Tannspinnere

* Dioptinae 
* Dudusinae
* Heterocampinae
* Notodontinae
* Nystaleinae
* Phalerinae
* Pygaerinae
* prosesjonsspinnere (Thaumetopoeinae)

**Tannspinnere** (Notodontidae) er en familie av sommerfugler som hører til den artsrike gruppen Noctuoidea. Mange, men langt fra alle, har en tannlignende dusk av hår og avlange skjell ved forvingens bakkant, som har gitt opphav til gruppens norske og latinske (*Notodonta* = tann-rygget) navn. Selv om de voksne sommerfuglene ofte er forholdsvis store, er de gjerne utmerket kamuflert og man oppdager dem sjelden. Derimot er larvene til mange arter oppsiktsvekkende.

## Utseende
Middelsstore til store (vingespenn 20 – 125&nbsp;mm), kraftig bygde sommerfugler. Hunnene er ofte markert større og kraftigere enn hannene. De fleste artene er kamuflasjefarget i brunt eller grått, og kan ha en forbløffende likhet med avbrukne grener eller kvister, særlig fordi kroppsformen gjerne er litt «uregelmessig». **Kroppen** er tykk, spoleformet til sylindrisk, **hodet** forholdsvis lite. Sugesnabelen kan være velutviklet, men oftere er den mer eller mindre redusert. Hos noen er den ganske kort og delvis åpen i fremkanten. Det ser her ut til at sugesnabelen har en funksjon i saltopptak, da disse ser ut til å trenge mer natrium enn de får i seg på larvestadiet. Labialpalpene er vanligvis ganske korte, men påfallende store hos nebbspinneren (*Pterostoma palpinum*). **Antennene** er vanligvis fjærformede hos hannene, tråd-, kam- eller smalt fjærformede hos hunnene. **Forvingene** er avlange og forholdsvis smale, i spissen vanligvis avrundede. Mange arter har en karakteristisk dusk av hår og avlange skjell ved bakkanten, som står opp som en tann fra ryggen når sommerfuglen hviler med taklagte vinger. Denne tjener muligens til kamuflasje ved at den bryter opp sommerfuglens regelmessige omriss. **Bakvingene** er forholdsvis små og avrundede. **Bakkroppen** er gjerne temmelig lang, særlig hos hunnene. **Beina** er ganske korte og kraftige.

## Oppsiktsvekkende larver
Mens de voksne tannspinnerne er kamuflasjefarget og gjør lite av seg, er larvene ofte ganske oppsiktsvekkende. Hos noen undergrupper er de kledt med lange hår og opptrer i store samlinger, hos andre har de et bisart utseende for å skremme bort fiender. Prosesjonsspinnerne (Thaumetopoeinae) har hårete larver som lever sammen i store flokker på teltlignende silkespinn på ulike slags trær. Noen ganger flytter de seg fra tre til tre. Det skjer i så fall i en lang rekke (tog), en etter en, en vane som har gitt gruppen sitt norske navn. Hver larve følger den foran, og dersom man flytter på larvene slik at toget danner en ring, kan de fortsette å gå rundt i ring i flere døgn, til de til slutt dør av utmattelse. Larvene er kledt med lange neslehår, som lett brekker av og kan føres med vinden. Får man disse hårene på seg, kan de forårsake irritasjon, kløe eller i verste fall øyeskader om man får dem i øynene. Prosesjonsspinnerne finnes ikke i Norge, men er i ferd med å etablere bestander i den sørligste Sverige.

