open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Haukedalen kirke

**Haukedalen kirke** (**Haukedalen kapellkyrkje**) er en langkirke fra 1885 i Sunnfjord kommune i Vestland fylke.

Kirken ligger ved gården Gjerland i bygden Haukedalen. Byggverket er i tømmer og har 120 plasser.

Haukedalen kirke er nå sammen med Holsen kirke sognekirker i Holsen og Haukedalen sogn i Sunnfjord prosti. 
Tidligere hadde gudshuset i Haukedalen status som kapell under Holsen, og før Haukedalen fikk eget kapell på slutten av 1600-tallet sognet folket i området til Holsen kirke. 
Kapellet fra 1600-tallet ble revet i forbindelse med byggingen av dagens kirke. En altertavle fra 1673 som hang i gamlekirken er nå i samlingen til Sunnfjord Museum. 

Altertavla som står i kirken er fra 1692. Prekestolen og døpefonten ble laget til kirken da den var ny.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Virgin Atlantics destinasjoner

Her er en liste over destinasjoner **[[Virgin Atlantic Airways]]** betjener 

## [[Afrika]]
*Kenya
**Nairobi (Jomo Kenyatta International Airport) (fra 1. juni 2007)
*Mauritius
**Port Louis (Sir Seewoosagur Ramgoolam International Airport) (fra november 2007)
*Nigeria
**Lagos (Murtala Mohammed International Airport)
*Sør-Afrika
**Cape Town (Cape Town International Airport)
**Johannesburg (OR Tambo International Airport)

## [[Asia]]
### [[Øst-Asia]]
*Kina
**Hongkong (Hongkong internasjonale lufthavn)
**Shanghai (Shanghai Pudong International Airport)
*Japan
**Tokyo (Narita International Airport)

### [[Sør-Asia]]
*India
**Delhi (Indira Gandhi International Airport)
**Mumbai (Chatrapati Shivaji International Airport)

### [[Sørvest-Asia]]
*De forente arabiske emirater
**Dubai (Dubai International Airport)

## [[Europa]]
*Storbritannia
**London
***(London Heathrow Airport) **Hub**
***(London Gatwick Airport) **Hub**
**Manchester (Manchester Airport) **Focus City**
**Glasgow (Glasgow International Airport) (fra 23. juni 2007/i sommersesongen)

## [[Nord-Amerika]]
### [[USA]]
*California
**Los Angeles (Los Angeles International Airport)
**San Francisco (San Francisco International Airport)
*Florida
**Miami (Miami International Airport)
**Orlando (Orlando International Airport) 
*Illinois
**Chicago (O'Hare International Airport)
*Massachusetts
**Boston (Logan International Airport)
*Nevada
**Las Vegas (McCarran International Airport)
*New Jersey
**Newark (Newark Liberty International Airport)
*New York 
**New York City (John F. Kennedy International Airport)
*Virginia
**Washington, D.C. (Dulles International Airport)

### [[Karibia]]
*Antigua og Barbuda
**Antigua (VC Bird International Airport)
*Bahamas
**Nassau (Lynden Pindling International Airport) (til mars 2007)
*Barbados
**Bridgetown (Grantley Adams International Airport)
*Cuba
**Havanna (José Martí International Airport)
*Grenada
**Grenada (Point Salines International Airport)
*Jamaica
**Montego Bay (Sangster International Airport) 
*St Lucia
**Vieux-Fort (Hewanorra International Airport) 
*Trinidad og Tobago
**Tobago (Crown Point Airport)

## [[Oseania]]
*Australia
**Sydney (Kingsford Smith International Airport)

## Tidligere destinasjoner
Fra London Heathrow til: Athen
 Fra London Gatwick til: Athen, Boston, Miami, Moskva, New York, Port Harcourt, Toronto, San Francisco
Hilary Lindh

**Hilary Lindh** (født 10. mai 1969 i Juneau, Alaska) er en tidligere, amerikansk alpinist.

I junior-VM i alpint 1986 tok hun gull i utfor.

Hun debuterte i verdenscupen i 1986, da hun kom på 13.-plass i et utforrenn i Vail i Colorado. Hun overrasket ved å ta sølv i utforrennet i OL 1992 i Albertville, bare 6 hundredels sekunder bak den canadiske vinneren, Kerrin Lee-Gartner.

I VM 1996 i Sierra Nevada vant hun bronsemedalje. Karrierens høydepunkt kom i VM 1997 i Sestriere da hun ble verdensmester i utfor, foran Heidi Zurbriggen og Pernilla Wiberg.

Hun vant i alt tre renn i verdenscupen, og kom på andreplass sammenlagt i utforcupen i sesongen 1994/95. Hun la opp i 1997.

## Verdenscupseire

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Holsen kirke

**Holsen kirke** (Holsen kyrkje) er en langkirke fra 1861 i Sunnfjord kommune i Vestland fylke. Byggverket er i tømmer og har 200 plasser. Kirken ble oppført ved byggmester Gjert Lien fra Eid etter tegninger av Jacob Wilhelm Nordan.
Den ble innviet av prost Johan Christie 11. desember 1861.
 
Altertavlen og prekestolen er begge fra 1861. Altertavlen består av et trekors belagt med gull. Orgelet er bygget  av Jehmlich Orgelbau i 1981.

Plassen der kirken står, er et gammelt kirkested, og tidligere sto det en stavkirke her som ble revet rundt 1722. 
## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Ganesh Himal

**Ganesh Himal** er en fjellkjede i Himalaya. Den ligger for det meste i Nepal, med noen topper som ligger over grensen til Tibet. Den høyeste toppen i Ganesh Himal er Yangra (også kalt Ganesh I), 7&nbsp;429&nbsp;moh.. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mélanie Turgeon

**Mélanie Turgeon** (født 21. oktober 1976 i Alma i Québec) er en tidligere kanadisk alpinist.

Hun vakte oppsikt i 1994, da hun tok fem medaljer under junior-VM i Lake Placid (gull i storslalåm og i kombinasjonsøvelsen, sølv i Super-G og bronse i utfor og slalåm).

Hun vant ett renn i verdenscupen. Karrierens absolutte høydepunkt kom under VM 2003 i St. Moritz, da hun ble verdensmester i utfor. I de to påfølgende sesongene måtte hun stå over de fleste rennene på grunn av kroniske ryggplager. Hun planla et comeback sesongen 2005/06, men valgte å legge opp.

## Pallplasseringer i verdenscupen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Mélanie Turgeons hjemmeside
Rome (andre betydninger)

**Rome** kan vise til:

*Rome, en plante i romefamilien
**[[Rome (TV-serie)]]*, en amerikansk-britisk-italiensk tv-serie (2005–07)
*Rome (New York), by i Oneida County, New York.
Annerösli Zryd

**Annerösli Zryd** (født 1949) er en sveitsisk tidligere alpinist.

Zryd gikk overraskende helt til topps i utforrennet under VM 1970 i Val Gardena. Dette mesterskapet talte også med i verdenscupen, og regnes også som en seier der. Fra før var hennes beste verdenscupresultat to fjerdeplasser i utfor fra mars 1967. Hun la opp etter sesongen 1969/70.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bygstad kirke

**Bygstad kirke** (Bygstad kyrkje) er en langkirke fra 1845 i Bygstad i Sunnfjord kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i tømmer og har 300 plasser. Den ble reist etter typetegninger av Hans Ditlev Franciscus von Linstow.

