open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Blyant

En **blyant** er et redskap for å tegne og skrive, vanligvis på papir. Blyanter er hovedsakelig bygd opp av en kjerne (kalt «bly»). Til skriving på tykt papir, ble det opprinnelig brukt en legering av bly og tinn. Nå brukes blyant som består av en stift av grafitt og leire (med unntak av fargeblyanter), og en mantel av tre. Mange blyanter har et viskelær festet til enden.

For finere blyanter blir virket laget av den røde, velduftende kjerneveden fra blyanttreet. Dette treet kan bli opptil 30 meter høyt, og er en amerikansk einerart.

De første sporene man har av blyanter, er fra romertiden. Da brukte de en trepinne med en liten blyspiss på tuppen, som avsatte spor på papiret når man skrev. Det er dette som gjør at vi nå kaller den for en blyant (det engelske ordet *pencil* kommer av det latinske ordet *penicillus*, som betyr «liten hale»).

Albrecht Dürer og andre kunstnere tegnet blant annet med sølvstift. De første skikkelige blyantene, slik som vi kjenner dem, kom rundt 1564. Da var det noen gjetere som fant store mengde grafitt i et fjell i nærheten av Barrowdale i England. De fant ut at dette egnet seg godt til å merke opp sauer, fordi det var hardt, lett å dele opp, og lett å tegne av med. Kjemikerne trodde på den tiden at dette var en form for bly, og kalte det derfor «plumbabo», noe som betyr «oppfører seg som bly».

Først var det ulovlig å eksportere grafitt, fordi myndighetene mente dette egnet seg like godt til støping av kanonkuler som til blyanter. Derfor ble grafitten smuglet ut av landet. Den ble oppbevart i saueskinn for at den ikke skulle knuses eller oppdages. Det var italienerne som var de første til å hule ut pinner for å fylle dem med grafitt. Like etter ble metoden med å dele en hul pinne fra et blyanttre, legge en stang av grafitt inni, og så lime delene sammen, utviklet. Det er denne teknikken som fortsatt blir brukt til dagens blyantproduksjon. Også andre steder ble det så smått begynt produksjon av blyanter. Men dette var ikke like vellykket, fordi grafitten var veldig porøst, og ble fort pulverisert. På grunn av dette hadde England så å si monopol på blyanter helt til noen i Nürnberg i 1662 fant en måte å få pulverisert grafitt tilbake til «fast» form igjen. Dette ble gjort med en blanding av svovel og antimon. Men den karakteristiske, firkantede, engelske blyanten ble fortsatt laget av naturlig grafitt helt til 1860-årene. Nå er det et eget blyantmuseum i den engelske byen Keswick, i nærheten av der den første plumbaboen ble funnet.

## Hardhet
I dagens blyanter har forskjellig hardhet og farge. Det klassifiseres etter følgende kategorier:

9H er en veldig hard blyant, og gir en lys grå strek, mens 9B er veldig myk og gir mye sverte. Den vanligste typen er HB.

Blyanter finnes også som kullblyanter med og uten voks som bindemiddel, som holdere for tykkere grafittstifter og blypenner.

Fjerning av blyantstreker skjer ved hjelp av viskelær eller knetgummi.

## Eksterne lenker
*
No Comprendo Press

**No Comprendo Press** er et norsk forlag som gir ut norske og utenlandske tegneserier og bøker i Norge. Forlaget ble startet av Espen Holtestaul og Hallvard Bratberg i 1992. No Comprendo Press har de siste år gitt ut mest tegneseriebøker,  bildebøker for barn, og Anna Fiskes barneblad Rabbel, samt nyutgivelse av Olaf Gulbransson: Det var engang/Og så videre, og Pushwagner: Soft City, som er fra 1969-75. I 2009 gikk Dongery-kollektivet med sine bokutgivelser til No Comprendo Press. 

Siden 1993 har forlaget gitt ut bladet *Fidus* som for tiden har Knut Nærum som redaktør. *Fidus* ble opprettet for at norske tegnere skulle ha et felles forum og et blad hvor de kunne eksperimentere med form og innhold. Bladet ligger for tiden (2007) på is. 

I dag (2016) driver Espen Holtestaul forlaget, som holder til på Grünerløkka i Oslo, sammen med kona Cis-Doris Andreassen.

## Noen norske tegneseriekunstnere på No Comprendo Press
* Vanessa Baird
* Anna Fiske
* Lars Fiske
* Flu Hartberg
* Mette Hellenes
* Bendik Kaltenborn
* Steffen Kverneland
* Christopher Nielsen
* Knut Nærum
* Pushwagner
Noen utenlandske tegneserieromaner utgitt av forlaget er Marjane Satrapis *[[Persepolis (tegneserie)|Persepolis]]* "Jimmy Corrigan" av Chris Ware og "I dag er den siste dagen i resten av ditt liv" av Ulli Lust. 
  

## Referanser

## Eksterne lenker
* No Comprendo Press' nettpresentasjon
* Intervju om forlaget 2002
Skreiabanen

**Skreiabanen** var en sidebane til Gjøvikbanen. Den gikk ifra Reinsvoll til Skreia. Den ble åpnet 26. november 1902. Opprinnelig var ideen at Gjøvikbanen skulle følge deler av Skreiabanens trasé, men dette ble forandret grunnet sterke industriinteresser på Raufoss og i Hunndalen. Passasjertrafikken ble lagt ned i 1963, men godstrafikken fortsatte frem til 1987. Selve banen ble formelt nedlagt i 1988, og allerede samme år ble det meste av skinnegangen revet opp. Mye av den er omgjort til gang- og sykkelvei. Strekningen fra Reinsvoll til Bøverbru kalkverk ble imidlertid beholdt til eventuell fremtidig bruk.

Ekspedisjonsbygning, godshus, uthus, lokstall og vognremisse på Skreia er tegnet av Paul Due, mens sønnen Paul Armin Due har tegnet bygninger til mellomstasjonene samt Reinsvoll. Paul Armins bygninger er i jugendstil, og Reinsvoll er noe større enn mellomstasjonene. Skreia stasjon er i dragestil og minner om gjøvikbanestasjoner som Gran, Jaren, Eina, Hakadal og Kjelsås. Bøverbru fikk senere tilbygd stasjonsmesterbolig etter mønster av Paul Dues vokterboliger på søndre del av Solørbanen, mens Lena stasjon fikk ny ekspedisjonsbygning i 1913.

## Linjekart

|}

## Galleri

Fil:Reinsvoll railway station.jpg|Reinsvoll stasjon
Fil:Bøverbru stasjon.jpg|Bøverbru stasjon
Fil:Kolbu stasjon.jpg|Restene av Kolbu stasjon
Fil:Lena stasjon.jpg|Lena stasjon
Fil:Kraby jernbanestasjon ved nedlagte Skreiabanen.JPG|Kraby stoppested
Fil:Etter nedlagte Skreiabanen sett fra Bilitt mot Lena - nå sykkelled.jpg|Gang- og sykkelvei på gammel trasé mellom Bilitt og Smeby
Fil:Bilitt stasjon.jpg|Bilitt stoppested
Fil:Skreia railway station.jpg|Skreia stasjon


## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* Skreiabanen i openstreetmap.org
* Bilder på Digitalt Museum
* Skinnelangs: Skreiabanen
Reinsvoll

**Reinsvoll** var et tettsted i Vestre Toten kommune i Innlandet. Tettstedet hadde  innbyggere per 1. januar  og var med dette det nest største tettstedet i kommunen. Reinsvoll ligger omtrent seks kilometer sør for kommunesenteret Raufoss. Per 2025 har det blitt del av tettstedet Gjøvik.

