open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Frank Wilczek

**Frank Wilczek** (født 1951) er en amerikansk fysiker. Med H. David Politzer og David Gross fikk han Nobelprisen i fysikk i 2004 for deres oppdagelse av asymptotisk frihet i teorien for fargekraft.

## Publikasjoner
*  Quark Description of Hadronic Phases  [PDF]
* Continuity of Quark and Hadron Matter  [PDF]
* High Density Quark Matter and the Renormalization Group in QCD with Two and Three Flavors  [PDF]
* Color-Flavor Locking and Chiral Symmetry Breaking in High Density QCD  [PDF]
* Fermion Masses, Neutrino Oscillations, and Proton Decay in the Light of SuperKamiokande [PDF]
* Quantum Field Theory  [PDF]
* Riemann-Einstein Structure from Volume and Gauge Symmetry  [PDF]
* A Chern-Simons Effective Field Theory for the Pfaffian Quantum Hall State  [PDF]

## Bøker
* *Fractional Statistics and Anyon Superconductivity*, December 1990
* *Geometric Phases in Physics*, December 1988
* *Longing for the Harmonies*, April 1989

## Referanser


## Eksterne lenker

* http://web.mit.edu/physics/facultyandstaff/faculty/frank_wilczek.html 
* https://web.archive.org/web/20030824073148/http://mitworld.mit.edu/video/78/
* http://inspirehep.net/author/profile/F.A.Wilczek.1
Raabyggelaget

**Raabyggelaget** (norrønt: *Rábyggjalo̧g*, moderne skrivemåte: *Råbyggelaget)* er fra gammelt av navn på et distrikt i indre Aust-Agder . Raabyggelaget har gjennom tidene vært knyttet til historiske forvaltningsområder som syssel og len, senere fogderi og prosti. Det har variert i størrelse, men tilsvarer i all vesentlighet dagens innlandskommuner i Aust-Agder, men også Åseral i indre Vest-Agder inngikk til tider i området.

Raabyggelaget hørte inn under Agdesiden lagdømme fra slutten av 1400- eller begynnelsen av 1500-tallet. I vest grenset det til Lister og Mandals amt og Stavanger amt, i nordøst til Bratsbergs amt og i sydøst til Nedenæs fogderi. Ved reskript 15.03.1684 ble Raabyggelaget fogderi lagt til Nedenes amt. I forbindelse med Riksforsamlingen og Stortinget 1814 og 1815 valgte *Raabygdelaugets Amt* en egen representant, men det er uklart om det var snakk om et virkelig administrativt amt. Fra 1. januar 1866 ble Åmli og Vegårshei overført til Nedenes fogderi, og de resterende tinglag lagt til Sætersdalen fogderi (kgl. res. 17. juni 1865), og Raabyggelaget opphørte som administrativ enhet.

Under Kalmarkrigen (1611–13) nektet bøndene i Raabyggelaget å betale krigsskatt og sende soldater. Som straff ble de dømt til å betale en bot tilsvarende halvparten av alt de eide.

Det å se innlandsområdene separert fra kystdistriktene, har lange tradisjoner. Allerede i inndelingen av Norge som er gjort i Historia Norvegiæ fra slutten av 1100-årene er denne tenkemåten i bruk. Her er Norge delt i tre hoveddeler: Kystdistrikt (Maritima), oppland (Montana) samt Finnmark. Etter denne inndelingen er Raabyggelaget og Telemark en av fire deler (patrias) i Montana.

### Navnets opphav og skrivemåte
Navnet *Rábyggjalo̧g* skal angivelig bety «lovområdet for dem som bor i en avkrok», på nynorsk *ei rå*. Utover i historien er det vel knapt noe geografisk navn i Norge som har hatt flere skrivemåter, eksempler er: *Robygdelaget, Raabygdelaget, Raabøigdelauget og Raabyggelauget*, eventuelt med *å* eller *o* for *aa*, samt tilsvarende navn i ubestemt form: *Rábyggjalo̧g* (793–1066) og *Raabyggelag*. Navnet var i aktiv bruk i over 1300 år. Det finnes dokumenter med navnet fra 1600-, 1700- og 1800-tallet og det var fortsatt i vanlig bruk sist på 1930-tallet.

I 1789 måtte området stille mannskap til to kompanier til Vesterlenske infanteriregiment kalt 1. og 2. Raabygdelagske kompani. (Se også 1. vesterlenske infanteriregiment.)

## Sorenskriverembeter i 1664
* **Østre Raabyggelag**:
** Herefoss
** Vegårdshei
** Åmli
** Gjøvdal
** Froland
** Vegusdal
** Lille Tovdal
** Evje
* **Vestre Raabyggelag** (samtlige bygder i Setesdal):
**Bykle
** Valle
** Hylestad
** Austad
** Sandnes
** Bygland
** Åraksbø
** Hornnes
** Åseral
** Iveland
** deler av Hægeland (øvrige deler til Mandal fogderi)

## [[Matrikkel]]en 1838
* Valle tinglag
* Ose tinglag
* Hornnes tinglag
* Vegusdal tinglag
* Risland tinglag
De to siste tinglagene ble i 1850 delt i tre nye: Vegusdal, Åmli og Vegårshei.

## Se også
* Raabyggelaget prosti

## Referanser


## Eksterne lenker
* Raabyggelaget, Store Norske Leksikon
Ove Bergvoll

**Ove Valdemar Kristian Olsen Bergvoll** (født 3. juni 1909 på Rollnes i Ibestad, død 21. februar 1979) var en norsk disponent, småbruker og politiker (Ap). Han var blant initiativtakerne til dannelsen av trålselskapet Ytre Rolløya Fiskarsamvirke (YRF), som ble stiftet 2. februar 1946. Bergvoll var disponent i YRF fra 1. juli 1950 til 31. desember 1976. Han var Ibestads ordfører fra 1. januar 1962 til 31. desember 1963.

## Referanser
Daniel arap Moi

**Daniel Toroitich arap Moi** (født 2. september 1924, død 4. februar 2020 i Nairobi) var Kenyas president fra 1978 til 2002.

Moi var en meget kontroversiell president og var utsatt for mye kritikk for brudd på menneskerettigheter, og korrupsjon. Moi var en populær leder. Ifølge *The New York Times* sikret han et stabilt Kenya i en urolig region og hans styre var autokratisk og demokratisk bare i navnet. Moi var utdannet skolelærer og etterfulgte Jomo Kenyatta som hadde ledet landet etter frigjøring fra Storbritannia. Moi ble populær i Vesten for sin antikommunistiske politikk. Han vant fem valg. I 1979, 1983 og 1988 stilte Kenya African National Union til valg uten motstandere. Etter et kuppforsøk tidlig på 1980-tallet strammet han inn styret.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Aquitaine

**Aquitaine** (eller *Guyenne* eller *Guienne*) er en historisk provins og en tidligere administrativ region i det sørvestlige Frankrike, ved Atlanterhavet og Pyreneene mot grensen til Spania.