## Historie

Den første kirken på Bygstad var en stavkirke som omtales i jordeboken Bergens Kalvskinn i 1320. Man antar derfor at kirken har blitt oppført på 1200-tallet en gang. Den ble i begynnelsen kalt Kvamskyrkja, senere har den fått navnet Bygstad etter at det ble gjort regulering av innmark tilhørende brukene Kvamme og Bygstad. Stavkirken ble revet i 1845 for å gi plass til den nye kirken.

Kirken ble flyttet fra sin opprinnelige plass i 1939, etter å ha stått på den gamle kirketomten i Bygstad. Siden den ble bygd på grunnmuren etter den forrige kirken i Bygstad var den også like liten som den forrige. Det var da et sterkt ønske i bygda om å bygge ny kirke, slik de hadde gjort i Førde og Naustdal. Det ble samlet inn penger til dette formålet,og i 1935 ble det gjort et enstemmig vedtak av soknestyret i Bygstad om å bygge ny kirke. Av økonomiske hensyn ble det allikevel senere bestemt å flytte den eksisterende kirken. Dette ble møtt med sterke protester fra bygdefolket, som startet enda en innsamlingsaksjon for å bygge ny kirke. Riksantikvaren hadde hele tiden villet flytte den eksisterende kirken, og fikk i 1938 sokneprest Fredrik Helland til å argumentere for flytting. Dette var et vellykket trekk, og på en avstemning stemte 121 for flytting og 79 mot. 5. februar 1939 startet arbeidet med å flytte kirken omtrent en kilometer. Samtidig som kirken ble flyttet ble det også bygd på kor, prestesakristi og en kirkestue. Den "nye" kirken ble vigslet 11. oktober 1939.

## Inventar
### Altertavle
Altertavlen i Bygstad kirke er fra ca. 1620, og er i samme stil som altertavlene i Sande, Viksdalen og Dale. I samband med byggingen i 1845 forsvant gavlfeltet, og ble erstattet av et dobbeltsidig bilde. I 1939 ble det laget et nytt toppstykke, etter modell av det man finner i Viksdalen.

### Prekestol
Prekestolen er fra ca. 1620, og er av samme type som den gamle prekestolen i Dale.

### Bilde av kinesisk Kristus
I overgangen mellom koret og kirkeskipet henger det et meget spesielt og svært sjeldent dobbeltsidig bilde. Dette bildet var toppstykket på altertavlen fra 1845 til 1938. Framsiden, som sees fra benkeradene, viser pinseunderet med ildtunger over disiplene og Maria, Jesu mor. Disiplene er ikke begrenset til 12, men det er avbildet flere disipler på bildet.

Baksiden av bildet er et kinesisk lakkmaleri av Kristus på korset. Kristus er framstilt med kinesiske ansiktstrekk. Når og hvordan dette bildet havnet i Bygstad er uklart.

### Benkene
Benkene i kirken ble flyttet med resten av kirken, og dørene inn til benkeradene ble da bevart.

## Referanser


## Litteratur
* Aaraas, Margrethe Henden; Djupedal, Torkjell; Vengen, Sigurd; Forsund, Finn Borgen, *På kyrkjeferd i Sogn og Fjordande – 1. Norfjord og Sunnfjord*, Selja Forlag, Førde, 2000. ISBN 82-91722-13-7

## Eksterne lenker
* Nettside til Bygstad kirke: Bygstad kyrkje  
*   
*
Å vende tilbake (film fra 2006)

***Å vende tilbake*** (spansk originaltittel: *Volver*) er en spansk dramakomedie fra 2006 som er skrevet og regissert av Pedro Almodóvar. I denne filmen knyttes tråder fra flere av hans tidligere arbeider sammen og danner et bakteppe for historien.

## Handling
Filmen handler om en eksentrisk familie av kvinner fra et sted sør for Madrid. I sentrum for handlingen står arbeiderklassekvinnen Raimunda, som tvinges til å ta noen vanskelige valg for å beskytte sin 14&nbsp;år gamle datter Paula. Som om ikke dette var nok å hanskes med, står Paulas mor Irene opp fra de døde.

## Rolleliste
* Penélope Cruz – Raimunda
* Carmen Maura – Irene
* Lola Dueñas – Sole
* Blanca Portillo – Augustina
* Yohana Cobo – Paula
* Chus Lampreave – tante Paula

## Priser og nominasjoner
Under Den 79. Oscar-utdelingen ble Penélope Cruz nominert til Oscar for beste kvinnelige hovedrolle for sin innsats i denne filmen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Hestad kapell

**Hestad kapell** er en laftet langkirke fra 1805 i tidligere Gaular kommune (fra 2020: Sunnfjord) i Vestland fylke.

Byggverket er i tømmer og har 60 plasser.

## Historie
Den eldste omtalen av kapellet er som «capella de Herstadom» i 1327–1328 (PN 134). Det framgår av kirkeregnskapet fra 1624 at kapellet var en liten stavkirke. Denne stavkirken ble ifølge Riksantikvaren revet («nedrive og oppattbygt») i 1805.

Hestad kapell ble bygd i 1805, og man regner med at den gamle kirken i Viksdalen ble brukt som modell. Hestad kapell er mindre og måler ikke mer enn 13 meter i lengde og 5,5 meter bredde. Sannsynligvis ble kirken bygd på dugnad av bygdefolket. Mye av materialene fra denne den gamle stavkirken ble brukt. 
I tårnet er det brukt fire staver fra denne kirken. I våpenhuset er det åttekantede hjørnestolper fra den gamle kirken, og noen av knelerene som er brukt til å stive av vegger og tak er tatt fra den. Noe er også fra et tilbygg til den gamle kirken. Dette tilbygget ble første gang omtalt i 1686. Kirkeklokken er fra 1600-tallet. Taket og tårnet var opprinnelig noe høyere enn det er i dag, men dette ble ødelagt av en sterk storm i 1864, og nytt tak og tårn ble derfor bygd.

Siden 1805 har lite blitt endret i kapellet. Alt bortsett fra prekestolen og altertavlen er umalt, og benkene står vendt mot hverandre slik at halve menigheten sitter med ryggen mot alteret. Og kapellet har ikke innlagt strøm.

Hestad kapell ble kjøpt av Fortidsminneforeningen i 1917.

I dag er kirken bare i bruk til fire faste gudstjenester årlig, blant annet olsok og nyttårsaften. I tillegg blir kapellet brukt til begravelser og bryllup. De siste årene har det også blitt brukt av Den katolske kirke til å feire katolsk messe.

## Inventar
### Benk med drageutskjæringer
Alle benkene i kirken bortsett fra en benk, er enkle og uten utskjæringer. Den bakerste benken på mannssiden har dør ut mot midtgangen og utskjæringer i dragemønster. Hvorfor denne benken har dette er uklart.

