open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kristian Søbakken

**Kristian Søbakken** (1870–1936) var en norsk kjøpmann og skytter.

Han startet egen forretning i Vallset allerede i ung alder, og drev denne i 30 år. Deretter etablerte han en større forretning i Brumunddal, som han drev inntil sin død.

Søbakken var en dyktig skytter i sine yngre år, og han ble skytterkonge på Landsskytterstevnet på Gressholmen i Oslo i 1899.

## Referanser




## Kilder
* Skytterboka 2005–2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
* 

## Eksterne lenker
* Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
TTT Eindhoven 2007

**TTT Eindhoven 2007** var den 3. utgaven av sykkelrittet TTT Eindhoven (Team Time Trial Eindhoven), og ble arrangert 24. juni 2007 i og rundt Eindhoven i Nederland. Alle de 20 ProTour-lagene stilte til start i dette årets ritt. Team CSC tok sin andre strake seier, og lagets ryttere David Zabriskie, Christian Vandevelde, Nicki Sørensen, Luke Roberts, Marcus Ljungqvist, Bobby Julich, Íñigo Cuesta og Michael Blaudzun beviste at CSC fortsatt er ett av de beste lagtempo-lagene i verden, selv om de bare slo Tinkoff med 0.43 sekund.

## Resultater

## Eksterne lenker
* Offisiell nettside
Ole Holm

**Ole Martin Holm** (født 25. desember 1870 i Stange, død 24. januar 1956 på Rena) ble skytterkonge på Landsskytterstevnet i Bodø i 1900. Med det ble han den tredje skytterkonge fra Stange på kun fire år. Han jobbet som stasjonsmester på Jømna fra 1910 til han ble pensjonist i 1935, deretter bosatte han seg på Steinvik. Holm var samlagsformann i Østerdal skyttersamlag fra 1909 til 1950. Han har for sin innsats fått både Skyttervesenets fortjenstmedalje og samlagets fortjenstmedalje. For sin tjeneste i NSB fikk han Kongens fortjenstmedalje.

## Andre titler
* Sølvmedalje i lagskyting under OL i Athen 1906
* Vinner av samlagsskytingen i 1913

## Referanser


## Kilder
* Skytterboka 2005–2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
* 

## Eksterne lenker
* 
* Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
Trygve Aasland

**Trygve Aasland** (født 1964) er en norsk konsernsjef. Han er administrerende direktør i Fora Form. I perioden 2005–1010 var han administrerende direktør i Norman ASA. Tidligere var Aasland direktør i Tandberg ASA med ansvar for Europa, Midtøsten og Afrika. Før dette arbeidet han innen shipping. Aasland er utdannet siviløkonom.

## Referanser
Limnisk

**Limnisk** (av gresk *limne*, «sjø») eller **ferskvannslevende** beskriver et miljø (økosystem) som består av ferskvann og er habitat for organismer som enten primært eller sekundært lever der. For eksempel er abbor og sik limniske arter, fordi begge artene tilbringer hele livet i ferskvann. Ørret og røye, derimot, kan være både limniske og marine, fordi artene i noen tilfeller (der det er mulig) vandrer ut til havet. Bever er et eksempel på en art som er både limnisk og terrestrisk. Mink er et eksempel på en art som er både limnisk, marin og terrestrisk.

## Se også
* Limnologi, vitenskapen om innsjøer og rennende vann (også saltvann)
* Marin
* Trelevende
* Terrestrial
* Fossorial

## Referanser
Mandal historielag

**Mandal historielag** er en lokalhistorisk forening som virker i Mandal i Vest-Agder.

Foreningen ble stiftet i 1991 og har idag rundt 200 medlemmer.

Lagets formål er at alt av historisk interesse i lagets virkeområde blir tatt vare på og vernet om. Videre skal laget øke og spre kunnskap om alle sider av kommunens historie.

For å gjennomføre dette har laget ca. seks medlemsmøter i året hvor foredragsholdere tar for seg ulike aspekter av lokalhistorien. Mange av foredragene bygger på materiale som ikke tidligere er publisert.

Siden stiftelsen har foreningen gitt ut årsskriftet «Slekters Gang».

Historielagets formann var i 2008 Helga Saanum. Senere har Fridtjov Rasmussen, Svein Olaf Johannessen, Jan Tage Olsen og Thor Gunnar Hansen innehatt vervet.

Foreningen er et lokallag av Agder historielag.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Darkside of the Force

**Darkside of the Force (DOTF)** er en norsk hiphop-gruppe med tilholdssted Kristiansand. Gruppen består av halvbrødrene og rapperne Salvador Sanchez og Oscar Sepulveda, samt DJ Breakneck (Christian Sørensen) på albumet *[[El Dia De Los Puercos]]* (2006). 

I 1997 ga de ut debutalbumet *[[Darkside of the Force (album)|Darkside of the Force]]*,som fikk positiv omtale.

Åtte år senere, i 2006, ble oppfølgeren *[[El Dia De Los Puercos]]* utgitt. Også denne platen mottatt positivt. For albumet vant de klassen hiphop under Spellemannprisen 2006 og ble nominert til Alarmprisen 2007 i klassen årets hiphop/rapalbum.

## Diskografi

**[[Darkside of the Force (album)|Darkside of the Force]]* (1998)
**[[El Dia De Los Puercos]]* (2006)

## Referanser




## Eksterne lenker
* Salvador Sanchez' offisielle hjemmeside
* Darkside of the Force på MySpace
* Musikkvideo "Indigenous Flow"
Dj Shadow

**Josh Davis**, med artisnavnet **DJ Shadow**, (født 1. januar 1972 i California) er en hiphop-DJ, vinylperkusjonist produsent og låtskriver. Han er kjent for sitt bidrag til utviklingen av instrumental hiphop på 1990-tallet og fusjonering med (prog)rock og elektronika/tekno, også kalt trip hop.

## Biografi
Davis vokste opp i Hayward California. Han ble tidlig tiltrukket hiphop laget av DJ-er ved hjelp av turntables og samplemaskiner. Allerede på High School lagde han sine egne samples og sanger ved hjelp av en enkel samplingsmaskin. Nyskapende musikk til tross, det var først når han flytta til NorCal det ble utgivelse av hans musikk. Etter en tid på Universitetet opprettet han sitt eget plateselskap. Han ga deretter ut sine gamle sanger (Reconstruccted from the ground up) igjennom skoleradioen. Han gav ut sin 17 minutt lange hiphop-symfoni med navn "Entropy" i 1993 med hiphop-kollektivet og plate-labelen Soulside (senere Quannum). Sangene hans spredde seg rundt blant en rekke DJ-er i hiphop-undergrunnen og vakte til slutt oppsikt hos plateselskapet Mo' Wax. Noe som til sist skulle resultere i hans debutplate Endtroucing.... Plata ble svært godt mottatt av kritikere i Storbritannia og Amerika. Plata er i guiness world records for første full sampla album. Etter suksessen med det første albumet gav han ut sine tidligere singler tidlig i 1998 på albumet Preemptive Strike.

