open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mohács

**Mohács** er en ungarsk grenseby ved Donau.

## Historie
To berømte slag har funnet sted i Mohács:

# Slaget ved Mohács 1526 – osmanene beseirer ungarerne
# Slaget ved Mohács 1687 – Østerrike beseirer Det osmanske rike

## Vennskapsbyer
*  Beli Manastir,Kroatia (1967)
*  Bensheim, Tyskland (1987)
*  Câmpia Turzii, Romania (1990)
*  Wattrelos, Frankrike (1993)
*  Siemianowice Śląskie, Polen (1999)
*  Beykoz, Tyrkia (2008)
*  Sveti Filip i Jakov, Kroatia (2014)

## Bilder

Mohács Duna.JPG|Donau ved Mohács
Town Hall, Mohács.jpg|Rådhuset
Hősök ligete Mohács A.JPG|
Buso masks.jpg|
Carnival in Mohács.jpg|


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rakkestad Bygdeblad

***Rakkestad Bygdeblad*** var en avis som ble utgitt i Rakkestad i Østfold. Avisa kom ut med siste utgave 29. mars 2008.

Ansvarlig redaktør for avisa var hele tiden Carsten Lier. Avisa kom ut første gang 4. september 2002 og hadde utgivelse tirsdag, torsdag og lørdag. Avisa hadde 29 lokale eiere, og stod utenfor de store aviskonsernene.

I 2003 ble Rakkestad Bygdeblad kåret til Årets lokalavis i Norge av Landslaget for Lokalaviser.

## Opplag
*2004: 1&nbsp;533
*2005: 1&nbsp;545
*2006: 1&nbsp;496
*2007: 1&nbsp;417

## Referanser


## Eksterne lenker
* Siste avis lørdag (Rakkestad Avis)
Sarpsborg Arbeiderblad

***Sarpsborg Arbeiderblad*** er en avis som blir utgitt i Sarpsborg i Østfold. Fra september 2021 utkommer avisen på papir og som e-avis tirsdag, torsdag og lørdag. Fra 2024 ble lørdagsutgivelsen byttet til fredag.

Ansvarlig redaktør er Bernt Lyngstad.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Péter Medgyessy

**Péter Medgyessy** (født 19. oktober 1942 i Budapest) er ungarsk politiker. Han var Ungarns statsminister fra 27. mai 2002 til 29. september 2004.

Medgyessy ble i 2002 hedret med storkors av Den Kongelige Norske Fortjenstorden.

## Referanser
Ferenc Gyurcsány

**Ferenc Gyurcsány** (født 4. juni 1961 i Pápa) er en ungarsk politiker. Han var Ungarns statsminister mellom 29. september 2004 og 14. april 2009

## Referanser
Raumnes

***Raumnes*** er ei lokalavis for Nes på Romerike. Den gis ut i papirutgave tirsdag og fredag, i tillegg til nettavisa raumnes.no.

Raumnes ble etablert i 1947.

Redaktør og daglig leder er per januar 2025 Fred C. Gjestad. Redaksjonen har sine lokaler på Årnes.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
* 2006: 
* 2007: 
* 2008: 
* 2009: 
* 2010: 
* 2011: 
* 2012: 
* 2013: 
* 2014: 
* 2015: 
* 2016: 
* 2017: 
* 2019:  (NB: Ny målemetode fra 2018 som gjør at tidligere tall ikke er sammenliknbare)
* 2024:  (1. halvår)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Varingen

***Varingen*** er en avis som kommer ut i Nittedal i Akershus. Den er en lokalavis for Nittedal og Hakadal, og utkommer onsdager og fredager. Generalforsamlingen i Varingen AS godkjente 21. juni 2017 enstemmig avtale om salg av lokalavisen til Amedia, med overtagelse i begynnelsen av juli 2017. Avisen ble startet i 1946, og 49 lokale lag og foreninger har vært aksjonærer i selskapet.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
*2006: 5&nbsp;853 
*2007: 5&nbsp;949
*2008: 6&nbsp;020 
*2009: 6&nbsp;014 
*2010: 5&nbsp;966
*2011: 5&nbsp;863
*2012: 5&nbsp;780
*2013: 5&nbsp;598
*2014: 5&nbsp;635
*2015: 5&nbsp;383
*2016: 5&nbsp;230
*2017: 4&nbsp;937

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Aberystwyth

**Aberystwyth** (eng. uttale [æbəˈrɪstwɪθ], walisisk uttale [abɛrˈəstʊɨθ] dvs. betoning av første y) er en historisk markeds- og havneby i Ceredigion i Wales, Storbritannia. Den har ca. 13 000 innbyggere (2011). Navnet betyr «Ystwyths munning». Byen ligger nær stedet hvor elvene Ystwyth og Rheidol renner sammen, omkring midt i Cardiganbukten og munner ut i havet. Aberystwyth forkortes som regel til "Aber" på folkemunne.

I Aberystwyth ligger Aberystwyth University, College of Librarianship Wales og Welsh Agricultural College med tilsammen omkring  studenter. Studentene setter i dag et sterkt preg på byen. Aberystwyth University er særlig kjent for det velrenomerte Fakultet for Internasjonal Politikk, grunnlagt i 1919, og dermed det første av sin type i verden. Fakultetet har trukket til seg en rekke kjente navn innenfor internasjonale studier, deriblant E. H. Carr, Leopold Kohr, Andrew Linklater, Ken Booth, Steve Smith and Michael Cox.

Aberystwyth var vertskap for den nasjonale Eisteddfod i 1865, 1916, 1952 og 1992.

I Aberystwyth ligger også det walisiske nasjonalbiblioteket (National Library of Wales, Llyfrgell Genedlaethol Cymru).
 
## Historie

I 1109 ble det bygget en normannisk festning på høyden som nå heter Castle Hill, og det er dette som utgjør starten på byens historie. Festningen ble ødelagt av waliserne, og i 1277 bygde Edvard I av England Aberystwyth Castle. Fra 1404 til 1408 hadde Owain Glyndwr kontroll over slottet, men han måtte til slutt overgi det til prins Harry.

Kort tid etter dette fikk byen sitt charter, og het da Ville de Lampadarn, etter de gamle walisiske navnet Llanbadarn Gaerog, «det befestede Llanbadarn». Den kalles det samme i et charter fra Henrik VIII, men under Elisabeth I hadde den navnet Aberystwyth.

I 1647, under den engelske borgerkrigen, raserte parlamentarianerne slottet, slik at det nå er lite igjen av det bortsett fra ruiner av tre tårn.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Aberystwyth Guide
* Aberystwyth.com
Bud Grace

**Bud Grace** er en amerikansk tegneserieskaper som først og fremst er kjent for den ville humorserien Ernie. Opprinnelig var han utdannet atomfysiker, men han bestemte seg plutselig for å bli tegneserietegner. Han hadde nesten ikke tegnet en strek i hele sitt liv, og måtte derfor bruke mye tid på å trene opp tegnehånden. Han er i dag en stor personlighet i tegneserieverdenen. I USA gikk serien med navnet Ernie fra 1988 til 1998, og byttet samme året navn til Pirayaklubben. I Skandinavia har man beholdt originalnavnet Ernie.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Kulturo.no – Sans for brødristere og pirayaer (Intervju med Bud Grace)
Enebakk Avis

***Enebakk Avis*** er en avis som kommer ut hver torsdag i Enebakk i Akershus. Enebakk Avis AS ble startet som eget selskap under Smaalenene Medier AS. Den 22. desember 1999 kom den aller første utgaven av avisen. Enebakk Avis er eid av Amedia.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.