### Altertavle
Altertavlen er fra 1805, og er en såkalt katekismetavle.

## Referanser


## Litteratur
* Aaraas,Margrethe Henden; Djupedal, Torkjell; Vengen, Sigurd; Forsund, Finn Borgen, *På kyrkjeferd i Sogn og Fjordane – 1. Norfjord og Sunnfjord*, Selja Forlag, Førde, 2000. ISBN 82-91722-13-7

## Eksterne lenker
* Sogn of Fjordane fylkesleksikon
* Hestad kapell kirkesøk
* 
*  Kirker i Norge  (*Kirchen in Norwegen*)
* Gaular kommune Hestad kapell
* Fortidsminneforeningen
Egon (restaurantkjede)

**Egon restaurant** er et spisestedskonsept som åpnet på Nordstrand i 1984. Egon er et registrert varemerke som eies av Norrein AS i Trondheim. I Trondheim finnes også Egons hovedkontor. Gründerne bak Egon er Roger Halshamn, Gerhard Nordberg og Olav Fallan. 

Navnet kommer fra filmfiguren Egon Olsen fra Olsenbanden. Olsens bowlerhatt er valgt som en del av restaurantens logo. Konseptet er basert på at gjestene selv går til bardisken og bestiller/betaler mat og drikke. Drikke hentes selv, men maten serveres ved bordene. Menyen omfatter frokost- og lunchretter, hovedretter, pizzavarianter, småretter, salater, sandwicher og hamburgere samt desserter. Interiøret er røft, med murstein og grove låveplanker som dekorelementer.

I 2024 hadde selskapet en omsetning på ca. 27,5 mill kroner.

Det første Egon-stedet ble åpnet i Oslo (Ekebergveien 228, Nordstrand) i 1984 som "Egon Steaks & Pizza" og Arve Opsahl, som hadde rollen som Egon Olsen i de norske filmene om Olsenbanden, var blant gjestene under åpningen.
Den første restauranten eksisterer fortsatt.

Konseptet er etableret 45 steder i Norge (januar 2024). Enkelte hoteller har byttet ut den tradisjonelle hotellrestauranten med Egonkonseptet.

I Trondheim har Egon en roterende restaurant i toppen av Tyholttårnet.

Den første Egon-restaurant utenfor Norge ble åpnet 12. november 2015 i Mall of Scandinavia ved Solna i Stockholm. Kjeden hadde per juni 2019 tre restauranter i Sverige.

Alle restaurantene i Sverige er siden nedlagt. 

## Referanser


## Litteratur

* 
* 

## Eksterne lenker
* Restaurantkjedens nettsted
* Besøksrapport (Bergen)
* «Kantine» Egon Paleet (Oslo) 
* Egon - Byporten, 15. november 2012
Sande kirke (Sunnfjord)

**Sande kirke** (Sande kyrkje) er en langkirke fra 1864 i Sunnfjord kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i tømmer og har 300 plasser.

## Historie
Kirken ble vigslet 15. desember 1864, og var da den tredje kirken som ble reist på Sande i Sunnfjord. Spiret og sakristiet ble bygd senere, så kirken framstod ikke i sin ferdig form før i 1889. Etter denne tid har det blitt gjort mindre endringer på kirken, blant annet ble kirkeskipet malt oransje og benkene grønne i 1928. I 1943 og 1944 ble sakristiet bygget om til kor, slik vi finner det i dag. Det ble også laget en ny døpefont og prekestol.

Den siste runden med oppussing var ferdig i 2002, da både kirkeskipet og koret ble malt i lysere farger.

## Inventar
### Altertavle
Altertavlen er satt sammen av flere ulike altertavler, der den eldste er fra 1620, og stod i den gamle kirken på Sande. I 1795 omarbeidet Johan Carl Christian Michaelson denne altertavlen. Da den nye kirken stod klar i 1864, ble altertavlen igjen omarbeidet. I 1928 byttet man altertavle i kirken. Ferdinand Kjerulf Tranaas hadde lagd en altertavle til Førde kirke, men denne ble ikke brukt der. Tranaas var på dette tidspunktet engasjert i oppussingen av Sande kirke, og altertavlen ble derfor plassert der. Den var lite egnet til kirkerommet i Sande kirke, som er mye mindre enn i Førde. Det ble derfor satt i gang et arbeid for å restaurere den opprinnelige altertavlen fra 1620. Sokneprest Fredrik Helland tok utgangspunkt i altertavlene i Bygstad og Viksdalen, som var laget samtidig med den opprinnelige tavlen, og tavlene i Dale og Holmedal som var laget av samme snekker som tavlene i Sande, Bygstad og Viksdalen. Den nyrestaurerte altertavlen var på plass i kirken i 1945.

Tranaas' altertavle havnet i 1954 i Kåfjord kirke i Troms.

### Christian IIIs Bibel

Kirken har et eksemplar av Christian IIIs Bibel fra 1550. Dette er den eldste årgangen av trykte bibler i Norge. Bibelen er vannskadd, angivelig fordi båten som fraktet biblene til Norge forliste.

## Referanser


## Litteratur
* Aaraas,Margrethe Henden; Djupedal, Torkjell; Vengen, Sigurd; Forsund, Finn Borgen, *På kyrkjeferd i Sogn og Fjordande – 1. Norfjord og Sunnfjord*, Selja Forlag, Førde, 2000. ISBN 82-91722-13-7

## Eksterne lenker
* Margrethe Henden Aaraas og Sigurd Vengen: Sande kyrkje (Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane)
* Sande kyrkje i Fylkesleksikon for Sogn og Fjordane
* 
* Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Sogn og Fjordane fylke (Riksantikvaren, 2015), s. 156–157
*   

* Nettside til Sande kirke: Sande kyrkje
Viksdalen kirke

**Viksdalen kirke** (Viksdalen kyrkje) er en laftet langkirke fra 1848 i Gaular kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i tømmer og har 284 plasser.

## Historie
Det stod opprinnelig en kirke fra ca. 1620 på den samme grunnmuren som Viksdalen kirke står på i dag. Denne gamle kirken gjennomgikk en total renovering i 1847 og 1848. Målene ble stort sett beholdt slik de var, og mye av materialet fra den gamle kirken ble brukt i den ny-renoverte kirken, men kirken ble allikevel regnet som ny, og ble vigslet 5. november 1848. Kirken ble bygd med den nye kirken i Bygstad som modell, men man vet ikke sikkert hvordan kirken så ut på innsiden. Altertavlen og alteret ble med fra den gamle kirken.

I 1889 ble kirken igjen ombygd. Kirken fikk nå spir. Fram til 1889 hadde den hatt tårnhjelm etter modell av kirken i Bygstad. Koret ble også bygd i 1889. Benkene og galleriet ble malt gule og altertavlen ble malt i rødt, blått, brunt, grønt og hvitt.

I 1938 ble det bygd sakristi og konfirmantrom i vinkel ut fra koret. Også i 1939 var det ombygninger, da ble kortaket gjort om til en hvelving, benkene fikk hel rygg og gulvet i midtgangen ble hevet. Målet med denne restaureringen var å gi kirken det preget den hadde før 1889.