## Navn
Navnet kommer av det norrøne ordet *rein* som betyr *åkerkant*.

## Stedet
Reinsvoll er først kjent nevnt i 1616. Allerede tidlig på 1600-tallet var her både husmenn og bygslere. Utover på 1700-tallet hadde Reinsvoll en blanding av seterbruk og fast bosetting. Det er utnyttelsen av det vesle elvestryket i Hunnselva som har vært den opprinnelige årsaken til tettbebyggelsen på Reinsvoll. Mølla på Reinsvoll ble oppført omkring år 1800.

Åpningen av Gjøvikbanen og Skreiabanen i 1902 brakte store forandringer. Arbeiderne som kom for å bygge togstrekningen, bosatte seg på Rensvoll eller tok inn på et av hotellet som var der. Før var det også fiskebutikk, kiosk, posthus og bakeri på stedet.

Dagens sentrum i Reinsvoll ble bygget opp rundt Reinsvoll jernbanestasjon. I dag har stedet en matbutikk, bruktbutikk, tre frisørsalonger, blomsterbutikk, bensinstasjon med postfunksjon og fysioterapeut / fysikalsk institutt. Reinsvoll har en barneskole som ble innviet i 1923, og flyttet og nyetablert i 1956. I 2005 flyttet Reinsvoll barneskole på nytt, og de gamle skolebygningene ble omgjort til boliger. Siden 1973 har det også ligget en ungdomsskole på Reinsvoll.

Ved demningen i Hunnselva, 900 m vest for sentrum, ligger *Dammen*, et lite vann hvor man kan bade.

På Reinsvoll ligger også et psykiatrisk sykehus, Sykehuset Innlandet, avdeling Reinsvoll. Det er bygget på en gammel gård med navn Prestesæter. Sykehuset het lenge Prestesæter Sykehus, men har skiftet navn mange ganger.

Et par kilometer vest for sentrum, ved Gotterud, ligger Reinsvoll flyplass.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Heinrich Blücher

**Heinrich Blücher** (1899–1970) var en tysk filosof og dikter. Han var gift med Hannah Arendt.

Han gjorde fra 1917 krigstjeneste, og ble medlem av Spartakistligaen. Blücher tilhørte fra 1919 Kommunistische Partei Deutschlands (KPD). Fra 1918 til 1920 fulgte han forelesninger ved universitetet, og arbeidet på 1920-tallet i Politische Ost-West Nachrichtenagentur. Sammen med vennen Robert Gilbert arbeidet han også med kabaret-, operette- og filmprosjekter.

I 1928 meldte han seg ut av KPD i protest mot stalinismen, og ble isteden medlem av det antistalinistiske Kommunistische Partei-Opposition.

Som kommunist måtte han etter nasjonalsosialistenes maktovertagelse flykte fra landet, og han emigrerte med Arendt til New York i 1941. Han ble der professor ved Bard College i Annandale-on-Hudson i New York. Blücher oppfordret sin kone til å involvere seg med marxisme og politisk teori.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bluecher Archive ved Bard College
Nautisk mil

**Nautisk mil** (tilnærmet lik et gjennomsnittlig breddeminutt) forkortet **nm** eller **NM**,  er en måleenhet for distanse som brukes til sjøs, i luften og i meteorologi. Det er også grunnlaget for hastigheter i knop, dvs. nm/h.

## Bakgrunn
Én internasjonal nautisk mil er definert som nøyaktig 1852&nbsp;meter, som er lik den avrundede gjennomsnittlige lengden av ett breddeminutt på Jorden. Én nautisk mil deles videre inn i ti kabellengder à 185,2&nbsp;m.

Hvis man seiler i én time med én knops fart, har man seilt én nautisk mil.

Det opprinnelige målet for en nautisk mil var at man delte Jordens omkrets over polene, , senere målt til , på 360 (grader) og deretter på 60 (minutter), hvilket gav 1852,276&nbsp;m (WGS&nbsp;84: 1852,216&nbsp;m); dette ble rundet av til nærmeste hele meter og den er siden 1929 definert å være nøyaktig lik 1852&nbsp;m (Den internasjonale hydrografiske organisasjon, Monaco).

I Storbritannia og samveldelandene var *one nautical mile* lik 6080 fot (1853,184&nbsp;m) helt frem til 1970 da den internasjonale nautiske milen overtok. 6080 fot var også kjent som *the [[Admiralitetet (Storbritannia)|Admirality]] mile* og var lik lengden av ett bueminutt av en storsirkel på en kule som har samme overflateareal som Clarkes ellipsoide fra 1866.

Én nautisk mil tilsvarte tidligere også  sjømil. Betegnelsen *kvartmil* har sammenheng med tidligere tiders sjømil som etter hvert utgjorde 7408&nbsp;m (fire nautiske mil), altså fire kvartmil. (Opprinnelig var én sjømil lik fire geografiske mil, 7421,43&nbsp;m).

Det er vanlig å bruke betegnelsen *sjømil* ensbetydende med nautisk mil, hvilket i teorien kan misforstås, men fordi den gamle definisjonen ikke er i bruk er de i dag å betraktes som synonymer.

## Se også
* Norske måleenheter
* Mil
* Sjømil

## Referanser


## Litteratur
* Ditlefsen, Reidar: *Navigasjon: terrestrisk og astronomisk navigasjon*, Aschehoug, Oslo, 1985 (Ebok fra bokhylla.no)
L-Innu Malti

«**L-Innu Malti**» er Maltas nasjonalsang. Den er skrevet av Dun Karm Psaila, Maltas' nasjonalpoet, og komponert av Robert Sammut. Den ble første gang fremført den 3. februar 1923, og ble landets nasjonalsang fra og med 1945. 
 
## Referanser


## Eksterne lenker
* Lytt  til sangen
Engelsk mil

En **engelsk mil** (eng.: *mile* eller *statute mile*) er en lengdeenhet som er nøyaktig &nbsp;meter, avledet ut fra at en engelsk mil er &nbsp;yards eller &nbsp;britiske&nbsp;fot (tilsvarende 8 furlong og &nbsp;tommer). Den blir i dag mest brukt i USA, men blir også fremdeles brukt til enkelte formål i mange land, som for eksempel i vegskilting i USA, Storbritannia, Liberia og noen andre engelskspråklige land.

## Amerikansk mil
I USA brukes også en litt annen mil enn i Storbritannia. En *survey mile* er definert som &nbsp;meter. Den brukes blant annet i landmåling og er en levning fra en tid der engelske mil ikke var like godt definert.

## Se også
* Engelsk mil per time
* Mil
* Romersk mil

## Referanser
Kilometer

**Kilometer** er en avledet SI-enhet for avstand.
En kilometer er lik 1000 meter.
Symbolet for kilometer er **km**.

Kilometer er en av de mest brukte måleenheter for avstand,
og brukes særlig til å angi avstanden mellom steder.

