open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Årets helseleder

**Årets helseleder** er en pris som utdeles av NSH på deres lederkonferanse. I statuttene heter det blant annet: «NSHs helselederpris skal inspirere og stimulere til økt fokus på nødvendigheten av god og tverrfaglig ledelse i helsetjenesten. Samtidig skal prisen motivere ansatte i helsetjenesten til økt interesse for ledelse som et eget fagområde.» Tildelingen bestemmes av styret i NSH og prisen er på 10&nbsp;000 kroner. I tillegg får helselederen et diplom og en kunstgjenstand. Prisen ble første gang delt ut i 2007.

## Prisvinnere
* 2007 – Sissel Moe Lichtenberg og  Karen Kaasa 
* 2008 – Margit Sørhus 
* 2009 – Astrid Eidsvik 
* 2010 – Gjertrud Spillum 
* 2011 – Liv Isaksen 
* 2012 – Stein Kinserdal 
* 2013 – Stener Kvinnsland
* 2014 – Øyvind Jørgensen

## Referanser




## Kilder
*NSH.no: NSHs pris for god ledelse i helsetjenesten
Marcia Wallace

**Marcia Karen Wallace** (født 1. november 1942 i Creston i Iowa, død 25. oktober 2013 i Los Angeles i California) var en amerikansk skuespillerinne, komiker og planeldeltaker i game show, hovedsakelig kjent for sike roller i situasjonskomedier på fjernsyn. Hun er kjent for sin rolle som resepsjonisten Carol Kester i situasjonskomendien *[[The Bob Newhart Show]]* på 1970-tallet, samt for å ha gitt sin stemme til barneskolelærerinnen Edna Krabappel i den animerte serien *[[The Simpsons]]*, som var en rolle som resulterte i at hun mottok Emmy-prisen for Outstanding Voice-Over Performance i 1992.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Filosofiåret 1820

**Filosofiåret 1820** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1820.

## Hendelser

## Publiseringer
*Thomas Brown - *Lectures on the Philosophy of the Human Mind*
*Georg Wilhelm Friedrich Hegel - *[[Grundlinien der Philosophie des Rechts]]*

## Fødsler

## Dødsfall


Fil:Fremling, Mattias (av Martin David Roth).jpg|Mattias Fremling(1745–1820)
Fil:Thomas Brown philosopher.jpg|Thomas Brown(1778–1820)
Fil:Karl_von_Prantl.jpg|Karl von Prantl(1820–1888)
Fil:Herbert Spencer 2.jpg|Herbert Spencer(1820–1903)


## Referanser
Lichniini

**Lichniini** er en gruppe av biller som har larver som eter planterøtter. De hører til underfamilien oldenborrer (Melolonthinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Disse billene lever bare i Chile.

## Utseende
Små skarabider (4-8 millimeter), brunlige på farge, tett kledt med lange, utstående hår. De etterligner bier. Dekkvingene er noe forkortede og dekker ikke bakkroppen. Hannene har en lang pigg ved spissen av leggen (tibia) på det bakerste beinparet.

## Levevis
De voksne insektene er aktive flygere og finnes oftest på blomster der de eter pollen og nektar. Der er aktive om dagen i solskinn. De er ikke kjent som skadedyr, men kan være viktige pollinatorer. Larvene er ukjente, men lever trolig i jorda som de fleste andre oldenborrer.
## Utbredelse
Denne gruppen er endemisk for Chile, der de finnes i de sentrale delene av landet.

## Systematisk inndeling
Gruppen ble tidligere (feilaktig) plassert i familien Glaphyridae.

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
***** Underfamilien oldenborrer, Melolonthinae Samouelle, 1819
****** Stammen Lichniini Burmeister, 1844
******* Slekten *[[Arctodium]]* Burmeister, 1844 - 4 arter
******* Slekten *[[Lichnia]]* Erichson, 1835 - 2 arter

## Kilder
* Generic Guide to New World Scarab Beetles - Lichniini http://museum.unl.edu/research/entomology/Guide/Scarabaeoidea/Scarabaeidae/Melolonthinae/Melolonthinae-Tribes/Lichniini-Overview/LichniiniO.html

## Eksterne lenker
*
M.I. High

***M.I. High*** er en britisk actionserie for barn som gikk på BBC fra 2007 til 2014. Den følger fire skoleelever som er barnespioner og som må redde London og resten av verden. De har mange forskjellige oppdrag der de må bruke mye av intelligensen sin. De bruker også spionutstyr. 

Serien har blant annet gått på NRK Super.

## Handling
Historien følger eventyrene til fire ungdomsskole-elever som jobber som undercover-spioner. Spionene ledes av MI9-agenten Frank London (spilt av Jonny Freeman) hvis dekk-jobb er som vaktmester ved en skole. Men de hemmelige jobbene til spionene har blitt avslørt, og de eneste spionene som er igjen undercover er de som fremdeles er under trening ved skolen.

Identiteten til de overordnede kjeltringene The Grand Master (fra sesong 1 til 5) og The Mastermind (i sesong 6 og 7) forblir et mysterium i løpet av hele TV-serien. Laget må hele tiden redde verden fra en rekke forskjellige skurker, samtidig som de forsøker å skjule identitetene sine for lærerne og deres jevnaldrende - og deltar på den vanlige undervisningen ved skolen.

## Norske stemmer
* Dina Padoin som Rose: Rose er den smarte og kan mye om data 
* Christoffer Staib som Frank: Han er lederen deres
* Klara Høeg som Carrie: Hun er veldig glad i idrett
* Sigbjørn Solheim som Oscar: Han er den som aldri gir opp
* Simen Sand som Herr Flatly: Han er rektor på skolen og er veldig snill 
* Lena Meieran som Fru King: Hun er veldig streng og vil at skolen skal være best
* Espen Reboli Bjerke som Stark 
* Morten Røhrt som Stormester: Han er den onde mesterhjernen
* Jeppe Westerby som Scoop: Han er en rar gutt som tror han er kul 
* Anniken Marie Nielsen som Avril: Hun elsker naturen og miljøet, men kan overdrive.
* Ellers medvirker: Scott Maurstad, Trond Teigen, Katrine Blomstrand, Preben Olram, Siv Klynderud, Per Skjølsvik, Ida Lind, Selma Søder Joner, Stein Stølen Bjerkaker, Christian Greger Strøm, Inger Teien, Julian Mæhlen, Mette Fjæreide, Kalle Moberg, Malin Pettersen, Mads Henning Jørgensen og Christin Borge.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Galakseparken

***Galakseparken*** (originaltittel: *Galaxy Park*) er en belgisk-nederlandsk sciencefictionserie for barn som gikk på tv fra 2011 til 2014.

Serien handler om seks ungdommer som har tatt sommerjobb i en familiepark. Det viser seg imidlertid at enkelte i parken egentlig er romvesener i menneskeforkledning.

Det er laget tre sesonger av serien, hver med 52 episoder som varer i overkant av 10 minutter. Den første sesongen hadde premiere i 2011, og den tredje sesongen ble sendt for belgiske seere fra oktober 2013.

