open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Positronemisjonstomografi

**Positronemisjonstomografi** (**PET**) er en nukleærmedisinsk billeddiagnostisk teknikk hvor man benytter seg av positronemitterende radionuklider og de resulterende 511keV annihilasjonsfotonpar som detekteres i koinsidens. De positronemitterende isotopene er bundet til molekyler som kan injiseres i pasienten. Det vanligste er injeksjon av fluorodeoksyglukose (FDG), dvs. en glukoseanalog merket med isotopen fluor-18, som brukes for å vurdere metabolismen i hjernen, i kreftsvulster og i andre vev med høyt energiforbruk.

Ulikt konvensjonell nukleærmedisin er det innenfor PET stort krav til radiokjemisk kompetanse og utrustning. I og med at de positronemitterende isotopene som benyttes innen PET har kort halveringstid vil de fleste atomer måtte radiomerkes i umiddelbar nærhet til en nukleærmedisinsk klinikk. Dette krever blant annet en partikkelakselerator, *[[syklotron]]*, for å lage positronemitterende radioisotoper og egnede laboratorier for å lage radiofarmaka opptil flere ganger daglig.

Det finnes en lang rekke andre teknikker som vanligvis benytter molekyler som bindes til spesielle organer, vev eller enkeltceller i kroppen for å kunne vurdere mengden og plasseringen av disse. For eksempel kan man ved hjelp av flumazenil merket med karbon-11 visualisere en type GABA-reseptor i hjernen. Dette brukes til å lokalisere utgangspunktet for epileptisk aktivitet.

Det er først og fremst innen onkologi at PET benyttes diagnostisk. PET brukes også mye i hjerneforskning, men mye av aktiviteten er flyttet til fMRI og har derfra begynt å flytte seg til MEG.

## Eksterne lenker
* 
* Internettforelesninger om PET og nukleærmedisin ved Universitetet i Bergen
* ''Oslo universitetssykehus:'' Privat innsamlingsaksjon gir PET-skanner til Oslo universitetssykehus
Kristoffer Rein

**Kristoffer Rein** (1912–1993) var en norsk gårdbruker, lokalhistoriker og politiker (KrF). Han var stortingsrepresentant, fylkesordfører i Sør-Trøndelag og ordfører i Stadsbygd.

Rein var ordfører i Stadsbygd 1955–1962, stortingsrepresentant i tre perioder 1961–1973 og fylkesordfører i Sør-Trøndelag 1976–1979. 

Han var også lokalhistoriker og har skrevet flere bøker om emnet.

I 1984 ble han tildelt Kongens Fortjenstmedalje i gull.

Rein var svigerfar til tidligere avisredaktør og kirkerådsleder Thor Bjarne Bore og morfar til avisredaktørene Geir Arne Bore og Bjørn Kristoffer Bore.

## Bøker
* *Stadsbygd: ei bok om bygda og folket fra fjern fortid og fram til 1980-åra*. 4 bind. 1981-1988
* *Skogbruk i Rissa: en historikk i forbindelse med Rissa skogeierlags 50-årsjubileum*. 1989
* *Stadsbygd sparebank: bank og bygd i 100 år*. 1992 

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
SingStar Svenska Hits

***SingStar Svenska Hits*** er den svenske versjonen av SingStar Norske Hits til Sonys PlayStation 2. Spillet ble sluppet i august 2005. Spillet bruker mikrofonene til PlayStation 2, og er også kompatibelt med Eyetoy.

## Sporliste
*Daniel Lindström – «Coming True»
*Darin – «Money for Nothing»
*Jimmy Jansson – «Vi kan gunga»
*Friends – «Lyssna till ditt hjärta»
*Afro-Dite – «Never Let It Go»
*Uno Svenningsson – «Under ytan»
*Barbados – «Kom hem»
*Christian Walz – «Never Be Afraid Again»
*Carola – «Fångad av en stormvind»
*Anna Book – «ABC»
*Attack – «Ooa hela natten»
*Robyn – «Show Me Love»
*Mauro Scocco – «Sarah»
*Arvingarna – «Eloise»
*Lisa Nilsson – «Himlen runt hörnet»
*Patrik Isaksson – «Hos dig är jag underbar»
*Lena Philipsson – «Det gör ont»
*Magnus Uggla – «Värsta grymma tjejen»
*The Hives – «Main Offender»
*Beyoncé – «Crazy in Love»
*Good Charlotte – «I Wanna Live»
*Manfred Mann – «Do Wah Diddy»
*Robbie Williams – «Let Me Entertain You»
*Steppenwolf – «Born to be Wild»
*The Clash – «Should I Stay or Should I Go?»
*Tom Jones – «It's Not Unusual»
*Robbie Williams og Kylie Minogue – «Kids»
*Kylie Minogue – «In Your Eyes»
*Blink-182 – «What's My Age Again»
*OutKast – «Roses»

## Referanser
Dyssehaugene

**Dyssemoene** (eller **Tyrn Gorthad**) er en rekke åser i J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard. De er plassert i den østlige delen av Hobsyssel, mellom Gammelskogen og landsbyen Bri. Det står skrevet at de første haugene ble laget i det første tidevervet (menneskenes første tid) da stedet ble brukt som begravelsessted. De ble egentlig bygget av menneskene som gravkammere, men åndene inne i haugene ble til mannevonde ånder, kalt *Haug-vetter*. Mennene som ligger der skal en gang ha vært store konger blant menn.
 
