open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Insomnia (film fra 1997)

***Insomnia*** er en norsk thriller fra 1997 regissert av Erik Skjoldbjærg. Filmen handler om en svensk- og en norsk etterforsker som sendes til Tromsø for å etterforske drapet på en tenåringsjente. Underveis i etterforskningen skjer noe tragisk. Manuset er skrevet av Skjoldbjærg og forfatter Nikolaj Frobenius, som begge var debutanter i langfilmformatet. Med seg hadde de fotografen Erling Thurmann-Andersen og musikken er komponert av Geir Jenssen (Biosphere). Filmen var en ko-produksjon mellom Nordic Screen Production og Norsk Film A/S.

Filmen hadde undertittel «Den som synder sover ikke».

Filmen ble utgitt i HD som Blu-ray for første gang 8. desember 2023 i prosjektet Norske Filmklassikere.

## Handling
Handlingen tar for seg et samarbeid mellom norsk og svensk politi hvor to etterforskere skal finne morderen som har tatt livet av en 17 år gamle jente i Tromsø. Etterforskningen går galt når Jonas Engstrøm ved et uhell dreper partneren sin Erik Vik og prøver innstendig å dekke over det som har skjedd. Dette innebærer at han foretar stadig større moralske overskridelser. Som tittelen på filmen viser til sliter Jonas Engstrøm, blant annet fordi det er sommer i Nord-Norge og lyst hele døgnet, men også fordi han herjes av skyldfølelse. Denne søvnløsheten påvirker hans arbeid og mentale tilstand gjennom hele filmen.

## Om filmen

### Sjangertilhørighet
*Insomnia* kan sies å ha snudd film noir-sjangeren litt på hodet ved å bruke det konstante lyset som påvirkende effekt, i stedet for de mørke, regnvåte gatene den vanligvis assosieres med. Men filmen har også elementer av film noir hvor den ensomme etterforskeren bryter regler for å oppklare saken. I løpet av handlingen fremheves i stadig sterkere grad et dobbeltgjengermotiv mellom detektiven og morderen.

### Gjennomslag i samtiden
Filmen ble, sammen med *[[Budbringeren]]* av Pål Sletaune, plukket ut til å bli vist i sideprogrammet La Semaine Internationale de la Critique i filmfestivalen i Cannes. De to filmene ga opphav til begrepet NorWave, som skulle henvise til at norsk film befant seg i front internasjonalt. Begrepet ble ganske kortvarig. *Insomnia* ble tidlig plukket ut til den prestisjetunge DVD-serien Criterion Collection, som en av få skandinaviske samtidsfilmer.

Filmen ble utgitt i HD som sonefri Blu-ray for første gang 8. desember 2023 i prosjektet Norske Filmklassikere.

*Insomnia* er blant de norske filmene som har hatt gjennomslag i utlandet, og i 2002 ble det laget en amerikansk versjon, regissert av Christopher Nolan, med Al Pacino, Robin Williams og Hilary Swank i hovedrollene.

### De norske anmelderne
Den ble godt mottatt av de norske anmelderne. *[[Dagbladet]]* gav den terningkast fem, mens *[[VG]]*, *[[Dagsavisen]]* og *[[Aftenposten]]* gav den fire.

## Rolleliste

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bolgfjorden

**Bolgfjorden** er en fjord i Meløy og Rødøy kommune i Nordland. Fjorden ligger mellom øyene Bolga, som har gitt navn til fjorden, i nordvest og Åmnøya i sørøst, og strekker seg 8 kilometer fra sørvest og nordøstover. Videre østover på nordsiden av Åmnøya går Meløyfjorden. Fjorden har innløp mellom Svinvær i vest og Åmnøyhamna i øst og den ender i nordvest mellom Åmnes i sør og Kjølsholmen på Meløya i nord. I tillegg til Bolga ligger øygruppen Bolgværet på vestsiden av fjorden.

Det går ferge fra Bolga og østover til Gjersholmen på Meløya. 

## Referanser
Lauvøyfjorden

**Lauvøyfjorden** er navnet på flere fjorder i Norge: 

*Lauvøyfjorden (Namsos) &ndash; en fjord i Namsos kommune i Nord-Trøndelag. 
*Lauvøyfjorden (Sør-Trøndelag) &ndash; en fjord i Åfjord og Bjugn kommuner i Sør-Trøndelag.
*Lauvøyfjorden (Nordmøre) &ndash; en fjord i Averøy og Eide kommuner i Møre og Romsdal.
Lauvøyfjorden (Nordmøre)

**Lauvøyfjorden** er en fjord langs kommunegrensa mellom Hustadvika og Averøy kommuner i Møre og Romsdal. Den ligger på vestsida av Averøya, og strekker seg 4,5&nbsp;kilometer sørover, og fortsetter som Kornstadfjorden på sørvestsida av øya.

Atlanterhavsveien markerer innløpet til fjorden i nord. Dette veistykket langs fylkesvei 64 er en kjent turistattraksjon, med flere bruer som krysser de mange holmene og skjærene i fjorden, helt ytterst i havgapet. 

Kårvåg ligger ved den østlige enden av Atlanterhavsveien og i vest ligger Vevang. Ved Tevikholmen i sør går fjorden over i Kornstadfjorden som fortsetter mot sørøst.

## Referanser
Valværfjorden

**Valværfjorden** er et havområde i Meløy og Rødøy kommune i Nordland. Fjorden ligger på østsiden av Valvær og strekker seg cirka  sørøstover. I vest ligger også Sandvær og Skogsholmen, mens Finnskjærværet, Snyvær og Bolgværet ligger på østsiden av fjorden.

## Referanser
Lauvøyfjorden (Sør-Trøndelag)

**Lauvøyfjorden** er en fjord i Ørland og Åfjord kommuner i Trøndelag. Fjorden har innløp mellom Lysøya i sør og Lyngøyskjera i nord og strekker seg seks kilometer østover til innløpet til Åfjorden.

Lauvøya, som fjorden er oppkalt etter, ligger på nordsida av fjorden og har veiforbindelse via ei 850&nbsp;meter lang veifylling til Førsholman og videre til fastlandet. Tettstedet Lysøysund ligger på sørsida av fjorden.

## Referanser
Bjærangfjorden

**Bjærangfjorden** (også skrevet *Bjærangsfjorden*) er en fjordarm av Skardfjorden i Meløy kommune i Nordland. Fjorden strekker seg 9,5 kilometer østover til Bjærangen i bunnen av fjorden.

Fjorden har innløp mellom grendene Saura i nord og Halsosa i sør. Andre grender innover i fjorden er Oldra og Kjelddal på nordsiden. 

Fv452 går langs de indre delene og på nordsiden av fjorden. 

## Referanser
Tjongsfjorden

**Tjongsfjorden** er en fjord i Rødøy kommune i Nordland. Fjorden har innløp mellom Sleipnesodden i nord og Skarvhalsen i sør og strekker seg 17 kilometer østover til Reppa i bunnen av fjorden.

