beina er korte og slanke, springgaffelen (furca) ganske liten.

## Levevis

## Utbredelse
Familien er utbredt i alle verdensdeler.

## Systematisk inndeling / utvalgte slekter og europeiske arter

* Hexapoda (seksbeinte leddyr)
** **[[gjemtkjevinger]]** (Entognatha)
*** Spretthaler (Collembola)
**** Underorden Symphypleona
***** Familien Bourletiellidae Börner, 1912
****** Slekten *[[Adisianus]]* – 3 arter
****** Slekten *[[Anarmatus]]* – 5 arter
****** Slekten *[[Anjavidriella]]* – 5 arter
****** Slekten *[[Arlesminthurus]]* – 3 arter
****** Slekten *[[Bourletiella]]* Banks, 1899 – 42 arter, 14 i Europa, i Norge:
******* *[[Bourletiella pistillum]]* Gisin, 1946
******* *[[Bourletiella pruinosa]]* (Tullberg, 1871)
****** Slekten *[[Bovicornia]]* – 7 arter
****** Slekten *[[Corynephoria]]* – 7 arter
****** Slekten *[[Cyprania]]* Bretfeld, 1992 – 2 arter, én i Europa
****** Slekten *[[Deuterosminthurus]]* Borner, 1901 – 30 arter, 10 i Europa
****** Slekten *[[Ellisiella]]* Bretfeld, 1999 – én art, finnes i Europa
****** Slekten *[[Fasciosminthurus]]* Gisin, 1960 – 28 arter, 20 i Europa
****** Slekten *[[Heterosminthurus]]* Stach, 1955 – 26 arter, 9 i Europa, i Norge:
******* *[[Heterosminthurus claviger]]* (Gisin, 1958)
******* *[[Heterosminthurus novemlineatus]]* (Tullberg, 1871)
****** Slekten *[[Kaszabellina]]* – 3 arter
****** Slekten *[[Nasosminthurus]]* – 4 arter
****** Slekten *[[Prorastriopes]]* – 31 arter
****** Slekten *[[Pseudobourletiella]]* – én art, Nord-Amerika
****** Slekten *[[Rastriopes]]* – 15 arter
****** Slekten *[[Stenognathriopes]]* – 7 arter
****** Slekten *[[Vatomadiella]]* – 3 arter

## Kilder
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr 
* Checklist of the Collembola – Sjekkliste over verdens spretthaler

## Eksterne lenker
* 
* Bourletiellidae på Tree of life 
* Bildegalleri over nordamerikanske arter
Heterodoks økonomi

**Heterodoks økonomi** er en samlebetegnelse på tilnærmingsmåter til samfunnsøkonomi eller skoler innen økonomisk tenkning som står i motsetning til det som i økonomiske fagmiljøer omtales som den «ortodokse» skolen, der nyklassisk økonomi utgjør den faglige kjernen.

Begrepet heterodoks økonomi er et svært bredt begrep som spenner over mange innbyrdes motstridende idéretninger og tradisjoner, både tradisjoner som er politisk assosiert med venstresiden og høyresiden, og tradisjoner uten noen sterk politisk forankring i høyre–venstre-spekteret. Forskningstradisjoner som omfattes av begrepet kan være blant annet institusjonell økonomi, evolusjonær økonomi, postkeynesiansk økonomi, grønn økonomi (også kalt økologisk økonomi), feministisk økonomi og den østerrikske skole. Sosialistisk økonomi og marxistisk økonomi, som var det dominerende økonomiske paradigmet i deler av verden tidligere, regnes i en vestlig og moderne vitenskapelig kontekst som heterodokse. Noen av retningene har fellestrekk og er overlappende, slik som økologisk/grønn og feministisk økonomi, mens andre, slik som den den mer markedsliberalt orienterte østerrikske skolen og marxistisk økonomi, står svært langt fra hverandre. Begrepet heterodoks økonomi er brukt av økonomer som oppfatter at deres tradisjoner i hovedtrekk ikke har fått innpass i «mainstream»-økonomien. Det er likevel ikke alltid skarpe grenser mellom heterodoks og ortodoks økonomi, og fagfelt som f.eks. økologisk og feministisk økonomi har fått økende innpass på en del økonomiske institutter siden slutten av 1900-tallet. Flere heterodokse økonomiske tenkere har vunnet nobelpriser i økonomi; eksempler er den østerrikske økonomen Friedrich Hayek og den feministiske økonomen Amartya Sen.