Fram til 1960 het kirken Vik kirke, men i 1960 skiftet både kirken og sognet navn til Viksdalen, hovedsakelig for å slippe sammenblanding med Vik i Sogn.
 
## Inventar
### Altertavle

Altertavlen er fra ca. 1620. Det er en tredelt renessansetavle med rik ornamentikk. På baksiden av tavlen er det skåret inn tallene 1734 og bokstavene SHK. Sannsynligvis var det sa signaturen til en maler som malte tavlen, for også en tilsvarende altertavle i Bygstad ble malt dette året.
Tavlen ble restaurert i 1939.

### Alterbord
Alterbordet er fra ca. 1600, med dekor fra 1590-årene

### Prekestol
Prekestolen er fra 1848, men ble i 1939 ombygd for å stå bedre i stil med altertavlen.

### Døpefont
Døpefonten er fra 1848, og har dåpsfat fra slutten av 1500-tallet.

### Kirkeklokker
Kirken fikk ny kirkeklokke i 1998, i sammenheng med 150-årsjubileet. I tillegg står den gamle kirkeklokken i våpenhuset i kirken, denne klokken er fra 1534.

### Steinkors
Da kirkegården ble pløyd opp på 1950-tallet, fant man to gamle steinkors. Disse blir nå oppbevart inne i kirken.

## Referanser


## Litteratur
* Aaraas,Margrethe Henden; Djupedal, Torkjell; Vengen, Sigurd; Forsund, Finn Borgen, *På kyrkjeferd i Sogn og Fjordande – 1. Norfjord og Sunnfjord*, Selja Forlag, Førde, 2000. ISBN 82-91722-13-7

## Eksterne lenker
* 
*
Skyting under Sommer-OL 1908

**Skyting under Sommer-OL 1908** ble arrangert fra 8. til 11. juli 1908 på Bisley Ranges i Surrey og på Uxendon Shooting School Club i Brent i London.
 
Skyting var igjen med på det olympiske programmet. 215 utøvere fra 14 nasjoner konkurrerte i 15 skyteøvelser, alle for menn. Albert Helgerud tok gull både i lag frigevær og individuelt frigevær. Ole Sæther tok gullmedalje i lag frigevær og bronse individuelt 300 m frigevær.

## Medaljefordeling

## Resultater
### 300 m rifle, 3 stillinger
*11. juli 1908
*51 utøvere fra 10 nasjoner
*Stående, knestående og liggende.

### 300 m rifle, 3 stillinger, lagskyting
*10. juli 1908
*Ni lag med seks utøvere på hvert lag, tilsammen 54 utøvere

### 1000 yards rifle
*11. juli 1908
*49 utøvere fra åtte nasjoner deltok

### Armégevær, lagskyting
*10. og 11. juli 1908
*Åtte lag med seks utøvere på hvert lag. 
*Hver skytter skjøt 90 skudd, 15 skudd på hver av avstandene 200, 500, 600, 800, 900, og 1000 yards på femdelt skive. Maks poengsum for hver skytter ble derfor 450 poeng, mens laget kunne oppnå 2700 poeng.

### 50 og 100 yards rifle
*11. juli 1908
*19 utøvere fra fem nasjoner deltok

### 25 m rifle bevegelig mål
*11. juli 1908
*22 utøvere fra fem nasjoner deltok
*Ved likt antall poeng ble målskivene fininspisert og utøverne ble plassert etter treff nærmest sentrum 

### 25 m rifle forsvinnende mål
*11. juli 1908
*22 utøvere fra fem nasjoner deltok
*Ved likt antall poeng ble målskivene fininspisert og utøverne ble plassert etter treff nærmest sentrum

### 50 og 100 yards rifle lagskyting
*11. juli 1908
*Tre lag med fire utøvere på hvert lag deltok

### 50 yards pistol
*11. juli 1908
*43 utøvere fra sju nasjoner deltok

### 50 yards pistol, lagskyting
*11. juli 1908
*Sju lag med fire utøvere på hvert lag deltok

### Løpende hjort, enkeltskudd
*11. juli 1908
*15 utøvere fra fire nasjoner deltok
*Ved likt antall poeng ble målskivene fininspisert og utøverne ble plassert etter treff nærmest sentrum

### Løpende hjort enkeltskudd, lagskyting
*11. juli 1908
*Kun to lag deltok med fire utøvere på hvert lag

### Løpende hjort dobbeltskudd
*11. juli 1908
*15 utøvere fra fire nasjoner deltok
*Ved likt antall poeng ble målskivene fininspisert og utøverne ble plassert etter treff nærmest sentrum

### Trap
*8. og 9. juli 1908
*Arrangert på Uxendon Shooting School Club i Brent
*60 utøvere fra åtte nasjoner deltok

### Trap, lagskyting
*10. og 11. juli 1908
*Arrangert på Uxendon Shooting School Club i Brent
*Sju lag med seks utøvere på hvert lag deltok

## Referanser


## Eksterne lenker
* Shooting at the 1908 Summer Olympics hos olympedia.org
Breim kirke

**Breim kirke** (Breim kyrkje) er en langkirke fra 1886 beliggende på Re i Gloppen kommune i Vestland fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Nordfjord prosti i Bjørgvin bispedømme.

Kirken avløste den over 200 år gamle, Breim gamle kirke.

Byggverket er i tre og har 500 plasser. Arkitekt Hakon Thorsen laget en nær kopi av Vik kirke i Sogn, bygget i 1877.

Ved porten til gravlunden rundt kirken er det reist to minnesteiner for fire menn fra bygda som falt under andre verdenskrig. Steinene står en på hver side av porten. De fire falne er Erling Kandal, Olav Frøystad, Odd Støyva og Aksel Midtkandal.

## Re som kirkested
Det vært flere kirker på Re. Den første nedtegnelsen er fra 1308, men det er ikke kjent hvor denne kirken stod. Et bispebrev fra 1339 (evt. 1334) omtaler brann eller uværsskader på kirken, og det antas at den ble totalskadd og måtte bygges på nytt.

Kirkehistoriske kilder omtaler en nybygget kirke i 1620. Dette skal ha vært en forholdsvis stor korskirke med tårn og våpenhus i vest, kor i aust og et høyt tak. Bygget var belagt av tjære på utsiden og trehvit inne. Byggverket kan ikke ha vært veldig solid, for over de påfølgende tiår er det omtalt en rekke reparasjoner, og allerede i 1663 ble det bestemt å bygge ny.

Den nye kirken, Breim gamle kirke, stod ferdig i 1670 og ble bygget noe mindre og plassert nær Breimsvannet på gården Hetle. Utformingen av Gimmestad gamle kirke i 1692 skal være inspirert av denne kirken. Under en synfaring i 1722 ble kirken karakterisert som en god tømmerbygning. Kirken var malt innvendig. Taket skal ha vært blått med stjerner, sol og måne, samt flere figurer. Kirken stod i over 200 år, og ble revet i 1887 etter at den nye kirken var bygget 500 meter mot sør.