I tidligere tider var «Aquitania» navnet på Frankrike sør for Garonne. Den romerske provinsen Gallia Aquitania strakte seg til Loire. Gjennom historien har Aquitania vært både eget hertugdømme og kongedømme. Området tilhørte England i tre hundre år fram til avslutningen av hundreårskrigen i 1453.

Den administrative regionen besto av departementene Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne og Pyrénées-Atlantiques. Regionen hadde i 2010 i overkant av 3,2 millioner innbyggere.

Regionene Aquitaine, Limousin og Poitou-Charentes ble fra 1. januar 2016 slått sammen til en ny region med det midlertidige navnet Aquitaine-Limousin-Poitou-Charentes. Det ble foreslått å kalle den nye regionen Nouvelle-Aquitaine (Ny-Aquitaine), et regionnavn som også ble offisielt vedtatt samtidig som administrasjonssetet ble bekreftet til å være Bordeaux.

## Geografi
Aquitaine dekker et areal på 41&nbsp;308 km², som er 7,6% av det totale arealet til Frankrike. Regionen grenser til Spania i sør, til Midi-Pyrénées i øst, til Poitou-Charentes og regionen Limousin i nord og til Biscayabukta og Atlanterhavet i vest.

Noen store byer i regionen er Bordeaux, Pau, Bayonne, Mont-de-Marsan, Biarritz, Bergerac og Périgueux.

Noen kjente geografiske kjennemerker er:
*Côte d'Argent, ei av de mest kjente kyststripene i Frankrike
*Bassin d'Arcachon, en stor lagune som er kjent for dyrking av østers. 
*Gironde, det store estuariet som blir dannet av elvene Garonne og Dordogne.
*Den sørlige delen av regionen inneholder deler av Pyreneene
*Dune de Pilat, nær Arcachon er den største sanddyna i Europa.


Béost depuis Laruns.jpg|Landskap i Pyrénées-Atlantiques
Panorama-02-Biarritz-2005-08-05.jpg|Kysten ved Biarritz
Blonde Aquitaine.jpg|Storfe av rasen Blonde d'Aquitaine
Tramway bordeaux.jpg|Moderne trikk i Bordeaux
ForetLandes.JPG|Strandfuruskog i Landes


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Klaus von Klitzing

**Klaus von Klitzing** (født 1943) er en tysk fysiker. Han fikk Nobelprisen i fysikk i 1985 for oppdagelsen av den kvantiserte Hall-effekten.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Som barn av en tysk flyktningfamilie kom han i 1945 til Lutten i det nordvestre Tyskland, og fra 1948 til 1951 bodde familien i Oldenburg. De flyttet til Essen i Oldenburg i 1951, hvor de frem til 1968 bodde på loftet over rådhuset. Han tok abitur (artium) i februar 1962 og studerte fysikk ved det tekniske universitetet i Braunschweig. Han fullførte hovedfaget i mars 1969.

### Karriere
Frem til november 1980 arbeidet han under Gottfried Landwehr ved Julius-Maximilians-Universität Würzburg, hvor han i 1972 skrev sin doktorgradsavhandling *Galvanomagnetische Eigenschaften von Tellur in starken Magnetfeldern*. I 1978 habiliterte han seg.

Han var også involvert i forskningsprosjekter ved Clarendon Laboratory i Oxford fra 1975 til 1978 og fra 1979 til 1980 i Grenoble, hvor han gjorde oppdagelsen som skulle gi ham Nobelprisen.

I 1980 ble han professor ved det tekniske universitetet i München, og våren 1985 ble han medlem av direktørkollegiet ved
Max-Planck-Institut für Festkörperforschung i Stuttgart. Samme år ble han honorærprofessor i Stuttgart.

Klitzing er jurymedlem for Deutsche Zukunftspreis og Innovationspreis
der deutschen Wirtschaft. Oppkalt etter ham er Klaus-von-Klitzing-Preis. Kitzinger engasjerer seg særlig for grunnforskningen og for å vekke nysgjerrighet og begeistring for fysikk. Han er medlem av tallrike vitenskapelige akademier og er æresdoktor ved universiteter i flere land.

I et intervju fra 2016 uttrykte von Klitzing sin stolthet over denne oppdagelsen med følgende ord: *«Men det viktigste for meg er Von Klitzing-konstanten. Den gjenstår, den er udødelig, og det er derfor jeg ikke er redd for døden.»*  Kvante Hall-effekten regnes som den første eksperimentelt observerte topologiske fasen i et solid og dermed utgangspunktet for et bredt spekter av forskningsaktiviteter, for eksempel på topologiske isolatorer.

I 2019 ble Klitzing opptatt i ordenen Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Nobel e-museum, Klaus von Klitzing – hos Nobelprize.org
* Klaus von Klitzing – Biografi
Emil Adolf von Behring

**Emil Adolf von Behring** (født 15. mars 1854 i Hansdorf - nå Ławice i Polen - i Preussen, død 31. mars 1917 i Marburg i Hessen-Nassau) var en tysk lege. Han ble som førstemann tildelt Nobelprisen i fysiologi eller medisin i 1901 for sin forskning om serumterapi, særlig mot difteri.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Behring var sønn av læreren Georg August Behring (1819–1886) og hans annen hustru Augustine Zech (1828–1892). Han gymnasskolegang ble muliggjort av en prøyssisk statsstipend. Behring studerte mellom 1874 og 1878 medisin ved Akademie für das militärärztliche Bildungswesen i Berlin.

### Karriere
Han var hovedsakelig militærlege. Etter å ha jobbet som assistent under Robert Koch fikk Behring tittelen professor i 1893 og ble kort tid etter utnevnt til professor i hygiene i Halle. Han ble deretter professor for hygienelære på det medisinske fakultet ved Universitetet i Marburg. I denne stillingen arbeidet han resten av sitt yrkesliv.

Behring og farmakologen Hans Horst Meyer hadde sine respektive laboratorier i samme bygning, og Behring stimulerte Meyers interesse for hvordan tetanustoksinet fungerte.

Behring oppdaget at organismen kan danne motgift mot bakteriegifter. Hans oppdagelser var grunnlaget for immunitetslæren og de i dag viktige behandlingene med vaksine og antiserum. De ledet også til fremstillingen av antidifteriserum, der de første forsøkene på mennesker fant sted mot slutten av 1891.

Hans Nobelpris befinner seg nå i Genève der den er på utstilling hos Den internasjonale Røde Kors- og Røde Halvmånebevegelsen.

## Privatliv
I desember 1896 giftet Behring seg med en 18-årige Else Spinola, datter av Bernhard Spinola, direktøren ved Charitésykehuset i Berlin, og en jødiskfødt mor som konverterte til kristendommen da hun giftet seg.. Behring og Spinola fikk seks sønner. De hadde bryllupsferien sin på Capri i 1897, hvor Behring eide et feriehus. I 1909 til 1911 bodde den russiske forfatteren Maksim Gorkij i feriehuset.