Serien er vist på TV-kanalen Ketnet i Belgia og på Zapp i Nederland. I Norge er de tre sesongene av serien vist på NRK Super, med norske stemmer.

## Skuespillere

I versjonen med norske stemmer medvirker også

* Cathrine Bang Norum
* Christoffer Staib
* Eirik Espolin Johnson
* Eirik Wilhelm Engel Thorsen
* Erik Skøld
* Edvard Botterli Udnæs
* Ellinor Hopen
* Hanne Dancke Arnesen
* Henrik Horge
* Inger Teien
* Isak Aas Lindmo
* Jan Martin Johnsen
* Kalle Øby
* Kristoffer Maurstad
* Lars Berteig Andersen
* Mathilde Storm
* Preben Olram
* Pål Jensen
* Siv C. Klynderud
* Per Skjølsvik
* Sindre Postholm
* Stine Skårdal Jensen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
NPO Zapp

**NPO Zapp** er en nederlandsk barnekanal fra Nederlandse Publieke Omroep (NPO). Den har sendinger tilpasset barn i alderen 6 til 12 år og har en fast sendeflate på den nasjonale TV-kanalen NPO 3. Søsterkanalen NPO Zappelin er tilpasset mindre barn og sender også på NPO 3.

Frem til 2012 gikk kanalen under navnet *Z@pp*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Filosofiåret 1821

**Filosofiåret 1821** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1821.
## Hendelser
## Publiseringer
*Georg Wilhelm Friedrich Hegel: *Grundlinien der Philosophie des Rechts*


## Fødsler

## Dødsfall

## Referanser


## Se også
*Filosofi på 1800-tallet
Koparvike kraftverk

**Koparvike kraftverk** er et vannkraftverk som ligger i Sør-Aurdal kommune i Innlandet fylke. E16 passerer like ovenfor.

Det er et lite elvekraftverk i Begna. Eleven er ikke demmet opp, kraftverket bruker bare 15 % av vannføringen i elven.

Fallhøyden er 5 meter, rørgaten er 184 meter. Det er installert en horisontal kaplanturbin på 500 kw.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
Christopher Winther Scheen

**Christopher Winther Helgesen Scheen** (født 27. januar 1809 i Risør, død 9. september 1850 i Porsgrunn) var en norsk sogneprest og politiker. Han var stortingsmann for Nordre Trondhjems amt (Nord-Trøndelag) fra 1845 til 1850.

Han var sønn av kjøpmann Hølje (Helge) Andersen Scheen og hustru Karen Sofie Winther i Risør. Han gikk Drammens lærde skole i seks år og tok artium i 1828, filosofikum som preseterist i 1829 og teologisk embedseksamen med laud i 1833. I 1835 ble han utnevnt til residerende kapellan i Vestnes og Sylte sogn i Veøy prestegjeld og kom dit sammen med sin hustru, Marie Sophie Elise Wleügel, datter av tollkasserer og postmester Jens Reimert Wleügel i Risør. De fikk fire barn før hun døde i 1844.

I 1840 ble han utnevnt til sogneprest i Leksvik i Trøndelag og tok bolig på prestegården Lille-Rødstad, i en bakke på oversiden av Leksvik kirke. Hustruen døde mens de bodde der, så Scheen giftet seg på nytt i Vår Frue kirke i 1849 med Marie Nannestad, datter av proprietær på Storfosen gods og senere overtollbetjent Frederik Nannestad. Selv var Scheen også meget sykelig, men ble ellers beskrevet som en «lav mann med ansats til fedme» med «lyst hår, et lyst, åpent, smukt ansikt».

Scheen var stortingsmann for Nordre Trondhjems amt i to perioder fra 1845 til 1850. Han satt i Stortingets justiskomité, hvor han skal ha forfattet komitéinnstillingen om opprettelsen av Botsfengselet og avskaffelsen av omstreifervesenet. Scheens samtidige prester og stortingsmenn Ole Løberg og Nils Nilssen Dahl skildret ham som kunnskapsrik, talefør og arbeidsom. Han deltok ofte i debattene, «og hans skarpsindige bemerkninger gjør at han alltid høres med oppmerksomhet». Han bandt seg ikke til noen bestemt gruppering på Stortinget, men måtte kanskje regnes til «de ministerielle», en konservativ gruppering som fulgte det kongevalgte statsrådet.

Mot slutten av 1849 ble han utnevnt til sogneprest i Porsgrunn, og reiste dit våren 1850. Han fungerte ikke i embedet på grunn av sykdom, og døde i Porsgrunn av tuberkulose (tæring) før han fikk holdt sin tiltredelsespreken.

Et maleri av sogneprest Scheen, malt av Lars Grande, henger i Leksvik kirke.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hans Thoresen

**Hans Thoresen** (født 1765 eller 1767 på Degrum i Enebakk, død 1840 i Christiania) var en norsk kjøpmann, trelasthandler og skipsreder i Christiania. Han tok borgerskap i Christiania i 1790 og bygget opp en betydelig handelsforretning med base i Skippergaten og drev en stor trelasthandel.

Han kjøpte bl.a. løkken Sommerro etter Bernt Anker. Etter Thoresens død ble løkken i 1841 kjøpt av slottskommisjonen for å innlemmes i Slottsparken; den lå der Dronningparken ligger i dag. I 1810 kjøpte Thoresen også Skinderstuen, hvor Nobelinstituttet ligger i dag, av professor Ole Pihl. Han var «velkjent for sin splendide selskapelighet» i sin levetid. Ved brannen på bordtomtene i 1819 led han store tap, men kom over dem.

Thoresen ble gift med Anna Ramstad 17. februar 1816 i Domkirken i Christiania. De var bl.a. foreldre til Augusta Paus' f. Thoresen, gift i 1865 i Genève med Bernhard Cathrinus Pauss.

Det finnes et portrett av ham fra 1839 malt av Johan Gørbitz. Det har siden 1929 blitt eid av Oslo Bymuseum.

Han må ikke forveksles med trelasthandler i Christiania Hans Thorn Thoresen (1761–1823).

## Referanser
Harry Smith Parkes

**Harry Smith Parkes** (tradisjonell kinesisk: 巴夏禮; forenklet kinesisk: 巴夏礼, 1828–1885) var en britisk diplomat. Han var Storbritannias minister i Japan fra 1865 til 1883, i Kina fra 1883 til 1885 og til Korea i 1884.

## Liv og virke

Parkes var fire år gammel da hans mor døde, og året etter omkom faren i en vognulykke. Han ble så oppdratt av en onkel, en pensjonert marineoffiser i Birmingham. Han fikk sin utdannelse ved en kostskole i Balsall Heath og fra mai 1838 ved King Edwards Grammar School.

I juni 1841 seilte Parkes til Kina for å bosette seg i sin nieses hjem i Macao. Hun var Mary Wanstall Gützlaff (født Newell), gift med den protestantiske misjonæren Karl Friedrich Gützlaff. 