1 kilometer er lik:
*1000 meter
*100 dekameter
*10 hektometer
*0,001 megameter

Og motsatt:
* 1 meter = 0,001 kilometer
* 1 dekameter = 0,01 kilometer
* 1 hektometer = 0,1 kilometer
* 1 megameter = 1000 kilometer

## Kilder
* «kilometer», fra artikkel hos *[[Store norske leksikon]]*
Ditanyè

**Ditanyè**, også kalt **Une Seule Nuit**, er nasjonalsangen til Burkina Faso. Den er skrevet av Thomas Sankara og ble innført i 1984.

## Fransk

## Referanser
Astro Boy (animasjonsserie, 1963)

***Astro Boy*** er den amerikanske tittelen på den japanske animasjonsserien *Tetsuwan Atom* (鉄腕アトム), som grovt kan oversettes til «Mektig Atom» *(bokstavelig «Jernarm-Atom»)*; først sendt på japansk fjernsyn mellom 1963 og 1966, og tegneserien som denne bygger på.

*Astro Boy* regnes for å være den første ordentlige animeserien. Den er basert på en mangaserie som ble startet i 1952 av tegneren og animatøren  Osamu Tezuka (1928–1989), som av mange regnes for å være japanske tegneseriers far. Serien fikk også suksess utenfor Japans landegrenser, og har omtrent samme status i Japan som Mikke Mus har i den USA. Serien kom i nye versjoner både på 1980-tallet og i 2003. Animasjonsserien ble skapt av Tezukas eget selskap Mushi Production.

*Astro Boy* er en science fiction-serie som foregår i et fremtidsscenario hvor roboter er en del av dagliglivet. Hovedpersonen *Astro* er en robot som skal erstatte en avdød gutt, men blir avvist av sin far fordi han ikke har mulighet til å vokse opp som en ekte gutt. Serien tok for seg emner som rasisme, fordommer, heltemot og sorg.

I den opprinnelige historien ble Astro Boy bygget i Takadanobaba, Tokyo 7. april 2003. På denne dagen i den virkelige verden ble Astro Boy innvilget et æresborgerskap i den japanske byen Niiza. Paradoksalt nok var et av gjennomgangstemaene i serien Astro Boys vansker med å passe inn i menneskesamfunnet, inkludert det å få innvilget borgerrett.

## Eksterne lenker
* Offisiell internettside (Japansk)
* astroboy-online.com (Engelsk)
* Nye Astro Boy (Engelsk)
*
Mitra

: 

**Mitra** har vært en betegnelse på flere typer hodebekledninger. 

Betegnelsen ble brukt om en hodebekledning av tøy som ble båret av flere orientalske folk i oldtiden, blant annet runde turbanplagg båret av jødiske yppersteprester. Den har også blitt brukt om de høye, spisse grenadérluene i den europeiske uniformsmoten på 1700-tallet.

I dag brukes ordet mitra mest i betydningen bispelue (jamfør pavens krone), særlig av den typen som brukes i den romersk-katolske kirke. En slik mitra med trekantet toppstykke – eventuelt også med to bånd som henger ned – brukes som symbol og grafisk figur, blant annet i våpenskjold og på øvre kant av skjold til katolske geistlige, fra og med middelalderen i både Norge (blant annet av biskop Erik Walkendorf) og andre land.

## Se også
* Bispelue
* Tiara
* Krone (hodebekledning)

## Litteratur
* J. Ursin: *Kristne symboler - en håndbok*, 3. utgave, Oslo 1975
* Digital bokkopi av Hans Biedermanns ''Symbolleksikon'' (Cappelen, 1992)
* Digital bokkopi av David Fontanas ''Symbolenes språk'' (Gyldendal, 1996)
* Digital bokkopi av Miranda Bruce-Mitfords ''Tegn & symboler fra hele verden'' (Gyldendal, 1997)

## Eksterne lenker
*
Raptus tegneseriefestival

**Raptus tegneseriefestival** eller bare **Raptus**, med den offisielle undertittelen **Bergen Internasjonale tegneseriefestival** (*Bergen International Comics Festival*), er en norsk tegneseriefestival. Raptus inneholder en rekke tilstelninger med fokus på tegneserier og serieskapere. Festivalen har blitt arrangert i Bergen hvert år siden starten i 1996, og ble opprinnelig gjennomført med hjelp av frivillige fra Tegneserieforeningen i Bergen. I mange år var Arild Wærness sjef for festivalen (til 2004). Senere har Trond Stien, Øyvind Naterstad og Frode Haaland vært festivalsjefer. Wærness og Haaland startet Westwind forlag i 2003.

Nå står en egen organisasjon, Raptus Foreningen, bak arrangementet. Festivalen får i hovedsak økonomisk støtte fra Norsk kulturråd og Bergen kommune. Raptus blir som regel avholdt i september og har besøkende og gjester fra hele verden. Enkelte år har Raptus vært arrangert på andre tidspunkter.

## Noen tidligere gjester

* Don Rosa
* Mike Ploog
* Charlie Christensen
* Dan Piraro
* Daniel Clowes
* Chris Ware
* Will Eisner
* John Buscema
* Peter Madsen
* Arne Bye
* InkaLill (Inga-Lill Røsberg)
* Lise Myhre
* Frode Øverli
* Arild Midthun
* Jason (John Arne Sæterøy)
* Mike Collins
* Gunnar Staalesen
* Alfredo Castelli
* Bud Grace
* Carlos Nine
* Warren Ellis
* Alan Grant
* Claes Reimerthi
* Achdé
* Batem
* Hunt Emerson
* Gilbert Shelton
* Mads Eriksen
* Sussi Beck
* Frank Madsen
* Thierry Capezzone
* Roman Dirge
* Ian Edginton
* Karstein Volle
* D'Israeli (Matt Brooker)
* Marco Rota 
* Knut Westad
* Bjørn Ousland
* Siri Pettersen
* Mort Walker (2000)
* Janry
* Hermann Huppen
* Dany
* Laurent Gerra
* Jerry Scott
* T. Lewis
* Michael Fry
* Daan Jippes
* Marcello Toninelli
* Jon Bing
* David Bishop
* Staz Johnson
* Paul Grist
* Dave Windett
* Lew Stringer
* Freddy Milton
* Roger Mahoney
* Maria José Nunez
* Enrique Fernandez
* James Hodgkins
* Bård Lilleøen
* Nils Axle Kanten
* Øystein Runde
* Øyvind Sagåsen
* Lars Lauvik
* Ronald Kabíček
* Gunnar Staalesen
* Ida Larmo
* Steffen Kverneland
* Arifur Rahman

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Raptus, bilder hos ComicWiki
* Tegneserieforeningen i Bergen

'Omtaler'
* «Suksess for Raptus» *[[Bergensavisen]]* (publisert 11. okt. 2004)
* «Raptus satser på Sprint og W.I.T.C.H.» *[[Bergensavisen]]* (publisert 13. juni 2005)
* «Sprint på Raptus» *[[Bergens Tidende]]* (publisert 7. okt. 2005)
* «Raptus-sjefen» *[[Bergensavisen]]* (publisert 7. okt. 2005)
* «2500 på Raptus» *[[Bergens Tidende]]* (publisert 11. sept. 2006)
* «Fantasifostre og stripefanatikere» *[[Studvest]]* (publisert 13. sept. 2006)
* «Lucky Lukes «pappa» til Raptus» *[[Bergensavisen]]* (publisert 24. mars 2007)
* «Berre menn på Raptus» *[[Bergens Tidende]]* (publisert 28. sept. 2007)
* «Raptus åpnet med parade» *[[Bergensavisen]]* (publisert 29. sept. 2007)
* «Tegneserier selger i Bergen» *[[Bergens Tidende]]* (publisert 30. sept. 2007)
* «Nerdenes sluttseier» *[[Studvest]]* (publisert 3. okt. 2007)
* «Møt Zelda og Batman» *[[Bergensavisen]]* (publisert 8. sept. 2012)
* «Stuerein nerdekultur» *[[Studvest]]* (publisert 11. sept. 2012)
Bladkompaniet

**Bladkompaniet AS** er et norsk forlag etablert den 2. september 1915 som har utgitt billigbokserier, tegneserier, ukeblader og generell populærlitteratur.

