open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kypros’ sentralbank

**Kypros' sentralbank** (gr: Κεντρική Τράπεζα της Κύπρου, tr: Kıbrıs Merkez Bankası) er sentralbanken på Kypros. 

Sentralbanken ble etablert ved en sentralbanklov av 1963, like etter frigjøringen fra Storbritannia i 1960. I 2002 ble sentralbankloven endret, bl.a. for å sikre sentralbankens uavhengighet, og for å tilpasse seg EU og ESSB sitt regelverk. 

Siden Kypros er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både på Kypros og i EU.

Hovedmålsettingen i ESSB er å bevare prisstabilitet i EU-regionen. For tiden er dette inflasjonsmålet satt til 2%.

Sentralbanklovens seksjon 6 definerer sentralbankens hovedoppgaver;
* definere og implementere landets penge- og kredittpolitikk
* drive landets valutapolitikk
* forvalte landets valutareserver
* overvåke banknæringen
* regulere og overvåke landets betalingssystem
* være regjeringens bank
* delta i internasjonale økonomiske organisasjoner og finansorganisasjoner

Sentralbanksjef er pr august 2018 Chrystalla Georghadji. Hun har hatt denne stillingen siden april 2014.

## Se også
*Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Khristodoulos Khristodoulou

**Khristodoulos Khristodoulou** (gresk: Χριστόδουλος Χριστοδούλου; født 1939) var Kypros' sentralbanksjef. 

Han har tidliger vært lærer, vært embedsmann i representanthuset på Kypros, og fra 1985 ble han fast statssekretær i det kypriotiske Arbeids- og sosialdepartementet. Fra 1994 til 1999 var han finansminister, deretter innenriksminister frem til 2002. Stillingen som sentralbanksjef hadde han fra 2003 til 30. april 2007, da Athanasios Orfanidis overtok. 

## Referanser
Det europeiske system av sentralbanker

**Det europeiske system av sentralbanker** **(ESSB)** (engelsk: European System of Central Banks (ESCB)) styrer EUs felles pengepolitikk. ESSB består av Den europeiske sentralbank samt alle medlemstatenes sentralbanker. Innføringen av ESSB ble bestemt i Maastricht-traktaten som del av tredje trinn i Den økonomiske om monetære union, og trådte i kraft 1. januar 1999. 

ESSBs viktigste styringsmål er å bevare prisstabilitet innen EU-regionen. For tiden (2022) er dette satt til 2 prosent pr år. Med dette menes at inflasjonen skal ligge nær 2 prosent. 

## Se også
*Eurosystem (ESB og sentralbankene i land som har innført Euro)
*Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisiell hjemmeside for Den europeiske sentralbanken
DNB Livsforsikring

**DNB Livsforsikring AS** (stiftet 11. mai 1938 som Norsk Kollektiv Pensjonskasse&nbsp;⅍) er et norsk livs- og pensjonsforsikringsselskap, som har forretningsadresse i Bergen. I de senere år har selskapet vært foruten noe tradisjonelt hovedkontor. Ledelse og hovedfunksjoner er i Trondheim og Bergen, mens sentrale markedsfunksjoner er tillagt Oslo.

DNB Livsforsikring selger forsikrings- og pensjonsprodukter til bedrifter, offentlige foretak, kommuner, foreninger og privatpersoner. Selskapet er en av de største kapitaleierne i Norge med en bokført balanse på 270 milliarder kroner i 2012.

## Historikk
Selskapet ble stiftet 11. mai 1938 som Norsk Kollektiv Pensjonskasse&nbsp;⅍ (NKP). 16. oktober 1989 fusjonerte NKP med Livsforsikringsselskapet Hygea stiftet 1. november 1880, og dannet Vital Forsikring&nbsp;⅍.

I 1996 ble selskapet kjøpt av Den norske Bank (DnB), og endret selskapsform til allmennaksjeselskap. 9. mars 2004 ble Vital slått sammen med Gjensidige NOR Spareforsikring AS i forbindelse med fusjonen mellom Gjensidige NOR og DnB.

11. november 2011 skiftet selskapet navn til DNB Livsforsikring ASA, sammen med andre endringer av navn og selskapsstruktur i morselskapet DNB. Tre år senere endret de selskapsform fra allmennaksjeselskap til aksjeselskap.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* NKP (DNB Livsforsikring) hos *[[Den norske Forsikringsforening|Forsikringsforeningen]].no*
Danmarks Nationalbank

**Danmarks Nationalbank** er sentralbanken i Danmark. Den ble etablert i 1818. 

## Historie
Sentralbanken ble etablert i 1818 som et resultat av at staten gikk konkurs i 1813 (Statsbankerotten). Hovedlovhjemmelen for dagens sentralbank er fra 1936, da den nye sentralbankloven ble vedtatt. 

Før sentralbanken ble etablert var det *Nationalbanken i Kjøbenhavn* som hadde retten til å utstede penger i Danmark. Denne banken fikk denne retten fordi man hadde erfart at det var for farlig å la staten selv ha lov til å trykke penger. Danske gullmønter ble sent til Norges Bank i 1939, og deretter med skip til USA.

## Hovedoppgaver
Dagens Nationalbank har følgende hovedoppgaver:
* sikre stabil kronekurs
* sikre en sikker og effektiv produksjon og distribusejon av penger
* bidra til et sikkert og effektivt betalingssystem
* være regjeringens bank
* produsere relevant og pålitelig statistikk
* utvikle og formidle troverdige holdninger til økonomiske og finansielle spørsmål
* opprettholde egen finansiell styrke 

Siden Danmark er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Danmark og i EU.

Hovedmålsettingen i ESSB er å bevare prisstabilitet i EU-regionen. For tiden er dette inflasjonsmålet satt til 2 %.

## Sentralbanksjef
Sentralbanksjef er per september 2013 Lars Rohde. Han overtok etter Nils Bernstein 1. februar 2013.

## Bygningen
Bygningen er tegnet av Arne Jacobsen. Han døde i 1971, året etter at første etappe av byggingen sto ferdig. Arkitektfirmaet Dissing+Weitling  overtok deretter prosjekteringen. Bygningskomplekset er på 48&nbsp;131 kvadratmeter og sto ferdig i 1978. Det ble fredet i 2009.