Han døde av malaria på sin post i Beijing.

En byste av Parkes ble avduket i 1887 i Sankt Paul-katedralen i London og i 1890 ble det reist en statue av ham på The Bund i Shanghai, skjønt den forsvant under den japanske okkupasjonen av byen 1937–1945.

## Referanser


## Litteratur
* Stanley Lane-Poole: *Sir Harry Parkes in China*. London: Methuen & Co., 1901
* John Y. Wong: *Deadly dreams: opium, imperialism and the "Arrow" War (1856-60) in China*. Cambridge studies in Chinese history, literature and institutions, 99-0114062-5. Cambridge: Cambridge University Press, 1998. ISBN 0-521-55255-9
Peder Martin Ottesen

**Peder Martin Ottesen** (født 17. september 1783 på Høyland på Jæren, død 18. mars 1852) var en norsk embedsmann og politiker.

Han hadde studentereksamen fra 1804 og juridisk embedseksamen fra 1807, og begynte sin karrière som byråsjef i regjeringskommisjonen 1807–1810. Ottesen var senere kansellisekretær 1811–1813, sorenskriver ved Inderøy sorenskriverembede 1813–1818, assessor ved Akershus stiftsoverrett 1818–1826, amtmann i Stavanger amt 1826–1828, borgermester i Kristiania 1828–1837, konstituert stiftsamtmann i en periode i 1830 samt assessor i Høyesterett fra 1837. Ottesen var valgt til statsrevisor fra 1824.

Ottesen var innvalgt på Stortinget fra Nordre Trondhjems amt 1818–1820, etter å ha vært 1. vararepresentant 1815–1817. Ottesen satt i 17 komiteer, herav én som formann og fire som sekretær. I 1818 var han også visesekretær i Lagtinget.

Han var sønn av prost Otto Ottesen og Christine Realfsdatter Ording samt bror av prostene Otto Christian Ottesen og Realf Ottesen. 

Peder Martin Ottesen var gift med kjøpmannsdatteren Inger Andrea Riis fra Kristiania, som ble foreldre til assessor Peter Vogt Ottesen.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Skihopping under AIF-mesterskapet på ski

**Skihopping under AIF-mesterskapet på ski** omfatter medaljevinnerne i skihopping (spesielt hopp, senior) i det norske arbeidermesterskapet på ski (også kalt Hovedlandsrennet for arbeiderne) og stedene de enkelte mesterskapene ble arrangert. Arbeidermesterskapet ble arrangert i årene 1925–1940 av Arbeidernes Idrettsforbund (AIF), som var blitt stiftet i 1924. AIF og Norges landsforbund for idrett slo seg sammen til Norges Idrettsforbund høsten 1940, og de tidligere arbeideridrettslagene deltok i Norges Idrettsforbunds mesterskap etter at krigen var slutt i 1945.

Spesielt hopp for klassen 20–32 år ble innført i 1933, samme år som spesielt hopp for senior ble innført i hovedlandsrennet (NM) og Holmenkollrennet.

## Resultater

## Se også
*Kombinert under AIF-mesterskapet på ski
*Langrenn under AIF-mesterskapet på ski
*Skihopping under NM på ski

## Noter


## Kilder
*Erling Ranheim (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2012010308056 Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord]*. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955 (s. 105-120, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Friedrich Funcke

**Friedrich Funcke** (1642–1699) var en tysk geistlig, kantor og komponist.

## Liv
Etter studier i Wittenberg i 1660–1661 ble Funcke først kantor i Perleberg, fra 1664 i Lüneburg. Han ble sogneprest i Römstedt på Lüneburger Heide 1694, et embete han hadde livet ut.

Funcke var en svært ansett mann i Lüneburg. 43 av melodiene hans fikk innpass i byens sangbok. Noen få andre sakrale verk er bevart, men mange er tapt, deriblant en lukaspasjon. Annet, som en bevart matteuspasjon, kan ikke tilskrives ham sikkert.

## Verk
* *Trostvolle Geschichte der sig- und freudenreichen Auferstehung Jesu Christi*, 1665
* *Danck- und Denckmahl über den starcken und unverhofften Donnerschlag*, 1666
* *Wiederholtes Lüneburgisches Danck-Opfer für die Wiedereroberung von Trier*, 1675
* *Die unendliche und immer neue Gottes=Güte*, 1682
* *Die geschichte von dem selig machenden Leiden und Sterben unseres süssesten Heilands Jesu Christi*, 1683
* *Litania divisa in 8 v. et Instr. in duos Choros*
* 43 melodier i byen Lüneburgs sangbok fra 1686
* *Janua latino-germanico ad artem Musicam, clavibus facilioribus in usum scholae*, 1680

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
*  Biografi, bach-cantatas.com
Anders Juel

**Anders Reiersen Juel** (født 8. mai 1787 i Skoger, død 22. juli 1852 på Eik i Skoger) var en norsk proprietær, skipsreder, lensmann og forlikskommissær i Skoger, som eide storgården Eik (tidligere skrevet Eeg/Eg). Han var en av de første som i 1821 ved kongelig resolusjon mottok Medaljen for borgerdåd.

## Bakgrunn og virke
Han var sønnesønn av Anders Hansen Juel (1719–74), som flyttet til Norge fra Lolland før 1745 etter farbrorens anmodning og overtok gården Eik. Han arvet sine foreldres andel i Eik i 1802 og 1808, og i 1824 kjøpte han den andre halvdelen av sin fetter Christopher Hansen Juel for 4 000 speciedaler. Gården var den største eiendommen i bygda. Å dyrke jorden var Juels store interesse og han deltok ofte personlig i arbeidet på gården. Han var godt likt i bygda og hadde flere offentlige verv; han ble beskikket som lensmann i Skoger i 1812, og var i tillegg forlikskommissær for Skoger fra 1817 til sin død i 1852 sammen med sin venn, proprietær Ulrich Frederik Arveschoug.

Han var gift med Sara Marthine Fegth (f. 1791 på Tangen, d. 1862 på Tangen), datter av trelasthandler og skipsreder på Tangen Jacob Fegth (1761–1834), som var en av Drammens ledende trelasthandlere tidlig på 1800-tallet. Han kjøpte bl.a. skipet «Elisabeth» av svigerfaren for 3 000 speciedaler i 1829. Han eide også andeler i en rekke andre større skip i innenriks- og utenriksfart, bl.a. barken «Tricolor» som bl.a. gikk i kaffefart. Han donerte bl.a. skoletomt til bygda, den senere Eikhaugen skole.

Han var far til Anne Marie Caroline Sophie Juel (f. 1811; gift med skoledirektør Fredrik Haslund), proprietær Reinhard Juel (1812–1866), Jacobine Christine Juel (1815–1823), trelasthandler, bankdirektør, varaordfører i Drammen mm. Iver Albert Juel (1818–1901; gift med Fredrikke Wilhelmine Thorne) og Jacob Anton Christian Juel (1824–1840). Anders Juel var også pleiefar til niesen Caroline Louise Salvesen (1812–1887), datter av Bent Salvesen (d. 1820) og Goron Cathrine Fegth og senere gift med skipsreder på Tangen Nicolai Nissen Pauss (1811–1877).