## Galleri

Fil:Breim kyrkje Wilse.jpeg|*Breim kirke sett fra sør* 
Fil:Breim kyrkje Lindahl.jpeg|*Breim kirke sett fra Hetle* 
Fil:Gamle Breim kyrkje Lindahl.jpeg|*[[Breim gamle kirke]] beliggende på gården Hetle ved Breimsvatnet (1880–1890)* 
Fil:2012-07 Støyva & Kandal.jpg|*Minnestein for falne under andre verdenskrig* 
Fil:2012-07 Frøystad & Kandal.jpg|*Minnestein for falne under andre verdenskrig* 


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Kirtipur

**Kirtipur** er en by i Nepal. Navnet betyr *Den strålende byen* (av *kirti* stråleglans og *pur* by).

Kirtipur ligger i Katmandudalen, få km sør for hovedstaden Katmandu. Den hører til distriktet Katmandu, som ligger i *Bagmati sone* i *Sentralregionen*.

Folketall var i 2005 anslått til 44 635.

Byen er spesielt kjent fordi Tribhuvan-universitetet, som er landets viktigste universitet, ligger der.

Kirtipur er en tradisjonell newarby med en godt bevart gammal bydel, som er et populært turistmål.

På 1700-tallet beleira kongen i småstaten Gorkha, Prithvi Narayan Shah, Kirtipur flere ganger i sine felttog for å erobre Katmandudalen. Han tok byen i 1766.

Etterpå beordra han nesa og overleppa skåret av på alle menn over 12 år, bortsett fra de som kunne spille et blåseinstrument. Nesene og leppene fikk han overlevert i to kurver, hver på 20 kg. Så omdøpte han byen til *Naskatapur*, *Den neseløse byen*. 

Navnet blei skifta tilbake etter Prithvis død. Men innbyggerne i Kirtipur blei kjent for at de aldri seinere har vært særlig glade i Shah-dynastiet.

## Eksterne lenker
*
Liste over Zambias presidenter

Dette er en **liste over Zambias presidenter** siden landets frigjøring i 1964.

## Presidenter

## Tilknytninger

## Eksterne lenker
*
Kamp i klaveret

***Kamp i klaveret*** (også kjent som ***På tangenten***) er et norsk musikalsk gameshow som gikk på TV 2 i 1996 og på TVNorge fra 1997 til 1998. Programmet ble på begge kanalene ledet av Gunnar Andersen. Med seg hadde han de to pianistene Petter Anton Næss og Nissa Nyberget. Konseptet gikk ut på at fire kjente personer ble invitert til en uhøytidelig konkurranse med ulike tema knyttet opp til musikk. De ble delt inn i to lag. Programmet tok utgangspunkt i populærmusikk fra 1960-, 1970- og 1980-tallet.

TV2s versjon, som hadde tittelen *På tangenten,* ble sendt sommeren 1996 og bestod av 10 programmer med en halvtimes varighet. Disse ble sendt tirsdager, fra 18. juni til 20. august 1996. Den 21. januar 1997 gjenoppstod programmet på TVNorge med den nye tittelen *Kamp i klaveret*, og opptakene ble flyttet fra Bergen til Oslo.

I 1999 tok NRK opp programmet i ny form under navnet *[[Beat for beat]]*. Denne versjonen ble svært populær og ble i mange år ledet av Ivar Dyrhaug.

## Seertall
Seertallene for TV2s versjon var gode og lå på mellom 400 000 og 550 000. TVNorges versjon hadde betydelig lavere seertall og ble liggende på mellom 100 000 og 300 000. Seertallene var lavest det første halvåret, men de tok seg noe opp to siste sesongene. Det må imidlertid bemerkes at TVNorges dekningsgrad var betydelig mindre enn TV2s på den tiden. Deres markedsandel var på 8 % (mot TV2s 32 %).

## Opphav
Programserien var basert på et irsk programkonsept kalt *The Lyrics Board* (1992). Det ble også produsert en svensk versjon (*Så ska det låta*), og en dansk (*Hit med sangen*). I tillegg til dette har også Russland, Finland, Belgia og Polen lagd sine versjoner.

## Referanser
Gimmestad kirke

**Gimmestad kirke** (Gimmestad kyrkje) er en langkirke fra 1910 i Gloppen kommune i Vestland fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Nordfjord prosti i Bjørgvin bispedømme.

Byggverket ble tegnet av arkitekt Niels Stockfleth Darre Eckhoff. Den er bygget i tømmer av byggmester Anders Karlsen fra Nordfjordeid og har 315 plasser. Kirken har ikke altertavle, men er utsmykket med en kopi av Bertel Thorvaldsens Kristus-figur fra domkirken i København. Kopien er laget i 1912. Prekestol, døpefont og annet interiør er fra samme tidsepoke, 1910-tallet.

Gimmestad kirke ligger ved Gloppefjorden, mens Gimmestad gamle kirke ligger på et høydedrag mot vest. Gravlunden ved den gamle kirken nyttes. Fredly kirkegård nyttes for sognefolket som hører til området rundt fjordbunnen, kalt Bukta.

## Referanser


## Eksterne lenker
* nrk.no om Gimmestad kirke
* 
*
Hyen kirke

**Hyen kirke** (Hyen kyrkje) er en langkirke fra 1876 i Gloppen kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i tre og har 300 plasser. Karl Uchermann var arkitekt, mens byggmester var Elias Tonning.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Fylkesarkivet om Hyen kirke 
* 
*
Sandane kirke

**Sandane kirke** (Sandane kyrkje), tidligere kalt *Mona arbeidskirke* (*Mona arbeidskyrkje*), er en moderne kirke fra 1997 i Gloppen kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i leca, tre og har 140 plasser. Plasseringen sentralt i kommunesenteret Sandane bidrar til høy aktivitet, med blant annet søndagsskole og barnekor.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Assistens Kirkegård (Odense)

**Assistens Kirkegård** i Odense er en kirkegård mellom hovedveiene mot Middelfart, Assens og Fåborg, som ble innviet i 1811 på Odenses gamle rettersted.

## Navnet
I Danmark brukes betegnelsen «assistenskirkegård» om kirkegårder som har blitt opprettet på et sted der det fra før fantes en kirkegård som var blitt for liten. Begrepet er avledet av det latinske *assistens*, som betyr assisterende.

## Historikk
I tillegg til å ha blitt brukt som rettersted hadde rakkerne tømt byens kloakk på stedet, nærmere bestemt på det åpne arealet mellom dagens Rugårdslandevej og Odense Å. Da det ble besluttet å opprette en gravplass ble området inngjerdet, og arealet utstykket i ni deler, slik at byens gamle kirker fikk hver sin part som hver ble omkranset av pyramideklippede lindetrær. Utenom lå et belte med mer uregelmessig beplantning langs en slynget dobbeltgang, preget av samtidens romantiske hagestil og beregnet til større familiegravsteder. Under Napoleonskrigene hadde det nærmest byen vært teltleir for spanske og franske soldater, som dermed var blant de første som ble gravlagt på området. Odenses borgere følte derfor liten lyst til å bli gravlagt her, i selskap med både katolikker og henrettede soldater. Planene til kirkegården ble utarbeidet av gartneren ved Odense slott, kgl. haveinspektør Hans von Müller, som selv ble stedt til hvile på kirkegården i 1816.

