Bryllup

**Bryllupet** er de seremoniene og den feiringen som følger med en inngåelse av ekteskap. Et bryllup består vanligvis av ektevigsel og en etterfølgende bryllupsfest. Ordet kommer fra norrønt *brúd(h)laup*, som antagelig inneholder tanken om «hjemføring av bruden i raskt løp», en referanse til en gammel tradisjon i forbindelse med brylluper.

Giftermål har vært feiret på mange slags måter opp i gjennom tiden, og forskjellige skikker og ritualer har vært praktisert. Den dag i dag er det flere forskjellige skikker som følges rundt om i verden. Dessuten vil bryllupet vanligvis bli arrangert på en måte som gjenspeiler det livssynet brudeparet har. I den vestlige verden har man fra gammelt av blitt viet av en prest i en kirke. Fortsatt er vielsen gjerne noe som foretas av en som innehar et verv i et trossamfunn eller et livssynssamfunn. Imidlertid kan man også bli viet uten noen tilknytning til noe livssyn, og da er det gjerne notarius publicus eller en annen person med en offentlig stilling eller et offentlig verv, som forretter.

Det blir ofte spilt musikk i bryllup, både i seremonien og festene før og etter begivenheten. Musikken kan spiles live av instrumentalister eller vokalister, men den kan også være forhåndsinnspilt, avhengig av formatet, av tradisjoner i kulturen og av parets ønsker.

## Norge

I Norge var det i eldre tider en rekke skikker forbundet med ekteskapsinngåelser som nå så å si er helt avleggs. For eksempel var det en rekke skikker i forbindelse med mottagelsen av gjestene og oppvartningen av dem. Det var også typiske rituelle handlinger under festen, som skyting med krutt og «brudesmellen», hvor en person slo igjen døren til festlokalet tre ganger. Noen steder kjenner man også skikker som ble fulgt før bryllupet, som for eksempel at brudgommen skulle løpe etter og fange bruden.

På 1800-tallet og begynnelsen av 1900-tallet, fant norske bryllup sted over tre dager. Bryllupsfesten, rundt 100 mennesker, flyttet fra gård til gård i løpet av disse tre dagene, spiste og feiret. Folket tok med seg benker og bord fra gård til gård for bruk mens de spiste. Den vanlige maten tilberedt for gjestene var grøt av ulike slag. Rummegrøt var den mest populære grøten til feiringer, men smørgrøt ble ofte brukt i stedet fordi store mengder smør var mer tilgjengelig enn store mengder rømme. En porsjon grøt til 100 personer krever vanligvis 12–15&nbsp;kg smør. De mindre velstående vertene brukte mindre fet grøt. Noen ganger ble det brukt bygggrøt. Når ris ble allment tilgjengelig, ble risgrøt raskt populær.

Det store måltidet var middag, kalt Bruragrauten, den andre dagen av bryllupet, som ble kjent som grutadagen i noen lokaliteter. Denne seremonien markerte brudens overgang fra jomfru til kone. I Fræna i Møre og Romsdal ønsket vertskapet velkommen med følgende tale:

I noen deler av Norge spiste brudeparet bruragrauten med et par treskjeer kalt brudeskje knyttet sammen med en utskåret trekjede. Hvis lenken var lang nok, la de den rundt halsen og spiste grøten sin på den måten. Etter bryllupet ble det hengt over døren deres. Det ble ansett som uheldig om en av koblingene gikk i stykker.

På 2000-tallet er mange brylluper mindre tradisjonsrike enn tidligere. Brudeparet skaper det bryllupet de selv har lyst på, og de planlegger det som oftest sammen. Selv om bruden er den personen som ofte enda blir sett på som «hovedpersonen», begynner brudgommen også å spille en stor rolle med tanke på hvordan bryllupet skal planlegges. En stor del av de som gifter seg i dag holder seg trygt innenfor det tradisjonelle bryllupet hvor fargetemaet er hvitt. Men i de senere årene, så er det blitt mer og mer vanlig å bruke pynt og dekorasjoner som er litt mer fargesprakende. Et bryllup blir gjerne pyntet opp fra vielseslokalet, til kjøretøyet til mottagelsen og til slutt selve festelokalet. Ofte holder brudeparet seg innenfor samme farge- og pyntetema under hele bryllupsfesten. Dette vil også gjerne gjenspeiles i både innbydelser, kirkeprogram, bordkort og menykart.

I Norge må en person være minst 18 år gammel for å gifte seg, det er den også i de andre skandinaviske landene og mange andre land. I flere land i Mellom-Amerika, Sør-Amerika, Asia og Afrika er aldersgrensen 15 år.

## Bildegalleri

Fil:Bryllupsbilde av Otta Grønvold og Jørgen Barth med venner og familie - Gudesamlingen - Norsk Folkemuseum - NF.27080-072.jpg|Bryllupsbilde av Otta Grønvold og Jørgen Barth med venner og familie, 1904
Fil:Norges Kronprinspar med brudepiker og forlover, 1929 (6958945297).jpg|Norges Kronprinspar med brudepiker og forlover, 1929
Fil:Bondebryllup i Hardanger (18487257218).jpg|Bryllup i Hardanger, Brita Jordalen og Lars P. Bergo, 1954
Fil:Bryllupskake.jpg|Kronprins Haralds og Sonja Haraldsen sin bryllupskake, 1968
Fil:Korean wedding-Hollye-03-cropped.jpg|Koreansk brudepar, 2006
Fil:HinduWeddingIndia.jpg|Hindu bryllup, 2009
Fil:China 23 BG Wedding.jpg|Kinesisk brudepar, 2010
Fil:Confetti cannon at london wedding party.jpg|Bryllup i London, 2015
Fil:Pakistani wedding clips.jpg|Pakistansk bryllup, 2019
Fil:"IMG0009459601.JPG".jpg|Brudepar, 2021
Fil:Weddingring-JH.jpg|Gifteringer
Fil:3.B.jpg|Bryllupsbilde
Fil:Norwegian_Wedding_Spoon_02_theartofromance.jpg|En type norsk bryllupsskje brukt under den andre dagen av bryllupsseremonien.


## Typer

* «Hvitt bryllup» er et begrep som betegner et tradisjonelt formelt eller halvformelt vestlig bryllup. Dette begrepet refererer til fargen på brudekjolen, som ble populær etter at dronning Victoria bar en rent hvit kjole da hun giftet seg med prins Albert, og mange skyndte seg å følge hennes eksempel.
* Bryllup kan også arrangeres i en ferielignende setting, på et sted hvor de fleste inviterte gjester må reise til og ofte blir i flere dager; på engelsk kalles dette iblant *destination wedding*. En slik type seremoni kan holdes på en strand, på et byresort, på et hotell, i en selskapslokale, i fjellene eller i et geografisk fjerntliggende venns eller slektnings hjem.
* Dobbeltbryllup er en dobbel seremoni hvor to forlovede par møtes for to samtidige eller påfølgende bryllup. Vanligvis kan en brudgom med en bror, søster eller fetter som også er forlovet, eller med fire nære venner hvor begge venneparene er forlovet, planlegge et dobbeltbryllup der begge par inngår lovlig ekteskap.

## Brudepike og brudesvenn
Brudepiker er deltakere i bryllupsseremonien i noen vestlige land. En brudepike er vanligvis en ung kvinne, ofte en nær venn eller slektning av bruden. Brudepikens rolle er å bistå bruden på bryllupsdagen eller under vielsen. Tradisjonelt ble brudepiker valgt blant ugifte unge kvinner i giftealder.

I mange brylluper har brudepikene på seg forskjellige kjoler i samme farge under bryllupsfeiringen.

I noen kulturer, som i Norge, Nederland, Frankrike og det viktorianske Storbritannia, er det vanlig (eller var det vanlig) å ha små jenter som brudepiker i stedet for voksne kvinner. I de kulturene kan også små gutter få rollen som brudesvenn.

I oldtiden bar bruden og alle brudepikene like kjoler og dekket til ansiktene for å forvirre sjalu brudgommer og onde ånder.

## Se også
* Medgift
* Bryllupsdag
* Brud
* Brudgom
* Vigsel
* Ekteskap
* Noe gammelt, noe nytt
* Brudeskje

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*