Han var bl.a. farfar til brukseier, ordfører i Kragerø, bankdirektør mm. Einar Juel (1866–1942), trelasthandler i Fredrikstad Julius Christian Juel (1853–1930), trelasthandler Anders Juel (1852–1926) og overrettssakfører og museumsmann Alfthan Juel (1857–1937). Julius Christian Juel var bl.a. morfar til gullsmedene Grete Prytz Kittelsen og Torolf Prytz jr.

## Referanser


## Litteratur
* Einar Juel: *Familien Juel fra Skoger og Drammen med enkelte kognater; Efter optegnelser av avdøde A. Juel*. Oslo 1937. 146 s.
* «Juel, Anders Reiersen», i Per Otto Borgen, *[[Drammen byleksikon]]*, bd. 2 (*Skoger/Konnerud*), s. 74, Drammen, Forlaget for by- og bygdehistorie, 1998, ISBN 82-91649-05-7
Johan Carl Keyser

**[[Johan Carl Keyser]]** (1827–1904) var en norsk teolog og skolemann, som var bestyrer og medeier for Nissens Pikeskole fra 1865 til 1899.

Han var sønn av professor dr.theol. Christian Nicolai Keyser og Agnes Louise f. Carlsen, og sønnesønn av biskop Johan Michael Keyser.

Keyser studerte ved overlærer Møllers institutt i Christiania, og ble student i 1846. I 1847 ble han huslærer for familien til lensgreve Peder Anker (Per) Wedel-Jarlsberg (1809–93). Han ble cand.theol. i 1851 og samme år ansatt ved Nissens Pikeskole, som var etablert i 1849. Han underviste i historie, geografi, fysikk og religion, og ble etterhvert en av tre bestyrere og medeiere for den daværende privatskolen.

Han er begravet på Vår Frelsers gravlund i Oslo.

## Litteratur
* Aftenposten 17. mai 1904, nekrolog på forsiden av morgennummeret.
* Nils A. Ytreberg: Nissens pikeskole : 1849-1949 . Nissens pikeskole (1949).
Ildhodetanagar

**Ildhodetanagar** (*Tangara parzudakii*) er en fugl i slekten *[[Tangara (slekt)|Tangara]]* i familien tanagarer.

## Utbredelse
Den forekommer i Colombia, Ecuador, Peru og Venezuela.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Birdlife Species Factsheet: ''Tangara parzudakii''. Besøkt 2013-10-27.
* IBC - The Internet Bird Collection: ''Tangara parzudakii''. Besøkt 2013-10-27.
* Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. ''The eBird/Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.''. Besøkt 2013-10-27.
Eksessiv

**Eksessiv** er en kasus som angir overgangen fra en tilstand. Det kompletterer dermed translativ (overgang *til* en tilstand) og essiv (å *være* i en tilstand). På finsk forekommer eksessiv i savolaxdialekten og i dialekter i Sørøst-Finland. Eksessiv forekommer også på estisk.

## Litteratur
* Särkkä, Tauno: Itämerensuomalaisten kielten eksessiivi (*The exessive case of the Baltic-Finnic languages*), Helsingfors 1969.

## Eksterne lenker
* Potkut ministerintä Artikkel om dialektal eksessiv
* Votian Exessive Artikkel på engelsk Wikiversity
Johan Christian Wildhagen

**Johan Christian Wildhagen** (født 29. mars 1763 i Slesvig, død 10. juni 1835 i Trondhjem) var en danskfødt norsk kjøpmann.

Han var sønn av bryggerimester Johan Christian Wildhagen og Benedicte Kristiane Frederikke Wechner fra Slesvig, dengang en del av Danmark. Wildhagen studerte forretningsdrift og kom til Trondhjem som kjøpmann omkring 1780. Fra 1816 var han direktør (styremedlem) i Norges Bank. Han giftet seg i 1803 med Gurine Catharine Marie Nissen (født 1782).

Wildhagen var innvalgt på Stortinget fra Trondhjem 1815–1817, men meldte forfall og lot Jacob Frederik Oxholm møte i sitt sted.

## Referanser


## Litteratur
*
Theresa Wilberg

**Theresa Wilberg** (født 27. august 1955) er en norsk lege. Hun har tatt doktorgraden  på temaet
personlighetsforstyrrelse og hun har publisert en rekke forskningsartikler om behandling og forløp av personlighetsproblemer. Hun er nå overlege og seniorforsker ved avdelingen for forskning og utvikling ved Oslo universitetssykehus. I 2010 utga hun boken *Personlighetspsykiatri* sammen med Sigmund Karterud og Øyvind Urnes.

## Bibliografi
* 2010  *Personlighetspsykiatri* (Sigmund Karterud, Theresa Wilberg , Øyvind Urnes) ISBN 9788205392106

## Referanser


## Kilder
* Gyldendal.no: Theresa Wilberg
* UiO.no: twilberg
Zoea

**Zoea** er et larvestadium som forekommer hos tifotkrepser, slik som krabber og hummer. Kroppen er delt i *cephalothorax* og *pleon*. Det er ett par fasettøyne i motsetning til nauplius som bare har ett øye. Cephalothorax har flere par bein, som brukes til å svømme med.

Zoea-larven er såpass forskjellig fra det voksne dyret at det i utgangspunktet ble beskrevet som en egen art krepsdyr av Louis Augustin Guillaume Bosc i 1802.

## Referanser
Skyggefugl

**Skyggefugl** (*Scopus umbretta*) er eneste art i slekten *Scopus*, som er eneste slekt i skyggefuglfamilien (Scopidae). Arten består av to taxa. Skyggefuglene utgjør sammen med pelikaner (Pelecanidae), treskonebber (Balaenicipitidae), hegrer (Ardeidae), og ibisfamilien (Threskiornithidae) ordenen pelikanfugler (Pelecaniformes).

## Beskrivelse
Skyggefuglen blir 50–56 cm lang  og veier typisk 415–430 g. Det tyske artsnavnet 'hammerkopf', på engelsk også 'hamerkop', skildrer hodeforma, et lett nedbøyd nebb og en bakovervendt fjærtopp gjør at omrisset av hodet minner om en hammer. Arten har utbredelse i Afrika sør for Sahara, på Madagaskar&nbsp;og i sørvestre Arabia, den har habitat på våtmarkene i et bredt spekter, inkludert elvemunninger, innsjøkyster, fiskedammer, elvebredder og steinete kyster i Tanzania. Skyggefuglen er en standfugl som ofte gjør lokale forflytninger, den er ikke globalt truet og er lokalt tallrik i Afrika og på Madagaskar.

### Underarter
Arten består i kraft av to underarter, som er allment akseptert. To andre underarter er også foreslått, men disse mangler internasjonal aksept.