Vågaholmen ligger på nordsiden av fjorden. Fra her gikk det tidligere ferje til Jektvik, og videre til Kilboghamn (opphørt 1992). Like øst for Vågaholmen ligger grenda Seglfor og rett over på andre siden av fjorden ligger grenda Nord-Værnes. Litt lenger inn på nordsiden av fjorden ligger bygda Kila. Den ligger like vest for grenda Tjong, som fjorden er oppkalt etter. På den andre siden av fjorden går den 2 kilometer lange bukta Hopen sørover. 

Fylkesvei 17 går langs indre og nordlige deler av fjorden ut til Tjong. Fra her går riksvei 831 og lenger ut fylkesvei 437 langs fjorden.

## Referanser
Lauvøyfjorden (Namsos)

**Lauvøyfjorden** er en fjord ved Otterøya i Namsos kommune, Nord-Trøndelag. Fjorden strekker seg 4&nbsp;kilometer sørover til Vindsetmo i botn av fjorden. Fjorden starter ved Lyngholmen mellom Årnesgalten i vest og Brennvinholet i øst. Nord for Lyngholmen ligger Lyngholmfjorden, mens Raudsunda strekker seg nordvestover fra Årnesgalten. Midt i fjorden ligger Lauvøya, som fjorden er oppkalt etter. Elvalandet utgjør den østlige sida av fjorden og mellom Elvalandet og Otterøya går Surviksundet sørøstover.

Flere småbruk ligger langs vest og sørsida av fjorden, blant annet Ølenvika, Fossland og Fosslandosen. 

Fv465 går langs vestsida av fjorden og i sørenden går Fv467.

## Referanser
Oliver Wolcott jr.

**Oliver Wolcott jr.** (født 11. januar 1760 i Litchfield i Connecticut, død 1. juni 1833 i New York City) var en amerikansk advokat og føderalistisk politiker kjent som USAs andre finansminister i perioden mellom 3. februar 1795 og 31. desember 1800 under presidentene George Washington og John Adams.

## Biografi
Wolcott ble uteksaminert fra Yale College i 1778, hvorpå han tjenestegjorde i den kontinentale armé under den amerikanske uavhengighetskrigen i perioden 1779 til 1781 før han fortsatte å studere rettsvitenskap ved Litchfield Law School. I 1795 ble han utnevnt til landets andre finansminister etter Alexander Hamilton av president George Washington, til tross for at pressen hadde en hetskampanje mot ham. Han gikk av i 1800 på grunn av upopulæritet og mye på grunn av det feilaktige inntrykket pressen konstruerte av han. Blant annet ble han feilaktig anklaget for å ha satt fyr på Utenriksdepartementets bygning. Som finansminister i 1799 ble han kreditert for å ha tegnet seglet til United States Customs Service.

I perioden 1817 til 1827 var han guvernør i Connecticut, og delstaten erfarte markant økonomisk vekst under hans periode. Han var den tredje i rekken av Wolcotts som hadde vært guvernør i Connecticut etter hans far Oliver Wolcott og hans farfar Roger Wolcott. Da Oliver Wolcott jr. døde den 1. juni 1833 i New York City var han det siste overlevende medlemmet i George Washingtons kabinet. Wolcott ble siden begravet ved *East Cemetery* i fødebyen Litchfield.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* USTreas.gov – Oliver Wolcott, Jr. (1795–1800) – Biografien til Wolcott Jr. hos U.S. Department of the Treasury.
* Millercenter.org – Oliver Wolcott, Jr. (1795–1800) – Biografien til Wolcott Jr. hos Miller Center of Public Affairs.
Værangfjorden

**Værangfjorden**, eller **Værangen**, er en fjord i Rødøy kommune i Nordland. Fjorden strekker seg  nordøstover til pollen Kista i bunnen av fjorden. Fjorden krysses av polarsirkelen.

Fjorden har innløp mellom Telnes i øst og øya Renga i vest. På østsiden av fjorden, ovenfor Telnes, ligger Telnestinden på  Fjorden går først nordover, men svinger etterhvert nordøstover og østover forbi Klubben. I denne indre delen av fjorden ligger Jektvika på sørsiden av fjorden. Grenda Værang, som fjorden er oppkalt etter, ligger på nordsiden. Innerst i fjorden ligger pollen Kista som har et smalt innløp via Kistastraumen. Dette sundet blir krysset av fylkesvei 17, som går langs den sørlige delen av fjorden. Fv440 går på nordsiden av fjorden.

## Referanser
Renga

**Renga** er en øy i Rødøy kommune i Nordland. Den ligger øst for Gjerdøya og Rangsundøya og vest for Værangen. I nord ligger Rødøyfjorden. Øya har et areal på ca. 5,6 km².

Det høyeste punktet på øya er Rengfjellet på 190 meter over havet.  

Under andre verdenskrig hadde SIS-agenten  Ole Snefjellå en radiostasjon som rapporterte om tysk skipstrafikk til Storbritannia.
Rødøyfjorden

**Rødøyfjorden** er en fjord i Rødøy kommune i Nordland. Fjorden ligger på østsiden av selve Rødøya og strekker seg  sørover til øya Renga. Fjorden har innløp i nord mellom Indre Rosøya i vest og Bukkøya i øst.

Tettstedet Rødøy ligger sør på Rødøya og fra der går det ferje over Rødøyfjorden til Jektvik i øst. Øst for Renga ligger Værangfjorden, og nordøst for Rødøyfjorden går Tjongsfjorden østover.

## Referanser
Oterværfjorden

**Oterværfjorden** er en fjord i Rødøy kommune i Nordland. Den ligger på sørsiden av Otervær, som den er oppkalt etter og på nordsiden av selve Rødøy. Fjorden strekker seg  østover til Sleipnesodden. På sørsiden ligger også Gjessøya og Rosøyan. Otervær ligger lengst vest av øygruppene på nordsiden. Øst for Otervær ligger Ævær og innerst ligger Svinevær. På østsiden av Rødøy ligger Rødøyfjorden, Fra Sleipnesodden går Tjongsfjorden sørøstover, mens Skardfjorden går østover på nordsiden.

## Referanser
Arhaugfjorden

**Arhaugfjorden** er en fjordarm av Skardfjorden i Meløy kommune i Nordland. Den blir noen ganger regnet som en del av Holandsfjorden. Fjorden har innløp mellom Sirneset i sørvest og Forøyodden i nordøst og strekker seg  sørøstover.

På sørsiden av fjorden ligger Ågskardet og fra der går det ferje over Esøya på nordsiden. Ferjesambandet er en del av fylkesvei 17. Forøya og Esøya ligger langs nordsiden av fjorden. Fjorden er vinkelformet og fra østsiden av Esøya går kysten rett sørover. Riksvei 17 følger denne siden av fjorden sørover.

