Vepser

:*Med ordet *'veps** tenker de fleste på de gule og svarte [[stikkvepser|stikkevepsene]]'' 


* [[Anaxyelidae]]
* [[bartrevepser]]
* [[barvepser]]
* [[bladvepser]]
* [[Blasticotomidae]]
* [[halmvepser]]
* [[klubbvepser]]
* [[løvtrevepser]]
* [[Megalodontesidae]]
* [[Orussidae]]
* [[Pergidae]]
* [[rosebladvepser]]
* [[spinnvepser]]
* [[stilkvepser]]
* [[Xyelidae]]

**Vepser** (tidligere ''årevinger'') (Hymenoptera) utgjør en orden innen [[Insekter|insektene]] og inkluderer trolig over  [[art]]er, hvorav mer enn  er beskrevet og trolig flere enn  lever i Norge. Noen av de mest kjente gruppene innen ordenen er [[maur]], [[humler]], [[bier]] og [[stikkvepser]]. Mange av artene spiller en viktig rolle i bestøvingen ([[pollinering]]) av planter. Flere grupper er sosiale.

Før ble gruppen kalt ''årevinger'', men nå skal den kalles ''vepser''. Navnet ''årevinger'' finnes ikke lenger i artsnavnebasen. Gruppen består i hovedsak av [[maur]], [[bier]] og veps. Maur er vanligvis vingeløse vepser, med tydelig «midje». Vepsene er smale og slanke, ofte med et tydelig «midje». Bier omfatter humler og bier, de er ofte bredere og mer hårete.

== Utseende ==

 
  

Vepser er delt inn i to grupper etter forbindelsen mellom forkroppen og bakkroppen. Hos plantevepser er de forbundet i hele bredden, mens de hos stilkvepser er de avskilt ved en innsnøring, en «midje», en tynn stilk. denne innsnøringen er egentlig mellom det første og andre bakkroppsleddet. 

De som har vinger, har fire gjennomsiktige vinger, ofte med et tydelig årenett. Forvingene og bakvingene kan hektes sammen med ulike innrettninger, som kroker eller hemper. Forvingene er større enn bakvingene. Noen av årevingene mangler imidlertid vinger, som noen [[parasittvepser]] og hunnene av [[maurvepser|maurvepsene]]. Hos [[maur]] mangler arbeiderne vinger. 

Hodet er festet til kroppen i en tynn hals og er vanligvis meget bevegelig. Humler og bier har omdannet noen av munndelene til en lang eller kortere sugesnabel eller tunge. De andre har vanligvis kraftige kjever. Hos flere arter har hunnen et kort eller langt [[eggleggingsrør]], hos broddveps er dette omdannet til en [[Stikkebrodd|giftbrodd]].

Larver hos bladveps har et tydelig hode og [[vortefot|vorteføtter]], og er lett å forveksle med sommerfugllarver. Noen plantevepslarver lever inne i planten, de mangler bein. Hos stilkvepser er larvene pølseformet og fotløse.

== Levevis ==
De ulike gruppene er spesialiserte noe som gir et mangfold av levevis. Flere lever enslige (solitære), noen lever i samfunn (sosiale), mens andre lever som parasitter. Mange arter er viktige for bestøvning av blomster, slik som bier og humler. Mange er [[Predasjon|predatore]] (rovdyr) og lever av andre mindre dyr. Enkelte, slik som parasittvepser kan ha larvestadiene i eller på andre dyr, mens de som kjønnsmodne ([[imago]]) lever av pollen og nektar.

Hunnen blir befruktet av hannen, men [[partenogenese]] forekommer. Et bemerkelsesverdig trekk er at hannindivider blir til av ubefruktede egg, mens hunnindivider blir til av befruktede egg. Dette skyldes at hanner er haploide (halvt kromosomtall) mens hunner er diploide (fullt kromosomtall). Nyere forskning tyder på at sammenhengen er litt mer komplisert enn man tidligere har trodd. Disse insektene har noen [[gener]] som bestemmer kjønnet, disse genene er svært variable (mange [[allel]]er). Dersom et individ er [[heterozygot]] for disse genene, blir det en hunn, dersom det er [[homozygot]] blir det en hann. De fleste hanner er [[haploid]]e og dermed nødvendigvis homozygote siden de bare har én kopi av genet, men siden genet er svært variabelt er de aller fleste diploide eksemplarer under normale omstendigheter heterozygote, og dermed hunner. Men dersom bestanden blir sterkt redusert slik at det oppstår betydelig [[innavl]] kan det dukke opp mange diploide, homozygote individer som dermed blir hanner. Dette kan i ytterste konsekvens føre til at arten dør ut fordi alle individer som blir født er hanner. Man antar at dette kan ha skjedd med noen bestander av [[humler]].

Vepser gjennomgår [[Holometabole insekter|fullstendig forvandling]].