Bladkompaniet utgir over 200 bøker i året, i hovedsak norske romanserier. Den første utgivelsen var *[[Tidsfordriv (blad)|Tidsfordriv]]*. Bladet hadde allerede kommet ut med 21 nummer da forlaget ble stiftet. Nummer 1-20 hadde ingen opplysninger om utgiver, men i nummer 21 som utkom ca. en måned før stiftelsen sto det: «Utgitt av Bladkompaniet A/S». Av Bladkompaniets tidlige publikasjoner var Detektiv-Magasinet den mest kjente. Pocketbokserien Alle Tiders Forfattere ble startet i 1949 og gikk helt til 1971. Romanserien om westernhelten Morgan Kane er blant de mestselgende bøkene til Bladkompaniet.

Forlagssjef gjennom mange år var Finn Arnesen. Blant forlagets mest profilerte forfattere kan nevnes Rudolf Muus, Kjell Hallbing (under pseudonymet Louis Masterson), Margit Sandemo, Bente Pedersen og Synnøve Eriksen.

Bladkompaniet ble oppkjøpt av Schibsted AS i 1999 og ble fra 2004 en del av Schibsted Forlagene. I 2015 kjøpte Forlagshuset Vigmostad & Bjørke opp Schibsted forlag, og vekket da til live Bladkompaniet som navn på avdelingen for serie- og underholdningslitteratur. Bladkompaniet drives i dag som en imprint under Vigmostad & Bjørke. 

  
## Referanser


## Litteratur
* Finn Arnesen: *Fra Rudolf Muus til Margit Sandemo: 75 års folkelesning fra Bladkompaniet A.S*. Bladkompaniet, 1990 ISBN 82-509-2476-2
* Frøydis Arnesen (red.): *Jubileumsbok 100 års folkelesning fra Bladkompaniet. De siste 25 år 1990–2015,* 2016 ISBN 97-882-450-2087-8
## Eksterne lenker
* 
* https://www.bladkompaniet.no/Siden/Om-Bladkompaniet
Bydel Alna

**Bydel Alna** er en administrativ bydel i Oslo. Bydelen har fått sitt navn fra Alna gård som sannsynligvis har fått navn fra Alnaelva som renner gjennom bydelen.

## Administrasjon
Bydelens bydelsutvalg ledes av Mari Morken (AP). Bydelsdirektør er Anders Berg. Bydelsutvalget ledes av Arbeiderpartiet i et samarbeid med Venstre, SV, MdG og Rødt.

## Samferdsel
Furusetbanen til Oslo T-Bane går igjennom området. I tillegg har bydelen jernbane som har medført lokaltog, samt en godsterminal på Alna. E6 er også innom Alna.

## Boligstrøk (utvalg)
*Alfaset
*Alnabru
*Bryn
*Furuset
*Ellingsrud
*Haugerud
*Hellerud
*Lindeberg
*Teisen
*Trosterud
*Tveita
*Ulven

## Skoler
* **Grunnskoler**: Ellingsrudåsen skole, Bakås skole, Ellingsrud skole, Furuset skole, Gran skole, Jeriko skole, Lindeberg skole, Skjønnhaug skole, Lutvann skole, Trosterud skole, Haugerud skole, Tveita skole, Bryn skole
* **Videregående **skoler: Hellerud videregående skole

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Historiske turtips i bydel Alna
Altaposten

***Altaposten*** er en avis som utgis i Alta i Finnmark. *Altaposten* ble etablert i 1969 og driver i tillegg til papiravis med lokalradio (Radio Alta) og TV (TV Nord). I 2014 reduserte avisen antall ukentlige utgivelser fra seks til fem. Fra 3. juli 2017 er *Altaposten* tredagersavis, med utgivelser mandag, onsdag og fredag.

Ansvarlig redaktør er Rolf Edmund Lund.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Se også
* Aviser i Finnmark

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Finnmark Dagblad

***Finnmark Dagblad*** er en dagsavis som dekker ti kommuner i Vest-Finnmark og utgis i Hammerfest i Finnmark.

## Historie
Avisen kom ut første gang 11. september i 1913 som *Vest-Finmarkens Social-Demokrat*. I 1923 ble navnet endret til *Vestfinnmark Arbeiderblad*.

I 1940 hadde Hammerfest tre aviser: *Vestfinnmark Arbeiderblad, Nordkapp* og *Finnmarksposten. Vestfinnmark Arbeiderblad* ble beslaglagt av den tyske okkupasjonsmakten og omdøpt til først *Vestfinnmark Folkeblad* (1. januar 1941), deretter *Finnmark Folkeblad* (1. januar 1942). Den tjente da som et rent talerør for Nasjonal Samling, noe som kostet den mange lesere, og på folkemunne ble den kalt *Spøk og spenning*.

Avisen ble stengt i 1944 da tyskerne trakk seg tilbake og iverksatte den brente jords taktikk. Telegram til Pressedirektoratet, datert 2. februar 1945, informerer om at maskinene var kommet til Tromsø, der de skulle demonteres og pakkes for videre transport.

Dagens navn er fra 12. september 1960, og ble introdusert i forbindelse med overgang til dagsavis.

Den første og ganske så provisoriske utgaven som kom ut etter andre verdenskrig, utkom 1. mai 1946 med regulær utgave tre ganger i uken fra 23. mai 1947. Redaktør Olav Waaktaar skulle få mye av æren for å utvikle avisen til en distriktsavis i ordets rette forstand.

*Finnmark Dagblad* er eid av Amedia og er Finnmarks største avis. *Finnmark Dagblad* eier *[[Finnmarksposten]]* og en tredjedel av aksjene i den samiske avisa *[[Ávvir]]*.

Den kommer ut mandag til lørdag og har avdelingskontorer i Alta og Lakselv. Kontoret i Honningsvåg ble lagt ned i 2007.

## Redaktører
*1913/1914: Cornelius Moe, Chr. Andr. Olaussen, Oscar Rønbeck, Ivar Holand
*1915: Leif Olsen, O. Eriksen, Henr. Mansika,  Chr. Andr. Olaussen, A.B. Nilsen, K. Monsen
*1915/1916: A. Eines 
*1916/1917: Peder Kasmoli, Henr. Kåsmoli, Henrik Manzika 
*1917/1920: Chr. Andr. Olaussen
*1920/1921: Sigurd Simensen
*1921: Chr. Andr. Olaussen
*1922-1923: Martin Aune
*1924-1930: Leif S.Olsen
*1931: Gunnar Hagerup
*1932-1936: Olaf Berg-Hansen
*1936-1943: Halfdan Moe Jacobsen
*1946-1951: Olav Waaktaar
*1951-1971: Halvor Brox
*1972: Reidar Nielsen
*1974-1975: Øivind Madsen
*1976-1979: Arvid R. Iversen
*1980-1982: Per O. Figenschou 
*1982-1989: Reidar Nielsen
*1989: Svein G. Jørstad 
*1990-1995: Knut Eirik Olsen
*1996-2001: Jahn-Arne Olsen
*2002-2005: Lars Petter Einarsson
*2005-2008: Kåre M. Hansen
*2008-2013: Eirik Palm 
*2013-2014: Sverre Joakimsen
*2014-: Svein G. Jørstad (konstituert)
*2014-2019: Arne Reginiussen
*2020: Geir Håkonsund
*2021: Arne Reginiussen
*2021-: Stian Eliassen

Kilder: Det norske Arbeiderparti - beretninger 1913-1990.