## Referanser
Lyngværfjorden (Rødøy)

**Lyngværfjorden** er et havområde i Rødøy kommune i Nordland. Den ligger nord for Lyngvær og har en lengde på cirka 10 kilometer fra vest til øst. I nord ligger øygruppene Innmyken og Håværet. I vest grenser fjorden til Norskehavet og i øst ender fjorden mellom Blikvær og Otervær. Videre østover går fjorden Blikværfjorden. Gurafjorden ligger nord for Lyngværfjorden.

## Referanser
Blikværfjorden

**Blikværfjorden** er en fjord i Rødøy kommune i Nordland. Den ligger på sørsiden av øygruppa Blikvær og nord for Risøyvær. Fjorden strekker seg 8 kilometer nordøstover fra Otervær til Gjessøya, vest for selve Rødøya. I vest grenser den til Lyngværfjorden. Sør for Risvær ligger Risværfjorden og mot nordøst ligger Oterværfjorden.

## Referanser
Trænfjorden

**Trænfjorden** er et havområde i Træna og Lurøy kommune i Nordland. Fjorden ligger øst for øygruppa Træna og strekker seg 25 kilometer fra nord til sør. I sør starter fjorden cirka øst for Træna fyr og ender i nord mellom Selvær i vest og Nesøya i øst. Lovund og Lovundvær ligger sørøst for fjorden.

Det går ferje fra Lovund til Træna. 

## Referanser
Nesøyfjorden

**Nesøyfjorden** er en fjord i Lurøy og Rødøy kommune i Nordland. Fjorden ligger mellom Nesøya i vest og Hestmona i øst. Fjorden har en lengde på cirka 9 kilometer fra nord til sør. Fjorden starter i sør mellom Lyngvær og Hestmona. I nord grenser fjorden til Risøyvær, Selsøyvær og Risværfjorden som går mellom disse.

Fra Selsøy på Hestmona går det ferje over fjorden til Nesøya.

## Referanser
Gjervalen

**Gjervalen** er en fjordarm av Sørfjorden og Melfjorden i Rødøy kommune i Nordland. Fjorden har innløp mellom Skivikneset i nord og Hammarodden i sør, like øst for Øresvika, og strekker seg syv kilometer østover til munningen av Gjervalelva i bunnen av fjorden.

Den veiløse grenda Vassvika ligger på sørsiden av fjorden. De indre områdene av fjorden har veldig bratte og høye fjordsider. På nordsiden stig Kvalhovudet rett opp til 864 meter over havet. På sørsiden stiger Nordfjellet opp til 949 meter over havet, men har en slakkere stigning.

## Referanser
Måværfjorden

**Måværfjorden** er en fjord i Lurøy kommune i Nordland. Fjorden ligger mellom Måvær i nordvest og Nordsørvær i sørøst. Nordsørvær ligger like vest for selve Lurøy. Måværfjorden strekker seg cirka 6 kilometer nordøstover mellom disse øygruppene. Øst for Måværsfjorden ligger Matskjærfjorden, og nord for Måvær ligger Nesøyfjorden.

## Referanser
Gurafjorden

**Gurafjorden** er et havområde i Rødøy kommune i Nordland. Den ligger på sørsiden av Myken og Kjølsøyværet og strekker seg cirka 8 kilometer fra vest til øst. Fjorden ligger ytterst i havgapet og grenser til Norskehavet i vest. På sørsiden av fjorden ligger de små øygruppene Innmyken og Håværet. Sør for disse igjen ligger Lyngværfjorden.

## Referanser
Matskjærfjorden

**Matskjærfjorden** (også skrevet *Matskjerfjorden*) er en fjord i Lurøy kommune i Nordland. Fjorden ligger på nordsiden av Lurøya og Stigen og på sørsiden av Ytre- og Indre-Kvarøy. Fjorden strekker seg 7 kilometer østover til Kvarøyfjorden som går videre østover. I vest starter fjorden mellom Oddøya i nord og Frydholmen i sør. I øst ender fjorden mellom Einvikneset i nord og Skardneset på Stigen i sør.

## Referanser
Kvarøyfjorden

**Kvarøyfjorden** er en fjord i Lurøy og Rødøy kommune i Nordland. Fjorden ligger sørøst for øya Hestmona og øst for Innerkvarøya og strekker seg  sørøstover til Bjørnøya, en halvøy vest for tettstedet Kvina. I nord starter fjorden mellom Hestmona i vest og Vikingen i øst. I sør fortsetter fjorden som Stigfjorden, mens Matskjærfjorden ligger i vest på sørsiden av Innerkvarøya.

Bygdene Tonnes og Konsvikosen ligger langs østsiden av fjorden langs Fv439.

## Referanser
Stigfjorden

**Stigfjorden** er en fjord i Lurøy kommune i Nordland. Den ligger mellom øyene Stigen i vest og Aldra i øst. Fjorden har innløp i sør mellom Oddøya i vest og Grønsvikodden i øst og strekker seg 13 kilometer til Rundvedøya. I nord grenser fjorden til Kvarøyfjorden.

## Referanser
Nordåsværfjorden

**Nordåsværfjorden** er en fjord langs kommunegrensen mellom Dønna og Lurøy kommune i Nordland. Fjorden ligger nord for Åsvær i Dønna og sør for Lovund og Solvær og har en lengde på cirka 20 kilometer fra vest til øst. Fjorden strekker seg sørøstover mot selve øya Dønna og her møter den tre andre fjorder. Søråsværfjorden kommer opp fra sørvest, på sørsiden av Åsvær, Stifjorden går sørøstover mot de ytre delene av Ranfjorden, og Tomfjorden går nordøstover på sørøstsiden av Solvær.

## Referanser
Tomfjorden

**Tomfjorden** er en fjord i Nesna og Lurøy kommune i Nordland. Fjorden ligger på nordsiden av øya Tomma i Nesna og strekker seg 9,5 kilometer nordøstover til innløpet til Sjona. Fjorden begynner i sørvest mellom Risvær i nordvest og Bursneset i sørøst.

En annen øygruppe på nordsiden av fjorden er Sandvær og nord for disse igjen ligger Solvær. På vestsiden av Tomma går Stifjorden sørover. I tillegg grenser Tomfjorden til Nordåsværfjorden i nordvest og Søråsværfjorden i sørvest. 

Grenda Tomeidet ligger på sørsider av fjorden. Ellers er det ingen større bosetninger. 

Fv 384 går langs fjorden på Tomma.

## Referanser
Stifjorden

**Stifjorden** (også skrevet *Stigfjorden*) er en fjord i Dønna og Nesna kommune i Nordland. Fjorden ligger mellom øyene Dønna i vest og Tomma i øst og strekker seg 13 kilometer sørøstover til de ytre områdene av Ranfjorden. Fjorden har innløp mellom Nordøyneset på Dønna i vest og Kervan på Tomma i øst. I sør går fjorden mellom øyene Løkta i vest og Hugla i øst. Mellom Løkta og Dønna går Skipfjorden sørover.

Fv186 går langs vestsiden av fjorden på Dønna, blant annet gjennom Dønnes. 

