open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Frederikssundmotorvejen

**Frederikssundmotorvejen** er en motorvei på Sjælland i Danmark. Veien går fra Motorring 4 i retning mot Motorring 3, den er 3 kilometer lang og ble bygget i årene 1967&ndash;1968. Denne korte motorveien skulle være første etappe av en lengre motorvei, slik det fremgikk av en rapport fra 1963 om en motorvei fra København til Frederikssund. 

På bakgrunn av rapporten vedtok Folketinget i 1967 og 1968 å bygge strekningen mellom Motorring 3 og Motorring 4, men på grunn av et statlig byggestopp ble strekningen mellom Ring 3 og Motorring 3 ikke bygget.

* Rødovre    til København, Helsingør, Rødby, Gedser 
*
* Ballerup   til Ballerup, Ishøj
* 
*

## Referanser


## Eksterne lenker

* Vejdirektoratet om Frederikssundmotorvejen (dansk)
Hillerødmotorvejen

**Hillerødmotorvejen** er en motorvei på Sjælland som går fra Utterslev Mose til Tjæreby og er en del av primærrute 16, den er 19 kilometer lang og ble bygget i årene 1975&ndash;1978. Likevel er veien mellom Allerød og Tjæreby en motortrafikkvei. Ruten er en av de store innfartsveiene til København. Langs motorveien går det en sykkelsti i begge retninger mellom København og Skovbrynet.

*
*
*
* Gladsaxe    til Helsingør
*
*
*
*
*
* 
*
*

* (2027)	
* (2027)		
* (2027)		
* (2027)			
* (2027)
* fortsetter mot Hillerød	

## Eksterne lenker
* Vejdirektoratet om Hillerødmotorvejen (dansk)
Lyngbymotorvejen

**Lyngbymotorvejen**, offisielt navn Helsingørmotorvejen (også kalt Lyngby Omfartsvej) er en motorvei som forbinder Kongevejen i Virum med Motorring 3, den er 6 kilometer lang og ble bygget i årene 1960 &ndash; 1974. Det er samtidig den sydligste delen av Sekundærrute 201 mellom Kongens Lyngby og Hillerød. Lyngbymotorvejen er sammen med Ådalsmotorvejen de eneste motorveisstrekninger i Danmark som har sine respektive kommuner som veibestyrelse.

* Kgs. Lyngby     til København, Helsingør, Rødby, Gedser.
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* Vejdirektoratet om Helsingørmotorvejen (Lyngbymotorvejen) (dansk)
Køge Bugt Motorvejen

**Køge Bugt Motorvejen** (M10) er en 26 kilometer lang motorvei mellom Gamle Køge Landevej og Ølby som er en del av europaveinettet E20 / E47 / E55. Motorveien ble bygget i årene 1969 &ndash; 1980 og ble på nesten hele strekningen bygget med 6 filer, hvilket mange dengang mente var alt for meget i forhold til trafikken. I dag er motorveien Danmarks mest trafikkerte veistrekning med om lag 70&nbsp;000 biler i døgnet og i 2010 forventet man at trafikken skulle passere 120&nbsp;000 biler i døgnet.

Motorveien ble utvidet mellom Hundige og Greve Syd i september 2008. På en del av denne strekningen er det nå som det første sted i Danmark 10 filer. Innen innvielsen av disse ekstra filene ble der fra blant annet HUR uttrykt ønske om å fortsette utvidelsen helt frem til Køge.

*  Avedøre, felles trasé til Køge → til  og Malmö
* Vallensbæk Strand  til Buddinge
* Ishøj 
* Ishøj  til Vangede
* Hundige
* Greve
* Mosede Strand 
* Karlslunde Strand
* Solrød Strand  til Helsingør
* Køge 
*  Køge til Odense og Esbjerg

## Eksterne lenker
* Vejdirektoratet om Køge Bugt Motorvejen (dansk)
«Thor kører sine bukke»

**«Thor kører sine bukke»** eller **«Thor i kamp med jætterne»**  er en skulpturgruppe av den danske billedhuggeren Carl Bonnesen  (1868–1933) på Carlsberg Bryghus i København.

Bonnesens første skisse av monumenter over den norrøne tordenguden Tor ble modellert i forbindelse med en konkurranse om en springvannsgruppe til plassen ved Videnskabernes Selskab, utskrevet av brygger Carl Jacobsen i 1891. Konkurransen ble imidlertid vunnet av Anders Bundgaard med «Gefionspringvannet», som siden fikk en plassering ved Langelinie.

I 1902 tok allikevel Carl Jacobsen initiativ til utførelsen av Bonnesens gruppe, i stort format og i kobber. Det ble kunstsmeden Viggo Hansen som fikk det vanskelige arbeidet med å hamre figurene ut i kobberplater. Den ferdige figurgruppen ble oppstilt i 1906, på taket av Carlsbergbryggeriets nye brygghus, 4 meter høy og 4 og en halv meter bred. Tor ses i vilt ritt med hammeren Mjølner i hånden og med bukkene Tanngrisner og Tanngnjost foran, mens jettene (jotnene) vrir seg i grimaser under.


File:Thor_kører_sine_bukke.JPG|Skulpturen av den norrøne tordenguden Tor med hammeren hevet og bukkene foran vogna er smykket med hakekors, den gang et nøytralt dekorelement i europeisk kultur.
Fil:Thor kører sine bukke (detalje).JPG|Detalj av jotnene (jettene) i frisen under hovedfiguren.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vlčice

**Vlčice** (*tysk:* *Wildschütz*) er en landsby og kommune i distriktet Trutnov i regionen Hradec Králové i Den tsjekkiske republikk. 

## Hrádeček
Hrádeček er en landsby i kommunen Vlčice. Václav Havel kjøpte et landsted her på 1960-tallet, han bodde der i 1974 og 1975 (når han arbeidet i det nærliggende Trutnov-bryggeriet) og han døde der i 2011.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Aabenraa Fjord

**Aabenraa Fjord** er en 10 km lang og 3-4 km bred fjord, i den sydvestlige enden av Lillebælt med halvøyen Løjt Land mod nord, vestligst ligger byen Aabenraa, og syd for byen varmeverket Enstedverket med Nordeuropas største kull- og oljehavn som er 16-18 meter dyp. I sydøst avgrenses fjorden av halvøyen Varnæs Hoved, som også markerer innseilingen til Als fjord. Fjorden er opp til 45 meter dyp, omgitt av bratte, skogkledde bakker langs stranden.

## Eksterne lenker
* Salmonsens Leksikon på Prosjekt Runeberg
Bourgogne (kanin)

**Bourgogne** er en kaninrase av fransk opprinnelse. Den dukket opp i Bourgogne på begynnelsen av 1900-tallet, og spredte seg deretter over hele det franske territoriet takket være svært høy vekstrate. 