Ved flere universiteter og handelshøyskoler finnes det egne institutter for heterodoks økonomi, eller for retninger innen heterodoks økonomi, eksempelvis Senter for økologisk økonomi og etikk ved Nord universitet og Institut für Institutionelle und Heterodoxe Ökonomie ved Wirtschaftsuniversität Wien. Det er også mange forskere både ved mer generelle økonomiske og andre samfunnsvitenskapelige institutter som arbeider med fagfelt og problemstillinger som i større eller mindre grad regnes til paraplygruppen heterodoks økonomi.

## Litteratur
*Tone Smith, Ebba Boye og Bent Arne Sæther (red.), *Økonomisk tenkning: bidrag til mangfold i økonomifaget*, Solum, 2021, ISBN 9788256026333

## Se også
*Politisk økonomi

## Eksterne lenker
* Association for Heterodox Economics
Nygårdslien skole

**Nygårdslien skole** er en kommunal barneskole på Nygård i Laksevåg bydel i Bergen kommune. Skolen, som er tegnet av arkitektene Jon og Claus Lindstrøm og Kjartan Sverresøn Myklebust og åpnet i 1971, har plass til 350 elever fra 1. til 7. klassetrinn.

## Historie
Nygårdslien skole ble bygget som erstatning for og på samme tomt som gamle Nygård skole, som ble revet. Tomten for nybygget var liten, den lå i et etablert boligområde og her var kun mulighet for mindre utvidelser. Skolen måtte bygges ned i terrenget for å passe inn mellom boligene. På 1970-tallet ble flere skoler bygget som såkalte landskapskoler, med åpne arealer der flere klasser kunne bli undervist samtidig. På Nygårdslien ble overetasjen innredet med et 350 kvadratmeter stort åpent undervisningsareal, omgitt av klasserom, grupperom, mediatek m.m. Laksevåg ble i 1972 en del av Bergen kommune, og siden det allerede lå en Nygård skole her, fikk den nye skolen navnet Nygårdslien.
Elevtallet i området gikk markant ned på begynnelsen av 1980-tallet. Det ble etter hvert besluttet at naboskolen Valheim skulle nedlegges og elevene overføres til Nygårdslien. Forslaget møtte store protester, Nygårdslien var allerede utnyttet til fulle med undervisning i tilfluktsrom, og utearealene var små. Vedtaket ble likevel gjort, og fra skolestart i 1985 ble de to skolene samlet til én administrativ enhet. Valheim fortsatte å eksistere i ytterligere to år før den ble endelig nedlagt i 1987. 

## Arkivet
Arkivet etter Nygårdslien skole oppbevares ved Bergen Byarkiv. Her finnes informasjon om Nygårdslien skolekorps, Klubben av norsk lærerlag ved Nygårdslien skole og Nygård skoles foreldrelag. Skolen har vært involvert i en del prosjekter, eksempelvis Skolebasert vurdering og prosjekter mot mobbing. Utbygging av Nygårdslien og bygging av volleyballhall er dokumentert gjennom korrespondanse og tegninger. Her finnes en stor samling klassebilder fra skolens oppstart og fram til midten av 1990-tallet. I tillegg er her klassebilder fra Nygård skole, de fleste fra 1960-tallet, det eldste fra 1947, samt en samling små klassebilder fra årene 1970 - 1984, sannsynligvis fra Valheim. Her er også portrettbilder av skolens første rektorer. Arkivmateriale fra byggingen av skolen finnes i arkivet etter arkitektene Lindstrøm.  

## Referanser


## Eksterne lenker
* Nygårdslien skole - oppslagsverket oVe, artikkel av  Gjertrud Beate Eidsheim, Bergen Byarkiv.
Alvøen skole

**Alvøen skole** er en kommunal barneskole ved Alvøen i Laksevåg bydel i Bergen kommune. Alvøen skole kan føre sin historie tilbake til den private Alvøen Værksskole, som ble startet i 1862. Dagens skole er fra 1953.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bjørndalsskogen skole

**Bjørndalsskogen skole** er en kommunal barneskole i Bjørgeområdet i Laksevåg bydel i Bergen kommune. Skolen åpnet i 1983 og har plass til 400 elever.

## Historie
På 1970-tallet startet byggingen av blokker i Bjørndalsskogen. Elever fra området gikk de første årene på Nybø skole (1.-3. klassetrinn) og Valheim skole. En økning i folketallet kombinert med ønske om kortere skolevei fikk en del foreldre til å ta initiativ til å opprette en egen paviljong i Bjørndalsskogen. Høsten 1975 startet man opp med tre klasser, riktignok med felles administrasjon med Valheim skole. Fra høsten 1978 stod Moelven-brakker klare som undervisningslokaler og skolen ble selvstendig med egen administrasjon.

