Harald Aars

**Harald Aars** (1875–1945) var en norsk arkitekt.

Aars gikk ut fra Kristiania tekniske skole 1895. Han studerte ved Royal College of Art i London 1897–1898 og hadde også senere opphold i England. Han etablerte egen arkitektpraksis i Kristiania 1904. Fra 1920 til 1940 var han byarkitekt i Oslo. Han var også sterkt interessert i Nidarosdomen og var leder av juryen for konkurransen om Vestfronten. Harald Aars var med å drive fram at stavkirkene ble oppmålt, beskrevet og publisert.

Harald Aars var styreformann i Selskabet for Oslo Bys Vel fra 1927 til 1937 og han var formann i Oslo arkitektforening og president i Norske arkitekters landsforbund. En periode var han medlem av formannskapet i Oslo. Harald Aars var med å drive fram at stavkirkene ble oppmålt, beskrevet og publisert. Etter å ha vært en av stifterne av Foreningen Brukskunst og dens første formann, ble han også foreningens første æresmedlem.

I 1923 fikk Aars Houens fonds diplom for Piperviken småkirke (revet 1959).

Han var sønn av skolemannen Jacob Jonathan Aars (1837–1908) og Anna Ernesta Birch-Reichenwald (1838–1919). Faren drev Aars og Voss' skole i Kristiania mens moren var datter av Christian Birch-Reichenwald. Harald var bror til filosofen Kristian Birch-Reichenwald Aars (1866–1917).  I 1899 giftet han seg med Anna Dybwad Berentsen (1878–1947).

## Arbeider

Et utvalg bygninger Aars tegnet:

* ny undervisningtsbygning ved Gamlebyen skole (1903), gymnastikkbygning (1922)
* villa, Thomas Heftyes gate 7 (1906–1907)
* villa, Grimelundsveien 10 (1910)
* villa, Fagerborgveien 13 (engelsk havebystil, 1911)  (hans egen bolig)
* Piperviken småkirke (1911, revet 1959, hedret i 1923 med Houens fonds diplom)
* Lovisenberg kirke (1911–1912)
* ungkarspensjonat, Rjukan (1913)
* Grefsenåsen kapell (1914, opprinnelig Kirkens hus ved Jubileumsutstillingen i 1914, nordisk nybarokk, revet)
* Gimlekomplekset (kvartalet med Frogner kirke) (sammen med Harald Hals og Lorentz Harboe Ree)  (1915–1925)
* Fagerborg skole (1916)
* Regina kino, Nordre gate på Grünerløkka, byens første kinobygg (kinodriften opphørte 1928) (1916)
* Neuberggaten 6–8 (1916, sen jugendstil)
* St. Hanshaug Terrasse, Ullevålsveien 16 (1916) og (vegg i vegg) Geitmyrsveien 3–7 (1925)
* Bislett bad (nordisk nybarokk, sammen med L.H. Ree) (1918–1920)
* Øvre slottsgate 27 (forretningsgård, nordisk nybarokk, 1919)
* Vestre Frikirke, Pilestredet 69 (1920, nordisk nybarokk), 
* utvidelse av Sagene skole (1922–1926)
* Hersleb skole (sammen med L.H. Ree) (1922–1924)
* Ilakomplekset / Ilaløkken: Uelands gate 26–52 (kvartal IIB, 1923–1933) og Fougstads gate 27–51 (kvartal IIA, 1925–1926)
* Sandakerveien 85 B (1930)
* Sagene brannstasjon (1931)
* Elvebakken videregående skole (1937–1938)

Omkring 1920 tegnet Aars en papirkurv som Oslo Bys Vel kjøpte inn og forærte til Parkvesenet for utsetting i byens parker.

## Referanser


## Kilder
* Harald Aars i Norsk biografisk leksikon
* Carl Berner: «Byarkitekt Harald Aars». I: *[[St. Hallvard (tidsskrift)|St. Hallvard]]*, 1935, hefte 4, side 145–147 
* Om Harald Aars på Artemisa.no
* Stensby, Petter. «Kinematografteatret som ble gudshus : Regina – triumfbuen på Grünerløkka» I: *[[St. Hallvard (tidsskrift)|St. Hallvard]]*, nr 4, 1986.
* Harald Aars i Norsk kunstnerleksikon
* 

## Eksterne lenker
*