Oksehodespinneren (*Phalera bucephala*) har også hårete larver som lever mange sammen. De er brune med gule striper, og forårsaker ikke så mange problemer som prosesjonsspinnerne. Okeshodespinneren er forholdsvis vanlig i Sør-Norge.
Gaffelstjertene (Dicranurini) har nakne larver med et oppsiktsvekkende utseende. Disse trinne larvene er vanligvis klart grønne med en brunlig eller rødlig «sal» på ryggen. Rundt hodet har de en rød og hvit «krage» og to svarte «falske øyne». Brystet har en kraftig pukkel, og fra det bakerste bakkroppsleddet kan det skytes ut et gaffelformet vedheng. Blir larven forstyrret, reiser den forkroppen samtidig som den vifter med det gaffelformede vedhenget og gjerne skiller ut illeluktende stoffer, blant annet maursyre og ketoner. Dette er vanligvis tilstrekkelig til å skremme en fugl fra å angripe. 
Ekorntannspinneren (*Stauropus fagi*) har også en bisarr larve. Som ung etterligner den en maur, når den blir eldre blir den brun og kan minne om en bit vissent løv. Om den forstyrres, reiser den forkroppen og vifter med de svært lange beina, i denne posisjonen kan den minne om et ekorn, derav det norske navnet. Andre har sett likhet med en hummer, og den heter *lobster moth* på engelsk.

## Levevis
Tannspinnernes larver lever på busker og løvtrær, sjeldnere på bartrær. Når de er ferdige med larveutviklingen, spinner se seg inn i en hard kokong der de forvandler seg til en puppe. Puppestadiet kan noen ganger vare i flere år. De voksne sommerfuglene flyr om natten, mest på forsommeren. Mange tar ikke næring til seg, men lever bare på ressurser de har lagret fra larvetiden.

## Skadedyr
De fleste tannspinnerne er for fåtallige til å gjøre skade på skogen, men de to europeiske artene av prosesjonsspinnere kan bli ganske tallrike og gjøre skade på skog av henholdsvis eik og furu, i tillegg til de helsemessige problemene neslehårene kan forårsake. Larvene til oksehodespinneren kan noen ganger gjøre skade på frukttrær.