== Systematisk inndeling ==
Vepser er i tradisjonelt delt i to grupper (underordener), planteveps og stilkveps. 

* **Vepser*' (Hymenoptera) (veps, humler og maur med flere)
** [[Plantevepser|Symphyta]] Plantevepser ([[parafyletisk gruppe|parafyletisk]]; har en sylindrisk kropp uten innsnøring i «midjen», disse regnes som de mest primitive vepsene. Det er (trolig) omtrent 750 arter, fordelt på 11 familier, i Norge hvorav [[bladvepser]] (Tenthredinidae) er den største med om lag 650 arter. Nyere forskning viser at gruppen plantevepser er en [[parafyletisk gruppe]]. Det vil si at [[stilkvepser|stilkvepsene]] stammer fra en av gruppenen av plantevepser.
*** [[Cephoidea]] – (blant annet: [[halmvepser]])
*** [[Megalodontoidea]] – (blant annet: [[spinnvepser]]; [[Megalodontesidae]])
*** [[Orussoidea]]
*** [[Siricoidea]] (? trevepser) – (blant annet: [[bartrevepser]]; [[løvtrevepser]])
*** [[Tenthredinoidea]] – (blant annet: [[bladvepser]]; [[rosebladvepser]]; [[Pergidae]]; [[barvepser]]; [[klubbvepser]]) 
*** [[Xyeloidea]]
** [[stilkvepser|Apocrita]] stilkvepser; har som navnet forteller alle en «midje» med innsnøring. Det finnes trolig mer enn  arter, fordelt på 56 familier, i Norge. Gruppen deles videre inn i to delgrupper. 
*** [[parasittvepser|Parasitica]], parasittvepser eller snyltevepser ([[Parafyletisk gruppe|parafyletisk]]); domineres av [[snyltevepser|snyltevepsene]] (Ichneumonidae) med (trolig) noe slikt som 4&nbsp;000 arter i Norge. De voksne vepsene er fredelige og kan ikke stikke mennesker. De spiser [[pollen]] og [[nektar]]. Disse vepsene er [[parasitter]] i larvestadiet. Eggene legges i andre smådyr (vertsdyr) og larvene vokser opp som parasitter i vertsdyret. De er det en kaller *parasitoider*, [[parasittisme|parasitter]] som får sin næring uten å hindre vertens normale liv i stor grad i begynnelsen, men døden er sluttresultatet for verten. 
**** [[Ichneumonoidea]] – (blant annet: [[Darwinvepser]]; [[Braconidae]])
**** [[Stephanoidea]]
**** [[Trigonalyoidea]]
**** [[Megalyroidea]]
**** [[Evanioidea]] 
**** [[Ceraphronoidea]]  – (blant annet: [[Ceraphronidae]]; [[Megaspilidae]])
**** [[Protoctrupoidea]]  – (blant annet: [[Proctotrupidae]]; [[Diapriidae]])
**** [[Cynipoidea]]  – (blant annet: [[gallevepser]]; [[Figitidae]]; [[Ibaliidae]])
**** [[Chalcidider]] (Calcaoidea)  – (blant annet: [[fikenvepser]]; [[Chalcidae]]; [[dvergsnyltevepser]]; [[Eulophidae]]; [[Torymidae]]; [[Trichogrammatidae]])
**** [[Platygasteroidea]]
*** [[broddvepser|Aculeata]], broddvepser; er vepser med en brodd, men ikke alle stikker. Flere av vepsene i denne gruppen er [[sosiale insekter]] som lever i store insektsamfunn.  Arbeiderne i disse samfunnene er hunner som vanligvis ikke er forplantningsdyktige, [[eggleggningsrør]]et er omdannet til en stikkebrodd. Det finnes omtrent 600 arter, fordelt på 21 familier, i Norge.
**** [[Chrysidoidea]]  – (blant annet: [[gullvepser]] ; [[Bethylidae]]; [[Dryinidae]])
**** [[Sphecoidea]]  – (blant annet: [[gravevepser]])
**** [[Vespoidea]]  – (blant annet: [[stikkvepser]]; [[maur]]; [[Sapygidae]]; [[veivepser]]; [[maurveps]]; [[Scoliidae]])
**** [[Apoidea]]  – (blant annet: [[humler]]; [[honningbier]]; [[Andrenidae]]; [[Colletidae]])

== Referanser ==
<references>






</references>

== Kilder ==
* Ottesen, P.S. (red.) 1993. *Norske Insektfamilier og deres artsantall.'' NINA utredning 055, 40 sider. 

## Eksterne lenker
* 

* Tree of life - Årevinger (Hymenoptera) (engelskspråklig)
* Norges veps, maur, humler og bier – foreløpig bare om maur. 
* Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
* Vepsen som snylter - artikkel fra forskning.no 23.07.14