Kauśikaprajñāpāramitā

**Kauśikaprajñāpāramitā** eller **prajñāpāramitā for Kauśika**' er en av flere forkortede utgaver av den store prajñāpāramitāsūtraen. I teksten henvender Buddha seg til Kauśika eller Śakra som er epiteter for guden Indra. Indra er en hinduistisk og rigvedisk guddom, men i buddhismen er han fremstilt som en elev av Buddha.

I teksten forklarer Buddha meningen med prajñāpāramitā på varierende måter. Han likestiller prajñāpāramitā med egenskapene til alle fenomener (dharmaer), nemlig de fem aggregater (skandhaer), de fem elementer og de ti perfeksjoner (pāramitāer). På denne måten legger sūtraen spesiell vekt på ikke-dualismen ved konvensjonelle fenomener og tomheten (śūnyatā). Forklaringene kulminerer med at Buddha oppsummerer hele prajñāpāramitā med «de 18 former for tomhet».

Teksten er bevart på sanskrit i form av et manuskript ble oppdaget på 1900-tallet i mogaogrottene i oasebyen Dūnhuáng. Det finnes to oversettelser av teksten i den tibetanske buddhistiske kanon (Toh. 19 og Toh. 554). Oversettelsene ble gjort senest i år 812 e.Kr. I slutten av det 10. eller begynnelsen av det 11. århundre ble teksten oversatt til kinesisk av Dānāpala (Shīhù 施護, ?–1017 e.Kr). Hans oversettelse bærer tittelen *fóshuō dìshì bānruò bōluómìduō xīnjīng* (佛說帝釋般若波羅蜜多心經).

## Tittelen
I Degé Kangyur oppgis sanskrit-tittelen som *ārya­kauśika­prajñā­pāramitānāma*, men endelsen *-nāma* er grammatisk ukorrekt. Stokpalassets Kangyur gir den grammatisk korrekte tittelen *āryakauśikaprajñāpāramitā*.

I det sentral-asiatiske sanskritmanuskriptet, er tittelen oppgitt på slutten som *kauśaka­ nāma prajñā­pāramitā*. Dette forklarer hvorfor noen tibetanske versjoner, slik som Degé Kangyur, har inkludert *nāma* i sanskrit-tittelen. Derfor har de også tilføyd *zhes bya ba* (ཞེས་བྱ་བ) i den tibetanske tittelen.

I Degé Kangyur, og andre utgaver av Kangyur, er tittelen «den edle ­prajñā­pāramitā ved navn kauśika­» (*ārya­kauśika­prajñā­pāramitānāma*). På tibetansk * ’phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa kau shi ka zhes bya ba* (འཕགས་པ་ཤེས་རབ་ཀྱི་ཕ་རོལ་ཏུ་ཕྱིན་པ་ཀཽ་ཤི་ཀ་ཞེས་བྱ་བ།). Kort-tittelen er *sher phyin kau shi ka* (ཤེར་ཕྱིན་ཀཽ་ཤི་ཀ) eller *prajñā­kauśika­*. 

I Stokpalassets Kangyur er tittelen «kauśika­prajñā­pāramitā» eller *shes rab kyi pha rol tu phyin pa kau shi ka* (ཤེས་རབ་ཀྱི་ཕ་རོལ་ཏུ་ཕྱིན་པ་ཀཽ་ཤི་ཀ).

Den kinesiske tittelen er 佛說帝釋般若波羅蜜多心經 (*fóshuō dìshì bānruò bōluómìduō xīnjīng*); på koreansk er den 제석반야바라밀다심경 (*chesŏk panyaparamil  shimgyŏng*) og på japansk er den ぶっせつたいしゃくはんにゃはらみたしんぎょう.

Det betyr «Buddhas hellige lære [佛說, fóshuō], hjertets sūtra [心經, xīn jīng] om prajñā­pāramitā [般若波羅蜜, bō rě bō luó mì] for Kauśika [帝釋, dìshì]».

## Kauśika
Śakra (devanāgarī: शक्र, pāḷi: सक्क *sakka*) er sanskrit og betyr «mektig» eller «kraftfull». I hinduismen (deriblant i Rigveda, 5.34) er navnet brukt som en epitet for guden Indra. Innenfor komparativ religion er Indra en urindoeuropeisk gud, som gjenfinnes som den greske guden Zevs, den romerske guden Jupiter og den germanske guden Tyr og også Tor.

Ifølge buddhistisk kosmologi er Śakra regenten over himmelen Trāyastriṃśa, som er den andre av de seks himler (*rigs drug gi skye gnas*) i begjærets region. Tallverdien *trayastriṃśat* betyr «33» fordi Trāyastriṃśa inneholder 33 devaer.