På toppen av åsene er det store steiner som skaper bueganger. Det er idet Frodo går gjennom en av disse at han finner seg selv alene, de andre er ikke lenger å se.

I Ringens brorskap reiser Frodo, Sam, Munti og Pippin gjennom Gammelskogen. På veien møter de Tom Bombadil. På veien videre fra Bombadil mot Bri blir følget tatt til fange inne i Dyssene av Haug-vettene. Frodo våkner av en trolldomssøvn og ser sine venner kledt i hvitt og sovende av en fortryllelse. Frodo synger en sang Tom Bombadil sa de skulle synge hvis de trengte hans hjelp. Bombadil redder hobbitene før han jager skrømtene på flukt. Det er her hobbitene får sine små sverd og andre smykker og skatter tar de også fra gravhaugens innhold, som Bombadil sprer utover gressbakken på haugene.
Tannlege

**Tannlege** er en kirurg som utøver faget odontologi, det vil si behandling av tenner og sykdommer i tannkjøttet og munnhulen hos mennesker. I Norges kreves det statlig autorisasjon eller lisens for å utøve yrket som tannlege og bruke tittelen, og andre land har tilsvarende krav om offentlig godkjennelse.

Det stilles høye faglige krav til tannlegeyrket, kombinert med gode praktiske ferdigheter. Tannleger må holde seg oppdatert både på faget, samt lover og reguleringer i regi av det offentlige. Tannleger arbeider sammen i et tannhelseteam. Det består gjerne av andre tannleger, tannpleiere, tannhelsesekretærer, spesialister i tannhelse, og også i enkelte tilfeller psykologer og leger. Som tannlege kan man ta videreutdanning og spesialisering innen flere retninger.

## Norge

Autorisasjon og lisens som tannlege gis av Helsedirektoratet (før 2016: Statens autorisasjonskontor for helsepersonell). Kravet er utdannelse som cand.odont. eller master i odontologi, eller likeverdig utenlandsk utdannelse. Utdannelsen tar i dag fem år ved de odontologiske fakultene ved universitetene i Oslo, Bergen eller Tromsø. Pr. 3. januar 2006 var det 6 131 personer med autorisasjon eller lisens som tannlege i Norge. Det kreves norsk embedseksamen (*candidatus/candidata odontologiae*, forkortet *cand.odont.*) eller likeverdig utdannelse for å få autorisasjon eller lisens som tannlege i Norge.

Tannleger arbeider i den offentlige tannhelsetjenesten eller driver privat praksis. Det er fylkeskommunen som administrerer virksomheten.

## Tannlegespesialister
Etter oppnådd grad som cand.odont. eller master i odontologi kan tannlegene videreutdanne seg til spesialister. I Norge er det fra 1. oktober 2011 Helsedirektoratet som behandler søknader om rett til å kalle seg tannlegespesialist. Pr. 2017 kan tannleger spesialisere seg innen følgende fagfelt:
* Endodonti
* Kjeve- og ansiktsradiologi
* Kjeveortopedi
* Oral kirurgi og oral medisin
* Pedodonti
* Periodonti
* Oral protetikk

### Oral protetikk
Oral protetikk (også kalt bare protetikk eller protetisk tannbehandling) er en spesialistutdannelse som diagnostiserer, behandlingsplanlegger, rehabiliterer og ivaretar den orale funksjon, komfort, samt estetikk til pasienter. Kliniske tilstander assosiert ved manglende eller ødelagte tenner og/eller oralt vev behandles av protetikeren ved bruk av biokompatible kunstige erstatninger. En protetiker er en tannlege som er spesialist i oral protetikk, spesialist i estetisk og rekonstruktiv tannbehandling . Protetikeren restaurerer orale funksjoner ved hjelp av faste og avtakbare proteser. Behandlingsplanlegging og restaurering ved hjelp implantater, temporomandibulær dysfunksjon og rehabilitering av okklusjon med proteser, kroner og broer hører med i protetikken.

## Se også
* Tannturisme

## Referanser


## Litteratur
* Vibeke Erichsen: «Tannlegene», kapittel 23, i *[[Profesjonshistorier]]*, Pax forlag, 2014, ISBN 9788253037523

## Eksterne lenker
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av tannlege
* Tannlege.nu sin oversikt over offentlige tannklinikker
Romas syv høyder

**Romas syv høyder** refererer til de syv høydene øst for Tiberen i Romas kjerneområde. De har ofte blitt referert til i romerske mytologi, politikk og religion. Byen ble ifølge tradisjonen grunnlagt på Palatinhøyden der det er funnet spor etter bosetning fra 750 f.Kr.

De syv høydene er:
*Aventinhøyden (Collis Aventinus)
*Celiohøyden (Collis Caelius)
*Esquilinhøyden (Collis Esquilinus)
*Kapitolhøyden (Collis Capitolinus)
*Palatinhøyden (Collis Palatinus)
*Quirinalhøyden (Collis Quirinalis)
*Viminalhøyden (Collis Viminalis)

Høydene omtales på latin også som *Aventinus mons*, *Caelius mons* osv.

Disse beskjedne, sterkt eroderte høydene er ytterpunktene av vulkanske utstrømninger fra Albanerfjellene. Spesielt Palatin og Kapitol hadde bratte sider og var dermed lette å forsvare mot en fiende. Lavlandet rundt, slik som Forum Romanum, var myrland og krevde utstrakt drenering. Men denne gruppen av tettliggende høyder som nesten rakk ned til Tiberen, lå ved elvens eneste øy - Tiberøya - som gjorde det enklere å krysse elven her. Roma ble dermed et nøkkelpunkt på saltruten til fjellene mot øst. Nærmere Tiberens munning fantes ingen egnete steder å bygge bro, og så sent som på 1800-tallet var Roma fortsatt det nederste stedet det var mulig å krysse Tiberen, uten å bruke båt.