## Se også
* Liste over verdens sentralbanker

## Referanser

 


## Eksterne lenker
* 
*
Estlands bank

**Estlands bank** (estisk: Eesti Pank) er sentralbanken i Estland. 

Banken ble grunnlagt 24. februar 1919, etter en beslutning av landets midlertidige regjering. Estland erklærte seg selvstendig fra Russland 24. februar 1918, men ble ikke formelt løsrevet før 2. februar 1920. Bankens første sentralbanksjef var Mihkel Pung.

Fra Sovjetunionen reokkuperte Estland i 1940 til de igjen ble selvstendige i 1991 hadde sentralbanken i praksis ingen funksjon, siden landets penge- og kredittpolitikk var detaljstyrt fra sovjetisk side. Da bankkrisen i Sovjetunionen brøt ut i 1987, og grepet rundt sovjetrepublikkene, deriblant Den estiske sosialistiske sovjetrepublikk, avtok, nedsatte Eesti Pank en arbeidsgruppe som jobbet med å reetablere sentralbanken og en egen valuta.

Overgangsprogrammet ble presentert overfor regjeringen i desember 1989, der valutaen ble presentert; 1 kroon = 100 sent. Det øverste sovjet vedtok 15. desember en resolusjon som re-etablerte Eesti Pank og landets nye valuta.

Banken har følgende hovedoppgaver:
* bidra til estisk økonomisk politikk ved å implementere pengepolitikk, være rådgiver overfor regjeringen og utøve internasjonalt samarbeid
* være ansvarlig for finansiell stabilitet ved å utvikle landets finansnæring og betalingssystemer
* utstede landets valuta

Siden Estland er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Estland og i EU.

Hovedmålsettingen i ESSB er å bevare prisstabilitet i EU-regionen. For tiden er dette inflasjonsmålet satt til 2%.

Sentralbanksjef er pr januar 2026 Madis Müller.

## Se også
* Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Finlands Bank

**Finlands Bank** (fi: Suomen Pankki, sv: Finlands Bank) er sentralbanken i Finland. 

Banken ble etablert i 1811. Helt fra starten hadde banken ansvar for trykking av penger, selv om det var russiske rubler og kopeck fram til finske mark ble introdusert i 1860. Dessuten var svenske riksdaler i sirkulasjon fram til 1840. 

Sentralbanksjef er pr. mai 2016 Erkki Liikanen. Han har hatt denne stillingen siden 12. juli 2004. Visesentralbanksjef er Pentti Hakkarainen. 

Sentralbankens hovedmålsetting er, i likhet med EU, en stabil inflasjon på om lag 2&nbsp;% pr år. 

Siden Finland er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Finland og i EU.

## Se også
*Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Banque de France

**Banque de France** er Frankrikes sentralbank. Den ble etablert 18. januar 1800 av Napoléon Bonaparte. 

Napoleon hadde i 1799 gjennomført et statskupp, opprettet en ny styreform («Konsulatet» &ndash; *Le Consulat*), og gjennomførte en rekke reformer, bl.a. i finansvesenet. Et tiltak han gjennomførte var opprettingen av en sentralbank; Banque de France. 

Bankens rolle var i starten begrenset både geografisk og oppgavemessig. Den favnet kun Paris, og hadde en rolle som ansvarlig for trykking av penger. Dermed var banken ikke enerådende på dette området i Frankrike, siden det også fantes andre aktører. Begge disse begrensningene ble gradvis utvidet, og i 1848 var hele Frankrike pliktig til å akseptere penger trykt av Banque de France. 

Siden Frankrike er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Frankrike og i EU.

Hovedmålet for sentralbanken er, i likhet med EU for øvrig, en stabil inflasjon på ca. 2%. 

Sentralbanksjef er pr mai 2025 François Villeroy de Galhau.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hellas’ sentralbank

**Hellas’ sentralbank** (gresk: Τράπεζα της Ελλάδος) er sentralbanken i Hellas. Hovedbygningen ligger i Athen, denne ble bygd i perioden 1933–1938. 

Banken ble etablert 15. september 1927, og startet sin virksomhet 14. mai 1928. Den første sentralbanksjefen var Alexandros Diomidis, som var sentrabanksjef fram til september 1931. 

Etableringen av sentralbanken var en av flere ledd i den økonomiske reformen Hellas gjennomførte i etterkant av 1. verdenskrig for å få orden på økonomien. 

Hellas' valuta har i tiden under og etter 2. verdenskrig hatt mange problemer. Under den tyske okkupasjonen opplevde Hellas hyperinflasjon, og i 1944 ble drakmen erstattet av en ny, med forholdet  til 1. Denne nye drakmen ble igjen devaluert i 1953 og 1956. 1. januar 2001 ble Hellas medlem av EU, og innførte euro i 2002. 

Siden Hellas er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Hellas og i EU.

Hovedmålet for sentralbanken er, i likhet med EU for øvrig, en stabil inflasjon på ca. 2 %. 

Sentralbanksjef er per mai 2016 Yannis Stournaras.  Han overtok etter Georgios Provopoulos i juni 2014, da Provopoulous' periode som sentralbanksjef utløp. Stournas kom fra stillingen som finansminister. Visesentralbanksjefer er Theodoros Mitrakos og Yannis Mourmouras.

## Se også
*Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tsjekkias nasjonalbank

**Tsjekkias nasjonalbank** (tsjekkisk: *Česká národní banka &ndash; ČNB*) er sentralbanken i Tsjekkia. 

Siden Tsjekkia er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Tsjekkia og i EU.

Hovedkontoret ligger i Praha, men den har også avdelinger i České Budějovice, Brno, Hradec Králové, Ostrava, Plzeň og Ústí nad Labem. 

## Historie
Tsjekkoslovakia hadde flere banker fra begynnelsen av 1800-tallet, men fram til 1926 var det ingen banker som fungerte som sentralbank. «Sentralbankrollen» ble da ivaretatt av «Bankembetet» (*«Banking Office»*) i Finansdepartementet. I mars 1926 ble *Tsjekkoslovakias nasjonalbank* etablert, og overtok fra 1. april 1926 ansvaret for styringen av landets valuta, korunaen. Ved overtakelsen var korunaen en solid valuta, og i 1929 innførte Tsjekkoslovakias nasjonalbank gullstandarden. 

