Kristiansand kirkegård

**Kristiansand kirkegård** ble tatt i bruk som kirkegård i 1821. Den erstattet Kristiansands to daværende gravplasser, Domkirkens (Vår frelsers) kirkegård og Hospitalskirkegården. Kirkegården ligger i Setesdalsveien, nær Christianssands Bryggeri, på det som tidligere var byens mark.

## Historie

Alt i 1807 hadde Stiftsdireksjonen foreslått at Kristiansand burde skaffe seg en gravplass utenfor byen. Dette var en del av en større trend i Europa, og den umiddelbare årsaken var de overfylte kirkegårdene i storbyene, som ofte var blitt kontinuerlig benyttet siden middelalderen. I Frankrike forbød man fortsatte begravelser inne i byene alt i 1765, og andre land fulgte etter. Den første kirkegården av ny type i Norge, Vår Frelsers gravlund i Kristiania, kom i 1808. De lokale myndigheter i Kristiansand mente imidlertid at de to eksisterende kirkegårdene var store nok, og at det ikke var noen helsefare forbundet med å benytte dem også i fortsettelsen.

Det hele endte med at Kirkedepartementet i 1816 avgjorde at det likevel skulle skaffes ny gravplass, og i august 1821 ble et barn av børsemaker Persing som den første begravd på Kristiansand kirkegård. Under den store meslingepidemien i byen samme vår døde 133 mennesker, og disse ble gravlagt på de to kirkegårdene inne i byen. Hospitalskirkegården ble tidvis benyttet helt frem til 1825, og domkirkegården helt til 1840, da biskop Sigwardt var den siste som ble begravd der.

Kristiansand kirkegård har delvis bevart parkpreget fra det 19. århundre, med gravgårder omgitt av støpejernsstakitt og frodig beplantning. På kirkegården finnes et minnesmerke over 15 danske sjømenn som døde ombord på fregatten Jylland under Helgolandslaget i 1864 og ble gravlagt i Kristiansand.

Gravkapellet på Kristiansand kirkegård, tegnet av Helge Blix, stod ferdig i 1927.

## Personer som hviler på Kristiansand kirkegård

Det nedenstående er et utvalg kjente personer som er gravlagt på kirkegården. Det er ikke ment å være en uttømmende liste over de mange tusen som er stedt til hvile der i årenes løp.

* Christian Ditlev Adolph Arenfeldt (1824–1909), stamhusbesitter
* Olaf Benneche (1883–1931), forfatter
* Ingemund Berulvson (1900–1976), billedhugger
* Otto Dal (1906–2000), lege og motstandsmann
* Peter Ewinger (1923–1945), tysk underoffiser og motstandsmann, henrettet 1945
* Carl Valentin Falsen (1787–1852), stiftamtmann
* Johan Keyser Frølich (1858–1927), arkitekt
* Ragnar Fredriksen (1924–1943), motstandsmann, henrettet 1943
* Diderich Hegermann (1763–1835), eidsvollmann og statsråd
* Elise Mathilde Heilmann (1866–1944), Norges første politikvinne
* Stener Severin Heyerdahl (1811–1883), brigadelege
* Olaf Isaachsen (1835–1893), maler
* Jens Fritz Jensen (1817–1888), arbeiderleder
* Peder Johnsen (1783–1836), eidsvollmann
* Erling Karlsen (1923–1943), motstandsmann, henrettet 1943
* Daniel Koren (1858–1948), stiftamtmann
* Alexander Hugo Køhler (1861–1945), litograf
* Paul Brodahl Lassen (1795–1885), stiftsprost
* Arne Laudal (1892–1944), major, henrettet 1944
* Jacob von der Lippe (1797–1878), biskop
* Heinrich Martens (1855–1904), komponist
* Karl Neipl (1922–1945), østerriksk underoffiser og motstandsmann, henrettet 1945
* Johan Martin Nielssen (1835–1912), maler
* Thilo Schoder (1888–1979), arkitekt
* Johannes Seland (1912–1999), politiker og redaktør
* Jacob Stang (1830–1907), statsminister i Stockholm, stiftamtmann
* Theo Sørensen (1873–1959), misjonær, tibetforsker
* Johan Edvard Tallaksen (1918–1944), motstandsmann
* Christian Thistedahl (1813-1876), teolog og bibeloversetter
* Joseph Frantz Oscar Wergeland (1815–1895), generalmajor
* Reidar Wennesland (1908–1985), lege og kunstsamler
* Johan Heinrich Wild (1820–1873), konsul
* Christian Hansen Wollnick (1868–1936), redaktør, jurist og politiker
* Ole Pedersen Moe (1783-1862), forretningsmann og politiker

## Eksterne lenker
* 
* [Kart over Kristiansand kirkegård](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Kristiansand)-Kristiansand.jpg) (Allslekt)
* Gravminner på Kristiansand kirkegård