Behring døde i Marburg i Hessen-Nassau den 31. mars 1917.

## Publikasjoner
Behring skrev og ga ut en rekke publikasjoner.
* *Die praktischen Ziele der Blutserumtherapie* (1892)
* *Das Tetanusheilserum* (1892)
* *Die Geschichte der Diphtherie* (1893)
* *Bekämpfung der Infektionskrankheiten* (1894)
* *Allgemeine Therapie der Infektionskrankheiten* (1900).
* *Beiträge zur experimentellen Therapie* (1906)
* *E. v. Behring's Gesammelte Abhandlungen* (1915) Digital versjon hos University and State Library Düsseldorf

## Referanser


## Eksterne lenker
Auvergne

**Auvergne** er en historisk provins og en tidligere administrativ region som ligger sentralt i Frankrike. 

Regionen besto av departementene Puy-de-Dôme, Cantal, Haute-Loire og Allier. Den hadde i 2010 i overkant av 1,3 millioner innbyggere. Regionene Auvergne og Rhône-Alpes ble fra 1. januar 2016 slått sammen til en ny region med navnet Auvergne-Rhône-Alpes.

Auvergnes hovedstad er Clermont-Ferrand, og den er delt inn i 14 arrondissementer, 150 kantoner og 1310 kommuner. 

## Geografi
Auvergne ligger sentralt i Frankrike, og grenser i nord mot regionene Centre og Bourgogne, i øst mot Rhône-Alpes, i sør mot Languedoc-Roussillon og Midi-Pyrénées og i vest mot Limousin.

Arealet er  km², noe som tilsvarer 4,8% av Frankrikes totale areal. Auvergne er en av de mindre regionene i Frankrike.

Auvergne er kjent for sine fjellkjeder og sovende vulkaner. Tilsammen har Monts Dore og Chaîne des Puys omkring 80 vulkaner. Puy de Dôme er den høyeste vulkanen i regionen med sine 1465 moh. Puy de Sancy er det høyeste punktet i Auvergne med 1885 moh. 

Det er to hovedelver i Auvergne. Loire renner gjennom regionen i sørøst og danner grensen i nordøst, og Allier som renner fra sør til nord gjennom regionen og senere løper sammen med Loire. Gjennom mange år har Allier gravd ut dype kløfter. Auvergne har omkring 50 innsjøer, noen av dem i høyfjellet med vulkansk opphav. Lac de Guéry er den høyest beliggende innsjøen i Auvergne, den ligger 1243 moh. 

## Se også
* Auvergne (provins), den historiske provinsen


Come pariou.jpg|Chaîne des Puys
Chateau de Pesteil.jpg|Chateau de Pesteil
Puy de Sancy and cable car station.JPG|Puy de Sancy
38 Moulin près de St Poncy.JPG|Vindmølle i Cantal


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Basse-Normandie

**Basse-Normandie** var en region i Frankrike. Den ble opprettet i 1956, da den tradisjonelle regionen Normandie ble delt opp i Haute-Normandie og Basse-Normandie. Regionen besto av departementene Calvados, Manche og Orne. De to regionene Basse-Normandie og Haute-Normandie ble fra 1. januar 2016 slått sammen til regionen Normandie.

Regionens største byen var Caen. Regionen hadde i 2010 i underkant av 1,5 millioner innbyggere.

## Geografi
Basse-Normandie lå nord i Frankrike med kystlinje mot Den engelske kanal. Cotentin eller Cherbourghalvøya stikker her ut i Den engelske kanal mot Storbritannia. Regionen hadde grense mot Haute-Normandie og Centre i øst, Pays de la Loire i sør og Bretagne i vest.

## Historie
Det var i denne regionen de allierte styrkene gikk i land under D-dagen i 1944, og satte i gang invasjonen av Tyskland fra vest under andre verdenskrig.


Vauville Manche Basse-Normandie.JPG|Landskap i Normandie, nær Vauville i Manche.
Reflets de France Cidre.jpg|Sider fra Normandie
Into the Jaws of Death 23-0455M edit.jpg|Fra invasjonen i Normandie
Clochers de Caen.JPG|Kirketårn i Caen


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bourgogne

**Bourgogne** er en historisk provins og en tidligere administrativ region i Frankrikes innland. 

Historisk besto regionen av provinsen Burgund, som dog var mindre enn den administrative regionen. Regionhovedstaden var Dijon. Regionen hadde i 2010 noe over 1,6 millioner innbyggere. Regionene Bourgogne og Franche-Comté ble fra 1. januar 2016 slått sammen til en ny region med navnet Bourgogne-Franche-Comté.

## Geografi
Den tidligere administrative regionen lå sentralt i det franske innlandet med de tidligere regionene Champagne-Ardenne og Île-de-France i nord, Centre i vest, Auvergne i sørvest, Rhône-Alpes i sør og Franche-Comté i øst. Den besto av departementene Yonne, Côte-d'Or, Nièvre og Saône-et-Loire. Regionens sentrum var elven Saône.

Høydeforskjellene i landskapet er ganske store med høyplatåer i øst og elvedaler langs Saône. Gjennom Dijon går Canal de Bourgogne. Større byer i Bourgogne er Autun, Auxerre, Dijon, Macon, Chalon-sur-Saône, Sens, og Nevers.

## Historie
* *Se hovedartikkel: [[Burgund]]*

Riket Burgund ble grunnlagt av burgunderne på 400-tallet og strakte seg da fra Dijon og til Middelhavet. Frankerne erobret landet og delte det opp på 800-tallet i øvre og nedre Burgund. I 933 ble Burgund underlagt kongedømmet Arles (Arelat), og hundre år senere det tysk-romerske riket. Senere ble hertugdømmet Burgund opprettet under huset Capet og siden under huset Valois.

Hertug Filip II av Burgund grunnla på 1300-tallet et burgundisk rike med Flandern hvor selve Burgund utgjorde et frigrevskap. Den tiden var en gullalder for Burgund som ble et sentrum for kultur, blant annet innom musikk og billedkunst, klosterinstitusjoner som Cluny og Cîteaux, og handel.

Riket Burgund ble oppløst i 1477 da Karl I av Burgund ble beseiret og drept av sveitserne i slaget ved Morgarten. Det området som i dag utgjør Bourgogne tilfalt da Frankrike mens Franche-Comté ble gitt til Maximilian I. Bourgogne fikk stor militærstrategisk betydning da det lå nær den tyske grensen.

## Økonomi

I Bourgogne produseres bl.a. bourgogneviner, sennep og kjøtt. Kjøttproduksjonen drives først og fremst i høylandene og vitikulturen i dalene. Industrialiseringen har påvirket den demografiske situasjonen i regionen på negativt vis, og Bourgogne er ett av de områder i Frankrike som blitt avbefolket.