Behovet for nytt skolebygg var stort og planer for nytt skolebygg ble vedtatt i 1981. Skolen stod ferdig i 1983 (arkitekter Mette og Morten Molden). En stadig økning av befolkningen i området har gjort det nødvendig med nye tilbygg. Både i 1996 og 2003 stod nye tilbygg ferdige.
 
Arkivet etter Bjørndalsskogen skole er avlevert Bergen Byarkiv.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bjørndalsskogen skole - oppslagsverket oVe, artikkel av Lars Bostrøm Johansen, Bergen Byarkiv.
Mathopen skole

**Mathopen skole** er en kommunal barneskole  (1.-7. klasse) i Mathopen i Laksevåg bydel i Bergen kommune. Skolen åpnet i 1956, og har plass til 400 elever. Sverre Sjursen og Søren Nordstrand tegnet skolen. 

Mathopen skolekrets hadde fra 1880 skolehus ved Vassenden, Alvøvannet. Høsten 1957 begynte undervisningen først i det gamle skolehuset i Vassenden da den nye skolen ikke var ferdig til skolestart, men etter noen få uker var det klart for innflytting for skolebarna, også for de elevene som midlertidig var blitt overført til Alvøen skole. Med 140 elever ble den nye skolen fullt opptatt med en gang. Ferdigstillelsen av skolen sammenfalt også med at det ble innført byskoleordning for Mathopen skolekrets som den siste i Laksevåg kommune, og det innebar at elevene nå skulle gå på skole hver dag mot tidligere annenhver dag.

Åpningen av Puddefjordsbroen i 1956 betydde bedre kommunikasjonsmuligheter, særlig inn mot Bergen, og en storstilt boligutbygging i Laksevåg fulgte i kjølvannet av dette. Kapasiteten på Mathopen skole ble derfor snart sprengt og alt i 1963 kom første utvidelse med en klasseromsfløy og gymsal. Nok en utvidelse skjedde i 1985, og arkitektene Geir Bakke og Vaardal-Lunde AS sto for det siste tilbygget i 2004. 

Arkivet etter Mathopen skole blir oppbevart ved Bergen byarkiv. Her finnes også informasjon om Mathopen skoles foreldrelag.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Mathopen skole - oppslagsverket oVe, artikkel av  Benedicte Skjerping, Bergen Byarkiv.
* Bergen byleksikon på nett, se Mathopen skole
Vadmyra skole

**Vadmyra skole** er en kommunal barneskole i Loddefjord i Laksevåg bydel i Bergen kommune. Skolen åpnet i 1969, og har plass til 350 elever. John Olav Nilsen og flere andre musikere fra John Olav Nilsen & Gjengen og Fjorden Baby er tidligere elever av skolen.

## Referanser
Åskollen skole

**Åskollen skole** er en barneskole i Drammen. Den ble bygget i 1957,
og har i dag 6 bygg, med ca. 650 elever.

## Eksterne lenker
* Åskollen skole
Kjøkkelvik skole

**Kjøkkelvik skole** er en kommunal barne- og ungdomsskole i Loddefjord i Laksevåg bydel i Bergen kommune. Skolen er et resultat av sammenslåingen av Nybø barneskole og Lyderhorn ungdomsskole. Den har plass til 650 elever. Ungdomstrinnet tar også imot en del av elevene med bakgrunn fra Alvøen barneskole.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bergen byleksikon på nett, om Kjøkkelvik skole
Olsvik skole

**Olsvik skole** er en kommunal barne- og ungdomsskole i Olsvik i Laksevåg bydel i Bergen kommune. Skolen består av 3 hovedbygg, Skjenlia, Marka, og hovedbygget. Skolen har tre paralleller på barnetrinnet og seks paralleller på ungdomstrinnet, som også inkluderer elever med bakgrunn fra Alvøen barneskole og andre skoler fra Bergen. Skolen er dimensjonert for 650 elever.

Skolen ble grunnlagt i 1977 og tatt i bruk i 1978. Skolen ble påbygd i 1992.

Hvert år arrangerer Olsvik skole «Olsvik-Joggen» siste skoledag før høstferien; dette er et turløp der både elever og lærere på Olsvik skole deltar. Det er tre forskjellige løyper som går gjennom Olsvik og deler av Godvik og Kjøkkelvik.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Ytrebygda skole

**Ytrebygda skole** er en kommunal ungdomsskole fra 1973 i Blomsterdalen i Ytrebygda bydel i Bergen kommune. Skolen har plass til 450 elever, med bakgrunn fra barneskolene Aurdalslia, Hjellestad, Liland og Søreide.