*2000: 1&nbsp;968
*2001: 2&nbsp;405 
*2002: 3&nbsp;468
*2003: 2&nbsp;527
*2004: 2&nbsp;749
*2005: 2&nbsp;845
*2006: 2&nbsp;985
*2007: 2&nbsp;984 
*2008: 3&nbsp;046
*2009: 2&nbsp;935
*2010: 2&nbsp;939
*2011: 2&nbsp;864
*2012: 2&nbsp;769
*2013: 2&nbsp;671
*2014: 2&nbsp;604
*2015: 2&nbsp;410
*2016: 2&nbsp;524
*2017: 2&nbsp;481

## Referanser


## Eksterne lenker
* Enebakk Avis
Indre Akershus Blad

***Indre Akershus Blad*** er en avis som dekker distriktet Indre Akershus, definert som bygdene Aurskog, Høland, Sørum, Fet og Rømskog i dagens kommuner Aurskog-Høland og Lillestrøm; alle lå fra middelalderen til 1919 i Akershus len og Akershus stiftamt, selv om Rømskog i moderne tid lå helt nord i Østfold. Redaksjonslokalet ligger i Bjørkeveien 4 på Bjørkelangen. Ansvarlig redaktør og disponent er Arne Henrik Vestreng. «Indre» – som avisen kalles på folkemunne – ble første gang utgitt i 1908. *Indre Akershus Blad* er en del av Mediehuset Romerike, som blant annet også omfatter avisen *[[Romerikes Blad]]* og tidligere også TV-stasjonen TVRomerike. Mediehuset Romerike er igjen en del av mediekonsernet Amedia.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Gjengangeren

***Gjengangeren*** er en avis som kommer ut i Horten i Vestfold. Boktrykker Iens Steenberg etablerte *Hortens Avis*, lokalbladet som ble *Gjengangeren* fra  årsskiftet 1851/52. *Gjengangeren* er Vestfolds eldste avis. Fra 17. april 2018 reduserte Gjengangeren antall ukentlige utgivelser fra seks til fire idet tirsdags- og lørdagsavisen ble kuttet ut og det digitale tilbudet styrket.

## Historie

Lista viser viktige år i avisas historie.
* 1851 Iens Steenberg får i juni Borre kommunestyres samtykke til å starte utgivelsen av *Hortens Blad*. Første utgave blir gitt ut 20. juli 1851.
* 1852 Fra 1. januar det året heter avisen *Gjengangeren* med undertittel «Blad for Horten, Borre, Åsgårdstrand og Våle»
* 1859 Steenbergs gård brenner
* 1878 Steenbergs gård brenner for 2. gang.
* 1881 Steenbergs gård brenner for 3. gang. Han bygger avishuset opp igjen som ved de to foregående brannene.
* 1884 Iens Steenberg dør 31. desember.
* 1900 Avisen går over til å bli aksjeselskap
* 1915 Avisen flytter til Storgata 19.
* 1924 Avisen blir morgenavis.
* 1930 Avisen flytter til C. Andersensgate 1.
* 1971 Avisen trykker sitt første fargebilde. Bildet er fra 17. mai-feiringen dette året.
* 1979 Avisen flytter inn i et nytt avishus i Vestre Braarudgate.
* 1988 Avisen blir en del av Orkla-konsernet, og får også sin første kvinnelige redaktør når Marit Haukom blir ansatt.
* 1989 Avisens eget trykkeri legges ned, og trykkingen overføres til Tønsbergs Blad. Antall medarbeidere kuttes fra 56 til 20 som følge av dette.
* 1992 Avisen kommer ut i tabloidformat for første gang 10. juni 1992.
* 1994 Avisen flytter igjen. Denne gangen til Storgata 38.
* 2006 Hele Orkla Media blir kjøpt opp av britiske Mecom Plc., frontet av David Montgomery. Den norske delen av Orkla Media får navnet Edda Media.
* 2007 Selskapet Gjengangeren AS er historie. Tre avis-selskaper i Vestfold fusjoneres, men består videre som selvstendige enheter med samme lokaler, produkter, stab og ledelse. Det nye selskapet heter Edda Vestfold AS, og erstatter AS Gjengangeren, Tønsbergs Blad AS og Sandefjords Blad AS. De tre avishusene er likestilte enheter i det nye aksjeselskapet.

## Redaktører
Liste over redaktører i 'Gjengangeren''.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* Avisens nettsted
Universität zu Köln

**Universität zu Köln** er med over 62 000 studenter et av de største universiteter i Tyskland. Det er også et av de eldste universiteter i Europa.

## Historie

### Det første universitetet
Det første Universität zu Köln ble grunnlagt av pave Urban VI i år 1388 som fjerde universitetet i Det hellige romerske rike av den tyske nasjon (det tysk-romerske rike) og ble nedlagt 1798. 

### Det nye universitetet
Det nye universitet ble grunnlagt 1919. Overborgermester Konrad Adenauer hadde etter å ha tiltrådt sitt nye verv i 1917, lagt sin fulle kraft bak arbeidet for et nytt universitet. Han tok initiativ til et Kaiser-Wilhelm-Institut for ernæring, og et samfunnsvitenskapelig institutt, under ledelse av filosofen Max Scheler. Valget av institutter hadde en side til sosiale spørsmål, og var aktuelle som følge av de sosiale problemer som hadde oppstått etter første verdenskrig. Overfor den prøyssiske regjeringen kunne Adenauer også argumentere med at et universitet ville styrke Tysklands stilling ved Rhinen, og 29. mai 1919 ble avtalen mellom Köln og staten undertegnet.

## Fakulteter
Det har idag 6 fakulteter: Økonomi og samfunnsvitenskap, jus, medisin, filosofi, matematikk og naturvitenskap og humaniora. Universitetet og det tilknyttede universitetsklinikum befinner seg i bydelen Sülz.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jarlsberg Avis

***Jarlsberg*** er ei avis som blir utgitt tre ganger i uka i Holmestrand i Vestfold. 

*Jarlsberg* kommer ut på papir hver tirsdag og torsdag samt eAvis på lørdag. Avisen dekker først og fremst lokalnyheter fra Holmestrand kommune, sport og kultur. Lokalavisa har en husstandsdekning på vel 58 prosent i Holmestrand kommune. Avisa er en del av mediekonsernet Amedia. Avisa trykkes i Larvik. Daglig leder og ansvarlig redaktør er Magnus Franer-Erlingsen. 

## Historie
Jarlsberg ble opprinnelig etablert i 1843. 

Avisen gikk konkurs i 1981, men ble overtatt av *[[Drammens Tidende]]*. Dette selskapet drev avisen frem til 1983 da den ble nedlagt.

I årene som fulgte var det en rekke aktører som forsøkte seg med lokalaviser i Holmestrand før det ble blåst nytt liv i *Jarlsberg* i 1993.