## Opplag
Kilder dersom ikke annet er nevnt: Perioden 1947-1995: Sigurd Høst: Aviskonkurransen, IJ 1996 (ISBN 82-7147-159-7), ellers Aviskatalogen og MBL.

## Referanser


## Se også
* Aviser i Finnmark

## Eksterne lenker
* 
*
Finnmarken (avis)

***Finnmarken*** er en dagsavis som utgis i Vadsø i Finnmark, og er regionavis for Øst-Finnmark. Avisa kom ut under navnet *Finmarken* første gang 13. mai 1899 som Venstreavis, men gikk over til Arbeiderpartiet i 1906 sammen med Adam Egede-Nissen, som var en av avisens stiftere.

I 1919 kjøpte Vardø Arbeiderparti avisa for 12&nbsp;500 kroner som Vardø Arbeiderkvinnelag hadde samlet inn.

Avisa kom ut i Vardø fram til andre verdenskrig. I april 1941 ble den overtatt av NS inntil den ble lagt ned 18. august 1944. Senere på høsten 1944 ble den tatt opp i *Finnmark Folkeblad* i Hammerfest sammen med bladet *Kirkenes* (1943-1944), som var en fortsettelse av *Folkets Frihet* (1918-1942).

I januar 1946 ble den slått sammen med *Folkets Frihet* (etabl. 1918 i Kirkenes) og *Vadsø Arbeiderblad* (etabl. 1934), og flyttet til Vadsø som var administrasjonssentrum og senter for gjenreisningsadministrasjonen i fylket. Flyttingen var svært omdiskutert.

Avisa har et avdelingskontor i Kirkenes, og hadde et i Vardø inntil 1993. Et avdelingskontor i Mehamn ble etablert i 1972 og lagt ned i 2004.

Avisa utgis av selskapet Dagbladet Finnmarken AS, og er eid av  Amedia. Den har siden 1997 holdt til i eget avishus i Vadsø sentrum. Finnmarken var fram til mai 2017, regionens eneste dagsavis. Nå kommer den ut på mandager, onsdager, torsdager og fredager.

Ansvarlig redaktør er Anniken Renslo Sandvik. Daglig leder er Arne Reginiussen, som også er ansvarlig redaktør for iFinnmark.no, som er nettavis for både Finnmarken og Finnmark Dagblad.

## Opplag
Kilder dersom ikke annet er nevnt: Perioden 1947-1995: Sigurd Høst: Aviskonkurransen, IJ 1996 (ISBN 82-7147-159-7), ellers Aviskatalogen.

## Tidligere redaktører
*Eilif Andreas Aslaksen
*Arne Reginiussen
*Sverre Joakimsen
*Gard Lehne Michalsen
*Kari Karstensen
*Erling Arvola

## Se også
* Aviser i Finnmark

## Referanser


## Eksterne lenker
* iFinnmark
Finnmarksposten

***Finnmarksposten***, tidligere ***Finmarksposten***, er en ukeavis som utgis i Honningsvåg i Finnmark. Den fungerer som lokalavis for Nordkapp, men ble tidligere lest over hele Vest-Finnmark.

Avisen ble etablert i 1886 som en høyreavis. Redaksjonen flyttet fra Hammerfest til Honningsvåg i 1958. Etter flere konkurser ble *Finnmarksposten* i 1993 oppkjøpt av *[[Finnmark Dagblad]]*, som tilhørte A-pressen, nå Amedia, og relansert som lokalavis.

Ansvarlig redaktør er Arne Reginiussen.

## Opplag
Kilder dersom ikke annet er nevnt: Perioden 1947-1995: Sigurd Høst: Aviskonkurransen, IJ 1996 (ISBN 82-7147-159-7), ellers Aviskatalogen.

## Se også
* Aviser i Finnmark

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sør-Varanger Avis

***Sør-Varanger Avis*** er en avis som utgis i Kirkenes i Finnmark. Avisens dekningsområde er Sør-Varanger kommune og den kommer ut hver tirsdag, torsdag og fredag. Første utgave av *Sør-Varanger Avis* ble utgitt 14. mai 1949. Avisen har 10 ansatte, inkludert eget trykkeri. Ansvarlig redaktør siden 2022 er Frode Nielsen Børfjord. Han overtok etter Gunnar Sætra..

Fra 1989 til ut på 2015 var Randi Fløtten Andreassen redaktør.. Mellom 2015 og 2017 virket først styrelederen Kjell Wickstrand som redaktør frem til 2016, deretter Elisabeth Netland fra 2016.

Avisen var fram til 1993 organ for Høyre, men er fra 1994 uavhengig konservativ.

## Eiere
Utgiverselskapet har omkring 200 aksjonærer, hvorav de fleste er lokale småaksjonærer. De største eierne er Amble Investment AS (14,8 %), Nordavis AS (11,7 %), Kjell Wickstrand (10,0 %) og Nordgård Holding AS (7,0 %).

I desember 2021 kjøpte Amedia 51 prosent av aksjene i avisa, etter at de største aksjonærene solgte seg ut.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Kjente journalister
*Jostein Jakobsen, journalist 1999–2010
*Erling Norvik, redaktør 1980–1981
*Jan Weiner Krohn-Holm, redaktør 1949-1957

## Se også
* Aviser i Finnmark

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Østhavet (avis)

:*Se også [[Austhavet|Austhavet (havområde)]]*

***Østhavet*** er en avis som utgis i Vardø i Finnmark. Avisen ble etablert 1. september 1995 og dekker primært tettstedene Vardø og Kiberg.  

Avisens navn de fire første måneder i 1995 var *Den nye vardøavisa – foreløpig uten navn.* Navnet Østhavet fikk avisen fra nyttår 1996.

Det opprinnelige eierselskapet siden starten i 1995, Østhavet AS utga sin siste papiravis 1. juni 2023, og begjærte konkurs 3. oktober 2023. Østhavet ble i begynnelsen av november samme år overtatt av konsernet Tvisyn Media, som siden har utgitt avisen.

Avisen ble kåret til Årets lokalavis i 1997.

## Redaktører
* 1995–1998: Vibeke Madsen 
* 1998–1999: Torgrim H. Halvari 
* 2000–2001: Bjørn Skomakerstuen 
* 2001–2002: Per Vidar Kjølmoen
* 2002–2007: Svein Hågensen 
* 2008–2012: Håvard S. Mækelæ 
* 2013–2020: Magne Henriksen 
* 2020–2023: Dan Tore Jørgensen 
* 2023: Ole Gunnar Onsøien (konst.) 
* 2024–: Jan S. Krogh

## Opplag
Kilder dersom ikke annet er nevnt: Aviskatalogen. Tall etter 2004 er bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.