Denne mellomstore kaninen brukes som kjæledyr eller for kjøttproduksjon. Rasen er populær som husdyr, og andelen som bruker rasen for dette formålet er økende.
Jakob Axel Nielsen

**Jakob Axel Nielsen** (født 1967) er en dansk advokat, næringslivsleder og konservativ politiker.

Han er sønn av advokat Klaus Axel Nielsen og lærer Birte Nielsen, sønnesønn av tidligere sosialdemokratisk justisminister Knud Axel Nielsen samt nevø av journalist Jørgen Flindt Pedersen. Etter gymnaset i Hobro tok han ettårig høyere handelseksamen ved handelsskolen i Aarhus i 1989 og juridisk embedseksamen ved Aarhus Universitet i 1994. Han var advokatfullmektig i Aarhus og Aalborg 1994–1997, og har siden vært konsernadvokat i teleselskapet Sonofon, partner i advokatfirma og IT-gründer. I 2002 fikk han møterett for Højesteret.

Nielsen var valgt til Folketinget fra Nordjylland 2005–2010, etter å ha blitt nominert fra Aalborgs vestre krets. Han fikk 387 personlige stemmer ved valget i 2005, senere 6&nbsp;585 personlige stemmer i 2007. Han fungerte som Det Konservative Folkepartis arbeidsmarkeds-, kultur- og boligpolitiske ordfører, og satt som nestformann i Folketingets boligutvalg. Fra september til november 2007 var han transport- og energiminister i Anders Fogh Rasmussens andre regjering, deretter helseminister i Anders Fogh Rasmussens tredje regjering og Lars Løkke Rasmussens første regjering frem til februar 2010. Avgangen som minister ble fremskyndet av partileder Lene Espersen, til overraskelse fra Nielsen selv.

Etter sin tid som heltidspolitiker var han administrerende direktør i Aleris Privathospitaler 2010–2011. I 2012 tiltrådte han som administrerende direktør i eiendomsselskapet Calum i Aalborg.

Nielsen ble i 2009 utnevnt til kommandør av Dannebrogordenen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Brodin

**Brodin** er etternavnet til blant annet:

* Elin Margrethe Brodin (f. 1963), en norsk forfatter og oversetter.
* Espen Brodin (f. 1954), en norsk forretningsmann og IT-grunder, startet Fast Search & Transfer ASA i 1997 
* Frans Gösta Brodin (1908 &ndash; 1979), en svensk seiler som deltok i de olympiske leker 1948 i London.
* Hanna Erikson, f. Brodin (f. 1990), en svensk langrennsløper.
* Jamila Brodin (f. 1977), en norsk Reality-TV-deltaker som i 2000 vant den aller førte sesongen av TV3s realityserie *[[Baren]]*.
Amagerbrogade (København)

**Amagerbrogade** er en hovedferdselsåre på Amager. Gaten starter ved Christmas Møllers Plads, hvor [( torvegade )) blir til Amagerbrogade, og slutter ved kommunegrensen om lag 500 meter etter Sundbyvester Plads, hvor den blir til Amager Landevej.

Amagerbrogade markerer grensen mellom de to københavnske bydelene Sundbyvester og Sundbyøster.

Ifølge den lokale handelsstandsforening er Amagerbrogade Danmarks lengste handelsgate. Nærmeste metrostasjon er Amagerbro. 13. september 2012 vedtok politikerne i Københavns Rådhus at Amagerbrogade – fra Christmas Møllers Plads til Vejlands Allé, skal ha minsket biltrafikken med 50 prosent og samtidig få anlagt bredere fortau og sykkelstier, etter samme oppskrift som Nørrebrogade.

## Amager Landevej
Opprinnelig var Amagerbrogade og Amager Landevej deler av kongeveien til Store Magleby og Dragør. Ved innlemmelsen av Sundbyerne i Københavns Kommune i 1902 het hele veien Amager Landevej (syklistpaviljongen Alhambra som lå nær Sundbyvester Plads, lå således ved Amager Landevej), men etter hvert vant navnet Amagerbrogade innpass, og i dag skifter navnet ved grensen til Tårnby kommune.

Da Københavns Lufthavn vokste seg større og slukte Maglebylille, ble også Amager Landevej avskåret like nord for Store Magleby. Ved den ytterste ende av Amager Landevej ligger i dag Flyvergrillen.

## Referanser
Motorring 4

**Motorring 4** (O4) er en ringvei av motorveistandard som går fra Ishøj til Ballerup i Danmark, den følger Ringvej 4 som går videre til Kongens Lyngby. Motorring 4 er 15 kilometer lang og ble bygget i årene 1974 &ndash; 1977.

Motorring 4 binder sammen Køge Bugt Motorvejen, Holbækmotorvejen og Frederikssundmotorvejen.
I november 2003 ble et flertall i Folketinget enige om en trafikkpakke som innebar at det skulle iverksettes utarbeidelse av beslutningsgrunnlag for utbygging av motorveien fra 4 til 6 filer. I juli 2009 lå en vesentlig del av beslutningsgrunnlaget for en anleggslov klar for en om lag 4&nbsp;km lang strekning mellom Motorvejskryds Taastrup og forbindelsesanlegget mellom Motorring 4 og Frederikssundmotorvejen.

Utvidelsen forventes å kunne gjennomføres på omkring 5 år, hvorav de siste 3 er anleggsarbeide. Motorveien ble anlagt med en ekstra bred midtrabatt med trær, som skulle binde skoglandskapet sammen på tvers av motorveien. Derfor kan utvidelsen foretas ved utbygning med filer i den eksisterende midtrabatten. Man har planer om, at 2. etappe av Frederikssundmotorvejen skulle inngå i sammenflettningen med motorring O4 og bygge ut Frederikssundsvej gjennom Ballerup by til 4 filer i stedet for å bygge ut Frederikssundmotorvejen syd for Ballerup.

*
*
* Ballerup   til Frederikssund, København
* 
* Taastrup   til Sj. Odde, Roskilde
*
*
* Vallensbæk   til København
*
* Ishøj     til Odense, Rødby, Gedser 

## Eksterne lenker
* Vejdirektoratet om Motorring 4 (dansk)
Motorring 3

**Motorring 3** er en 21&nbsp;km lang motorvei vest for København. Den ble bygget i årene 1966-1980.
Motorring 3 forbinder Helsingørmotorvejen med Køge Bugt Motorvejen og er en del av europaveiene E47 og E55. Motorring 3 har motorveikryss med Hillerødmotorvejen, Holbækmotorvejen og fra 2012 også med Frederikssundmotorvejen.

I gjennomsnitt passerer om lag 75&nbsp;000 biler hvert døgn Vejdirektoratets tellestasjon ved Husum, og Motorring 3 er dermed en av de viktigste og mest trafikkerte motorveier i Danmark.