Etter Preemptive Strike jobba Davis med sanger fra andre artister under det samme plateselskapet. Han samarbeidet med debutalbumet til UNKLE.  Det neste prosjektet han startet med var en utgivelse under sitt nå fornyede plateselskap Solesides. Platen Quannum Projects var resultatet, utgitt i 1999. Hans andre soloalbum (The Private press) kom ut i 2002, nesten seks år etter debutalbumet. Både Entroducing... og The private press hadde sine likhetstrekk, de var unike men fulgte Davis sin kunstneriske stil. Derfor ble det store reaksjoner når hans tredje og nyeste soloalbum kom ut i 2006 (The Outsider). Der fikk han hjelp av lokale rappere. Musikkstilen var totalt forandret fra tidligere arbeid, noe som vakte sterke reaksjoner samtidig som han vant nye tilhengere.

## Album

* 1996 *Entroducing*
* 2002 *The Private Press*
* 2006 *The Outsider*
* 2011 The Less You Know, The Better
* 2016 The Mountain Will Fall

## Samlinger
* 1998 *Preempetive Strike*

## Mixtapes
* 1999 – *Brainfreeze* (med Cut Chemist)
* 2001 – *Product Placement* (med Cut Chemist)
* 2007 – *The Hard Sell* (med Cut Chemist)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Hornblad

**Hornblad** er en vannplante som kan danne store stender.
Bladene er stilt i krans. Blomstene sitter i bladhjørnene.
Dette er eneste art i gruppen hornblader som vokser vilt i Norge.
Den finnes i stillestående eller veldig saktestrømmende vann i dammer og elver med sommertemperaturer på 10-28 °C og høyt innhold av næringsstoffer.

Den slår «rot» i mudder på bunnen, skjønt disse røttene egentlig er modifiserte blader og ikke røtter i ordets rette forstand. 
Stenglene blir 5-100 cm lange, med flere sideskudd som gjør at et enkelt eksemplar av planten fremstår som en stor, buskete masse.
Bladene står i vindinger på seks til tolv; hvert blad er 8-40 mm langt, enkelt eller forgrenet til 2-8 trådaktige segmenter.

Hornblad er sambu, med adskilte hann- og hunnblomster på samme plante. Blomstene er små, 2 mm lange med ett eller flere grønnbrune kronblader.
Frukten er en liten, 4-5 mm lang nøtt.

## Bruk
Planten regnes som enkel å holde i akvarium, den er hurtigvoksende og danner gode gjemmesteder for yngel.
Den brukes ofte som flytende ferskvannsplante i både kaldtvanns- og tropiske akvarier, men den kan også finne feste i bunnlaget, røtter eller andre objekter i akvariet.

## Eksterne lenker
*
On the Lot

***On the Lot*** er en amerikansk reality-serie fra 2007, produsert av Steven Spielberg og Mark Burnett. Serien handler om en gruppe håpefulle filmskapere som skal kjempe om en 1 million dollar-avtale med DreamWorks til å regissere en film. Av 12 000 søkere, ble 50 plukket ut til å delta. Serien hadde premiere på FOX 22. mai 2007, og sendes to ganger i uka. De to første episodene bestod av audiotions hvor deltakerne skulle

Seriens faste dommere er Carrie Fisher og Garry Marshall. I tillegg er en annen kjent regissør vært dommer i hver episode, inkl. Michael Bay, Wes Craven og Brett Ratner. Jon Avnet var step in-dommer i andre audition-runde, da Garry Marshall ikke kunne møte.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kjetil Svanemyr

**Kjetil Svanemyr** (født 14. november 1959). Journalist i forskjellige aviser og redaktør i Folldals Marked fra 2004 til 2012. Tidligere hundekjører og fjellklatrer. Han var blant annet med på den første norske vinterbestigningen av Trollveggen (Svenskeruta 1980 sammen med Hans Christian Doseth og Håvard Nesheim), og den første vinterbestigningen av Jubileumsveggen i Hurrungane i 1979 (sammen med Hans Christian Doseth, Ulf Geir Hansen og Finn Dæhli).

## Referanser
Fanyang

**Fanyang** (kinesisk: 范陽) var en gammel by i det nordlige Kina, et eller annet sted nær det nåværende Beijing. Byen var også kjent under navnene  **Youzhou** 幽州 og **Ji** 薊, i siste tilfelle  som hovedstad for staten Yan.

Fanyang ble grunnlagt i De stridende staters tid av staten Yan, som gjorde den til sin hovedstad. Etter at Yan var blitt erobret av Qin ble byen hovedstad for dens provins ved navn Guangyang 廣陽郡. Under Han-dynastiet ble byen hovedstad for provinsen Yuyang 漁陽郡.

Fanyang var administrativt sentrum for staten Youzhou i det østlige Han. På grunn av sin utsatte beliggenhet i nord ble den stadig utsatt for angrep fra barbariske stammer. Også under de gule turbaners opprør ble byen angrepet.

Byen er også omtalt i *[[Beretningen om de tre kongedømmer]]*. 

Under Jin- og Tang-dynastiene var Fanyang en viktig garnisonsby og et stort handelssenter. An Lushan innledet opprør i Fanyang, og etter at han hadde utropt seg selv til keiser gjorde han Fanyang til sin hovedstad.
Electronic News Production System

**Electronic News Production System** (ENPS) er et dataprogram utviklet av Associated Press, som brukes for å planlegge, produsere, redigere, organisere og kjøre nyhetssaker, både på radio og fjernsyn. Programmet brukes bl.a. av BBC og NRK.

## Eksterne lenker
*
Permisjon

**Permisjon** (av latin *permissio*, «tillatelse») er tjenestefrihet fra arbeid i begrenset tid.

## Norge
I Norge har arbeidstakere har gjerne rett til permisjon ved svangerskap og adopsjon og ved barns og barnepassers sykdom. Dersom den ansatte får lønn fra arbeidsgiveren under permisjonen regnes fraværet som *lønnet permisjon*. Dersom den ansatte ikke får lønn eller får lønn fra andre enn arbeidsgiveren, regnes fraværet som *ulønnet permisjon*.

Permisjon kan på norsk også kalles perm, for eksempel når det gjelder pappaperm eller fri under militærtjeneste. Permisjon fra militæret kan også kalles orlov, eller landlov i marinen, som er tjenestefri til å gå fra et skip og på land. Også fanger og pasienter kan få permisjon, altså få tillatelse til å være fraværende fra opphold i et fengsel eller på et sjukehus i et bestemt tidsrom. 

Permittering er arbeidsoppsigelse eller midlertidig fristilling av kontrakt, det vil si det å sette noen ut av arbeid ved at kontraktsforpliktelsen mellom arbeidsgiver og arbeidstaker opphører midlertidig.