## Se også
* Aviser i Finnmark

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Fiskeribladet (1946–2008)

***Fiskeribladet*** var en avis som ble utgitt i Norge med fokus på fiskeri- og havbruksnæringen, og den dekket primært områdene nord for Møre. Hovedkontoret lå i Harstad.

2. mai 2008 kom den nye avisa *[[Fiskeribladet Fiskaren]]* ut etter en fusjon mellom *Fiskeribladet* og *[[Fiskaren]]*. Denne avisa skiftet i 2017 navn til *[[Fiskeribladet]]*.

## Opplag
*2006: 6 201
*2007: 6 322

## Referanser


## Eksterne lenker
* Fiskeribladet.no
Harstad Tidende

***Harstad Tidende*** er Nord-Norges tredje største avis som utgis i Harstad i Troms. Dekningsområdet er kommunene Harstad, Kvæfjord, Lødingen, Tjeldsund, Evenes, Skånland, Gratangen, Lavangen og Ibestad.

Avisen eies 100 prosent av Polaris Media Nord-Norge, som igjen er heleid av Polaris Media ASA.

## Historie

Avisen ble grunnlagt av dens første redaktør, Peter Oluf Klinge i 1887 under navnet ***Senjens Tidende***, først med undertittelen *Liberalt nyheds-, avertissements- og afholdsblad*, fra året etter med undertittelen *Frisindet, uafhængigt bondeblad*. Sommeren 1888 skiftet avisen navn til ***Tromsø Amtstidende***, i 1890 ble undertittelen endret til *Uafhængigt rent Venstreblad* og i 1900 endret avisen navnet til sitt nåværende navn, *Harstad Tidende*.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Nettutgave
**[http://www.ht.no ht.no]** er Harstad Tidenes nettavis.

## Redaktører

## Litteratur
* Reppen, Gunnar: *Trykkerier og aviser i Harstad*. Harstad 2007. ISBN 978-82-303-0952-0

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
* Nasjonalbiblioteket om Harstad Tidende
* Skannet utgave hos Nasjonalbiblioteket
Nordlys (andre betydninger)

**Nordlys** kan referere til:

*Aurora polaris &ndash; et lysfenomen synlig på nattehimmelen i polare strøk
*Nordlys (avis) &ndash; en avis som utkommer i Tromsø
*Nordlyset - norskamerikansk avis
*MS «Nordlys» (1951) &ndash; et tidligere hurtigruteskip bygd i 1951
*MS «Nordlys» (1994) &ndash; hurtigruteskip bygd i 1994
*Idrettslaget Nordlys &ndash; et idrettslag fra Karasjok
Nye Troms

***Nye Troms*** er en avis som utgis i Målselv i Troms. Avisa dekker hovedsakelig kommunene Målselv, Bardu og Balsfjord. Den kom ut første gang 26. mars 1974. Avisa kommer ut tre ganger i uka. Eierne er for det meste småaksjonærer. Frem til 2008 hadde avisa eget trykkeri. Hovedredaksjonen ligger på Olsborg.
Første redaktør var Torstein Whittington Tengelsen som kom fra redaktørstillingen i Troms Folkeblad. Midt på 80-tallet forlot Tengelsen avisa og starta *[[Framtid i Nord]]* på Storslett i Nord-Troms. Ansvarlig redaktør er, per august 2022, Martin Kristiansen.
 
## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Folkebladet

***Folkebladet*** er en lokalavis som dekker Midt-Troms, og utkommer på Finnsnes. Avisen kom inntil uke 11 i 2024 med papiravis seks dager i uken, mandag-lørdag. Den var da Norges minste dagsavis i opplag (nettoopplag på 5993 1. halvår 2023).Dager med papiravis er nå tirsdag, torsdag og fredag.

Avisen ble grunnlagt i 1965 som ***Troms Folkeblad***, med Halvdan Kvernmo som den første redaktør. Georg Prahl Harbitz regnes også som en blant flere av avisens gründere. Avisen endret til sitt nåværende navn, Folkebladet i november 1990.

Folkebladet dekker Torsken, Berg, Tranøy, Lenvik, Sørreisa, Målselv, Bardu, Lavangen, Salangen og Dyrøy. Avisen har rundt 30 ansatte med hovedkontor ved Ringveien på Finnsnes, og lokalkontorer i Sjøvegan og Bardufoss.

I dag er Folkebladet en del av mediekonsernet Polaris Media.

Folkebladets offisielle papiropplag var i 2012 på 6873 eksemplarer ifølge Mediebedriftenes Landsforening. Nettutgaven Folkebladet.no hadde i august 2016 gjennomsnittlig 42 702 sidevisninger per dag, og det gjennomsnittlige antall unike brukere per dag lå på 10 568. (Kilde: TNS Metrix/Scores offisielle målinger). Folkebladet har også en egen kanal for nett-TV, Folkebladet-TV.

## Folkebladets redaktører
* Halvdan Kvernmo (1965–1968)
* Adrian Skogmo (apr.-nov. 1968)
* Georg Prahl Harbitz (apr.-nov. 1968 sammen med Skogmo)
* Kjell A. Aarstein (nov. 1968-jan. 1969)
* Rolf Lofthus (1969–1971)
* Torstein Witthington Tengelsen (1972–1973)
* Jarle A. Larssen (1974–1987)
* Adrian Skogmo (1987–1989)
* Rolf A. Erstad (1989–1997)
* Steinulf Henriksen (1997-)

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 7&nbsp;743
* 2007: 7&nbsp;778
* 2008: 7&nbsp;779
* 2009: 7&nbsp;545
* 2010: 7&nbsp;394
* 2011: 7&nbsp;042
* 2012: 6&nbsp;873
* 2013: 6&nbsp;450
* 2014: 6&nbsp;110
* 2015: 5&nbsp;657
* 2016: 5&nbsp;508
* 2017: 5&nbsp;425
* 2018: 5 767
* 2019: 5 715
* 2020: 5 940
* 2021: 6 115
* 2022: 6 036
* 2023: 6 397
* 2024: 6 638
* 2025: –

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Framtid i Nord

***Framtid i Nord*** er en avis som utgis i Nord-Troms, og utgis to ganger i uken, på tirsdag og fredag. Før 3. mars 2017 ble avisen utgitt på tirsdag, torsdag og lørdag. Ansvarlig redaktør er Kjetil Martesønn Skog.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
* Skannet utgave hos Nasjonalbiblioteket:
Andøyposten

***Andøyposten*** er en avis som utgis på Andenes i Nordland fylke. Avisen ble grunnlagt i 1979, og er lokalavis for Andøy kommune.

Avisen ble trykket i eget trykkeri fram til mai 2008. Fra og med utgaven 20. mai 2008 ble avisen trykket hos *[[Harstad Tidende]]* i Harstad. Da ble avisen også for første gang trykket med fargebilder.

I mars 2009 meldte *Harstad Tidende* at Harstad Tidende AS og Harstad Tidende Gruppen AS overtar som *Andøyposten*s hovedeier, etter at de har kjøpt seg opp fra 34 til 80 prosent av aksjene i avisen.
 