## Referanser
Rå skole

**Rå skole** er en kommunal ungdomsskole i Rådal i Ytrebygda bydel i Bergen kommune. 

Skolen er tegnet av arkitekt Øyvind Lien og sto ferdig i 1961, og har plass til 400 elever. Elevene kommer fra barneskolene Aurdalslia, Skjold, Skeie, Søreide og Søråshøgda. Før kommunesammenslutningen i 1972 hørte skolen til i Fana kommune. 

## Historie
Etter vedtak i Fana herredsstyre 8.&nbsp;desember 1958 ble det satt ned en plannemnd for å utrede behov og romplan for en ny realskole på Rå som avlastning for Fana Høgre skole (Fana realskole og gymnas). Plannemndas mandat var å utrede forslag til bygging av en ny skole i lys av at diskusjonene om innføring av ni-årig enhetsskole var i sluttfasen. Den 10.&nbsp;april 1959 ble den sentrale skolelovgivningen endret slik at den enkelte kommune kunne innføre ni-årig skole. 30.&nbsp;mai 1960 vedtok herredsstyret å bygge skolen etter nemndas forslag. Skolen sto ferdig i 1961. 

Rå skole var realskole fra 1961 til 1972. Etter kommunesammenslutningen i 1972 fortsatte skolen som Rå ungdomsskole. Det var en glidende overgang fra realskole til ungdomsskole. Siste realskolekull ble tatt opp i 1971 og gikk ut i 1974. 
 
Arkivet etter Rå skole oppbevares ved Bergen Byarkiv. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Rå skole - oppslagsverket oVe, artikkel av Marit Haugland, Bergen Byarkiv.
* Bergen byleksikon på nett, om Rå skole
Skranevatnet skole

**Skranevatnet skole** er en kommunal barne- og ungdomsskole på Sandsli i Ytrebygda bydel i Bergen kommune. Skolen er dimensjonert for 600 elever. I ungdomsskolen har elevene også bakgrunn fra Aurdalslia skole.

Skolen arrangerer årlig en så kalt Danseuke der alle elever lærer på en uke en dans også skal de ha oppvisninger der de viser hva de har lært. Det er åpningsshow og avslutningshow.

Skranevatnet skole er klassifisert som en grønn skole.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Aurdalslia skole

**Aurdalslia skole** er en kommunal barneskole på Sandsli i Ytrebygda bydel i Bergen kommune. Skolen er en av 9 grunnskoler i Ytrebygda bydel. Arkitekt var Helge E. Knutsen. Skolen åpnet i 1991 og har plass til 550 elever. Skolen inneholder ca 52 årsverk fordelt på 60 ansatte. Under skoleåret 2021 var antall elever 393. Nåværende rektor er Terje Tviberg.

Skolen har SFO-tilbud for elever fra 1. - 4. trinn, og er en del av trivselsprogrammet, LESELOS og kolibriprogrammet.

Skolens motto er "Et godt sted å være - Et godt sted å lære". 

## Trivselsprogrammet
Trivselsprogrammet er et initiativ for å øke elevers aktivitet, samferdsel og trivsel.

Med Trivselsprogrammet legger mobbefrie trivselsledere fra 4.-7. trinn til rette for økt aktivitet i storefriminuttene.

Trivselsprogrammets mål er å:

● fremme økt og mer variert lek/aktivitet i storefriminuttene

● legge til rette for at elever skal kunne bygge gode vennskapsrelasjoner

● redusere konflikter blant elever

● fremme verdier som inkludering, vennlighet og respekt

## LESELOS
Leselos er et observasjonsverktøy som er beregnet på å støtte elevenes leseutvikling, samtidig som det kan fungere som sjekkliste for undervisningsplanlegging. Gjennom å innføre Leselos, legger man også til rette for å øke lærernes kompetanse om lesing.

## Kolibriprogrammet
En søndag hver høst har skolen Brasilmarked. Der samler skolen og elevers foreldre inn penger til stiftelsen "Childen At Risk Foundation". Stiftelsen ble startet i Norge av Gregory John Smith i 1992. Hans visjon var å hjelpe gatebarn og barn i faresonen, de barna som har det aller verst. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* https://www.facebook.com/aurdalsliaskole/
* https://www.bergenbyarkiv.no/bergenbyleksikon/arkiv/1420161
Søreide skole

**Søreide skole** er en kommunal barneskole på Søreide i Ytrebygda bydel i Bergen kommune. Skolen ble etablert i 1845 og er den eldste skolen i gamle Fana kommune. 17. februar 2014 flyttet skolen inn i et nytt skolebygg på Oddamarken, dimensjonert for 600 elever.

