Sydneshaugen

**Sydneshaugen** er området mellom Muséplassen og Dragefjellet i strøket Sydnes i Bergen sentrum. Her ligger Bergen museums kulturhistoriske avdeling, Bergen Sjøfartsmuseum, Fastings Minde, Johanneskirken, universitetsbiblioteket i Bergen, universitetet i Bergens humanistiske fakultet og bygårder. Her ligger også Sydneshaugen skole som nå brukes av universitetet. Sydnæs Bataljon holder eksersis i Vinjes gate som ligger helt inntil skolen.

**Rakkerhaugen** var navnet som ble brukt om Sydneshaugen, da retterstedet ble flyttet dit fra Dragefjellet. I *Bibliotheca Bergensis* er under forfatternavnet «Olsen, Lars» notert tittelen på et ukjent dikt som beretter om da Lars Olsen «*den 26. October [[1757]], for mine Misgjerninger og [[Tyveri]]e skal miste mit Liv i [[Galge]]n paa Sydneshaugen ved Bergen*». På Sydneshaugen ble det også utført henrettelser med sverd, mens Fredrik Meltzer i sin dagbok 1. juni 1803 forteller om en bøddel som betjente seg av øks, da «*Anders [[Lysnes]] ble henrettet på Sydneshaugen i dag. Han ble kjørt i en vogn sammen med 2 skoledisipler som sang liksalmer, og han ble eskortert av 50 mann fremfor og 50 menn efter vognen. 96 mann av borger[[milits]]en dannet en ring omkring blokken utenom de militære. Dessuten var der politivakt og 2 prester til stede. Han ble halshugget med øks: en stor, bred og tung [[bile (øks)|bile]], og ble begravet på stedet. Det var rystende å høre hugget gjennom halsen. Forbrytelsen hans var at han som ordfører og leder for [[almue]]n i [[Lærdal]] satte sig imot å utføre [[verneplikt]]en, som de mente sig fritatt for fordi de hadde opparbeidet og i lang tid vedlikeholdt veien over [[Filefjell]].*» Borgermilitsen måtte gjøre tjeneste fordi det var en statsforbrytelse. 

Sydneshaugen ble flatet ut på toppen grunnet virksomheten i lokale steinbrudd for uttak av gneis, blant annet til brostein,  etter 1850. «Øyegneis» fra Sydneshaugen - svart-lilla med rosa flekker eller «øyne» som har gitt den navn fra tysk *Augengneis* - finnes det kanskje bare femti stykker av ialt, spredt rundt om i Bergen. Når Øysteins gate ligger i skyggen av høy bratt vegg, skyldes det uttak i Rosenberghagen steinbrudd frem til 1880-tallet. Trehusrekken som nå ligger mellom murhusene i Sydneshaugen, lå opprinnelig her, men var i ferd med å falle ned i steinbruddet da de ble flyttet innover på flaten.
 
Sydneshaugen skole ble bygd på **Brenneskansen**, der sankthansbål ble tent og samlet folk fra flere bydeler. 

Der Langes gate 1 ligger i dag, lå en vindmølle, bygd på 1820-tallet av kjøpmann Fredrik Frøyseth som hadde overtatt «Klokkehuset» fra 1828. Fra 1790-tallet til 1825 lå det et klokkestøperi på tomten, og denne eiendommen overtok Frøyseth etter klokkestøper Mathias Sjøberg. 

Sydneshaugen er stedet i Bergen der Kristianiakrakket i juni 1899 er mest synlig. Sydnesplassen 12-13 hørte til Nygårdshøydens flotteste leiegårder, ettersom byggmester J.H. Nævdal var inspirert av arkitekturen på Victoria terrasse i Oslo, og engasjerte arkitekten Schak Bull som blant annet tegnet Troldhaugen. Fasadene på Sydnesplassen er utført i imitert barokk, komplett med hjørnetårn og ferdige før krakket i 1899; men bortover Øysteins gate ses det godt at prosjektet måtte avsluttes i enklere kår. Da var også jugendstilen begynt å gjøre seg gjeldende.

## Referanser

 
## Eksterne lenker
* Bergen byleksikon på nett, om Sydneshaugen (område)
* Martens, Johanne: ''Litteratur om Bergen En bibliografi : Fra de eldste tider til og med 1973''