* Jægersborg  til København sentrum
* Kgs. Lyngby  
* Vangede  til Ishøj
* Buddinge  til Vallensbæk Strand
* Gladsaxe  til Hundested og til København sentrum
* Gladsaxe 
* Herlev 
* Islev
* Rødovre  til Frederikssund 
* Rødovre
* Glostrup 
* Brøndby  til Randers og til Hvidovre
*  Avedøre, felles trasé til Køge → til  og Malmö

## Eksterne lenker
* Vejdirektoratet om Motorring 3 (dansk)
Ring 3 (København)

**Ring 3** (ofte benevnt **O3**) er en 19 km ringvei gjennom Københavns forsteder. Ring 3 har sin begynnelse ved Motorring 3s tilslutningsanlegg nr. 19 ved Buddinge og går gjennom Buddinge, Gladsaxe, Herlev, Islev, Ejby, Glostrup, Brøndbyvester og Vallensbæk Strand, hvor den slutter ved Ishøj Strandvej.

Ring 3 er i hele sin lengde fire filer med midtrabatt. Det er forbindelse til flere av Københavns motorveier og store innfartsveier. I 2008 hadde Ring 3 en årsdøgnstrafikk mellom 12 900 (mellom Holbækmotorvejen og Køge Bugt Motorvejen) og 31 600 motorkjøretøy (mellom Motorring 3 og Herlev Hovedgade).

Ring 3 går parallelt med motorveien Motorring 3 i det meste av sin lengde, og disse forveksles ofte, grunnet de enslydende betegnelser.

## Kollektiv trafik
I dag betjenes Ring 3 primært av bussrutene 300S og 330E. Det har dog i flere år vært drøftet anlegg av en lettbane i korridoren, og Folketinget har i de seneste to transportpolitiske avtaler avsatt penger til forundersøkelser.

## Eksterne lenker
* 
* Letbaner.DK
Ring 2 (København)

**Ring 2** eller bare **O2** er navnet på den ringvei som i København omkranser de sentrale brokvarterer samt Københavns indre by. 

Ringveien går i nord fra Tuborgvej mot øst, dreier mot syd ved Strandvejen, følger en sydlig rute langs Øresund ved Strandpromenaden, Kalkbrænderihavnsgade. Herfra går den over i Øster Voldgade, skilles i to ved St. Kongensgade og Bredgade, Holmens Kanal, Christians Brygge, Kalvebod Brygge, Vasbygade, i vestlig retning langs Ellebjergvej, Folehaven, nordlig retning langs Vigerslevvej, Ålholmvej, Grøndals Parkvej, Rebildvej, Hulgårdsvej, Tomsgårdsvej hvoretter den igjen møter Tuborgvej. Samlet distanse er rundt 26 km.

På mange av strekningene kan man kjøre opp til 60 km/t og enkelte steder 70 km/t.

I 2010 vedtok Københavns Borgerrepræsentation projektforslaget for en ny veiforbindelse mellom Helsingørmotorvejen og Svanemøllehavnen, kalt Nordhavnsvej. Denne skal stå ferdig ultimo 2015, og vil bli en del av Ring 2.

## Eksterne lenker
* Københavns Kommune – Nordhavnsvej
Pat Boone

**Charles Eugene «Pat» Boone** (født 1. juni 1934 i Jacksonville i Florida i USA) er en amerikansk artist og skuespiller. Han var spesielt populær på 1950-tallet og tidlig på 1960-tallet. Han solgte over 45 millioner plater, hadde 38 Top 40-hits i USA og opptrådte i mer enn 12 Hollywood-filmer. Boone har fremdeles Billboard-rekorden med 220 uker for flest sammenhengende uker på hitlistene med én eller flere sanger. 

I 1953 giftet Boone seg med Shirley Lee Foley (født 24. april 1934), datter til countrymusikk-artisten Red Foley og Judy Martin. De har fire døtre: Cheryl Lynn, Linda Lee, Deborah Ann (bedre kjent som Debby), og Laura Gene.

## Konservativ kristen
Pat Boone er en konservativ kristen, og på 1960-tallet begynte han å konsentrere seg mer og mer om å synge gospelsanger. Han er votert inn i gospelmusikkens Hall of fame.

Når det gjelder filmroller, har han takket nei til roller der han følte han måtte gå på akkord med sin kristne tro. Av den grunn takket han i sin tid nei til å spille i en film med Marilyn Monroe som motspiller. 

I en av de første filmene hans, April Love, ville regissøren at han skulle gi sin motspiller Shirley Jones et kyss, som ikke sto i manus i utgangspunktet. Dette var Pat Boone skeptisk til, og sa han først måtte spørre sin kone om det var greit for henne. Da hun sa ja, leverte han sitt første "filmkyss".

## Hitsingler
Singler som lå på toppen av Billboard Hot 100:
* "Ain't That a Shame" (1955)
* "I Almost Lost My Mind" (1956)
* "Don't Forbid Me" (1957)
* "Love Letters In The Sand" (1957)
* "April Love" (1957)
* "Moody River" (1961)

## Studioalbum

## Film
Boone har medvirket i følgende filmer:
* 1955 *[[The Pied Piper of Cleveland]]* (dokumentar)
* 1957 *[[Bernardine (film)|Bernardine]]*
* 1957 *[[April Love (film)|April Love]]*
* 1958 *[[Mardi Gras (film)|Mardi Gras]]*
* 1959 *[[Journey to the Center of the Earth (1959 film)|Journey to the Center of the Earth]]*
* 1961 *[[All Hands on Deck (film)|All Hands on Deck]]*
* 1962 *[[State Fair (1962 film)|State Fair]]*
* 1962 *[[The Main Attraction (film)|The Main Attraction]]*
* 1963 *[[The Horror of It All]]*
* 1963 *[[The Yellow Canary]]*
* 1964 *[[Never Put It in Writing]]*
* 1964 *[[Goodbye Charlie]]*
* 1965 *[[The Greatest Story Ever Told]]*
* 1967 *[[The Perils of Pauline (1967 film)|The Perils of Pauline]]*
* 1970 *[[The Cross and the Switchblade]]*
* 1989 *[[Roger & Me]]* (dokumentar)
* 2000 *The Eyes of Tammy Faye* (dokumentar)
* 2008 *Hollywood on Fire* (dokumentar)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Wolter Robert van Hoëvell

**Wolter Robert, baron van Hoëvell** (født 14. juli 1812 i Deventer, død 10. februar 1879 i Haag) var en nederlandsk prest, politiker og skribent.

Van Hoëvell studerte teologi ved universitetet i Groningen og reiste i 1836 til Batavia hvor han, i 11 år, arbeidet som prest og forstander for *Bibel- und Missionsgesellschaft*.