* *S. u. minor* Bates, 1931 – utbredt langs kystbeltet av Vest-Afrika, fra Sierra Leone til Øst-Nigeria
* *S. u. umbretta* J. F. Gmelin, 1789 – nominatformen er utbredt i det meste av tropisk Afrika, Sørvest-Arabia og på Madagaskar

Fugler på Madagaskar blir av og til behandlet som en egen underart; *S. u. tenuirostris*. Det er forslått en nye underart fra Sørvest-Kenya (*S. u. bannermani*), men denne er inkludert i nominatformen.

## Systematikk
Skyggefuglens plassering i systematikken har vært usikker, og den har vanligvis hatt sin egen familie, men AOU mente den var en del av pelikanfamilien. HBW Alive plasserer den imidlertid i sin egen familie, noe kladogrammet nedenfor også reflekter.

## Referanser


## Kilder
* BirdLife International (2013) Species factsheet: *[http://www.birdlife.org/datazone/speciesfactsheet.php?id=3768 Scopus umbretta]*. Henta fra http://www.birdlife.org den 27. oktober 2013.

## Eksterne lenker
*
Traktathavn

**Traktathavner** var havner eller havnebyer som ved traktat var åpne for utenlandsk sjøfart og handel i land som for øvrig var stengt for slik virksomhet. Vanligvis har det dreiet seg om havnebyer i Det fjerne østen som måtte underkaste seg påtvungne avtaler med andre land, det vil si Qingdynastiets Kina, keiserdømmet Japan og Kongedømmet Korea. Først tiltvang de europeiske koloni- og stormakter seg slike rettigheter, og senere også Russland, USA og så Japan; gjerne ved hjelp av kanonbåtdiplomati.

De første traktathavner i Øst-Asia var britiske, og ble etablert etter første opiumkrig ved Nankingtraktaten i 1842. Foruten avståelsen av Hongkongøya til Storbritannia foreskrev traktaten også åpningen av traktathavner i Shanghai, Kanton, Ningpo, Fuchow og Amoy. 

Foruten handelsprivilegier ble som regel de fremmede makter gitt retten til bosetting av sine borgere der og til å utøve konsularjurisdiksjon over sine undersåtter i traktathavnene. I de fleste traktathavner ble det definert bydeler som var formelle konsesjoner der den fremmede makt nøt ytterligere rettigheter, som for eksempel retten til å kontrollere ordensmakten og utøve eksklusiv domsrett over samtlige innbyggere. En del traktathavner, som Port Arthur og Qingdao, var i sin helhet del av større territorielle konsesjoner, nominelt forpaktede territorier, som fungerte som de facto kolonier.

I begynnelsen av 1900-taltet fantes totalt 92 traktathavner i Kina ved siden av flere forpaktede territorier og utenlandske interessesfærer.

## Referanser


## Litteratur
*Pär Kristoffer Cassell: *Grounds of Judgment: Extraterritoriality and Imperial Power in Nineteenth Century China and Japan*, Oxford University Press, 2002
*J. E. Hoare: *Japan's Treaty Ports and Foreign Settlements. The Uninvited Guests 1858–1899* (= *Meiji Japan Series.* Vol. 1). Japan Library, Sandgate u. a. 1994, ISBN 1-873410-26-3.
Porta Capena

**Porta Capena** var en sørlig port i Serviusmuren i nærheten av Celiohøyden i Roma, Italia, og i henhold til den romerske tradisjon den hellige lund hvor Numa Pompilius og nymfen Egeria pleide å møtes. Det var en av hovedportene til byen Roma siden den ble åpnet ved den store romerske veien Via Appia. Opprinnelsen til navnet er ukjent, skjønt det er mulig at det viser til det faktum at veien fører til Capua, en betydningsfull by i Campania, sør for Roma. Ingenting gjenstår av porten i dag.

En brønn ved Porta Capena skaffet hellig vann for den årlige seremonien ved den religiøse festivalen Mercuralia.

I henhold til skribenten Juvenalis på 100-tallet e.Kr. var Porta Capena et tilholdssted for tiggere. I særdeleshet, sier han, var stedet vanlig for jødiske tiggere.

Ved plassen på Porta Capena lå hovedkvarterene til *Organizzazione delle Nazioni Unite per l'Alimentazione e l'Agricoltura*, FNs organisasjon for ernæring og landbruk (FAO). Mellom 1937 og 2004 sto obelisken fra Axum her.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Porta Capena, Vroma (engelsk)
* Piazza di Porta Capena, Romasegreta (italiensk)
Øyvind Urnes

**Øyvind Urnes** (født 22. november 1949) er en norsk lege og psykiater.

Han er utdannet lege (cand.med.) fra 1976 og ble psykiater i 1985. Han har vært leder av Personlighetsklinikken og var i perioden 2012 til 2018 leder av Nasjonalt kompetansetjeneste for personlighetspsykiatri (NAPP) ved Oslo Universitetssykehus (OUS). Han er medforfatter av boken *Personlighetspsykiatri* (2018) og er forfatter og medforfatter av en rekke artikler om personlighetsforstyrrelser.

## Bibliografi
* 2001 *Personlighetsforstyrrelser* (Sigmund Karterud, Øyvind Urnes og Geir Pedersen) ISBN 9788253023052
* 2010 *Personlighetspsykiatri*  (Sigmund Karterud; Theresa Wilberg og Øyvind Urnes) ISBN 9788205392106
* 2018 *Personlighetspsykiatri* (Sigmund Karterud, Theresa Wilberg og Øyvind Urnes, revidert utgave (Gyldendal) ISBN 9788205494626

## Referanser
Aina Basilier Vaage

**Aina Basilier Vaage** (født 1952) er en norsk barnepsykiater og samfunnsdebattant. Hun tok medisinsk embetseksamen i Oslo i 1982 og ble godkjent som spesialist i psykiatri i 1989. Hun ble godkjent som spesialist barne- og ungdomspsykiatri i 1993. Aina Basilier Vaage har arbeidet som psykiater og overlege ved Barnepsykiatrisk avdeling ved Stavanger universitetssjukehus siden 1990. I flere år har hun arbeidet som behandler for barn ved Dale asylmottak. Fra 2014 overlege ved Transkulturelt senter, Psykiatrisk klinkk, Stavanger universitetssjukehus.