Closvougeot.jpg|Vinmarker - Château du Clos de Vougeot
Bazolles et le canal du Nivernais DSC 0716.JPG|Kanalbåt nær Nièvre
Chateau de Dree 20.jpg|Château de Drée, Curbigny
2012-DSC 0335-Villeneuve-sur-Yonne-Porte-de-Joigny.jpg|Byport Villeneuve-sur-Yonne


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Tourisme Bourgogne
* Les Vins de Bourgogne
* Ecran de veille bourgogne
* Photographies "partageables" de Bourgogne
*  Centre d'histoire de la vigne et du vin 
* Netbourgogne
Centre-Val de Loire

**Centre-Val de Loire** (før 2016 bare *Centre*) er en fransk region. Regionen består av departementene Cher, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher og Loiret. Området har historisk vært inndelt i provinsene Berry, Orléanais og Touraine. Regionen har (2010) litt over 2,5 millioner innbyggere.

## Geografi
Centre-Val de Loire ligger nordvest for det geografiske sentrum av Frankrike, og er den fjerde største regionen i Frankrike i utstrekning. I nord grenser regionen mot Normandie og Île-de-France, i øst mot Bourgogne, i sør mot Auvergne-Rhône-Alpes og Limousin og i vest mot Poitou-Charentes, Pays de la Loire og Normandie.
Geografisk er elven Loire det dominerende landskapselementet, og langs denne ligger regionens største byer, med Tours og Orléans som de største. Andre større byer er Blois, Bourges og Chartres. 

## Økonomi
Det produseres vin og andre landbruksprodukter i og rundt Loiredalen, og regionen er den største i Frankrike når det gjelder kornproduksjon, mens den er den sjette største i industriproduksjon.


Orléans - cathédrale, extérieur (18).jpg|Katedralen i Orléans
Kathedrale Bourges v2.jpg|Katedralen i Bourges
Château de Maintenon 2008.jpg|Château de Maintenon
Selles-sur-cher 1.jpg|Lokal geitost
Vignes en coteau de l'AOC sancerre à l'automne.jpg|Vinmarker


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Champagne-Ardenne

**Champagne-Ardenne** er en tidligere administrativ region i Frankrike. Regionen besto av departementene Ardennes, Aube, Haute-Marne og Marne. Regionen hadde i 2010 i underkant av 1,34 millioner innbyggere. Regionene Alsace, Champagne-Ardenne og Lorraine ble fra 1. januar 2016 slått sammen til en ny region med det midlertidige navnet Alsace-Champagne-Ardenne-Lorraine. Det ble foreslått å kalle den nye regionen Grand Est, et navn som også ble offisielt vedtatt.

## Geografi
Champagne-Ardenne lå nordøst i Frankrike, og hadde i nordøst grense mot Belgia, i øst mot regionen Lorraine, i sørøst Franche-Comte, i sørvest Bourgogne, i vest Île-de-France og i nordvest Picardie. Elvene Seinen, Marne og Aisne renner vestover, mens Meuse renner nordover.

## Økonomi
Det produseres vin i regionen, som er mest kjent for sin musserende hvitvin med global enerett på navnet «champagne». 

## Historie
Under første verdenskrig stod det blodige slag ved elven Marne (slaget ved Marne).


FR-51-Landscape5.JPG|Vinmarker i Champagne-Ardenne
Moulin_de_Valmy.jpg|Vindmølle med kornåker i forgrunnen
Reims Hotel de ville 2010.jpg|Rådhuset i Reims
Monthermé 2.JPG|Elva Meuse


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Haute-Normandie

**Haute-Normandie** var en region i Frankrike. Regionen besto av departementene Eure og Seine-Maritime. De to regionene Basse-Normandie og Haute-Normandie ble fra 1. januar 2016 slått sammen til regionen Normandie.

Regionen hadde i 2010 drøyt 1,8 millioner innbyggere.

Det administrative senteret var byen Rouen ved elven Seine. Havnebyen Le Havre, ved elvens utløp, tilhørte også regionen. Transittfrakt til og fra Paris var viktig for regionens økonomi.

## Geografi
Haute-Normandie lå nord i Frankrike, ved Den engelske kanal. I øst lå regionen Picardie, i sørøst Île-de-France og Centre, og i vest lå Basse-Normandie.

## Historie
Historisk var regionen sammenfallende med kjernelandet i hertugdømmet Normandie. Regionen Haute-Normandie ble dannet i 1956 da Normandie ble delt i to regioner: Haute-Normandie med to departementer og Basse-Normandie som hadde tre departementer.


PortHavre.jpg|Havna i Le Havre
Neufchatel 2.jpg|Osten Neufchâtel
Z 27631 à Serqueux.JPG|Regiontoget TER
Facade de la Cathédrale de Rouen au matin.jpg|Katedralen i Rouen


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Île-de-France

**Île-de-France** er både en historisk provins og siden 1961 en av de franske administrative regionene. Den er med sine nesten 12 millioner innbyggere landets økonomiske og befolkningsmessige sentrum, og her ligger Frankrikes hovedstad Paris. Regionen består av de fire indre departementene Hauts-de-Seine, Paris, Seine-Saint-Denis og Val-de-Marne, samt de fire ytre departementene Val-d'Oise, Essonne, Seine-et-Marne og Yvelines.

Navnet betyr direkte oversatt *«Frankrikes øy»* og henspiller på hvordan området ligger omgitt som en øy av vannet i fire elver: Seine, Marne, Oise, og Beuvronne. Île-de-France ble som region opprettet i 1961. På folkemunne kalles området oftest *Région Parisienne* – «Paris-regionen».

Geografisk er Île-de-France en topografisk forsenkning rundt elven Seine der denne møtes av sideelven Marne. Nede i forsenkningen brer Paris og dens forsteder utover, og på slettelandet ligger byens tre hovedflyplasser.

## Historie
Navnet *Île-de-France* er kjent siden 1387, som en videreutvikling av det eldre navnet *Pays-de-France*. Historisk har dette området vært direkte len under kongen, i motsetning til andre franske områder som i middelalderen var len under andre føydalherrer. 


Paris - Eiffelturm und Marsfeld2.jpg|Urbant - Eiffeltårnet i forgrunnen og La Défense i bakgrunnen
Versailles chateau.jpg|Historisk - Verdensarvstedet Slottet i Versailles
Louvre Museum Wikimedia Commons.jpg|Kultursentrum - Verdens mest besøkte museum - Louvre


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Limousin

:*Se også: [[Limousin (bil)]] og [[Limousin (storferase)]]*

**Limousin** er en historisk provins og en tidligere administrativ region i Frankrike. 

Regionen besto av departementene Corrèze, Creuse og Haute-Vienne. Med mindre enn  innbyggere i 2010 var det den minst folkerike regionen i Fastlands-Frankrike.

Regionene Aquitaine, Limousin og Poitou-Charentes ble fra 1. januar 2016 slått sammen til en ny region med det midlertidige navnet Aquitaine-Limousin-Poitou-Charentes. Det ble foreslått å kalle den nye regionen Nouvelle-Aquitaine, et regionnavnet som også ble offisielt vedtatt.