I 1848 dro Hövell tilbake til Nederland, hvor han ble leder av den liberale kolonibevegelsen. Han ble valgt til Staten-Generaal hvor han satt i 14 år. I løpet av sin politiske karriere lykkes det han å få avskaffet slaveriet i Nederlandsk Ostindia. I 1862 ble han utpekt til Raad van State.

## Referanser
Kjørbo (andre betydninger)

Kjørbo er en gård i Sandvika i Bærum:

* Kjørbo gård
* Kjørbokollen
* Kjørbotunnelen
* Kjørbokrysset
Liste over isbremmer i Antarktis

Dette er en **liste over isbremmer i Antarktis**.

Isbremmer dekker 44% av kystlinjen til det antarktiske kontinentet. Tilsammen dekker de et areal på om lag . De oppgitte arealene er forbundet med stor unøyaktighet, da størrelsen varierer over tid.

Isbremmene er listet nedenfor fra vest til øst, med start i den vestre delen av Dronning Maud Land.

:Indikerer at isbremmen har kollapset.

## Referanser
Nykredit

**Nykredit** er en av Danmarks ledende finanskonsern med bank og realkredit som hovedaktivitetene. I tillegg har Nykredit aktiviteter innen for forsikring, pensjon og eiendomsmeglervirksomhet.

## Historie

Fra 1851 og fremover ble det etablert en lang rekke kreditforeninger i Danmark, hvorav 16 etter realkreditreformen i 1970 fusjonerte til henholdsvis Forenede Kreditforeninger og Jyllands Kreditforening i 1972.

Nykredit ble etablert i 1985 ved en fusjon mellom Forenede Kreditforeninger og Jyllands Kreditforening. Ved en endring av realkreditloven i 1989 fikk kreditforeninger mulighet til å omdanne seg til aksjeselskaper, hvilket Nykredit utnyttet ved å plassere aktiviteten ned i et datterselskap, Nykredit Holding a/s og videre til dettes datterselskap Nykredit a/s. Nykredit fortsatte som Foreningen Nykredit.

I 1991 ble det etablert et konsern bestående av forsikringskonsernet Tryg og Nykredit i en holdingkonstruksjon. Det var meningen at Unidanmark også skulle inngå, men dette ble aldri realisert som følge av endrede strategiske mål hos partene, og holdingkonstruksjonen ble oppløst.

I løpet av de neste år utvidet Nykredit forretningsaktivitetene til også å omfatte bank og forsikring.
I 2003 kjøpte Nykredit Totalkredit av en rekke lokale og regionale pengeinstitutter. I 2008 kjøpte Nykredit Forstædernes Bank.

## Konsernsjefer
* 1985-1987 Hans Ejvind Hansen
* 1987-1991 Thorleif Krarup
* 1991-2006 Mogens Munk Rasmussen
* 2006-2013 Peter Engberg Jensen
* 2013- Michael Rasmussen

## Krystallen
Nykredits hovedsete – Krystallen – ligger ved Kalvebod Brygge i København. Bygningen er tegnet av schmidt hammer lassen architects og ble ferdigstilt i 2001.

## Referanser

## Eksterne lenker
* 
* Nykredit Internationals nettsted
Maniola

***Maniola*** er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae). Gruppen er et sjeldent eksempel på en insektgruppe som har flest arter i Europa.

## Utseende

Middelsstore, brune, forholdsvis bredvingede sommerfugler. Vingene har ofte øyeflekker, og gjerne et oransje felt rundt dem. Forvingens underside er gulaktig, bakvingens underside lysbrun.

## Levevis
Disse artene finnes gjerne på enger, der larvene lever på gress (Poaceae).
## Utbredelse
Slekten finnes bare i Europa.

## Systematisk inndeling
Noen regner disse artene som former av *Maniola jurtina*.

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien flikvinger, Nymphalidae
************** Underfamilien ringvinger, Satyrinae
*************** Stammen Satyrini 
**************** Gruppen Maniolina Grote, 1897
***************** Slekten *Maniola* Schrank, 1801 – 6 arter, Europa. I Norge:
****************** Rappringvinge, *[[Maniola jurtina]]* (Linnaeus, 1758) – langs kysten til Hordaland, ser ut til å spre seg nordover
****************** *[[Maniola telmessia]]* (Zeller, 1847)
****************** *[[Maniola halicarnassus]]* Thomson, 1990
****************** *[[Maniola nurag]]* Ghiliani, 1852
****************** *[[Maniola cypricola]]* (Graves, 1928)
****************** *[[Maniola chia]]* Thomson, 1987
****************** *[[Maniola megala]]* (Oberthür, 1909)

## Kilder
* Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0
* Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5

## Eksterne lenker
* 
* ''Maniola'' på ''Tree of life''
2004 FH

**2004 FH** er en nærjordsasteroide som ble oppdaget 15. mars 2004 av det NASA-finaniserte prosjektet LINEAR. Objektet er ca. 30&nbsp;m i diameter og passerte kun &nbsp;km fra jordens overflate 18. mars 2004 22.08 UTC; den næreste passeringen av jorden kjent på det tidspunktet (se bilde lenger ned). Til sammenligning går geostasjonære satellitter i bane rundt jorda på &nbsp;km.

2004 FH er en Aten-asteroide, men noen astronomer mener den bør kalles en meteoroide, siden den er mindre enn 50&nbsp;m i diameter. Hadde objektet truffet jorden ville den sannsynligvis ha detonert høyt oppe i jordens atmosfære. Det kunne ha ført til en eksplosjon på flere hundre kilotonn TNT, men ville ikke ha hatt noen effekt på overflaten. Selv om den er en liten asteroide er den fremdeles den tredje største asteroiden man kjenner til har passert nærmere jorden enn månen.

Asteroiden vil ikke passer nær jorden igjen før i 2044, og da vil den være 1,4&nbsp;millioner kilometer unna. 2004 FH er også spesiell ved at den har den laveste banehellingen av alle de kjente nærjordsasteroidene.

## Kilder
* Chesley, Steven R; Chodas, Paul W. Recently discovered near-earth asteroid makes record-breaking approach to earth . Pasadena, California (USA): *NASA Near jorda Object Program Office*. 17. mars 2004

## Eksterne lenker
* MPEC 2004-F24 
* Bilde av 2004 FH  
* Offisielt presseklipp fra NASA  
* ''Asteroide scare prompts NASA to formalize response (av Robert Roy Britt)'' 
* Minor Planet Center: De næreste passeringene småplaneter har gjort av jorden
J. Lauritzen

**J. Lauritzen** er et dansk rederi, stiftet i 1884. Det eies av Vesterhavet A/S, som igjen eies av JL-Fondet.

Rederiet har blant annet vært kjent for en flåte av kjøleskip med navn som sluttet på *Reefer*. Reefer-divisjonen ble i 2007 solgt til det svenske NYK. En annen spesialitet har vært polarskip (med etternavnet *Dan*), som, i tillegg til vanlig fraktfart, spesielt til Grønland, har deltatt i vitenskapelige ekspedisjoner såvel til Arktis som Antarktis.