I 2013 mottok hun hederspris av Annette Thommessens minnefond. I begrunnelsen heter det blant annet: «Aina Basilier Vaage mottar prisen for langvarig engasjement for asylbarna og for måten hun har brukt sin faglige tyngde til å synliggjøre barnas situasjon.»
I 2010 tok hun doktorgraden med avhandlingen *Mental health of Vietnamese refugees. Long-term and trans-generational perspectives.*

## Priser
* 2013  Hederspris fra Annette Thommessens minnefond
* 2013 Schizofrenidagenes ærespris
*2020 Kongens fortjenstmedalje

## Referanser
Johan Waem

**Danzel** (født 9. november 1976 i Beveren) er artistnavnet på den belgiske house, techno og dance-sangeren **Johan Waem**. I 2003 nådde han finalen i den belgiske utgaven av Idol. Hans debutsingel heter *[[Pump It Up!]]*. Det første albumet han ga ut høsten 2004. I 2006 deltok han i den polske kvalifiseringen av Eurovision Song Contest med sangen «Undercover». Danzel har gitt ut tre album, det siste i 2008.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Filosofiåret 1480

**Filosofiåret 1480** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1480.

## Fødsler

|-
|rowspan=2 align=center|1480||Februar||13. || Girolamo Aleandro(*Girolamo Aleandro della Mota*eller *Hieronymus Aleander*) || italiensk || humanist, pavelig diplomat ogerkebiskop ||align=center|61 ||align=center|1542 ||
|-
| || || Giulio Camillo Delminio || italiensk || humanist og filosof ||align=center| ||align=center|1544 ||

|align=center|ca. 1480 || || || Matthias Gretz || tysk || katolsk teolog, filosof og dikter ||align=center| ||align=center|1543 ||
|-
|-1480 || || || Jan Dullaert || flamsk || filosof og logiker ||align=center|33-42 ||align=center| || 
|}

## Dødsfall

|-
|April ||16. || Petrus Martinez de Osma(Pedro Martínez de Osma) || spansk || teolog og filosof ||align=center| ||align=center|ukjent || 

| || ||Gianmario Filelfo || italiensk || humanist ||align=center| ||align=center|1426 ||
|}

Aleander.jpg|Girolamo Aleandro(1480–1542)


## Referanser
29. serierunde i Tippeligaen 2013

**29. serierunde i Tippeligaen 2013** ble spilt søndag 3. november klokken 18. Alle kampene ble spilt samtidig slik at ingen skal få en fordel av å spille senere enn andre.



## Fakta
Juel (slekt fra Lolland)

**Juel** er en norsk slekt som stammer fra Hans Rasmussen Juel (ca. 1626–1709) på Lolland. Den kom til Norge med stamfarens sønn Rasmus Hansen Juel (1678–1762), som omkring 1710 kjøpte storgården Eik (tidligere skrevet Eeg og Eg) i Skoger. Rasmus Hansen Juels bror Hans Hansen Juel (1670–1720) var far til Anders Hansen Juel (f. 1719 i Søllerød, d. 1774 på Eik), som flyttet til Norge før 1745 etter anmodning fra onkelen og overtok Eik. Han var gift med Aleth Reiersdatter Wettre (f. 1730 på Vettre i Asker, d. 1813 på Eik). Eik ble delt på to grener av familien før gården igjen ble samlet av proprietær, skipsreder, lensmann og forlikskommissær i Skoger Anders Juel (1787–1852), som var gift med Sara Marthine Fegth, datter av trelasthandler og skipsreder Jacob Fegth på Tangen.

Anders Juel var bl.a. far til trelasthandler, skogeier, skipsreder, bankdirektør og varaordfører i Drammen Iver Albert Juel (1818–1901) og proprietær Reinhard Juel (1812–1866). Iver Albert Juel var far til brukseier, ordfører i Kragerø, bankdirektør mm. Einar Juel (1866–1942), trelasthandler i Fredrikstad Julius Christian Juel (1853–1930), trelasthandler Anders Juel (1852–1926), overrettssakfører Alfthan Juel (1857–1937) og cand.med. Ivar Albert Juel (1861–1897). Julius Christian Juel var bl.a. morfar til gullsmedene Torolf Prytz jr. og Grete Prytz Kittelsen.

## Litteratur
*«[Juel](https://web.archive.org/web/20160408024057/https://snl.no/Juel/Stammer_fra_Hans_Rasmussen_Juel_(ca._1626-1709)_p%C3%A5_Lolland)» i *Store norske leksikon*
*Einar Juel: *Familien Juel fra Skoger og Drammen med enkelte kognater; efter optegnelser av avdøde A. Juel*. Oslo 1937. 146 s.
Ulrich Frederik Arveschoug

**Ulrich Fredrik Arveschoug** (1772–1840) var en norsk kjøpmann og proprietær på Store Solum i Skoger. Han var også forlikskommissær i Skoger sammen med vennen Anders Juel.

Arveschoug ble født 14. April 1772. Han var gift med Barbara Kirkgaard og var bl.a. far til amtmann og stortingsrepresentant Nils Weyer Arveschoug, til Sophie Amalie Arveschoug, gift med skipsreder Andreas Neumann, og til Dorothea Ulrikke Arveschoug, gift med sorenskriver Bernt Olaus Anker, sønn av Morten Anker.

Både Arveschoug og hans kone var ivrige amatørskuespillere, da det første Drammens teater skulle bygges i Austadstredet bidro han til finansieringen med et lån på 500 rdl.

Han døde 1. desember 1840 i Strømsøe.

## Referanser
Tangen (Drammen)

**Tangen** er et område på Strømsø i Drammen, som historisk er kjent som sentrum for skipsbygging, handel og sjøfart. Tangens historie går tilbake til 1500-tallet, og Tangen fikk sin første kirke i 1696. Den gamle kirken ble revet til fordel for den større Tangen kirke som ble ferdigstilt i 1854. På 1800-tallet ble det etablert en rekke bedrifter på Tangen, blant annet Drammens jernstøperi fra 1847. I dag eksisterer fortsatt Seilmaker Peter Høeg (grunnlagt 1767), Tangens og Drammens eldste bedrift. I dag er Tangen en del av den administrative bydelen Tangen/Åskollen.

## Severdigheter
*Tangen kirke (Drammen)
*Seilmaker Peter Høeg

## Referanser
The Acholi Religious Leaders Peace Initiative

**The Acholi Religious Leaders Peace Initiative** (**ARLPI**) er en interreligiøs organisasjon som i hovedsak jobber i det nordlige Uganda, hvor de jobber for fred i regionen. Organisasjonen ble stiftet i 1997, som en respons på den konflikten som rammet de nordlige områdene av Uganda. Organisasjonen samler ledere fra seks ulike religioner og konfesjoner (islam, Den anglikanske kirke, Den katolske kirke, ortodoks kristendom, pinsebevegelsen og Syvendedags Adventistsamfunnet).

ARLPI jobber gjennom dialog, forvandlinger og forsoningsarbeid og vil på den måten skape fred og utvikling i landet. De hjelper også ofre for krigen. Organisasjonen har rundt 400 medlemmer, i hovedsak religiøse ledere, men også andre medlemmer.

ARLPI ble tildelt Niwano-prisen i 2004. På det tidspunktet hadde det vært krigshandlinger i området i flere år, særlig knyttet til gruppen Lord's Resistance Army (LRA). ARLPI tok da initiativ til dialog mellom partene, og ble utnevnt til ansvarlig for regjeringens dialog med LRA. Samtidig jobbet de for fred gjennom bønnemøter og fredsmarsjer, gjerne på åsted for massakrer. De drev også kursing i fredsarbeid i områder som hadde vært rammet av krigen, og drev skole for barn i flyktningleire. Niwano Peace Foundation gav dem prisen «i anerkjennelse av ARLPIs enorme resultater til nå, og med håp om at mange flere likesinnede vil følge i deres fotspor.»