Den 5. januar 2016 var det gamle skolebygget ferdig revet etter et vedtak fra desember 2014.

## Historie
Skolen er tidligere Fana kommunes eldste skole. Etter nesten 100 år med omgangsskole fikk bygda sitt første faste skolested i 1845 i en stue på Nordeide. Der gikk ca. 50 elever, og skoleåret var på 12 uker. I 1897 fikk skolen sin nåværende beliggenhet i eget skolehus på Søreide. En ny skolebygning ble oppført i 1956 med Øystein Nestaas som arkitekt. Fram til kommunesammenslutningen i 1972, hørte skolen til i Fana kommune. 

Søreide har gått fra å være et lite bygdesamfunn til et tettsted med stor utbygging. Fra å ha hatt et stabilt antall elever på ca. 50 fram til begynnelsen av 1900-tallet, økte det til 153 elever i 1954, og i dag (pr. 2013) går hele 526 elever på denne skolen. Økningen i elevtallene førte til et stadig behov for utvidelser av skolen. Selv om skolen har blitt påbygd og ombygd flere ganger var det stor plassmangel. Dette har ført til at 7. klassetrinn midlertidig ble overført til Skeie skole. Ny skole med plass til 600 elever stod klar til innflytting i februar 2014.

Arkivet etter Søreide skole oppbevares ved Bergen byarkiv. Informasjon finnes også i arkivene etter Søreide skulelag og Søreide skoles strykeorkester.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Søreide skole - oppslagsverket oVe, artikkel av Lars Bostrøm Johansen, Bergen Byarkiv.
Liland skole (Bergen)

**Liland skole** er en kommunal barneskole i Blomsterdalen i Ytrebygda bydel i Bergen kommune. Skolebygningen fra 1940 er tegnet av arkitekt Erling Ross. Det første skolebygget på Liland ble tatt i bruk i 1881. Blant de første som begynte på skolen var tidligere elever fra den nylig nedlagte fabrikkskolen ved Glassverket på Flesland. Nytt skolebygg ble reist i 1900. Dagens skolebygg ble oppført i årene 1939-1941. Deler av huset ble nesten umiddelbart beslaglagt av den tyske okkupasjonsmakten. 
Etter åpningen av Flesland lufthavn i 1954 økte befolkningen i Ytrebygda raskt og skolen måtte utvides. Den såkalte "paviljongen" ble innviet i 1968. Barnetallene i skolekretsen fortsatte å øke og en ny utvidelse fulgte i 1996. I 2009 hadde skolen nærmere 355 elever, men har plass til 400. Skolen har eget musikkorps.

Arkivet etter Liland skole er oppbevart ved Bergen byarkiv. Her finnes også dokumentasjon om aktiviteter med tilknytning til skolen, som arkivene etter Foreldrerådet, 17. mai-komiteen, Liland skolekorps og Ytrebygda fråhaldslag. Arkivet inneholder protokoller med klassedagbøker, vitnemålsprotokoller og dokumenter fra skolebiblioteket helt tilbake til omgangskolen, ca. 1863.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Liland skole - oppslagsverket oVe, artikkel av  Vebjørn Elvebakk, Bergen Byarkiv.
* Bergen byleksikon på nett, om Liland skole
Dalsroa

**Dalsroa** er et pensjonat i Sandefjord kommune i Vestfold.

Dalsroa ble bygget av brødrene Hynne i 1936 og drevet som turisthytte fra 1936 til 1973. Tønsberg Turistforening (senere Tønsberg og Omegn Turistforening) overtok samtlige aksjer i 1946. Bestyrerparet Steinung kjøpte stedet i 1964, og holdt driften i gang noen år. Kapasiteten i de første driftsårene var 28 sengeplasser, men dette ble snart utvidet til 40.

Anlegget ble okkupert og brukt som forlegning for tyske offiserer under krigen. 

Fra august 2015 brukes Dalsroa Pensjonat som rusbehandlingsplass av Alfa stiftelsen.

## Referanser
Søråshøgda skole

**Søråshøgda skole** er en kommunal barneskole på Nordås i Ytrebygda bydel i Bergen kommune. Skolen har plass til 550 elever.

Rektor på skolen er Marianne Haugland.

## Referanser

## Eksterne lenker
* Søråshøgda skole på Bergen kommunes nettside.