Det seilførende, tidligere skoleskipet, «Lilla Dan» (bygget i 1951, skoleskip fram til 1996) kan fortsatt sees i danske farvann.

J. Lauritzen var eier av Aalborg Værft 1937-1988.

## Eksterne lenker
* Rederiets nettsted (dansk)
* JL-fondets nettsted (dansk)
Concedo

**Concedo ASA** er et norsk oljeselskap med fokus på letevirksomhet på norsk kontinentalsokkel. Det er sterkt teknisk fokusert. Selskapet har som ambisjon å være blant de beste på leting etter olje og gass på norsk sokkel. Concedos strategi er å bore 1 til 3 brønner per år, ha status som lisenspartner og være unotert. Videre ønsker selskapet å beholde sin finansielle styrke og å selge funn på et optimalt tidspunkt. Letestrategien er å se mulighter nær infrastruktur, grunnere reservoarer enn 4000 m og med oljepotensial, ikke på dypt vann og holde seg unna miljø-ømfindtlige områder.  Ved utgangen av 2020 hadde selskapet en portefølje på 15 lisenser. Følgende funn har blitt gjort: Hyme og Galtovort (2008 og 2009), Maria (2010), Novus (2014), Kallåsen og Grosbeak (2018), Goddo (2019), Dugong og Sjøpølse (2020). Selskapet hadde 14 ansatte ved utgangen av 2019. Administrerende direktør er Geir Lunde og hovedkontoret ligger i Asker.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hjemmesiden til Concedo
* https://www.concedo.no/investors/annual-reports/
2004 JG6

**2004 JG<sub>6</sub>** (også skrevet **2004 JG6**) er en uvanlig asteroide. Den er den andre kjente Apohele-astereoiden, noe som betyr at hele banen ligger innenfor den til jorden. Mer spesielt er det at omløpsperioden i banen er mindre enn den til Venus eller noen annen kjent asteroide, noe som gjør den til det næreste legemet til solen, kun slått av Merkur. 2004 JG6 har en eksentrisk bane som både krysser banen til Merkur og Venus. Den har også den minste aphelen til noen kjent asteroide.

Asteroiden ble oppdaget av Brian A. Skiff i LONEOS-prosjektet.

## Eksterne lenker
Frå www.lowell.edu
Dampskibsselskabet Norden

**Dampskibsselskabet Norden** (til vanlig bare benevnt som NORDEN) er en dansk rederivirksomhet. Selskapet ble grunnlagt i 1871 og er et av Danmarks eldste rederier som arbeider internasjonalt. Selskapet opererer omkring 183 tank- og tørrlastskip. I regnskapsåret 2010 var omsetningen 2&nbsp;189 millioner USD.

Dampskibsselskabet Norden ble grunnlagt av Mads Christian Holm som ledet selskapet til sin død i 1892.
Hovedkontoret ligger på Strandvejen nord for København, og selskapet har avdelinger i Singapore, Shanghai, Annapolis, Rio de Janeiro og Mumbai. Selskapet beskjeftiger om lag 276 medarbeidere på kontorene og 810 på fartøyene.

Dampskibsselskabet Norden er notert på Københavns Fondsbørs.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
2000 Herschel

**2000 Herschel** er en  hovedbelteasteroide av S-typen. Den ble oppdaget 29. juli 1960 av Joachim Schubart og er navngitt til ære for den engelske astronomen William Herschel.

## Eksterne lenker
Hańcza

**Hańcza** er en innsjø i Podlasie voivodskap i Polen. Den har et flateinnhold på , og er  lang og  bred. Sjøen har en største dybde på 108,5 meter, og er med det den dypeste innsjøen i Polen. 

## Eksterne lenker
*
2117 Danmark

**2117 Danmark** er en  hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 9. januar 1978 av Richard M. West ved La Silla Observatory i Chile og er oppkalt etter Danmark.

## Eksterne lenker
*
25143 Itokawa

**25143 Itokawa** (fra japansk 糸川) er en Apollo-asteroide og en marskrysser. Itokawa ble besøkt av den japanske romfartsorganisasjonen JAXAs romsonde Hayabusa og kan bli den første romsonden som prøver er blitt henta ned fra. Asteroiden ble oppdaget i 1998 av LINEAR og gitt det foreløpige navnet . I år 2000 ble asteroiden valgt som mål for JAXAs Hayabusa-sonde, og ikke lenge etterpå ble asteroiden gitt navnet Itokawa, etter den japanske rakettforskeren Hideo Itokawa

Itokawa er en S-type-asteroide. Bilde frå Hayabusa hinter til at Itokawa kan være et resultat av to mindre asteroider som stadig har gått i bane rundt hverandre og etterhvert blitt hengende fast. Hayabusa viste at Itokawa knapt har nedslagskratre, og en svært ujevn overflate overstrødd med kampesteiner. Ifølge forskerne på Hayabusaprosjektet består Itokawa av to gigantiske steinhauger snarere enn to massive legemer. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Intervju med JAXA forsker og noen bilder
* Space.com artikkel med nærbilde
Eiserne Brücke

**Eiserne Brücke** er en bro over Kupfergraben ved Museumsøya, i Berlins bydel Mitte. Broen forbinder gaten Hinter dem Gießhaus på venstre bredd med Bodestrasse på Museumsøya, der denne går mellom Altes Museum og Neues Museum.

Dagens bro som er bygget i sandstein, er den fjerde broen på stedet. Navnet *Eiserne Brücke (Jernbroen)* kommer av andre versjon oppført i 1796. Den nye jernbroen erstattet en tidligere trebro. Jernbroen måtte som følge av materialtretthet, erstattes med en sandsteinsbro allerede i 1825. Den fjerde og siste bro ble bygget i 1916 som følge av behovet for økt seilingshøyde og bredde. Denne broen ble sterkt skadet i den andre verdenskrigen, gjentatte ganger reparert, men i 1968 rekonstuert som tro kopi av utgaven fra 1916. I forbindelse med andre arbeider på Museumsøya, ble broen igjen reparert og åpnet 2008.


Fil:Unbekannt - Eiserne Brücke, 1800ca.jpg|Den navngivende jernbroen fra 1796, tegnet av ukjent kunstner
Fil:Hermann Rückwardt - Eiserne Brücke (1916).jpg|Eiserne Brücke etter åpningen i 1916.

## Eksterne lenker
* 
* Berlins liste over kulturminner
* Eiserne Brücke im Bezirkslexikon des Luisenstädtischen Bildungsvereins
Sundheds- og Ældreministeriet

**Sundheds- og Ældreministeriet** (tidligere **Sundhedsministeriet (SUM)** og **Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse**) er et dansk ministerium. Ministeriet har det overordnede ansvar for helsepolitikken, herunder sykehus, sykehusapotek og helsevesen. Departementsjef er Per Okkels.