Kauśika (ཀཽ་ཤི་ཀ, *kau shi ka*) betyr «en som tilhører Kuśikafamilien». På kinesisk er det *jiāoshījiā* (憍尸迦), og Kauśika er en epitet for Śakra. I sūtraen henvender Buddha seg direkte til Kauśika som overhodet i sin gudeverden, og teksten er derfor «prajñāpāramitā for Kauśika».

Kauśika opptrer også som en samtalepartner i større prajñāpāramitāsūtraer, og denne teksten oppsummerer noen av elementene i de større sūtraene. Likevel er det ikke et direkte forhold mellom denne lille teksten og dialogene med Kauśika andre steder.

Kauśika forekommer i kapitlene 22–32 i den tibetanske prajñāpāramitāsūtraen i 18 000 vers; kapitlene 22 og 25 er eksplisitt oppkalt etter Kauśika (under navnet Śatakratu). Likeledes opptrer Kauśika i kapitlene 14–25 i den tibetanske prajñāpāramitāsūtraen i 25 000 vers.

Teksten inneholder også et sitat fra kapittel 31, 525 (*dharmodgatasya bodhisattvasya mahāsattvasya dhardmadeśanā*) i prajñāpāramitāsūtraen i 8 000 vers.

## Innhold
Buddha henvender seg til Kauśika og forklarer meningen med prajñāpāramitā på varierende måter. Han likestiller prajñāpāramitā med egenskapene til alle fenomener eller *dharmaer* (ཆོས།, *chos*), nemlig de fem aggregater (*skandhaer*, ཕུང་པོ་ *phung po*), de fem elementer og de ti perfeksjoner (*pāramitāer*, ཕ་རོལ་ཏུ་ཕྱིན་པ, *pha rol tu phyin pa*). På denne måten legger sūtraen spesiell vekt på ikke-dualismen til konvensjonelle fenomener og tomheten (*śūnyatā*, tibetansk: སྟོང་པ་ཉིད།, *stong pa nyid*).

Forklaringene kulminerer med at Buddha oppsummerer hele prajñāpāramitā med «de 18 former for tomhet».

På sanskrit er de 18 formene oppgitt som:

 ādhyātmaśūnyatā bahirdhāśūnyatā ādhyātmābahirdhāśūnyatā śūnyatāśūnyatā mahāśūnyatā paramārthaśūnyatā saṁskṛtaśūnyatā asaṁskṛtaśūnyatā atyantaśūnyatā anādyagraśūnyatā anapakāraśūnyatā prakṛtiśūnyatā svalakṣaṇaśūnyatā sarvadharmaśūnyatā anupalambhaśūnyatā abhāvaśūnyatā svabhāvaśūnyatā abhāvasvabhāvaśūnyatā iti। ayamucyate saṁkṣiptena prajñāpāramiteti ॥ 

Som i oversettelse lyder:

Deretter følger en rekke mantraer, deriblant dette:

Orientalisten Edward Conze (1904–1979) betraktet ordene «śruti smṛti mati gati», som en referanse til stadiene i erkjennelsen av prajñāpāramitā som i «hørt, husket, forstått og kommet frem til». Dette gjør mantraene til mnemoniske redskaper.

### Mantraene
Denne lille teksten inneholder en rekke mantraer; i denne forstand er det en tantrisk tekst. I den tibetanske buddhistiske kanonen finnes det to versjoner av teksten. Den første er i Degé Kangyur (Toh. 19) og befinner seg bind 34 som en del av de mindre prajñāpāramitāsūtraene (ཤེས་​རབ་​སྣ་​ཚོགས། · *shes rab sna tshogs/*). Den andre befinner seg i bind 89 av Kriyatantra-avsnittet (བྱ་བའི་རྒྱུད, *bya ba’i rgyud*) av Degé Kangyur (Toh. 554).

Også hjertesūtraen inkorporerer elementer av både sūtra og tantra, og finnes i Degé Kangyur både som en prajñāpāramitātekst (Toh. 21) og som en tantrisk tekst (Toh. 531). Mantraet *tadyathā gate gate pāragate pārasaṃgate bodhi svāhā*, som finnes i hjertesūtraen, forekommer også i denne teksten på sanskrit (men ikke tibetansk og kinesisk).

Også i diamantsūtraen (Toh. 16) finner man paralleller. Etter utredningen om de 18 former for tomhet, blir teksten etterfulgt av følgende vers:

Verset finnes på sanskrit, og (i en modifisert form) på tibetansk og kinesisk. Det samme verset finnes ordrett som en konklusjon på diamantsūtraen (bind 34, folio 132.b i Degé Kangyur).

Deretter følger det to vers, både på sanskrit, tibetansk og kinesisk, som også er åpningsordene i verket *[[En avhandling om middelveien|En grunnleggende avhandling om middelveien]]* (*mūla­madhyamaka­kārikā*) av Nāgārjuna (Toh 3824, folio 1.b i Degé Kangyur).