## Systematisk inndeling / norske arter

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Overfamilien Noctuoidea
************ Familien tannspinnere, Notodontidae
************* Underfamilien prosesjonsspinnere, Thaumetopoeinae – 100 arter i den Gamle Verden. Brungrå, svært hårete, hårete larver lever i store ansamlinger. Ikke i Norge, to arter i Sør-Skandinavia:
************** eikeprosesjonsspinner, *[[Thaumetopoea processionea]]* (Linnaeus, 1758) – på eik
************** furuprosesjonsspinner, *[[Thaumetopoea pinivora]]* (Treitschke, 1834) – på furu
************** pinjeprosesjonsspinner, *[[Thaumetopoea pityocampa]]* (Denis & Schiffermüller, 1775) – Sør- og Mellom-Europa
************* Underfamilien Pygaerinae – alle faunaregioner. Hannens bakkroppsspiss med todelt analdusk. Larvene hårete. De nordiske artene lever alle på osp og vier-arter.
************** *[[Pygaera timon]]* (Hübner, 1803) – ikke i Norge
************** Slekten stjertspinnere, *[[Clostera]]* Samouelle, 1819 – 56 arter.
*************** rødflekkstjertspinner, *Clostera curtula* (Linnaeus, 1758) – Sør-Norge
*************** dvergstjertspinner, *Clostera pigra* (Hufnagel, 1766) – til Nordland
*************** svartflekkstjertspinner, *Clostera anachoreta* (Denis & Schiffermüller, 1775) – noen få funn langs svenskegrensen
*************** *[[Clostera anastomosis]]* (Linnaeus, 1758) – ikke i Norge, men funnet i Sverige tett ved grensen
************* Underfamilien Notodontinae – over 200 arter, alle faunaregioner, larvene nakne
************** Slekten *[[Notodonta]]* Ochsenheimer, 1810 – 15 arter
*************** dromedartannspinner, *[[Notodonta dromedarius]]* (Linnaeus, 1767) – til Nordland og i Øst-Finnmark, på løvtrær
*************** grå ospetannspinner, *Notodonta torva* (Hübner, 1809) – langs kysten til Sogn og Fjordane, på osp og vier
*************** prakttannspinner, *[[Notodonta tritophus]]* (Denis & Schiffermüller, 1775) – Sørlige Østlandet, Sørlandet, på osp
*************** sikksakktannspinner, *Notodonta ziczac* (Linnaeus, 1758) – Sør-Norge, på selje og vier
************** Slekten eiketannspinnere, *[[Drymonia]]* Hübner, 1819 – ni arter
*************** mørk eiketannspinner,*[[Drymonia dodonaea]]* (Denis & Schiffermüller, 1775) – Sørlandet, på eik og bøk
*************** lys eiketannspinner, *[[Drymonia ruficornis]]* (Hufnagel, 1766) – kysten til Bergen, på eik
*************** *[[Drymonia obliterata]]* (Esper, 1785) – bare i Danmark i Norden
************** Slekten *[[Pheosia]]* Hübner, 1819 – 10 arter
*************** seljetannspinner, *[[Pheosia tremula]]* (Clerck, 1759) – Sør-Norge, på vier og osp
*************** bjørketannspinner, *[[Pheosia gnoma]]* (Fabricius, 1777) – hele landet bortsett fra kysten av Troms og Finnmark, på bjørk
************** nebbspinner, *[[Pterostoma palpinum]]* (Clerck, 1759) – på osp og vier, Sør-Norge
************** fjærtannspinner, *[[Ptilophora plumigera]]* (Denis & Schiffermüller, 1775) – på lønn, Sørlandet
************** hvit tannspinner, *[[Leucodonta bicoloria]]* (Denis & Schiffermüller, 1775) – på bjørk, til Rogaland
************** Slekten *[[Ptilodon]]* Hübner, 1804
*************** kameltannspinner, *[[Ptilodon capucina]]* (Linnaeus, 1758) – på løvtrær, til Nordland
*************** *[[Ptilodon cucullina]]* (Denis & Schiffermüller, 1775) – bare i Danmark i Norden
************** Slekten vårtannspinnere, *[[Odontosia]]* Hübner, 1819
*************** brun vårtannspinner, *Odontosia carmelita* (Esper, 1798) – på bjørk, til Nordland
*************** båndet vårtannspinner, *[[Odontosia sieversii]]* (Ménétries, 1856) – på bjørk, til Sogn og Fjordane
************** Gruppen Gaffelstjerter, Dicranurini – gråhvit-spraglete, forvingen uten «tann», larvene bisart utseende
*************** brun ospetannspinner, *Gluphisia crenata* (Esper, 1785) – på osp, Sørlandet
*************** Slekten *[[Cerura]]* Schrank, 1802
**************** stor gaffelstjert, *[[Cerura vinula]]* (Linnaeus, 1758) – på osp og vier, til Nordland
**************** *[[Cerura erminea]]* (Esper, 1783) – bare i Finland i Norden
*************** Slekten *[[Furcula]]* Lamarck, 1816 – 20 arter, på osp og vier
**************** liten gaffelstjert, *[[Furcula furcula]]* (Clerck, 1759) – til Sogn og Fjordane
**************** hvit gaffelstjert, *[[Furcula bicuspis]]* (Borkhausen, 1790) – Sørlandet
**************** grå gaffelstjert, *[[Furcula bifida]]* (Brahm, 1787) – Sørlandet og Hardanger
************* Underfamilien Phalerinae – larvene hårete, lever mange sammen
************** oksehodespinner, *[[Phalera bucephala]]* (Linnaeus, 1758) – på løvtrær, til Sogn og Fjordane
************** oliventannspinner, *Peridea anceps* (Goeze, 1781) – på eik, til Bergen
************* Underfamilien Dudusinae
************* Underfamilien Heterocampinae – gråbrune, hannen med bredt fjærformede antenner
************** ekorntannspinner, *[[Stauropus fagi]]* (Linnaeus, 1758) – på løvtrær, Sørlandet
************** trollspinner, *[[Harpyia milhauseri]]* (Fabricius, 1775) – ikke i Norge, nærmest i Sørøst-Sverige
************* Underfamilien Nystaleinae
************* Underfamilien Dioptinae

## Litteratur
* Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Ädelspinnare-toftsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* ''Norges sommerfugler''