## Organisasjon
Under departementet finnes etter 1. januar 2011 følgende institusjoner, byråer, råd m.v.:
* Sundhedsstyrelsen
* National Sundheds-it
* Statens Serum Institut
* Etisk Råd
* Lægemiddelstyrelsen
* Kennedy sentret
* Pasientombudet
* Videns- og Forskningscenter for Alternativ Behandling
* Den Centralvidenskabsetiske Komité

## Historie
Ministeriet har eksistert i flere omganger, enten selvstendig eller som del av et større ministerium. I 2001 ble det innlemmet i Innenriks- og Sundhetsministeriet. I 2007 ble det atter utskilt under navnet Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse og dannet ved å utskille helseområdet fra datidens Indenrigs- og Sundhedsministerium. Derutover fikk ministeriet enkelte oppgaver fra Socialministeriet og Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender. Ministeriets første minister var Jakob Axel Nielsen. I 2010 ble ministeriene igjen slått sammen til Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Det varte bare til 2011, da innenriksområdet ble overført til det nyoprettede Økonomi- og Indenrigsministeriet, mens resten av ministeriet igjen ble til Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse.

## Sundhetsministere
* 1926-1929: Minister for Sundhedsvesenet Viktor Rubow, V
* november 1947: Minister for Byggeri og Sundhedsvesenet Johannes Kjærbøl, S (kun i ti dager) 
* 1987-1988: Sundhetsminister Agnete Laustsen, K 
* 1988-1989: Sundhetsminister Elsebeth Kock-Petersen, V   
* 1989-1993: Sundhetsminister Ester Larsen, V  
* 1993-1994: Sundhetsminister Torben Lund, S
* 1994-1996: Sundhetsminister Yvonne Herløv Andersen, CD   
* 1996-1998: Innenriks- og sundhetsminister, (fra 1987 dog kun sundhedsminister), Birte Weiss, S  
* 1998-2000: Sundhetsminister Carsten Koch, S
* 2000: Sundhetsminister Sonja Mikkelsen, S
* 2000-2001: Sundhetsminister Arne Rolighed, S
* 2001-2007: Innenriks- og Sundhetsminister Lars Løkke Rasmussen, V  
* 2007-2010: Minister for sundhet og forebyggelse Jakob Axel Nielsen, K 
* 2010-2011: Innenriks- og Sundhetsminister Bertel Haarder, V   
* 2011-2014: Minister for sundhet og forebyggelse Astrid Krag Kristensen, SF  
* 2014-2015: Minister for sundhed og forebyggelse Nick Hækkerup, S
* 2015-2016: Sundheds- og ældreminister Sophie Løhde (V)
* 2016-: Sundhedsminister Ellen Trane Nørby (V)
* 2016-: Ældreminister Thyra Frank (LA)

I perioder uten fagministre for helse har området hørt under innenriksministeren.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Ministeriet for Sundhet og Forebyggelses hjemmeside
2685 Masursky

**2685 Masursky** er en asteroide i hovedbeltet. Han ble oppdaget av Edward L. G. Bowell i 1981 og er oppkalt etter Harolds Masursky (1923–1990), en planetarisk geolog hos U.S. Geological Survey i Flaggstaff i Arizona som arbeidet på mange romutforskingsprosjekt. 

Lite var kjent om Masursky før Cassini-sonden passerte han på veg til Jupiter og Saturn 23. januar 2000. Siden Cassini passerte asteroiden i en avstand på 1,6&nbsp;millioner kilometer (omtrent fire ganger avstanden mellom jorden og månen) viste ikke bildene romsonden tok mer enn et lyspunkt uten spesielle trekk. Cassini kunne likevel avgjøre størrelsen (diameteren) til Masursky som er omtrent 15–20&nbsp;km.

Banen til Masursky ligger innenfor asteroidefamilien Eunomia som består av S-type-asteroider. Cassini sine observasjoner skapte noe tvil rundt sammensetningen til asteroiden, men senere bakkebaserte spektroskopiundersøkelser bekrefter at han hadde et S-type-spektrum.

## Referanser
Andreanof Islands

**Andreanof Islands** (aleutisk: *Niiĝuĝin tanangis*) er en øygruppe i Aleutene i sørvestre Alaska.
De ligger mellom Amchitka Pass og Rat Islands-gruppen i vest, og Amukta Pass og Islands of Four Mountains gruppen mot øst. Gruppen strekker seg 440&nbsp;km fra øst til vest. Disse øyenes totale arealet (inkludert Delarof Islands) er 3&nbsp;924,737&nbsp;km² og det bor 412 mennesker der (2000), 316 av disse i byen Adak på Adak Island. De største øyene i gruppen er Gareloi Island, Tanaga Island, Kanaga Island, Adak Island, Kagalaska Island, Great Sitkin Island, Atka Island, Amlia Island, og Seguam Island.

## Kilder
* Andreanof Islands: Census 2000

## Eksterne lenker
* 
* Luftfoto
Czarna Hańcza

**Czarna Hańcza** (belarusisk: Чорная Ганча – *Tsjornaja Hantsja*, litauisk: *Juodoji Ančia*) er ei elv i Podlasie voivodskap i Polen og Hrodna voblast i Belarus. Den er 142 km lang og har et nedbørfelt på 1916 km².

Elva er kjent for store rullesteiner fra istiden i og langs elveleiet. Elva har utspring ved innsjøen Hańcza og munner ut i elva Nemunas ved grensa mellom Belarus og Litauen.

## Eksterne lenker
*
2063 Bacchus

**2063 Bacchus** er en Apollo-asteroide og en Venus- og Mars-kryssende asteroide som ble oppdaget 24. april 1977 av Charles T. Kowal ved Palomarobservatoriet. I mars 1996 ble radarfotografering av asteroiden fra Goldstoneobservatoriet styrt av forskerne Steven Ostro og Lance Benner ved Jet Propulsion-laboratoriet. Optiske observasjoner ble utført av Petr Pravec, Marek Wolf og Lenka Sarounová i løpet av mars og april 1996.

Det antas at størrelsen på asteroiden er omtrent 1,1&nbsp;×&nbsp;1,1&nbsp;×&nbsp;2,6&nbsp;km.

Navnet er tatt fra den romerske guden Bacchus.

## Eksterne lenker
* Hjemmeside til Scott Hudson: 2063 Bacchus
2867 Šteins

**2867 Šteins** er en liten asteroide i hovedbeltet oppdaget i 1969 av Nikolaj Tsjernykh og oppkalt etter Kārlis Šteins, en latvisk og sovjetisk astronom. Asteroiden ble besøkt av ESAs Rosetta-sonde 5. september 2008.