Den historiske og tekstmessige sammenhengen mellom tekstene er ikke blitt studert tilstrekkelig.

## Sanskritmanuskriptet
Den bevarte teksten på sanskrit er et sentral-asiatisk manuskript som ble redigert av Edward Conze i 1956 og nyutgitt av Paraśurāma Lakshmaṇa Vaidya (1891–1978) i 1961. En ny oversettelse ble utgitt av Conze i 1973.

Manuskriptet ble oppdaget på 1900-tallet i mogaogrottene i oasebyen Dūnhuáng, og kan bli sett online hos *[[International Dunhuang Project]]* under nummereringen «IOL Khot S 3» og «Ch.0044». Det er også oppdaget to mindre fragmenter av sūtraen i Dūnhuáng, som begge er relatert til åpnings-seksjonen. 

Dateringen er usikker. Conze bemerket at den har mønstre fra den kinesiske versjonen som dateres til slutten av det 10. eller begynnelsen av det 11. århundre. Francesco Bianchini merker seg at «på tross av hva som kan synes for den uinnvidde å være enkelte arkaiske trekk, ser det ikke ut til at det er grunn til å anta en skapelsesdato før det 9. århundre».

Dette antyder en datering som er senere enn den tibetanske oversettelsen. Den tibetanske versjonen inneholder et enkelt mantra ved undervisningens konklusjon. Sanskrit-teksten, og den kinesiske oversettelsen, avsluttes med flere tilleggs-mantraer som kan være senere tilføyelser.

### Oversettelsen
Nedenfor følger sūtraen på sanskrit, etterfulgt av en oversettelse:

 Kauśikaprajñāpāramitāsūtram | namo sarva­buddha­bodhisattvebhyaḥ 

 evaṃ mayā śrutam | ekasmin samaye bhagavān rājagṛhe viharati sma gṛdhrakūṭe parvate mahatā bhikṣusaṃghena sārdham anekaiś ca bodhisattvaśatasahasraiḥ sarvaiḥ kumārabhūtaiḥ | tatra khalu bhagavān śakraṃ devānām indram āmantrayate sma ||  

 ayaṃ kauśika prajñā­pāramitāyāḥ arthaḥ - prajñā­pāramitā na dvayena draṣṭavyā na advayena | na nimittato na animittataḥ | na āyūhato na nirāyūhataḥ | notkṣepato na prakṣepataḥ | na saṃkleśato na asaṃkleśataḥ | na vyavadānato na avyavadānataḥ | notsargato na anutsargataḥ | na sthānato na asthānataḥ | na yogato na ayogataḥ | na saṃbandhato na asaṃbandhataḥ | na pratyayato na apratyayataḥ | na dharmato na adharmataḥ | na tathata(yā) na atathata(yā) na bhūtakoṭyā na abhūtakoṭyā (vedi)tavyā || 

 evam evāyaṃ sa kauśika prajñā­pāramitāyāḥ arthaḥ | tadyathā sarva­dharma­samatvāt prajñā­pāramitā samā | sarva­dharma­viviktatvāt prajñā­pāramitā viviktā | sarva­dharmācalatvāt prajñā­pāramitā acalā | sarva­dharmāmanyatvāt prajñā­pāramitā amanyatā | sarva­dharmābhīrutvāt prajñā­pāramitā abhīru | sarva­dharmācchambhitatayā prajñā­pāramitā acchambhī | sarva­dharmaikarasatvāt prajñā­pāramitā ekarasā | sarva­dharmānutpādatvāt prajñā­pāramitā anutpādā | sarva­dharmānirodhatvāt prajñā­pāramitā anirodhā | gaganakalpatvāt sarva­dharmāṇāṃ prajñā­pāramitā gaganakalpā | 

 rūpāparyantatvāt prajñā­pāramitā aparyantā | evaṃ vedanāsaṃjñā­saṃskāra­vijñānā­paryantatvāt prajñā­pāramitā aparyantā | pṛthi­vīdhātvaparyantatvāt prajñā­pāramitā aparyantā | evam abdhātu - tejodhātu - vāyudhātu - ākāśadhātu - vijñānadhātvaparyantatvāt prajñā­pāramitā aparyantā | sumervaparyantatvāt prajñā­pāramitā aparyantā | samudrāparyantatvāt prajñā­pāramitā aparyantā | 

 vajra­samatvāt prajñā­pāramitā samā | sarva­dharmābhedatvāt prajñā­pāramitā abhedā | sarva­dharma(svabhāvā)nupalabdhitvāt prajñā­pāramitā anu­palabdhiḥ | sarva­dharma­vibhāva(nā) - samatvāt prajñā­pāramitā(a)vibhāva(nā) - samā | sarva­dharma­niśceṣṭatvāt prajñā­pāramitā niśceṣṭā | sarva­dharmācintyatvāt prajñā­pāramitā acintyeti || 