Nasjonalbankens selvstendighet ble utfordret, først av den økonomiske krisen på 1930-tallet, der staten blandet seg inn i valutastyringen, og deretter under den tyske okkupasjonen under andre verdenskrig. Etter krigen, da Tsjekkoslovakia gjenvant sin selvstendighet, fikk nasjonalbanken tilbake sin uavhengige rolle, men dette varte bare i tre år, fram til februar 1948 da kommunistene grep makten i landet. I 1950 overtok *Tsjekkoslovakias Statsbank* etablert, og denne overtok for Tsjekkoslovakias Nasjonalbank. I tråd med sovjetmodellen ble den nye statsbanken en altomgripende bank, som også overtok rollen til andre banker, slik som Živnostenská banka, Slovak Tatrabanka, Poštovní spořitelna og til slutt også Investiční banka. Statsbanken ble med det den eneste banken med rett til utstedelse av valuta, men også den eneste banken i landet. 

Denne situasjonen vedvarte fram til 1. januar 1990, da ordinære banker igjen ble tillatt. Som en del av oppløsningen av Tsjekkiske og slovakiske føderale republikk, og etableringen av selvstendige statene Tsjekkia og Slovakia ble den nye sentralbanken etablert. Opprettingen av Tsjekkias nasjonalbank, ČNB, ble gjort i 1993, og har sitt juridiske grunnlag i landets grunnlov av 1993. 

Den første sentralbanksjefen i Tsjekkias nasjonalbank var Josef Tošovský, som også hadde bakgrunn som *president* i Tsjekkoslovakias Statsbank fra desember 1989. 

## Målsetting og hovedoppgaver
Hovedmålsettingen i ESSB er å bevare prisstabilitet i EU-regionen. For tiden er dette inflasjonsmålet satt til 2%. Dette er også det definerte inflasjonsmålet til Tsjekkias nasjonalbank.

Øvrige oppgaver er bl.a.:
* overvåke, og sørge for en stabil finansnæring
* sørge for god sirkulasjon av valuta, og et fungerende betalingssystem
* styre landets *clearing system*
* utstede valuta
* forvalte landets valutaressurser

## Sentralbanksjef
Sentralbanksjefen utpekes for en seksårsperiode, og er pr mars 2018 Jiří Rusnok. Han overtok etter Miroslav Singer 1. juli 2016. Med seg har han to visesentralbanksjefer, som er Mojmír Hampl og Vladimír Tomšík.

## Se også
* Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ungarns sentralbank

**Ungarns sentralbank** (ung: Magyar Nemzeti Bank &ndash; MNB) er sentralbanken i Ungarn. 

## Historie
Tidlig på 1800-tallet var det fyrstehuset Habsburg som regjerte i Ungarn. Denne familien hadde arvet tronen på 1500-tallet, og Ungarn var i denne perioden i en personalunion med Østerrike. 

Sentralbankfunksjonen ble først utført av Den østerrikske statsbanken, som ble etablert i 1816. Under revolusjonen og uavhengighetskrigen i 1848&ndash;49 utpekte Ungarns første uavhengige regjering «Den ungarske handelsbanken» i Pest som sentralbank. Den østerrikske nasjonalbanken ble omdøpt til Den østerriksk-ungarske bank i 1878. Etter 1. verdenskrig smuldret Østerrike-Ungarn opp, og «Den kongelige ungarske statsbanken» fikk tildelt de oppgavene en sentralbank skal ha. Ikke før i 1924 ble Magyar Nemzeti Bank opprettet, med driftsstart 24. juni. Ungarns første uavhengige sentralbank var dermed et faktum. Den første sentralbanksjefen var Sándor Popovics. 

I begynnelsen var hovedoppgaven å få ned inflasjonen som herjet etter første verdenskrig, samt å få kontroll på utenlandsgjelden. MNB byttet bl.a. ut den østerriksk-ungarske kronen med pengõen, for å øke tilliten til landets valuta. Dette var i 1927. Det samme skjedde etter andre verdenskrig, da hyperinflasjonen gjorde at de byttet ut pengően med dagens forint. 

Fra 2001 ble forinten koblet til euroen slik at forinten skal styres mot en kurs der 282,36 forinter = 1 euro. Det tillates en svinging på ± 15 % i forhold til kursmålet. 

## Målsettinger
Siden Ungarn er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og euro-samarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Ungarn og i EU.

Hovedmålet for sentralbanken er, i likhet med EU for øvrig, en stabil inflasjon på ca. 2%. 

## Sentralbanksjef
Sentralbanksjef er pr juni 2022 György Matolcsy. Han overtok etter András Simor i mars 2013.

## Se også
*Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Irlands sentralbank

**Irlands sentralbank** (eng: Central Bank of Ireland, irsk: Banc Ceannais na hÉireann) er sentralbanken i Irland. 

## Historie
Sentralbanken ble etablert 1. februar 1943 under navnet «The Central Bank of Ireland» og overtok etter den tidligere «Valutakommisjonen» (Currency Commission). 

Den gang var det imidlertid flere klassiske sentralbankoppgaver banken *ikke* hadde, bl.a:
* den bestemte ikke over bankenes reservefond
* den fungerte ikke som statens bank
* landets valutareserver ble forvaltet av *clearing-bankene*, dvs de som tidligere eide aksjene i Valutakommisjonen.

Den første sentralbanksjefen var Dr. Joseph Brennan.

Sentralbanken ble omorganisert og døpt om til «the Central Bank and Financial Services Authority of Ireland» 1. mai 2003. Den nye sentralbanken fikk et noe utvidet mandat i forhold til den gamle, ved at enheten som heter «Irish Financial Services Regulatory Authority» ble opprettet, noe som tydeliggjorde sentralbankens rolle som en regulerende enhet. Denne enheten er en integrert del av sentralbanken, men likevel en selvstendig enhet, og har som hovedformål å regulere finansnæringen og beskytte forbrukerne i finansielle spørsmål. 

I 2010 ble sentralbanken igjen reformert, og fikk nytt navn. De to institusjonene «the Central Bank and Financial Services Authority of Ireland» og «Irish Financial Services Regulatory Authority» ble slått sammen til «Central Bank of Ireland». 

## Målsettinger
Siden Irland er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Irland og i EU.

Hovedmålet for sentralbanken er, i likhet med EU for øvrig, en stabil inflasjon på ca. 2%. 