## Referanser


## Eksterne lenker
ARLPIs nettsider
Tuftfjellet

**Tuftfjellet** er et fjell som ligger på begge sider av den kombinerte kommune- og fylkesgrensa mellom Holmestrand kommune i Vestfold og Kongsberg kommune i Buskerud. Det har en høyde på 475 meter over havet og har en primærfaktor på 120 m eller 125 m og er det tiende høyeste fjellet i Hof og det 29. høyeste i Kongsberg av fjellene med primærfaktor på minst 50 meter.

## Se også
* Fjell i Vestfold

## Fotnoter



## Referanser
Filosofiåret 1822

**Filosofiåret 1822** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1822.

## Hendelser

## Publiseringer

## Fødsler
*31. mai – Edward Dembowski, polsk filosof, publisist og revolusjonær (død 1846)
*27. juni – Torkel Halvorsen Aschehoug, norsk rettsfilosof, sosialøkonom og politiker (død 1909)
*9. august - Jacob Moleschott, nederlandsk fysiolog, filosof og politiker (død 1893)
*27. august – Eduard Bruna, tsjekkisk filosof og professor (død 1899)
*28. oktober - Angelo Santilli, italiensk filosof, journalist og poet (død 1848)
*6. desember - Augusto Conti, italiensk filosof og pedagog (død 1905)

## Dødsfall
*20. februar – John "Walking" Stewart, engelsk reisende, filosof og forfatter (født 1747)


Fil:Portrett av Torkel Halvorsen Aschehoug.jpg|Torkel Halvorsen Aschehoug1822-1909
Fil:Dr. Jacob Moleschott.jpg|Jacob Moleschott1822-1893
Filosofiåret 1830

**Filosofiåret 1830** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1830.

## Hendelser
## Publiseringer

## Fødsler

## Dødsfall


Johann Adam Weishaupt.jpg|Adam Weishaupt(1748-1830)
CPTiele.png|Cornelis Petrus Tiele(1830–1902)
Christoph von Sigwart.jpg|Christoph Sigwart(1830-1904)


## Referanser
Thomas Åhrén

**Bjørn Thomas Åhrén** (født 4. februar 1966 i Raedtievarie sameby i Strömsund kommune i Sverige) er en samisk politiker. Han er medlem av Sametinget i periodene 2013–17 og 2017–21 fra Sørsamisk valgkrets. 

Han representerer Norske Samers Riksforbund og var medlem av Sametingsrådet 2013–16. Mens han satt i Sametingsrådet hadde Nora Marie Bransfjell hans plass i Sametinget, som vararepresentant. Åhrén arbeider som teknisk sjef i Namdalseid kommune i Trøndelag.

Thomas Åhrén har en doktorgrad i ingeniørfag innen drift og vedlikehold fra Luleå tekniska universitet.

## Eksterne lenker
* Sametinget - Bjørn Thomas Åhrén 
* Thomas Åhrén s biografi på Sametingets nettsider (gammel lenke - besøkt 11. mai 2015)
Filosofiåret 1831

**Filosofiåret 1831** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1831.

## Hendelser

## Publiseringer

## Fødsler

## Dødsfall


Hegel portrait by Schlesinger 1831.jpg|Georg Wilhelm Friedrich Hegel(1770–1831)
Carl von Clausewitz.PNG|Carl von Clausewitz(1780–1831)
Leont'ev.jpg|Konstantin Leontjev(1831–1891)
Helena Petrovna Blavatsky.jpg|Helena Petrovna Blavatsky(1831–1891)


## Referanser
Kerttu Vuolab

**Kerttu Maarit Kirsti Vuolab** (født 1. mai 1951 i Vuovdaguoika i Tanadalen i Utsjok kommune i Finland) er en samisk forfatter. Kerttu Vuolab skriver på nordsamisk, særlig for barn og ungdom. Hun illustrerer sine egne bøker. Hun bor fremdeles i hjembygda, og ved siden av å være forfatter og illustratør oversetter hun bøker til nordsamisk. 
Hun har også skrevet tekster til melodier av Mari Boine.

Hennes bok *Bárbmoáirras* (*Paradisets stjärna, en sägesroman*) skildrer samisk mytologi i en veksling mellom et mytisk og et realistisk plan, og var den samiske kandidaten til Nordisk råds litteraturpris i 2011. Debutboken *Golbma skihpáračča*, som også er oversatt til enaresamisk og skoltesamisk, skildrer hovedpersonens følelse av at en avdød søster fremdeles er nærværende.

Hennes oversettelser omfatter Antoine de Saint-Exupérys *[[Den lille prinsen]]* og Selma Lagerlöfs *[[Nils Holgerssons forunderlige reise gjennom Sverige]]*. For Boine har hun skrevet fire sangtekster: «Eadnán bákti» (Gula gula, 1989), «Skádja» (Goaskinviellja, 1993 og Eallin, 1996); «Ipmiliin hálešteapmi» og «Čuovgga Áirras - Sterna Paradisea» (Čuovgga Áirras, 2009).

Hun ble tildelt Finlands hvite roses orden i 2006. Hun var fylkeskunster i Lappland 1994–98.

## Bibliografi
* *Golbma skihpáračča*, 1979 
* *Ánde ja Risten jági farus*, 1990
* *Čeppári čáráhus*, ungdomsroman, 1994
* *Čomisteaddjit*, drama, 2005 (sammen med Sverre Porsanger)
* *Bárbmoáirras: máinnasromána, man lea govvidan girjecálli*, Davvi Girjii, Kautokeino, 2008, ISBN 978-82-7374-665-8 (*Paradisets stjärna: sägenroman*, Davvi Girji, Kautokeino 2011, ISBN 978-82-7374-482-1) 

I tillegg til det skjønnlitterære forfatterskapet nevnt her, har hun også skrevet fagtekster for skole og offentlighet. 
## Referanser
Heidi Lyng

**Heidi Lyng** (født 12. oktober 1960) er en prisbelønt norsk kreftforsker, spesialist på stråling og varmebehandling.

Etter examen artium fra reallinjen på Drammen videregående skole, ble hun i 1986 sivilingeniør ved avdeling for fysikk og matematikk ved NTH, der hun skrev en avhandling om *Bruk av [[flowcytometri]] ved fermetering av Saccharamyces Cerevisiae*. Fra 1987 til 1993 var hun stipendiat ved Radiumhospitalet og mottok i 1993 en Ph.D. i biofysikk fra Universitetet i Oslo på en avhandling om *Blood flow and thermoradiotherapy of locally advanced breast carcinoma*. Der påviser hun at det er mulig å ødelegge kreftvev ved varmebehandling uten å skade det normale vev. Dernest jobbet hun tre år på et post doc.-stipend, og har fra 1998 vært fast ansatt som forsker ved Radiumhospitalet.
## Premier
* Ragnar Mørk-prisen 2010 fra Radiumhospitalet
## Referanser
Filosofiåret 1832