 evaṃ dāna­pāramitā - śīla­pāramitā - kṣānti­pāramitā - vīrya­pāramitā - dhyāna­pāramitā - prajñā­pāramitā­trimaṇḍala­pari­śuddhyaparyantatvāt prajñā­pāramitā aparyantā iti || 

 prajñā­pāramitā ucyate yaduta aṣṭādaśaśūnyatā | tadyathā - ādhyātma­śūnyatā bahirdhā­śūnyatā ādhyātmābahirdhā­śūnyatā śūnyatā­śūnyatā mahā­śūnyatā paramā(rtha)śūnyatā saṃskṛta­śūnyatā asaṃskṛta­śūnyatā atyanta­śūnyatā anādyagra­śūnyatā (ana)pakāra­śūnyatā prakṛti­śūnyatā svalakṣaṇa­śūnyatā sarvadharma­śūnyatā anupalambha­śūnyatā abhāva­śūnyatā svabhāva­śūnyatā abhāvasvabhāva­śūnyatā iti | 

 ayam ucyate saṃkṣiptena prajñā­pāramiteti || 

 tārakā timiraṃ dīpo māyāvaśyāya budbudam |
 supinaṃ vidyudabhraṃ ca evaṃ draṣṭavya saṃskṛtam | iti || 

 anirodham anutpādam anucchedam aśāśvatam |
 anekārtham anānārtham anāgamam anirgamam || 

 yaḥ pratītya­samutpādaṃ pra­pañcopaśamaṃ śivam |
 deśayām āsa saṃbuddhas taṃ vande vadatāṃ varam || 

 namo daśasu dikṣu sarveṣām atītānāgata­pratyutpannānāṃ trayāṇāṃ ratnānām | namo bhagavatyai prajñā­pāramitāyai sarva­tathāgata­sunibhāyai sarva­tathāgatānujñāta­vijñātāyai | (oṁ) prajñe mahā­prajñe prajñā­vabhāse prajñā­lokakāri ajñāna­vidhamane siddhe susiddhe siddhyamane (bha)gavate sarvāṅgasundari (bha)ktivatsale prasārahaste samāśvāsakare sidhya sidhya, budhya budhya, kampa kampa, cala cala, rāva rāva, āgaccha bhagavate, mā vilamba svāhā || 

 namo dharmodgatasya bodhisattvasya mahā­sattvasya mahā­kāruṇakasya || 
 namo prajñā­pāramitāyai | tadyathā - munidharme saṃgraha­dharme anu­graha­dharme vimokṣadharme sattvānugraha­dharme vaiśramaṇa­dharme samantanu­parivartana­dharme guṇi­graha­saṃgraha­dharme sarva­trānugata­dharme sarva­kālapari­pūrṇa­dharme svāhā || 
 namo prajñā­pāramitāyai | tadyathā - akhane nikhane mukhana nekhane (avaravandane) paṭane paṭane paṭare svāhā || 

 namo prajñā­pāramitāyai | tadyathā - gaṅgā gaṅgā na tīrāvabhāsa gaṅgā svāhā || 

 namo prajñā­pāramitāyai | tadyathā śrīye śrīye muni śrīye śrīyase svāhā || 

 namo prajñā­pāramitāyai | tadyathā - oṁ vajrabale svāhā || 

 namo prajñā­pāramitāyai | tadyathā - oṁ hrī śrī dhī śruti smṛti mati gati vijaye svāhā [Leses oṁ hrīśrīdhī­śruti­smṛtimatigativijaye svāhā.] || 

 namo prajñā­pāramitāyai | tadyathā - bambari bambari mahābambari būru būru mahābūru svāhā || 
 namaḥ prajñā­pāramitāyai | tadyathā - hūte hūte hūvitāśane sarva - karmāvaraṇane svāhā || 

 namaḥ prajñā­pāramitāyai | tadyathā - oṁ orolik svāhā || 

 namo prajñā­pāramitāyai | tadyathā - oṁ sarvavit svāhā || 

 namaḥ prajñā­pāramitāyai | tadyathā - gate gate pāragate pārasaṃgate bodhi svāhā || 

 idam avocad bhagavān | āttamanā āyuṣmān śāri­putraḥ śakro devānām indras te ca bodhisattvā mahā­sattvāḥ sā ca sarvāvatī parṣad sadeva­gandharva­mānuṣāsuraś ca loko bhagavato bhāṣitam abhyanandan || 