Ved det nordlige innløpet grenser den til Tomfjorden i nordøst, Nordåsværfjorden i nord og Søråsværfjorden i vest. 

## Referanser
Litlsjona

**Litlsjona** er en fjord eller et sund i Nesna kommune i Nordland. Den ligger mellom Handnesøya i vest og Nesnahalvøya i øst. I sør begynner fjorden på nordsiden av øya Hugla og den strekker seg 15 kilometer nordøstover til Sjona.

Tettstedet Nesna ligger rett øst for Hugla på sørsiden av fjorden. Fra der går det ferje til Vikholmen på Hugla og Sørstranda på Handnesøya. Nord i Litlsjona går halvøya Skogsøya ut på vestsiden. Innenfor denne halvøya ligger viken Skogsleira. 

Fv383 går på nordsiden av fjorden, mens fylkesvei 17 går på sørsiden.

## Referanser
Fedafjorden

**Fedafjorden** er en fjord i Flekkefjord, Farsund og Kvinesdal kommuner i Agder. Den er en fortsettelse av Listafjorden og har innløp ved «Stolen», nordøst for Andabeløya. Fjorden strekker seg 15&nbsp;kilometer inn til Øye, der elva Kvina munner ut. Fjordløpet er ganske rett – en kan se hele fjordstrekningen til Varnes fyr fra Utsikten over og øst for Liknes

Like etter innløpet stikker Stolsfjorden nordvestover på øst- og nordsida av Andabeløya. Den fortsetter som Lafjorden mot nordvest inn til Flekkefjord og videre herfra som Grisefjorden. Stolsfjorden har navn etter en karakteristisk fjellformasjon som utgjør delet mellom fjordene og ligger mot nord.

De ytterste delene av fjorden danner grensa mellom Farsund og Flekkefjord, mens grensene til både Farsund, Flekkefjord og Kvinesdal møter hverandre der Fedafjorden fortsetter østover etter innløpet til Stolsfjorden. Grensa mellom Farsund og Kvinesdal følger midten av fjorden vel en kilometer innover før resten av fjorden blir liggende i Kvinesdal kommune. 

Fjorden er typisk V-formet, med relativt bratte lier og nesten alle gårdene liggende oppe i smådaler mellom knausene. Alle har sti eller veiforbindelse til sjøbruk ved fjorden. Sagefossen kraftverk ligger ved fjorden på vestsiden ca. to kilometer inn fra Stolen. 

Et godt stykke inn i fjorden ligger tettstedet Feda, som fjorden er oppkalt etter, på vestsida. Herfra gikk europavei 39 inn til botn av fjorden ved Øye, nå del av fylkesvei 465. Her ligger havneområdet Leirvika. På andre sida av fjorden går fylkesvei 465 mellom Opofte og Farsund, og fylkesvei 551 mellom Opofte og Liknes. I august 2006 åpnet den 566 meter lange Fedafjorden bru, som går over fjorden og danner en del av E39 mellom Flekkefjord og Lyngdal. Der broen krysser, ligger skipsverftet Kvina Verft som nå er utleid til Green Yard AS, mens Lervika innerst var mottak og lagring av tømmerflåter som ble saget opp og brukt til papirmasseproduksjon. Pr 2015 ligger der et smelteverk for Eramet i enden av Øyesletta.

## Referanser
St. Thomas’ Hospital

**St. Thomas' Hospital** er et stort NHS-sykehus i Lambeth i London. Det drives av *Guy’s & St Thomas’ NHS Foundation Trust*, som også har ansvaret for  Guy's Hospital. Sykehuset har tilbudt sine tjenester gratis helt siden 1100-tallet. Det lå tidligere i bydelen Southwark.

## Historie
Sykehuset er nevnt i en kilde fra år 1215, og er oppkalt etter Thomas Becket. Det formodes derfor at det ble opprettet en gang etter at Thomas  Becket ble helligkåret i 1173. Men det er også tenkelig at det den gang bare endret navn, og at det er det samme sykehus som man vet ble grunnlagt av St. Mary Overie Priory i 1106 i Southwark.

Det ble opprinnelig ledet av katolske munker og søstre fra augustinerordenen.

Dagens St. Thomas' sykehus er i Stangate i Londons bydel Lambeth. Det ligger ved Themsen rett overfor Palace of Westminster.

## Eksterne lenker
* Hjemmesider
Beauly (elv)

**Beauly** (skotsk gælisk: *Abhainn nam Manach*) er en elv i regionen Highland i Skottland. Den ligger ca. 15 kilometer vest for Inverness.

Beauly er om lag 25&nbsp;km lang, og renner ut ved landsbyen Beauly i Beauly Firth, en sidearm av Moray Firth. Den første broen over elven ble konstruert av Thomas Telford i 1814, om lag en kilometer sør for landsbyen Beauly. Hovedveien nordover fra Inverness gikk over denne broen til Kessock Bridge over Beauly Firth ble åpnet i 1982. En jernbanebro over elven ble bygget i 1860-årene. Det er flere demninger og vannkraftverk langs elven. Den lille øya Eilean Aigas ligger i elven.

Elven er en av de beste elver i Skottland for å fiske laks og sjøørret, og har også to gode sideelver, Glass og Farrar, som også utmerker seg.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Affric / Beauly hydro scheme , kraftverk
Andreas Strand (turner)

**Andreas Strand** (født 3. eller 4. februar 1889 i Fredrikstad, død 19. april 1958 i Glemmen) var en norsk turner. Han representerte klubben *Fredrikstad Turnforening*.

Han deltok i OL 1908 i London, der det norske laget fikk sølv i lagkonkurransen i turn, bak Sverige.

## Eksterne lenker
*
Al Plan de Mareo

**Al Plan de Mareo** (tysk *St. Vigil*, italiensk *San Vigilio di Marebbe*) er forvaltningssetet og den største landsbyen i kommunen Mareo (Syd-Tirol), ca. 10&nbsp;km syd for Bruneck. Stedet ligger på 1201&nbsp;moh. i en sidedal (*Mareo*, tysk *Enneberger Tal* eller *Vigiltal*) til Val Badia. Innbyggerne er hovedsakelig ladinsktalende (93&nbsp;% av befolkningen).

Al Plan de Mareo er et populært feriested sommer og vinter. Bak stedet stiger terrenget mot skiområdet på Plan de Corones (*Kronplatz*, 2275&nbsp;moh.) med 90&nbsp;km løyper. I Val da Tamersc (*Rautal*) kan man gå langrenn.

Rett bak Al Plan de Mareo ligger naturparken Fanes-Senes-Braies med 300&nbsp;km vandreveier og over 200&nbsp;km for terrengsykling. Her har man vid utsikt over Syd-Tirol og Dolomittene. 

## Sønner og døtre av Al Plan de Mareo
* Alexander Ploner, alpinist
Broscus

***Broscus***  er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) sandgravere (Broscinae) i familiegruppen løpebiller. 
Bare én art, *[[Broscus cephalotes]]*, er registret fra Norge. 