I *[[Johannes' åpenbaring]]* kap. 17 sies det at skjøgen sitter på syv høyder, og dette har av enkelte protestantiske sekter blitt brukt som argument for at Den katolske kirke er skjøgen. Vatikanhøyden omtales ofte som en av de syv høydene, men den ligger vest for Tiberen og dermed utenfor det opprinnelige Roma, og en mer utbredt tolkning er at det er keisernes Roma det vises til. Roma er ikke den eneste byen med syv høyder som referansepunkt; også Jerusalem kalles «byen med de syv høyder», og andre mener det er den byen Johannes viser til.

## Referanser
Espen Knutsen

**Espen «Shampo» Knutsen** (født **Kjell Espen Knutsen**; 1972) er en norsk tidligere ishockeyspiller og -trener som i juli 2020 ble medieansvarlig for Vålerenga Ishockey. Våren 2022 forlenget han ikke sin avtale med klubben.

Espen Knutsen er ansett for å være et av tidenes største ishockeytalent i Norge, og ble draftet som nummer 204 (i tiende runde) av Hartford Whalers i 1990. Han er en av åtte nordmenn med erfaring fra den nordamerikanske National Hockey League (NHL), hvor han spilte tilsammen 207 kamper for klubbene Mighty Ducks of Anaheim og Columbus Blue Jackets. Han er også den eneste nordmann til dato som har spilt i en NHL All-Star-kamp. I løpet av sin karriere spilte han også for  i den norske Eliteserien og  i den svenske Elitseiren. Han var også en profilert spiller på det norske ishockeylandslaget og spilte blant annet under OL på Lillehammer i 1994.

Hans spillerkarriere var preget av mange skader, og i 2005 fikk han en uhelbredelig nakkeskade etter å ha bli taklet mot vantet av -spilleren Niklas Andersson som tvang ham til å avslutte karrieren tidlig.

Etter han la opp som spiller var han trener for  fra 2006 til 2016, hvor han ledet klubben til fire seriemesterskap og tre kongepokaler (2007 og 2009). Fra 2016 overtok han stillingen som sportssjef i Vålerenga.

Kallenavnet «Shampo» har sin bakgrunn i at faren, Erik Knutsen, som i mange år var sentral i klubben, hadde kallenavnet «Såpa» ettersom han arbeidet som frisør.

## Klubbkarriere
### 1988−1997: Vålerenga og Djurgården
### 1997−2000: NHL-opphold og retur til Djurgården
### 2000−2004: Tilbake i NHL
Vinteren 2002 spilte han for verdenslaget i NHL All-Star-kampen. Verdenslaget vant 8-5 mot Nord-Amerika og Shampo gjorde 4-5-målet. Han hadde også en målgivende pasning. Da han spilte for  ble han kåret til beste norske spilleren i den svenska hockeyligan.

I en NHL-match i 2002 avfyrte Knutsen et skudd som gikk via køllen til Derek Morris fra Calgary Flames og over pleksiglasset og opp til 19. benkerad – før den traff 13-åringen Brittanie Cecils panne. På kvelden den 18. mars 2002 to dager senere døde hun. Ikke på grunn av at pucken traff Brittanie Cecil over øyet, men fordi hodet ble slynget bakover og ødela en pulsåre i nakken hennes. Dødsårsaken var hjerneblødning. Dette var første gangen en tilskuer ble drept i NHLs 85-årige historie. Ulykken førte til at det fra neste sesong ble krav om et nett over pleksiglasset for å beskytte tilskuerne mot pucker på avveie.

### 2004−2005: Djurgården, skade og karriereslutt

## Landslagskarriere
Knutsen var også en profilert spiller på det norske ishockeylandslaget og spilte i alt 40  offisielle landskamper (VM- og OL-kamper).

Han debuterte offisielt under OL på Lillehammer i 1994.

## Trenerkarriere
Mellom 2006 og 2016 var han hovedtrener for .

## Karrierestatistikk
### Som spiller

#### Klubbkarriere

### Landslagskarriere

### Som trener

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Profil på Hockey-reference.com
*  Norske NHL-rekorder
*  Nordmenn draftet til NHL
Aurdalsfjorden (Nord-Aurdal)

:*For innsjøen i Sør-Aurdal med samme navn, se [[Aurdalsfjorden (Sør-Aurdal)]].*

**Aurdalsfjorden** (også kalt **Dokkafjorden **) er en innsjø som ligger i Nord-Aurdal kommune i Innlandet.

Innsjøen er en del av Begnavassdraget og er regulert som magasin for Bagn kraftverk. Rundt ti kilometer nedenfor utløpet av sjøen er Begna demt opp til samme nivå som Aurdalsfjorden, og hele systemet reguleres som et femten kilometer langt sammenhengende magasin, som ved høyeste regulerte vannstand har et areal på .

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Otto Palandt

Dr. jur. **Otto Palandt** (født 1. mai 1877 i Stade, død 3. desember 1951 i Hamburg) var en tysk jurist. Han var utgiver av verket som etter ham ble kalt Palandt, en lovkommentar til Bürgerliches Gesetzbuch (BGB). Han var medredaktør frem til 10. opplag, men forfattet selv ingen kommentarer.