 kauśikanāma prajñā­pāramitā samāptā || 

## Den tibetanske versjonen

Den tibetanske oversettelsen opptar mellom 3 og 4 folioer i Kangyur (Toh. 19/D.20 og Toh. 554/D.558). Kolofonen forteller ikke hvem som oversatte teksten; det eneste som står i kolofonen er *'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa kau shi ka zhes bya ba rdzogs so/* (འཕགས་​པ་​ཤེས་​རབ་​ཀྱི་​ཕ་​རོལ་​ཏུ་​ཕྱིན་​པ་​ཀཽ་​ཤི་​ཀ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​རྫོགས་​སོ།) eller «den perfekte (*rdzogs so*) og edle ('phags pa, ārya) prajñā­pāramitā (*shes rab kyi pha rol tu phyin pa*) ved navn (*zhes bya ba*) ­Kauśika (*kau shi ka*)­».

Tittelen nevnes i de keiserlige katalogene Denkarma (forfattet 812 e.Kr.) og karchag Phangthangma (av en litt yngre dato). Sūtraen ble derfor oversatt til tibetansk senest i år 812 e.Kr.

Den 1. mai 2023 publiserte Padmakara Translation Group engelske oversettelser av de to tibetanske versjonene av ­Kauśikaprajñāpāramitā. Oversettelsene baserer seg på versjonene i Degé Kangyur, men tar også hensyn til varierende versjoner i Pedurma Kangyur og Stokpalassets Kangyur. 

Teksten finnes i blant annet følgende utgaver av Kangyur:

## Den kinesiske versjonen

På ordre fra keiser Tàizōng (太宗) av det nordlige Song (北宋, 960–1127) foretok Dānapāla (Shīhù 施護, ?–1017 e.Kr) en oversettelse til kinesisk i slutten av det 10. eller begynnelsen av det 11. århundre.

Dānapāla var en indisk munk som var en aktiv oversetter under det nordlige Song. Han tilskrives oversettelsen av 115 verker til kinesisk, men nyere forskning viser at det riktige tallet sannsynligvis er 111.

Dānapāla var en innbygger fra Udyāna (også omtalt som Oḍḍiyāna, Uḍḍiyāna), en gammel stat i Swatdalen i det som nå er Pakistan. Statens hovedstad var det som i dag er Mangir. Han ankom det nordlige Song i året 980 e.Kr. I året 982 e.Kr. ble han tildelt tittelen *Xiǎnjiāo dàshī* (顯教大師), «den store mesteren (*dàshī*) som åpenbarer (*xiǎn*) og underviser (*jiāo*)».

Oversettelsen til Dānapāla bærer tittelen *Fóshuō dìshì bānruò bōluómìduō xīnjīng* (佛說帝釋般若波羅蜜多心經), «Buddhas hellige lære, hjertets sūtra om prajñā­pāramitā for Kauśika».

I katalogen til Nanjo Bunyu (1849–1927) fra 1883 er den tekst nr 865. I bokformen av Tripiṭaka Koreana befinner den seg i bind 34 som tekst nr 1190 (K1190), side 215. I den xylografiske utgaven fra 1236 til 1251 som oppbevares i tempelet Haeinsa (해인사), er den i bind 148 (en bokrull), etui 八 499 (gravert 1245). I *Han'gul-dae-jang-kyong* (HJDK) befinner den seg i bind 37. I *Bussho kaisetsu daijiten* av Ono Gemmyo (1883–1939) befinner den seg i 7:195a.

I Taishō Shinshū Daizōkyō (大正新修大藏經) befinner den seg i bind 8 som tekst nr 249, side 846. Teksten er fraværende i Dainippon Zokuzōkyō (卍). I Zhōnghuá Dàzángjīng (大日本續藏經) befinner den seg i bind 64 som tekst nr 1303, sidene 481-484.

## Kombinert oversettelse
Det følgende er en kombinert oversettelse av den tibetanske og den kinesiske teksten. Den tibetanske versjonen finnes i Degé Kangyur, men også den sammenlignende eller Pedurma Kangyur (དཔེ་བསྡུར་མ, *dpe bsdur ma*) og Stokpalassets Kangyur har blitt brukt. Sammenligninger med sanskrit-utgaven er også gjort.

Sanskritordet *bodhisattva* er gjengitt som *byang chub sems dpa’* (བྱང་ཆུབ་སེམས་དཔའ།) på tibetansk og *púsà móhēsà* (菩薩摩訶薩) på kinesisk.

*Bhagavān* er sanskrit og betyr «den velsignede». På tibetansk er det *bcom ldan ’das* (བཅོམ་ལྡན་འདས།) og på kinesisk er det *shì zūn* (世尊).

Gribbenes fjelltopp var Buddhas favorittsted; det er *gṛdhrakūṭa* på sanskrit. På tibetansk er det *bya rgod phung po* (བྱ་རྒོད་ཕུང་པོ།) og på kinesisk er det *jiùfēng shān* (鷲峯山).