En studie gjennomført av astronomer ved det europeiske sørobservatorium viste at Šteins er en E-type-asteroide med en diameter på omtrent 4,6&nbsp;km. En lyskurveanalyse gjennomført av Rosetta viste at Šteins har en rotasjonsperiode på omtrent seks timer, en irregulær form og ingen måner.

Den 5. september 2008 fløy Rosetta-sonden forbin Šteins i en avstand av 800&nbsp;km og med en relativt lav hastighet på 8,6&nbsp;km/s. Sonden returnerte detaljerte bilder, og formen til asteroiden kunne fra den rette vinkelen ligne på en diamant. Bildene viste også en rekke kratre, blant de et par større som hadde en diameter på ca. to kilometer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bilder og video av asteroiden tatt av Rosetta-sonden
Astrid Krag

**Astrid Krag Kristensen** (født 1982) er en dansk politiker (S). Hun var minister i Mette Frederiksens første regjering fra 27. juni 2019 til 15. desember 2022, først som sosial- og innenriksminister, deretter som sosial- og eldreminister.

Hun har vært valgt til Folketinget fra Sjællands storkrets siden 2007 og Danmarks helseminister 2011–2014, og meldte overgang fra Socialistisk Folkeparti til Socialdemokraterne ved sin fratredelse som minister.

Hun er datter av en tekstforfatter og en gymnaslærer. Hun er gift med Andreas Seebach, kjent som rapperen AndyOp. Paret har barn sammen, og er bosatt på Amager. Astrid Krag har studentereksamen fra Tørring Amtsgymnasium fra 2001 og studier i statsvitenskap fra Københavns Universitet. Hun har arbeidet i barnehage, skoleverket og hjemmepleie.

Krag var elevrådsformann på gymnaset og formann i Socialistisk Folkepartis Ungdom 2005–2007. Siden 2007 har hun vært valgt til Folketinget fra Sjællands storkrets, etter å ha blitt nominert fra Roskilde krets. Krag var helseminister i Helle Thorning-Schmidts første regjering 2011–2014. I 2012 var hun kandidat til formannsposten i Socialistisk Folkeparti, men tapte mot Annette Vilhelmsen i uravstemningen. Etter at Socialistisk Folkeparti gikk ut av regjeringen i januar 2014, meldte de avtroppende ministrene Astrid Krag og Ida Auken overgang til henholdsvis Socialdemokraterne og Radikale Venstre. Samme år ble Krag nominert til Folketinget for Socialdemokraterne fra Greve krets i Sjællands storkrets.

## Referanser
 
 
 

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
28978 Ixion

**28978 Ixion** () er et større kuiperbelte-objekt med en estimert diameter på rundt 800 kilometer. Det ble oppdaget den 22. mai 2001 av Deep Ecliptic Survey fra Cerro Tololo Inter-American Observatory.

## Referanser
*
2MASX J00482185-2507365

**2MASX J00482185-2507365** er et par av okkulterende Spiralgalakser der bakgrunnsgalaksen ligger rundt 780 millioner lysår unna jorden, og de begge i stjernebildet Billedhuggeren. Den fremre galaksen viser store støvstrukturer utenfor selve hovedskiven som er synlige ved at de stenger for lyset fra bakgrunnsgalaksen. Det er ukjent hvor vanlige slike støvstrukturer er i galakser.

Bakgrunnsgalaksen har omtrent samme størrelse som Melkeveien og er slik sett rundt 10 ganger så stor som fremgrunnsgalaksen.

I den visuelle nærheten av 2MASX J00482185-2507365 ligger Billedhuggergalaksen.

## Kilder
* *Denne artikkelen baserer seg på pressemelding *'STScI-2008-33*' fra [[Space Telescope Science Institute]].*
Lasiommata

***Lasiommata*** er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).

## Utseende

Middelsstore, forholdsvis slanke og smalvingede, brune sommerfugler. Vingene har store øyeflekker, gjerne også lyse felter rundt disse.

## Levevis
*Lasiommata*-artene har forholdsvis smale vinger og er raskere flygere enn de fleste andre ringvinger. De holder seg helst på åpne, solvarme områder, gjerne med bergvegger der de gjerne sitter. Larvene lever på gress (Poaceae).

## Utbredelse
Gruppen er primært utbredt i den palearktiske sone. Én art finnes i Etiopia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien flikvinger, Nymphalidae
************** Underfamilien ringvinger, Satyrinae
*************** Stammen Satyrini 
**************** Gruppen Parargina Tutt, 1896
***************** Slekten *Lasiommata* Westwood, 1849 
****************** Klipperingvinge, *[[Lasiommata maera]]* (Linnaeus, 1758) – til Nordland
****************** Sørringvinge, *Lasiommata megera* (Linnaeus, 1767) – Østlandet og Sørlandet, sjelden og truet
****************** Bergringvinge, *[[Lasiommata petropolitana]]* (Fabricius, 1787) – over hele landet, men få funn i Nord-Norge
****************** *[[Lasiommata paramegaera]]* (Hübner, 1824)
****************** *[[Lasiommata meadewaldoi]]* (Rothschild, 1917)
****************** *[[Lasiommata adrastoides]]* (Bienert, [1870])
****************** *[[Lasiommata felix]]* (Warnecke, 1929)
****************** *[[Lasiommata maderakal]]* (Guérin-Méneville, 1849)
****************** *[[Lasiommata schakra]]* (Kollar, [1844])
****************** *[[Lasiommata maerula]]* C. & R. Felder, [1867]
****************** *[[Lasiommata majuscula]]* (Leech, [1892])
****************** *[[Lasiommata minuscula]]* (Oberthür, 1923)
****************** *[[Lasiommata kasumi]]* Yoshino, 1995
****************** *[[Lasiommata hindukushica]]* (Wyatt & Omoto, 1966)
****************** *[[Lasiommata menava]]* Moore, 1865
****************** *[[Lasiommata hefengana]]* Chou & Zhang, 1994

## Kilder
* Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0
* Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5

## Eksterne lenker
* 
* ''Lasiommata'' på ''Tree of life''
2MASX J09133888-1019196

**2MASX J09133888-1019196** eller **IRAS F09111-1007** er et par vekselvirkende galakser som ligger rundt 700 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Vannslangen. Galaksene er rundt  lysår fra hverandre, noe som antyder at de akkurat har startet å smelte sammen. Sammen utgjør de to galaksene et ultralyssterkt system i det infrarøde, noe som er uvanlig i de tidlige stadiene i en sammensmeltning av galakser. En mulig forklaring er at begge galaksene allerede har smeltet sammen eller vekselvirket med andre galakser. Begge galaksene har massive sorte hull i kjernene.