## Sentralbanksjef
Sentralbanksjef er pr mai 2016 Philip R. Lane. Han overtok etter Patrick Honohan i november 2015.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Vegard Olsen

**Vegard Thomas Olsen**, også kjent som **Vegard «Short Cut» Olsen** (født 1973) er en norsk musiker og programleder. 

Olsen ble adoptert til Norge tre måneder gammel og vokste opp på Kongsberg.

Han albumdebuterte med ''Straight Physical'' (1996) og gav samme år ut singelen «Hots for you», som toppet hitlistene i Norge i tillegg til noen europeiske land. Han spilte sammen med verdensstjerner som Backstreet Boys og Christina Aguilera. I 1997 sto han på scenen foran 200 000 personer sammen med Ricky Martin i den spanske byen Malaga, og ble en av de mestselgende artistene i Spania det året. Samme år kåret VG-lista Topp 20 ham til årets artist.

Fra 1999 til 2003 var han programleder for hitlisteprogrammet *[[VG-lista Topp 20]]* på NRK1. Han har også vært programleder for *[[Migrapolis]]*, TV-aksjonen og *[[MGPjr]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Helga Hjetland

**Helga Kjellaug Hjetland** (født 18. april 1948) er en tidligere fagforeningsleder, og var leder av Utdanningsforbundet (UDF) fra etableringen i 2002 til og med 2009. Før dette var hun leder av Norsk Lærerlag, det største av to lagene som slo seg sammen i UDF.

Fra 1. januar 2010 tok Mimi Bjerkestrand over som leder av Utdanningsforbundet etter Hjetland. 

## Bakgrunn
Hun er vokst opp på Sandane i Nordfjord og bosatt på Kyrkjebø i Høyanger i Sogn og Fjordane. Hun er gift med Ottar Hjetland, rektor på Høyanger vidaregåande skule og har tre voksne barn.

Hjetland er utdannet adjunkt. Tidligere har Hjetland jobbet som lærer og rektor på Løvås skole i Bergen og Kyrkjebø skule i Høyanger.  Hun har vært leder av Bjørgvin bispedømmeråd. I Utdanningsforbundet har hun hatt tillitsverv på alle nivåer. Hun har også vært medlem av styret i Noregs mållag.

## Referanser


## Kilder
* Utdanningsforbundet (lest 6. desember 2005 9:00)

## Eksterne lenker
* 
*  Portrett i Dagbladets helgemagasin
Latvias bank

**Latvias bank** (latv: Latvijas Banka) er sentralbanken i Latvia. 

Republikken Latvia ble erklært selvstendig 18. november 1918. Noe av det første som ble gjort var å beskrive hvordan finansnæringen skulle se ut, og å definere landets valuta. 

7. september 1922 ble sentralbankloven vedtatt, der Latvias bank fikk retten til å utstede landets valuta. Samme år ble den latviske laten innført. Den erstattet den latviske rubelen, slik at 50 rubler tilsvarte 1 lat. 

Etter bruddet med Sovjetunionen i 1990–91 ble sentralbankens posisjon bekreftet ved to lover; «Om bankene» og «Om Latvias bank». Disse to lovene ble egentlig vedtatt i 1990, før bruddet med Sovjetunionen, men ble vedtatt på nytt (bekreftet) i 1992. Lovene definerer sentralbanken som en uavhengig, selvstendig sentralbank, med eksklusiv rett til å utstede penger, overvåke landets banknæring, utøve statens pengepolitikk og forvalte statskassen. 

Ifølge «Om Latvias bank» skal sentralbankens styre bestå av en formann, en viseformann og 6 medlemmer. 

Siden Latvia er medlem av EU er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Latvia og i EU.

I likhet med EU for øvrig er hovedmålsettingen stabil inflasjon. Dette er også i tråd med loven «Om Latvias bank». I tillegg skal sentralbanken bidra til makroøkonomiske vilkår som bidrar til en bærekraftig økonomisk vekst som er stabil over tid. 

Sentralbanksjef er pr mai 2025 Mārtiņš Kazāks. Han har sittet siden 2019. 

## Se også
* Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lietuvos bankas

**Litauens bank** (lit: Lietuvos bankas) er sentralbanken i Litauen. 

## Historie
Banken har sine røtter tilbake til 1768, da Litauen og Polen var i union. Seimasen (Litauens parlament) etablerte da en nasjonalbank for å utstede penger, denne fikk navnet «Bank Polski i Litewski». Arbeidet med denne banken startet i 1792, men ble ikke fullført. Litauen ble delt mellom Russland og Preussen i 1795, og opphørte å eksistere som egen stat i over et århundre. 

Etter sin uavhengighet fra Russland i 1918 gikk det noen år før Litauen fikk sin egen sentralbank, og de brukte valuta fra flere andre land. De måtte bygge opp pengesystemet sitt fra bunnen av, og de etablerte en avtale med den tyske banken «Darlehnkasse Ost» om å bruke tyske mark inntil en egen valuta var på plass. I 1922 fikk imidlertid Tyskland hyperinflasjon, og papirmarken mistet raskt sin verdi (erstattet i 1923 av rentemarken). Dette gjorde at Seimasen raskt vedtok en sentralbanklov og en lov om ny valuta. 

Dermed hadde Litauen egen sentralbank (operativ fra oktober 1922) og egen valuta (innført 2. oktober). Den første sentralbanksjefen var den katolske prest, økonomiprofessor Vladas Jurgutis. 
Bankens hovedoppgaver i starten var å utstede valuta, regulere omsetningen og flyten av valuta, og sikre et stabilt pengesystem. 

I 1940 ble Litauen okkupert av Sovjetunionen, dermed ble sentralbanken en del av det sovjetiske banksystemet. 

I forbindelse med at de erklærte seg uavhengig fra Sovjetunionen 11. mars 1990 ble sentralbanken på nytt etablert (etablert 1. mars), og litaen gjeninnført. Den første produksjonen av penger ble gjort i utlandet; 31. oktober 1991 kom den første forsendelsen av mynter fra Storbritannia, og 29. november kom den første forsendelsen av sedler fra USA.  

I dag er banken selvstendig i forhold til regjeringen, og styrer etter hovedprinsippet om lav og stabil inflasjon. Sentralbankstyret består av en leder, to nestledere og to medlemmer, og under seg har de 11 faglig orienterte divisjoner og 5 stabsfunksjoner. I tillegg har de avdelingskontorer i Kaunas og Klaipeda.