Kirkegården åpnet i 2009 en hedensk gravplass som den første i Danmark, etter forespørsel fra trossamfunnet *Forn Sidr*.

## Kjente personer begravd på Assistens Kirkegård
* Mette Agerbæk, billedhugger
* Paul Olaf Bodding, misjonær
* Birgitte Federspiel, skuespillerinne
* Fanny Jensen, politiker
* Richard Møller Nielsen, fotballspiller
* Gustav Rasmussen, politiker
* Emil Aarestrup, dikter

## Referanser


## Kilder
* Danmarks kirker
Byrknesøy kapell

**Byrknesøy kapell** er et kapell fra 1972 på Byrknesøyna i Gulen kommune. Kirken er i tre og har 250 plasser. Byrknesøy kapell er bygget der det tidligere sto et bedehus som ble vigslet 26. mai 1972  av biskop Per Juvkam. Arkitekt for bygningen var  Johan Tveit og byggmestre Odd Ånneland og Marchall Unneland.

## Bygningen

Bygningen er bygget som et enkelt gudshus. Det vanlige på denne tiden var å bygge arbeidskirker i betong. På Byrknes ønsket en å erstatte bedehuset og få bedre romplass og kjøkken. I den sørlige delen av huset finner vi storsalen og i enden av den korpartiet. Koret har samme bredde som huset, men har et trinn opp. På nordsiden er det en mindre sal med dører  som kan åpnes inn til hovedsalen.

## Inventar
Alter, alterring og døpefont blir satt inn i rommet ved kirkelige handlinger. Ellers er kapellet utstyrt som et vanlig bedehus og hovedsalen blir brukt til møter og basarer.

I 1980 fikk kapellet kirkeklokke. Den var delvis finansiert av rederiet Det Stavangerske Dampskipsselskap som var eieren til  skipet *Austri* som forliste utenfor Byrknesøyna i 1979. Fem personer døde i ulykken, men resten av mannskapet ble reddet av bygdefolk. I den forbindelse ble tårnet på taket utvidet for å gi plass til klokken.

Altertavlen er fra 1911 og har et bilde av Kristus med tittelen *Kom til meg*. Den er laget av Wilhelm Bjørknes.

Prekestolen er fra 1972.

Døpefonten er av tre og laget av Karl Berthelsen i 1972. Dåpsfat og dåpsmugge er av sølvplett og trolig også fra 1972.

Orgelet er et Harmonium som ble flyttet fra Mjømna kirke på 1960-tallet.

Kapellet har to klokker en udatert med innskriften * Land, land, land, høyr Herrens ord*, og en klokke fra 1979 med innskrift * Til minne om «Austri»s forlis 1979*.

## Litteratur
* Aaraas, Margrethe Henden, Dupedal, Torkjell. Vengen, Sigurd og Førsund, Finn Borgen; *På kyrkjeferd i Sogn og Fjordane*, bind 2 Sogn, Førde 2000 

## Eksterne lenker
* Vestafjells.no
* Margrethe Henden Aaraas, og Sigurd Vengen: «Byrknesøy kapell» på nettstaden til Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane
* NRKs fylkesleksikon
*
Mjømna kirke

**Mjømna kirke** (Mjømna kyrkje) er en langkirke fra 1901 på Mjømna i Gulen kommune. Kirken ble vigslet 5. november 1901 av biskop Johan Willoch Ericsen. Arkitekt og byggmester var Anders O. Korsvold fra Fonna. Byggverket er i tre og har 310 plasser.

## Historie

I 1892 ble det anlagt gravplass på Mjømna og derfor var det naturlig  å bygge kirken her.  Mjømna sogn ble opprettet ved kongelig resolusjon 23. juli 1900 og i 1901 ble kirken bygges delvis ved lån og delvis med gaver. Før hadde folk på øyene vært nødt til å reise til Eivindvik kirke og dette hadde ført til ulykker. I 1932 ble det bygget egen kai ved kirken.

## Bygningen
Byggmester Anders Korsvold tok på seg å lage et utkast til kirkebygg. Dette ble godkjent med noen små endring av arkitekt Schirmer som var statlig bygningsinspektør. Kirketomten lå i utmarken ned mot sjøen omkranset av knauser. Kirken er bygget som en enkel kirke. Den har sakristi på hver side og tårn over en firkantet tårnhals over tårnfoten. Den er også våpenhus. Til 50-årsjubileet ble det gjort små endringer og reparasjoner på selve kirkehuset Toalett og bårehus er bygget i egne tilbygg i 1973.

## Interiør
Som ny ble kirken malt innvendig i en lys grønnfarge med gule felt i dørene og grønne felt i galleriet. Skipet har flatt tak som skråner ut mot sidene. Der er tre søyler på hver side. Sideveggene i skipet har fire spissbuede vinduer. Koret er litt smalere enn skipet og har et vindu på hver side. Kirken er enkelt dekorert, men har en tannsnittrand. Til 50-årsjubileet ble Mjømna kirke restaurert og malt inni.

## Inventar
Til å begynne med hadde alteret et utskåret hvitt trekors som senere ble byttet ut med en altertavle.
Altertavlen er laget av Wilhelm Bjørknes og er en kopi etter Adolph Tidemand (1814-1876). Motivet er Jesu oppstandelse etter Tidemands bilde *Christi Opstandelse* fra 1871. Originalen henger i Bragernes kirke i Drammen. Tilsvarende kopier henger i over 80 norske kirker.

Prekestolen er fra 1901.

Døpefonten er i tre og er antakelig laget i 1901. Dåpsfatet er i sølv og har innskriften: *Mjømens Kirke. I Faderens Sønnens og den Hellige Aads Navn*. Det er fra 1909. Dåpsmuggen er i også i sølv.

Kirken har et votivskip formet som en fjæring laget av Ola Eiksund.

Orgelet er fra 1905

Kirkeklokken er fra 1965 laget ved Olsen og Nausen klokkestøperi.

## Referanser


## Litteratur
* Aaraas, Margrethe Henden, Dupedal, Torkjell. Vengen, Sigurd og Førsund, Finn Borgen; *På kyrkjeferd i Sogn og Fjordane*, bind 2 Sogn, Førde 2000 ISBN 82-91722-14-5

## Eksterne lenker
* Vestafjells.no: Mjømna kirke
* Nrks Fylkesleksikon
* Mjømna menighet
* Margrethe Henden Aaraas og Sigurd Vengen: «Mjømna kyrkje» på nettsstaden til Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane
*
Hornindal kirke

**Hornindal kirke** (Hornindal kyrkje) er en langkirke fra 1856 i Hornindalen i Volda kommune, Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Søre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme.

Byggverket er i tre og har 400 plasser. Arkitekt for kirken var kaptein Ludolph Rolfsen fra Stryn som benyttet typetegninger utført av Hans Ditlev Franciscus von Linstow. Ved byggestart var Anders Muldsvor ansvarlig byggmester, men han døde før bygget var ferdigstilt og Gjert Lien overtok ansvaret for å få kirken ferdigstilt. Den ble innviet 30. november 1856 av prost Wilhelm Frimann Koren.

Da kirken i Hornindal stod ferdig i 1856, ble det satt opp et forgylt trekors på alteret i påvente av altertavle. 75 år senere var det ennå ikke komme altertavle på plass. I 1929 tok derfor presten og prestefruen, Jon og Alhede Johnson, tak i saken. Prestefruen stiftet Jentelag til kirken sin forskjønnelse, og presten tok kontakt med kunstneren Dagfin Werenskiold. Han hadde nylig laget et trerelieff som presten ville kopiere, og det fikk han. 

Våren 1932 var Johnson ferdig med arbeidet sitt. Werenskiold kom til Hornindal for å ta seg av malingen av relieffen, men kunstneren ble så imponert av det han fikk se at han tilbød Hornindal originalen mot at han fikk kopien. Kopien ble senere satt opp i Sørkedalen kapell.

Altartavlen ble vigslet søndag 10. april 1932. Mye av det øvrige inventaret ellers er fra byggeåret. Billedkunstner Anders Svor er begravet ved kirken, og i 1999 ble kirken også forært to skulpturer av Svor.

På langfredag i 1970 brøt det ut brann prestegården ved kirken. Presten og hans familie fikk reddet seg ut, men boligen ble totalskadet innvendig. Arbeidet med å bygge ny prestegård ble påbegynt i 1971 og ferdigstilt i mars 1972.

## Referanser


## Litteratur

## Eksterne lenker
* 
*
Komplottet

***Komplottet*** er en norsk humor-serie som gikk på TV3 fra 1996 til 1998 og i 2003. Programmet ble ledet av Leif Erik Forberg fra 1996 til 1998, mens Åsleik Engmark ledet siste sesong. 

Komplottet var en type "skjult kamera"-produksjon med en ny vri og var en norsk versjon av det kanadiske *[[Surprise sur prise]]*. Det var også en svensk versjon kalt *[[Blåsningen]]*. Serien regnes som en av TV3s største egenproduserte suksesser. Sendingene med Forberg som programleder gikk fra 19. september 1996 til 26. mars 1998. De 10 sendingene som Engmark ledet gikk fra 23. februar til 27. april 2003.

Flere kjendiser som ble «lurt» reagerte sterkt og protesterte mot at klippet med dem skulle vises. Blant dem Helge Reiss, Arne Scheie, Einar Førde og Petronella Barker. Scheie ble tilbudt kompensasjon fra TV3 etter at innslaget med ham ble vist mot hans vilje.  Reaksjonene mot programmet ble særlig sterke vinteren 1998.

## Seertall
Premieren i 1996 hadde 187&nbsp;000 seere og reprisen av 128&nbsp;000. Disse seertallene ble ansett som gode. Seertallene økte markant i løpet av første sesong og var oppe i 300&nbsp;000 på det meste (nesten 500&nbsp;000 hvis man tar med reprisene).

Premieren av sesong 5 ble sett av 136&nbsp;000, noe som gav en markedsandel på 7,8%. Tallene ble beskrevet som gode av TV3.

## Kjendiser som har blitt utsatt for Komplottet
(Listen er ufullstendig)

### Sesong 5 <small>(2003)</small>
*Guro Fostervold (ep. 1)
*Siv Jensen (ep. 1)
*Frithjof Wilborn 
*Sigurd Sollien
* Jan Åge Fjørtoft
* Sofie Cappelen
* Christian Ingebrigtsen 
* Tor Erik Gunstrøm
* Liv Ullmann

Annen info:
*10 sendinger 
*Sendt fra 23. februar til 27. april.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Klippet med Helge Reiss (YouTube)
*Klippet med Jan Åge Fjørtoft (2003) (YouTube)
Randabygd kirke

**Randabygd kirke** (Randabygd kyrkje) er en langkirke fra 1916 på Hopland i Stryn kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i tre og har 260 plasser. Altartavlen er malt av Ferdinand Tranås og har motiv av den oppståtte Kristus.

Kirken ligger i Randabygd sokn, på Hopland sida. Nordfjord prosti i Bjørgvin bispedømme. Soknet har 176 medlemmer (2012).

## Galleri

Bilde:Randabygd kirke.jpg|*Randabygd kirke* 
Bilde:2012-07 Randabygd kirke 02.jpg|*Randabygd kirke* 


## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Margrethe Henden Aaraas: Randabygd kyrkje  fra Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane
* Fylkesleksikon for Sogn og Fjordane
* 
*
Bjordal kirke

**Bjordal kirke** (Bjordal kyrkje) er en langkirke fra 1906 i Bjordal ved Fuglsetfjorden i Høyanger kommune i Vestland fylke. Byggverket er i tømmer og har 160 plasser.

Arkitekt for bygget var Victor Nordan. Kirken ligger fint til med utsikt over dalen og fjorden. Kirken er den første på stedet, og før den ble bygget sognet folket i området til Kyrkjebø kirke på nordsiden av Sognefjorden, en lang båtreise unna.

Bjordal kirke er sammen med Ortnevik kirke sognekirker i Bjordal og Ortnevik sogn i Sunnfjord prosti. Frem til prestegjeldene ble faset ut fra 2004 lå kirken i Lavik prestegjeld.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Kart over Bjordal gravplass (Høyanger kirkelige fellesråd)
* [Kart over Bjordal gravplass](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Hoeyanger)-Bjordal.pdf) (Allslekt)
Høyanger kirke

**Høyanger kirke** (Høyanger kyrkje) er en langkirke fra 1960 i Høyanger kommune i Sogn og Fjordane.

Byggverket er i betong og har 374 sitteplasser. 

Arkitekter for kirken var Arnstein Arneberg og Olav S. Platou. Den ble tegnet på oppdrag av Norsk Aluminium Company, som også hadde kjøpt tomten og sto for all finansiering. Da kirken var ferdigstilt ble den gitt i gave til lokalsamfunnet og vigslet 11. september 1960 av biskop Ragnvald Indrebø.

Kirken fremstår som en moderne utgave av en tradisjonell basilika med to sideskip og et tårn på nesten 38 meter. Taket og tårnet er dekket med skifer fra Gudbrandsdalen.

## Inventar
Prekestolen er i tre og er tegnet av Arneberg. Den er åttekantet og i fronten sees utskjæringer av Svein Valevatn. Alteret er i sten med antependium av Arneberg og B. Arneberg Quesseveur. Bak dette danner et stort glassmaleri og en mosaikk altertavlen. Glassmaleriet fremstiller Jesus på korset og er laget av Borgar Hauglid, mosaikken viser fugl Føniks og er av Ragnvald Andersen.

Nytt orgel ble innviet i 2003, det er overtatt fra St. Michael and All Angels Church i England.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Arild Haaland

**Arild Haaland** (1919–2012) var en norsk filosof, litteraturhistoriker, sakprosaforfatter og oversetter. Han var ansatt ved Filosofisk institutt ved Universitetet i Bergen fra 1961 til 1987, først som universitetslektor, senere som førsteamanuensis. Arild Haaland døde 24. januar 2012 etter lengre tids sykdom. Haaland beskrives som «Bergens mest kjente filosof» fra 1900-tallet.