## Geografi
Limousin ligger sentralt i Syd-Frankrike i fjellregionen Sentralmassivet. Regionen grenser i nord mot Centre, i øst mot Auvergne, i syd mot Midi-Pyrénées og i vest mot Aquitaine og Poitou-Charentes. Høyeste punkt er Mont Bessou på 977 moh.

## Økonomi
Næringslivet består for det meste av husdyr, og dyrking av jordbruksprodukter som poteter og korn. Det blir fortsatt tatt ut eikeskog til produksjon av vin- og cognacfat. Samme eiken vokser og produseres også i andre deler av Frankrike, men begrepet Limousin-eik er blitt stående. 


Eglise abbatiale d'Aubazine-monastère.JPG|Abbaye d'Aubazine
Tours de merle - france - corrèze.JPG|Slottsruiner
Musée Adrien Dubouché.JPG|Porselensmuseum i Limoges


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Isfjorden (bygd i Rauma)

**Isfjorden** er ei bygd og et tettsted i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Senteret i bygda ligger på Hen, rundt 6&nbsp;km øst for Åndalsnes. Bygda omkranser den omtrent seks kilometer lange Isfjorden, og strekker seg østover, omtrent én mil innover Grøvdalen og Dalsbygda. Noen andre grender er Liabygda, Engan, Stein, Tokle, Hatlen, Kavli, Melbø og Moa. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar . Isfjorden er kjent som «konfeksjonsindustriens vogge» i Norge. 
 
## Landskap
Bygda er omkranset av markerte fjelltopper som Kirketaket (1439moh), Gjuratinden (1712moh), Store Venjetind (1852moh) og Romsdalshornet (1550moh).

Elvene *Isa*, fra Grøvdalen, og *Glutra*, fra Dalsbygda, møtes og renner sammen ut i Isfjorden. Begge er gode lakseelver.

Kvanndalen er en sidedal til Dalsbygda. Mot vest kneiser *Vengjetindan* og i sør ender dalen i *Kvanndalstind* med *Torshammaren*. Dalen regnes som en naturperle, og er ennå fri for menneskelige inngrep som kraftlinjer og veier.

Vengedalen er en sidedal mot sør. Det er ni kilometer bilvei (bomvei) opp til *Vengedalsetra* og *Vengedalsvatnet*. Fra enden av bilveien er det en kort oppstigning (omtrent 100 høydemeter) til *Litlefjellet* (800 meter), herfra er det utsikt rett over mot Trollveggen og ned Romsdalen til Åndalsnes. Dalen brukes som utgangspunkt for fjellklatring på Store Venjetind og Romsdalshorn.

## Konfeksjonsindustri og Nordlandshandel
Isfjorden er kjent som «konfeksjonsindustriens vogge» i Norge. Grunnen til dette var at det var det en utstrakt handel til Nord-Norge fra Rauma. De fleste av Nordlandshandlerne i Rauma, kom fra den forholdsvis lille bygda Isfjorden. Denne handelen ga bygda en enorm optimisme og det blomstret opp med skomakerverksteder og det ble sydd klær nær sagt i alle hjem. Nordlandshandelen utløste et enestående håndverksmiljø. Varene var opprinnelig hjemmeproduserte, men etterhvert ble det etablert flere fabrikker. Dette gjorde at Isfjorden senere har blitt kalt konfeksjonsindustriens vogge i Norge. En av konfeksjonsfabrikkene er bevart som minne og industrimuseum, Konfeksjonsmuseet, den tidligere *Oddfred Tokles konfeksjonsfabrikk*.

## Bildegalleri

Fil:Vikinghouse-Isfjorden-Norway.jpg|*Vikingehuset* ved Isfjorden skole.
Fil:Isfjordshallen-rauma-norway.jpg|*Isfjordshallen*.
Fil:Isfjorden-school-rauma-no.jpg|Isfjorden skole.
Fil:Konfeksjonsmuseet-Rauma-Norway.jpg|Konfeksjonsmuseet.
Fil:Henkirke-3-Norway.jpg|Hen kirke, Isfjorden.
Fil:Kirketaket-rauma-norway.jpg|Søre Klauva, Kirketaket og Kjøvskartind, sett fra Åndalsnes.
Fil:Vengetind-norway.jpg|Store Venjetind og inngangen til Vengedalen.
Fil:Isfjorden-Aasen-Dalsbygda-HH.jpg|Dalsbygda sett fra Aasen.


## Referanser


## Eksterne lenker
* www.isfjorden.com
Nord-Pas-de-Calais

**Nord-Pas-de-Calais** var en administrativ region i Nord-Frankrike. Regionen besto av departementene Nord og Pas-de-Calais.

Regionsentret Lille er et senter for fransk kullindustri, og regionen slet i 1980- og 1990-årene med fraflytting og store økonomiske problemer. Dagens næringsliv sentrerer rundt industri, havnevirksomhet og handel knyttet til ferje- og tunneltrafikken over Den engelske kanal.

Regionene Nord-Pas-de-Calais og Picardie ble fra 1. januar 2016 slått sammen til en ny region med det midlertidige navnet Nord-Pas-de-Calais-Picardie. Det ble foreslått å kalle den nye regionen Hauts-de-France, et navn som også ble vedtatt.

## Byer

* Arras
* Boulogne-sur-Mer
* Calais
* Cambrai
* Douai
* Dunkerque
* Lens
* Liévin

* Lille
* Marcq-en-Barœul
* Maubeuge
* Roubaix
* Tourcoing
* Valenciennes
* Villeneuve d'Ascq
* Wattrelos


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Poitou-Charentes

**Poitou-Charentes** er en tidligere administrativ region i det vestlige Frankrike. Hovedby var Poitiers. Regionen besto av departementene Charente, Charente-Maritime, Deux-Sèvres og Vienne.

I regionen lå den eldgamle byen og regionhovedstaden Poitiers, samt havnebyen La Rochelle som var et viktig senter for fransk fiskeri og saltproduksjon i middelalderen. Regionen hadde i 2010 i underkant av 1,8 millioner innbyggere.

Regionene Aquitaine, Limousin og Poitou-Charentes ble fra 1. januar 2016 slått sammen til en ny region med det midlertidige navnet Aquitaine-Limousin-Poitou-Charentes. Det ble foreslått å kalle den nye regionen Nouvelle-Aquitaine, et regionnavnet som også ble offisielt vedatatt.

## Geografi
Poitou-Charentes ligger vest i Frankrike, med kystlinje mot Biscayabukta. I nord grenser regionen mot Pays de la Loire, i øst mot Centre og Limousin og i sør mot Aquitaine.

## Økonomi
Et kjent produkt fra området er Cognac, ved kysten foregår produksjon av østers. Tjenesteyting og turisme er også viktige næringer.