**Filosofiåret 1832** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1832.

## Hendelser

## Publiseringer
* Alfred de Vigny : *Stello*, filosofisk roman.

## Fødsler

|-
|Mars ||29. || Theodor Gomperz || østerriksk || historiker og filosof ||align=center| ||align=center|1912 ||

|Mai ||27. || Jules Lachelier || fransk || filosof ||align=center| ||align=center|1918 ||
|-
|rowspan=2|August ||2. || Carl Justi || tysk || filosof og kunsthistoriker ||align=center| ||align=center|1912 ||
|-
|16. || Wilhelm Wundt || tysk || filosof og psykolog ||align=center| ||align=center|1920 ||

|September ||19. || Pietro Siciliani || italiensk || pedagog og filosof ||align=center| ||align=center|1885 ||
|-
|rowspan=3|November ||19. || Gustav Teichmüller || tysk || filosof og forfatter ||align=center| ||align=center|1888 ||
|-
|21. || Benjamin Paul Blood || USA-amerikansk || filosof og poet ||align=center| ||align=center|1919 ||
|-
|28. || Leslie Stephen || britisk || litteraturkritiker, filosof og fjellklatrer ||align=center| ||align=center|1904 ||

|Desember ||25. || Shadworth Hodgson || engelsk || filosof ||align=center|79 ||align=center|1912 ||
|}
## Dødsfall

|-
|rowspan=2|Mars ||22. || Johann Wolfgang von Goethe || tysk || forfatter, naturforsker, filosof og politiker ||align=center| ||align=center|1749 ||
|-
|28. || Lazarus Bendavid || tysk || matematiker og filosof ||align=center| ||align=center|1762 ||

|Mai ||30. || James Mackintosh || skotsk || lege, filosof, journalist, dommer og politiker ||align=center| ||align=center|1765 ||
|-
|Juni ||6. || Jeremy Bentham || britisk || jurist og filosof ||align=center| ||align=center|1748 ||

|September ||27. || Karl Christian Friedrich Krause || tysk || filosof ||align=center| ||align=center|1781 ||
|}

Theodor Gomperz.jpg|Theodor Gomperz1832-1912
Carl Justi.jpg|Carl Justi1832-1912
Wilhelm Wundt.jpg|Wilhelm Wundt1832-1920
Gustav Teichmüller.jpg|Gustav Teichmüller1832-1888
Leslie Stephen c1860.jpg|Leslie Stephen1832-1904
Goethe (Stieler 1828).jpg|Johann Wolfgang von Goethe1749-1832
Sir James Mackintosh by Sir Thomas Lawrence.jpg|James Mackintosh1765-1832
Jeremy Bentham by Henry William Pickersgill detail.jpg|Jeremy Bentham1748-1832
Karl Christian Friedrich Krause - Litographie von Dragendorff.png|Karl Christian Friedrich Krause1781-1832


## Referanser
Hakkebakkeskogen (Kristiansand Dyrepark)

:*For barneboken av Thorbjørn Egner, se: [[Klatremus og de andre dyrene i Hakkebakkeskogen]]*

**Hakkebakkeskogen** er en attraksjon i Kristiansand Dyrepark som ble åpnet 5. juni 2015, basert på figurene fra barneboka *[[Klatremus og de andre dyrene i Hakkebakkeskogen]]* av Thorbjørn Egner, utgitt i 1953.

Anlegget består av en togbane og tre utendørsscener, hvor man kan se høydepunkter fra boken; Klatremus som unnslipper Reven, pepperkakebaking med Bakermester Harepus, Bestemor Skogmus som flyr fra Petter Pinnsvin og til sist Bamsefars fødselsdag. Egners sønn, Bjørn, var engasjert i planene, hvilket han også var ved oppføringen av Kardemomme by i samme fornøyelsespark.

## Eksterne lenker
* Strålende åpning av Hakkebakkeskogen  Dyreparken
Bodø rådhus

**Bodø rådhus** er en kommunal bygning i Bodø, som er kommunens politiske og administrative hovedkvarter. Rådhuset huser Bodøs bystyre, formannskap, samt enkelte andre kommunale organer. Bodø rådhus har adresse Kongens gate 23, og ligger i det sørlige sentrum av byen. I Rådhuskvartalet ligger også Norges Bank-bygningen samt en mindre park, og fra Rådhusets framside er det utsikt til Bodø domkirke og Bodø postkontor, samt Solparken med sine små paviljonger og basseng. Vest, nord og øst for Rådhuskvartalet ligger bygårder.

Gamle Bodø rådhus ble, som resten av byen, bombet 27. mai 1940 av tyskerne, og det ble ikke bygd noe nytt rådhus under tysk okkupasjon. I etterkrigstida skulle Bodø bygges opp igjen, og et sentralt spørsmål var hvilken arkitektonisk stilretning som skulle benyttes, og da stod offentlige bygg som rådhuset og domkirka sentralt i debatten. Det endte med at arkitektene Gudolf Blakstad og Herman Munthe-Kaas fikk oppdraget med å bygge rådhus og domkirke, samt post- og telegrafbygningen.

Nye Bodø rådhus ble offisielt åpnet 1. oktober 2019.

## Referanser



## Eksterne lenker
* Bodø kommunes offisielle nettsider
* Nytt rådhus i Bodø - arkitektkonkurranse
Filosofiåret 1840

**Filosofiåret 1840** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1840.

## Hendelser

## Publiseringer
*Arthur Schopenhauer – *Über die Grundlage der Moral* (*On the Basis of Morality*)

## Fødsler
*25. januar – Gideon Spicker, tysk religionsfilosof (død 1912)
*2. februar – Otto Liebmann, tysk filosof (død 1912)
*5. september - Raffaele Mariano, italiensk filosof og historiker (død 1912)

## Dødsfall

*7. juli – Nikolaj Stankevitsj, russisk filosof og poet (født 1813)
*20. oktober - Defendente Sacchi, italiensk journalist, filosof og forfatter (født 1796)


Fil:Stankevich.jpg|Nikolaj Stankevitsj1813-1840
Fil:Defendente Sacchi.jpg|Defendente Sacchi1796-1840


## Referanser
Fylkesvei 5328

**Fylkesvei 5328** går mellom Solheim og Storetveit i Bergen.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 254 (Hordaland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Storbreen (Lesja)

**Storbreen** er en platåbre som ligger i Lesja kommune på grensa mot Skjåk kommune i Innlandet. Breen er den største i Lesja kommune og Reinheimen nasjonalpark. Den sammenhengende delen har et areal på 6,9 km2 og varierer fra 1520 moh til 1950 moh. Smeltevannet drenerer både til Rauma (vestover) og Gudbrandsdalslågen (østover). Til Gudbrandsdalslågen drenerer den både via Otta-vassdraget og via Lesjaskogsvannet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* https://web.archive.org/web/20131029203216/http://www.nve.no/Global/Vann%20og%20vassdrag/Hydrologi/Bre/Breatlas/breatlas_SoerNorge_1988_NVE2011-01-07.pdf