### Foreldrepermisjon
Foreldrene har rett til permisjon så lenge det ytes foreldrepenger fra folketrygden via NAV. 

Hvis foreldrene velger å ta ut foreldrepenger til 100 % av grunnlaget har de fra 1. juli 2013 rett på permisjon i 49 uker eller hvis de velger 80% av grunnlaget kan de ta ut permisjon i 59 uker. Foreldre kan fordele disse ukene mellom seg slik de ønsker med unntak av 3 uker før fødselen og 15 uker inkludert de første seks uker etter fødselen som er forbeholdt moren og 15 uker *[[fedrekvote]]* som er forbeholdt far. 

Utgangspunktet for utregning av foreldrepenger er hver av foreldrenes lønn basert på samme regler som utregning av sykepenger. 

### Svangerskapspermisjon
Gravide arbeidstakere har rett på svangerskapspermisjon i inntil 12 uker under svangerskapet. Uttak av foreldrepenger kan starte fra samme tidspunkt. Uttak av foreldrepenger må senest starte 3 uker før fødselen, og denne permisjonstiden er forbeholdt moren. 

### Fødselspermisjon
De seks første ukene etter fødselen er også forbeholdt moren. Far har imidlertid rett til å ta ut to uker omsorgspermisjon i forbindelse med fødselen. Dette er ikke en del av fedrekvoten på 15 uker, som normalt tas ut senere i stønadsperioden.

### Fedrekvote og mødrekvote

Fedrekvoten er fra 2018 på 15 uker og er forbeholdt far/medmor. Foreldrepermisjonen er tredelt, med 15 uker forbeholdt mor og en tilsvarende del forbeholdt far. De resterende 16 uker kan foreldrene dele. Seks uker av mors del (mødrekvoten) må tas ut i forbindelse med fødselen.

### Omsorgspermisjon
Omsorgspermisjon er en 2 ukers velferdspermisjon faren/medmoren har rett på i forbindelse med fødselen, men som ikke inngår i fødselspermisjonen. Man har ikke krav på lønn disse to ukene, men det er vanlig at arbeidsgiver dekker det.

## Se også
* Landlov, fri til å gå fra båten og i land 
* Suspensjon (arbeidsforhold)
* Ferie

## Referanser


## Eksterne lenker
* Arbeidsmiljøloven – Rett til permisjon Besøkt 22.oktober 2011.
* Folketrygdloven – Ytelser ved svangerskap, fødsel og adopsjon Besøkt 22.oktober 2011.
Inntekt

**Inntekt** er i vid forstand en persons samlede forbruk og formuestilvekst over en spesifisert periode, slik begrepet ble definert av tyskeren Georg von Schanz i 1896, og i snever forstand kun de fordeler som er oppstått eller ervervet på bestemte måter.

I næringsvirksomhet er inntekt den regnskapsmessige differansen mellom bokførte inntekter og kostnader. Hvis innehaveren forbruker mer enn den regnskapsmessige inntekten reduseres egenkapitalen tilsvarende. Motsatt øker egenkapitalen hvis forbruket er mindre enn inntekten. Ved oppstart av en ny bedrift eller i en markedsomstilling kan bedrifter ha perioder med liten inntekt som forventes inntjent med overskudd senere. Regnskapsteknisk er disse tingene forskjellig i et aksjeselskap og i et enkeltpersonforetak.

Det snevre inntektsbegrepet viser i all hovedsak til tilbakevendende inntekter, slik som kapitalavkastning, virksomhetsoverskudd og arbeidsinntekter. Det vide inntektsbegrepet inkluderer også kapitalgevinst, arv, gave og andre engangservervelser.

## Norsk skattelovgivning
Etter skatteloven er skattepliktige inntekter *enhver fordel vunnet ved arbeid, kapital eller virksomhet samt pensjon, føderåd og livrente*.

*Arbeidsinntekt* er godgjørelsen en arbeidstaker får for utført arbeid, også kalt lønn.

*Kapitalinntekt* er avkastning i form av renter og utbytte som investorer tjener på kapitalplasseringene sine. Etter skatteloven er også kapitalgevinst ved realisasjon av formuesobjekt utenfor virksomhet skattepliktig med visse unntak.

*Næringsinntekt*, *virksomhetsinntekt* eller *omsetning* er det et foretak tjener ved å selge produkter eller tjenester. Begrepet *salg* blir ofte brukt istedenfor omsetning. Det engelske begrepet er *«revenues»*. 

## Se også
* Profitt
* Lønnsomhet
* Kostnad
* Utgift

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Børsteløpere

* *[[Loricera]]*
* *[[Elliptosoma]]*

**Børsteløpere** (Loricerinae) er en liten underfamilie av løpebiller som lettest kan kjennes på at de innerste antenneleddene har mange kraftige børster. De er forholdsvis små og slanke løpebiller. I Europa (bortsett fra Madeira) finnes det bare én art, børsteløper (*Loricera pilicornis*). Den er også vanlig i Norge.

## Utseende
Små til middelsstore (gjerne 5 – 7&nbsp;mm), slanke, litt flate løpebiller, mer eller mindre svarte uten metallglans. **Hodet** er ganske stort og bredt, nærmest trekantet sett ovenfra, med utstående fasettøyne. Antennenes første ledd er stort og krumt (bananformet), de påfølgende leddene er små og korte med påfallende lange, kraftige børster. **Brystskjoldet** (pronotum) er litt bredere enn hodet og litt bredere enn langt, omtrent hjerteformet med avrundede bakhjørner. Det har en markert midtfure og også to avlange, dype groper ved roten. Ved roten er det sterkt og grovt punktert, på resten av overflaten svakere, men tydelig. **Dekkvingene** har avrundede skuldre og kraftige punktrader. De kan ha noen store punktgroper med en børste i, men er ellers hårløse. **Beina** er lange og tynne som vanlig for løpebiller. **Larvene** er slanke og langbeinte med et par lange haletråder.

## Levevis
Børsteløperne er aktive rovdyr. Det antas at de bruker de kraftige børstene på antennene til å danne et "bur" som hjelper dem å fange små byttedyr. De er nattaktive, om dagen kan man gjerne finne dem under steiner. *Loricera pilicornis* er vanlig i litt rikere skogtyper og i hager.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** Underordenen Adephaga
*** Overfamilien løpebiller og vannkalver, **Caraboidea** Latreille, 1802
**** Familien **[[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** Underfamilien **børsteløpere, Loricerinae** Bonelli, 1810
****** Slekten *[[Elliptosoma]]* Wollaston, 1854 – bare på Madeira
******* *[[Elliptosoma wollastoni]]* (Javet, 1852)
****** Slekten *[[Loricera]]* Latreille, 1802
******* Børsteløper, *[[Loricera pilicornis]]* (Fabricius, 1775) – eneste art i Europa
******* *[[Loricera decempunctata]]* Eschscholtz
******* *[[Loricera foveata]]* LeConte
******* *[[Loricera rotundicollis]]*
******* *[[Loricera aptena]]*
******* *[[Loricera stevensi]]*
******* *[[Loricera mirabilis]]*
******* *[[Loricera ovipennis]]*
******* *[[Loricera obsoleta]]*