## Kilder
* STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
Frederik Nicolai Jensen

**Frederik Nicolai (Fritz) Jensen** (født 21. juni 1818 i Bergen, død 28. november 1870 i Steigen) var norsk prest, kunstner og stortingsmann.

Han tok studenteksamen fra Bergen katedralskole i 1837, og ble cand.theol. i 1840. Etter sin teologiske utdannelser i 1841 dro til Kunstakademie Düsseldorf for å utdanne seg som maler. Han studerte der til 1845, tildels med offentlig stipend. Han var også på reise til München og Italia. Hans maleri *Ingeborg ved havet* (1845) finnes i Bergen Kunstmuseum.

Siden malte han flere store historiemalerier, ofte med norrøne motiver.

Da han kom hjem fra Düsseldorf, prøvde han å leve som kunstner i Bergen. Han stod bak etableringen av Det norske Theater i Bergen sammen med Ole Bull, og var teatrets første instruktør. Kari Gaarder Losnedahl har karakterisert ham som «den første moderne norske instruktør». Han var også aktiv i Bergens Haandværkerforening en periode.

Men i 1854 tok han i mot sokneprestembedet i Bø i Vesterålen. Fra 1863 var han sokneprest i Steigen. og han var ordfører der fra 1865 til 186. Han var stortingsrepresentant for Nordland fra 1862 til 1864, og satt i kirkekomiteen på stortinget. Statsråd Christian Jensen var hans bror.

Fritz Jensen fortsatte siden å male,  men uten å stille ut.  Blant annet malte han altertavla i Vågan kirke i 1869-1870. Den ble tatt vekk da gammelkirken ble erstattet av Lofotkatedralen i 1900, men satt opp igjen etter menighetens ønske i 1948. Altertavla er utgangspunkt for Herbjørg Wassmos roman Hundre år.

## Bibliografi
* *Treenighed paavist som livets lov* ble utgitt av professor M. J. Monrad 1874.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*  Fredrik Nikolai Jensen i Store norske leksikon
Pararge

***Pararge*** er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).

## Utseende

Middelsstore, brune, forholdsvis slankvingete sommerfugler. Vingene har spredte, oransje til hvite flekker. Vingenes ytterkant er litt bølgende.

## Levevis
Pararge-artene finnes helst i litt åpen skog og buskvegetasjon. Hannene forsvarer territorier rundt "solflekker" i det ellers skyggefulle miljøet. 
## Utbredelse
Denne slekten er utbredt i Europa og Nord-Afrika, inkludert Kanariøyene og Madeira.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien flikvinger, Nymphalidae
************** Underfamilien ringvinger, Satyrinae
*************** Stammen Satyrini 
**************** Gruppen Parargina Tutt, 1896
***************** Slekten *Pararge* Hübner, 1819 – 3 arter, Vest-Palearktis. I Norge:
****************** Skogringvinge, *Pararge aegeria* (Linnaeus, 1758) – i skog, spredt til Sør-Trøndelag
****************** *[[Pararge xiphia]]* (Fabricius, 1775) – bare på Madeira
****************** *[[Pararge xiphioides]]* Staudinger, 1871 – bare på Kanariøyene

## Kilder
* Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0
* Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5

## Eksterne lenker
* 
* ''Pararge'' på ''Tree of life''
Hanne Eriksson

**Hanne Jezebel Eriksson** (født 11. mai 1967, død 28. august 2009) var en norsk skøyteløper som deltok i nasjonale og internasjonale konkurranser i hurtigløp på skøyter og representerte Norge og Verdal Idrettslag.

## Personlige rekorder

## Meritter
### Internasjonale mesterskap
Sprint-VM på skøyter deltatt to ganger.
:* Heerenveen 1985 og i Karuizawa 1986.
::* beste resultat 26.-plass sammenlagt i Karuizawa 1986.

EM på skøyter deltatt i ett EM. 
:* Geithus 1986.
::* beste resultat 23.-plass sammenlagt på Geithus 1986.

Junior-VM på skøyter deltatt i ett VM ved en konkurranse.
:* Røros 1985 i sammenlagt.
::* beste resultat 19.-plass sammenlagt på Røros 1985.

### Sammenlagt i [[Verdenscupen på skøyter|Verdenscupen]]

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*  Hanne Eriksson på ISU sine nettsider. (mesterskapsresultater)
*  Hanne Eriksson på The-sports.org (noen resultater)
Albertina (legat)

**Albertina** var navnet på et legat, opprettet av brygger Carl Jacobsen i 1879 med det formål å reise skulpturer og statuer i Københavns parker og på byens plasser. Navnet hentyder til Bertel Thorvaldsen som i Italia ofte ble kalt Alberto. Legatet har blant annet finansiert skulpturer i Ørstedsparken, Østre Anlæg, Kongens Have, Trondhjems Plads m.fl.

Da legatets midler var i ferd med å bli brukt opp, ble det avviklet ved å bruke den resterende kapital i forbindelse med etableringen av Jørn Larsens speilbasseng på plassen foran Thorvaldsens Museum i 2002.

## Referanser
Søtorvet (København)

**Søtorvet** er en plass og en bebyggelse ved Søerne i København. Den ligger hvor Frederiksborggade slutter og Dronning Louises bro begynner. 

## Historie
Etter at Nørreport og Københavns befestning ble nedlagt i siste halvdel av 1800-tallet, oppsto det mulighet for å utnytte det nedlagte festningsterrenget. I årene 1873-76 ble det derfor oppført to symmetriske og paléaktige beboelseseiendommer i historismestil på Søtorvet ut mot Søerne. Arkitektene var Ferdinand Vilhelm Jensen og Vilhelm Petersen under Ferdinand Meldahls overoppsyn. Byggherren var *Det kjøbenhavnske Byggeselskab* på initiativ av finansmannen Carl Frederik Tietgen.

Bebyggelsen med herskapelige leiligheter har parisiske forbilder. De er rikt dekorert med stukkornamenter og spir og tårn.  Skuespillerinnen Johanne Luise Heiberg bodde i en av leilighetene her før hun flyttet til Rosenvænget. Omkring 1900 åpnet Café de la Reine – Dronningens Café – bak de store, buede vinduene på Søtorvet 2. Her ble holdt dikterstue på 1930-tallet hvor datidens diktere som Sigfred Pedersen og Otto Gelsted deklamerte deres seneste dikt. Niels Clemmensen satt ved klaveret. 

Dronning Louises Bro kom først til et tiår etter bygningene sto ferdige, og hele anlegget kom dermed til å danne en staselig inngangsportal fra Nørrebrosiden inn til København. Omkring 1900 ble det ved plassen, på hver side av broen, oppstilt to skulpturer av henholdsvis *Tiberen* og *Nilen*. Skulpturene er avstøpninger av originale marmorskulpturer fra det 1. århundre e. Kr., og var en gave fra Carl Jacobsens legat Albertina til København.

## Referanser