Siden 2001 har avisa også kommet ut med en egen nettutgave.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 
* 2006: 3&nbsp;647
* 2007: 3&nbsp;747
* 2008: 3&nbsp;830
* 2009: 3&nbsp;875
* 2010: 3&nbsp;916
* 2011: 3&nbsp;979
* 2012: 3&nbsp;963
* 2013: 3&nbsp;982
* 2014: 3&nbsp;881
* 2015: 3&nbsp;791
* 2016: 3&nbsp;864
* 2017: 3&nbsp;752
* 2018: 4&nbsp;268
* 2019: 4&nbsp;443
* 2020: 4&nbsp;442
* 2021: 4&nbsp;249
* 2022: 4&nbsp;031

## Referanser




## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Jarlsberg
Lokalavisen Øyene

***Lokalavisen Øyene*** er en lokalavis som kommer ut én gang i uken i Færder kommune i Vestfold. *Øyene* ble kåret til Årets lokalavis i 2006 og 2007. I tillegg til Færder kommune så dekker også avisa Husøy i Tønsberg kommune.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 4&nbsp;087
* 2007: 4&nbsp;295
* 2008: 4&nbsp;404
* 2009: 4&nbsp;326
* 2010: 4&nbsp;311
* 2011: 4&nbsp;277
* 2012: 4&nbsp;011
* 2013: 3&nbsp;802
* 2014: 3&nbsp;623
* 2015: 3&nbsp;570
* 2016: 3&nbsp;642
* 2017: 3&nbsp;601

## Referanser





## Eksterne lenker
*
Kleppe

:*For artikkelen om bygda på Askøy i Hordaland, se [[Kleppe (Askøy)]].*

**Kleppe** var det største tettstedet og er administrasjonssenteret i Klepp kommune på Jæren i Rogaland fylke. På Kleppe bor det 9206 (Pr. 1.1.2018) mennesker, medregnet tettstedet Verdalen, som Kleppe grenser til i vest, sammen danner de tettstedet Kleppe/Verdalen. 

Klepp kirke, en trekirke fra 1846, ligger mellom de to høydedragene Kleppevarden og Haugabakka. Like ved kirken, i retning Kleppevarden, ligger Jæren folkehøgskule. Nedenfor kirken ligger Kleppekrossen, som er sentrum i tettstedet. I Kleppekrossen finnes blant annet butikker, banker, legekontor og rådhus. I nordøstre delen av Kleppe ligger Klepp stadion, Kleppe skule og Klepp ungdomsskule. Videre i østlig retning mot tettstedet og jernbanestasjonen Klepp stasjon ligger idretts- og svømmehall og turnhall.

Mellom Kleppe og Verdalen går , som er den viktigste veiforbindelsen mellom jærkommunene Klepp, Time og Hå og bykommunene Sandnes og Stavanger i nord, og Sola nordvest via .

Kleppe er, sammen med de fleste tettsteder på Jæren mellom Nærbø og Randaberg, i en enorm vekst. Det urbane bybildet man ser i Stavanger, sprer seg raskt til Jæren, og Nærbø, Kleppe, Verdalen, Bryne, Sola, Sandnes, Randaberg og Stavanger kan innen få år ha vokst sammen til et stort byområde som dermed vil være landets nest største.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Svelviksposten

***Svelviksposten*** er en ukesavis som kommer ut i Svelvik i Drammen kommune, fram til 1/1-2020 Svelvik kommune i Vestfold fylke.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 2&nbsp;651
* 2007: 2&nbsp;554
* 2008: 2&nbsp;518
* 2009: 2&nbsp;525
* 2010: 2&nbsp;515
* 2011: 2&nbsp;392
* 2012: 2&nbsp;348
* 2013: 2&nbsp;309
* 2014: 2&nbsp;250
* 2015: 2&nbsp;090
* 2016: 2&nbsp;127
* 2017: 2&nbsp;112

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Klepp stasjon

**Klepp stasjon** er en jernbanestasjon på Jærbanen. Stasjonen ligger 24,84 km fra Stavanger på Sørlandsbanen sine 573,94 km, og 3 kilometer øst for Kleppe, som er administrasjonssenter i Klepp kommune på Jæren. 

Klepp stasjon er også navnet tettstedet ved stasjonen.

## Eksterne lenker
Østlands-Posten

***Østlands-Posten*** (***ØP***) er en dagsavis som kommer ut i Larvik i Vestfold. Fra desember 2022 kommer Østlands-Posten som papiravis tirsdag, torsdag og lørdag. Mandag, onsdag og fredag lages det e-avis. Avisen holder til på Torget 1.

*Østlands-Posten* dekker Larvik kommune i søndre Vestfold. Avisen ble grunnlagt som venstrepolitisk avis i 1881. I perioden 1896–1995 var *Østlands-Posten* eid av familien Næss. Fra 1943 til 1945 ble den slått sammen med *[[Nybrott (Larvik)|Nybrott]]* til *[[Larvik Dagblad]]*. Den ble en partipolitisk uavhengig dagsavis etter Venstres splittelse i 1972. Den gikk over fra middags- til morgenavis i 1995. *Østlands-Posten* eies av Norges nest største mediakonsern, Amedia.

*Østlands-Posten*s nettavis er det største lokale nettstedet i søndre Vestfold.

## Ansvarlig redaktør

*Eirik Haugen 2020–
*Terje Svendsen 2009–2020
*Are Stokstad 1997–2009
*Tor R. Jensen 1993–1997
*Jan Ludvig Næss 1969–1993
*Øyvind Næss 1921/1922–1942, 1945–1969
*Ludvig Næss 1896–1921
*? 1896
*S. C. Hammer 1895–1896
*Petter Arctander 1893–1894
*Olai Olsen 1885–1886
*Thore Istre 1884–1885
*Hans Albert Karlsen 1881–?

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 

## Lokalradio
Østlands-Posten har drevet nærradio to ganger tidligere: først *Radio ØP* (1985–1987, på egen konsesjon), så *Radio Larvik* (2005–2007, på Radio Sentrums konsesjon). 

## Adresser
* 1881–1899: Prinsegata 13
* 1891–1899: Lilletorget 1
* 1899–1963: Nansetgata 7
* 1963–1988: Kongegata 18 A
* 1988–2003: Borgejordet 80
* 2003–2018: Fritzøe Brygge
* 2018–nåtid: Torget 1

## Referanser




## Eksterne lenker
* Østlands-Posten
Akers Avis Groruddalen

***Akers Avis Groruddalen*** er en avis som kommer ut i Oslo. Den ble etablert som velavis i 1928 under navnet *Østre Aker* og senere *Akers Vel*. Dagens eiere kom til i 1958 og avisens navn ble endret til *Akers Avis*. Avisen hadde fra 1958 sine lokale i den nye Veitvet senter. Den utgis to dager i uka per 2016 - onsdag- og fredag morgen.

Med den store utbyggingen av det tidligere Aker etter krigen, valgte avisen å konsentrere seg om Groruddalen. 16. september 1960 tilføyde avisen «Groruddalen Budstikke» som undertittel til avishodet, senere forkortet til «Groruddalen».

Lokalavisen har utviklet seg til en lokal storbyavis. Under «fellesparaplyen» Groruddalen drives også egen nettavis, nær-TV og nær-radio.

Avisen står sterkt i Groruddalen og er den største ikke-daglige avis i Norge. Redaktør siden 1958 har vært Hjalmar Kielland.