Rājagṛha er en historisk by i distriktet Nālanda; den kalles *rgyal po’i khab* (རྒྱལ་པོའི་ཁབ།) på tibetansk og *wáng shě chéng* (王舍城) på kinesisk.Saṅgha er det buddhistiske fellesskap av munker.

[1] Śakra er guden Indra; på tibetansk er det *brgya byin* (བརྒྱ་བྱིན།) og på kinesisk er det *dìshì tiān zhǔ* (帝釋天主).

[2] Sanskritordet *deva* er *lha* (ལྷ།) på tibetansk, og (天) på kinesisk.

[3] Kauśika er et annet navn på Indra; det er *kau shi ka* (ཀཽ་ཤི་ཀ) på tibetansk og *jiāoshī jiā* (憍尸迦) på kinesisk.

[4] Setningen «verken rengjort eller ikke rengjort», er fraværende på kinesisk.

[5] Denne setningen er fraværende på kinesisk. Oversettelsen følger Degé Kangyur hvor det står *sbyor ba* (སྦྱོར་བ). I Stokpalassets Kangyur står det derimot *sbyong ba* (སྦྱོང་བ), «verken renset eller ikke renset».

[6] Den kinesiske teksten tilføyer en klausul som er fraværende i den tibetanske, nemlig «verken virkelig eller uvirkelig» (*fei shi fei bu shi*, 非實非不實).

[7] Sanskritordet *dharma* (fenomen), er *chos* (ཆོས།) på tibetansk og *fǎ* (法) på kinesisk. Den kinesiske teksten tilføyer en klausul som ikke finnes på tibetansk, nemlig «som verken har et tilfluktsted eller ikke har et tilfluktsted» (*fei you suo gui fei wu suo gui* 非有所歸非無所歸).

[8] Sanskritordet *tathātā* (तथाता) eller «slikhet», på pāḷi *tathatā*, på tibetansk *de bzhin nyid* (དེ་བཞིན་ཉིད་), refererer til virkelighetens ikke-dualistiske natur, som er fri fra konseptuelle utredninger og uten skillet mellom subjekt og objekt. Denne klausulen er fraværende på kinesisk.

[1] Ordet «fenomener» er her en oversettelse av ordet *dharma*.

[2] Denne klausulen er fraværende på kinesisk.

[3] Det tibetanske ordet er *dben pa* (དབེན་པ); på sanskrit er det *vivikta* (isolert). Den kinesiske versjonen benytter *jìjìng* (寂靜), som betyr «fred og ro».

[4] Setningen er fraværende på kinesisk. I stedet har den kinesiske versjonen «ettersom alle fenomener er distinktive, er prajñāpāramitā distinktivt» (*yi qie fa fen bie, bore bo luo mi yi fen bie*, 一切法分別，般若波羅蜜亦分別).

[5] Den korresponderende setning er fraværende på kinesisk. Den kinesiske versjonen har alternativet «ettersom alle fenomener er fullt ut erkjent, slik er prajñāpāramitā fullt ut erkjent» (*yi qie fa liao zhi, bo re bo luo mi yi liao zhi*, 一切法了知，般若波羅蜜亦了知).

[6] Den kinesiske versjonen sier: «[Liksom] alle fenomener er [beslektet med] rom-like konseptualiseringer, er prajñāpāramitā [beslektet med] rom-like konseptualiseringer» (*yi qie fa xu kong wang xiang, bo re bo luo mi yi xu kong wang xiang* 一切法虛空妄想，般若波羅蜜亦虛空妄想).

[1] Sanskrit: Sumeru, tibetansk *ri rab* (རི་རབ།), kinesisk: xūmí shān (須彌山).

[2] Setningen er fraværende i den kinesiske oversettelsen.

[3] Setningen er fraværende i den kinesiske oversettelsen.

[1] Dette refererer til den substans som omtales som vajra (diamanten). Det refererer ikke til buddhistisk tantra, eller vajrayana («diamantvognen»), men til fasthet i sinnet og spirituell makt.

[2] Setningen er fraværende i den kinesiske oversettelsen. I stedet har den kinesiske versjonen «[Slik] alle fenomener er uforgjengelige, er prajñāpāramitā uforgjengelig» (*yi qie fa bu huai, bo re bo luo mi yi bu huai*, 一切法不壞，般若波羅蜜亦不壞). Merk at substansen vajra betraktes som uforgjengelig.

