John Greenleaf Whittier

**John Greenleaf Whittier** (1807–1892) var en amerikansk salmedikter og forkjemper for å avskaffe slaveriet i USA.

## Liv og virke
### Bakgrunn
John Greenleaf Whittier var sønn av John og Abigail (Hussey) i Haverhill. Hans mellomnavn antas å komme fra fransk *feuillevert* - etter hans hugenottiske forfedre. Han vokste opp på gården med foreldrene, en bror, to søstre og en farmor og en farfar, og det var en stadig gjennomtrekk av besøkende og leileghetsarbeidere for gårdsdriften. Som guttunge viste det seg at han var fargeblind, og det var en ulempe i landfbruket - han kunne for eksempel ikke skjelne mellom modne og umodne jordbær. Gården gav ikke særlig avkastning. John Whittier passet ikkew så godt til hardt gårdsarbeid, og led av svak helse hele livet. Han fikk lite formell utdannelse.

### Forfatter
Hans første episke dikt «Moll Pitcher» fra begynnelsen av 1830-tallet handler om en legendarisk synsk kvinne i Lynn.  I sin tidlige produksjon skrev Whittier også kortprosa og viste interesse for den lokale folketro i New England. Blant hans omfangsrike verker er romanen  *Leaves from Margaret Smith's Journal* (1849). En annen meget kjent bok er *[[Snow-Bound]]*.

Whittier var kveker og arbeidet aktivt mot slaveriet i Sørstatene, blant annet som aktivt medlem av *[[American Anti-Slavery Society]]*. Både i sitt journalistiske arbeid og i dikt som  *Ichabod* forfektet han abolisjonisme. Da den amerikanske konstitusjonm fikk sitt *Thirteenth Amendment* i 1865 ble slavberiet forbust, og dermed var hans innsats kronet med hell. Hans senere dikttning kretset derfor om andre tematikker.

I sin levetid var Whittier blant de mest respekterte forfattere i USA. 
I 1871 ble han innvalgt som medlem i American Academy of Arts and Sciences.

Han regnes til forfattergruppen Fireside Poets fran New England. Robert Burns var en viktig influens for ham. Som journalist jobbet han i starten av sin karriere for ulike aviser i Haverhill og Boston og ble medredaktør for *New England Weekly Review*. Dette tidsskriftet som kom ut i Hartford i Connecticut var på denne tiden det førende talerøret for Whig Party.

I ettertid er han best husket som salmedikter, og sangene hans blir fremdeles brukt både i USA og i Norge hvor han er representert i *[[Norsk Salmebok (1985)|Norsk Salmebok]]* og *[[Norsk salmebok 2013]]* med salmen «Du Far og Herre» (Org. «Dear Lord and Father of mankind»).

Etter ham er det blitt navngitt mange landskaper og steder i USA, blant annet kvekerbosettingen Whittier i California og Mount Whittier  i Carroll County i New Hampshire, i Ossipee Mountains—hans sommerresidens var i småstedet Ossipee i New Hampshire. Det er også stedene Whittier i Alaska og Whittier i Iowa, og bydelene Whittier båden i Minneapolis og i Denver. I Idaho er en liten by oppkalt etter hans mellomnavn, Greenleaf. Både Whittier College og Whittier Law School rt oppkalt etter ham, likeså en park i Saint Boniface i Winnipeg, og Whittier Education Campus i Washington, DC.

## Litteratur
*Laurie, Bruce. *Beyond Garrison: Antislavery and Social Reform*. New York: Cambridge University Press, 2005. 
*Wagenknecht, Edward. *John Greenleaf Whittier: A Portrait in Paradox*. New York: Oxford University Press, 1967.
*Woodwell, Roland H. *John Greenleaf Whittier: A Biography*. Haverhill, Massachusetts: Trustees of the John Greenleaf Whittier Homestead, 1985.
* 
* Anne Kristin Aasmundtveit, *Biografisk leksikon til Norsk Salmebok og Norsk Koralbok*, Verbum Forlag, Oslo, 1995. ISBN 82-543-0573-0, s. 111

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Engelsk Wikisource har mange originaltekster av Whittier
* Engelsk Wikiquote har mange sitater fra Whittier 
* Claus Bernet, Whittier, John Greenleaf, in BBKL, 32, 2011, 1492-1500