## Referanser




## Litteratur
* Bertram G. Rye. 1908. *Biller I. Løpebiller.* Danmarks Fauna Bind 3. G.E.C. GAD, København.

## Eksterne lenker
* 
* ''Loricera pilicornis'' - bilde
* ''Loricera foveata'' - Tree of Life - med bilde engelskspråklig
* Database - Carabidae of the World - database, utbredelse, bilder  engelskspråklig
* Ground beetles - Photo catalog of the Central European Carabidae - bilder  engelskspråklig
* Norsk Entomologisk forening
Prosodi

**Prosodi** (dannet av de greske ordene *pros*, som betyr «til», og *ode*, «sang») er læren om lengden, styrken, stemmefargen og tonehøyden på lydene i et språk. I antikken var prosodi også navn på læren om hvordan stavelselengden skulle brukes i versekunsten. I seinere språkvitenskap er begrepet  brukt om trykkrytme og pauser, og i fonologien er det blitt et samlebegrep for tonefall og Intonasjon. 

Prosodi er den delen av lingvistikken som studerer fonologiske fenomener som strekker seg over flere segmenter (vokaler/konsonanter) i ordformen. Et annet ord for prosodi er dermed **suprasegmental fonologi**, i motsetning til segmental fonologi, som studerer fenomener som er knytta til hvert enkelt segment. Prosodi omfatter tre ulike emner; trykk, tone og kvantitet (lengde); alle disse er knytta til stavingen.

## Prosodi i lingvistisk teori
Det har gjennom lingvistikkens historie vært uenighet om i hvilken  grad lingvistiske fenomen i det hele skal analyseres suprasegmentalt, dvs. om det finnes et prosodisk komponent i det hele, og i tilfelle, hvor omfattende det skal være. Et minimal prosodisk komponent finner man i strukturalismen og den klassiske generative fonologien, som vil redusere så mange fenomener som mulig til segmental fonologi. På motsatt ytterkant finner vi fonologiske teorier som ser hele den fonologiske strukturen som et sett av ulike lag, der det eneste som står igjen på segmentnivå er et sett tidsenheter, såkalt X-fonologi, der den segmentale strukturen kun er en streng abstrakte X-enheter, ikke engang spesifisert for om de er konsonant eller vokal.

## Litteratur
Kristoffersen, Gjert 2003: Norsk prosodi. https://web.archive.org/web/20040513213946/http://helmer.hit.uib.no/Gjert/Manuskripter/Norsk%20Prosodi%2003.pdf
Henrik O. Anshushaug

**Henrik O. Anshushaug** (født 10. mai 1879, død 1929) var en norsk gårdbruker fra Soknedal som ble skytterkonge på Landsskytterstevnet i Trondheim i 1901. Han var nettopp fylt 22 år da han ble skytterkonge, og var den til da yngste skytterkonge som var kåret på Landsskytterstevnet.

## Referanser


## Kilder
* Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
* 

## Eksterne lenker
* Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
Granatkaster

En **granatkaster** er et våpen som kaster en granat lenger og mer presist enn en soldat klarer for hånd.  Granatkastere finnes som separate håndvåpen, som tilbehør til geværer og som støttevåpen på forskjellige typer montasjer.

Eksempler på separate håndvåpen er amerikanske enkeltskudds M79 og sørafrikanske Milkor MGL.  Eksempler på tilbehør til geværer er amerikanske M203 og tyske Heckler & Koch AG36.  Eksempler på fastmonterte støttevåpen er amerikanske Mk 19 og russiske AGS-30.

De vanligste kaliberne på granatkastere er 40 mm for vestlige våpen og 30 mm for tidligere østblokkvåpen.

## Eksterne lenker
* Modern Firearm: Grenade launchers  (engelsk)
Petter Andreas Røstad

**Petter Andreas Røstad** (1873–1954) var en norsk konkurranseskytter, gårdbruker og kommunepolitiker i Frol i Nord-Trøndelag.

Han ble skytterkonge på landsskytterstevnet i Kristiansand i 1902 og skytterprins tre ganger, og vant flere premier under verdensmesterskapet i Haag i 1899. I 1925 ble han tildelt Normapokalen for beste mesterskapsskytter over 50 år på landsskytterstevnet. Røstad var også aktiv som organisasjonsmann, og satt som formann i Frol skytterlag i 9 år, i Inntrøndelag skyttersamlag i 20 år, og han var medlem av Skytterstyret i 17 år.

Han var gårdbruker på Øvre Rinnan i Frol ved Levanger fra 1905 til 1928. Han drev også underbruket Reitan, hvor han bygde nye hus og flyttet etter at eldstesønnen overtok på Øvre Rinnan. Han var allmenningsbestyrer i Reinsjø statsallmenning, deltok i kraftverksutbyggingen i Rinnelva i 1914, arbeidsleder for skogs- og fjellveien over Frol, og ble tildelt et diplom fra Inntrøndelag skogselskap for sitt skogreisingsarbeid. Han var bestyrer og formann i Levanger og omegns Kreditbank. P.A. Røstad var ordfører i Frol fra 1923 til 1928, valgt for Bondepartiet, og satt i Nord-Trøndelag fylkesting og fylkesutvalg.

For sin innsats for DFS fikk han Skyttervesenets Fortjenstmedalje i gull i 1927. Han ble også tildelt Medaljen for edel dåd for sin redningsinnsats under Verdalsraset i 1893.

Han var sønn av gårdbruker Olaus Andreassen Røstad og hustru Lotte Christine Balhald. Hans søster Ida (født Røstad) var gift med handelsmann, gårdbruker og ordfører Gustav Ertzgaard. P.A. Røstad var gift med Marie Bye. Deres eldste sønn Ottar Røstad (1901–1991) vant Stangmedaljen på landsskytterstevnet i både 1922 og 1930. Sønnesønnen Petter Andreas Røstad (1927–2007) var trekkspiller, grunnlegger av og orkesterleder for P. A. Røstads orkester, tre ganger norgesmester i gammeldans og blant annet kjent for sitt samarbeid med felespiller Hilmar Alexandersen innenfor folkemusikk og gammeldansmusikk.

## Referanser


## Kilder
* 
* 
* 
* 
* *Skytterboka 2005–2006*, utgitt av Det frivillige skyttervesen.
Heterobathmia

* *[[Heterobathmia pseudoeriocrania]]*
* *[[Heterobathmia valvifer]]*
* *[[Heterobathmia diffusa]]*

***Heterobathmia*** er en slekt av primitive sommerfugler som står ganske for seg selv systematisk. I likhet med kjevesommerfugler (Micropterigidae) og slekten *[[Agathiphaga]]* mangler de sugesnabel, men har derimot funksjonelle mandibler (overkjever). Fylogenetisk er *Heterobathmia* regnet for å være søstergruppen til alle sommerfuglene med sugesnabel, Glossata. Det er kjent rundt 10 arter, men bare fem av dem ser ut til å være beskrevet foreløpig.