Domaine viticole Champagne-Vigny 2011.jpg|Vinmark i Cognac-området
MaraisPoitevin.jpg|Marais Poitevin
MaraisSalantRe Aerien.JPG|Saltutvinning
Maine-Giraud Alambic.jpg|Destilleri


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rhône-Alpes

**Rhône–Alpes** var en av Frankrikes 27 regioner. Den lå sørøst i landet. Regionen hadde sitt navn etter elva Rhône og fjellkjeden Alpene. Hovedstaden Lyon med omliggende forsteder er det nest største storbyområdet i Frankrike etter Paris. Med sine drøyt 6,2 millioner innbyggere i 2010 var Rhône–Alpes den nest mest folkerike regionen i Frankrike etter Île-de-France.

Regionene Auvergne og Rhône-Alpes ble fra 1. januar 2016 slått sammen til en ny region med navnet Auvergne-Rhône-Alpes.

## Geografi
Rhône-Alpes ligger øst i Frankrike. I nord grenser den til regionene Bourgogne og Franche-Comté, i vest mot regionen Auvergne, i sør har den grense mot Languedoc-Roussillon og Provence-Alpes-Côte d'Azur. Det østlige området av regionen inneholder den vestligste delen av Alpene og grenser mot Sveits og Italia.  Den høyeste toppen er Mont Blanc, på den fransk-italienske grensen.  Den sentralen delen av regionen består av Rhône- og Saône-elvenes dalføre. Disse to elvene flyter sammen i Lyon. I den vestlige delen av regionen starter fjellområdet Sentralmassivet.  Regionen har eller grenser til store innsjøer som Genfersjøen og Annecysjøen.  Elva Ardèche renner gjennom den sørvestlige delen av regionen, hvor den har skåret ut en dyp kløft. Rhône-Alpes er arealmessig den nest største regionen i Fastlands-Frankrike, og nummer tre i Frankrike om man tar med den oversjøiske regionen Fransk Guyana.

Som resten av Frankrike, er fransk det eneste offisielle språket i regionen. Fram til midten av det 20. århundre ble Frankoprovençalsk mye brukt i hele regionen, mens mange av innbyggerne i sør snakket varianter av oksitansk; begge er raskt på vei ut. Det er immigrantgrupper fra Armenia, Italia, Nord-Afrika, Polen og Portugal blant annet.

Rhône-Alpes består av departementene:
* Ain (01). Hovedstad: Bourg-en-Bresse
* Ardèche (07). Hovedstad: Privas
* Drôme (26). Hovedstad: Valence
* Isère (38). Hovedstad: Grenoble
* Loire (42). Hovedstad: Saint-Étienne
* Rhône (69). Hovedstad: Lyon
* Savoie (73). Hovedstad: Chambéry
* Haute-Savoie (74). Hovedstad: Annecy

## Økonomi
Økonomisk dominerer industri, landbruk med dyrking av vin, samt turisme knyttet til historiske byer og vintersportssteder.


Lyon vue depuis fourviere.jpg|Lyon
00 Saint-Gervais-les-Bains - JPG1.jpg|Saint-Gervais-les-Bains
Terrasse Bastille - Grenoble.JPG|Fra Grenoble
SNCF TGV PSE Viaduc de Cize - Bolozon.jpg|Et TGV-tog krysser Ain


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Frankrikes departementer

**Frankrikes departementer** (fransk: *département*) er en administrativt inndeling av territorielle enheter (*collectivité territoriale*) i Frankrike. Frankrike er inndelt i 101 departementer. Et departement ledes av en folkevalgt forsamling (*conseil général*). En prefekt representerer sentralstaten i hvert departement.

Departementene er gruppert i 18 regioner hvorav fem er oversjøiske regioner. Departementene er oppdelt i 334 arrondissementer og  kommuner (2016).

## Historikk
Departementene oppsto som forvaltningsenhet ved vedtak i den grunnlovgivende forsamlingen 9. desember 1789. Forsamlinga vedtok en helt ny forvaltningsorganisasjon, der landet ble delt i 83 departementer, som skulle ledes av en valgt generalkonsul. På det lokale nivået ble kommunen ny administrativ enhet.

## Liste over departementene
Av Frankrikes 101 departementer ligger 96 i Europa og 5 i andre verdensdeler (markert med 1 i tabellen under). Estimert folkemengde 1. januar 2019 er totalt 66 992 699 innbyggere, herav 64 812 052 i Europa.

1Oversjøiske departementer (fransk: *département d'outre-mer* eller *DOM*) er gjenværende franske besittelser i andre verdensdeler som i dag har status som både departement og region, og som utgjør deler av både Frankrike og EU.

## Tidligere departementer

### Departementer nedlagt etter 1790
* Rhone-et-Loire (fra 1793 delt opp i nåværende Rhone og Loire)
* Meurthe (fra 1871 del av Meurthe-et-Moselle og Moselle)
* Seine (fra 1968 delt opp i nåværende Paris, Hauts-de-Seine, Seine-Saint-Denis og Val-de-Marne)
* Seine-et-Oise (fra 1968 delt opp i nåværende Essonne, Hauts-de-Seine, Yvelines og Val-d'Oise)
* Corse (fra 1976 delt opp i nåværende Haute-Corse og Corse-du-Sud)

### Departementer opprettet etter 1790
* 1793: Rhone
* 1793: Loire
* 1793: Vaucluse
* 1808: Tarn-et-Garonne
* 1860: Alpes-Maritimes
* 1860: Haute-Savoie
* 1860: Savoie
* 1871: Meurthe-et-Moselle
* 1922: Territoire de Belfort
* 1946: Guadeloupe
* 1946: Guyane
* 1946: Martinique
* 1946: Réunion
* 1968: Paris
* 1968: Seine-Saint-Denis
* 1968: Val-de-Marne
* 1968: Essonne
* 1968: Hauts-de-Seine
* 1968: Yvelines
* 1968: Val-d'Oise
* 1976: Corse-du-Sud
* 1976: Haute-Corse
* 1976: Saint-Pierre og Miquelon (ikke lenger departement fra 1985)
* 2011: Mayotte

Napoléon Bonapartes departementer i annekterte områder (1792–1815) og departementer opprettet i Algerie (1848–1962) er utelatt, da disse områdene ikke er franske i dag og heller ikke var det i 1790.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bourg-en-Bresse

**Bourg-en-Bresse** er en kommune i departementet Ain i regionen Auvergne-Rhône-Alpes sørøst i Frankrike. Bourg-en-Bresse er hovedstad i departementet.
__NOTOC__
## Befolkningsutvikling

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
Moulins

**Moulins** eller **Moulin** (fransk for *mølle*) kan vise til:

## Steder
;Frankrike:
* Moulin-Mage, i Tarn *département*
* Moulin-Neuf, Ariège, i Ariège *département*
* Moulin-Neuf, Dordogne, i Dordogne *département*
* Moulin-sous-Touvent, i Oise *département*
* Moulins bispedømme
* Moulins (Allier), i Allier *département* (the largest Moulins)
* Moulins, Ille-et-Vilaine, i Ille-et-Vilaine *département*
* Moulins (Aisne), i Aisne *département*
* Moulins-Engilbert, i Nièvre *département*
* Moulins-en-Tonnerrois, i Yonne *département*
* Moulins-la-Marche, i Orne *département*
* Moulins-le-Carbonnel, i Sarthe *département*
* Moulins-lès-Metz, i Moselle *département*
* Moulins-Saint-Hubert, i Meuse *département*
* Moulins-sur-Céphons, i Indre *département*
* Moulins-sur-Orne, i Orne *département*
* Moulins-sur-Ouanne, i Yonne *département*
* Moulins-sur-Yèvre, i Cher *département*

;Skottland
*Moulin (Skottland), et tettsted utenfor Pitlochry

;Oppdiktete steder
*Moulinsart, et oppdiktet sted i Tintin-universet.

