open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stigmella vimineticola

***Stigmella vimineticola*** er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på selje. Arten finnes i Mellom-Europa. I Norge er det funnet en del hunn-eksemplarer med kjønnsorganer som stemmer med denne arten, men det ytre utseendet er noe ulikt, i tillegg tyder artens øvrige utbredelse på at det er usannsynlig at den vil forekomme i Norge. De norske eksemplarene tilhører kanskje en nærtstående, hittil ubeskrevet art. Dette er vanskelig å avgjøre før man finner hanner fra de norske bestandene.

## Utseende
En liten (vingespenn 5-6,5 millimeter), brunlig møll. Hodet og kragen (fremste del av thorax) er kledt med oppstående, lysgule, hårlignende skjell, det forstørrede, innerste antenneleddet er hvitt. Kroppen og forvingen er grå, uten noen påfallende glans. Bakvingen er lyst gråbrun. De norske individene som har kjønnsorganer som samstemmer med denne arten, har derimot et tydelig, hvitt tverrbånd midt i forvingen.

## Levevis
Larvene lever i bladene på selje (*Salix caprea*).

## Utbredelse
Arten er utbredt i den sørlige delen av Mellom-Europa. I Norge er eksemplarer som har kjønnsorganer som stemmer med denne arten, funnet nord til Sogn og Fjordane.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Overfamilien Nepticuloidea
******** Familien dvergmøll, Nepticulidae
********* Underfamilien Nepticulinae
********** Stammen Nepticulini
*********** Slekten *[[Stigmella]]* Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
************ *Stigmella vimineticola* (Frey, 1856)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 171-172. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
## Eksterne lenker
*
Stigmella myrtillella

***Stigmella myrtillella*** er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på blåbær og blokkebær. Den er trolig utbredt over hele Norge.

## Utseende
En liten (vingespenn 5-6,5 millimeter), brunlig møll. Hodet og kragen (fremste del av thorax) er kledt med oppstående, lysgule, hårlignende skjell, det forstørrede, innerste antenneleddet er hvitt. Kroppen og forvingen er gråbrune, uten noen påfallende glans. Forvingen har et nokså bredt, hvitt tverrbånd som er bredest ved bakkanten. Bakvingen er lyst gråbrun. Larven er gul med lysbrun hodekapsel.

## Levevis
Larvene lever i bladene på blåbær (*Vaccinium myrtillus*) og blokkebær (*Vaccinium uliginosum*), helst i barskog, sjeldnere på åpne heier. Arten har én generasjon hvert år, de voksne møllene flyr i juni-juli. Larven minerer i bladene fra august til oktober, larvegangen snor og utvider seg og gangene gror gjerne etter hvert sammen til en sammenhengende flekk, larvens ekskrementer ligger som en midtgang i gangene.

## Utbredelse
Arten er utbredt i det meste av Europa, men funn mangler i noen områder. I Norge finnes den trolig over hele landet.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Overfamilien Nepticuloidea
******** Familien dvergmøll, Nepticulidae
********* Underfamilien Nepticulinae
********** Stammen Nepticulini
*********** Slekten *[[Stigmella]]* Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
************ *Stigmella myrtillella* (Stainton, 1857)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 173. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/stigmella_myrtillella.html
* *Stigmella myrtillella* på UK moths: https://web.archive.org/web/20120514010712/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=72
## Eksterne lenker
*
Contumazá (provins)

**Contumazá** er en provins i regionen Cajamarca i det nordlige Peru. Den grenser til provinsene San Miguel og San Pablo i nord, til provinsen Cajamarca i øst og til regionen La Libertad i sør og i vest. Provinshovedstaden er Contumazá.

## Politisk inndeling
Provinsen er delt inn i 8 distrikter.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Censos Nacionales: XI de Población y VI de Vivienda 2007.
* http://www1.inei.gob.pe/biblioineipub/bancopub/Est/Lib0486/Libro.pdf under: 1.17 SUPERFICIE, POBLACION, DENSIDAD POBLACIONAL Y LA ALTITUD DE LA CAPITAL, SEGUN DEPARTAMENTO Y PROVINCIA, 2000]
* INEI: Dispositivo Legal de los Distritos: Cajamarca
Stigmella zelleriella

***Stigmella zelleriella*** er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på krypvier. Den er funnet på noen få kystlokaliteter i det sørligste Norge.

## Utseende
En liten (vingespenn 5-5,5 millimeter), brunlig møll. Denne arten er ganske variabel i fargen. Hodet og kragen (fremste del av thorax) er kledt med oppstående, lysgule til brune, hårlignende skjell, det forstørrede, innerste antenneleddet er hvitt. Kroppen og forvingen er gråbrune, med en nokså tydelig, bronseaktig glans. Forvingen har vanligvis ikke noe tydelig tverrbånd, men vingespissen kan være markert mørkere enn resten av vingen. Bakvingen er lyst gråbrun. Larven er gul.

## Levevis
Arten lever bare på sanddyner ved kysten, der larvene utvikler seg i bladene på krypvier (*Salix repens*). Arten har sannsynligvis to generasjoner hvert år, de voksne møllene flyr henholdsvis i mai-juni og i august.
## Utbredelse
Arten er utbredt i dyneområder langs kysten av Vest-Europa. I Norge er den funnet i Østfold og Vest-Agder.

## Systematisk inndeling
Noen systematikere regner med at *[[Stigmella lappovimella]]* er identisk med denne arten.

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Overfamilien Nepticuloidea
******** Familien dvergmøll, Nepticulidae
********* Underfamilien Nepticulinae
********** Stammen Nepticulini
*********** Slekten *[[Stigmella]]* Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
************ *Stigmella zelleriella* (Snellen, 1875)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 173. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/stigmella_zelleriella.html
* *Stigmella zelleriella* på UK moths: http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=71
## Eksterne lenker
*
Andy Roxburgh

**Andrew «Andy» Roxburgh** (født 1. august 1943 i Glasgow) er en skotsk tidligere fotballspiller og trener som spilte i angrep i sin aktive karriere.  Han er likevel mest kjent for sin periode som trener for  fra slutten av 1980-tallet til begynnelsen av 1990-tallet, hvor han var med på å sikre kvalifisering til to mesterskap på rad.

## Klubbkarriere
Roxburgh startet sin fotballkarriere hos Queen's Park FC i 1961, hvor han fikk i underkant av 20 seriekamper frem til 1963. Han dro deretter videre til East Stirlingshire FC, hvor han fikk over 30 seriekamper fordelt over to sesonger. I 1965 skrev han under på en kontrakt med Partick Thistle FC, hvor han fikk i underkant av 50 seriekamper frem til 1969, da han dro videre til Falkirk FC. Etter å ha spilt 56 seriekamper og scoret 26 mål, dro Roxburgh i 1972 videre til Clydebank FC, hvor han avsluttet sin drøyt 15 år lange fotballkarriere i 1975.

## Trenerkarriere
Etter at han la opp som aktiv spiller ble han i 1975 utnevnt til teknisk direktør av Scottish Football Association. Han ble deretter trener for aldersbestemte landslag i Skottland, og ledet landets U19-landslag til finaleseier mot Tsjekkoslovakia under Europamesterskapet U-19 i 1982. Roxburghs vei mot jobben som Skottland-manager pekte seg ut i september 1985, da Jock Stein døde av hjerteinfarkt i en kamp mot . Steins assistent Alex Ferguson tok midlertidig over og ledet Skottland under VM i fotball 1986, men takket nei til å ta over jobben på permanent basis etter sluttspillet. 

Roxburgh ble deretter forespurt og takket ja den 1. juli 1986, noe overraskende foran langt mer erfarne trenere som blant andre Billy McNeill, Jim McLean, Kenny Dalglish og Tommy Docherty. Roxburgh klarte ikke å få nasjonen kvalifisert til EM i fotball 1988, men ledet Skottland gjennom en vellykket kvalifisering til VM i fotball 1990, hvor laget spilte gruppespillkamper mot  (0–1),  (2–1) og  (0–1). Han ledet også Skottland gjennom kvalifiseringen til EM i fotball 1992 i Sverige, hvor Skottland og Roxburgh møtte  (0–1),  (0–2) og  (3–0) i gruppespillet.

Han forlot vervet på høsten 1993 etter at Skottland feilet i å kvalifisere seg til VM i fotball 1994, og ble erstattet av Craig Brown. Siden 1994 har Roxburgh vært teknisk direktør for UEFA og medlem av *Teknisk utviklingkomité* hos FIFA.

## Meritter
;Individuelt
* **[[SFWA Manager of the Year]]:** 1989/1990

## Referanser


## Eksterne lenker
* FIFA.com – Profil
Åmotsdalen

**Åmotsdalen** er en sidedal til Drivdalen i Oppdal kommune i Trøndelag. 

## Geografi
Fra bygdelaget Engan ca 15 km sør for Oppdal sentrum strekker Åmotsdalen seg vestover og senere mot sørvest ca. 25 km mot Dovrefjell. Åmotselva har sin kilde i Åmotsvatnet, i luftlinje ca 6 km nordvest for Snøhetta. Elva renner derfra ned gjennom Åmotsdalen mot Engan hvor den munner ut i hovedvassdraget Driva. Langs nordsiden av Åmotselva går det vei (bomvei) frem til parkeringsplassen ca. 2 km vest for Stølgjerdet. Dette er utgangspunkt for fotturer bl.a. til Åmotsdalshytta (33 km fra Engan – ca. 10 timer), Loennechenbua og Snøhettamassivet.

 

Fremst i dalen ligger Åmotsdalen gård fra ca 1620. Her var det tradisjonell husdyrdrift fram til den ble fraflyttet på 1990-tallet. 

## Geologi
Geologisk hører Åmotsdalen til den ytre randen av Snøhettamassivet som består av kvartsitt. Dette er omdannet sandstein bestående hovedsakelig av kvarts, kalifeltspat og muskovitt hvilket gir materialet en lys farge. Sanden ble avsatt av elver forgrenet ut over store områder av et lavliggende kontinent på slutten av urtiden (900 - 600 mllioner år siden). Her finnes også bergarten kvartsskifer (meta-arkose) kjent som Oppdalskifer. Opprinnelig var dette elvesandstein men hadde en annen utvikling enn avsetningen av Snøhettasandstein. Skifrigheten kommer fra overskyvning i fjellkjededannelsen. Iapetushavet ble borte da de gamle kontinentene igjen kolliderte og dannet superkontinentet Pangaea. I kollisjonen ble det ene kontinentet skjøvet over det andre og Oppdalskiferen kom til å ligge sammen med Snøhettakvartsitten. Ved Åmotsdalshytta er vi inne i de eldste bergartene i Dovrefjell, gneis. Dette er bunngneis, en del av det gamle superkontinentet som har overlevd med små endringer helt til i dag.I nyere tid ble det høsten 1991 funnet et til da ukjent mineral i Åmotsdalen av Kjell Arve Isbrekken. Blokkene ble funnet på Gråurdfjellet sør for Åmotsdalen ikke langt fra Snøhetta. Den største blokken var på 50-60 kilo, alle blokkene hadde skarpe kanter og kan derfor neppe være transportert langt fra opprinnelsesstedet i siste istid. Steinblokkene inneholdt gull (200 gram per tonn), men også sølv, kopperkis og svovelkis.

## Vern
Åmotsdalen er vernet som landskapsvernområde og anbefalt som kulturvern..

## Referanser
Hartwall

**Oy Hartwall Ab** er et finsk bryggeri med hovedkontor i Helsingfors, og står for produksjon av øl, sider og mineralvann i Lahtis. Bryggeriet hadde tidligere produksjon i Torneå som med lagt ned i 31. august 2010 og flyttet til Lahtis.

Bryggeriet ble grunnlagt 2. februar 1836 i Sederholms hus ved Senatstorget av Victor Hartwall og denne bygningen fra 1757 er Helsingfors eldste stående bygning og rommer i dag  Helsingfors bymuseum. Hartwall er Finlands største bryggerikonsern og blir eiet av Heineken.

En av Hartwalls mest populære og eldste produkter er Hartwall Jaffa som ble lansert på 1940-tallet.

## Noen varemerker
*Lapin Kulta
*Karjala
*Hartwall Jaffa
*Hartwall Limonadi Omena
*Gin Long Drink

## Se også
*Hartwall Areena

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stigmella benanderella

***Stigmella benanderella*** er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på krypvier og andre vierarter på tørrenger og sandstrender. Den er funnet på noen få lokaliteter i det sørlige Norge.

## Utseende
En bitteliten (vingespenn 3,5-5 millimeter), gråbrunlig møll. Hodet er kledt med gråbrune, oppstående, hårlignende skjell, den forstørrede, innerste antenneleddet er hvitt, det er også "kragen" rett bak hodet. Kroppen og vingene er gråbrune, noe varierende i fargen. Forvingene har ikke noe tydelig tverrbånd, men den ytre delen kan være mørkere enn resten. Bakvingen er lyst gråbrun. Larven er gul.
## Levevis
Arten lever ved sandstrender og på andre lokaliteter ved kysten der det vokser viere, men også på lignende lokaliteter i innlandet. Larven utvikler seg først og fremst på krypvier (*Salix repens*), men også på andre vier-arter. I Norden har den trolig to generasjoner hver sommer i sør, bare én lenger nord.

## Utbredelse
Arten er kjent fra Skandinavia, Latvia, Slovakia og Ungarn. 
Den er kjent fra fem lokaliteter, en ved Elverum, to på Lista, i Gausdal og på Oksøy fyr utenfor Kristiansand.

## Rødlistevurdering
Habitatet trues av slitasje, utbygging eller gjengroing. Lokaliteten i Kristiansand er sterkt truet av overdrevet skjøtsel, beiting og turisme, den ene lokaliteten på Lista er truet av oppdyrking og beiting med storfe etter at arealer er frigjort etter hogst av le-plantet sitkagran.

Vi regner med at det foregår en fragmentering av forekomster av arten. Arten er rødlistet som sterkt truet EN.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Overfamilien Nepticuloidea
******** Familien dvergmøll, Nepticulidae
********* Underfamilien Nepticulinae
********** Stammen Nepticulini
*********** Slekten *[[Stigmella]]* Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
************ *Stigmella benanderella* (Wolff, 1955)

## Referanser




## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 176-177. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/stigmella_benanderella.html
## Eksterne lenker
*
Espås-saken

**Espås-saken** er en av Norges mest omtalte og omfattende uoppklarte drapssaker. **Trude Espås** (født 1975) var en kvinne som ble voldtatt og drept i Geiranger 8. august 1996. Saken har flere ganger blitt gjenopptatt, uten videre resultat.

## Saken
Trude Espås forsvant fra Geiranger 8. august 1996. Hun ble observert sittende på et utsiktspunkt like utenfor sentrum. Dagen etter ble det satt i gang en omfattende leteaksjon. Elleve dager senere ble hun funnet i en steinur like utenfor sentrum av Sunnmørs-bygden. Dette utløste en massiv etterforskning, der bl.a Kripos var involvert gjennom flere år.

Politiets arbeid gikk ut på å kartlegge alle identiteter og kjøretøy i Geiranger drapsdagen. Alle navnelister fra hoteller og campingplasser ble samlet inn, og alle som hadde brukt kredittkort eller blitt observert i Geiranger den aktuelle dagen, ble registrert i politiets databaser. Politiets problem var at mange av turistene som besøker Geiranger kunne komme og forsvinne uten å legge igjen spor som kunne knyttes til deres identitet.

Saken var spesielt vanskelig for politiet, fordi Geiranger ikke har mer enn 270 fastboende, mens det i turistsesongen kan være flere tusen innom den lille bygden hver dag. 3100 vitner fra 37 land er blitt avhørt. Per 2020 har ingen blitt siktet for drapet. En tysktalende mann ble etterlyst i saken så tidlig som i 1999. Over 20 år senere forsøkte politiet fortsatt å identifisere denne personen. Samtidig har det blitt vurdert andre potensielle gjerningspersoner.

## Litteratur
* Linda Klakken *Jakten - på sporet av mannen som drepte Trude Espås* Kagge 2022 ISBN 9788248930853

## Referanser
Stigmella obliquella

***Stigmella obliquella*** er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på pile-arter. Den er funnet på noen få lokaliteter i det sørligste Norge.

## Utseende
En liten (vingespenn 4,5-6 millimeter), mørk møll. Hodet er kledt med gule, hårlignende skjell, det forstørrede første antenneleddet og kragen er hvite. Kroppen og forvingen er svartbrun, forvingen har i midten et kremfarget tverrbånd som er smalere midt på. Bakvingen er grå. Larven er gul.

## Levevis
Larven utvikler seg på pile-arter med smale og glatte blader, blant andre skjørpil (*Salix fragilis*), hvitpil (*Salix alba*) og istervier (*Salix pentandra*). Arten har trolig to generasjoner hver sommer. Den kan påtreffes i alleer, åkerkanter og sumper der vertsplantene vokser naturlig eller er plantet.

## Utbredelse
Arten er utbredt over det meste av Europa, fra Storbritannia i vest til området ved Volga i øst, fra det nordlige Italia i sør til svensk Lappland i nord. I Norge er det bare et par funn av den, fra Østfold og Vest-Agder. Den er tilsynelatende en sjelden art i Norden.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Overfamilien Nepticuloidea
******** Familien dvergmøll, Nepticulidae
********* Underfamilien Nepticulinae
********** Stammen Nepticulini
*********** Slekten *[[Stigmella]]* Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
************ *Stigmella obliquella* (Heinemann, 1862)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 178-179. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/stigmella_obliquella.html
* *Stigmella obliquella* på UK moths: http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=70
## Eksterne lenker
*
Mauerpark

**Mauerpark** (norsk: Murparken) er en park i Berlin. Navnet kommer av Berlinmuren som ble reist i 1961 og som på dette stedet dannet grensen mellom de daværende bydelene Wedding og Prenzlauer Berg. Idag går grensen mellom ortsteilene Prenzlauer Berg og Gesundbrunnen. I vest ligger strøket Brunnenviertel i Gesundbrunnen og i øst strøket Gleimviertel i Prenzlauer Berg.

Det langstrukne friområdet ligger langs Schwedter Strasse mellom Eberswalder Strasse / Bernauer Strasse og Ringbahn.

## Historie
Området var opprinnelig åkerland og siden ekserserplass. På 1800-tallet tilhørte området *Alten Nordbahnhof*. Denne var endestasjon for Berlins nordbane som fra 1877/78 har forbundet Berlin med Stralsund. 

Ved oppføringen av Berlinmuren i 1961 tilhørte området i vest fransk sektor av Vest-Berlin, mens området i øst tilhørte sovjetisk sektor og dermed Øst-Berlin.

Grensen ble liggende i bakken mellom Friedrich Ludwig Jahn Sportpark i øst og det lavere stasjonsområdet som hørte til fransk sektor. Et makeskifte så sent som i 1988 som var ett år før murens fall, medførte flytting av grensen 50 meter inn i vestlig sektor.

## Parkområdet
Prenzlauer Berg har i forhold til folketallet relativt lite parkområder og Mauerpark blir derfor mye brukt. En friluftsscene er bygget i skråningen opp til Jahnstadion. 

Like ved parken ligger Friedrich Ludwig Jahn Sportpark og Max Schmelinghallen. Parken krysses av Gleimtunnelen som er vernet som kulturminne.

## Eksterne lenker
*
Sandaker-drapet

**Sandaker-drapet** er en betegnelse på det uoppklarte drapet der Hung Qouc Ngyen (23 år) ble drept på vei til jobb på Sandaker i Oslo 3. februar 2004. Saken ble henlagt av politiet i februar 2012 etter bevisets stilling.

## Saken
Hung Quoc Nguyen og hans 22 år gamle kamerat var på åpen soning og på vei til jobb på Sandaker i Oslo 3. februar 2004 da maskerte menn avfyrte en rekke skudd på åpen gate. Hung Quoc Nguyen ble drept, 22-åringen overlevde derimot etter å ha blitt truffet av to skudd, men *kan* ha vært det egentlige målet for angrepet. Bilen gjerningsmennene flyktet i ble funnet brennende på Grorud. Politiet jobbet ut fra en teori om at det var en hevnaksjon etter flere skyteepisoder mellom A- og B-gjengen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* «Hvem drepte dem?», Uoppklart.no
Stigmella lappovimella

***Stigmella lappovimella*** er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på krypvier. Den er funnet spredt over store deler av Norge.

## Utseende
En liten (vingespenn 5-6 millimeter), brunlig møll. Denne arten er noe variabel i fargen. Hodet og kragen (fremste del av thorax) er kledt med oppstående, lysgule til lysbrune, hårlignende skjell, det forstørrede, innerste antenneleddet er hvitt. Kroppen og forvingen er gråbrune, med en nokså tydelig, bronseaktig glans. Forvingen har ikke alltid noe tydelig tverrbånd, men vingespissen er oftest markert mørkere enn resten av vingen. Bakvingen er lyst gråbrun. Denne arten kan ikke sikkert skilles fra *[[Stigmella zelleriella]]* på kjønnsorganene, noe som kan tyde på at de to bare er former av samme art.

## Levevis
Arten lever i kratt av lappvier (*Salix lapponum*), som er larvenes næringsplante. Den har én generasjon hver sommer, de voksne møllene flyr i juni-juli. Arten er vanskelig å skille fra *[[Stigmella zelleriella]]* på utseende, men de to artene eller formene har ulike vertsplanter og tilsynelatende ulike livshistorier. Finske undersøkelser tyder også på at minene larvene lager er noe ulike.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Skandinavia, i tillegg er det funnet individer som stemmer med denne arten nær byen Uljanovsk ved Volga. I Norge er det spredte funn fra Hordaland til Finnmark.

## Systematisk inndeling
Mange systematikere regner med at *[[Stigmella zelleriella]]* er identisk med denne arten, som i så fall bør hete *zelleriella*.

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Overfamilien Nepticuloidea
******** Familien dvergmøll, Nepticulidae
********* Underfamilien Nepticulinae
********** Stammen Nepticulini
*********** Slekten *[[Stigmella]]* Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
************ *Stigmella lappovimella* (Svensson, 1976)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 175-176. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/stigmella_lappovimella.html

## Eksterne lenker
*
Li Xiaolin

**Li Xiaolin** (kinesisk: 李小琳, pinyin: *Lĭ Xiǎolín*; født 1. juni 1961 i Yibin i provinsen Sichuan i Folkerepublikken Kina) er en kinesisk forretningskvinne. 

Li Xiaolin ble utdannet til kraftingeniør ved Tsinghuauniversitetet i Beijing. Hun ble i 2003 administrerende direktør for China Power International Development, et viktig elektrisitetsselskap. Hun er datter av tidligere statsminister Li Peng og hans hustru Zhu Lin, og dermed også tidligere statsminister Zhou Enlais adoptiv-barnebarn.

## Referanser
Ramm-saken

**Ramm-saken** er en norsk uoppklart drapssak hvor 71 år gamle Ronald Ramm ble funnet bundet og drept 8. desember 1995 i sitt hjem på Rødberg mellom Larvik og Stavern. Drapsgrunnlaget var legemsbeskadigelse med døden til følge. Saken ble strafferettslig foreldet i 2010 og kunne ikke straffeforfølges frem til 1. juli 2014, da ny lovgivning om foreldelse trådte i kraft. Den innebærer at ingen drapssaker etter 1. juli 1989 skal foreldes, og eventuell(e) gjerningsperson(er) kan dermed fortsatt bli straffeforfulgt. 

## Saken
Ramm ble sist sett i live 30. november 1995, åtte dager før han ble funnet drept i sitt hjem på Rødberg av sin datter og svigersønn. Han var bundet og slått i hjel, samt seksuelt misbrukt. Åstedsgranskningen viste at det hadde pågått en lengre kamp gjennom flere av husets rom før dødsfallet inntraff og det fremstod som et mord umotivert av andre verdier som penger eller andre verdigjenstander. Det antas at Ramm kjente til gjerningsmannen da det ikke fantes tegn til innbrudd, men etter 330 blodprøver fant politiet likevel ingen match med gjerningmannens DNA. Ramm forventet et drapsforsøk, og han skaffet seg i forkant av hendelsen en hagle til selvforsvar samt en innbruddsalarm. 

Politietterforskeren Jørn Lier Horst gav i 2004 ut boken *[[Nøkkelvitnet]]* basert på det uoppklarte drapet. Drapet var tema i TV3-programmet *[[Etterlyst]]* (9. oktober 1998), TVNorge-programmene *[[Fornemmelse for mord]]* (3. november 2002) og *[[Krimkommisjonen]]* (31. januar 2011), samt på TV2-serien *[[Åsted Norge]]* i både 2017 og 2022.

I 2024 offentliggjorde Sør-Øst politidistrikt at de hadde siktet en kvinne for medvirkning til grov kroppsskade med døden til følge på Ronald Ramm. Dette skjedde etter at hun tok kontakt med Jørn Lier Horst og sto frem med sin forklaring etter at saken ble omtalt i *Åsted Norge* i 2022. Horst gjorde opptak av samtalen, og overleverte dette til politiet. Etter at kvinnen ble avhørt av politiet sent i 2023, kunne ikke politiet knytte henne til å ha vært inne i huset mens volden pågikk. Ifølge kvinnen var det to menn som utførte handlingene, mens hun sto utenfor Ramms hus. Ettersom medvirkning til grov kroppsskade foreldes etter 10 år, kunne kvinnen ikke straffeforfølges selv om hun ble siktet. Saken etterforskes (per 2024) videre av Kripos.

## Referanser


## Eksterne lenker
*Fra programserien Etterlyst på TV3 9. oktober 1998: Studiointervju med Kripos-etterforsker Gunnar Hansen. Besøkt 6. mai 2012
*Fra programserien Etterlyst på TV3 9. oktober 1998: Rekonstruksjon av drapet på Ronald Ramm. Besøkt 6. mai 2012
Røykgranat

En **røykgranat** eller en røykboks er en innretning som ved utløsning avgir kraftig røyk. Det finnes flere typer med ulike egenskaper og bruksområder. Røyken kan være farget eller hvit, den kan være skadelig eller uskadelig og mengden røyk som avgis kan variere både i intensitet og i tid. Røykgranater er mest benyttet i forsvaret og som nødsignal til havs. 

Røykgranater har gjerne en LOT-merking som tildeles et mindre parti under produksjonen. Dette kan benyttes til sporing.

## Militære røykgranater

Militære røykgranater benyttes som signalrøyk, mål- eller landingssonemarkering eller som skjermingsrøyk ved forflytning. 

Det finnes to hovedtyper: 
* Farget røykgranat – avgir farget (rød, gul, grønn eller fiolett) uskadelig signalrøyk i 50 til 90 sekunder. 
* Hvit røykgranat – avgir en sky med hvit røyk. En variant som kalles TA hvit røykgranat (terephthalic acid) avgir ufarlig røyk i 25 til 70 sekunder, mens varianten HC hvit røykgranat (hydrochloric) avgir en intens røyksky i 105 til 150 sekunder. HC røyken er skadelig ved innånding og kan irritere øyer, hals og lunger.

## Sivile røykbokser

Sivile røykbokser finnes ofte i livbåter og benyttes for å tiltrekke seg oppmerksomhet til lands eller vanns. Boksene flyter og kan kastes i vannet etter utløsning. Etter en to sekunders forsinkelse sender de ut mengder med farget (oftest oransje) røyk i flere minutter. 

Sivile røykbokser blir også benyttet som signal- eller skjermingsrøyk innen paintball og av redningstjenester for markering av helikopterlandingsplasser. 

## Se også
* Røykbombe
* Røyksignaler
* Håndgranat
* Tåkelegging

## Eksterne lenker
* 
* Beskrivelse av håndgranater fra norske Nammo
* Types of hand grenades used by U.S. forces
Hans Heinrich Theodor Fay

**Hans Heinrich Theodor Fay** (født 2. april 1882 i Oslo, død 28. oktober 1962 samme sted) var en norsk diplomat.

Etter examen artium fra Aars og Voss' skole 1900 og cand.jur. 1905 var han attaché ved legasjonen i Paris fra 1905 og fra 1908 sekretær i Utenriksdepartementet.  Fra 1911 var han legasjonssekretær ved legasjonen i Stockholm. Året etter ble han konstituert som visekonsul i Melbourne og fra 1915 midlertidig generalkonsul samme sted.  Fra 1918 var han visekonsul i Valparaiso og konstituert som generalkonsul i Calcutta. To år etter dro han til New York City som generalkonsul, og fra 1929 til Sydney.

Han var sendemann ved legasjonen i Mexico fra 1938, utvidet til å omfatte Costa Rica, Guatemala og El Salvador i 1939. Etter kriget var han minister ved Norges legasjon i Roma 1947 til 1952 da han gikk av med pensjon. Han mottok St. Olavs Orden i 1946.

## Familie
Fay var sønn av kongelig fullmektig i Forsvarsdepartementet, Peter Johan Nicolay Fay (1842—99), hvis far var en tysklærer Theodor Fay (1805–1881) som i 1837 flyttet fra Hamburg til Drammen og ble gift med Elise Gude (1821–1886) av Gude-familien. Moren Theodora Zachinka von Ditten (1851–1927) var datter av hoffapoteker Hans Selchier von Ditten (1820–1891) og søster til den kjente svensk-norske ambassadør Thor von Ditten som altså var Hans Heinrich sin onkel. I 1915 giftet Fay seg med  enkefru Millicent Gertrude Strong, født McGann (1880–1954) mens han var stasjonert i Melbourne.
## Referanser
Shitao

**Shitao** (kinesisk: 石濤, pinyin: *Shí Tāo*, Wade-Giles: *Shih-t’ao*, fødselsnavn *Zhū Rùojí* 朱若极, munkenavn *Dàojì* 道濟 – *Tao Chi*; født 1641/1642 i Qingjiang i fylket Quanzhou i provinsen Guangxi i Kina, død ca. 1707 i Yangzhou) var en kinesisk maler under Qing-dynastiet.

## Liv og virke
Zhu Ruoji tilhørte Ming-dynastiets keiserhus. Han var tre år gammel da det mandsjuiske Qing-dynastiet overtok makten i landet. Bare ved en tilfeldighet unngikk han den skjebne som de nye herskerne hadde tiltenkt ham som medlem av keiserslekten. Han tok falsk navn, Yuanji Shitao, og i 1651 trådte han inn i et buddhistkloster, og der fikk han navnet Daoji. 

Etter flere år i Wuchang, i provinsen Anhui, i Nanjing og i Yangzhou, flyttet Shitao i 1690 til Beijing. Etter at han der ikke fant noen som hjalp ham med å stige i det buddhistiske munkehierarki, konverterte han i 1693 til daoismen og vendte tilbake til Yangzhou, der han døde i 1707.

## Malervirke
Shitao regnes blant de mest fremstående eksponenter for den såkalte *individualistiske* malerskole under det tidlige Qingdynastiet. Han ble til å begynne med sterkt influert av Ni Zan og Li Yong, men brøt med den overleveringen av stiler og teknikker og skapte en ny egen estetikk. 


Fil:Shitao-Qinhuai.jpg|Erindringer av Qinhuai
Fil:10000points mechants.jpg|Titusen blekkflekker
Fil:Shitao02.jpg|Huang Shan
Fil:Shitao07.jpg|

## Referanser
The Word (Beatles-sang)

**«The Word»** er en sang av The Beatles som ble skrevet av Lennon/McCartney og først utgitt 3. desember 1965 på deres sjette album *[[Rubber Soul]]*. Sangen har ikke noe refreng, kun vers og mellomvers.

## Bakgrunn

Rytmen i «The Word» er inspirert av Wilson Picketts «In the Midnight Hour» og James Browns «Papa Got a Brand New Bag». John Lennon og Paul McCartney skrev sangen hjemme hos Lennon i Weybridge. De pleide ikke å røyke marihuana mens de jobbet, men med denne sangen ble det et unntak. Vanlig praksis var at når en sang var ferdig skrevet, skrev de ned hver sin kopi av teksten. Denne gang røyket de mens de renskrev teksten med forskjellige fargestifter. Sangen ble en slags prototype på «peace and love» sanger.

## Innspilling

«The Word» ble innspilt 10. november 1965 i Abbey Road Studios. Det ble innspilt tre tagninger med blant annet McCartney på piano. Ringo Starr la på maracas, McCartney ditto bass og produsent George Martin det samme med harmonium. Lennon spilte sannsynligvis ikke noe instrument, mens George Harrison spilte inn elektrisk gitar to ganger. På grunnkompet veksler han mellom taktfaste slag over strengene i versene for deretter å spille riff i mellomversene. Når Martins harmonium solo-innslag inntreffer, dobler Harrison sitt eget riff i et pålegg. Lennons vokal er spilt inn minst to ganger.

## Musikere og instrumenter

*John Lennon: vokal (solist i mellomversene)
*Paul McCartney: piano, bass, vokal
*George Harrison: elektriske gitarer, vokal
*Ringo Starr: trommer, maracas
*George Martin: harmonium

The Beatles spilte aldri «The Word» offentlig på konserter, men Paul McCartney la den til i en medley sammen med «All You Need Is Love» og fremførte den første gang 26. november 2011 da han spilte i Bologna i Italia.

## Coverversjoner

## Referanser


## Eksterne lenker
* Sangteksten (presentert på The Beatles' offisielle webside)
Emil Almén

**Lars Emil Almén**, født 30. juni 1980 i Sala, er en svensk skuespiller. Har har studert ved Skara skolscen og Teaterhögskolan i Stockholm, arbeider nå ved Stockholms stadsteater.

## Filmografi (utvalg)
* 2005 – *[[Coachen]]* (TV)
* 2006 - *[[Göta kanal 2 – kanalkampen]]*
* 2007 – *[[En riktig jul]]* (TV (*[[Julkalendern]]*))
* 2008 – *[[Oskyldigt dömd]]* (TV)
* 2009 – *[[Vägen hem]]*
* 2009 - *[[Menn som hater kvinner (film)|Menn som hater kvinner]]*
* 2010 – *[[Beck – Levande begravd]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Emil Almén hos stadsteatern.stockholm.se
Jacob Ericksson

**Jacob Abel Joachim Ericksson** (1967–2025) var en svensk skuespiller utdannet ved Teaterhögskolan i Göteborg.

I 1998 ble han nominert til Guldbaggen for beste mannlige birolle i filmen *[[Adam & Eva]]*.

Ericksson døde av lymfekreft den 17. oktober 2025.

## Filmografi (utvalg)
* 1994 – *[[Rena Rama Rolf]]* (TV)
* 1995 – *[[En på miljonen]]*
* 1997 – *[[Glappet]]* (TV)
* 1997 – *[[Pappas flicka]]* (TV)
* 1999 – *[[Tsatsiki, morsan och polisen]]*
* 2000 – *[[Det okända]]*
* 2000 – *[[Det blir aldrig som man tänkt sig]]*
* 2001 – *[[Sprängaren]]*
* 2002 – *[[Tusenbröder]]* (TV)
* 2004 – *[[Allt och lite till]]* (TV)
* 2005 – *[[Coachen]]* (TV)
* 2006 – *[[Tusenbröder – Återkomsten]]*
* 2006 – *[[LasseMajas detektivbyrå]]* (TV)
* 2007 – *[[Höök]]* (TV)
* 2008 – *[[Vi hade i alla fall tur med vädret – igen]]*
* 2009 – *[[De halvt dolda]]*
* 2009 – *[[Menn som hater kvinner (film)|Menn som hater kvinner]]*
* 2009 – *[[Wallander – Tyven]]*
* 2009 – *[[Jenta som lekte med ilden (film)|Flickan som lekte med elden]]*
* 2009 – *[[Luftslottet som sprengtes (film)|Luftslottet som sprengtes]]*
* 2010 – *[[Tusen gånger starkare]]*
* 2010 – *[[Våra vänners liv]]* (TV)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stigmella trimaculella

***Stigmella trimaculella*** er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på poppel-arter. Den er funnet på noen få lokaliteter i det sørligste Norge.

## Utseende
En liten (vingespenn 5–6 millimeter), brokete møll. Denne kontrastrikt fargede arten er en av relativt få dvergmøll som lar seg bestemme bare ut frå ytre utseende. Hodet er kledt med gulbrune eller lysbrune, hårlignende skjell, det forstørrede, første antenneleddet, kragen og "skuldrene" er hvite. Forkroppen og forvingens bunnfarge er mørkebrune. Bakkroppen og bakbeina hos hannen er oransjerøde, hos hunnen gråbrune. Forvingen har varierende, hvite tegninger som typisk består av en hvit flekk ved roten og hvite flekker ved for- og bakkanten litt utenfor midten av vingen – hos noen individer er de tre hvite flekkene vokst sammen. Larven er lyst grønngul.

## Levevis
Larvene lever på ulike poppel-arter (*Populus* spp.), der den gnager en mine i bladet. Arten har to generasjoner hvert år, de voksne flyr i juni og august. Arten finnes i alleer, parker og andre steder der poppel-arter er plantet.

## Utbredelse
Arten er utbredt i det nordlige og østlige Europa østover til området ved Volga. I Norge er den bare funnet i Østfold og Vest-Agder.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Overfamilien Nepticuloidea
******** Familien dvergmøll, Nepticulidae
********* Underfamilien Nepticulinae
********** Stammen Nepticulini
*********** Slekten *[[Stigmella]]* Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
************ *Stigmella trimaculella* (Haworth, 1828)

## Referanser




## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 179-180. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/stigmella_trimaculella.html
* *Stigmella trimaculella* på UK moths: https://web.archive.org/web/20120514115047/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=73
## Eksterne lenker
*
Stigmella assimilella

***Stigmella assimilella*** er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på osp. Den er funnet langs Sørlandskysten i Norge.

## Utseende
En liten (vingespenn 5-6 millimeter), brokete møll. Hodet er kledt med gule, hårlignende skjell, det utvidete, første antenneleddet, kragen og en liten flekk på skuldrene er hvite, scutellum er kledt med lysgrå hår. Kroppen og forvingenes grunnfarge er brunsvart. Forvingen har en liten, rund, hvit flekk i den indre delen og trekantede, hvite flekker ved for- og bakkanten lenger ut i vingen. Bakvingen er lysgrå. Larven er gul.
 
## Levevis
Arten lever i blandingsskog, skogkanter og andre steder der det vokser osp (*Populus tremula*), som er larvenes næringsplante. Larven minerer i ospebladene. Arten har trolig bare én generasjon hvert år, de voksne flyr i mai-juni.

## Utbredelse
Arten er utbredt over store deler av Europa og det nordlige Asia. I Norge er den kjent langs kysten vestover til Vest-Agder, dessuten skal den være funnet i Hordaland.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Overfamilien Nepticuloidea
******** Familien dvergmøll, Nepticulidae
********* Underfamilien Nepticulinae
********** Stammen Nepticulini
*********** Slekten *[[Stigmella]]* Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
************ *Stigmella assimilella* (Zeller, 1848)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 180-181. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/stigmella_assimilella.html
* *Stigmella assimilella* på UK moths: http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=74
## Eksterne lenker
*
Tjuvtitten

**Tjuvtitten** er et utsiktstårn på Tjuvholmen i Oslo som ble offisielt åpnet i 2012. Tårnet ble tegnet av arkitektfirmaene Narud Stokke Wiig og Knut Ramstad, og var tilgjengelig for publikum frem til sommeren 2023.

## Høyde og utforming
Utsiktstårnet er slankt og 90 meter høyt, målt til lampen i toppen. Toppen er et 20 meter høyt spir. Til sammenligning er Oslo rådhus 66 meter, Oslo Plaza 117 meter og Tryvannstårnet 118 meter. Omkretsen er 3,5 meter og arealet 8 kvadratmeter. Tjuvtitten er kun bygget av glass og metall, i en heliksstruktur (en tredimensjonal spiral).

Tårnet gir panoramautsikt over Aker Brygge, Pipervika, Oslo rådhus, Akershus festning og havnebassenget i Oslo sentrum. Tårnet står på Albert Nordengens plass, som er det høyeste punktet langs Tjuvholmen allé, og markerer hovedatkomsten til Astrup Fearnley Museet og skulpturparken på Skjæret. En heis tar publikum opp til 54 meters høyde i sommersesongen, og turen opp tok ca. 40 sekunder.
## Navnekonkurranse
Betegnelsen «Tjuvtitten» ble resultatet etter at fem syvendeklassinger fra Rosenholm skole hadde vunnet en konkurranse om å finne beste navn på det nye tårnet.

## Permanent stenging
Etter en periode der tårnet hadde vært stengt, meldte *[[Aftenposten]]* i 2023 at Tjuvtitten trolig var blitt stengt for godt.

## Bilder

File:Tjuvtitten Ukrainean colours2.jpg|Tjuvtitten i ukrainske farger, 2022
Fil:Tjuvitten at Albert Nordengens plass.JPG|Inngangen til Tjuvtitten
Fil:View of Oslo inner city west from Tjuvholmen.JPG|Utsyn over Tjuvholmen og Pipervika fra Tjuvtitten
File:View of inner west Oslo from tower Tjuvtitten at Tjuvholmen 2012.jpg|Utsikt til vestkanten fra Tjuvtitten, 2012, med Uranienborg kirke midt i bildet


## Referanser


## Litteratur
* ''Tjuvtitten - tårnet som gir oversikt og utsikt''. Nettstedet Tjuvholmen.com, uten dato (besøkt 8. oktober 2013)
*«Utsyn over Holmen». I: *[[Arkitektur N]]*, 3–2013, side 62–63.
Stigmella lemniscella

***Stigmella lemniscella*** er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på alm. Den er funnet bare én gang i Norge, i Vest-Agder.

## Utseende
En liten (vingespenn 5-5,5 millimeter) møll. Hodet hos hannen er kledt med mørke, hårlignende skjell, hos hunnen med gule. De forstørrede, første antenneleddene er hvite, hos hannen med svart bakkant. Kroppen er mørkbrun med en tydelig, bronseaktig glans. Forvingen er bronsefarget, mørkere i den ytre delen, med et litt "skittent" (med spredte, mørkere skjell) hvitt tverrbånd ca. to tredjedeler ut i vingen.
Larven er gul med brunlig hode, og lager gjerne minen sin langs bladets ytterkant.

## Levevis
Larven minerer i blader av almer (*Ulmus* spp.), arten synes å foretrekke lundalm (*Ulmus minor*). Arten har to generasjoner hver sommer, som flyr i mai-juni og i juli-august.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Mellom- og Nord-Europa, østover til Volga-området. I Norge er arten bare funnet i Vest-Agder.

## Rødlistevurdering
Stigmella lemniscella er bladminerer på alm, og er funnet på fem lokaliteter i Norge: Sokndal i Rogaland i 2019, Flekkefjord i 2017, i Kristiansand i Agder. Siden 2016 er det gjort flere funn på Bygdøy i Bærum, samt Eidskog i Hedmark. De nye funnene skyldes nok at det er økt samle- og registreringsaktivitet mere enn at arten er i ekspansjon. Den er sannsynligvis oversett flere steder. En konkret trussel mot arten er almesyken som fører til reduksjon av habitatet og fragmentering av forekomstene. Andre aktuelle trusler er hogst og skogplanting/treslagsskifte. Arten rødlistes som sterk truet EN.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Overfamilien Nepticuloidea
******** Familien dvergmøll, Nepticulidae
********* Underfamilien Nepticulinae
********** Stammen Nepticulini
*********** Slekten *[[Stigmella]]* Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
************ *Stigmella lemniscella* (Zeller, 1839)

## Referanser




## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 184-185. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/stigmella_lemniscella.html
* *Stigmella lemniscella* på UK moths: https://web.archive.org/web/20120514084709/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=63

## Eksterne lenker
*
Generalguvernør av Korea

**Generalguvernør av Korea** (hangul: , hanja: , rr: Joseon Chongdok, mr: Chosŏn Ch'ongdok, japansk: Chōsen Sōtoku/朝鮮総督) var Japans administrative leder i Korea under Japans kolonisering av Korea mellom 1910 og 1945. Generalguvernøren holdt til i Den japanske generalguvernørens bygning i Seoul som stod ferdig i 1926. Bygningen ble revet 15. august 1995.

Etter at den japansk-koreanske annekteringstraktaten i 1910 effektivt lot Japan annektere Korea ble den japanske generalresident i Seoul erstattet av en generalguvernør. Posisjonen var unik blant Japans kolonier fordi den koreanske stillingen inkluderte vide fullmakter, foruten at stillingen hadde juridiske fullmakter, samt en viss politisk makt. Per 1944 kommanderte generalguvernøren verken over de japanske hær eller marineenheter stasjonert i Korea. Gitt makten og myndigheten var det bare generaler i den japanske hæren som ble utvalgt til å bekle embedet, med unntak av den pensjonerte admiral Saitō Makoto).

Ifølge koreansk juridisk tankegang ble ikke de jure suverenitet overført til den japanske keiseren ved avslutningen av kongedømmet Joseon.

Etter den japanske kapitulasjonen som avsluttet den andre verdenskrig ble Koreahalvøya administrert av de to seiersmaktene USA og Sovjetunionen. De to okkupasjonssonene utviklet seg senere til henholdsvis Sør-Korea og Nord-Korea.

Generalguvernørens bygning i Seoul ble revet under president Kim Young-sams administrasjon 15. august 1995.

### Japanske statsministre
Fire personer som også var generalguvernør var statsminister i Japan. Tre, Terauchi Masatake, Saitō Makoto og Koiso Kuniaki var generalguvernør før de ble statsminister, mens Abe Nobuyuki var statsminister før han ble utnevnt til generalguvernør. Ugaki Kazushige ble utnevnt til påtroppende statsminister, men kunne ikke tiltre fordi han ikke klarte å samle en regjering.

I tillegg var Japans representant i Korea før annekteringen, Itō Hirobumi i fire perioder statsminister før han ble generalguvernør i Korea.

## Generalresident

Fra 1906 til 1910 var Keiserdømmet Korea et japansk protektorat, og Japan var representert i Korea med en generalresident. 

#Prins Itō Hirobumi (1905&ndash;1909)
#Baron Sone Arasuke (1909)
#Greve Terauchi Masatake (1909&ndash;1910)

## Generalguvernør
Etter Japans annektering av Korea i 1910, ble stillingen som generalresident erstattet med generalguvernør.

#Feltmarskalk greve Terauchi Masatake 寺内 正毅 (1910&ndash;1916)
#Feltmarskalk greve Hasegawa Yoshimichi 長谷川好道 (1916&ndash;1919)
#Admiral vicomte Saitō Makoto 斎藤 実 (1919&ndash;1927)
#General Ugaki Kazushige 宇垣 一成 (1927)
#General Yamanashi Hanzō 山梨半造,  (1927&ndash;1929)
#Vicomte Saitō Makoto 斎藤 実 (andre gang 1929&ndash;1931)
#General Ugaki Kazushige 宇垣 一成 (andre gang 1931&ndash;1936)
#General Minami Jirō 南次郎 (1936&ndash;1942)
#General (ret'd) Koiso Kuniaki 小磯 國昭 (1942&ndash;1944)
#General (ret'd) Abe Nobuyuki 阿部信行 (1944&ndash;1945)

## Referanser
*


## Eksterne lenker
* Rulers
Kalle Westerdahl

**Kalle Fredrik Åke Sture Westerdahl** (født 4. august 1966 i Askim, Göteborg) er en svensk skuespiller. Har har også spilt sin monolog *Man i djungeln*.

## Filmografi (utvalg)
* 1993 – *[[Allis med is]]* (TV)
* 1994 – *[[Rapport till himlen]]* (TV)
* 2000 – *[[Pistvakt &ndash; En vintersaga]]* (TV)
* 2001 – *[[Om inte]]*
* 2004 – *[[Kyrkogårdsön]]*
* 2004 – *[[Falla vackert]]*
* 2007 – *[[En riktig jul]]* (TV (*[[Julkalendern]]*))
* 2008 – *[[Allt flyter]]*
* 2009 – *[[Wallander &ndash; Tyven]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rolf Hofmos plass (Oslo)

**Rolf Hofmos plass** er en plass på Ensjø i bydel Gamle Oslo i Oslo, og fikk sitt navn i 2011.  Plassen er oppkalt etter idrettsmannen og politikeren Rolf Hofmo. Vest for plassen ligger ei gate oppkalt etter samme mann, og på nordsiden går Ensjøveien. 
Rundt plassen ble det i 2009 etablert et borettslag som fikk navnet Rolf Hofmos borettslag.

## Referanser