## Utseende
Små (vingespenn ca. 10 millimeter), gråaktige møll med metallisk glans. Antennene er trådformede og omtrent halvparten så lange som forvingen. Forvingene er smale og parallellsidige, avrundet i spissen. De har gjerne noen lyse flekker i den ytre delen. Bakvingen er parallellsidig, tilspisset ytterst, tynt kledt med gråaktige skjell. Vingefrynsene er kortere enn vingens bredde.

## Levevis
Artene er sterkt knyttet til slekten sørbøk (*Nothofagus* spp.). Larvene minerer i sørbøkens blader og de voksne møllene lever av pollenet. *Heterobathmia* flyr om dagen og er metallisk fargede, de ligner slik på kjevesommerfugler (Micropterigidae).

## Utbredelse
De er bare kjent fra Chile og Argentina.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen **Heterobathimiina** – bare én familie
*** Familien **Heterobathmiidae** Kristensen & Nielsen, 1979  – bare én slekt
**** Slekten *Heterobathmia* Kristensen & Nielsen, 1979  
***** *Heterobathmia pseuderiocrania* Kristensen & Nielsen, 1979
***** *Heterobathmia valvifer* Kristensen & Nielsen, 1998
***** *Heterobathmia diffusa* Kristensen & Nielsen, 1979
***** *Heterobathmia megadecella* Hünefeldt & Kristensen, 2012
***** *Heterobathmia nielsenella* Hünefeldt & Kristensen, 2012

## Kilder
* Tree of Life, Heterobathmiidae

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Heterobathmia pseuderiocrania''
Kirkerådsdirektør

**Kirkerådsdirektøren** er daglig leder av Kirkerådets sekretariat. Kirkerådet er sentralorgan i Den norske kirke og er forberedende og iverksettende organ for Kirkemøtet.

Følgende personer har innehatt stillingen som direktør i Kirkerådet:

*Georg Hille 1970–1974
*Ivar Ramvi 1974–1978
*Johannes Ulltveit-Moe 1979–1990
*Knut Andresen 1991–1995
*Erling Pettersen 1996–2006
*Jens-Petter Johnsen 2006–2018
*Ingrid Vad Nilsen 2018–

## Eksterne lenker
* Kirken.no Infoside om Kirkerådet
Martin Monsen

**Martin Monsen** (1864–1952) fra Løten ble skytterkonge på Landsskytterstevnet i Øystese i Hardanger i 1904. Han mottok dermed det siste kongetroféet fra Kong Oscar II. Han representerte Gjøvik & Brusveen skytterlag da han ble skytterkonge, senere representerte han Trondhjems skytterlag, hvor han også var formann i over 20 år. Han er belønnet med Skyttervesenets fortjenstmedalje for sin innsats for skyttersaken.

## Referanser


## Kilder
* Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
* 

## Eksterne lenker
* Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
Ingvard Thune

**Ingvard Thune** (født 9. desember 1880, død 1938) fra Alen ble skytterkonge på Landsskytterstevnet i Harstad i 1905. Det var kun 195 deltagere på dette stevnet, og er det laveste deltakerantallet på noe landsskytterstevne.

## Referanser


## Kilder
* Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
* 

## Eksterne lenker
* Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
Haddon Sundblom

**Haddon Sundblom** (1899–1976) var en amerikansk kunstner og reklametegner, mest kjent for å ha skapt det moderne bildet av julenissen gjennom sine arbeider for Coca-Cola fra 1931.

Han vokste opp som den yngste av 9 søsken, og arbeidet en stund i bygningsbransjen før han begynte i reklame. Fra midten av 1920-tallet hadde han eget reklamestudio med flere oppdrag. Hans første tegning av *Cola-Santa* ble publisert i Saturday Evening Post i 1931, og han fortsatte å tegne for Coca-Cola inntil 1964. Forbildene for sin versjon av Santa hentet Sundblom i en hundreårig tradisjon, som begynte med Clement Clark Moores dikt *[[A Visit from St. Nicholas]]* (med åpningslinjen «*Twas the Night before Christmas*») fra 1822, og en billedtradisjon hvor Thomas Nast la mange av premissene, først i *Harper's Weekly* i 1863. Modell for figuren var Sundbloms nabo *Lou Prentice*.

Sundblom var også kjent som pinuptegner, og for å ha skapt dagligvarelogoene «Quaker Man» og «Aunt Jemima». Haddon Sundbloms far *Karl Wilhelm* kom fra Föglö på Åland, moren *Karin* var fra Sverige. Ålands postvesen ga i 2007 ut et frimerke med Sundbloms illustrasjon.

## Referanser


## Litteratur
* Haddon Sundblom, Barbara Fahs Charles, J. R. Taylor, *Dream of Santa: Haddon Sundblom's Advertising Paintings for Christmas, 1931–1964*, .

## Eksterne lenker
* 
* billedgalleri
* snopes.com «mytekverker»-side som peker på forløpere og inspirasjonskilder til Sundbloms Santa
Marius Eriksen

:*For hans far, turneren, se [[Marius Eriksen (turner)]]*

**Marius Eriksen** (1922–2009) var en norsk alpinist og jagerflyver.

## Andre verdenskrig

## Idrett og film

Han ble norgesmester i slalåm i 1947 og 1948. Han deltok under vinter-OL for Norge i 1948 i St. Moritz med 20.-plass i utfor og 20.-plass i alpin kombinasjon.

I 1954 debuterte Eriksen som filmskuespiller og hadde rollen som skiinstruktør i komedien *[[Troll i ord]]* av Jon Lennart Mjøen og samme år som journalist i *[[Kasserer Jensen]]* av Nils R. Müller. I filmen *[[Slalåm under himmelen]]* (regi: Edith Carlmar 1957) spiller han flyger på F-84 Thunderjet.

## Familie
Etter krigen drev Eriksen egen sportsforretning og åpnet klesbutikken «Bentestova» i Oslo.

Han var sønn av turneren Marius Eriksen sr., bror av alpinisten Stein Eriksen, svigersønn av Bjart Ording og far til Beate Eriksen. Den såkalte mariusgenseren er oppkalt etter ham.

## Utmerkelser

For sin krigsinnsats ble Eriksen høyt dekorert. Han mottok Norges høyeste utmerkelse, Krigskorset med sverd. Han ble også tildelt St. Olavsmedaljen med ekegren, Krigsmedaljen, Deltagermedaljen og Haakon VIIs 70-årsmedalje. Han fikk i tillegg den britiske utmerkelsen Distinguished Flying Medal, samt den amerikanske Silver Star.

## Bibliografi
* Cato Guhnfeldt. *Marius: skiløper, jageress, krigsfange*. Wings forlag, 2002. ISBN 82-992194-7-7

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Landlov

**Landlov** er tillatelse for sjøfolk til å gå i land under skipets opphold i havn innenfor eventuelle stedlige eller tidsmessige begrensninger som er fastsatt av offentlige myndigheter. Det forlanges normalt ikke visum av sjøfolk for landlov, men i henhold til ILO-konvensjon nr. 185 fra 2003 kan det kreves at en sjømann innehar et gyldig *[[sjøfolks identitetsbevis]]*. Per 2017 har imidlertid bare 32 nasjoner ratifisert konvensjonen. En rekke store land som USA og Australia har ikke ratifisert konvensjonen, blant annet på grunn av strengere regler og havneregime etter terrorangrepene mot USA 11. september 2001.

Begrepet brukes også om permisjoner i marinen.

## Referanser
Fremmedord

**Fremmedord** er ord som er lånt fra andre språk og som føles fremmede når det gjelder uttale, rettskrivning eller bøying. Mange ord som tidligere ble oppfattet som fremmedord, er blitt vanlige i språket og kalles derfor oftere lånord.

Begrepet *fremmedord* kalles *fremmedord* på dansk og *främmande ord* på svensk.

## Eksempler og bruk
I norsk språk kan fremmedord være lånord med tydelig opphav i gresk, latin og andre språk der grunnbetydingen ikke er umiddelbart forståelig på norsk, ord som for eksempel *telefon*, satt sammen av de greske ordene for «fjern» og «lyd», eller *demokrati*, «folkestyre». Det kan også gjelde utenlandske ord der den originale skrivemåten er beholdt, for eksempel *nachspiel* fra tysk, *gelé* fra fransk og *off shore* fra engelsk.

Fremmedord er særlig vanlig i fagspråk. Der er sjargongen og terminologien spesialisert, og deler av ordforrådet er svært ofte hentet utenfra som varianter av internasjonale faguttrykk.

I mange land har det vært sterke språkpolitiske bevegelser som har kjempet for å erstatte fremmedord med nasjonale synonymer eller gjøre skrivemåten mer lik det som er vanlig ellers i språket. Begrunnelsen er ofte å styrke eget språk og egen nasjonal kultur i forhold til et sterkere utenlandsk språk, men også å gjøre et spesialisert maktspråk lettere å forstå for folk flest. Slik politikk har vært viktig for de relativt små språkene i Norden, særlig islandsk, men også i Frankrike og andre land.

## Fremmedordbøker
En fremmedordbok er en ordbok eller et kortfattet leksikon som forklarer betydningen av fremmedord.

## Se også
*Arveord
*Etymologi
*Fagspråk
*Fremmedspråk
*Lånord
*Nyord
*Ord
*Ordbok
*Ordforråd

## Eksterne lenker
* Fremmedordbøker 
* Oversiktlig Fremmedordbok
Episkopalisme

**Episkopal** kommer av det greske ordet *episkopos* som betyr tilsynsmann eller biskop. Kristne kirkesamfunn som har biskoper betegnes gjerne episkopale. 

Kirkesamfunn som legger hovedvekten på den enkelte menighets selvstendighet, kalles kongregasjonalistiske. 

Kirkesamfunn kalles synodale når de er organisert slik at valgte utsendinger utgjør et kirkemøte (en synode) som representerer kirkesamfunnet. 

Den norske kirke er både episkopal (med 12 biskoper), synodal (med Kirkemøtet som øverste valgte organ) og kongregasjonalistisk (med juridisk selvstendige sokn).
Polymorfisme

**Genetisk polymorfisme** betyr at en monogen egenskap finnes i to eller flere varianter i en befolkning, hvor minst 1% av befolkningen har dette genet.

Genetisk polyformisme kan gi ulik reaksjon ved bruk av legemidler, og er derfor viktig for legevitenskapen at er kjent.

Forekomsten av blodtypegenene A, B og 0 er et godt eksempel på genetisk polymorfisme.
Liste over ordførere i Kristiansund

**Liste over ordførere i Kristiansund**. Kristiansund fikk kjøpstadsrettigheter i 1742. Ved innføringen av formannskapslovene av 1837 fikk kjøpstaden også kommunalt selvstyre. Grip var et sogn i Kristiansund prestegjeld, men hadde ingen stemmeberettigede og tilhørte derfor ingen annen kommune før den ble opprettet i 1897. I 1964 ble Grip og Dale i Bremsnes innlemmet i Kristiansund kommune. Resten av Bremsnes ble delt mellom Averøy og Frei. I 2008 ble også Frei en del av Kristiansund kommune.

## Fotnoter

## Referanser


## Se også
*Liste over ordførere i Frei
*Liste over ordførere i Grip
*Liste over stortingsrepresentanter for Kristiansund
St. Pauls universitetskollegium i Macao

**St. Pauls universitetskollegium i Macao** (portugisisk: *Colégio de São Paulo*) var det første universitet av europeisk type i Øst-Asia. Det var et katolsk universitet som ble etablert etter pavelig approbasjon den 1. desember 1594 og bestod frem til 1762, da jesuittene, som drev det, ble undertrykket som ordenssamfunn.

Kollegiets forløperinstitusjon var vokst frem som en opprinnelig svært beskjeden skole. Det var jesuittenes regionale leder pater Alessandro Valignano som etter samråd med jesuittene som misjonerte i Japan i 1592 tok initiativet til opprettelsen av kollegiet og til at det måtte ha universitetsrang. Hans primære mål var å ha en institusjon i Øst-Asia som kunne utdanne japanere til prester og forberede europeiske prester til prestetjeneste i Japan. Macao var en tryggere beliggenhet enn Japan, der man følte seg mindre trygg på de vekslende makthaveres innstillig til misjonen. Men universitetskollegiet tjente også lignende funksjon for jesuittenes kinamisjon.

Etter at Japan noen år senere ble lukket for kristen misjon, ble universitetskollegiet mer eksklusivt orientert mot kinamisjonens behov. Men det skulle også få noe betydning for Korea.

Et stort antall av de europeiske jesuitter som ble sendt til Kina gjorde opphold i Macao og fikk fullført sine forberedelser på virket i Kina ved St. Pauls universitetskollegium. Mer enn 200 jesuitter, det vil si over 42 % av alle de 467 jesuitter i Kina i den aktuelle periode, ble formet for sitt virke ved kollegiet.

## Referanser


## Litteratur
* John W. Witek (red.): *Religion and Culture: An International Symposium Commemorating The Fourth Centenary of the University College of St. Paul – Macau, 28 November to 1 December 1994*, Macau: Instituto Cultural de Macau, 1999
Fylkesvei 2886

**Fylkesvei 2886 ** går mellom Solli og Sokna i Ringerike kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 179 (Buskerud).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 2878

**Fylkesvei 2878 ** går over Øst-Veme mellom riksvei 7 ved Heggen og Veme i Ytre Soknedalen, i Ringerike komnune. Den fikk navnet *Vemeveien* i 1978. Veistrekningen har oljegrusdekke.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 175 (Buskerud).

## Kommuner og knutepunkter

## Bildegalleri

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
*
Tilsyn

**Tilsyn** betyr å passe på, føre tilsyn med, eller stelle for eller med noe eller noen. Likeledes er tilsyn en felles betegnelse på instanser innenfor offentlig forvaltning som ser etter at lov- og regelverk blir overholdt.

## Tilsynsorganer i Norge
Det finnes mer enn 50 ulike tilsynsorganer i Norge. Her er noen eksempler: 
*Statens helsetilsyn fører tilsyn med alt helsepersonell i Norge. Helsetjenestene i Norge er regulert i et sett av lover og forskrifter som forplikter alle som yter tjenester.
*Arbeidstilsynet og Petroleumstilsynet fører tilsyn med at virksomhetene følger arbeidsmiljø- og sikkerhetslovgivningens krav. Arbeidstilsynet fører tilsyn med arbeidslivet på land mens *Petroleumstilsynet fører tilsyn med petroleumsvirksomheten på sokkelen og enkelte petroleumsanlegg på land.
* Konkurransetilsynet overvåker at konkurranselovens bestemmelser blir fulgt.
* Finanstilsynet har tilsyn med blant annet banker, finansieringsselskap, kredittforetak, forsikringsselskap, pensjonskasser, verdipapirforetak, fondsforvaltninbgsforetak, børser, eigedomsmeglerforetak, rekneskapsførere, revisorer osv.
* Luftfartstilsynet fører tilsyn med at lover og forskrifter som gjelder sivil luftfart etterleves, og har overordnet ansvar for å fastsette normer og utøve kontroll i forhold til flyselskaper, verksteder, piloter og kabinpersonell.
*Datatilsynets oppgave er å overvåke overholdelse av personopplysningsloven. 
* Statens jernbanetilsyn er utøvende kontroll- og tilsynsmyndighet for jernbanevirksomheter i Norge, herunder trikk og T-bane.  
* Barneverntjenesten fører tilsyn med fosterhjem.
* Kommunene er pålagt å føre tilsyn med barnehagene og at reglene i plan- og bygningsloven blir fulgt av foretak.
* Statsforvalter (tidligere fylkesmannen) fører tilsyn med kommunene og fylkeskommunene.
* Utdanningsdirektoratet fører tilsyn med privat skoler, og har ansvaret for at Fylkesmannen fører tilsyn etter opplæringsloven.
* Biskopene i Den norske kirke fører tilsyn i forhold til menigheter, rådsorganer og ansatte i kirken.
* Tilsynet for universell utforming av ikt har ansvar for å følge opp forskrift om universell utforming av ikt-løsninger.

## Se også
* Undersyn, det motsatte av tilsyn
Vigevano

**Vigevano** er en by og en kommune i provinsen Pavia i regionen Lombardia i Italia med rundt 60 000 innbyggere. Vigevano grenser til kommunene Abbiategrasso, Besate, Morimondo, Motta Visconti, Bereguardo, Borgo San Siro, Cassolnovo, Cilavegna, Gambolò, Gravellona Lomellina, Mortara, Parona.

Byen ligger rundt 35&nbsp;km sør for Milano ved elven Ticino. Kjent er den rettvinklede plassen *Piazza Ducale* med renessansebebyggelsen rundt og slottet *Castell Sforzesco*.
## Historie

Romerne kalte byen *Victumulae* og ble berørt av andre punerkrig da slaget ved Ticinus mot Hannibal i 218 f.Kr. ble utkjempet i nærheten og romerne slo Hannibal.

Vigevano blir også nevnt på 1100-tallet som favorittresidensen til den lombardiske kongen Arduin på grunn av de gode jaktmulighetene i omegnen. Vigevano ble i middelalderen beseiret og tatt av Milano (i 1201 og 1275). I 1328 ble den overgitt til Azzone Visconti og deretter ble den del av Milanos politikkområde. Kirken *St Pietro Martiere* ble bygget med det tilhørende dominikanske klosteret av Filippo Maria Visconti i 1445, som da var hersker i Milano. De siste årene av hans styre ble byen tatt under kontroll av Francesco Sforza som selv var fra byen. Da han hadde sikret sitt maktgrunnlag i Lombardia, sørget Sforza at byens posisjon ble viktigere, blant annet med et bispesete.

## Landemerker

* *Castell Sforzesco* ligger over byen og ble bygget i årene 1492-1494 av Ludovico Sforza, hertugen av Milano som bygget om en tidligere befestning, som igjen stammet fra en tidligere langobardiske befestning. Festningen har blitt gjestet av blant andre Leonardo da Vinci og Donato Bramante. Bramante ferdigstilte festningens tårn, som var påbegynt allerede i 1198.
* *Piazza Ducale* regnes som en av de fineste plassene i Italia, en rektangulær og rettvinklet renessanseplass i proposisjonene 1:2 arkitekten skal være Filarete  og at Bramante skal ha sørget for opparbeidelsen. Dette skjedde i alle fall da Ludovico il Moro ledet byen og plassen skal ha blitt fullført på rekordtid i årene 1492&ndash;1993.
* Katedralen er en konkav bygning med barokk fasade ut mot plassen og er justert i formene slik at fasaden skulle passe inn på plassen linjer og sentrere plassen. Katedralen ble påbegynt i 1532 og ferdigstilt i 1606.

## Kjente mennesker fra Vigevano

Skuespilleren Eleonora Duse ble født her i 1858 og matematikeren Gian-Carlo Rota i 1932. 

## Se også

* Birra Peroni

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Isabel Lucas

**Isabel Lucas** (født 1985) er en australsk skuespiller. Hun er spesielt kjent for rollen sin som «Tasha Andrews» i TV-serien *[[Home and Away]]* på TV 2. Lucas og familien hennes flyttet til Sveits for et år siden moren hennes ble født der. 

## Karriere
Isabel Lucas prøvde seg først i rollen som Kit Hunter i serien Home and Away, men de syntes ikke hun passet som Kit. Hun hadde talent, og de ville ha henne i serien og lagde rollen Tasha Andrews til henne! Lucas har startet innspillingen av sin første film kalt Daybreakers hvor hun vil spille en vampyr, sammen med Willem Defoe og Ethan Hawke. Filmen har planlagt premiere i september 2009 i USA. Lucas har også spilt i et par reklamefilmer. Nylig fikk hun en birolle i filmen 'Transformers: De beseirede slår tilbake' fra 2009.

I 2012 opptrådte hun actionfilmen Red Dawn med blant andre Chris Hemsworth og Josh Hutcherson. Isabel Lucas var med i den kritikerroste serien fra 2. verdenskrig, "The Pacific", som gikk på NRK1. Der spiller hun soldatkjæresten "Gwen" som blir igjen i Australia når kjæresten drar ut på tokt. Hun har også opptrådt i filmer som Knight of Cups fra 2015, MacGyver og Careful What You Wish For.

## Veldedighet
Lucas er interessert i naturvern og veldedighet, og hun støtter og er ambassadør for mange veldedighetsgrupper, bl.a:
*World Vision
*Oxfam Community Aid Abroad
*Women Against Violence
*Seeing Eye Dogs Australia
*The Humour Foundation
*Global Green Plan
*Sea Shepherd

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Kvernbergsund bru

**Kvernbergsund bru** eller **Kvernbergsund**, som lokalt også kalles både «Sundbrua» og «Rådhusbrua», er hovedforbindelse mellom Eikliområdet og sentrum i Hønefoss. Brua er cirka 153 meter lang og var ny i årsskiftet 1941/1942, etter at det hadde blitt jobbet med å sette den opp den i perioden 1939–1940. Da tyskerne kom til Hønefoss i april 1940 sto brukarene klare til å få lagt stålbjelkene, men krigen medførte at brua ikke ble klar før noe senere.

Ved det sørlige bruhodet ligger henholdsvis Ringerike rådhus og nå nedlagte Eikli skole på hver sin side. Disse marker starten på Osloveien (stamveien mellom Hønefoss og Oslo) som går sørover gjennom Dalsbråten og opp **Kvernbergbakken** til Hvervenkastet og det nye handels- og industriområdet på Hvervenmoen, der det er av- og påkjøring til E16. På bysiden går trafikken inn i Owrens gate og Kongens gate, som fører til Hønefoss bru over Hønefossen. Det er også avkjøring til Storgata fra bruenden.

**Kvernbergsund** er et gammelt sundsted ved Storelva mellom Eikli i tidligere Norderhov kommune og den gamle bykommunen Hønefoss. Kvernbergsundet har i dag bilbru med to kjørefiler og fortau på begge sider.

Det ble bygget vei fra Norderhov kirke til Kvernbergsund i 1930, men det var først etter at det ble bygget vei fra Svangstrand til Humledal i Hole i 1854 at trafikken inn mot den nye byen ved Hønefossen økte på og behovet for bruer meldte seg. Før det kom fast bru over sundstedet ble det vinterstid gjort flytebru av tømmer på elveisen. Disse bruene hadde imidlertid sine begrensninger.

Den gamle sundveien fra fulgt traséen til Storgata fra dagens Søndre torv og ned mot skolen som vi i dag kjenner som Ringerike videregående skole, der veien dreide inn på Mossestueløkka og passerte mellom Mossestua og ei gammel smie som lå der, og videre over tomten til gamle Håndverkeren, forbi fogd Ole Andreas Owrens veranda og inn i det som i dag kalles Schjongs gate (som altså opprinnelig utgjorde siste del av den gamle sundveien) ned til sundstedet.

Den første brua over Kvernbergsund var ei pelebru av tømmer og treverk og sto klar vinteren i 1861. Brua hadde fjorten spenn og en lengde på cirka 129 meter. Pelebrua endte rett vest for Thornegården på bysiden, litt vest for der gang- og sykkelstien kommer opp fra Schjong i dag. Det er fortsatt spor etter gamlebrua, som ble betydelig ombygget og forsterket i 1887. 

## Fotogalleri

Fil:Kvernbergsund bru 02.jpg|Kvernbergsund bru (rådhussiden)
Fil:Kvernbergsund bru 01.jpg|Kvernbergsund bru (bysiden)
Fil:Flomsteinen 00.jpg|Flomsteinen ved Kvernbergsund bru (forside)
Fil:Flomsteinen 01.jpg|Flomsteinen ved Kvernbergsund bru (bakside)


## Se også
* Hønefoss bru
* Overmannsund bru
* Kvernbergsunds-Ødegaarden

## Referanser
Fylkesvei 2872

**Fylkesvei 2872 ** eller **Vestre Ådal**, lokalt kalt **Vestsideveien**, går mellom Soknedalsveien i Hønefoss og Elsrud i Vestre Ådal i Ringerike kommune. Veien går via Kilemoen og opp langs vestsiden av Ådalselva og Sperillen.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 172 (Buskerud).

Det tidligere navnet på denne gamle veien var «Vestsideveien», men fra 2013 heter både veien og bygdene videre nordover langs vestsiden av Ådalselva og Sperillen «Vestre Ådal».

## Kommuner og knutepunkter

## Bildegalleri

Abelgård, Vestre Ådal 159, Ringerike.jpg|Abelgård, Vestre Ådal 159
Haug gård, Vestre Ådal 317, Ringerike.jpg|Haug gård, Vestre Ådal 317
Hovtun (utleielokale), Vestre Ådal 153, Ringerike.jpg|Hovtun, Vestre Ådal 153
Vestre Ådal 65, Ringerike.jpg|Vestre Ådal 65


## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Reineskarvet

**Reineskarvet** er et fjellmassiv i Skarvheimen i Ål kommune i Buskerud. Det har en høyde på  meter over havet. Reineskarvet er rundt femten kilometer langt og strekker seg fra Lauvdalen og Reinestølen i sørøst mot Djup og Djupsbotn i nordvest. Fjellet har karakteristiske bratte kanter mot sørvest, akkurat som Hallingskarvet lenger vest. Disse fjellene er dannet som resultat av skyvedekker, og toppene har ikke preg av tinder, men er mer avrundede.
__NOTOC__

## Bilder

Fil:Eitretjørne og Eitrejuvet III.JPG|Eitretjørne og Eitrejuvet
Fil:Reineskarvet nv XIV.JPG|På vei ned fra Veslebotn langt nord i Reineskarvet


## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
*
Sonoritetssekvenseringsprinsippet

**Sonoritetssekvenseringsprinsippet** er prinsippet som fastlegger rekkefølgen på lydene i ord.

Alle ord består av en eller flere stavelser. Disse er oftest vokaler, men i uttale kan også konsonanter ha stavelsesbærende funksjon (syllabisk funksjon). Eksempler på sistnevnte er ord som  der den siste -en vanligvis ikke uttales, og dermed er det -en som får stavelsesbærende funksjon.

I alle språk er det sånn at konsonanter som står foran stavelseskjernen (opptakten) må begynne med de minst lydsterke for så å bli sterke og sterkere, og omvendt etter kjernen (kodaen). Slik ser vi at ord som  er uproblematiske, mens  og  ikke fungerer. I første tilfelle fordi en  er mer lydsterk enn en  og kan derfor ikke kommer foran i opptakt. I siste tilfellet er det omvendt.

S-en er spesiell i dette tilfellet fordi den kan kommer fremst selv om den er mer lydsterk enn lydene etter. Dette ser vi tydelig i ord som . S er mer lydsterk enn , men kan likevel komme foran. Spansk har løst dette dilemmaet på en veldig elegant måte ved å sette en  foran alle s-er sånn at s-en fungerer som kodaen til -en i stedet for opptakten til den påfølgende kjernen.