[3] Stokpalassets versjon har *gsal ba* (གསལ་བ, «illuminert») i stedet for *bsal ba* (བསལ་བ, «fordrive»). Dette er en skrivefeil. Det riktige er at det er ingenting å fordrive. Dette stemmer med neste setning som sier at det er ingenting å foreta seg. Prajñāpāramitā kan således verken fordrives eller utføres. Det er uklart om det er en spirituell praksis eller visse egenskaper  som ikke kan fordrives eller utføres. Den kinesiske teksten sier «[Liksom] alle fenomener er like i natur, er prajñāpāramitā lik i natur» (*yi qie fa xing ping deng, bo re bo luo mi yi ping deng*, 一切法性平等，般若波羅蜜亦平等).

[4] Her kan *byed pa med pa* (བྱེད་པ་མེད་པ) oversettes som «handlingsløs», men vi fortolker det som å mangle noe å foreta seg. Liksom der ikke er noe som kan forkastes, er det heller ikke noe som kan gjøres både med hensyn til alle fenomener og prajñāpāramitā. Den kinesiske teksten sier: «[Liksom] alle fenomener ikke har noen natur, slik har prajñāpāramitā ingen natur» (*yi qie fa wu xing, bo re bo luo mi yi wu xing*, 一切法無性，般若波羅蜜亦無性).

[1] Mens sanskritversjonen bare opererer med seks pāramitāer, omtales det 10 pāramitāer i den tibetanske utgaven. I så måte er den tibetanske teksten i tråd med daśabhūmikasūtraen (Toh 44-31). Den kinesiske versjonen oppramser ni pāramitāer i en litt annen rekkefølge: generøsitet (bushi 佈施), disiplin (chijie 持戒), tålmodighet (renru 忍辱), bestrebelser (jingjin 精進), konsentrasjon (chanding 禪定), midler (fangbian 方便), aspirasjon (yuan 願), makt (li 力) og opplysthet (zhi 智). Pāramitāen av visdom (prajñā), tibetansk: *shes rab* (ཤེས་རབ), kinesisk *huì* (慧), er fraværende i den kinesiske teksten.

[2] De tre sfærer eller *trimaṇḍala­pari­śuddhi*, tibetansk: *’khor gsum yongs su dag pa* (འཁོར་གསུམ་ཡོངས་སུ་དག་པ།), kinesisk *sānyè qīng jìng* (三業清淨),

[3] Den kinesiske versjonen lyder: «De tre aktiviteter av tale, tenkning og handling er rene; prajñāpāramitā er også ren. Derfor er meningen med prajñāpāramitā grenseløs» (*san ye qing jing, bo re bo luo mi yi qing jing. ru shi bo re bo luo mi, qi yi wu bian* 三業清淨，般若波羅蜜亦清淨。如是般若波羅蜜，其義無邊).

[1] I den kinesiske versjonen begynner denne seksjon med ordene «Og videre, Kauśika! [Prajñāpāramitā] besitter 18 tomheter» (*fu ci, jiao shi jia! Suo you shi ba kong*, 復次， 憍尸迦！所有十八空).

[2] «Tomheten» eller *[[śūnyatā]]*, tibetansk *stong pa nyid* (སྟོང་པ་ཉིད།), kinesisk *kòng* (空), er den ultimate naturen til virkeligheten, det totale fraværet av iboende eksistens og selv-identitet med hensyn til alle fenomener.

[3] Den kinesiske versjonen tilføyer her «uforanderlig tomhet» (*wu bian yi kong*, 無變異空), som er fraværende i den tibetanske versjonen.

[4] Den kinesiske versjonen har den alternative gjengivelsen «tomhet uten begynnelse» (*wu shi kong*, 無始空).

[5] Dette mangler i den kinesiske oversettelsen.

[6] Dette mangler i den kinesiske oversettelsen, men er plassert til slutt i listen som den siste tomheten.

[7] Den kinesiske versjonen tilføyer «tomheten av ingen karakteristikker» (*wu xiang kong*, 無相空).

[8] Dette mangler i den kinesiske oversettelsen.

[9] I den kinesiske versjonen er de 18 tomheter intern tomhet (*nei kong* 內空), ekstern tomhet (*wai kong*, 外空), intern og ekstern tomhet (*nei wai kong*, 內外空), tomhetens tomhet (*kong kong*, 空空), den store tomheten (*da kong*, 大空), den ultimate tomhet (*sheng yi kong*, 勝義空), tomheten ved betingede fenomener (*you wei kong*, 有為空), tomheten ved ubetingede fenomener (*wo wei kong*, 無為空), tomheten av å transcendere ytterpunkter (*wu ji kong*, 無際空), uforanderlig tomhet (*wu bian yi kong*, 無變異空), tomheten uten begynnelse (*wu shi kong*, 無始空), tomheten av en iboende natur (*ben xing kong*, 本性空), tomheten ved selv-karakteristikker (*zi xiang kong*, 自相空), tomheten ved ingen karakteristikker (*wu xiang kong*, 無相空), tomheten ved ikke-eksistens (*wu xing kong*, 無性空), tomheten ved den essensielle natur (*zi xing kong*, 自性空), tomheten ved den essensielle natur av ikke-eksistens (*wu xing zi xing kong*, 無性自性空) og tomheten ved alle fenomener (*yi qie fa kong*, 一切法空).