## Euro
Siden Litauen er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Litauen og i EU.

## Sentralbanksjef
Pr august 2018 er Vitas Vasiliauskas sentralbanksjef. Han har hatt denne stillingen siden 2011, og startet sin andre termin i april 2016.

## Se også
*Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Luxembourgs sentralbank

**Luxembourgs sentralbank** (Banque Centrale du Luxembourg &ndash; BCL) er sentralbanken i Luxembourg. 

BCL ble etablert samtidig med Den europeiske sentralbanken; 1. juni 1998. Etableringen var nødvendig for Luxembourg på grunn av Maastricht-avtalen og innføringen av euroen. 

Bankens historikk strekker seg tilbake til 1856 da «Banque Internationale à Luxembourg» (BIL) ble etablert, med rett til å utstede penger. I 1873 ble «Banque Nationale du Grand-Duché de Luxembourg» etablert, en bank som ligner mer på dagens sentralbanker. Denne ble imidlertid nedlagt i 1881. 

I 1983 ble «Luxembourg Monetary Institute» opprettet for bl.a. å overvåke landets finansnæring og utstede valuta, og det var denne enheten som i 1988 ble transformert til å bli Luxembourgs sentralbank, BCL. 

BCLs hovedfunksjoner er
* definere og utøve landets pengepolitikk, herunder transaksjoner til utlandet og forvalte landets valutareserver
* utstede og trekke tilbake penger
* bidra til finansiell stabilitet (lav og stabil inflasjon)
* sørge for et fungerende betalingssystem
* drive nødvendig økonomisk analyse

Sentralbanksjef (generaldirektør) er pr mai 2025 Gaston Reinesch. Han overtok etter Yves Mersch 1. januar 2013 da Mersch gikk til Den europeiske sentralbanken (ESB). Reinesch ble gjenvalgt i 2019 og 2024.

Siden Luxembourg er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Luxembourg og i EU.

## Se også
* Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Maltas sentralbank

**Maltas sentralbank** (malt: Bank Ċentrali ta’ Malta; eng: Central Bank of Malta) er sentralbanken på Malta.

Malta ble selvstendig fra Storbritannia 21. september 1964. Landets økonomi og finansielle struktur var da i en dårlig forfatning, og etableringen av en sentralbank var et tiltak for å få orden på økonomien. Sentralbanken skulle spille en viktig rolle som rådgiver overfor regjeringen i spørsmål om penge- og kredittpolitikk. 

Regjeringen fikk bistand fra Bank of England i denne prosessen. Dr Philip L. Hogg, som senere ble Maltas første sentralbanksjef, ankom Malta i 1967 for å bistå. 17. april 1968 var sentralbanken etablert. 

Sentralbankloven er endret flere ganger siden den første gang ble vedtatt 11. november 1967. I 2002 ble loven tilpasset EU, slik at prisstabilitet ble det viktigste styringsmålet, samtidig som banken ble gitt en styrket selvstendighet. 

Siden Malta er medlem av EU (fra 1. mai 2004), er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Malta og i EU. 

Sentralbanksjef er pr mai 2014 Josef Bonnici. Han har hatt denne stillingen siden 1. juli 2011. 

## Se også
*Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sjur Nesheim

**Sjur Nesheim** (født 13. april 1952 i Vardø) er en norsk fjellklatrer.

Nesheim flyttet til Tromsø i 1966 og var med på etableringen av klatremiljøet der. I 1971 foretok han sin første bestigning i Raftsundet. Nesheim har siden 1970-tallet klatret verden over, og blant annet besteget Ulvetannas nordvestvegg (Antarktis, 1994). Han er instruktør i Tromsø Klatreklubb. Han har også holdt foredrag fra sine klatreekspedisjoner.

Han er bror til klatreren Håvard Nesheim, og sønn av sorenskriver Nesheim i Vardø. Han har tre barn.

## Referanser
Nederlands bank

**[[Nederlands bank]]** (ned: De Nederlandsche Bank &ndash; DNB) er sentralbanken i Nederland. 

Etableringen av DNB var noe av det første Kong Willem I (konge 1813–40) gjorde da han overtok tronen, etter at Nederland var fri fra Napoleon. 

Landets økonomi var dårlig, og deres tidligere posisjon som et internasjonalt handelssenter var borte. Etableringen av en sentralbank var et tiltak for å få orden på landets finansnæring og valuta. Deres nederlandske gylden hadde vært i bruk siden 1300-tallet, og fra 1694 var den hovedvalutaen, men ikke den eneste valutaen som var gyldig. 

I perioden som De forente Nederlandene (1581–1795) fikk de aldri til en enhetlig valutapolitikk, noe Napoleon fikk mer orden på, og Willem I videreførte denne politikken. Banken var både en kredittbank og den ansvarlige institusjonen som trykket opp penger.

I dag er DNB et allment aksjeselskap, og ledes av en sentralbanksjef og 5 direktører. Sentralbanksjef er pr juni 2025 Klaas Knot. Han overtok etter Nout Wellink 1. juli 2011. Wellink hadde da sittet siden 1997. 

Siden Nederland er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Nederland og i EU.

Hovedmålet for sentralbanken er, i likhet med EU for øvrig, en stabil inflasjon på ca. 2%. 

## Se også
* Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tribunal

**Tribunal** er et navn på sammensetninger av to eller flere personer som fungerer som dommere. Som justisprosedyre finnes tribunaler ikke bare i statlige sammenhenger, men også innenfor private organisasjoner.
TES

**TES** kan referere til:
* *[[The Elder Scrolls]]*, videospillserie
* IATA-koden til Teseney lufthavn i Eritrea
Portugals bank

**Portugals bank** (portugisisk: Banco de Portugal) er sentralbanken i Portugal. 

## Historie
Banken ble etablert 19. november 1846, og var en sammenslåing av banken Banco de Lisboa og finansieringsselskapet Companhia de Confiança Nacional. I starten hadde ikke banken enerett på utsteding av penger, men fikk 9. juli 1891 enerett på å utstede penger i Portugal, Asorene og Madeira. Banken hadde en noe problemfylt start, men har fra starten av vært en aktiv sentralbank, og hjulpet portugisiske banker som har vært nær konkurs, og på denne måten unngått mange bankkriser. I 1974 ble sentralbanken nasjonalisert, og fikk for første gang også ansvaret for å overvåke landets bankvesen. 