## Andre aviser i Vesterålen
* *[[Bladet Vesterålen]]*
* *[[SortlandsAvisa]]*
* Vesterålen Online
* *[[Vesteraalens Avis]]*
* *[[Øksnesavisa]]*

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Avisa Nordland

***Avisa Nordland*** er en lokal tabloidavis som utgis daglig i Bodø og nabokommunene i Salten, både i papir- og nettutgave. Avisa kom ut første gang 18. februar 2002, og er et resultat av en fusjon mellom de tidligere Bodø-avisene *[[Nordlands Framtid]]* (etabl. 1910) og *[[Nordlandsposten]]* (etabl. 1862). Aviskonkurransen i byen ble sett på som en av landets tøffeste før den endte med en fusjon av de to konkurrentene i 2002.

## Lokaler
*Avisa Nordland* flyttet i 2003 inn i det gamle Nordlandsbankbygget i Storgata 38 i Bodø. I 2013 flyttet *Avisa Nordland* til det nye kontorbygget Central Atrium i Dronningens Gate 18. Avisa har avdelingskontorer på Fauske, Oppeid og Ørnes.

## Utgivelser
*Avisa Nordland* gir daglig (mandag–lørdag) ut papiravis. AN gir også ut bilaget AN Bil 7–8 ganger i året, samt en rekke andre bilag mer sporadisk.

*Avisa Nordland* startet i 2005 TV-sendinger under navnet «AN nyheter». TV-kanalen fikk i 2009 navnet «ANtv» og hadde sin siste sending 30. oktober 2009.

## Sjefredaktør
Følgende personer har vært ansvarlig redaktør i *Avisa Nordland*. Avisa benytter tittelen *[[sjefredaktør]]* for avisas øverste redaksjonelle stilling.
*2002–2004: Thor Woje
*2004–2007: Tone Jensen 
*2007–2022: Jan-Eirik Hanssen
*2022–2023: Markus Rask Jensen (konstituert)
*2023–: Cathrine Skogheim (konstitutert)

Administrerende direktør er Bjarne Holgersen.
## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Brønnøysunds Avis

***Brønnøysunds Avis*** er en dagsavis som utgis i Brønnøysund i Nordland. Den kom ut første gang 7. oktober 1920. Avisa kommer ut tre dager i uka, tirsdag, torsdag og lørdag. Fra 1. februar 2017 utkommer avisen to dager i uken: tirsdag og fredag. Fra samme dato innførte avisen pluss-løsning på nett.

Brønnøysunds Avis ble første norske dagsavis som etablerte egen nettavis, lansert 6. mars 1995 (to dager før Dagbladet). Ansvarlig for dette var den svært datainteresserte redaktør Petter Stephan Krokaa.

Største aksjonær er Harstad Tidende Gruppen. Ansvarlig redaktør siden 13. september 2012 er Matti Riesto.

Avisen har fått ekstra oppmerksomhet etter å ha blitt vist på NRKs TV-program *[[Storbynatt]]* flere ganger.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* Brønnøysunds Avis
* Brønnøysunds Avis – en tydelig og sprek 90-åring  (om avisa)
Fremover

***Fremover*** er en lokalavis i Narvik, grunnlagt den 27. mai 1903. Dens første redaktør var sosialisten Michael Puntervold, som mange år etter skulle bli Høyesterettsdommer. Den neste redaktøren, den katolske tidligere prestekandidaten Jørg Berge, ble Arbeiderpartiets aller første stortingsrepresentant. 

Avisen reduserte fra 4. september 2023 fra fire til to avisdager i uken; tirsdag og torsdag en uke, onsdag og fredag neste uke. I 2017 reduserte aviser fra seks til fire avisdager i uken. Mediehuset er en del av mediekonsernet Amedia. Avisen dekker  området Ofoten og Indre Sør-Troms, samt hele verden med sin digitale PDF-versjon av avisen. Det innebærer at avisen bringer nyheter fra kommunene Narvik (inkludert tidligere Ballangen og Tysfjord), Evenes, Tjeldsund, Bardu, Gratangen, Lavangen og Salangen.

Roger Bergersen var en sentral leder og ansvarlig redaktør i 25 år hos *Fremover*. Høsten 2010 valgte han å trekke seg til fordel for å bli ordførerkandidat for AP. Terje Næsje gikk inn i rollen som konstituert ansvarlig redaktør, mens Line Holand overtok som ansvarlig redaktør/administrerende direktør 1. juni 2011. *  Holand forlot stillingen i forbindelse med en intern konflikt i avisen i 2012. Tone Angell Jensen overtok som konstituert sjefredaktør samme år og ble fast tilsatt i 2013. Christian Senning Andersen hadde stilling som sjefredaktør og administrerende direktør fra oktober 2016 frem til desember 2023 da Anders Horne tok over som ansvarlig redaktør. Per 01.07.2025 innehar Anders Horne fortsatt denne stillingen.

Øvrig redaksjonell ledelse i Fremover er Ragnar Bøifot (nyhetsredaktør) og Roger Danielsen (redaktør).

Fra 2005 til 2008 drev *Fremover* i samarbeid med Jærradiogruppen, som også eies av A-pressen, Radio Narvik.

I dag driver Mediehuset Fremover både papiravis og nettavis. Fra og med 13. mars 2017 kommer papiravisa ut fire dager i uka: mandag, onsdag, torsdag og fredag.

I april 2020 åpnet Fremover lokalkontor i Ballangen, for å kunne være til stede i hele nye Narvik kommune som ble etablert 1. januar 2020.

Avisen er innklaget for Pressens faglige utvalg 18 ganger, og er felt for brudd på god presseskikk i 12 av klagene.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 
* 2007: 
* 2008: 
* 2009: 
* 2010: 
* 2011: 
* 2012: 
* 2013: 
* 2014: 
* 2015: 
* 2016: 
* 2017: 
* 2018: 
* 2019: 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Helgelendingen

***Helgelendingen*** (fram til 2014 *Helgeland Arbeiderblad*) er en norsk avis som utgis i Mosjøen i Nordland. 30. mai 2017 ble antall papirutgivelser redusert fra seks til fire i uken. I 2023 reduserte avisen antall papirutgaver i uken, tirsdag og torsdag. Mediehuset Helgelendingen AS er eid av Amedia, landets største mediekonsern for lokalaviser.

5. mai 2017 lanserte *Helgelendingen* - og *Rana Blad* -  en sjudagers digital avis, Nyhetsdøgnet, ifølge pressemelding fra Amedia.

Dekningsområdet til avisa er Midt- og Sør-Helgeland. Avisa har tidligere hatt avdelingskontorer i Sandnessjøen (ble stengt ved nyttår i 2017) og Brønnøysund. Den 14. mai 2019 åpent avisa igjen et avdelingskontor i Sandnessjøen. Avdelingen drifter nettavisen *iSandnessjøen*, med dekningsområde Sandnessjøen og Leirfjord.

## Historie
Avisa kom ut første gang som *Vefsna Arbeiderblad* 31. oktober 1929.
 
Avisa kom ut to ganger ukentlig og kostet 3 kroner for ett år. 10. april 1931 ble avisa slått sammen med *Helgeland Arbeiderblad,* som siden august 1930 hadde kommet ut i Sandnessjøen. Allerede samme år flyttet avisa tilbake til Mosjøen, men navnet tok avisa med seg.

Da tyskerne okkuperte Norge I 1940 ble avisa stanset fordi daværende redaktør og disponent Torfinn Skogsaas ikke ville utgi ei NS-avis. Da ble avisas utstyr beslaglagt og i 1941 startet okkupantene sin egen avis; *Helgeland Folkeblad*. Etter krigen startet Skogsaas *Mosjø-Pressen* sammen med sin gamle konkurrent *Nordlands Folkeblad*. Men etter et par uker fikk Mosjøen igjen to konkurrerende aviser.