Artene i slekten *Broscus* er minst 16 mm lange. med matt svart farge. Antennens tredje ledd er dobbelt så langt som andre leddet. Brystskoldet (pronotum) er avskilt fra dekkvingene av en tydelig innsnøring (hals).  

Biller tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

## Systematisk inndeling
Systematikken følger Carabidae of the World

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[sandgravere]]** Broscinae Broscinae Hope, 1838 [=Broscini]  - to arter i Norge
****** stammen **[[Broscini]]** Hope, 1838 
******* slekten *Broscus* Panzer, 1813 
******** *[[Broscus aberti]]* Jedlicka, 1965
******** *[[Broscus asiaticus]]* Ballion, 1871
******** *[[Broscus augustulus]]* Semenov, 1891
******** *[[Broscus bipilifer]]* Andrewes, 1927 
******** *[[Broscus canaliculatus]]* Fischer von Waldheim, 1829 
******** *[[Broscus cephalotes]]* (Linnaeus, 1758) – vidt utbredt og den vanligste av artene 
******** *[[Broscus costatus]]* Morvan, 1980
******** *[[Broscus crassimargo]]* Wollaston, 1865 
******** *[[Broscus declivis]]* Semenov, 1889 
******** *[[Broscus glaber]]* Brulle, 1836
******** *[[Broscus insularis]]* Piochard de la Brulerie, 1868
******** *[[Broscus jaegeri]]* J. Schmidt, 1996
******** *[[Broscus karelini]]* Zoubkoff, 1837 
******** *[[Broscus kozlovi]]* Kryzhanovskij, 1995
******** *[[Broscus laevigatus]]* Dejean, 1828
******** *[[Broscus nobilis]]* Dejean, 1828
******** *[[Broscus politus]]* Dejean, 1828 
******** *[[Broscus potanini]]* Semenov, 1889 
******** *[[Broscus przewalskii]]* Semenov, 1889
******** *[[Broscus punctatostriatus]]* Fischer von Waldheim, 1829
******** *[[Broscus punctatus]]* Dejean, 1828
******** *[[Broscus rutilans]]* Wollaston, 1862
******** *[[Broscus semistriatus]]* Dejean, 1828
******** *[[Broscus taurulus]]* Andrewes, 1927
******** *[[Broscus uhagoni]]* Bolivar y Pieltain, 1912 

## Referanser


## Litteratur
* Bertram G. Rye. 1908. *Biller I. Løpebiller.* Danmarks Fauna Bind 3. G.E.C. GAD, København.

## Eksterne lenker
* 
* ''Broscus'' – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
* ''Broscus'' - Fauna Europaea - engelskspråklig
* ''Broscus'' - bilder
* Norsk Entomologisk forening
Ballachulish

**Ballachulish** (Skotsk gælisk: **Baile Chaolais**) er en landsby (*[[Landsby#Landsbyer i engelsktalende land|village]]*) i regionen Highland i Skottland. Ballachulish ligger ved fjorden Loch Leven, som er en sidearm til Loch Linnhe på veskkysten av Skottland. Nærmeste større by er Fort William ca. ti kilometer lenger nord. 

Den viktigste næringen i Ballachulish har tradisjonelt vært utvinning av skifer fra steinbrudd.

Ved folketellingen i 2001 hadde Ballachulish 615 innbyggere. I 2006 ble folketallet estimert til 650 innbyggere.

## Referanser
Beauly

**Beauly** (Skotsk gælisk: **A' Mhanachainn**) er en landsby (*[[Landsby#Landsbyer i engelsktalende land|village]]*) i regionen Highland i Skottland. Landsbyen ligger ca. 15 kilometer vest for Inverness, og er mest kjent for ruinene av klosteret Beauly Priory. Navnet er en forenkling av *Beaulieu*.

Beauly ligger ved elven Beauly utløp i Beauly Firth. Beauly Firth er en liten fjordarm innerst i Moray Firth, vestover fra Inverness. Like nord for Bealy ligger landsbyen Muir of Ord, sør for Beauly ligger Loch Ness.

Ved folketellingen i 2001 hadde Beauly 1&nbsp;164 innbyggere. I 2006 ble folketallet estimert til 1&nbsp;130 innbyggere.

Klosteret i Beauly ble anlagt i 1230, og tilhørte den Valliscauliske orden, som senere gikk inn i Cistercienserordenen. I likhet med Ardchattan Priory ble Bealy overtatt av Cisterciencerne i 1510, mens det tredje valliscauliske klosteret i Skottland, Pluscarden Abbey, ble drevet videre som en celle av det benediktinske Dunfermline Abbey. Det er usikkert hvem som grunnla klosteret, det kan ha vært Aleksander II av Skottland. Klosteret ble nedlagt i  1634.

om lag fem kilometer sør for Beauly ligger Beauly Castle, bygd på 1870-tallet. 
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Socjaldemokracja Polska

**Socjaldemokracja Polska** («Polens sosialdemokrati», *SdPl*) er et venstreorientert, sosialdemokratisk politisk parti, stifta i april 2004 som en utbrytergruppe fra Sojusz Lewicy Demokratycznej (SLD). 

Foran parlamentsvalget i 2005 inngikk SdPl en avtale med Unia Pracy (UP) og miljøpartiet Zieloni 2004 om å stille fellesliste. Denne felleslista fikk 3,9 prosent av stemmene, noe som ikke var nok til å sikre parlamentarisk representasjon. SdPl stilte med sin leder Marek Borowski som kandidat ved presidentvalget i 2005 Borowski kom på fjerdeplass i første valgomgang med 10,3 prosent av stemmene. 

Den 3. september 2006 danna SdPl en sentrum-venstre-allianse, Lewica i Demokraci, sammen med SLD, UP og PD. Koalisjonen fikk imidlertid kun 13 prosent av stemmene og 53 mandater i Sejm ved parlamentsvalget i 2007 og blei oppløst like etter valget. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stryken stasjon

**Stryken stasjon** er en jernbanestasjon på Gjøvikbanen i Lunner i Akershus fylke. Stryken ble tatt i bruk som krysningsspor allerede i 1900, mens selve stasjonen ble opprettet i 1917. I 1922 ble stasjonen nedgradert til stoppested, men fikk tilbake stasjonsstatus i 1937. Da stasjonen ble fjernstyrt i 1972, ble den fullt automatisert, og fremstår i dag som ubetjent.

Stryken stasjon har ikke togstopp om sommeren, kun i vinterhalvåret, og da på utvalgte avganger i helgene.

Nord for Stryken stasjon står Gjøvikbanens eneste gjenværende vanntårn.

## Galleri

Fil:Vanntårn ved Stryken stasjon.jpg|Vanntårn nord for Stryken stasjon.
Fil:Stryken stasjon 1935.jpg|Stryken stasjon en skisøndag i 1935
Fil:Stryken stasjon 1950.jpg|Stryken stasjon en skisøndag i 1950.