## Hovedmålsetting
Siden Portugal i dag er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Portugal og i EU.

Hovedstyringsmålet i EU, og dermed også Portugal, er lav og stabil inflasjon på ca. 2% i året. 

## Sentralbanksjef
Sentralbanksjef er pr november 2014 Carlos da Silva Costa. Han overtok etter Vítor Constâncio i juni 2010, da Constâncio ble visepresident i Den europeiske sentralbank.  

Visesentralbanksjefer er Pedro Duarte Neves og José Ramalho.

## Se også
*Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Slovenias bank

**Slovenias bank** (slovensk: Banka Slovenije) er sentralbanken i Slovenia. 

Banken ble etablert 25. juni 1991, samme dato som løsrivelsen fra Jugoslavia. 

Bankens hovedoppgaver er å holde landets valuta (Tolar) stabil, samt å sørge for at betalingssystemet innad i landet i til utlandet fungerer. 

Siden Slovenia er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Slovenia og i EU.

Hovedstyringsmålet i EU, og dermed også Slovenia, er lav og stabil inflasjon på ca. 2% i året. 

Sentralbanksjef er pr januar 2019 Boštjan Vasle. Han overtok etter Boštjan Jazbek. 

## Se også
*Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Italias sentralbank

**Banca d'Italia** (norsk: **Italias bank**) er sentralbanken i Italia.

Fra Italia ble samlet til en republikk i 1861 og fram til sentralbanken ble etablert i 1893 reflekterte bankvesenet i Italia i stor grad det historiske Italia, med mange små regionale banker, og ingen overordnet myndighet som fungerte godt. Til og med utstedingen av penger ble gjort rundt i regionene, i til sammen 6 banker. Italia gjennomgikk en bankkrise, der særlig «Banka Romana» stod sentralt, og det ble besluttet å omorganisere hele banksektoren. Etableringen av en sentralbank var et tiltak i denne omorganiseringen. 

Sentralbanken ble vedtatt ved lov av 10. august 1893. Da ble det bestemt at tre banker skulle slå sammen til «Banca d'Italia», og gis rettigheten til å utstede penger. De tre bankene var; 
* Banca Nazionale nel Regno
* Banca Nazionale Toscana
* Banca Toscana di Credito per le Industrie e il Commercio d'Italia

Samtidig beholdt de to bankene Banco di Napoli og Banco di Sicilia også retten til å utstede penger. 

Året etter (1894) ble det vedtatt at den nye sentralbanken også skulle ha retten til å utstede penger i provinsene. Deretter vokste bankens oppgaver gradvis til også å omfatte penge- og kredittpolitikk. Fra 1926 fikk banken enerett på å utstede penger. 

Siden Italia i dag er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Italia og i EU.

Hovedmålet for sentralbanken er, i likhet med EU for øvrig, en stabil inflasjon på ca. 2%. 

Sentralbanksjef er pr juni 2025 Fabio Panetta. Han overtok etter Ignazio Visco i 2023. 

## Se også
*Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
The Elder Scrolls III: Tribunal

***The Elder Scrolls III: Tribunal*** er den første utvidelsespakken til Bethesda Softworks' videorollespill *[[The Elder Scrolls III: Morrowind]]*. Den ble lansert 6. november 2002, omtrent et halvt år etter originalen. Tittelen refererer til «de tre levende gudene», kjent som «the Tribunal». Utvidelsen tilfører tempelet (eller byen) «Mournhold» til spillet, som er tilgjengelig gjennom teleportering. Deler av spillsystemet er også forandret. Mest nevneverdig er kanskje en mye forbedret journal, som opprinnelig fikk mye kritikk for å være rotete.

*[[The Elder Scrolls III: Bloodmoon|Bloodmoon]]* er navnet på den andre og siste utvidelsen til *The Elder Scrolls III: Morrowind*.

## Handling
Spillet begynner med at karakteren skal gå i dvale, men blir angrepet av en leiemorder - som senere blir avslørt for å være medlem av Dark Brotherhood, et leiemorder-laug som spenner over hele Tamriel. For å oppdage mer om Dark Brotherhood, skal karakteren bli sendt til Mournhold, hovedstaden i Morrowind. Så snart man har kommet til Mournhold, må karakteren finne lederen til Dark Brotherhood, og gjennomføre en rekke side-oppdrag for den nye kong Helseth og den levende guden Almalexia.

Guden Almalexia har kontrollert Morrowind i tusenvis av år, sammen med sine med-guder Vivec og Sotha Sil, som kaller seg Tribunal - og de blir tilbedt av hele Dark Elf-folket. Etter at karakteren har gjennomført et side-oppdrag, angriper plutselig en gruppe mekaniske skapninger, kalt Fabricants, Plaza Brindisi Dorom. Skapningene dukker opp fra en statue, og etter angrepet deres avsløres det en hemmelig passasje til en Dwemer-ruin. Fordi skapningene er mekaniske, mistenkes det først at den hemmelighetsfulle guden Sotha Sil står bak dette angrepet. Karakteren må deretter undersøke ruinene, og gjennomføre enda flere side-oppdrag, for å rekonstruere Nerevars tapte sverd - kalt Trueflame. Etter å ha anskaffet sverdet, blir karakteren sendt til Clockwork City for å angripe Sotha Sil.

Karakteren fortsetter å utforske alle rommene i Clockwork City, men oppdager til slutt at Sotha Sil allerede er død. Når karakteren forsøker å forlate dette området, dukker Almalexia opp. Hun påstår at hadde drept Sotha Sil og startet angrepet i Mournhold, for å skaffe seg mer makt og kontroll over innbyggerne og resten av Tribunalet. Karakteren blir deretter tvunget til å drepe henne også, før man kan returnere til Mournhold. Ved å ødelegge hjertet etter Prins Lorkhan, og drepe Almalexia, fortsetter karakteren å oppfylle resten av Nerevarine-profetiene-

## Referanser



## Eksterne lenker
*
Jaime Caruana

**Jaime Caruana Lacorte** (født 1952) var Spanias sentralbanksjef fra 2000 til 2006. 

Han er født i Valencia, og har bakgrunn som ingeniør fra telecom-industrien. 

Han satt i stillingen siden 21. juli 2000 frem til mars i 2006, og var før dette direktør for den divisjonen i sentralbanken som jobber med overvåkning av bankene. Hans etterfølger er Miguel Ángel Fernández Ordóñez.

Han har også ledet Baselkomiteen for banktilsyn siden 2003.