## Heder
* *Meltzerfondets spesialpris* for sin innsats og betydning ved Universitetet i Bergen 2007
* Fritt Ords Honnør 1993. 
* Ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden i 1979
* Ridder av Hans Majestet Pinnsvinets orden, Studentersamfunnet i Bergen

## Bibliografi

Haaland har blant annet gitt ut 
* *Nazismen i Tyskland* (1955) 
* *Kirkedød og gudsfrykt* (1967) 
* *Vekst og verdi* (1970)
* *Samtidssyner fra Blåseborg* med kapittel om Elie Wiesel av Michael Holmboe (1997) 
Han har også oversatt 
* *Tragediens fødsel* av Friedrich Nietzsche til norsk (1969) ISBN 82-530-1629-8 Ny utgave 1993
* *Moralens genealogi – et stridsskrift* av Friedrich Nietzsche 1994 ISBN 82-05-22610-5

## Referanser


## Eksterne lenker
* På Høyden - Meltzerpris til Arild Haaland (7. mars 2007)
* «Arild Haaland er død» ba.no
* Lenke til NRK-program med Arild Haaland og Åshild Ulstrup
* BT – Arild Haaland (15. april 2012)
Kyrkjebø kirke

**Kyrkjebø kirke** (Kyrkjebø kyrkje) er en langkirke fra 1869 i Høyanger kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i tre og har 500 plasser.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Margrethe Henden Aaraas, Sigurd Vengen og Anders Gjerde: Kyrkjebø kyrkje (Kringom)
* Kyrkjebø kyrkje i NRKs fylkesleksikon
* 
* 
* Kart over Kyrkjebø kirkegård (Høyanger kirkelige fellesråd)
Lavik kirke

**Lavik kirke** (Lavik kyrkje) er en åttekantet kirke fra 1865 i Høyanger kommune i Vestland fylke. Før 1807 lå den under Eivindvik prestegjeld og inntil prestegjeld ble faset ut av Den norske kirken i 2004 var den underlagt Lavik prestegjeld.

Byggverket er i tre og har 380 plasser. Dagens kirke er den tredje kjente på stedet. Den første var trolig en stavkirke fra 1100-tallet. Denne stavkirken ble avløst i 1594, og denne hadde blitt for liten på 1860-tallet og ble revet å gi plass til dagens kirke. Kirkene i Lavik har stått på samme sted. Sognestyret hadde noen år før kjøpt kirken. Den ble innviet 10. desember 1865. Døpefonten og tårnet er åttekantet som skipet. Sakristiet i øst er en forlengelse av koret. Menigheten hadde faste sitteplasser fordelt etter gård. Altertavlen er malt av Christen Brun og er en kopi av Tidemands Christi Opstandelse i Bragernes kirke. Orgelet er fra 1979.

Adkomst til stedet er via Rv607 og Fv63/E39.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Kart over Lavik kirkegård (Høyanger kirkelige fellesråd)
*  Kirker i Norge  (*Kirchen in Norwegen*)
Ortnevik kirke

**Ortnevik kirke** (Ortnevik kyrkje) er en langkirke fra 1925 i Høyanger kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i tre og har 292 plasser. Arkitekt og byggmester var Lars Norevik som var bosatt i bygden. Kirken er bygget i dragestil, og den innvendige utsmykkingen har også innslag av drager.

Folket på sørsiden av Sognefjorden måtte i århundrer ta ferden over på nordsiden til Kyrkjebø for å komme til gudstjeneste. På slutten av 1800-tallet begynte bygdefolket å samle inn penger til egen kirke. I 1914 ble det anlagt gravplass på Ortnevik, og etter hvert startet man også på kirkebygget, i stor grad drevet frem av bygdefolket på dugnad. Den opprinnelige planen var at kirken skulle stå ferdig i 1924, men byggearbeidene ble kraftig forsinket av en storm som blåste ned tårnet og deler av reisverket. Først i 1925 sto bygget ferdig. Kirken ble vigslet 8. oktober 1925 av prost Torstein Gunnarsson ettersom biskop Peter Hansson Hognestad var blitt syk og ikke kunne møte.

Parallelt med byggingen hadde Ortnevik Ljosverk blitt etablert i bygden, noe som bidro til at kirken fra første stund hadde elektrisk belysning. Elektrisk oppvarming kom imidlertid ikke på plass før i 1969.

Frem til 1997 hadde kirken status som kapell og tilhørte Kyrkjebø sogn, senere har den vært en av to kirker i Bjordal og Ortnevik sogn. Frem til prestegjeldene ble faset ut i 2004 tilhørte kirken Lavik prestegjeld.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Kart over Ortnevik kirkegård (Høyanger kirkelige fellesråd)
Vadheim bedehuskapell

**Vadheim bedehuskapell** er et kapell i Høyanger kommune i Vestland fylke. Det ble oppført som bedehus i 1914 og vigslet for kirkelige handlinger i 1954 etter at bygget var satt i stand. Takrytteren er fra 1998. Kapellet er i privat eie, men leies av fellesrådet.

Alterbildet viser Jesus i Getsemane og er malt av Wilhelm Bjørknes i kopi etter Heinrich Hoffman. Orgelet er bygget av Klop i 1998.

Det er ikke kirkegård ved kapellet. Vadheim gravplass er omtrent 700 meter unna.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vadheim bedehuskapell av Margrethe Henden Aaraas og Sigurd Vengen fra Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane
* Vadheim bedehuskapell i NRKs fylkesleksikon (på Allkunne.no)
Bø kirke (Hyllestad)

**Bø kirke** er en langkirke fra 1868 i Hyllestad kommune i Vestland fylke. Byggverket er i tre og har 200 sitteplasser. Arkitekt for kirken var Jacob Wilhelm Nordan.

Stedet har historie som kirkested tilbake til middelalderen, første gang Bø-kirken er nevnt i skriftlige kilder er i 1340. Det har stått minst to kirker på Bø før dagens kirke ble oppført.

Tidligere hørte kirken til Eivindvik prestegjeld. I 1807 ble sognet overført til Lavik prestegjeld, og i 1861 ble nye Hyllestad prestegjeld dannet av sognet sammen med Øn sogn og Hyllestad sogn.

## Eksterne lenker
* 
*
Øn kirke

**Øn kirke** er en langkirke fra 1958 i Sørbøvåg på nordsiden av Åfjorden i Hyllestad kommune i Sogn og Fjordane.

Byggverket er i mur og har 370 sitteplasser. Arkitekt for kirken var Ole Halvorsen. 

Dagens kirke er den fjerde i rekken i sognet og erstattet en trekirke fra 1880 som brant ned etter lynnedslag 4. november 1940. Første gang en kirke på Øn er nevnt i skriftlige kilder er i 1327.
 
Det gamle kirkestedet var på Øn tre kilometer lenger inne i fjorden. Kirkegården på det gamle kirkestedet blir fremdeles benyttet og det er ikke kirkegård ved dagens kirke på Sørbøvåg.

## Referanser

## Eksterne lenker
*