*Nordlands Folkeblad* gikk inn i 1955, og da ble *Helgeland Arbeiderblad* eneavis I Mosjøen. Avisa var privateid fram til 1952 da et lokalt andelslag fra arbeiderbevegelsen overtok driften. Offset-trykk ble innført i 1970, og i 1985 gjorde dataalderen sitt inntog. Midt på 1980-tallet brøt avisa med eierne og erklærte seg fri og uavhengig.

Før krigen hadde avisa lokaler i en bygning på dagens torg. Tyskerne etablerte seg i den såkalte Grøftremgården (Petter Bechs gate 6), og der fortsatte avisa til nybygget i Fearnleys gate 23 sto ferdig i 1963. I 2009 flyttet avisa til dagens lokaler i Vefsnvegen 7. Samtidig tok avisa i bruk nybygd trykkeri på samme adresse.

## Redaktører
**Enledere**
* Halfdan Moe Jacobsen 1929-1934
* Torfinn Skogsås 1934-1957
 
**Disponenter/direktører**
* Torfinn Skogaas 1957-1974
* Olav Jensen 1974-1999
* Mona Kristine Rosvold 2000-2006
* Per B Brochmann 2006-2008
  
**Redaktører**
* Einar Jensen 1957-1980
* Eirik Moe 1980-1984
* Are Andersen 1984-2008
 
**Enledere**
* Geir-Arne Glad 2008-2013
* Petter Stocke-Nicolaisen 2013-2015
* Geir-Arne Glad 2015-2022
* Jonas Brække 2022-

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* www.helg.no (Helgelendingen)
* www.issj.no (iSandnessjøen)
* https://web.archive.org/web/20150218142858/http://gamle-bilder-imidten.origo.no/-/bulletin/show/270828_her-ble-ha-foedt-i-1929
* https://web.archive.org/web/20150218120751/http://gamle-bilder-imidten.origo.no/-/image_album/show/14663_helgeland-arbeiderblad?page=1
Lofotposten

***Lofotposten*** er en avis som utgis i Svolvær i Nordland. Avisen ble grunnlagt i 1896. Avisen driver nettstedet lofotposten.no, som er det største lokale nyhetsnettstedet i Lofoten. *Lofotposten* har kontorer både i Svolvær i Vågan kommune og på Leknes i Vestvågøy.

Lofotposten eies av Amedia.

Lofotposten ledes av Jan Eivind Fredly som er administrerende direktør og sjefredaktør.

Avisen holder til i Valgata 1 i Svolvær og i Sjøveien 22 på Leknes. 

## Trykkeriet
*Lofotposten* hadde sitt eget trykkeri siden avisen ble grunnlagt i 1896, og både *Lofotposten* og *[[Lofot-Tidende]]* ble trykket der. I en periode fram til april 2008 ble også *[[Vesteraalens Avis]]* trykket hos Lofotpostens trykkeri. Trykkeriet i Svolvær ble nedlagt 1. oktober 2009.

## Kaffetorsk
«Kaffetorsk» er et uttrykk som brukes i Lofoten om torsk over 30 kilogram fisket i skreisesongen. *Lofotposten* har siden 1975 trykket bilder leserne sender inn av kaffetorsk og belønnet innsendere med én kilo kaffe og et kaffetorskdiplom. Diplomet er utformet av den lokale kustneren Dagfinn Bakke. I 2018 ble det delt ut 348 kilo kaffetorskkaffe. I 2016 var det rekordsesong med 489 kaffetorsker.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Andre aviser i Lofoten
* *[[Lofot-Tidende]]*
* *Avisa Lofoten*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Lofot-Tidende

***Lofot-Tidende*** og lofot-tidende.no er en avis som utgis på Leknes i Vestvågøy. Papiravisen kommer ut én gang i uka, på torsdager. Lofot-Tidende dekker kommunene Vestvågøy, Flakstad og Moskenes i Nordland fylke, og har åtte ansatte. Sjefredaktør og daglig leder er Bjarne Benjaminsen.

*Lofot-Tidende* så dagens lys i 1952. Avisen var eid av familien Nordahl på Leknes, men ble solgt til partiet Høyre noen år senere, og gikk inn i 1958. Dagens versjon så dagens lys 12. november 1987. Avisen var da eid av Even Carlsen, Kenneth Grav og Sverre Christoffersen. Starten var motivert av Lofotpostens neglisjering av Lofotens største kommune, Vestvågøy. Avisen ble solgt til A-pressen i 1998, og etter innsigelser fra Medietilsynet, helt opp til Høyesterett, ble det endelig fastslått i 2000 at avisen var og er en avis eid av A-pressen, senere Amedia.

Kenneth Grav var redaktør av avisen fra 1987 til sommeren 2008. Han var også daglig leder av avisen fra 2000. Rune Andreassen overtok som redaktør etter Grav.

I november 2014 slo konsernet sammen *Lofot-Tidende* med *Lofotposten*. Samtidig ble antall utgivelser for *Lofot-Tidende* redusert fra to til én dag i uka, og lofot-tidende.no ble lagt ned. Det skapte sterke reaksjoner i Midt- og Vest-Lofoten, og lokale aktører startet opp en ny avis, *[[Avisa Lofoten]]*. Amedia besluttet i 2015 å snu på flisa, og i september 2015 sto *Lofot-Tidende* igjen på egne bein med én utgivelse i uka. 1. oktober var det også blåst liv i lofot-tidende.no.

Lofot-Tidende ble to ganger kåret til årets lokalavis av Landslaget for lokalaviser, LLA. Det skjedde i 1989 og i 1995. Avisen har ved flere anledninger fått hederlig omtale av LLA.

*Lofot-Tidende* ble ved oppstarten trykket hos Brønnøysunds avis. Senere ble trykken flyttet til Nordlands Framtid i Bodø. Fra 2004 ble avisen trykket i *Lofotposten*s trykkeri i Svolvær fram til 1. oktober 2009, da trykkeriet i Svolvær ble nedlagt. Etter nedleggelsen av trykkeriet blir begge avisene trykket hos K. Nordahls Trykkeri på Sortland, der også *[[Bladet Vesterålen]]* blir trykket.. Avisen trykkes i dag i Harstad.

## Andre aviser i Lofoten
* Lofotposten
* Våganavisa
*Avisa Lofoten

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Meløyavisa

***Meløyavisa*** var en avis (etablert i 1986) som ble utgitt i Nordland.

Avisa ble utgitt to ganger i uka på Ørnes i Meløy kommune, og dekket kommunene Rødøy, Meløy og Gildeskål.

Redaktør/daglig leder var i de aller fleste driftsårene Bente Haldorsen (1991-2019). Avisen ble fra 2019 slått sammen med konkurrenten Framtia, og gitt det nye navnet  Kulingen.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 3&nbsp;128
*2005: 2&nbsp;919
*2006: 2&nbsp;796
*2007: 2&nbsp;955
*2008: 2&nbsp;479
*2009: 2&nbsp;533
*2010: 2&nbsp;171
*2011: 1&nbsp;882
*2012: 1&nbsp;939
*2013: 1&nbsp;991
*2014: 2&nbsp;002
*2015: 1&nbsp;872
*2016: 1&nbsp;846
*2017: 1&nbsp;632

## Referanser


## Eksterne lenker
* Meløyavisa