Han tok den første juridiske statseksamen i 1899 i Celle, og påbegynte samme år sitt *Referendariat* i Zellerfeld (Harz). I 1902 tok Palandt den juridiske doktorgrad ved Heidelberg-universitetet, og i 1904 avla han den annen juridiske statseksamen. Mellom 1906 og 1912 var han dommer ved amtsdomstolen i Żnin i Posen-provinsen. Fra 1912 var Palandt virksom ved landretten i Kassel. Under første verdenskrig var han dommer ved den keiserlige overretten i Warszawa. Senere ble han utnevnt til rettsråd ved overlandsretten i Kassel. Han gikk tidlig inn for nasjonalsosialismen og ble medlem av NSDAP i 1933. I 1934 ble Palandt utnevnt til president for Reichsjustizprüfungsamt. Han ble dermed en av de mest innflytelsesrike jurister i Tyskland. Samme år fikk han i oppdrag å delta i utarbeidelsen av en ny kommentar til BGB.

## Referanser


## Litteratur
* Klaus W. Slapnicar: «Der Wilke, der später Palandt hieß». I: NJW 2000, S. 1692 – 1699
* Hans Wrobel: *Otto Palandt zum Gedächtnis 1.5.1877 – 3.12.1951*. I: Kritische Justiz 1982, S. 1 – 17
Europatouren i golf for menn 2005

**2005-sesongen på [[Europatouren]]** startet med turneringen Volvo China Open i november 2004 og endte med Volvo Masters Andalucia i oktober 2005.

Alle turneringene frem til mars fant sted utenfor Europa, og de fleste av disse har offisiell status også på andre tourer. 2005-sesongen innbefattet fem turneringer i Kina (inkludert én i Hongkong), to i Syd-Afrika, og enkeltturneringer i Singapore, Australia, New Zealand, Malaysia, Indonesia, De forente arabiske emirater og Qatar. Fra rundt slutten av mars spilte touren hovedsakelig i Europa, og disse turneringene har som regel større premiepotter enn de som arrangeres andre steder (bortsett fra USA). Sesongen ble avsluttet med Volvo Masters Andalucia &ndash; motstykket til The Tour Championship på PGA-touren &ndash; som ble arrangert 27. til 30. oktober.

Øyvind Rojahn, Jan-Are Larsen og Lars Petter Brovold var alle inne i hovedkvalifiseringen til Europatouren 2005, men kun de to sistnevnte kom seg gjennom og fikk fast plass på touren dette året. Ingen av de to klarte imidlertid å beholde kortet, og måtte ut i kvalifisering igjen på høsten. Her lyktes de ikke, og måtte derfor spille på Challenge-touren i 2006.

## Turneringer

## Order of Merit

*Order of Merit* er pengelisten på Europatouren. Følgende er de 10 beste plasseringene.

## Statistikk
Det ble gjort 36 hole in one og 5 albatross. Laveste 18-hulls score var 60 (-11), mens laveste 72-hulls score var 255 (-25). Den laveste 72-hulls score i forhold til par var 262 (-26). Størst vinnermargin hadde Ernie Els da han vant med 13 slag i BMW Asian Open. Syv spillere vant flere enn én turnering. 13 spillere vant sin første turnering på Europatouren dette året.

## Se også
*PGA-touren 2005
*Europatouren 2006

## Eksterne lenker
*
Staudinger

**Staudinger** (egentlig *Kommentar zum Bürgerlichen Gesetzbuch mit Einführungsgesetz und Nebengesetzen*) er en lovkommentar til Bürgerliches Gesetzbuch (BGB) og enkelte tilknyttede lover. Verket utkommer på Sellier-de Gruyter-forlaget og omfatter 81 bind med tilsammen over 55&nbsp;000 sider.

Initiativet til verket ble tatt i 1898, to år før BGB trådte i kraft, av geheimeråd Julius von Staudinger, hvis navn lovkommentaren siden bærer. Den første utgaven i seks bind ble ferdigstilt i 1903.

På grunn av verkets utførlighet og omfang tok det lang tid mellom hver utgave ble ferdigstilt. Den 12. utgaven (44 bind, 37&nbsp;000 sider) ble påbegynt i 1973 og endelig ferdigstilt først i 1999. Idag utkommer ikke lenger komplette nyutgaver, isteden blir de enkelte bind omarbeidet og oppdatert ved behov.

Staudinger er den eldste og mest omfattende kommentar til BGB, og nyter stor faglig anseelse.

## Litteratur

* Julius von Staudinger (red.): *Kommentar zum Bürgerlichen Gesetzbuch mit Einführungsgesetz und Nebengesetzen*. 13. (ff.) opplag, 1993 ff. ISBN 3-8059-0784-2
* 100 Jahre Staudinger - 100 Jahre BGB – Sammelband zum 100jährigen Bestehen des Staudinger. ISBN 3-8059-0917-9

## Eksterne lenker

* Sellier-de Gruyter: Der Staudinger – Überblick über den Stand des Werkes und dessen Geschichte
Arne Dokken

**Arne Dokken** (født 27. august 1955 i Drammen) er en norsk tidligere fotballspiller, og sportslig leder i Sandefjord Fotball.

