Sengetøy

**Sengetøy, sengeklær** eller **sengesett** er tekstil som legges over madrass, dyne og pute for hygiene, varme, beskyttelse og dekorasjon. Sengetøy er avtagbart og kan som regel vaskes. De fleste standardmålene for pute- og dynetrekk er rektangulære. Det finnes også standarder med kvadratiske mål som kan gjøre det lettere å ta på sengetøy rett vei (f.eks. 220 x 220&nbsp;cm dyne og dynetrekk).

Et sengesett består vanligvis av et dynetrekk, putetrekk samt et laken til madrassen. Det er vanlig å ha flere sengesett som man bytter mellom når noen av dem er til vask. Det kan også varieres mellom ulike typer sengesett etter sesong for å få bedre søvn i endrede romtemperaturer. Ekstra tepper kan også legges oppå for å gi mer varme i kalde soverom.

## Materialer
Bomull, sateng, flanell og polyester er mye brukt, men andre typer stoff kan også brukes (for eksempel silke), samt kombinasjoner av stoff.

Til pute- og dynefyll brukes ofte dun fra gjess eller ender ettersom de gir god varme og lav vekt. Alternativt kan fyll være laget av bomull, ull, polyester eller lignende. Sistnevnte brukes ofte i tepper.

## Historie
Egyptiske faraoer fikk sine senger hevet fra bakken rundt 3400 år før vår tidsregning. Sengetøy utviklet seg mye i Egypt, og ble sett som et symbol på renhet og velstand. Egyptiske mumier ble ofte pakket inn i sengetøy.

I romerriket ble madrasser fylt med ull, fjær, halm eller høy. Sengene ble dekorert med maling, bronse, sølv, juveler og gull.

I Japan ble madrasser fylt med bomull, og ble rullet sammen for lagring i løpet av dagen.

Under renessansen ble madrasser fylt med fjær og halm, og deretter dekket med silke, fløyel eller sateng.

I det 18. århundre begynte europeere å lage sengerammer av støpejern, og brukte madrasser laget av bomull.

I det 19. århundre ble springfjærmadrasser oppfunnet.

I det 20. århundre ble det populært med springfjærmadrasser, på 1960-tallet ble vannseng en trend, og andre typer madrasser som futon, luftmadrass og skumgummimadrass ble også mer utbredt.

## Størrelser på puter
Størrelsen på putetrekk velges med hensyn til dimensjonene på puten. I tillegg til forskjellige størrelser kan puter også fås med forskjellig bæreevne som sier noe om hvor varm den er, og «bløthet» som påvirker om hodet ligger høyt eller lavt.

### Norge
Den vanligste norske putestørrelsen er 50x70&nbsp;cm (norsk langpute), men det finnes også flere andre størrelser i den offisielle norske standarden. IKEA selger mange forskjellige størrelser, men hovedsakelig den svenske standardstørrelsen 50x60&nbsp;cm for soveputer. Andre putestørrelser som også selges i Norge er for eksempel 45x50&nbsp;cm, 60x80&nbsp;cm og 70x100&nbsp;cm.

### Sverige
I Sverige er standarden for puter 50x60&nbsp;cm. Dette er samme størrelsen som selges av IKEA, og er derfor tilgjengelig i store deler av verden.

### Tyskland
I Tyskland er 80x80&nbsp;cm den vanligste standarden for puter, men 40x80&nbsp;cm er også en utbredt standard.

## Størrelser på dynetrekk og laken
Størrelser på dynetrekk og laken velges med hensyn til dimensjonene på sengen, madrass og dyne. Hvilke størrelser som er vanlig varierer rundt om i verden. Det finnes ingen felles europeisk eller internasjonal standard, og sammenblanding av standarder gjør at sengetøyet kan bli for trangt og/eller løst. For eksempel brukes det forskjellige størrelser i Norge, Sverige og Danmark.

Tilpassede laken er ikke særlig populære, ettersom det finnes svært mange ulike sengestørrelser. Laken kommer derfor ofte med 20 til 25&nbsp;cm slingringsmonn. Faktiske størrelser varierer også noe mellom leverandører.

### Norge
I Norge er det to offisielle standarder for dynestørrelser til enkeltpersoner. Dimensjonen 140x220&nbsp;cm anbefales av Standard Norge ved nyanskaffelser (og er også standard dynestørrelse i Danmark), mens den kortere 140x200&nbsp;cm ikke er anbefalt ved nyanskaffelser. Mange opplever bedre komfort med lengre dyne.

I Norge er 200x220&nbsp;cm standarden for dyner som er tiltenkt å deles mellom to personer.

### Sverige
I Sverige er dynestørrelsen 150x210&nbsp;cm offisiell svensk standard. IKEA selger derimot størrelsen 150x200&nbsp;cm.

### Tyskland

I Tyskland har 155x220&nbsp;cm i dag tatt over som den vanligste dynestørrelsen. Det er mer vanlig at par har egne dyner i Tyskland, og 155x220&nbsp;cm brukes derfor både for enkelt- og dobbelsenger. De siste 50 årene har standard dynestørrelser endret seg en del i Tyskland, både på grunn av endring i kroppsstørrelsen hos kjøperne, samt større ønske om komfort. Tidligere var 135×220&nbsp;cm og 155×200&nbsp;cm mest vanlig. Alle dynestørrelsene i tabellen har egne navn, men refereres vanligvis til etter dimensjon i centimeter. En del av størrelsene i tabellen kan i praksis være vanskelige å få tak i.

Den tyske standarden anbefaler at personer over 180&nbsp;cm velger 220&nbsp;cm lang dyne, mens i Norge anbefales personer over 185&nbsp;cm å velge 220&nbsp;cm lang dyne. Forskjellen kan stamme fra at puter i Tyskland ofte er av den kvadratiske størrelsen 80x80&nbsp;cm i motsetning til den rektangulære 50x70&nbsp;cm puten i Norge, som gir utslag i utnyttelsen av sengens lengde.

Som i mange andre land selger IKEA i Tyskland sine egne størrelser (for eksempel 240x220&nbsp;cm).

I Østerrike er standardstørrelsene for dyner 140×200&nbsp;cm.

### Europa
Europa har tradisjonelt hatt svært mange forskjellige størrelser på senger og sengetøy. Det finnes ingen felles europeisk standard. IKEA har egne størrelser, og har grunnet sin utbredelse i over 25 europeiske land muligens begynt å tre frem som *de facto* standard størrelser. IKEA selger hovedsakelig dyner i størrelse 150x200&nbsp;cm (enkeltperson) eller 240×220&nbsp;cm (dobbel).

;IKEA-størrelser:

;Utvalg av andre europeiske størrelser:

### Storbritannia

### Nord-Amerika

### Australia og New Zealand

### Japan
Japanske størrelser for senger og sengetøy er oppgitt i standarden *JIS S 1102:2017 Beds for domestic use* utgitt av den japanske standardiseringsorganisasjonen.

## Se også
* Sovepose
* Norsk Standard NS 2920 om størrelse på puter (1975)
* Norsk Standard NS 2921 om størrelser på dyner og fylte sengetepper (1976)

## Fotnoter


## Referanser