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
Konklavet 1829

**Konklavet 1829** førte til valget av kardinal Francesco Saverio Maria Felice Castiglioni til pave, den 31. mars 1829. Castiglioni tok pavenavnet Pius VIII.
## Beskrivelse
Konklavet 1829 ble holdt etter pave Leo XIIs død den 10. februar 1829. Konklavet tok til 24. februar samme år i Quirinalet. 

Konklavet, som besto av 50 valgmenn, brukte lang tid. Et problem var konflikter mellom verdslige nasjoner om hvem som burde velges. Kardinal Emmanuele de Gregorio var den fransk-vennlige fraksjonens kandidat. Han var fransiskaner og tilhørte spiritualene blant dem. De mer moderate kardinalene hadde Bartolomeo Pacca som sin kandidat, men den franske regjeringen, under Karl X og statsminister Jean Baptiste Gay, vicomte de Martignac, motsatte seg denne kandidaten, som også av flere i konklavet ble sett på som for snill/mild til å bli en god pave.

Konklavet trakk ut i tid, men da kardinal Giuseppe Albani ankom, og ingen av støttegruppene til de to øvrige kandidatene kunne samle nok stemmer til å velge enten De Gregorio eller Pacca, fikk det konklavets medlemmer til å samle seg rundt Francesco Saverio Castiglioni. Han ble regnet som et godt kompromiss, slik saken sto. Castiglioni hadde vært en aktuell pavekandidat under konklavet i 1823, som representant for «politicani» (de moderate kardinalene), og han hadde alle kvalifikasjoner for å bli pave, men slet med dårlig helse.

Innen 31. mars, etter 35 dager, ble Castiglioni valgt til pave. Han var også *papabile* i 1823, men da ble han ikke valgt på grunn av en dominerende gruppes skepsis. 

Siden Castiglioni var blitt kalt «Pius VIII» av pave Pius VII alt før sistnevntes død i 1823, og siden Leo XII under konklavet i 1823 hadde sagt at Castiglioni en vakker dag ville bli Pius VIII, var det i grunnen klart hvilket pavenavn Castiglioni skulle ta.

## Referanser
Paradisfuglen

**Paradisfuglen** (fra latin *Apus*) er et stjernebilde på den sørlige himmelhvelving.

Stjernebildet er et av tolv skapt av Pieter Dirkszoon Keyser og Frederick de Houtman mellom 1595 og 1597. Det ble første gangen omtalt i *[[Uranometria]]* av Johann Bayer i 1603.

## Viktige stjerner

Kilde: The Bright Star Catalogue, 5th Revised Ed. og The Hipparcos Catalogue, ESA SP-1200

## Eksterne lenker
* 
* Peoria Astronomical Society - Apus (engelsk)
Persevs (stjernebilde)

**Persevs** (latin *Perseus*) er et stjernebilde på den nordlige himmelhvelving.

De mest lyssterke stjernene i stjernebildet sortert etter tilsynelatende størrelsesklasse er:

* Mirfak 1,79
* Algol 2,09
* ζ Per 2,84
* ε Per 2,90
* γ Per A 2,91
* γ Per B 3,00
* δ Per 3,01
* ρ Per (Gorgonea Tertia**)** 3,32
* η Per (Miram)3,77
* ν Per 3,77
* κ Per (Misam) 3,79
* ο Per (Atik) 3,84
* τ Per A  3,93
* 48 Per 3,96
* ξ Per (Menkib) 3,98
* τ Per B 4,00
* φ Per 4,01
* ι Per 4,05
* θ Per 4,10
* μ Per 4,12
* 16 Per 4,22
* λ Per 4,25
* 58 Per 4,25
* ψ Per 4,32
* σ Per 4,36
* 17 Per 4,56
Vela

**Vela** kan vise til:

*Vela – det latinske navnet på stjernetegnet Seilet
*Velaprosjektet – et amerikansk prosjekt for å overvåke *Den delvise prøvestansavtalen* fra 1963.
**Vela (satellitt) – navn på amerikanske satellitter konstruert for deteksjon av nukleære eksplosjoner i rommet og atmosfæren.
**Velasaken – en hendelse hvor Vela-satellitten antas å ha observert en atombombespregning i Sør-Atlanteren.
*Vela International Marine – et datterselskap av Saudi Aramco
*Blasco Núñez Vela – den første spanske visekongen av Peru
*Carlos Vela – en meksikansk fotballspiller
Monsrud stasjon

**Monsrud stasjon**, tidligere **Harestua stasjon**, er en jernbanestasjon uten persontrafikk på Gjøvikbanen i Lunner i Akershus fylke. Stasjonen ble åpnet som *Harestuen stoppested* i 1901. I 1910 ble stoppestedet oppgradert til stasjon, og i 1921 ble den nåværende skrivemåten tatt i bruk. Stasjonen ble fjernstyrt i 1972 og fullt automatisert i 1980, og fremstod etter det som ubetjent. I 2010 fikk stasjonen oppgradert mellomplattform som midlertidig sikkerhetstiltak.

Den 9. desember 2012 ble persontrafikken ved stasjonen nedlagt da den oppgraderte Furumo holdeplass ble tatt i bruk. Under ombyggingen av Furumo holdeplass var det satt opp en busstjeneste mellom Furumo og Harestua. Den oppgraderte Furumo holdeplass har siden overtatt Harestua-navnet.

Gamle Harestua stasjon byttet navn til Monsrud, og fungerer nå kun som krysningsspor.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* Norsk Jernbaneklubb om Harestua stasjon
* Norsk Jernbaneklubb om Gjøvikbanen
Eau De Vill

**Eau De Vill** er et norsk band med røtter i Sømådalen i Engerdal kommune i Hedmark. De har sitt utspring fra Sømådalen Theaterselskab og spilte sin første konsert på Hamar i 1993, startåret for bandet. De utga sin første CD *[[Rømgrøt og sik]]* høsten 1995. Bandet sier selv at Vømmøl Spelemannslag og Hans Rotmo er en viktig inspirasjonskilde, og Rotmo har da også skrevet låter til bandet. I 1997 fikk bandet Engerdal kommunes kulturpris.

Eau de Vill har laget supportersanger for Storhamar Ishockey («Storhamarsangen»), Ham-Kam Fotball («Score mål») og Nybergsund Fotball («Sundet»).

## Medlemmer
* Svein Arild Johnsgård
* Evald Kristoffer Langsjøvold
* Audun Røsten
* Lars Bjørk
* Bård Uri Jensen
* Per Johan Moslet
* Mattias Helje
* Per Ola Søndmør

## Diskografi
*1994 – *Ælgjakta-singel*
*1995 – *[[Rømgrøt og sik]]*
*2004 – *Her er Møa mi*
*2008 – *Det er laga det – singel*
*2008 – *[[Evig din (album)|Evig din]]*
*2014 – *[[Med kvinnfolkrykte som bronsteikt flæsk!]]*
*2018 – *En får ta det en kan få* - tolkninger av Vidar Sandbeck i anledning 100-årsjubileet for hans fødsel.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bandets nettsider
Harestua holdeplass

**Harestua holdeplass** (tidligere **Furumo holdeplass**) er en holdeplass på Gjøvikbanen i Lunner i Akershus fylke. Holdeplassen ble åpnet i 1984 på grunn av stor boligbygging i området.

I løpet av 2012 ble holdeplassen oppgradert. Siden desember 2012 erstatter den gamle Harestua stasjon og den gamle holdeplassen, som var stengt i anleggstiden. Den er nå blant annet utstyrt med venterom og er tilrettelagt for blinde. Stasjonen er tilknyttet .

Stasjonen ligger i takstsone 4NV i Ruters takstsoner i Oslo og Akershus.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bane NOR om Harestua holdeplass 
* NSB om Harestua holdeplass
* Norsk Jernbaneklubb om Furumo holdeplass
* Norsk Jernbaneklubb om Gjøvikbanen
Hovinveien

**Hovinveien** finnes flere steder:

* Hovinveien (Oslo)
* Hovinveien (Fetsund)
* Hovindvegen (Vormsund)
* Hovinvegen (Jessheim)
Bountya insularis

***Bountya insularis*** er en bille og den eneste i slekten *Bountya*, i delgruppen (underfamilien)  (underfamilien) sandgravere (Broscinae) i familiegruppen løpebiller. Systematikken følger Carabidae of the World. Den er bare kjent fra Oseania, på Bountyøyene og New Zealand. 

*Bountya insularis* tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Bountya insularis'' – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
* Norsk Entomologisk forening
Sydney Evans

**Sydney Charles H. Evans** (født 1881, død 8. januar 1927) var en britisk bokser som deltok i de olympiske leker 1908 i London.

Evans vant en olympisk sølvmedalje i boksing, i vektklassen tungvekt (over 71,67 kg),  under OL 1908. Han tapte finalen til sin landsmann Albert Oldman. Det var seks boksere som i stilte i tungvekt-klassen.

## OL-medaljer
* 1908  London -  Sølv i boksing, tungvekt

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Reginald Baker

**Reginald «Snowy» Leslie Baker** (født 8. februar 1884 i Sydney i New South Wales i Australia, død 2. desember 1953 i Los Angeles i California) var en australsk sportsutøver som deltok i de olympiske leker 1908 i London.

Baker vant en olympisk sølvmedaje i boksing, i vektklassen mellomvekt (71,67 kg), under OL 1908 i London. Han tapte finalen til John Douglas fra Storbritannia. Det var ti boksere som stilte i mellomvekt-klassen. Baker var en allsidig sportsutøver og han deltok også som svømmer og stuper for Australasia under sommer-OL 1908.

## OL-medaljer
* 1908  London -  Sølv boksing, mellomvekt

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Zjednoczone Stronnictwo Ludowe

**Zjednoczone Stronnictwo Ludowe** («Det forente folkeparti», *ZSL*) var et bondeparti i Folkerepublikken Polen. Det ble etablert den 27. november 1949 som en sammenslåing av tidligere agrare partier. Partiet var fra første stund, som planlagt, et satellittparti for kommunistpartiet og skulle representere rurale områder. Etter Solidaritets valgseier ved parlamentsvalget i 1989 valgte ZSL å støtte Solidaritet. I 1990 fulgte de kommunistpartiets eksempel og reetablerte seg som et nytt parti. Man valgte å knytte seg til agrartradisjonen fra før 1990 og tok det tradisjonsrike navnet *[[Polskie Stronnictwo Ludowe]]* (PSL). 

## Referanser
Hovinveien (Oslo)

:::*Se [[Hovinveien|pekerside]] for flere forekomster av Hovinveien.*

**Hovinveien** (1–45, 2–54b) er en vei i bydel Grünerløkka i Oslo. Den går fra Økernveien over Lille Tøyen sør for hagebyen, passerer Grenseveien og går inn over den stort sett ubebygde Teglverkstomta. Fra her og østover lå Hovin-gårdene, som veien er oppkalt etter. Tidligere fortsatte den da også mot det som i dag er Brobekkveien.

Nr 1 er Oslo Lysverkers gamle transformatorstasjon, som kneiser over Tøyenområdet (bygd 1917, arkitekt Thorvald Astrup). Den brukes i dag til diverse kulturformål, blant annet Oslo teatersenter. Bak ligger nr 1b, en nyere erstatning innen strømforsyning. Nr 2 er ei boligblokk fra 1937, opprinnelig for ansatte på trafostasjonen.

Hovinveien krysser så under Gjøvikbanen. Deretter er det på sørsida tre doble skråstilte lamellblokker. På nordsida er Dronning Ingrids plass med Lille Tøyen sykehjem (Hovinveien 6; oppført 1921, arkitekt Andreas Messel).

Videre på nordsida ligger nå et langt stykke Lille Tøyen hageby, der et par oppganger har adresse til Hovinveien. På sørsida er det først en del villaer og flermannsboliger. Disse brukes nå til dels til næringsformål, og skjermer boligene i Njåls vei. På det som tidligere var et friområde, er det i de seinere år (2006–-07) bygd et lavblokkfelt med 193 leiligheter (Tidemannsjordet, adresser til Bertrand Narvesens vei, Scala arkitekter). Så følger Narvesens tidligere kontorblokk og lager, som er blitt ombygd til boliger sammen med et større boligprosjekt på sørsida av veien.

Fram mot Grenseveien ligger på nordsida Hasle skole (Haralds vei 1; bygd 1957–62, arkitekt Fredrik Winsnes) og tre lamellblokker. På sørsida er det en del næringsbygg og en bensinstasjon.

Veien krysser så Grenseveien (rundkjøring) og går på sørsida av det nye bolig- og kjøpesenteret ved Hasle t-banestasjon. Bak her ligger den såkalte Teglverkstomta, der Hovin teglverk tidligere lå. Den er nå ubebygd, men brukes til dels til rigg- og lagerområde. Det foreligger planer om å bygge et idrettsanlegg kombinert med skole her. Byggingen av Teglverkstomta skole startet i 2013.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Meronym

Et **meronym** er et begrep som betegner en del av et annet begrep.

Den motsatte relasjonen kalles holonym.

I noen ontologier betegnes en slik semantisk relasjon *partOf*.

Eksempler:
* *finger* er et meronym av *hånd*
* *medlem* er et meronym av *forening*
* *underavdeling* er et meronym av *avdeling*

## Referanser
William Philo

**William Philo** (født 17. februar 1882 i London, død 7. juli 1916 i Frankrike) var en britisk bokser som deltok i de olympiske leker 1908 i London.

Philo vant en olympisk bronsemedalje i boksing, i vektklassen mellomvekt, 71,67 kg, under OL 1908 i London. Han tapte semifinalen til Reginald Baker fra Australasia som siden tapte finalen til John Douglas. Det var ti boksere som i stilte i mellomvekt-klassen.

Philo ble drept i slaget ved Somme i Frankrike under første verdenskrig.

## OL-medaljer
* 1908  London -  Bronse i boksing, tungvekt

## Eksterne lenker
*
Jacob Gundersen

**Jacob Gundersen** (født 29. oktober 1875 i Fjære (senere innlemmet i Grimstad), døde januar 1968 i Westchester, New York) var en norsk bryter som deltok i de olympiske leker 1908 i London.

Gundersen vant olympisk sølvmedalje i fristil-bryting under OL 1908 i London. Han kom på andreplass i den tyngste vektklassen tungvekt fri stil, han tapte finalen til britiske George O'Kelly etter å ha vunnet de tre innledende kampene. Det var elleve brytere i den den tyngste vektklassen. 

## OL-medaljer
* 1908  London -  Sølv i bryting, tungvekt fri stil 

## Eksterne lenker
*
Axonyina

* *[[Axonya]]* 
* *[[Broscodes]]* 
* *[[Rawlinsius]]* 

**Axonyina** er en gruppe av biller i delgruppen (underfamilien) sandgravere (Broscinae) i familiegruppen løpebiller. Ingen arter er registret fra Norge.

## Systematisk inndeling
Systematikken følger Carabidae of the World

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilien **Sandgravere, [[Broscinae]], [=[[Broscini]]]** 
****** delgruppe Axonyina Roig-Junient, 2000
******* slekten *[[Axonya]]* Andrewes, 1923
******* slekten *[[Broscodes]]* Bolivar y Pieltain, 1914
******* slekten *[[Rawlinsius]]*  Davidson and Ball, 1998

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Axonyina – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
* Norsk entomologisk forening
Holonym

Et **holonym** er et begrep som betegner et element som helt eller delvis består av en sammenstilling av elementer av et annet begrep.

Den motsatte relasjonen kalles meronym.

Eksempler:
* *hånd* er et holonym av *finger*
* *forening* er et holonym av *medlem*
* *bil* er et holonym av *hjul*

## Referanser
Polysem

Et **polysem** likner på et homonym, men istedenfor flere *ulike* betydninger har det flere *beslektede* betydninger. På norsk er et svin (dyret) og et svin (moralsk forkastelig person) polysemer, da betydningen er forskjellig, men ikke urelatert.

## Eksempler
* «Vill» i de ulike, men beslektede betydningene *ville blomster* og *ville mennesker*.
* «Bank» i betydningene *institusjon som låner ut penger*, *bygningen som inneholder en bank* og *lagringssted*, for eksempel frøbank.
* «Å melke» i betydningene *melke en ku* og *å melke en person for informasjon*.
* «Hester» i ubestemt flertallsformen av ordet *hest*, men også kortform av *[[Hestekrefter|hestekrefter]]*.
* «Is» som i vann eller væske i frossen form, men også frossen dessert.

## Referanser
Richard Johansson

**Carl Richard Johansson** (født 18. juni 1882, død 24. juli 1952)  var en svensk kunstløper som deltok i de olympiske leker 1908 i London

Johansson vant en olympisk sølvmedalje i kunstløp under sommer-OL 1908 i London. Han kom på andreplass i single for menn bak sin landsmann Ulrich Salchow. Det var ni deltakere i konkurransen.

## OL-medaljer
* 1908  London -  Sølv i kunstløp

## Eksterne lenker
*
Arthur Cumming

**Arthur Warren J. Cumming** (født 8. mai 1889, død 9. mai 1914) var en britisk sportsutøver som deltok i de olympiske leker 1908 i London.

Cumming vant en olympisk sølvmedalje i kunstløp under sommer-OL 1908 i London. Han kom på andreplass i øvelsen *spesialfigurer* bak russiske Nikolaj Panin. Det var kun tre deltakere i *spesialfigurer* under OL 1908 og det var eneste gangen som det var med som olympisk øvelse.

## Olympiske medaljer
* 1908  London -  Sølv i kunstløp, spesialfigurer

## Eksterne lenker
*
Per Thorén

**Per Thorén** (1885–1962) var en svensk kunstløper som deltok i de olympiske leker 1908 i London.

Thorén vant en olympisk bronsemedalje i kunstløp under sommer-OL 1908 i London. Han kom på tredjeplass i single for menn bak sine landsmann Ulrich Salchow og Richard Johansson. Det var ni deltakere i konkurransen.

## OL-medaljer
* 1908  London -  Bronse i kunstløp

## Referanser


## Eksterne lenker
*
T-skjorte

**T-skjorte**, også kalt **T-trøye**, er en enkel skjorte eller trøye med rette linjer og korte ermer, som gir den form av en T. Opprinnelig ble den bare brukt som ei underskjorte, men i dag er det også vanlig å bruke bare T-skjorte som overplagg i uformelle sammenhenger. De første T-skjortene var enkle, hvite bomullsplagg, men de ble etter hvert laget i ulike farger og med mønster eller påtrykt tekst.

## Historie
Undertrøyer med T-form var lenge i bruk i Europa som undertøy for menn. Under første verdenskrig fikk svettende, ullkledde soldater fra USA øynene opp for de lette bomullsplaggene som europeiske soldater brukte under uniformen. De amerikanske soldatene begynte å bruke disse, og i andre verdenskrig fikk de utdelt T-skjorter som standard undertøy.

Etter krigen begynte en å gå med T-skjorta uten skjorte over. De amerikanske filmstjernene John Wayne, Marlon Brando og James Dean hadde alle dette antrekket da de viste seg på fjernsyn. Publikum ble først sjokkert, men godtok etter hvert bruken. Da James Dean brukte ei slik skjorte i filmen *[[Rotløs ungdom]]* i 1955, ble T-skjorta et moteplagg.

På 1960-tallet kom nye varianter av selve plagget, som til da bare hadde hatt korte ermer og rund krage. Nå ble det også laget T-skjorter uten ermer, lange ermer og med V-krager og mye annet. Folk begynte også å dekorere og farge T-skjortene sine. Etter hvert ble det helt vanlig å bruke T-skjorter til å uttrykke noe en stod for eller å spre reklame.

## Se også
* Singlet
* Tank top
* Trøye
* Pikéskjorte
* Underskjorte

## Eksterne lenker
* 
*
Dorothy Greenhough-Smith

**Dorothy Greenhough-Smith** (født 27. september 1882 i Durham, død 9. mai 1965 i Tunbridge Wells i Kent) var en britisk sportsutøver som deltok i de olympiske leker 1908 i London.

Greenhough-Smith vant en olympisk bronsemedalje i kunstløp under sommer-OL 1908 i London. Hun kom på tredjeplass i kvinnenes kunstløp, bak britiske Madge Syers-Cave og Elsa Rendschmidt fra Tyskland. Det var fem kvinner som deltok i den første olympiske kunstløpkonkurransen for kvinner.

## Olympiske medaljer
* 1908  London -  Bronse i kunstløp, kvinner single

## Eksterne lenker
*