open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bergen Sporvei

**Bergen Sporvei AS** var et kommunalt eid trikke- og busselskap som ble stiftet i 1897. I begynnelsen hadde selskapet bare trikker, men gikk siden mer og mer over til bussdrift, og var etter nedleggelsen av Mindetrikken Nyttårsaften 1965, et rent busselskap. Linjene 2 (Engen-Natland) og 5 (Møhlenpris-Mulen) ble trafikkert av trolleybusser, det vil si de gikk på strøm som ble overført via kabelnett i luften, og stenger på taket av bussene.

## Lokalisering
De siste årene hadde selskapet hovedkontor og verksted på «Paddemyren» på Mannsverk. I tillegg til dette, hadde de avdelingskontor og verksted på Nygård på Laksevåg, hvor bussene på linje 13 Varden, linje 16 Lyngbø, linje 17 Gravdal og linje 19 Krohnegården var stasjonert. Dette var forøvrig tilholdssted for tidligere Laksevåg Kommunale Rutebilselskap (LKR), som kom inn i Sporveien i 1971.

## Marked
Sporveiens busser var gule, og ble derfor også kalt «De gule bussene». Selskapet hadde enerett på persontrafikken innenfor de gamle kommunegrensene som gjaldt før kommunesammenslåingen i 1972, det vil si at de tilstøtende rutekonsesjonene ikke ga anledning til å avvikle trafikk innen BS sine grenser. I nord gikk grensen ved Eidsvågstunnelen og Lønborg. I vest gikk grensen ved Nygård på Laksevåg. Grensen i sør gikk ved Fredlundsveien, Wergeland og Birkelundstoppen, men selskapet kjørte likevel rute helt inn i Sædalen etter avtale med  Bilruta Fana-Os-Milde L/L.

## Samarbeid
I 1998 inngikk Bergen Sporvei og Pan Trafikk en avtale om samkjøring på tvers av konsesjonsgrensene. Dette innebar gjennomgående busslinjer som avviklet trafikk på hele strekningen, og som knyttet bydelene sammen. Samkjøringsprosjektet var forløperen til fusjonen som senere ledet til Gaia Trafikk AS. I 2006 fusjonerte Gaia Trafikk med Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap og ble til Tide. Tide ønsket å konkurrere om driften av den nye Bybanen i Bergen.

## Historiske traséer
### Sporveier rundt 1910

Vest – øst: Nøstetorget – Komediebakken – Teatergaten – Engen – Veiten – Torgallmenningen – Småstrandgaten – Domkirkegaten – Kong Oscars gate 

Sør – nord: Florida – Nygårdsgaten – Olav Kyrres gate – Småstrandgaten – Torget – Vetrlidsalmenningen – Øvregaten – Øvre Dreggsalmenningen – Sandbrogaten – Bradbenksbryggen

Sidelinje mot nord: Øvregaten – Nye Sandviksveien – Sandviksveien

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bergen byleksikon på nett, om Bergens Elektriske Sporvei
Rynke

En **rynke** er en fold i en overflate. Stort sett refererer ordet rynke til en fold i tekstiler, klær eller huden til en organisme. Foldene er vanligvis tilfeldige og følger ikke noe fast mønster. En rynke kan bli permanent hvis stoffet den er i brettes på samme måte hver gang.

Rynker i hud kommer som regel av aldring, men man kan og få rynker av en rekke andre ting som for eksempel: Gjentatte ansiktsuttrykk, overdreven soling, røyking og andre faktorer. 
Man kan og få midlertidige rynker av å holde huden lenge under vann.

I de senere årene har det vokst opp en industri som lager produkter mot rynker i huden. Dette er et resultat av den generelle oppfatningen av at rynker ikke er ønsket, noe som igjen kommer av at rynker blir sett på som et tegn på aldring. Spesielle kremer er et vanlig middel mot rynker selv om effekten av dem er omstridt. Det er og mulig å fjerne rynker, som for eksempel ved laserbehandling.

## Referanser
Aeronautica Militare Italiana

**Aeronautica Militare Italiana** er luftforsvaret til Italia.  Det ble grunnlagt 28. mars 1923.

## Materiell
### Kampfly
*Eurofighter Typhoon – 100 Typhoon F2, 21 Typhoon T1 under levering
*F-16 Fighting Falcon – 31 stk F-16 ADF leid fra US Airforce
*Tornado IDS – 74 Tornado IDS
*Tornado IT-ECR – 15 Tornado ECR (ombygde IDS)
*AMX 110 AMX, 26 AMX-T

### Annet
*Aermacchi MB-339 106 MB-339A, 15 MB-339CD-1, 15 MB-339CD-2 
*C27J Spartan 12 C-27J (under levering)
*C-130J 12 C-130J, 10 C-130J30
*KC-767A 4 KC-767A (under levering)
*RQ-1A Predator
*GROB G.103
*HH-3F 20 HH-3F Alpha, 15 HH-3F Bravo
*Piaggio P.180 Avanti 18 Paiggio P-180
*Br 1150 Atlantic 18 BR.1150
*SF.260 45 Siai Marchetti SF-260AM, 30 Aermacchi SF-260EM (under levering)
*Falcon 50 4 Falcon 50
*A.319 CJ 3 Airbus 319CJ
*Falcon 900EX 3 Falcon 900EX, 2 Falcon 900DX Easy

## Fremtidig
*F-35 (vil erstatte F-16-flyene)

## Tidligere
*F-104 Starfighter
*Tornado ADV (24 stk leid inn fra Royal Air Force)
*G.222
*C-130H
*Fiat G.212
Marina Militare

**Marina Militare** (italiensk: *Marina Militare*, bokstavelig «den militære marine», forkortet MM) er sjøforsvaret til Italia og én av de fire forsvarsgrenene i landet. Styrken ble opprettet i 1946 fra hva som var igjen av Regia Marina («Den kongelige marine») etter den andre verdenskrig. Marina Militare har en rekke moderne store overflateskip, ubåter og hjelpefartøy, omtrent 184 fartøyer i tjeneste, inkludert mindre båter og hjelpefartøy. En rasjonaliseringsprosess begynte i 2012, og personellet vil gradvis bli redusert fra rundt 34 000 aktive til 26 800 ved 1. januar 2015, en nedgang på 21 prosent.

### Historie
Regia Marina har historie tilbake til 1861, og var før den andre verdenskrig den fjerde største flåte i verden. Etter avslutningen av Italias fem år lange deltagelse i verdenskrigen var landet en nasjon i kne. Flåten var blitt hardt rammet under krigen og måtte begynne en langvarig og krevende prosess for gjenoppbyggelse. De skipene som hadde overlevd krigen var gamle og utslitte, eller skadet. Fredsavtalen som ble signert den 10. februar 1947 i Paris var byrdefull for Regia Marina. Bortsett fra territoriale og materielle tap, ble marinen også påført kraftige begrensninger. Den kalde krigen og Marshallplanen endret situasjonen. Italias maritime betydning ble revurdert av de vestlige maktene grunnet landets strategiske geografiske posisjon.

Den 4. april 1949 ble Italia medlem av forsvarsalliansen NATO. For at den italienske marine skulle bidra aktivt i organisasjonen, ble restriksjonen i fredsavtalen fra 1947 opphevet mot slutten av 1951 med samtykke fra alle de vestlige landene. Innenfor NATO ble Marina Militare utnevnt til å ha stridskontroll over Adriaterhavet og Otrantostredet (som forbinder Adriaterhavet med Det joniske hav), foruten også forsvaret av sjørutene i Tyrrenhavet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Northrop YF-17 Cobra

**Northrop YF-17 Cobra** (P.600) var en prototype på et lettvekts jagerfly til bruk i dagslys. Designet var basert på den prosjekterte P.530 Cobra. Selv om den tapte konkurransen om å bli det nye jagerflyet for United States Air Force mot General Dynamics YF-16 skulle YF-17 danne grunnlaget for å bli videreutviklet til McDonnell Douglas F/A-18 Hornet.

## Spesifikasjoner

## Eksterne lenker
* Northrop YF-17 (Cobra)
Virginias flagg

**Virginias flagg** er blått med delstatens segl fra 1776 plassert i midten. Flagget ble tatt i bruk i 30. april 1861, under den amerikanske borgerkrigen.

Delstaten Virginias seglet viser Virtus, som har beseiret en tyrann. Under står delstatens valgspråk «*Sic semper tyrannis*» (*slik går det alltid med tyranner*). Mottoet skriver seg fra Brutus, som skal ha sagt det under mordet på Julius Cæsar. Ifølge noen kilder skal også John Wilkes Booth ha utropt «*Sic semper tyrannis*» etter at han hadde tatt livet av USAs president Abraham Lincoln. Virtus symboliserer Virginia og den falne mannen representerer tyranniet, det vil si monarkiet og kolonimakten. Til høyre for den falne tyrannen, som holder en pisk og et kjede, ligger en krone. 

Delstatsflagget ble vedtatt kort etter at Virginia gikk ut av unionen og er et av få delstatsflagg fra borgerkrigstiden som fortsatt er i bruk. Flagget skal egentlig ha en hvit frynsekant i dukens frie ende, men dette tas det ikke alltid hensyn til.

I likhet med andre delstatsflagg der flaggduken er blå, står militære faner som forbilde for Virginias flagg. Også delstatene Connecticut, Pennsylvania, Sør-Carolina, New Hampshire, New York, Vermont, Kentucky, Indiana, Maine, Michigan, Wisconsin, Minnesota, Oregon, Kansas, Nevada, Nebraska, Nord-Dakota, Montana, Idaho, Utah og Alaska har delstatsflagg med blå flaggduk. Louisiana, Oklahoma og Sør-Dakota benytter en noe lysere blåfarge i sine delstatsflagg, mens Delawares delstatsflagg har en lysere, gråblå fargetone.

## Litteratur
* Whitney Smith: *The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States*, 1970
André Bazin

**André Bazin** (1918–1958) var en fransk filmteoretiker og kritiker. 

Han er mest kjent for sine nye tanker og teorier rundt filmens fortellingsform. Han hadde et normativt syn på hva film bør være og mente den burde være realistisk. Bazin er også kjent for sitatet «Filmen er et resultat av menneskets århundrelange drøm om en perfekt illusjon».

Bazin la frem en redegjørelse for filmspråkets utvikling som skillet seg ut fra tidligere måter å formidle om filmhistorien. I stedet for å sortere ut og organisere utviklingen etter kronologi og nasjonalitet fokuserte han på uttrykksformer som var felles. 

Dette gjorde at han etter de to første periodene som han kalte pionertiden (med Brødrene Lumiere, Georges Mèliès) og perioden med David Wark Griffith delte utviklingen i to deler. 

Da skilte han mellom filmskapere som trodde på bildet (Robert Wiene, Fritz Lang) og de som trodde på virkeligheten (Orson Welles, Jean Renoir osv. )

Denne teorien og oppdelingen av filmens utvikling og er en sentral tolkning som brukes i dag.

Det bør legges til at filmvitere strides i sine tolkninger av Bazin som en normativ filmteoretiker. I artikkelen "Rethinking Bazin: Ontology and Realist Aesthetics" tar forfatter Daniel Morgan et oppgjør med det han kaller en standardlesning av Bazin.  

## Bibliografi
* *What Is Cinema?*, av André Bazin (1967) m
* *Orson Welles*, av André Bazin (1979)
* *French Cinema of the Occupation and Resistance: The Birth of a Critical Esthetic*, av André Bazin (1982)
* *The Cinema of Cruelty: From Bunuel to Hitchcock*, av André Bazin (1982)
* *Essays on Chaplin*, av André Bazin (1985)
* *Jean Renoir*, av André Bazin (1992)
* *Bazin at Work: Major Essays & Reviews from the Forties and Fifties*, av André Bazin, Bert Cardullo (ed.) (1996)
* *French Cinema from the Liberation to the New Wave, 1945-1958*, av André Bazin, Bert Cardullo (ed.) 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Aksjeloven

**Aksjeloven** (**lov om aksjeselskaper** av 13. juni 1997 nr 44, forkortet «asl.») er en norsk lov som regulerer dannelse, styring og andre forhold vedrørende aksjeselskaper. Loven erstattet lov av 4. juni 1976 nr. 59 om aksjeselskaper.

Den er nært relatert til allmennaksjeloven av 1997 som regulerer de samme forhold for allmennaksjeselskap. De to lovene har i grove trekk lik oppbygging og felles lovforarbeider.

Loven medvirker til at norsk rett er i samsvar med de EU-direktiver som Norge er forpliktet å holde etter EØS-avtalen.

## Historikk
Sammen med allmennaksjeloven erstatter loven lov av 4. juni 1976 nr. 59 om aksjeselskaper. Før dette gjaldt lov av 6. juli 1957 nr. 4 om aksjeselskaper, og før dette lov av. 19. juli 1910 nr. 1 om aktieselskaper og kommanditaktieselskaper.

## Aksjeloven og ansattes medbestemmelsesrett
De ansattes medbestemmelse i aksjeselskaper foregår gjennom representasjon i bedriftsforsamlingen og styret i større aksjeselskaper. Aksjeselskaper med flere enn 200 ansatte skal som hovedregel ha bedriftsforsamling.

Bedriftsforsamlingen kontrollerer styret og uttaler seg om styrets forslag til regnskap. Bedriftsforsamlingen har også avgjørende myndighet ved viktige beslutninger, som omlegginger av selskapets drift eller store investeringer.

Aksjeloven gir også ansatte i mindre selskaper (færre enn 30 ansatte) uten bedriftsforsamling rett til å kreve å være representert i selskapets styre som medlem eller observatør.

## Handleplikten
Aksjeloven § 3-5 pålegger styret i et AS eller ASA en handleplikt når selskapets egenkapital ikke lenger er forsvarlig ut fra risikoen ved og omfanget av virksomheten i selskapet.

Handleplikten innebærer at styret straks skal behandle saken, samt at styret skal innkalle til generalforsamling innen rimelig tid. Innenfor dette tidsrommet skal styret i selskapet klarlegge og vurdere selskapets stilling. Dersom de økonomiske vanskelighetene kan regnes som forbigående, eller styret er i stand til å bedre de økonomiske forholdene innen rimelig tid, kan styret likevel unnlate å innkalle generalforsamlingen ved å henvise til at selskapets egenkapital er forsvarlig.

Hvis det avholdes en generalforsamling, må styret redegjøre for selskapets økonomiske stilling, herunder årsaken til at egenkapitalen og likviditeten ikke er forsvarlig, og om framtidsutsiktene. I tillegg må styret fremme forslag til hvordan egenkapitalen kan styrkes, eventuelt om selskapets virksomhet bør avvikles.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Aksjeloven (asl) 
* Allmennaksjeloven (asal)
Nicaraguansk tegnspråk

**Nicaraguansk tegnspråk** (spansk: *Idioma de Señas de Nicaragua* eller *Idioma de Signos Nicaragüense*) er et tegnspråk som er blitt utviklet spontant av døve barn i en rekke skoler i vestlige Nicaragua på 1970- og 1980-tallet. Det er av spesiell interesse for lingvister fordi det gir en unik mulighet til å studere et nytt språks fødsel.

## Se også
*Al-Sayyid-beduintegnspråk
*Adamorobe-tegnspråk
*Maya-tegnspråk
*Kata Kolok
*Martha's Vineyard-tegnspråk
Karine Haaland

**Karine Haaland** (født 1966) er en norsk tegneserietegner og illustratør. Hun debuterte i 1999 med tegneserieboken *[[Våre venner menneskene]]*. For denne boken ble Haaland tildelt Sproing-prisen, Norges viktigste tegneserieutmerkelse. Senere ble Haaland særlig kjent for humorserien *[[Snorre verdens sinteste mann]]* som gikk i tegneseriebladet *[[M]]*.

Haalands striper har vært å lese i blant annet tegneseriebladet *[[Larsons gale verden]]*, *[[Dagbladet]]*, *[[Spray nett]]*, *[[Det Nye]]*, *[[Bergens Tidende]]* og NRKs internettsider. Haaland begynte serien med sitt eget navn i tegneseriebladet *Larsons gale verden* i 1996 og har siden gjort seg bemerket som en tøff, men godhjertet serieskaper med særlig sympati for mannen og damen i gata.

Serien gikk i *[[Pondus]]* fra 2005 og hovedpersonen Snorre ble så populær at han fikk sin egen serie under navnet *Snorre, verdens sinteste mann* i 2007. Denne serien gikk i *Pondus* fra 2007 til 2010 da den begynte i *M*.

## Spaltist
Haaland har også vært spaltist i Nettavisen og document.no hvor hun har bidratt med satiriske tekster.

## Snorre, verdens sinteste mann
Stripeserien *Snorre, verdens sinteste mann* handler om wannabe-gangstaen Snorre og den ultrahippe lattekafèen hvor han må jobbe sammen med rockebaben Louïs, kløna Melis, og en rekke andre rollefigurer – deriblant «SV-kjerringen», «Julepakkisen», nerden Tord og rampeungene Soto&Simson&Max.

## Bibliografi
### Bøker
* 2011: *"Mannen - Menneskets beste venn* - Kagge Forlag
* 2009: *Gøye tegneserier- Den Store Jubileumsboken* – Egmont Serieforlaget
* 2008: *Naiv og brutal* – Egmont Serieforlaget
* 2007: *For en gjeng* – Egmont Serieforlaget
* 2005: *Baller av stål, hjerte av gull* – Egmont Serieforlaget
* 2002: *Streng, men urettferdig* – Schibsted
* 1999: *Våre venner menneskene* – Bladkompaniet

### Tegneseriehefter
* 2010: *Snorre Verdens Sinteste Mann – Julealbum* – Schibsted, Bladkompaniet
* 2010: *Snorre Verdens Sinteste Mann – Sommeralbum* – Schibsted, Bladkompaniet
* 2007: *Nissen owns bad* – Egmont Serieforlaget
* 2006: *Julen 2006* – Egmont Serieforlaget
* 2005: *Jul så det holder* – Egmont Serieforlaget
* 2004: *Superalbum* – Schibsted, Bladkompaniet

### Illustrasjoner i bøker
* 1999: Roger Kristiansen: *499 kelnervitser* – Cappelen
* 2000: Dag Evjenth: *Veien blir til mens du går deg vill* – Schibsted
* 2001: Dag Evjenth: *Salme ved heisens slutt. Diktesser*  -Schibsted
* 2003: Sverre Henmo og Anne Enge Mjåland: *Hva jenter vil vite om gutter* – Gyldendal
* 2003: Dag Evjenth: *Når enden er god har alle gått. Diktesser* – Schibsted
* 2003: Niels Chr. Geelmuyden: *Veien til Viagra. Petitkåserier* – Schibsted
* 2004: Eva Bratholm: *Brooklyn NYC. Øyeblikksbilder fra New York* - Egmont
* 2004: Nina Strand: *Gutta på gølvet*- Cappelen
* 2005: Hanne Hagerup og Klaus Hagerup: *Skummelt* – Cappelen
* 2005: Anne Enger Mjåland: *Venner* – Gyldendal
* 2005: Dag Evjenth: *År og dag 2006*
* 2005: Tor Ivar Østmoe: *Latin for gud og hvermann* – Kunnskapsforlaget

## Referanser


## Eksterne lenker
* Presentasjon 
* Nettmøte på VGnett 2004
* http://comicwiki.dk/wiki/Karine_Haaland
* http://comicwiki.dk/wiki/Raptus
Andreassen

**Andreassen** er et vanlig etternavn i Norge. I 2010 hadde  nordmenn Andreassen som etternavn. Per januar 2020 var dette antallet falt til  Navnet er et patronymikon og betyr «sønn av Andreas».

## Nordmenn med navnet Andreassen
* Arvid Andreassen, tegner
* Elisabeth Andreassen, sangerinne
* Gunn Margit Andreassen, skiskytterske
* Harriet Andreassen, politiker
* John Andreassen, TV-produsent
* Kjell Schou Andreassen, fotballspiller
* Kyrre Andreassen, forfatter
* Marit Andreassen, skuespillerinne
* Ole Petter Andreassen, musiker
* Reidar Andreassen, idrettsmann
* Reidun Andreassen, politiker
* Thor Andreassen, fagforeningsleder

## Referanser
Armée de l’air et de l’espace

**L'Armée de l'air et de l'espace** er en forsvarsgren i Frankrikes forsvar med ansvar for militære operasjoner i luften og verdensrommet.

## Materiell
### Dagens
**Fly**
* Dassault Rafale (hovedkampfly)
* Dassault Mirage 2000
* E-3 Sentry (AWACS)

**Helikopter**
* Eurocopter Ecureuil
* Eurocopter Super Puma

Plan «Fremtidens Franske Styrker 2015» legger opp til 300 jagerfly, primært bestående av Rafale.

### Tidligere
Et tidligere hovedfly, som var svært populært på verdensbasis var Dassault Mirage III også det levert av Dassault Aviation.
## Personell

51 000 menn og kvinner (2010)
### Militære
44 600, derav:
* 13 % offiserer
* 55 underoffiserer
* 29 % grenaderer
* 3 % voluntører
### Sivile
* 6 500 sivilt ansatte (14 %)

## Atomvåpenprogram

Frankrikes landbaserte atomrakettprogram, opprinnelig *Force de Frappe*, har alltid vært basert på modifiserte multirolle jagerfly. Man bruker uttrykket *ASMP* (*Air-Sol Moyenne Portee*) som står for mellomdistanse luft-til-bakke rakett, altså at en atomrakett blir skutt ut fra et fly. Opprinnelig brukte man Mirage IV til dette formålet, men dette senere ble byttet ut med en variant av Mirage 2000 kalt Dassault Mirage 2000N. I den nære fremtid vil også Rafale kunne bære atomraketter.
## Eksterne lenker
*
Nebraskas flagg

**Nebraskas flagg** er blå med Nebraskas delstatssegl i gult plassert i midten. Flagget ble innført 2. april 1925.

Nebraskas segl ble antatt i 1867 samme år som Nebraska ble USAs 37. delstat. Det viser et jernbanetog kjørende forbi fjellene i bakgrunnen. En dampbåt som pløyer gjennom elven Missouris vann. En enkel hytte og bunter med høstet hvete symboliserer viktigheten av nybyggere og jordbruket. I forgrunnen en smed arbeidende ved sin ambolt. På toppen av seglet et bånd med teksten «Equality Before the Law» og i den ytre ringen står teksten  «Great Seal of the State of Nebraska, March 1st, 1867».

## Litteratur
* Whitney Smith: *The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States*, 1970
Arme riddere (andre betydninger)

**Arme riddere** kan bety:

* Mannskoret Arme Riddere, det offisielle mannskoret ved Universitetet i Bergen
* Arme riddere (mat), en matrett
* Arme Riddere, en norsk film fra 2011.
## Se også
* «Arme riddere» kalles «poor knights» på engelsk, og kan vise til:
** Poor Knights Islands, en øygruppe utenfor New Zealand
** Military Knights of Windsor, forhenværende militæroffiserer ved Windsor Castle
Texas’ flagg

**Texas' flagg** består av et blått vertikalt felt med en bredde som utgjør en tredjedel av flaggets lengde og to like horisontale felt, det øvre hvitt og den nedre rødt med en lengde av to tredjedeler av flaggets lengde. Midt i det blå feltet står en hvit stjerne med fem spisser. Stjernen, som har en av spissen pekende oppad, er plassert i en imaginær sirkel med en diameter som skal være tre fjerdedeler av det blå feltet. De røde og blå fargene skal være de samme som i USAs flagg. Flagget er i størrelsesforhold 2:3. 

Flagget er kjent som «Lone Star Flag» og har gitt Texas tilnavnet «Lone Star State». Flagget ble introdusert 28. desember 1838 i Republikken Texas kongress av senator William H. Wharton. De ble antatt 24. januar 1839 som Republikken Texas' nasjonalflagg. Da Texas ble USAs 28. delstat 29. desember 1845 ble det delstatsflagg. 

Fargene i Texas' flagg symboliserer; blå står for lojalitet, hvitt for styrke og rødt symboliserer tapperhet.

Texas' flagg likner på Chiles flagg.

## Litteratur
*Robert Maberry: *Texas Flags*, 2001
* Whitney Smith: *The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States*, 1970

## Eksterne lenker
* Flags of Texas av Charles A. Spain, Handbook of Texas Online
Liste over byer i Marokko

Dette er en **liste over byer i Marokko**.

De største byområdene i Marokko er Casablanca, hovedstaden Rabat og Fez. Områdene har henholdsvis 3&nbsp;609&nbsp;698, 1&nbsp;894&nbsp;386 og 1&nbsp;160&nbsp;239 innbyggere (1. januar 2005). Dermed bor omkring 20 prosent av landets befolkning i disse tre regionene.

I tabellen er byer med mer enn 70&nbsp;000 innbyggere tatt med. Antallet ved folketellingene 3. september 1982, 2. september 1994 og 2. september 2004 er oppgitt. Folketallet omfatter byen uten forsteder. Tabellen er sortert etter folketall i 2004.
  

## Eksterne lenker
* Direction de la statistique
*  (engelsk, tysk, fransk og spansk)
* Befolkningstall fra http://www.citypopulation.de/Morocco.html (engelsk og tysk)
Liste over byer på Madagaskar

Dette er en **liste over byer på Madagaskar**.

Det uten sammenligning største byområde i Madagaskar er  Antananarivo. Området har 1&nbsp;638&nbsp;291 innbyggere (1. januar 2005). Dermed bor omkring ti prosent av landets befolkning i hovedstadsregionen.

I tabellen er byer med mer enn 30&nbsp;000 innbyggere tatt med. Antallet ved folketellingene 1. juni 1975 og 1. august 1993 samt et beregnet folketall 1. januar 2005 er oppgitt. Folketallet omfatter byen uten forsteder. Tabellen er sortert etter folketall i 2005.
  

## Eksterne lenker
* Institut National de la Statistique
*  (engelsk, tysk, fransk og spansk)
* Befolkningstall fra http://www.citypopulation.de/Madagascar.html (engelsk og tysk)
Frederick Delius

**Frederick Theodore Albert Delius** (født **Fritz Theodor Albert Delius**; 1862–1934) var en britisk komponist med tyske aner. Ved siden av Ralph Vaughan Williams og Edward Elgar betraktes han som den mest markante britiske komponisten før annen verdenskrig.

## Bakgrunn og virke
Delius' foreldre, Julius og Elise Pauline Delius flyttet fra Bielefeld i Tyskland til Bradford i England før Frederick ble født. Der etablerte de seg i ullbransjen. 

Frederick tilbrakte mesteparten av livet i utlandet, og siden faren ikke var spesielt interessert i at Frederick skulle starte en karriere innen musikk, ble Frederick først sendt til Florida, USA, der han forsøkte seg på å dyrke appelsiner. Tross farens
motvilje, studerte Frederick musikk mens han drev appelsinfarmen, og i 1888 flyttet han til Leipzig i Tyskland, der han fortsatte på musikkstudiene sine på konservatoriet. I Leipzig ble han i desember 1887 kjent med Grieg som aktivt bidro til at Delius kunne etablere seg som komponist.

Delius besøkte Norge først på 1880-tallet og ble etterhvert en ordentlig norgesvenn, som også kjente Johan Halvorsen og besøkte Edvard Munch i Åsgårdstrand såvel som Bjørnstjerne Bjørnson på Aulestad. Knut Hamsun besøkte Delius i 1879 på hytta hans i Ville d'Avray utenfor Paris der de fleste av Delius' venner var norske, spesielt nært stod fiolinisten Halfdan Jebe som var bror til Munchs venninne, malerinnen Tupsy Jebe.

Delius dirigerte selv da Kristiania Konsertforening  i 1891 uroppførte hans *Paa vidderne*, inspirert av Henrik Ibsens dikt; og som fikk
god mottakelse da det tre år etter ble fremført i Monte Carlo.
Da han skrev musikk til Gunnar Heiberg sitt *Folkeraadet* (Christiania Theater, 18. oktober 1897) ble Delius jaget ut av sitt hotell av rasende
nasjonalister, fordi Delius hadde flettet inn en mollstemt variant av Ja, vi elsker.  Som svar til VG-journalist Christian Krohg, som ville vite om Delius hadde tenkt å håne nasjonalsangen, svarte Delius at han ikke interesserte seg for politikk.
Mange somre tilbrakte han i Norge, og i 1912 komponerte han *On Hearing the First Cuckoo in Spring* 1912, etter en norsk folketone; samme tema som
Grieg tok med i sine 19 norske folkeviser (opus 66) fra 1896. Til sist 
lot han (Delius, altså) oppføre *Villa Høifagerli* på Lesjaskog i Lesja i 1921 der han i 1923 hadde Percy Grainger som gjest. 
Sykdom gjorde at dette ble hans siste tur på hytta. Delius var blind og lam de siste seks årene av sitt liv.

## Referanser


## Litteratur
* Beecham, Sir Thomas (1973): Frederick Delius. New York: Vienna House. ISBN 0-8443-0082-9
* Delius, Frederick (1983, 1988): A Life in Letters (2 vols). Aldershot: Scolar Press ISBN 1-85928-178-8. Bl.a. brev til Grieg, oversatt til engelsk
* Grieg, Edvard (1996): Edvard Griegs Briefwechsel. Bd. 2: *Der Briefwechsel mit dem Hause [[Breitkopf & Härtel]], die Briefe von Frederick Delius an [[Nina Grieg|Nina]] und Edvard Grieg und andere ausgewählte Schreiben*. Egelsbach/St.Peter Port: Verlag Hänsel-Hohenhausen/Knaresborough Ltd., ISBN 3-8267-1123-8. Delius' brev til Grieg i originalspråk.

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Langerak kraftverk

**Langerak kraftverk** (også skrevet **Longerak kraftstasjon**) er et vannkraftverk ved Longerak i Bygland kommune i Agder.

## Beliggenhet og produksjon
Kraftverket utnytter et fall på 300 meter fra reguleringsmagasinet Langeraksvatn, som reguleres mellom 598 og 594 moh.

Samlet effekt er 1,5 MW, og midlere årsproduksjon er på 7 GWh.

Kraftstasjonen ligger 70 høydemeter oppe i dalsiden, og utnytter ikke hele fallet i elven Longeraksåni.
 
Vannet renner siden ut i Byglandsfjorden.

## Historikk
Kraftverket ble bygget for å forsyne Landeskogen tuberkulosesanatorium med strøm. Både sanatoriet og kraftstasjonen er tegnet av arkitekt Kristian Biong. Produksjonen startet i 1916.

Kraftverket er ført opp på NVEs liste over kraftanlegg som kulturminner. 

## Eierskap
Kraftverket eies av Å Energi.

## Bildegalleri

Fil:Longerak kraftstasjon, baksiden med inntakshus.JPG|
Fil:Longerak kraftstasjon sidevegg og tårn.JPG|


## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Å Energi: Våre kraftverk
Uleberg kraftverk

**Uleberg kraftverk** er et vannkraftverk ved Uleberg i Evje og Hornnes kommune i Agder.

Kraftverket utnytter et fall på 180 meter i elva Skjerka.

Samlet effekt er 9,4 MW og midlere årsproduksjon er på 38 GWh. Det er installert to francisturbiner.

Kraftverket eies av Å Energi. Produksjonen startet i 2006.
 
## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Å Energi: Våre kraftverk
Hovatn

**Hovatn**, **Hovvatn** eller **Hovatnet** kan vise til flere innsjøer i Norge:

*Hovatn (Bygland) – i Bygland kommune i Aust-Agder
*Hovatn (Bykle) – i Bykle kommune i Aust-Agder
*Hovatn (Froland) – i Froland kommune i Aust-Agder
*Hovvatn (Valle og Fyresdal) – i Valle kommune i Aust-Agder og Fyresdal kommune i Telemark
*Hovvatn (Birkenes) – i Birkenes og Evje og Hornnes kommuner i Aust-Agder
*Hovatnet (Levanger) – i Levanger kommune i Nord-Trøndelag
Hägerstensåsen

**Hägerstensåsen** er en bydel i bydelsområdet Hägersten-Liljeholmen i Söderort i Stockholm. Bydelen grenser til Hägersten, Midsommarkransen, Västberga, Solberga og Västertorp.

## Bilder

File:Hägerstensåsen2010d.jpg|Riksdalertorget.
File:Hägerstensåsen2010c.jpg|Boliger fra 1940-tallet


## Se også
* Hägerstensåsen tunnelbanestasjon

## Eksterne lenker
*
Hägerstensåsen tunnelbanestasjon

**Hägerstensåsen tunnelbanestasjon** trafikkeres av T-bane 2 (rød linje) og ligger mellom stasjonene Telefonplan og Västertorp. 

Stasjonen ble tatt i bruk 5. april 1964, da T-bane 2 ble innviet. Det er en utendørsstasjon med plattform på viadukt over Personnevägen. Stasjonen har to billetthaller.

## Eksterne lenker
* Oversikt over kollektivtransport-systemet i Stockholm på sl.se
* Linjekart for Stockholms tunnelbane
Iveland kraftverk

**Iveland kraftverk** er et vannkraftverk i elven Otra ved Iveland i Iveland kommune i Agder.

Kraftverket utnytter et fall på 50,5 meter fra Gåseflåfjorden til Nomelandsfjorden, som igjen er inntaksmagasin for Nomeland kraftverk.

Samlet effekt er 43 MW, og midlere årsproduksjon er på 340 GWh. Produksjonen startet i 1949, med senere modifiseringer i 1950 og 1955.

Kraftstasjonen ligger i dagen, og eies av Å Energi.

**Iveland 2** ble offisielt åpnet 14. juni 2016. Det er en utvidelse med et eget inntak i Dalanekilen/Gåseflåfjorden, en ca. to kilometer lang tilløpstunnel på størrelse med en trefelts biltunnel, samt maskinsal i en fjellhall øst for det eksisterende anlegget. Kraftverket vil da ha økt produksjonen med ca. 140 GWh/år.

Det har en francisturbin på 44 MW. Begge kraftverkene kan kjøres samtidig, slik at vannet i flomperioder kan utnyttes bedre.

Samlet årsproduksjon er 500 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Å Energi: Våre kraftverk
*Setesdalswiki

## Eksterne lenker
* Setesdalswiki.no: Bilde av kraftverket
*Regjeringen - offisiell åpning
Nomeland kraftverk

**Nomeland kraftverk** er et vannkraftverk i elven Otra ved Nomeland i Iveland kommune i Agder.

Kraftstasjonen ligger i dagen, og er en vakker kraftstasjonsbygning bygget i betong og stein, i nyklassisistisk stil.

## Beliggenhet og produksjon
Kraftverket utnytter et fall på 20,4 meter fra en Nomelandsdammen som demmer opp Otra, til kraftstasjonen. Demningen er en 100 meter lang betongdemning og den har en største høyde på 28 meter. 

Det er installert fire francisturbiner med samlet effekt 28,7 MW og midlere årsproduksjon er på 170 GWh.

## Historikk
Anleggsarbeidene ble påbegynt i 1916. Produksjonen startet i 1920, med senere modifiseringer i 1922 og 1994.

## Eierskap
Kraftverket eies av Å Energi.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Å Energi: Våre kraftverk
Amerikansk tegnspråk

**Amerikansk tegnspråk** (engelsk: *American Sign Language*) er tegnspråket som brukes av døve i USA, de engelsktalende delene av Canada og i deler av Mexico. Selv om Storbritannia og USA begge har engelsk som hovedspråk, er britisk tegnspråk meget forskjellig fra amerikansk tegnspråk, og de to er ikke gjensidig forståelige.

Amerikansk tegnspråk er også i bruk (av og til ved siden av lokale tegnspråk) på Filippinene og i Singapore, Hongkong, Den dominikanske republikk, Haiti, Puerto Rico, Elfenbenskysten, Burkina Faso, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Tsjad, Gabon, Den demokratiske republikken Kongo, Den sentralafrikanske republikk, Mauritania, Kenya, Madagaskar og Zimbabwe. Som andre tegnspråk har amerikansk tegnspråk en grammatikk og syntaks som ikke er relatert til talespråkene som brukes i områdene det brukes. Det har ikke vært noen pålitelige undersøkelser angående antall brukere av tegnspråket, men estimater ligger på mellom 500&nbsp;000 og 2&nbsp;000&nbsp;000 brukere i USA.

## Eksterne lenker
* Handspeak, ledende side om amerikansk tegnspråk
Hunsfoss kraftverk

**Hunsfoss kraftverk**  er et  vannkraftverk i elven Otra  ved Vennesla i Vennesla kommune i Agder. Det utnytter et fall på 13,5 meter i elven. Kraftverket eies av Agder Energi.

Opprinnelig eier var Hunfos fabrikker, som senere gikk inn i Norske Skog-konsernet. I 1982 ble kraftverket solgt til Statkraft og deretter videresolgt til Vest-Agder Energiverk i 1983. Per 2023 eies kraftverket av Å Energi.

Samlet installert effekt er 25,1 MW fra to kaplanturbiner. Årsproduksjonen er 142 GWh.
__NOTOC__
## Hunsfoss Vest
Den første kraftproduksjonen på stedet startet i 1897. En kraftstasjon med et aggregat på 4,6 MVA ble bygd i 1926.

I 1964 stod en ny kraftstasjonen ferdig, med en kaplanturbin på 13 MVA. Da ble den gamle stasjonen, med 4 francisturbiner, tatt ut av drift. Det største aggregatet ble så oppgradert, og brukes i flomperioder. Det ble tatt ut av drift i 2013.

Det var en omfattende oppgradering i 2013; ombyggingen hadde som formål å sette anlegget i stand til å produsere 45 GWh. Det er bygget for effektkjøring.

## Hunsfoss Øst
I 2008 stod en helt ny kraftstasjon med dam og flomluker ferdig. Det er installert en kaplanturbin på 15 MW, årsproduksjon er 115 GWh. Det nye anlegget ble bygget i Otras østre løp.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase Hunsfoss
* NVE vannkraftdatabase Hunsfoss Øst
* Å Energi: Våre kraftverk
* Energibransjen

## Se også
* Husfos Posten #2-1964: Det nye kraftanlegget
Gullkalven (studentkonkurranse)

**Gullkalven**, opprinnelig kalt **Gullblyantspisseren**, er en konkurranse for norske elever og studenter ved skoler som underviser i kreativ kommunikasjon i Norge og utlandet. Konkurransen arrangeres hvert år av elever ved Westerdals Oslo School of Arts, Communication and Technology i Oslo. Konkurransen startet i 1990 da skolen var en rein reklameskole. Navnet «Gullblyantspisseren» henviste til Gullblyanten som er norgesmesterskapet i reklame for de etablerte reklamebyråene. 

Gullblyantspisseren skiftet navn til **Gullkalven** i 2007

## Kategorier

I 2006 hadde Gullblyantspisseren 24 kategorier for konkurrerende bidrag:  
Annonse,
Radio,
Direkte Markedsføring (DM),
Kampanje,
Ambient/Stunt,
Art Direction,
Åpen Tekst,
Reklametekst,
Messe/Stand,
Butikk,
Vindu,
Interiør,
Boards/Plakat,
Emballasjedesign,
Identitetsdesign,
Manus,
Reklamefilm,
Kortfilm fiksjon,
Dokumentar,
Musikkvideo,
Interaktivt,
Foto,
Illustrasjon,
Åpen klasse.

Tilleggspriser var «Aftenposten best jobbet» og «Puttiprisen»

I 2014 er konkurransen delt inn i 5 kategorier + èn åpen brief. Konkurransen blir arrangert av Gullkalven i samarbeid med noen av de største aktørene i kommunikasjonbransjen. Gullkalven har som mål å være den mest attraktive konkurransen for studenter og synliggjøre de beste ideene for kommunikasjonsbransjen. 

Briefene slippes 6.mars. Vinnerne kåres på prisutdelingen 28. Mai. Gullkalven er åpen for alle studenter i Norge, og norske studenter i utlandet – alt man trenger er en god idé, eller fire.

## Årets Gullkalv

* 2007, André Gidoin og Morten Halvorsen
* 2008, Ulrik Solum Waagsether og Sindre Veseth Foss
* 2009, Emmeline Berglund og Leo Behrens (tidligere Kimmi Behrens)  
* 2010, Julian Hagemann og Torkild Jarnholt
* 2011, Sindre Fosse Rosness og Bård Rostrup Gabrielsen
* 2012, Erik Grov Lysø og Ole Henrik Golf
* 2013, Thea Emanuelsen og Aleksander Erichsen
* 2014, Thea Tovshus og Christian Lindvik
* 2015, Alex Bjørne-Larsen og Aslak Aalberg
* 2016, Christoffer Rontén og Thea Breili
* 2017, Axel Bjørne-Larsen og Aslak Aalberg
* 2018, Mathias Sandvik, Sindre Johnstad og Sindre Øren
* 2019, Sollin Sæle, Per Berge Moe og Thorbjørn Havn
*2020, Sebastian Pandonis, Folke Kühlhorn, Linn Stewart og Oskar Engman
*2021, Sebastian Pandonis, Oskar Engman og Peter Holtze
*2022, Jobo Engh, Jørgen Kjensli Moe og Michael Isaksen
*2023, Frederik Feiler, Hauk Brochmann og Karoline Mikkelsen 
*2024, Ingrid Gulaker Skoglund og Tage Holness

## Eksterne lenker
* Gullblyantspisserens hjemmeside
* Westerdals Oslo School of Arts, Communication and Technology sin hjemmeside

## Referanser
L’Arc~en~Ciel

**L'Arc~en~Ciel** (fra fransk: «regnuen», også kjent som **L'Arc**) er et japansk rockeband. 

De har solgt over 25 millioner singler og album bare i Japan. Bandet ledes av bassisten Tetsu.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Giovanni Battista Tiepolo

**Giovanni Battista Tiepolo**, også **Giambattista Tiepolo** (født 5. mars 1696 i Venezia, død 27. mars 1770 i Madrid) var en italiensk maler.

## Liv og verk

Tiepolo, som gikk i lære hos maleren Gregorio Lazzarini, arbeidet allerede i 1717 som selvstendig kunstner i Venezia, hvor han fikk en rekke oppdrag med utsmykking av kirker og adelspalasser.

Mellom 1750 og 1753 utførte Tiepolo sitt mesterverk, freskeutsmykningen av den fyrstebiskopelige residensen i Würzburg, hvor han ble assistert av sine sønner Giovanni Domenico og Lorenzo. Disse monumentale freskene, med sin lyse koloritt, gjorde Tiepolo viden kjent.  Han fikk bestilninger fra hoffet i Frankrike, England og Russland.  Fra 1762 var han virksom ved det spanske hoffet og utførte fresker i blant annet *Palacio Real* i Madrid.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rana No (magasin)

**Rana No** var et reportasjemagasin som ble distribuert gratis til alle husstander i kommunene Rana, Nesna, Hemnes, Lurøy, Rødøy og Træna.

Første utgave ble utgitt i august 2005, siste utgave av avisen utkom april 2008.

Avisen hadde et opplag på 16&nbsp;500 i mars 2008.

## Referanser
Norsborg tunnelbanestasjon

**Norsborg tunnelbanestasjon** ligger i kommunedelen Norsborg i Botkyrka kommune. Den er endestasjon på Stockholms tunnelbanes røde linje og ligger etter stasjonen Hallunda. Stasjonen ble innviet 12. januar 1975 som den 78. stasjonen. 

Stasjonen består av en utendørs plattform med inngang fra Skarpbrunnavägen 85. Norsborg er den vestligste stasjonen i hele tunnelbanenettet.

## Eksterne lenker
* Oversikt over kollektivtransport-systemet i Stockholm på sl.se
* Linjekart for Stockholms tunnelbane
Gobiørkenen

**Gobi** eller **Gobiørkenen** (mongolsk: Говь, *Gowj*, kinesisk: 戈壁, pinyin: *Gē bì*) er et stort ørkenområde i det østre Sentral-Asia. Den er Asias største og en av verdens største ørkener. Omkring én tredjedel av ørkenen er steinørken, mens det resterende arealet er tørr steppe.

Gobi dekker deler av nordlige og nordvestlige Kina og sørlige Mongolia. Den ligger fysisk på det mongolske platå og strekker seg cirka  fra sørvest til nordøst og cirka  fra nord til sør. Arealet utgjør omkring . Høyden over havet varierer fra cirka  i øst til cirka  i vest. Ørkenen er avgrenset av Altajfjellene og de mongolske gressteppene i nord, av sandørkenen Taklamakan i vest, av Hexikorridoren og Tibetplatået i sørvest og av den nordkinesiske slette i sørøst. 

Den svenske forskeren Sven Hedin var med på å kartlegge Gobiørkenen to ganger, i 1897 og i 1900–1901. Gobi var da en av de få gjenværende hvite flekkene på verdenskartet.

Betegnelsen «gobi» er tvetydig, og benyttes verken i Kina eller i Mongolia for noe nærmere konkretisert eller avgrenset område. I stedet står det mongolske ordet «gobi»
(kinesisk: *gebi*, ofte også *gebi tan*) for landskapsformen i de sentralasiatiske stein- og blokkørkenene. Dette til forskjell fra sandørkenene, som på kinesisk kalles «shamo».

Regionen kalles i Kina også for *han-hai* («tørr sjø»).

## Referanser




## Litteratur
*John Man: *Gobi: Tracking the Desert*, 1999
Bomfunk MC’s

**Bomfunk MC's** var en finsk rap-/elektronikagruppe som ble dannet i 1997. Gruppen debuterte med albumet *In Stereo* (Sony Music) med singlene «Freestyler», «Uprocking Beats» og «B-Boys & Flygirls». «Freestyler» toppet listene i Sverige, Tyskland, Hellas, Australia, Norge, New Zealand, Østerrike, Sveits, Tyrkia, Belgia, Nederland og Italia, og kom på andreplass i Danmark, Storbritannia og på Island.

Gruppen har aldri erklært seg selv oppløst, men har ikke vært aktiv siden 2005.

## Medlemmer
*Raymond Ebanks B.O.W også kjent som B.O.Dubb (MC) 
*Ari Toikka også kjent som A.T (på trommer) 
*Ville Mäkinen også kjent som Mr Wily (bass/keyboard) 
*Riku Pentti også kjent som DJ Infekto også kjent som Rico Tubbs (DJ, keyboard) 
*Okke Komulainen (keyboard) 

## Tidligere medlemmer

*Ismo Lappalainen også kjent som DJ Gismo (DJ, forlot gruppen i 2002)

## Diskografi

### Album

**In Stereo* (Sony Music/Epidrome) 1999 
**Burnin' Sneakers* (Sony Music/Epidrome) 2002 
**Reverse Psychology* (Universal Music/Polydor) 2004 

### Singler

* «Uprocking Beats» 1998 
* «B-Boys & Flygirls» 1999 
* «Freestyler» 1999 
* «Other Emcees» 1999 
* «Rocking Just To Make Ya Move» 1999 
* «Freestyler (Continental European Re-Release)» 2000 
* «B-Boys & Flygirls (Remix)» 2000 
* «Uprocking Beats (Remix)» 2000 
* «Super Electric» 2001 
* «Live Your Life» (feat. Max'C) 2002 
* «Burnin' Sneakers» 2002 
* «Something Goin' On» (feat. Jessica Folcker) 2002 
* «Back To Back» (feat. Z-MC) 2002 
* «No Way In Hell» 2004 
* «Hypnotic» (feat. Elena Mady) 2004 

## Eksterne lenker
*
Akalla tunnelbanestasjon

**Akalla tunnelbanestasjon** er en stasjon på Stockholms tunnelbane. Den ligger i bydelen Akalla i Västerort i Stockholm kommune. Stasjonen trafikkeres av T-bane 3 (blå linje), og er endestasjon på Akallagrenen. Den ligger etter stasjonen Husby. 

Stasjonen ligger i fjelltunnel mellom Nystadsgatan og Sveaborgsgatan, 20 meter under bakken. Det er to billetthaller. Den nordre ligger i tilknytning til en mindre underjordisk bussterminal med inngang fra Akalla torg. Den andre har inngang fra Sibeliusgången/Nystadsgatan.

Stasjonen ble tatt i bruk 5. juni 1977. 

Veggene på stasjonen er okergule, og er prydet med seks keramikkmalerier med menn og kvinner, laget av kunstneren Birgit Ståhl-Nyberg.

## Eksterne lenker
* Oversikt over kollektivtransport-systemet i Stockholm på sl.se
* Linjekart for Stockholms tunnelbane
Steinsfoss kraftverk

**Steinsfoss kraftverk** er et vannkraftverk i elven Otra nord for Vennesla i Vennesla kommune i Agder. Otra er her grenseelv mellom Iveland og Vennesla kommuner.

Kraftverket utnytter et fall på 54 meter fra Beihølen til Venneslafjorden. Kraftverket regulerer fossene Steinsfoss, Paulenfoss og Urfoss.

Samlet effekt er 109 MW, og midlere årsproduksjon er på 570 GWh.

Produksjonen startet i 1957 og ble utvidet i 1958 og 1985.  I 1985 ble det montert en kaplanturbin på 60 MW. Vannet ledes i en 3,5&nbsp;km lang tunnel fra inntaksmagasinet og kraftverket er innsprengt i fjellet.

Kraftverket eies av Å Energi.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Å Energi: Våre kraftverk

.
.
.
Stadion tunnelbanestasjon

**Stadion tunnelbanestasjon** er en stasjon på Stockholms tunnelbane. Den ligger i bydelen Östermalm i Stockholms innerstad, trafikkeres av T-bane 2 (rød linje) og ligger mellom stasjonene Östermalmstorg og Tekniska högskolan.

Stasjonen ligger i fjellet, ca. 25 meter under bakken, og har to innganger. Den ble åpnet 30. september 1973. Stasjonen har fått navn etter Stockholms stadion.

## Eksterne lenker
* Oversikt over kollektivtransport-systemet i Stockholm på sl.se
* Linjekart for Stockholms tunnelbane
Olybrius

**Ancius Olybrius** var en romersk aristokrat og vestromersk keiser juli til oktober 472. Olybrius tilhørte en mektig italiensk adelsslekt og ca. 454 ble han gift med Placidia, datter til keiser Valentinian III og keiserinne Eudoxia. Dette kan ha vært et ledd i Valentinians politikk for å skaffe seg en støttespiller mot mektige generaler som Flavius Aetius. 

Valentinian III ble drept i mars 455. To måneder senere plyndret vandalene Roma. Olybrius oppholdt seg for tiden i Konstantinopel og slapp unna, men vandalene tok med seg hans kone Placidia, hennes søster Eudocia og mor, keiserinne Eudoxia, til Karthago som krigsbytte. Vandalenes konge, Geiserik, giftet så bort Eudocia med sin sønn Hunerik. Da keiser Majorian døde 461 forsøkte Geiserik å gjøre Olybrius til keiser. og sendte derfor tilbake Eudoxia og Placidia. Denne planen slo feil, og isteden ble Libius Severus ny vestromersk keiser.

Olybrius og Placidia bodde en tid i Konstantinopel og fikk der dattera Juliana. I 464 ble han valgt til konsul sammen med Fl. Rusticus. Olybrius var en religiøs mann og sammen med Placidia renoverte han St. Euphemias kirke i Konstantinopel. Denne kirka var opprinnelig grunnlagt av keiserinne Eudoxia. Ved Libius Severus’ død i 465 skal Geiserik igjen ha forsøkt å få utnevnt Olybrius til keiser, men også nå uten hell.

I 472 ble Olybrius sent til Italia av keiser Leo I for å mekle mellom Vestromerrikets keiser Anthemius og hans mektige *[[magister militum]]* Ricimer. Kildene beretter heller motstridende om hva som videre hendte i Italia, men det endelige utfallet er i alle fall klart. Ricimer proklamerte Olybrius som Vestromerrikets nye keiser og Anthemius ble drept, enten før eller etterpå.

Om Olybrius’ korte regjeringstid er det overlevert nesten ingen opplysninger. Ricimer, Italias mektigste mann i to tiår, døde av sykdom i august. Til å etterfølge ham utnevnte Olybrius Ricimers nevø Gundobad til ny *magister militum* og patrisier. Kort tid senere ble Olybrius syk og døde i oktober eller november. Etter Olybrius’ død var det et kort interregnum i Vestromerriket til Gundobad utnevnte Glycerius til keiser mars 473.

Olybrius’ datter Ancinia Juliana levde videre i Konstantinopel etter sin fars død. På et tidspunkt var hun aktuell som mulig giftemål for ostrogoternes kong Teoderik den store. Hun endte opp med å gifte den østromerske generalen Fl. Areobindus Dagalaiphus Areobindus, barnebarn til Aspar og *magister militum* 503-505. De hadde en sønn kalt Olybrius som var konsul i 491.

## Referanser
Kumi Koda

**Koda Kumi** (倖田來未, Kōda Kumi), (født **Kouda Kumiko** 神田來未子, Kouda Kumiko) 13. november, 1982 i Kyoto, Japan) er en japansk solo R&B- og popsanger. Hun er mest kjent for albumet *[[real Emotion/1000 no Kotoba]]* som ble en massiv hit nettopp fordi de to sangene var introdusert på det populære PlayStation-spillet *[[Final Fantasy X-2]]*, og siden da har Kumi Kodas karriere tatt av.

## Trivielt
* Blodtype: A
* Favorittmusikk: Hiphop
* Favorittsport: squash
* Favorittklær: Dolce & Gabbana, H・A・K
* Favorittsangere: Britney Spears, Chingy, Christina Aguilera, Nelly, P!nk, Pharrell Williams

## På DVD
# 7SPIRITS (2003/3/19)
# feel… (2004/3/24)
# girls~Selfish~ (2004/11/25)
# secret -FIRST CLASS LIMITED LIVE- (2005/9/21)
# BEST~first things~ LIVE TOUR 2005
# LIVE TOUR 2005~first things~deluxe edition – (2006/9/13)

## Song Nation
* the meaning of peace m/BoA (19. desember, 2001)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
* Krazy 4 Kuku
* Kuuchan.com ~ Koda Kumi News and Information site
Vigelandsfoss kraftverk

**Vigelandsfoss kraftverk**  er et  vannkraftverk i elven Otra ved Vennesla i Vennesla kommune i Agder.

Kraftverket utnytter et fall på 19,5 meter i elven som er oppdemmet ved kraftstasjonen.

Samlet effekt er 26 MW og midlere årsproduksjon er på 180 GWh.

Hydro Energi overtok Vigelands Brug i 2013. Eier er Hydro Vigelandsfoss AS, som eies 100% av Hydro Energi.

Otravassdraget er utbygget med 11 kraftverk og flere magasiner der Vatnedalsdammen er det største magasinet med en reguleringshøyde på 140 meter og magasinkapasitet på 1150 millioner m³.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Hydro (arkiv)
Liljeholmen tunnelbanestasjon

**Liljeholmen tunnelbanestasjon** er en stasjon på Stockholms tunnelbane som trafikkeres av T-bane 2 (rød linje). Den ligger mellom stasjonene Hornstull og henholdsvis Aspudden (linje 13) og Midsommarkransen (linje 14). Stasjonen ligger sentralt i bydelen Liljeholmen i Söderort i Stockholm kommune.

## Eksterne lenker
* Oversikt over kollektivtransport-systemet i Stockholm på sl.se
* Linjekart for Stockholms tunnelbane
Istakhri

**Istakhri**, eller under hans fulle navn **Abul Qasim Ubaidullah ibn Abdullah ibn Khurdad-bih**, var en betydningsfull geograf fra Persia (dagens Iran) fra siste halvdel av 1000-tallet.

Istakhri er bortimot ukjent bortsett fra hans verk. Han nevnes ikke i noen arabiske biografier, og det som vi vet om ham personlig var hans møte med Ibn Hawqal som blir omtalt i den sistnevntes bok. Hans verker ble uansett populære, noe man kan se av mange tidlige utgaver, sitater og oversettelser som ofte avviker fra hverandre.

Blant hans verker finnes *Al-masalik wa al-mamalik* og *al-Aqalim*. Han skrev en gang ca. 977 blant annet om khazerene, et halvnomadisk tyrkisk folk fra Sentral-Asia. Hans omtale om khazerene er antatt å støtte seg på et tapt verk av geografen el-Balkhi skrevet fra en gang rundt år 921. Istakhri står også bak den tidligste opptegnelse over vindmøller.

## Referanser


## Eksterne lenker
* World Map of al-Istakhri
Innbygda (Selbu)

**Innbygda** er ei grend og en tidligere skolekrets i Selbu kommune, sørøst for Trondheim, og rundt fire kilometer nordøst for tettstedet Mebond. Grenda ligger ved den sørøstlige delen av Selbusjøen, og det meste av stedets bebyggelse er konsentrert oppover langs Garbergselva.

En del industri har tilholdssted i Innbygda, blant annet Kjeldstad Sagbruk & Høvleri, TINE, Selbuhus og Norbit.

Tidligere hadde grenda også sin egen barneskole, men den ble lagt ned i 2006 og elevene flyttet til nye Bell skole i Mebond i Selbu.

## Referanser