## Referanser
Baselkomiteen for banktilsyn

**Baselkomiteen for banktilsyn** (engelsk: *Basel Committee on Banking Supervision*, fork: *BCBS*), ofte forkortet **Baselkomitéen**, er et internasjonalt organ for sentralbanker, der hovedhensikten er å samarbeide om bankovervåkning. Komiteen er en del av Den internasjonale oppgjørsbanken (BIS). Komiteen ble etablert i 1975 av sentralbanksjefene i G10-landene. Dagens leder er Stefan Ingves, sentralbanksjef i Sveriges Riksbank, utnevnt 25. juni 2011.

Baselkomiteen har utarbeidet Baselakkordene som er et forslag til et regelverk for å regulere banknæringen. Baselkomiteen har ingen overnasjonal myndighet, men medlemslandene har forpliktet seg å introdusere og tilpasse regelverket til sine land. 

## Medlemsland
* Argentina
* Australia
* Belgia
* Brasil
* Canada
* Kina
* Frankrike
* Tyskland
* Hongkong
* India
* Indonesia
* Italia
* Japan
* Korea
* Luxemburg
* Mexico
* Nederland
* Russland
* Saudi Arabia
* Singapore
* Sør-Afrika
* Spania
* Sverige
* Sveits
* Tyrkia
* Storbritannia
* USA

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisiell hjemmeside
Sveriges riksbank

**Sveriges riksbank** (kortform: **Riksbanken**) er sentralbanken i Sverige. 

Riksbanken regnes for å være verdens eldste sentralbank, og ble etablert i 1668 under navnet *Riksens Ständers Bank*, det vil si Riksdagens bank. 

Dens forgjenger ble stiftet i 1656, og het «Johan Palmstruchska banken» eller «Stockholm Banco». Dette var private banker, men de var regulert av Kongen, og Kongen utnevnte også styret i bankene. 

Fram til 1904 utga hver bank sine penger, så Riksbanken hadde ikke enerett på dette før 1904. 

Sentralbanksjef er pr. november 2008 er Stefan Ingves, som tok over for Lars Heikensten i 2006.

Siden Sverige er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av Det europeiske systemet av sentralbanker og eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Sverige og i EU.

Hovedstyringsmålet i EU, og dermed også Sverige, er lav og stabil inflasjon på ca. 2 % i året. 

I 2025 ble Sveriges riksbank tatt opp i Sveriges kulturkanon i kategorien «Økonomi».

## Se også
* Riksdagshuset

## Referanser

 


## Eksterne lenker
*
Mervyn Allister King

**Mervyn Allister King**, baron King av Lothbury, (født 30. mars 1948) er en britisk økonom. 

Han var fra 2003 til 2013 sentralbanksjef i Bank of England. Før dette var han visesentralbanksjef, en stilling han fikk i 1997, etter å ha jobbet i banken siden 1991.

King er utdannet ved King's College ved Cambridge og Harvard University. Han har også undervist både ved University of Cambridge og University of Birmingham. 

King ble i dronningens fødselsdagsliste for 2011 utnevnt til storkorsridder av Den britiske imperieordenen. Etter sin avgang som sentralbanksjef ble han gjort til life peer som *baron King av Lothbury* som ga medlemskap i overhuset. I april 2014 ble han utnevnt til ridder av Hosebåndsordenen. 

Han er gift med finske Barbara Melander.

## Referanser
Lars Heikensten

**Lars Heikensten** (født 13. september 1950 i Stockholm) er en svensk økonom og tidligere sentralbanksjef i Sverige. 

Han hadde Riksbankens øverste stilling i perioden 13. juni 2003 til 1. januar 2006, og satt før dette som visesentralbanksjef fra 1995. 

Han overtok stillingen som sentralbanksjef etter Urban Bäckström. 

Per 2018 var han Nobelstiftelsens administrerende direktør. 

## Referanser
Slovakias nasjonalbank

**Slovakias nasjonalbank** (slov: Národná banka Slovenska &ndash; NBS) er sentralbanken i Slovakia. Banken har hovedkontor i Bratislava, men har også filialer i fem andre byer.

## Historie
NBS ble etablert 1. januar 1993, samme dato som Slovakia ble løsrevet fra Tsjekkoslovakia. Den 1. januar 2009 innførte Slovakia euro og ble med i eurosonen. 

## Oppgaver og målsettinger
Sentralbanken har følgende hovedoppgaver:
* formulere og implementere landets pengepolitikk
* utstede sedler og mynter
* kontrollere og koordinere pengesirkuleringen, betalinger mellom bankene
* overvåke banknæringen

Siden Slovakia er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB &ndash; Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Slovakia og i EU. Siden 1. januar 2009 har banken vært en del av Eurosystem.

Hovedstyringsmålet i EU, og dermed også Slovakia, er lav og stabil inflasjon på ca. 2&nbsp;% i året.

## Sentralbanksjef
Sentralbanksjef er pr november 2014 Jozef Makúch. Han overtok stillingen 11. januar 2010, og overtok da etter Ivan Sramko, som hadde sittet siden 1. januar 2005. Visesentralbanksjef er Ján Tóth, han har hatt denne stillingen siden november 2012.

## Hovedkvarter
Hovedkvarterbygningen til Slovakias nasjonalbank ble åpnet 23. mai 2002 i Bratislava, Slovakias hovedstad. Med en høyde på 113 meter og 33 etasjer er det den høyeste bygningen i Bratislava. Den har 9 regionale avdelinger og den er overordnet alle banker i Slovakia.

## Se også
*Liste over verdens sentralbanker
*Slovakisk koruna

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ivan Sramko

**Ivan Sramko** (født 3. september 1957 i Bratislava) er en slovakisk økonom. Han er i dag rådgiver for den italienske bankgruppen Intesa Sanpaolo.

Sramko var sentralbanksjef for Slovakias nasjonalbank (Národná Banka Slovenska) fra 1. januar 2005 til 11. januar 2010, og før dette var han visesentralbanksjef (2002-2004). Hans forgjenger var Marián Jusko, og han ble etterfulgt av Jozef Makúch. 

Sramko har også sittet i ledelsen i Det internasjonale pengefondet, Den europeiske sentralbanken og Den europeiske banken for rekonstruksjon og utvikling, og har sin bakgrunn fra flere deler av banknæringen i Slovakia. 