[1] I den kinesiske versjonen står det «verset sier…» (*song yue*, 頌曰).

[1] Den kinesiske versjonen lyder: «Liksom en stjerne, en lampe, en foss, en drøm, en illusjon, en boble og en duggdråpe; liksom lynet såvel som en sky» (*ru xing ru deng, yi meng, huan ji pao, lu, ru dian yi ru yun*, 如星如燈、翳， 夢、幻及泡、露，如電亦如雲).

[2] Dette verset avslutter Buddhas avhandling i diamantsūtraen (Toh 16, bind 34, folio 132.b). Den kinesiske versjonen indikerer at verset ble ytret av «jeg» (*wo jin lüe shuo ci*, 我今略說此), sannsynligvis Buddha, ettersom konklusjonen på teksten sier at «Bhagavān har talt» (*shi zun shuo ci jing yi*, 世尊說此經已).

[1] Dette verset mangler i den kinesiske versjonen. I stedet lyder den kinesiske versjonen: «Jeg har nå i korte trekk snakket om prajñāpāramitā» (*wo jin lüe shuoci, bo re bo luo mi*, 我今略說此, 般若波羅蜜).

[1] Disse to versene stemmer med åpningsversene i hyllesten i verket *En grunnleggende avhandling om middelveien* (mūla­madhyamaka­kārikā) av Nāgārjuna (Toh 3824, folio 1.b i Degé Kangyur). Det er en alternativ oversettelse av Nāgārjuna's tekst. Den kinesiske versjonen tilføyer noen få linjer som ikke finnes i den tibetanske. Den kinesiske versjonen lyder: «Derfor er dette undervisningen om den høyeste perfekte oppvåkning som opphever og pasifiserer de 12 lenker av avhengig opprinnelse. Ha ærbødig tro på den høyeste guru. Ta din tilflukt til buddhaene i de ti retninger i fortiden, nåtiden og fremtiden, de tre juveler og perfeksjonene (*pāramitāene*). Med et osean av ubegrensede meritter, gi gaver til de forskjellige *tathāgataer* (tibetansk: དེ་བཞིན་གཤེགས་པ།, *de bzhin gshegs pa*), som holder den sanne hemmelige [lære] om den store illuminasjon» (*ru shi shi er yuan, zhi xi ling ji jing, zheng deng zheng deng jue shuo. Gong xin zui shunag zhi, gui yi shi fang fo, guo xian ji wei lai, san bao bo luo mi, wu liang gong de hai, gong yang zhu ru lai, da ming zhen mi mi*, 如是十二緣， 止息令寂靜，正等正覺說。 恭信最上師，歸依十方佛， 過現及未來，三寶波羅蜜。 無量功德海，供養諸如來， 大明真祕密。).

[2] Etter dette begynner mantraene i den kinesiske versjonen og sanskritversjonen.

[1] Śāradvatīputra, tibetansk: *sha ra dwa ti’i bu* (ཤ་ར་དྭ་ཏིའི་བུ།), kinesisk: *shě lì fú* (舍利弗) er et annet navn på Śāriputra. Śāriputra er fraværende i den kinesiske teksten.

[2] Asuraene, tibetansk: *lha ma yin* (ལྷ་མ་ཡིན།), kinesisk: *āxiūluó* (阿修羅) er en av de seks klasser av vesener i de seksfoldige riker av gjenfødsel.

[3] Gandharvaer, tibetansk: *dri za* (དྲི་ཟ།), kinesisk: gāntàpó (乾闥婆), er en klasse med generelt vennlige ikke-menneskelige vesener som bor i skyene. Noen ganger sies det at de bebor fantastiske byer i skyene.

[4] I den kinesiske versjonen heter det: «Herskeren Śakra, herre over devaene, forskjellige bodhisattvaer, devaer, mennesker, gandharvaer og asuraer» (*di shi tian zhuji zhu pus a mo he sa, tian, ren, gan ta po, a xiu luo deng*, 帝釋天主及諸菩薩摩訶薩、天、人、乾闥婆、阿修羅等).

[5] Den kinesiske versjonen sier «alle jublet over å høre hva Buddha hadde undervist og tok hjertelig tilflukt i hans lære og lovet å praktisere den» (*yi qie ren zhong, wen fo suo shuo, jie da huan xi, zin shou feng xing*, 一切大眾，聞佛所說，皆大歡喜，信受奉行).

## Fotnoter

## Referanser




## Litteratur
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
* 
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*