Kielland, og hans kone Margit mottok i 2007 Landslaget for Lokalavisers hederspris for sitt mangeårige arbeid for *Akers Avis Groruddalen* og lokalmiljøet i Groruddalen. I 2008 mottok Kielland St. Hallvardsmedaljen for sitt arbeid i Grorudalen gjennom avisen.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2006: 15&nbsp;471
*2007: 15&nbsp;171
*2008: 13&nbsp;945
*2009: 13&nbsp;850
*2010: 13&nbsp;537
*2011: 13&nbsp;122
*2012: 12&nbsp;772
*2013: 12&nbsp;718
*2014: 12&nbsp;157
*2015: 11&nbsp;766
*2016: 11&nbsp;504
*2017: 11&nbsp;420

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Sande Avis

***Sande Avis*** er en avis som kommer ut i Sande i Holmestrand kommune i Vestfold.

Avisens historie går tilbake til 1981, men det var først i 1993 den ble en uke- og abonnentsavis. I 1999 ble *Sande Avis* kjøpt av Drammens Tidende og Buskeruds Blad AS, og avisen ble dermed tilført flere ressurser. Eierne tar seg av all abonnementsbehandling.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 2&nbsp;342
* 2007: 2&nbsp;308
* 2008: 2&nbsp;220
* 2009: 2&nbsp;217
* 2010: 2&nbsp;246
* 2011: 2&nbsp;212
* 2012: 2&nbsp;281
* 2013: 2&nbsp;346
* 2014: 2&nbsp;252
* 2015: 2&nbsp;127
* 2016: 2&nbsp;289
* 2017: 2&nbsp;358

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Computerworld

***Computerworld*** er et teknologimagasin og varemerke for IDG.

I Norge publiseres det av  Computer Communications As. Temaet er teknologi, næringsliv, samfunn og politikk relatert til digitalisering. Fokuset er for det meste rettet mot B2B og IT-profesjonelle.   

Første utgave på norsk kom ut 2. mai 1983. Avisen var den første som publiserte sitt stoff på Internett, dog før det var så mange lesere av innholdet. Fra 1994 kunne avisens artikler leses på internett gjennom et samarbeid med Telepost og Maxware. I 1998 ble avisens eget nettsted lansert. 

Tidligere kom den norske utgaven ut ukentlig. I 2018 skiftet den over til månedlig magasin med ti utgivelser i året.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2001: 10&nbsp;202
* 2002: 8&nbsp;866
* 2003: 9&nbsp;661
* 2004: 10&nbsp;195
* 2005: 8&nbsp;923
* 2006: 8&nbsp;302 
* 2007: 8&nbsp;083
* 2008: 7&nbsp;692
* 2009: 6&nbsp;653
* 2010: 6&nbsp;166
* 2011: 5&nbsp;923
* 2012: 11&nbsp;204 
* 2013: 10&nbsp;852
* 2014: 10&nbsp;299
* 2015: 10&nbsp;017
* 2016: 10&nbsp;351
* 2017: 9&nbsp;002
* 2018: 8&nbsp;386
* 2019: 7&nbsp;825

;Lesertall på www.cw.no 

* 2018: 85&nbsp;000 per måned

## Redaktører
* Per H. Berrefjord 1983 – 1985
* Knut Ivar Skeid 1985 – 1989
* Toralv Østvang 1989 – 1990
* Paal Leveraas 1990 – 1995
* Roar Nerdal 1995 – 2001
* Morten Kristiansen 2001 – 2005
* Henning Meese 2005 - 2021
* Anders Løvøy 2021 -

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisielt nettsted
* Computerworld: Saker fra 1994 på nett
Finansavisen

***Finansavisen*** er en riksdekkende dagsavis som utgis av Hegnar Media. Den fokuserer på næringslivsnyheter og kom ut med sin første utgave 1. oktober 1992 etter initiativ fra Trygve Hegnar. Han har siden vært avisens eier, ansvarlige redaktør og administrerende direktør. Avisen har gjennomgående hatt gode økonomiske resultater. Dens fremste konkurrent på næringslivsmarkedet er *[[Dagens Næringsliv]]*.

Siden 1998 har *Finansavisen* årlig rangert Norges advokater og advokatfirmaer. Rangeringene er basert på stemmer fra advokatfirmaene selv og publiseres avisens jus-bilag.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Nettavis
Finansavisen eksisterer også som nettavis, med nettredaktør Stein Ove Haugen og redaktør Steinar Grini.

## Referanser





## Eksterne lenker
*
Kragerøbanen

**Kragerøbanen** er en nedlagt jernbanestrekning mellom Kragerø og Neslandsvatn stasjon. På Neslandsvatn stasjon var Kragerøbanen forbundet med Sørlandsbanen.

Jernbanen ble åpnet fram til Kragerø den 1. desember 1927, og ordinær trafikk til og fra Kragerø startet 2. desember 1927. En tid var banen endestasjon for Sørlandsbanen. Ettersom Sørlandsbanen på 1930-tallet ble forlenget mot Kristiansand, gikk Kragerøbanens betydning ned. Banen ble nedlagt for persontrafikk 1. januar 1989. Etterpå har det blitt kjørt noen tømmertog på strekningen. I 1989 ble hele banen nedlagt ved stortingsvedtak. Skinnegangen mellom Sannidal stasjon og Kragerø stasjon er fjernet, og erstattet med ny riksvei. På Kragerø stasjon har stasjonsbygget vært brukt til turistinformasjon, men i 2020 ble bygget kjøpt av Sparebankstiftelsen DNB for utvikling til andre formål. Stasjonsområdet er ellers bussknutepunkt i Kragerø. 

Jernbaneverket presenterte på sine nettsider i 2008 sin ferdigutredede plan fra 2001 om videreføring av Sørlandsbanen i ny korridor fra Porsgrunn til Skorstøl, bedre kjent som Grenlandsbanen. Dette forårsaker i praksis en nedleggelse av togtilbudet mellom Kongsberg og Gjerstad. Utredelseskartet som ble publisert viser Kragerøbanen i restaurert tilstand fra Neslandsvatn til Kragerø for å ha et regiontog mellom Kragerø og Kongsberg i drift for å kompensere for tapte avganger på den gamle Sørlandsbanen. 

## Referanser




## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Kragerøbanen i openstreetmap.org
Toftøy

**Toftøy** kan vise til: 

*Toftøyna eller *Toftøy* – ei øy i Øygarden kommune i Hordaland
*Toftøy (Tysvær) – ei øy i Tysvær kommune i Rogaland
Finn Alnæs

**Finn Alnæs** (1932–1991) var en norsk forfatter.

Han var sønn av Else Løchen og Iver Holter Alnæs, sønnesønn av komponisten, pianisten og domorganisten Eyvind Alnæs og  oldebarn av slottsforvalter Hjalmar Welhaven. Han tok examen artium ved Haagaas Artiumskursus.

Han debuterte i 1963 med romanen *Koloss*, som vakte uvanlig stor oppmerksomhet både i Norge og utenlands. Boken vant også en nordisk romankonkurranse. Før sin litterære debut hadde Alnæs studert drama i England og arbeidet som bl.a. skuespiller, journalist, lærer, lastebilsjåfør og sjauer. 

Alnæs ble to ganger nominert til Nordisk råds litteraturpris, i 1964 for *Koloss* og i 1969 for *Gemini*. I 1993, to år etter forfatterens død, ble *Koloss* filmatisert. Regi og manus var ved Witold Leszczynski.