## Andre
*Moulin (geologi)
*Moulin Rouge, et kabaretteater i Paris.
Digne-les-Bains

**Digne-les-Bains**, eller bare **Digne** er en kommune i departementet Alpes-de-Haute-Provence i regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur sørøst i Frankrike. Digne er hovedstad i departementet. Handlingen i Victor Hugos *[[De elendige]]* begynner i Digne.

## Vennskapsbyer
* Bad Mergentheim, Tyskland
* Borgomanero, Italia

## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Digne***

## Se også
* Germanwings Flight 9525

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
Gap (Hautes-Alpes)

**Gap** er en kommune i departementet Hautes-Alpes i regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur i det sørøstlige Frankrike. Den ligger ca. 100&nbsp;km sør for Grenoble og 150&nbsp;km nord for Aix-en-Provence. Gap er hovedstad i departementet Hautes-Alpes, og har ca. 39&nbsp;000 innbyggere. Byen er kjent for sin ost, *le gapençais*.

I romertiden ble Gap kalt *Vapincum*.

Utvikling i folketallet:

* 1990 – 33&nbsp;444
* 1999 – 36&nbsp;262
* 2006 – 39&nbsp;557

## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Gap***

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
Foix

**Foix** er en kommune i departementet Ariège i regionen Occitanie sør i Frankrike. Foix er hovedstad i departementet.

Foix ligger ved foten av Pyreneene. Den er den nest største byen i departementet Ariège, etter Pamiers.

De fremste severdighetene er den lokale grevens borg, den tidligere abbedikirken *Saint Volusien*, og de pittoreske smale gatene *Rue de Labistour* og *Rue des Marchands*.

Antagelig vokste Foix frem rundt et kapell bygd under Karl den store og som senere utviklet seg til et kloster. Opprinnelig tilhørte området *(pays de Foix)* hertugdømmet  Aquitania. Senere ble det del av grevskapet Carcassonne. På 1000-tallet ble Foix selv et grevskap. *Pays de Foix* utgjorde sammen med Couserans og Donézan et kathar-område. Foix' murer kunne motstå angrep fra kortsridderne. I dette område raste albigenserkrigene særlig kraftig. I 1229 var krigen over, og greven av Foix ble vasall under den franske krone. Ved arv ble imidlertid byen del av Béarn, som varvasall under Navarra. Men i 1607 ble også Béarn igjen understilt den franske konge.

Greven av Foix utøvet sammen med den katolske biskop av Urgell myndighet som fyrster av  Andorra. Men Foix måtte så overdra sin del av dobbeltmyndigheten til den franske konge (senere videre overdratt til den franske president).

## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Foix***

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
Troyes

**Troyes** er en kommune i departementet Aube i regionen Grand Est nord i Frankrike. Troyes er hovedstad i departementet. Byen er naboby til Pont-Sainte-Marie og ligger ved elven Seine.

## Historie
Troyes har eksistert siden romertiden. I middelalderen vant byen seg et navn som sentrum for handel og det er den fremdeles. Ludvig den stamme ble kronet i byen i 878 av pave Johannes VII. Fyrsten i Champagne valgte Troyes som sete. I 1285, da Filip den smukke forente Champagne med kongeriket, hadde byen en rekke privilegier.

Johan den fryktløse, hertug av Burgund og alliert med England, ville gjøre byen til hovedstad i Frankrike i 1417. Han kom til enighet med Isabella av Bayern, kona til Karl VI av Frankrike, om at byen skulle ha hoff, råd og folkeforsamling med kontrollerende organer. I Troyes  ble  Henrik V av England 21. mai 1420 forlovet med Catherine, datter til Karl VI. Hun skulle etterfølge ham som dauphin. Fredsavtalen i Troyes fra 1420 skulle få slutt på hundreårskrigen. I 1429 vant Jeanne d’Arc byen tilbake fra engelsk herredømme.

## Næringsliv
Lacoste har sitt hovedkontor i byen. Det er også annen tekstil- og gummiindustri i byen. Ettersom den er en del av Champagne-distriktet, er det stor vinproduksjon her.

## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Troyes***

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
* Bilder fra Troyes
Charleville-Mézières

**Charleville-Mézières** er en kommune i departementet Ardennes i regionen Grand Est nord i Frankrike. Charleville-Mézières er hovedstad i departementet, og ligger ved elven Meuse.

## Historie
Kommunen Charleville-Mézières ble dannet i 1966 ved administrativ sammenslåing av fem tidligere kommuner som allerede hadde et samarbeid. Disse kommunene var: Charleville, Étion, Mézières (tidligere *préfecture*), Mohon og Montcy-Saint-Pierre. En annen kommune, Le Theux, hadde allerede blitt innlemmet i Mézières i 1965. Totalt folketall i kommunen er ca. .

## Kultur
### «Figurteaterbyen»
Myndighetene i Charlevile-Mézières kaller stolt byen sin for «La capitale de la marionnette» – «Figurteaterbyen». En rekke organisasjoner og institusjoner innen scenekunstfeltet figurteater ligger i byen.

#### Figurteaterskolen ESNAM
Utdanningsinstitusjonen Ecole Nationale Supérieure des Arts de la Marionette (ESNAM), som ble opprettet i 1987 av Jacques Félix og Margareta Niculescu, ligger i Charleville-Mézières. Elevene ved denne skolen får en treårig utdannelse i figurteater. Yngvild Aspeli er en norsk figurteaterkunstner som har studert ved ESNAM.

ESNAM er samlokalisert med Institut Internationale de la Marionette (IIM).

#### UNIMAs hovedkontor
Den internasjonale interesseorganisasjonen for figurteater, Union Internationale de la Marionette (UNIMA), har siden 1981 hatt sitt hovedkontor i Charleville-Mézières.

#### Internasjonal figurteaterfestival
Annethvert år arrangeres en stor, internasjonal figurteaterfestival i byen. Festivalen kalles på fransk Le Festival Mondial des Théâtres de Marionnettes, og arrangeres av en sammenslutning som kaller seg Les Petits Comédiens de Chiffons (PCC). Også denne organisasjonen holder til i Charleville-Mézières, og den har hatt ansvaret for festivalen siden 1961.