Arne Dokken er født på Åssiden og er oppflasket i Åssiden IF, hvor han femten år og ti måneder gammel fikk sin seniordebut i 1970 i en tippekamp mot . Inn på laget til Åssiden gikk han i fotsporene til sin syv år eldre bror Terje, som spilte 319 seniorkamper for klubben. Foran 1975-sesongen gikk han til Strømsgodset. Han ble toppscorer i den norske toppdivisjonen i 1975 og 1980, med 18 mål for Strømsgodset og 14 mål for Lillestrøm. Han spilte deretter tre sesonger i gresk fotball, hvor han ble serie- og cupmester med Panathinaikos, før han returnerte til norsk fotball, der han spilte for Rosenborg. I 1983 var han nær en overgang til den portugisiske storklubben . Dokken ble trener for Rosenborg i august 1985, og ledet laget til seriemesterskapet. Torkild Brakstad overtok som trener for Rosenborg i 1986, men da Brakstad ble sparket i juli, tok Dokken igjen over som trener, og ledet laget ut 1987-sesongen. Han var administrerende direktør for Rosenborg i tidsrommet 1.12.87 - 1.12.93. I den perioden var han med på å etablere Rosenborg Sport AS, RBK Shop og Rosenborg Sportsklinikk AS. Han har også vært trener for Åssiden IF, Strømsgodset og Sandefjord.

Sammen med politimannen Birger Andreas Myrstad tok han initiativ til trafikksikkerhetskampanjen Ikke tøft å være død i 1985. For sitt engasjement for trafikksikkerhet mottok han «Sør-Trøndelag fylkes trafikksikkerhetspris» i 1986, «Norsk bilbransjeforbunds trafikksikkerhetspris» i 1987 og «Trygg Trafikks gullnål» i 1988.

Dokken spilte 24 landskamper for , og 147 kamper i eliteserien. Han scoret 64 mål i øverste divisjon.

Han er far til Kenneth Dokken (Sandefjord) og Vegard Dokken (Birkebeineren).

Fram til han begynte i Strømsgodset og måtte konsentrere seg om fotballen, var han et av landets største talenter også i bandy.

## Karriere som spiller

 Kun seriekamper.
 Kun eliteseriekamper.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Fotball.no – Dokkens landslagsprofil hos Norges Fotballforbund
Everybody’s Got Something to Hide Except Me and My Monkey

«**Everybody's Got Something to Hide Except Me and My Monkey**» er en The Beatles-sang fra dobbelt-albumet *[[The Beatles (White Album)]]* som ble utgitt i 1968. Sangen er skrevet av John Lennon, men kreditert på vanlig vis Lennon/McCartney.

Mange synes denne sangen er en av de mest bråkete og masete på *Det hvite albumet*, sammen med «Birthday», men andre igjen lovpriser begge for å være tøffe og tidlig pønk. Det er tydelig at The Beatles eksploderte i denne sangen og var mer rått rockete enn på lang tid i rockbandets grunnformel med to elektriske gitarer (Lennon og Harrison), bass (McCartney) og trommer (Starr), foruten håndklapping og en noe enerverende cymbal i venstre kanal.

Teksten er ikke så erotisk som man gjerne vil ha det til. Til tross for kåte tilrop og hyl. Kvasifilosofiske tekstlinjer som *«The deeper you go the higher you fly/The higher you fly the deeper you go/Your inside is out when your outside is in. Your outside is in when your inside is out...»* er egentlig plukket direkte fra Maharishi Mahesh Yogis leksjoner i India.

## Parodi
Beatallica har parodiert denne sangen, sammen med «Ticket to Ride» av The Beatles og «Ride the Lightning» av Metallica, i en sang kalt «Everybody's Got a Ticket to Ride Except for Me and My Lightning». Dette ble utgitt i 2009 på albumet *Masterful Mystery Tour*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Instrumentation and Lyrics for this song
* Song-by-Song Listing for this song
* Alan W. Pollacks Notes on this song
Palandt

**Palandt** er en lovkommentar til Bürgerliches Gesetzbuch og enkelte tilknyttede lover. Den utkommer årlig i oppdatert utgave, og hører til de viktigste standardverker innen tysk rettsvitenskap og er et av de fremste daglige hjelpemidler for praktiserende jurister. Den utkommer på Verlag C. H. Beck. Palandt er på ca. 3&nbsp;200 sider. For å få plass til den enorme informasjonsmengden en kommentar til BGB krever i ett bind, benyttes et fagspråk der nesten ethvert lengre ord er forkortet. Dette gjør Palandt tilnærmet uleselig for ikke-jurister. Derimot er den for en øvet bruker svært praktisk sammenlignet med andre lovkommentarer, som den meget omfattende Staudinger. Palandt er tillatt hjelpemiddel ved annen juridiske statseksamen i de fleste tyske delstater.

Initiativet til verket ble tatt av den nasjonalsosialistiske regjeringen på 1930-tallet. Verket ble oppkalt etter dr. Otto Palandt, president for Reichsjustizprüfungsamt og en linjetro nasjonalsosialist, som utarbeidet de innledende tekstene til de ti første utgavene. Hensikten med verket var at nasjonalsosialistene ønsket å sette sitt preg på tolkningen av BGB og minske innflytelsen fra tidligere lovkommentarer.

## Litteratur
* Palandt, Otto: *Bürgerliches Gesetzbuch*. C. H. Beck, 79. utg., 2020. ISBN 978-3-406-73800-5.
Statens autorisasjonskontor for helsepersonell

**Statens autorisasjonskontor for helsepersonell** (**SAK**, til 2012 **SAFH**) var et norsk statlig forvaltningsorgan som ivaretok utstedelse av autorisasjon til Norges 29 helseprofesjoner, som lovregulert i helsepersonelloven. Etaten ble opprettet i 2001.

SAK var underlagt Helsedirektoratet. SAK tildelte autorisasjon og lisens til helsepersonell, og organiserte turnustjeneste for helsepersonell.