## Bibliografi
* 1963 – *Koloss ; Brage Bragessons skrift* &ndash; roman 
* 1968 – *Gemini*, &ndash; roman 
* 1971 – *Festningen faller* &ndash; roman 
* 1972 – *På frihetens pinebenk : en prosess* 
* 1976 – *Naturkatedral : en opplevelse i ord og bilder*  
* 1976 – *Svart snø eller samvern : dokumentarbok fra en brytningstid*  
* 1978 – *Musica* &ndash; roman 
* 1982 – *Dynamis*&ndash; roman 
* 1992 – *Restdjevelens karneval* &ndash; roman  (posthum)

## Priser
* 1968 – Kritikerprisen for *Gemini*
* 1969 – Bokhandlerprisen for *Gemini*

## Referanser


## Litteratur
* Truls Gjefsen: Finn Alnæs : titan og sisyfos, Oslo 1995. ISBN 82-03-26096-9 – Les i fulltekst.

## Eksterne lenker
*
Misje

**Misje** er ei øy og et tettsted i Øygarden kommune, nord for Sotra i Vestland. Øya Misje ligger 37 kilometer nordvest for Bergen. Geografisk sett er øya den første øya i Øygarden. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar .

Fram til 1964 hørte Misje med til den daværende Herdla kommune. I 1964 ble Øygarden kommune dannet, men Misje og naboøya Turøy gikk inn i Fjell kommune. Misje er ei lita øy, 2&nbsp;km lang fra sør til nord, og 1&nbsp;km bred. Tradisjonelt er det fiske i kombinasjon med jordbruk og dyrehold som har vært leveveien. Av industri ga en sardinfabrikk arbeid til både barn, menn og kvinner.

Misje fikk bro til Sotra i 1982, (Solsviksundet bru), og rutebåten sluttet å gå. Nærbutikken og postkontoret (som hadde postnr 5344) er nedlagt. Man fikk broforbindelse videre til Toftøy i nord. Dermed fikk Misje gjennomgangstrafikken til Øygarden.

På Misje er barneskolen Misje skule. Ved skolen ligger et lokalmuseum (Misje museum) i et gammelt hus.

I henhold til Statistisk sentralbyrå er det 375 personer som har Misje som etternavn i Norge.

## Referanser


## Litteratur
*Misje, Anne Karin: BRO -forbindelse eller forbannelse? En studie av sosiale endringer i et lokalmiljø, Semesteroppgave etnologi grunnfag. Universitetet i Bergen 1991. Nettversjon
*Misje, Børge og Turøy, Tore: Misje bygdebok, Straume 2004.
*Turøy, Tore: Ættesoga Misje, Straume 2001.

## Eksterne lenker
* Nettportal for bygda Misje
* Nordsjøløypa
* Hjemmeside for Misje skule
* Bilder fra Misje museum
* @Misje
Turøy

**Turøy** (offisiell skrivemåte er **Turøyna**) er en øy i tidligere Fjell kommune, nord for Sotra i Vestland. Øyen Turøy ligger om lag 40 kilometer nordvest for Bergen. 

## Geografi
Fram til årsskiftet 2019/2020 gikk kommunegrensen mellom Øygarden og Fjell gjennom sundet som skiller Turøy og Toftøy. Fram til 1964 hørte Turøy, i likhet med naboøyen Misje, med til den daværende Herdla kommune. I 1964 ble Øygarden kommune dannet, men Turøy gikk inn i Fjell kommune. Etter kommunesammenslåingen 1. januar 2020 inngår Turøy i nye Øygarden kommune.

Turøy bru gjorde at Turøy ble landfast i 1991.

Tradisjonelt har fiske i kombinasjon med jordbruk og husdyrhold vært leveveien. 

## Turøyvarden
Turøys høyeste punkt er Turøvarden, 74,5 moh. Fra varden er det fritt utsyn i alle retninger. Varden er fra 1896, murt i gråstein og tjærebredd. Den over fem meter høye, sirkelformede varden er synlig langt til havs og er et godt sjømerke. Det kan ha vært varde her tidligere. Turøyvarden er et viktig navigasjonshistorisk kulturminne og ble fredet etter kulturminneloven i 2016.
## Friluftsliv
Turøy er et godt sted for fuglekikking, og Universitetet i Bergen hadde en periode en fuglestasjon på øyen. Det er mange som dykker eller bruker havkajakk i dette området. Bergen klatreklubb har beskrivelse av 13 klatreruter i området. Disse er i hovedsak på holmen Storskora, på nordsiden av parkeringsplassen like før Turøy bru.

## Turøyulykken

Fredag 29. april 2016  styrtet et helikopter på vei fra Gullfaks B til Flesland ved Turøy. Helikopteret falt fra omtrent 600 meter og eksploderte da det gikk i bakken i vannkanten på Storeskitholmen, bare noen hundre meter fra bebyggelsen . 13 personer omkom i ulykken. Bergingsarbeidet ble utført av lokalt brannvesen, ambulansepersonell fra Helse Bergen, Sivilforsvaret, marinefartøy fra Haakonsvern, mannskap fra politiet og frivillige fra Røde Kors. I tillegg var flere sivile raskt ute i båtene sine for å prøve å hjelpe eventuelle overlevende.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Turøyna Faktaark. Kartverket
Pyton

**Pyton** kan referere til

* Pyton (tegneserie)
* Pyton (slange)
* Pyton (mytologi)
* *Pyton*, et norsk videospill som var en variant av *[[Snake]]*.
* Python, et interaktivt, objektorientert programmeringsspråk
Hulemaleri

**Hulemalerier** og **hellemalerier** er betegnelsen på en type bilder og bergkunst som er malt på hule- eller steinvegger i forhistorisk tid.

De eldste kjente maleriene er de omtrent 32&nbsp;000 år gamle hulemalerier fra steinalderen i den franske Grotte Chauvet. Det betyr at malerkunsten er omtrent seks ganger eldre enn skrivekunsten. Hulemaleriene viser ville dyr som hester, neshorn, mammuter og løver, og er utført ved å fylle utskjæringer i fjellveggen med rød oker og svart fargestoff. Liknende arbeider på hule- og fjellvegger finnes over hele verden. Svært mange sivilisasjoner utviklet siden sin egen malerkunst.
## I Norge
I Norge er hule- og hellemalerier langt mindre vanlig enn helleristninger. Hulemalerier finnes langs kysten mellom Gravvik i Nord-Trøndelag og Lofoten i Nordland. Hellemalerier finnes spredt over hele landet. Bergmalerier i Norge dateres til bronsealder/tidlig metalltid, omkring 1800&ndash;500 f.Kr., men det finnes også eksempler på hellemalinger som må være fra steinalderen. Motivene er forholdsvis ensartede og stiliserte. De vanligste er strekformete menneskefigurer.  

De første hulemaleriene som ble funnet i Norge var i Solsemhula på Leka. Hula med mest hulemalerier i Norge er Fingalshula i Nærøysund kommune. Kollhellaren i Moskenes ble oppdaget i 1987.

## Referanser


## Se også
* Helleristning
* Bilde
* Bergkunst
* Trenyken, med hulemaleri i «Helvete»

## Litteratur
* Kalle Sognes (1983). «Prehistoric cave paintings in Norway». I: *Acta Archaeologica 53* (1982), 101–118.
* . Med en gjennomgang av tidligere hulemalerier i Norge.
* Trond Klungseth Lødøen. «Hulemalerier i Nord-Trøndelag og Nordland». *Acta Spelæologica Norvegica – Norsk Speleologisk Årbok*; nr 1-2, 2010, side 25–38 (pdf)
* 
* Hvem malte bilder som dette på bergvegger i Norge for 5.000-8.000 år siden?; forskning.no, 30.5.2022. Langt intervju med Jan Magne Gjerde
* Reidun Laura Andreassen: «Malerier og ristninger - bergkunst i Fennoskandia». Tidsskriftet *Viking*, 2008. (pdf)

## Eksterne lenker
*
Bayeux-teppet

**Bayeux-teppet** (fransk *Tapisserie de Bayeux*) eller **dronning Mathildes tapet** (*La Tapisserie de la Reine Mathilde*) er et vel 70 meter langt og 0,5 meter bredt brodert veggteppe i lin fra årene omkring 1070. Det fremstiller normannerhertugen Vilhelm Erobrerens invasjon av England og slaget ved Hastings i 1066. Bayeux-teppet var i samtiden opphengt i domkirken i byen Bayeux i Normandie, hvorfra det har fått navnet. Teppet omfatter 72 detaljerte figurscener utstyrt med tekster på middelalderlatin og utformet i en dekorativ, fortellende stil omtrent som veggmalerier og billedvevde tapeter. Det har sannsynligvis eksistert mange liknende, men kortere tepper. Fordi de var så lange og upraktiske, ble de kun brukt ved spesielle anledninger.
Bayeux-teppet ble i 2007 tatt opp i UNESCOs verdensminneregister.

## Bakgrunn

Teppet blir kalt for *La Tapisserie de la Reine Mathilde* i Frankrike, «dronning Mathildes tapet», etter Vilhelm Erobrerens dronning, Matilda av Flandern. Man antok lenge at dronningen ledet arbeidet, som ble utført av en større gruppe adelige damer. Man kan ennå se hvor den enes arbeid slutter og den nestes begynner, for de enkelte individer har ikke vært like nøye med stingene. Historikerne har imidlertid ikke funnet noe bevis for Matildas innvirkning. Isteden synes det som om teppet ble bestilt av Vilhelms halvbror Odo, biskop av Bayeux, og at teppet ble laget av angelsaksere i Kent.

Hensikten med den lange billedformatet er klart propagandistisk. Det var simpelthen tidens fornemmeste bildemedium, som især henvente seg til hertugens, og senere kongens, gjester fra nær og fjern. Her kunne de se og lese om hans bedrift: å slå to hærer på én og samme dag og dermed erobre et helt kongerike, England.

Bayeux-teppet er bevart gjennom hungersnød, borgerkrig, pest og to verdenskriger, og kan fortsatt studeres i et eget museum i Bayeux. En kopi i full størrelse ble ferdiggjort i 1886 og henger i dag på museet i Reading i England.

Bayeux-teppet gir en viktig dokumentasjon av den tidens stridsutstyr, dekorasjoner og symboler. Blant annet viser fanemerker og skjolddekorasjoner et utviklingsstadium for kjennetegn fra tiden før den systematiske heraldikken oppsto på 1100-tallet. Ryttermotivet på det norske Baldisholteppet har utstyr som ligner noe på Bayeux-teppet.

## Latinsk tekst med norsk oversettelse

Den norske oversettelsen her er ordrett, for å reflektere enkelthetene i den latinske teksten.

## Noter

## Referanser


## Se også
* Slaget ved Hastings
* Vilhelm Erobreren
* Harald Godwinson
* Harald Hardråde
## Litteratur
* Rud, Mogens (1988): *Bayeux-tæppet og slaget ved Hastings 1066* (dansk tekst), Oslo. ISBN 82-09-10478-0
* Parisse, Michel (1983): *La Tapisserie de Bayeux*

## Eksterne lenker
* 
* Om det originale Bayeux-teppet og om kopien i Reading
* Bayeux-teppet i hele sin utstrekning (på engelsk)
* Bayeux-teppet oppsplittet i enkelte, men detaljerte bilder
Beerenberg

**Beerenberg** er verdens nordligste aktive vulkan og ligger på Jan Mayen. Navnet er nederlandsk og betyr «bjørneberg», og vulkanen fikk navnet sitt av nederlandske sjøfolk på 1600-tallet. Beerenberg er en stratovulkan på den midt-atlantiske rygg. Vulkanen er Norges for tiden eneste aktive vulkan, og hadde sitt siste utbrudd i 1985. Vulkanen hadde et utbrudd fra 20. september 1970. Vulkanen hadde et nytt utbrudd 3. oktober 1970 da lava strømmet mot havet i en 4 km bred front. Utbruddene i 1970 gjorde øya 1 km bredere og 3 km3 større. Utbruddene avtok i november 1970. Varmen fra utbruddet smeltet store deler av isbreene omkring, noe som skapte flodbølger av smeltevann. Vulkansk støv ble ført med vinden østover og ble observert som mørke skyer i Troms et par dager etter utbruddet begynte. Hele øya er vulkansk, og man trodde fram til 1970 at vulkanen, som har en diameter på 20&nbsp;km, var utslokt. Etter et stort utbrudd omkring 3000 år f.Kr. hadde ikke sentervulkanen i Beerenberg utbrudd før 1970, den vulkanske aktiviteten i mellomtiden foregikk i mindre sprekker langs skråningen av fjellet. Det er rapportert om utbrudd i 1732 og 1818, men opplysningene er ikke sikre.

Den høyeste toppen på kraterryggen ligger  meter over havet og kalles Haakon VII Topp. Inntil 2022 var toppens høyde oppgitt til 2277.

## Bildegalleri

Fil:SAS DC8-8-33, over Svalbard, Jan Mayen.jpg|Flyfoto av krateret (1963)
Fil:Beerenberg-en-gletsjerdal2.jpg|Fra sørvest (2014)
Fil:Beerenberg Jan Mayen.JPG|Sett fra sjøsiden vestfra (2011)
Fil:Kjerulf Glacier Jan Mayen.jpg|Kjerulfbreen på Beerenbergs nordøstside


## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker

* Panoramabilde fra toppen av Beerenberg.
* Beerenberg Ekspedisjon 2008 Bilder
* Smithsonians vulkansider 
*
Naglfar

**Naglfar** er i norrøn mytologi navnet på et stort skip – verdens største – laget av døde menneskers negler. I Voluspå, et av kvadene i den eldre Edda, heter det at «Naglfar losnar», dvs. slites løs av sin fortøyning når Ragnarok bryter løs. Naglfar vil da seile fra Jotunheim fullastet med jotner som skal slåss mot æsene (gudene). Naglfar styres av jotnen Rym.

Skipet eies av Muspell.

Naglfar må ikke forveksles med jotnen *[[Naglfare]]* som var gift med gygren Natt.

## Referanser
Kjøtt (band)

**Kjøtt** var et punkrockband fra Oslo som var aktivt fra 1979 til 1981. De ga i løpet av disse årene ut to 7" EP-er, én 12"-EP og én LP og bidro på flere samleplater og -kassetter. Samleplata *1971-1981* ble utgitt i 1989. Bandet hadde samme besetning gjennom hele sin levetid. 
## Historikk
Bandets første 7", "*[[Et nytt og bedre liv!]]*", var blant Norges første punkplater. Den samme sjangeren ble videreført i 1980, på *[[Kjøtt (album)|Kjøtt]]*, en 12 tommers EP med blant annet «Jeg vil bli som Jesus», «Nå vil jeg ikke leke med teitinger mer», «Kloning» og «Elektrisk». Mens Michael Krohn sto bak det meste av materialet i denne tidlige fasen, overtok Helge Gaarder etter hvert som gruppas viktigste låtskriver på neste EP og LP-en *Op*. Selv om Krohn også bidro på sistnevnte, var hans punk-inspirerte melodier erstattet med mer eksperimentell musikk. Albumets mest eksperimentelle spor er *Jern og Metall*, som er kreditert både Krohn og Gaarder, rytmesporet fra en halvferdig innspilling av den senere Raga Rockers-låten «Trist at det skulle ende slik» i dobbel hastighet og med ny vokal og instrumenter.

Da Krohn trakk seg ut av bandet for å stifte Raga Rockers, fortsatte resten av bandet under navnet Montasje  og ga ut én LP. Gaarder grunnla senere Cirkus Modern og jobbet som musikkanmelder i musikkavisa Puls. Han var frem til sin død i 2004 ansatt i Rikskonsertene.

Jøran Rudi og Erik Aasheim er aktive innen samtidsmusikk.

## Medlemmer
*Helge Gaarder (vokal)
*Michael Krohn (trommer)
*Erik Aasheim (gitar)
*Jøran Rudi (gitar) 
*Per Tro (bass)

## Trivia
*Bandets første øvingslokale var på en revefarm
*Det var Michael Krohn som kom på bandnavnet, Kjøtt
*Forgjengeren til Kjøtt var Fryn Alg
*Krohn trakk seg fra bandet etter Polen-turneen i 1981 etter diskusjoner med Gaarder
*Krohn ville aldri stille til intervju sammen med de andre bandmedlemmene når Kjøtts 12" ble gjenutgitt i 2012, men lot seg heller intervjue over e-post
*Kjøtts 12" tommer har blitt kåret til en av Norges beste utgivelser noensinne 

## Diskografi

### Studioalbum
**[[Op (album)|Op]]* (1981, LP, CD-utgivelse i 1989)

### EP
**[[Et nytt og bedre liv!]]* (1979 EP)
**[[Kjøtt (album)|Kjøtt]]* (1980, 12" EP)
**[[Hue uten sanser]]* (1980)

### Singler
**Nei, Nei, Nei* (nyinnspilling i funk-takt av en av pønklåtene fra den første singelen, på flexisingel med fanzina *Kitsch*, 1982)

### Konsertalbum
**[[Kjøtt: Live i Chateau Neuf 29. april 1981]]* (1981)
**[[Kjøtt: Live i Stavanger 24. september 1981]]* (1981)
**[[Kjøtt: Live i Harstad 18. oktober 1981]]* (1981)

### Samlealbum
**[[1979&ndash;1981]]* (1989, CD og LP med bonus-EP)

### Medvirker på
**Se og Hør* og *Metamorfose* (på Det Nye-kassetten *Hett, Fett og Svett* 1982. Sistnevnte i en dub-mix som kun finnes her.)

## Noter



## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
The Sandman

**The Sandman** er en tegneserie skrevet av Neil Gaiman, først tegnet av Sam Kieth og Mike Dringenberg, og siden av en lang rekke ulike tegnere og publisert av DC Comics. Den blir ofte referert til som en av de viktigste tegneseriene i moderne tid, og representerte et gjennombrudd for Gaiman. Den gikk fra #1 (1988) til #75 (1996). Seriene har blitt samlet i flere tegnseseriebøker, med omslag av illustratøren Dave McKean.

*The Sandman* (engelsk for Ole Lukkøye) er seriens hovedperson. Hans virkelige navn (ett av mange) er *Drøm* (Dream), en av de Evige, konge over Drømmeriket og personifiseringen av drømmer og fortellinger. Figuren er inspirert av flere fortellinger for barn. De gjennomgående hovedpersonene er Drøm og hans seks søsken, de Evige (i synkende rekkefølge etter alder): *Destiny* (*Dom* på norsk), *Death* (*Døden*), *Dream* (*Drøm*), *Destruction* (*Destruksjon*), tvillingene *Despair* (*Desperasjon*) og *Desire* (*Drift*), samt lillesøster *Delirium* (*Delirium*). I tillegg til de Evige og andre personer som er unike for serien, har Neil Gaiman lånt en lang rekke figurer fra mytologi, religioner og vår egen historie (f.eks. Tor og Odin, Shakespeare og den egyptiske katteguden Bast).

Neil Gaiman har også skrevet to miniserier om Sandmans søster; *Death: The High Cost of Living* og *Death: The Time of Your Life* (begge illustrert av Chris Bachalo). Begge disse to historiene er frittstående i forhold til resten av serien, men viderefører flere personer som først ble introdusert i *A Game of You*. I 2003 utga Gaiman også den tegneserieboken *Sandman: Endless nights*, hvor hvert av de syv kapitlene dreier seg rundt en av de Evige.

*The Sandman* har vunnet et utall priser over hele verden, blant annet i England, USA, Tyskland, Spania, Frankrike, Finland og Norge. På norsk er *The Sandman* gitt ut både i egne bøker og i tegneserieheftet Magnum og Magnum Spesial av Bladkompaniet.

## Samlebøker
* Preludes & Nocturnes – #1-8 – 1989 
* The Doll’s House – #9-16 – 1990
* Dream Country – #17-20 – 1990 
* Seasons of Mist – #21-28 – 1991  
* A Game of You – #32-37 – 1991,1992
* Fables and Reflections – #29-31, 38-40, 50 + Sandman Special #1-1991,-92,-93
* Brief Lives – #41-49 – 1998.-93 
* World’s End – #51-56 – 1993 
* The Kindly Ones – #57-69 – 1993,-95
* The Wake – #70-75, 1995,-96
Linux User Group

:*«Lug» omdirigeres hit, se også [[Lugh]], en helt fra [[irsk mytologi]]
En *'Linux User Group''' eller Linux brukergruppe (LUG) er en privat, som regel ikke-kommersiell organisasjon som tilbyr brukerstøtte og/eller informasjon/foredrag for andre Linux-brukere, gjerne til brukere med liten eller ingen tidligere erfaring med operativsystemet. Linux-brukergrupper fungerer også ofte som sosiale samlingspunkt for likesinnede med spesiell interesse for Linux og åpen kildekode-miljøet. 

Begrepet refererer som oftest til lokale grupper som har regelmessige møter, enten i levende live eller på nett, men kan også brukes om nettbaserte grupper med medlemmer spredt over et større område.

## Se også
* NUUG (Norwegian Unix User Group)

## Eksterne lenker
* Bergen Linux User Group
* Norwegian BSD User Group - NOBUG
Hjeltefjorden

**Hjeltefjorden** er en 46 kilometer lang  fjord i Vestland, og er en viktig seilingsled inn til Bergen. 
Hjeltefjorden strekker seg fra Fedje i nord til Byfjorden i sør. Fjorden strekker seg fra Fedjeosen sør for Fedje i nord til Byfjorden i sør. I vest er fjorden avgrenset av Øygarden og Sotra, i øst av blant annet Radøy, Holsnøy, Herdla og Askøy.