### Musée Rimbaud
I Charleville-Mézières ligger også et museum viet poeten Arthur Rimbaud, som ble født i denne byen. Museet holder til i en gammel mølle i sentrum.

## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Charleville-Mézières***

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
Angoulême

**Angoulême** er en bykommune i departementet Charente i regionen Nouvelle-Aquitaine sør i Frankrike. Angoulême er hovedstad i departementet Charente.

## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Angoulême***

## Se også
* Festival international de la bande dessinée d'Angoulême, Europas største tegneseriefestival som siden 1974 holdes årlig i Angoulême

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
La Rochelle

**La Rochelle** er en kommune i departementet Charente-Maritime i regionen Nouvelle-Aquitaine sørvest i Frankrike. La Rochelle er hovedstad i departementet Charente-Maritime. Den har omkring 125&nbsp;000 innbyggere, og er en viktig handelsby.

Byen er en havneby ved Biscayabukta, og ligger rett ved øya *[[Île de Ré]]*. Verftsindustri, fiskeindustri og kjemisk industri er hovednæringsveiene.

La Rochelle var et av hugenottenes viktigste støttepunkter; i kong Ludvig XIIIs tid ble byen beleiret av Kardinal Richelieu og inntatt (1628).

I 1844 skrev Alexandre Dumas romanen «De tre musketerer», der en del av handlingen er lagt til La Rochelle.

Under den annen verdenskrig var byen en av basene for den tyske ubåtflåte.

## Vennskapsbyer
* Essaouira (Marokko)
* Lübeck (Tyskland)
* New Rochelle (USA)
* Petrozavodsk (Russland)
* Santiago de Figueiró (Portugal)

## Utdanning
* La Rochelle Business School

## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen La Rochelle***

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
Bourges

**Bourges** er en kommune i departementet Cher i regionen Centre-Val de Loire sentralt i Frankrike. Bourges er hovedstad i departementet.

I 2023 ble Bourges tildelt status som europeisk kulturhovedstad i 2028. 

## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Bourges***

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
Tulle

**Tulle** er en kommune i departementet Corrèze i regionen Nouvelle-Aquitaine sentralt i Frankrike. Tulle er hovedstad i departementet.

François Hollande var ordfører i Tulle fra 2001 til 2008.

## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Tulle***

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
Bastia

**Bastia** (korsikansk: **Bastìa**) er en by på Korsika. Den er hovedstad i det franske departementet Haute-Corse.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dijon

**Dijon** er en by og kommune i departementet Côte-d'Or i regionen Bourgogne-Franche-Comté sentralt i Frankrike. Dijon ble grunnlagt i 1722, og er hovedstad både i regionen Bourgogne-Franche-Comté og i departementet Côte-d'Or. Næringslivet består for det meste av produksjon av likør og forskjellige typer vin. Dijon er også fødebyen til Gustave Eiffel, arkitekten av blant annet Eiffeltårnet.

## Historie
Dijon ble grunnlagt som romersk bosetning under navnet *Divio*, beliggende på veien fra Lyon til Paris.  Benignus av Dijon, byens skytshelgen, skal ha bragt kristendommen til byen før han ble martyr (cirka år 270). I 1016 kom byen til Hertugene av Burgund. I 1187 fikk den byrettigheter og en bymur. Under denne tiden var Burgund og Dijon en plass med stor rikdom og makt og et av Europas store sentre for kunst, lære og vitenskap. I 1477 falt den franske delen av Burgund og Dijon til Frankrike, den nederlandske tilfalt Habsburgerne.

På 1700- og 1800-tallet vokste Dijon til en storby. I 1722 ble en universitet grunnlagt. Bygging av Canal de Bourgogne (1833) og jernbaneforbindelse (1844) forbedret infrastrukturen. Gjennom både første og andre verdenskrig forble byen forholdsvis uskadet, men den var under tysk okkupasjon fra 1940 til 1944.

## Mat og drikke
Dijon er berømt for sin sennep, *moutarde de Dijon* som er sterkere enn de fleste andre typer sennep. De industrielle hovedprodusentene (*Amora*, *Maille*) benytter hovedsakelig utenlandske (kanadiske) sennepskorn. Unilever stengte sin *Amora* sennepsfabrikk i Dijon i 2008.

Vin fra Burgund er regnet blant verdens aller beste. Vinbygder som  Vosne-Romanée og Gevrey-Chambertin ligger i umiddelbar nærhet av Dijon. Byen er også kjent for sin *[[Crème de cassis]]* likør laget av solbær.

## Utdanning
* Burgundy School of Business

## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Dijon***

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
* Dijon turistbyrå hjemmeside
Saint-Brieuc

**Saint-Brieuc** (bretonsk: Sant-Brieg) er en by og kommune i departementet Côtes-d'Armor i regionen Bretagne nordvest i Frankrike. Den er préfecture (administrasjonsstad) i departementet og har om lag 45 000 innbyggere, som blir kalt *briochins* eller *briochains*. Saint-Brieuc er kalt opp etter en walisisk munk, St. Briocus, som kristna området på 500-tallet og oppretta et bedekammer her.

Byen ligger ved Den engelske kanal i Saint-Brieuc-bukta. To elver renner gjennom Saint-Brieuc: Goued/Gouët og Gouedig/Gouëdic.
__NOTOC__
## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Saint-Brieuc***


ImageSize  = width:350 height:200
PlotArea   = left:50 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = late
Colors = 
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:58000
ScaleMajor = unit:year increment:10000 start:0 gridcolor:linegrey
PlotData =
  color:cobar width:19 align:left
  bar:1968 from:0 till:50281
  bar:1975 from:0 till:52559
  bar:1982 from:0 till:48563
  bar:1990 from:0 till:44752
  bar:1999 from:0 till:46089
  bar:2008 from:0 till:45879
PlotData=
  textcolor:black fontsize:S
  bar:1968 at: 50281 text: 50281 shift:(-17,5)
  bar:1975 at: 52559 text: 52559 shift:(-17,5)
  bar:1982 at: 48563 text: 48563 shift:(-17,5)
  bar:1990 at: 44752 text: 44752 shift:(-17,5)
  bar:1999 at: 46089 text: 46089 shift:(-17,5)
  bar:2008 at: 45879 text: 45879 shift:(-17,5)


Referanse:INSEE

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
Besançon

**Besançon** er en kommune i departementet Doubs i regionen Bourgogne-Franche-Comté øst i Frankrike. Besançon er hovedstad i departementet Doubs.

## Utdanning
* École nationale supérieure de mécanique et des microtechniques

## Bildegalleri

Fil:0 Besançon - Doubs - Quai Vauban (3).JPG|Elva Doubs; til høyre sees Quai Vauban, som ble bygget i perioden 1691–1695.
Fil:Citadelle_Besancon.JPG|Citadellet i Besançon.


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE