Nordisk baneskyting med rifle

**Nordisk baneskyting med rifle** er en type baneskyting som utøves i Norge, Sverige og Danmark av henholdsvis Det frivillige Skyttervesen (DFS), Svenska Skyttesportförbundet (SvSF) og DGI Skydning. I Sverige går konkurransen under navnet *banskytte*, mens den kalles *baneskydning* i Danmark.

Baneskytingen foregår stort sett utendørs i sommerhalvåret på faste skytebaner med overdekte standplasser og på de faste avstandene 100, 200 eller 300 meter, i motsetning til feltskyting som foregår på varierende avstander fra midlertidige standplasser. Skytingen foregår enten på skiver av papp med manuell anvisning eller på elektroniske skiver hvor treffene registreres elektronisk og kan sees av skytteren, arrangør og publikum på skjerm på standplass. Landsskytterstevnet som arrangeres hvert år er norgesmesterskapet i baneskyting, hvor det konkurreres i alle klasser, og hvor vinneren blir skytterkonge og blir tildelt kongepokal.

## Skiver

Det brukes 7,92&nbsp;mm tolk på utendørs baneskyting.

## Skyteprogram
Det skytes først 15 skudd grunnlag, deretter 10 skudd omgang (totalt 25 skudd).

### Skytestillinger
I baneskyting skyter klassene i følgende skytestillinger:

;Kun liggende: Nybegynner ungdom, nybegynner voksen, rekrutt, eldre rekrutt, klasse 1, kikkertklassen, HK416, V65 og V73.

;Liggende og knestående: Klasse junior, klasse 2 og V55.

;Liggende, knestående og stående: Klasse 3-5 og eldre junior (EJ).

Skytereim er tillatt i alle stillinger og skal være festet i begge reimfester.

#### Liggende
Ved liggende skyting støttes geværet av begge armer og hender, hvis albuer berører underlaget. Kroppen skal normalt ligge i vinkel i forhold til skyteretningen, der skuldre og rygg danner en T. Ferdigstilling i liggende skytestilling innebærer at bakre del av kolben er i bakken, skytteren holder med samtlige fingre rundt pistolgrepet, og våpenet er ladd og sikret.

#### Knestående
Under skyting må skytteren sitte på sterk fot, ha kontakt med underlaget med undersiden av svak fot eller støvel, samt sterk fot, legg og kne. Geværet skal bare støttes av svak arm og hånd, og av sterk skulder, kinn og hånd. Det er ikke tillatt å la setet berører underlaget. Ankelpølle er tillatt.

Ferdigstilling i knestående skytestilling innebærer at kolben skal være under armhulehøyde, fullt grep om pistolgrepet, og våpenet er ladd og sikret.

#### Stående
I stående skyting er det vanligst å skyte «kort arm» med albuen støttet mot brystet, men man kan også velge å skyte frihånd med såkalt «lang arm».

## Klasser i baneskyting
Seniorklassene 1-5 og Veteran 55 skyter hovedsakelig på 200 meters baner, men det finnes fortsatt en del baner som er 300 meter. På 200 meter er skiva 1 meter i diameter, blinken blir da 100&nbsp;mm og innerblinken 50&nbsp;mm i diameter. Når banen er 300 meter er skiva tilsvarende større; dvs. 1,5 meters skive med 150&nbsp;mm diameter på blinken. Klasse 1 skyter kun liggende, klasse 2 og V55 skyter liggende og knestående, mens klasse 3-5 skyter liggende, knestående og stående.

### Seniorklassene (200/300 m)

### Rekrutterings- og veteranklassene (100 m)
De yngste og de eldste skytterne skyter på 100 meters avstand. Skiven som brukes er 600&nbsp;mm i diameter, dvs. at blinken eller tieren er 60&nbsp;mm i diameter, og innerblinken er 30&nbsp;mm. Klasse Junior skyter en femskudds serie knestående, samt de første seks skuddene på grunnlaget.

## Konkurranser
### Åpne stevner
Det arrangeres flere hundre åpne stevner i baneskyting årlig.

### Faste konkurranser
Det arrangeres vanligvis klubbmesterskap i baneskyting innen hvert skytterlag, i tillegg til at hvert skyttersamlag og hver landsdelskrets har sine mesterskap. På Landsskytterstevnet om sommeren samles alle landets skyttere for å konkurrere i baneskyting, og hver høst er det et Nordisk mesterskap med forhåndsuttatte skyttere fra landene Norge, Sverige og Danmark.

## Kilder
* Skytterboka 2007-2008, utgitt av Det frivillige Skyttervesen

## Eksterne lenker
* Offisielle sider for Det frivillige Skyttervesen