Han er gift og har tre barn, og er utdannet ved University of Economics i Bratislava.

## Referanser
Televerket (Sverige)

**Televerket** var en svensk statlig etat grunnlagt i februar 1853 som **Kongl. Elecktriska Telegraf-Werket**. Den første elektriske telegrafledningen mellom Stockholm og Uppsala ble tatt i bruk 1. november samme år.

Allerede fra starten var Televerket både en myndighet og et forretningsdrivende selskap. Det fikk monopol på telefonledninger mellom byer, som gjorde at verket kunne diktere vilkårene for at lokale nett kunne tilslutte seg riksnettet.

Televerket ble oppløst på 1990-tallet. Myndighetsrollen ble overført til det nyopprettede Post- och telestyrelsen (PTS) i 1992. Driften av de riksdekkende radio- og TV-nettene ble overført til selskapet Teracom, mens telefonkatalogvirksomheten ble solgt til Eniro. Den resterende virksomheten innen telefoni, mobiltelefoni og datanett ble i 1993 omgjort til et statlig aksjeselskap med navnet Telia, som i 2003 ble slått sammen med det finske selskapet Sonera til TeliaSonera.
Nils Bernstein

**Nils Bernstein** (født 1943) er en dansk økonom, som var nationalbankdirektør (sentralbanksjef) fra 2005 til 2013.

Han er utdannet elektromekaniker og Cand.polit., som i Danmark er en økonomiutdanning. 

Fra 1970 til 1975 var han sekretær i Finansministeriet, før han jobbet som finanssekretær ved den danske ambassaden i Washington fram til 1977. Han jobbet i finansministeriet fra 1978 til 1986; først som ministersekretær for finansministeren, deretter kontorsjef i Budsjettavdelingen i Finansministeriet, før han var departementssjef i Administrationsavdelingen i Finansministeriet fra 1984 til 1986. Etter dette var han departementssjef i Landbrugsministeriet (1986-94), Landbrugs- og Fiskeriministeriet (1994-96) og Statsministeriet (1996-2005). Bernstein var også *statsrådssekretær* fra 1996 til 2005. 

Han ble utnevnt til nationalbankdirektør, øverste leder av Danmarks Nationalbank i 2005, da han overtok etter Bodil Nyboe Andersen. Denne stillingen hadde han fram til 1. februar 2013, da Lars Rohde overtok.

## Referanser
Urban Bäckström

**Urban Bäckström** (født 25. mai 1954) er en svensk sosialøkonom.

Han jobbet som økonom for Moderaterna på 1980-tallet, og ble under Carl Bildt utnevnt til statssekretær i det svenske Finansdepartementet. Han satt også som sentralbanksjef for Riksbanken i perioden 1994–2002.
Barbara Helsingius

**Barbara Christina Elisabeth Helsingius-Koski** (født 27. september 1937 i Helsingfors, død 9. mars 2017 i Esbo) var en finsk visesanger, -dikter og oversetter med finlandssvensk språk. 
## Liv og virke
### Bakgrunn
Hun var utdannet som gymnastikklærer med mastergrad i pedagogikk fra Stanford University (1963). Hun var aktiv som fekter og deltok i fekting under Sommer-OL 1960 i Roma.

I tidsrommet 1969–1975 bodde hun i Oslo med sin mann, amerikafinnen Henry «Hank» Koski, diplomat ved USAs ambassade. Familien bodde i Esbo i Finland.
### Sangerkarriere
Barbara Helsingius debuterte som visesanger på 1960-tallet og som visedikter på 1970-tallet. Interessen for amerikansk visekunst, «folk», ble vekket under hennes opphold i USA, og hennes første utgivelse (1966) var amerikanske viser, oversatt til finsk. Hun fremførte egne og finlandssvenske viser, oversatte skandinaviske viser til finsk og finske viser til svensk, norsk og engelsk og opprettet på visefestivaler over hele verden. Hun var medlem av Visens venner i Norge, hedersmedlem av Visans Vänner i Helsingfors, samt Yrkestrubadurernas Förening i Sverige, medlem av Svenska Visakademien (som eneste finske) og den samnordiske kulturforeningen NordVisa.

I Sverige har hun blant annet John Harryson tonesatt og sunget sanger av den finske poeten Eino Leino, som Barbara Helsingius har oversatt til svensk.

## Priser

## Bøker
* Vill du visor min vän?
* Kanske en visa (Schildts)
* Dikt av Eino Leino, samling
* Songs Finland Sings, Warner/Chappel Music Finland (2000)

Helsingius' virksomhet som tekstforfatter er omfattende; 700 viser på fire språk.

## Diskografi
* Barbara (1966; amerikanske folkeviser på finsk
* Det var en gång (1977; egne viser)
* Olipa kerran (1978; finsk version av ovenstående)
* Speiling (1981; finske viser på norsk)
* Barbaras blandade (1981; egne viser)
* Kahlaajatyttö (1982; tonesettinger av de finske poetene Aale Tynni og Aila Meriluoto)
* Fra Barbara med kjærlighet (1982; finske viser på norsk)
* Reflection. Songs from Finland (1984; finske viser på engelsk)
* Drøm og bekjennelse (1986; egne og finske visor på norsk)
* Spegling (1986; finlandssvenske viser)
* Rakkaudella (1986; finsk versjon av ovenstående skive)
* Tuulen niityillä (1992; nordiske viser på finsk)
* Sånt är vårt liv (1996; egne og finske viser på svensk)
* Songs Finland Sings (2002; dobbel-CD med finske viser og sanger, klassikere og slagere som hun oversatt til engelsk. Medvirkende 30 artister, blant annet Serena-køren)

## Filmer
* *Ilmasilta* (1965). TV-serie med seg selv som rollen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Den vestafrikanske økonomiske og monetære union

**Den vestafrikanske økonomiske og monetære union** (fransk: *Union économique et monétaire ouest-africaine*, UEMOA) er en organisasjon som består av de vestafrikanske statene Benin, Burkina Faso, Elfenbenskysten, Guinea-Bissau, Mali, Niger, Senegal og Togo.

Organisasjonen ble etablert 10. januar 1994, men Guinea-Bissau ble ikke medlem før i 1997. 

De har også felles sentralbank; Sentralbanken for de vestafrikanske statene. 

## Se også
*De vestafrikanske staters økonomiske fellesskap

## Eksterne lenker
*