Kontoret ble innlemmet i Helsedirektoratet 1. januar 2016.

Direktør fra mai 2011 til desember 2015 var Anne Herseth Barlo.

## Se også
* Helsepersonell
* Helsepersonellregisteret
* Statens helsepersonellnemnd

## Referanser


 

 
 
 



## Eksterne lenker
* Måtte til Sverige for å få jobbe som sykepleier
Benno Mugdan

**Benno Mugdan** (født 1851, død 15. november 1928) var en tysk jurist. Han var kammerrettsråd i Berlin og er først og fremst kjent som utgiver og redaktør for *Die gesammten Materialien zum Bürgerlichen Gesetzbuch für das Deutsche Reich* (Berlin 1899), en samling forarbeider til Bürgerliches Gesetzbuch. Han var fetter av riksdagsmannen Otto Mugdan.

## Verker
* *Die gesammten  Materialien zu den Reichs-Justizgesetzen. Auf Veranlassung des Kaiserlichen Reichs-Justizamts.* 8 bd. Decker. Berlin 1897.
* *Die gesammten  Materialien zum Bürgerlichen Gesetzbuch für das Deutsche Reich.* 5 bd. Berlin 1899.
* *Die Reichsversicherungsordnung.* Deutsche Presse, Berlin 1911.

## Referanser
Her og Nå

***Her og Nå*** kan vise til:
* ''Her og nå'' (radioprogram) – norsk radioprogram som ble sendt på NRK fra 1981 til 2019.
* ''Her og Nå'' (ukeblad) – norsk ukeblad med hovedsakelig kjendisstoff.
* ''Her og nå!'' (TV-program) – norsk TV-program med Haagen Ringnes som gikk på NRK fra 1969 til 1970.
Julius von Staudinger

**Julius von Staudinger** (født 1836, død 1. januar 1902) var en tysk jurist. Han var kongelig geheimeråd og senatspresident ved Overlandsretten i München.

Han er først og fremst kjent for lovkommentaren Staudinger, et av de mest renommerte kommentarverk til Bürgerliches Gesetzbuch. Den første utgaven utkom mellom 1898 og 1903; Staudinger døde altså før den ble ferdigstilt.

## Verker
* *Das Gesetz vom 10. November 1861, die Einführung des Strafgesetzbuches und Polizeistrafgesetzbuches für das Königreich Bayern betreffend.* Beck. Nördlingen 1862.
* *Das Strafgesetzbuch für das Deutsche Reich nach den Gesetzen vom 15. Mai 1871 u. 26. Febr. 1876.* Beck. Nördlingen 1876.
* *Strafprozessordnung für das Deutsche Reich vom 1. Februar 1877.* Beck. Nördlingen 1877.
* *Sammlung von Staatsverträgen des Deutschen Reichs über Gegenstände der Rechtspflege.* Beck. Nördlingen 1882.
* *Kommentar zum Bürgerlichen Gesetzbuche für das Deutsche Reich nebst Einführungsgesetz.* 6 bd. J. Schweitzer Verlag. München 1898–1903.
* *Vorträge aus dem Gebiete des Bürgerlichen Gesetzbuchs für Verwaltungsbeamte.* J. Schweitzer Verlag. München 1900.

## Referanser
Hertug av Lancaster

:*For informasjon om tittelen i moderne tid, se [[Hertugdømmet Lancaster]].*

**Hertug av Lancaster** var en tittel i Englands høyadel på 1300-tallet og tidlig på 1400-tallet. I alt har det vært tre opprettelser av hertugdømmet Lancaster. Tittelen ble opprettet for Henry av Grosmont (ca. 1306&ndash;1361, som var oldebarn av Henrik III av England. Før han fikk tittelen den 6. mars 1351 var han den fjerde jarl av Lancaster. He døde i 1361 og adelsrangen utgikk

Henrys datter Blanche giftet seg med John av Gaunt, sønn av Edvard III, og 13. november 1362 ble tittelen gjenopprettet for ham. Da John døde 4. februar 1399 gikk tittelen til hans sønn Henry Bolingbroke, som samme år tilranet seg tronen fra Rikard II og ble kong Henrik IV. 10. november 1399 gav han Harry av Monmouth tittelen, den eldste sønnen av den nye kongen, og tittelen ble da gjenopprettet for tredje gang. I 1413 ble han konge som Henrik V av England, og hertugdømmet og tittelen underlagt kronen, og den har forblitt der siden. Hertugdømmet Lancaster er ett av bare to hertugdømmer i dagens Storbritannia.

Hertugdømmet Lancaster fortsetter å eksistere som en adskilt enhet fra kronens land og skaper således inntekter for den britiske monarken.

Det er skikk og bruk at formelle middager i det historiske grevskapet Lancashire og Lancashire-regimentet i militæret retter den kongelige skål til kronen som «Til dronningen, hertug av Lancaster». I tillegge var det i Lancaster svært vanlig så sent som den andre halvpart av 1900-tallet å høre nasjonalsangen sunget med følgende tekst: *«God save our gracious Queen, long live our noble Duke,»* men dette er en tradisjon som ikke har konstitusjonell fullmakt, og den britiske monarken er ikke i lovverket så stillet med noen offisiell kapasitet, og er kun et tegn på lokal lojalitet i Lancashire.

## Hertuger

### Første opprettelse

### Andre opprettelse

### Tredje opprettelse

## Referanser


## Eksterne lenker
* «Welcome to the future Duke of Lancaster», *Lancaster University*
* 
* «The Duke of Lancaster» , om skipet
Berlevåg radio

**Berlevåg radio** (LFQ) var en kystradiostasjon i Berlevåg som førte radioekspedisjon på mellombølge-telefoni frem til 1969 da trafikken ble fjernstyrt fra Vardø radio. Stasjonen var en ren telefonistasjon uten telegrafi underlagt telegrafstasjonen og rikstelefontjenesten.

## Se også
* Nedlagte norske kystradiostasjoner

## Referanser
Gamle Vossebanen

**Gamle Vossebanen** er merkevarenavnet på en veteranjernbane som anvender en delstrekning av den historiske Vossebanen. Veterantogene kjøres av Norsk Jernbaneklubbs driftsgruppe Museet Gamle Vossebanen.

#### Kjørestrekning
Veterantogene kjører mellom stasjonene Garnes og Midtun på den delen av Bergensbanen (tidligere Vossebanen) som ble nedgradert til godssidespor da Ulrikentunnelen og Arnanipa jernbanetunnel ble tatt i bruk i 1964 som et ledd i Bergensbanens forkortelse.  

Gamle Vossebanen er sammenkoblet med Bergensbanen i øst på Tunestveit på Takvam; mellom stasjonene Trengereid og Arna.  

Veteranjernbanens stasjoner og stoppesteder er (fra øst til vest) Garnes, Arna Gamle, Espeland, Haukeland og Midttun. 

Ved enkelte anledninger kjøres motorvogntog fra Garnes og østover mot Tunestveit. Da det ikke er operative holdeplasser øst for Garnes, må de reisende bli med samme motorvogn tur/retur. 

#### Kjøresesong
Kjøresesongen er fra mai til september. Det kjøres åpne turer for publikum og chartertog for lukkede grupper.

Mot slutten av kjøresesongen kjøres sensommertog, aftentog eller skumringstog på utvalgte lørdagskvelder. Disse togene tar ikke flere reisende enn de 48 som det er plass til i spisevognen. 

Det kjøres juletog i desember (2018 og 2019, 2023, 2024 og 2025) i samarbeid med Janusfabrikken på Espeland. 

Billetter til de åpne togene bestilles på nett.

Arbeidstog kjøres hele året. 

#### Togmateriell
Veterantogene kjøres normalt med damplokomotiv av NSB type 18 og teakvogner. Noen tog fører spisevogn. Charter- og ekstratog kjøres også med dieselmotorvogn og styrevogn av NSB type 86. I 2023, 2024 og 2025 ble damplokomotiv av NSB type 30 brukt på banen.  

**Materielltyper ved banen (utvalg):** 

NSB type 18, NSB type 30, Nsb type 86, Sk type 1, Skd 214, Skd 220, Skd type 221.   



## Linjekart

|}

## Museer i Arna
Arna Brannstasjon / De brannhistoriske samlinger – Espeland fangeleir – Gamle Vossebanen – Ytre Arna Historielag museum – Ådnatun museum

## Bilder

Arna gamle stasjon.JPG|Arna gamle stasjon. Mellemstasjon av 4. klasse. 
Espeland_holdeplass.JPG|Espeland holdeplass (tidligere stoppested). 
Haukeland_stasjon.JPG|Haukeland stasjon. Mellemstasjon av 4. klasse. 


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Banens hjemmeside
* Detaljer om strekningen hos Norsk Jernbaneklubb
* Bergen byleksikon på nett, om Vossebanen
* Gamle Vossebanen i openstreetmap.org
Campus

En **campus** brukes oftest om et universitetsområde, gjerne beliggende utenfor bykjernen, med biblioteker, forelesningssaler, studentboliger og store parkarealer. 

Universitetsområder, i for eksempel USA, har vanligvis stor grad av autonomi overfor lokale myndigheter, med egne ordensbestemmelser og eget politivesen, og er ofte samfunn i seg selv der både studenter og ansatte bor, arbeider og tilbringer all sin tid.

I Norge brukes begrepet *campus* ved flere læresteder i betydningen *universitetsområde,* et sted der lærestedet har undervisnings- og/eller forskningsaktivitet. Det brukes særlig for universiteter og høyskoler i betydningen **studiested** for undervisningsinstitusjoner som flere ulike steder, slik at hver bygningsansamling omtales som en campus. I betydningen universitetsområde kom ordet først inn i norsk omkring år 1999/2000, og ble tatt inn i ordboka i 2008. 

Universiteter som USN  og NTNU  omtaler alle sine undervisningssteder som campuser, mens UiT ofte differensierer mellom sine fire (store) campus og syv (små) studiesteder.

## Litteratur
* Sølvi Lillejord, Kristin Børte, Katrine Nesje og Erik Ruud ''Campusutforming for undervisning, forskning, samarbeid og læring – en systematisk kunnskapsoversikt'' Kunnskapssenter for utdanning 2017 

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Statens balletthøgskole

**Statens balletthøgskole** (1979–1996) var en høgskole i Oslo med nasjonalt eneansvar for utdanning av dansere og koreografer på høgskolenivå.

Skolen ble etablert i 1979 med tilbud om treårige utdanninger til dansere, koreografer og dansepedagoger.  Skolen ble høgskole i 1982 og ble fusjonert inn som en avdeling av Kunsthøgskolen i Oslo i 1996.  Første rektor var Henny Mürer fra 1979 til 1984, avløst av Marte Sæther som satt til 1991 da Anne Borg tiltrådte og satt til fusjonen i 1996.  

## Se også
* Norges dansehøyskole, privat høyskole opprinnelig opprettet 1966

## Eksterne lenker
* Kunsthøgskolen i Oslo
Statens operahøgskole

**Statens operahøgskole** var en høgskole for operasangere. Den ble etablert 1964 som en toårig operaklasse ved Statens teaterskole. I 1974 fikk skolen navnet *Statens Operaskole*. Skolen fikk i 1983 navnet *Statens operahøgskole*. 

Skolen holdt i årene 1969–82 til på Veitvet i Oslo sammen med Østlandets Musikkonservatorium. I perioden 1984–2003 holdt den til på Tjuvholmen sammen med Balletthøgskolen, og fra 2003 holder den til i Kunsthøgskolen i Oslo på Grünerløkka.

I 1996 ble den en del av Kunsthøgskolen i Oslo, hvor den er en egen avdeling under navnet *Operahøgskolen*. I dag holder skolen til i eget scenekunstbygg på Grünerløkka sammen med ballettutdanninga og teaterutdanninga.
## Referanser
Statens teaterhøgskole

:*Denne artikkelen omhandler den tidligere selvstendige høgskolen som eksisterte 1953–1996. For dagens skole, se [[Teaterhøgskolen]].*

**Statens teaterhøgskole** var en høgskole i Oslo for scenekunst som ble opprettet i 1953, da under navnet **Statens teaterskole**. Året 1984 gjorde de en navneendring til **Statens teater''høg''skole**. Skolen er siden 1996 videreført som en del av Kunsthøgskolen i Oslo.  

I sine første år holdt skolen til på St. Hanshaugen i Oslo. Frem til utgangen av 1985 holdt skolen i mange år til i Njårdhallen på Makrellbekken i Oslo, og fra 1986 til 2003 hadde skolen sine lokaler på Aker Brygge.

Ti–tolv elever ble tatt opp på studiet årlig.

Skolen var først en ren skuespillerskole, men fikk siden 1967–1968 kurs i sceneinstruktør/regi, fra 1979 utvidet til egen treårig utdannelse.

## Rektorer (utvalg)

* 1953–1963: Arne Thomas Olsen
* 1964–1970: Gerhard Knoop
* 1970–1973: Reidar Skagestad
* 1973–1976: Kjetil Bang-Hansen
* 1976–1981: Janken Varden
* 1981–1985: Karen Randers-Pehrson

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kunsthøgskolen i Oslo
Bellevue

**Bellevue** (fransk for «vakker utsikt») har flere betydninger:

*Canada:
**Bellevue, Alberta
**Bellevue, Newfoundland and Labrador
**Bellevue, Ontario
**Bellevue, Prince Edward Island
**Bellevue, Saskatchewan
*USA:
**Bellevue, Kentucky
**Bellevue, Michigan
**Bellevue, Nebraska
**Bellevue, Ohio
**Bellevue, Washington
**Bellevue, Wisconsin
**Bellevue Hospital Center
*Tyskland:
**Schloss Bellevue
*Norge:
**Bellevue stadion – hjemmebane for SK Sprint-Jeløy
**Bellevuehøyden
**Lyststedet Bellevue
**Bellevue, en boliggate i Kristiansand
*Sveits:
**Bellevue, Sveits

## Se også
*Belle Vue
Your Mother Should Know

**«Your Mother Should Know»** er en sang av The Beatles fra deres mini-album *[[Magical Mystery Tour]]* (bestående av to singel-plater med fire sanger og hefte), senere også utgitt som vanlig album. Sangen er skrevet av Paul McCartney, men kreditert på vanlig vis Lennon/McCartney.

«Your Mother Should Know» er ytterlig en nostalgisk, «feel-good» sang fra McCartney, i samme genre som «When I'm Sixty-Four», men med mindre innhold. Komposisjonen er egentlig bare et refereng som blir gjentatt tre ganger:

::*Let's all get up and dance to a song*
::*That was a hit before your mother was born.*
::*Though she was born a long, long time ago*
::*Your mother should know (Your mother should...)*
::*Your mother should know (...know.)*
::*Sing it again.*

Tittelen og refrenget er inspirert fra filmen *[[A Taste of Honey]]* hvor en av replikkene lyder «Your mother should know».

Sangen ble innspilt i to omganger, første gang 22. og 23. august og deretter 29. september 1967, og sangen er derfor en miks av mono og stereo, for øvrig ikke uvanlig for sanger innspilt tidlig på 1960-tallet. McCartney spiller piano og bass foruten å synge vokalen. Lennon spiller orgel og korer, Harrison akustisk gitar og korer, mens Starr håndterer trommer og tamburin.

I filmen Magical Mystery Tour blir «Your Mother Should Know» framført sist mens The Beatles kommer dansende ned i hvitt til en ballsal og i følge med damer. Denne sangen var for øvrig den siste innspillingen som manageren Brian Epstein fikk oppleve. Han døde fire dager senere, den 23. august 1967.

## Referanser


## Eksterne lenker
* The Beatles (offisiell nettside) – Medium: Sangteksten
* Alan W. Pollacks notat om sangen
Alexander VI

**Pave Alexander VI** (opprinnelig *Rodrigo de Borja*, italiensk Borgia, født januar 1431 i Játiva i kongedømmet Valencia i Aragóns krone, død 18. august 1503 i Roma) var pave fra 11. august 1492 til sin død. Han har gått inn i historien som en eksponent for hvor dypt pavedømmet sank i de verste krisetidene, og var viktig årsak til at protestantismen oppstod femti år senere. