Konsentrasjonsleir

**Konsentrasjonsleir** er en leir for internering av sivile i kontrast til krigsfangeleirer. En type konsentrasjonsleir hadde til hensikt å gjøre de innsatte til tvangsarbeidere (jfr Gulag); andre å utslette dem (jfr Aksjon Reinhardt); mens nok en type drev ren internering av grupper myndighetene ønsket kontroll over (jfr britisk internering av sørafrikansk sivilbefolkning under boerkrigen). 

## Bakgrunn
Det var spanjolene som begynte å samle sivile i leirer, under opprøret på Cuba i 1890-årene. Deretter benyttet britene konsentrasjonsleirer under boerkrigen i Sør-Afrika. Titusener av boere og deres svarte landarbeidere ble sperret inne i leirer hvor de døde av sult, tørst og sykdommer. Britenes hensikt med interneringen var å kvele boernes geriljakrig ved å sperre sivilbefolkningen inne. Disse leirene fikk stor mediedekning og ble møtt med sterk kritikk internasjonalt.

Det tyske keiserrike tok i bruk konsentrasjonsleirer i Tysk Sydvest-Afrika i 1905. På 1900-tallet ble konsentrasjonsleirer tatt i bruk i stor skala først av Sovjetunionen, som med sitt nettverk av GULag-leirer hadde historiens mest omfattende konsentrasjonsleirsystem. De sovjetiske leirene var forbilde for de senere konsentrasjonsleirene som det nasjonalsosialistiske regimet i Tyskland opprettet 1933-1945 på bakgrunn av erfaringene Sovjetunionen hadde gjort.

Leirene i Nazi-Tyskland ble kalt *Konzentrationslager* eller *KZ-Lager*. Etter krigen ble det kjent at det fantes 7&nbsp;000 leirer, medregnet ghettoer for jøder. Gjennomgang av materiale i nyere tid førte til at antall leirer og ghettoer i Nazi-Tyskland økte til 42&nbsp;500. *[[New York Times]]* fikk tegnet et kart ut fra disse resultatene.Under okkupasjonen ble norske statsborgere deportert til 14 av disse. Hver leir hadde en rekke utekommandoer, hver av dem en leir i seg selv. De 14 nevnte hadde alene ca 870 utekommandoer.

I både sovjetiske og nazi-tyske leirer omkom millioner av mennesker. Derfor assosieres ordet «konsentrasjonsleir» i dag av mange med disse leirene. Men konsentrasjonsleir er ikke det samme som tilintetgjørelsesleir, der nazistene hadde som mål å avlive mennesker så effektivt som mulig.

I Nord-Korea drives seks konsentrasjonsleirer under navnet Kwalliso, trolig med mellom 150&nbsp;000 og 200&nbsp;000 fanger. Mange av disse er slektninger av folk som er anklaget for forbrytelser i tre generasjoner, uten mulighet for å bli satt fri.

## Konsentrasjonsleirer i Norge
Under den andre verdenskrig var følgende leirer opprettet av nazistene:
* Fra juni 1941: Grini fangeleir ble til en *Polizeihaftlingslager*. Kåre Preben Hegland: *Polizeihaftlingslager* Grini 1941–1945. Hovedfag i historie, Universitetet i Oslo, 1989.
* : Berg fangeleir
* August 1941: Falstad fangeleir ble tatt i bruk av SS
* Juni-oktober 1942: «Serber-leiren» i Beisfjord var i drift. (Sovjetiske fanger utgjorde fangepopulasjonen, fra fangeleiren gjenåpnet i 1943, fram til krigens slutt)

## Se også
* Oversikt over gruppene i tyske konsentrasjonsleirer under 2. verdenskrig
* SS Vaktbataljon (''SS Wachbataillon Norwegen'')

## Referanser


## Kilder

* Davies, Norman: *Europa i krig : 1939-1945 : ingen enkel seier*, Gyldendal, 2008, 

## Eksterne lenker
* 
*  Koncentrationslejr, *Leksikon.org* (dansk)
*  Den tidligere konsentrasjonsleirfangen Arnstein Brekke, Hvite busser
*  Tidsvitner, Hvite busser