Navnet *Hjeltefjorden* kan ha en sammenheng med det gamle norske navnet på Shetland &ndash; *Hjaltland*, ettersom sjøveien til Hjaltland gikk via Hjeltefjorden. En annen teori forbinder navnet til en ukjent lokal høvding ved navn Hjalte. Dette var et vanlig mannsnavn i Norge og på Island i sagatiden.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Bergen byleksikon på nett, om Hjeltefjorden
Urban

**Urban** og den latinske formen **Urbanus** har en rekke betydninger:

*Urban (avis), en dansk avis
*Urban (navn), et slovensk mannsnavn
*Flere paver har hatt navnet Urban, den siste på 1600-tallet;
**St. Urban I, 200-tallet
**Den salige Urban II, 1035-1099
**Urban III
**Urban IV
**Den salige Urban V
**Urban VI
**Urban VII
**Urban VIII

* Urbanus, kirkelig høytidsdag 25. mai 
* Urbanus (helgen) som nevnes i Det nye testamentet
* Urbanus (sommerfugl) som lever i Nord-Amerika

*Urbanitet er et uttrykk for bymessighet
Albert Uderzo

**Albert Uderzo** (uttales IPA: , opprinnelig **Alberto Aleandro Uderzo**; født 25. april 1927 i Fismes i departementet Marne i Frankrike, død 24. mars 2020 i Neuilly-sur-Seine) var en fransk tegneserieskaper. Han er kjent for sitt arbeide med å tegne *[[Asterix]]*, men tegnet også andre serier, som *[[Ompa-Pa]]*, begge i samarbeid med forfatteren René Goscinny. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Albert Uderzo foreldre var fra Italia; faren fra provinsen Vicenza og moren fra Toscana. Uderzo ble født fargeblind og med seks fingre på hver hånd.

Han fikk fransk statsborgerskap i 1934, seks år gammel. Han ble kjent med René Goscinny i 1951 og de bestemte seg for å samarbeide fra 1952.

### «Asterix»
Opprinnelig tegnet Uderzo Asterix til Goscinnys manuskripter, men etter Goscinnys død i 1977, startet han å skrive seriene i tillegg. Forsidene sier fremdeles at historiene er laget av *Goscinny og Uderzo*. I 1959 ble Goscinny redaktør og Uderzo ble kunstnerisk leder for tegneseriemagasinet *Pilote*, som hadde ungdommer som målgruppe. Magasinets første utgave introduserte Astérix og gallerlandsbyen. Astérix ble en stor suksess, og 1961 kom det første Astérix-album, *Astérix le gaulois* (*[[Asterix og hans tapre gallere]]*) ut som en egen serie. Fra 1967 jobbet Albert Uderzo på heltid med Astérix og tegnet et nytt album circa hvert år. Etter Goscinnys død i 1977 fortsatte Uderzo å utgi Astérix, men brukte tre til fem år å tegne hvert tegneseriehefte. 

Han pensjonerte seg profesjonelt fra å tegne i 2011. Han døde 24. mars 2020 i sitt hjem i Neuilly-sur-Seine av hjerteinfarkt.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Offisiell Astérix-side
*  Norsk Asterix-side
Smørbukk (tegneserie)

**Smørbukk** er en norsk tegneserie som først ble trykt i *[[Norsk Barneblad]]* sommeren 1938. Tegneserien var basert på Smørbukk fra Asbjørnsen og Moes Norske folkeeventyr, tegnet av Jens R. Nilssen og det første heftet var skrevet av barnebladets redaktør Andreas Haavoll.

De påfølgende heftene var skrevet av Haavoll og Øyvind Dybvad i fellesskap, og nå var det ikke lenger gutten fra eventyret, men en matglad liten gutt som kom ut for en rekke krevende situasjoner. I 1956 tok Johannes Farestveit over som manusforfatter, en rolle han hadde helt til han gikk av som redaktør for Norsk Barneblad i 1979. I 1941 kom det første Smørbukkheftet til jul. Etter det har Smørbukk kommet ut som julehefte hvert år utenom 1944, da det var papirmangel. Hvert hefte består av en fullstendig og selvstående historie. Heftene kommer ut på nynorsk, og har åpnet for flere nynorske tegneserier.

Jens R. Nilssen tegnet serien fram til 1959, hvoretter Solveig Muren Sanden tok over. Fra 1982 har Smørbukk blitt tegnet av Håkon Aasnes, som i likhet med sine forgjengere fargelegger/maler sidene for hånd. I perioden 1987-1990 og fra og med 2000 har Aasnes også skrevet manus. Olav Norheim og Velle og Gard Espeland har også bidratt med tekst
til serien.
Herdlefjorden

**Herdlefjorden** er en fjord mellom Alver og Askøy kommuner i Vestland fylke. Den går fra Herdla i nord til Salhus og Byfjorden mot Bergen i sør, med Askøy på sørvestsiden og Holsnøy på nordøstsiden.

Navnet kommer av øya Herdla. På gamle kart er navnet *Herløfjorden*, i samsvar med stavingen av øynavnet.

## Referanser
Hafjell

**Hafjell** (1065 moh.) er et fjell i Øyer kommune i Innlandet fylke,  mest kjent for Hafjell Alpinsenter. 

På kart fra 1800-tallet er navnet skrevet «Affjeldet» (dvs. Av-fjellet) – og betydningen av navnet blir da «fjellet som er skilt av fra et større fjell». Her mener man Nevelfjellet (1089 moh). Omkring 1900 ble imidlertid uttalen av navnet slitt ned til /"a:fjelle/, og det ble da satt inn en 'emfatisk h' for å få en bedre markering av forleddet.

## Hafjell Alpinsenter

Da Norge fikk OL i 1994 ble det gjort en stor utredning i området Lillehammer, Øyer, Hafjell og Kvitfjell. OL-komiteen likte det som ble foreslått og de fikk aksept for å holde OL i området.

Alpinsenteret ligger ved inngangen til Gudbrandsdalen, 15 kilometer nord for Lillehammer og 23 mil fra Oslo. Senteret er bygget fra Hafjell og ned til Åsletta i Øyer kommune. Det olympiske løypenettet er blitt videreutviklet til totalt 30 nedfarter med løyper tilpasset skiløpere på alle nivåer. 15 skiheiser, inkludert Gondolen, betjener de 835 høydemetrene fra dal til fjell. Snøanlegget  dekker ca. 80% av hovedløypenettet. En normal sesong varer fra medio november til slutten av april.

Hafjell Alpinsenter er landets tredje største alpinanlegg, og terrengparken gjør Hafjell attraktivt for skiløpere med twintip og snowboard. Hafjell har også landets største flomlysanlegg som lyser opp sju km med løyper og som forlenger skidagen tre dager i uka. Flomlyset kan også brukes til en rekke kveldsaktiviteter med og uten ski på beina, som for eksempel aking eller snøscooterkjøring for barn.

## Hafjell Bike Park
Hafjell Bike Park har blitt kjent som en av Norges beste arenaer for downhillsykling. De 16 løypene for heisbasert sykling som har en høydeforskjell på 830 m, er av varierende vanskelighetsgrad med alternativer for den mest vågale, og til den som ønsker en myk innføring i sporten. Man kan også leie utforsykkel og beskyttelsesutstyr.
## Eksterne lenker
*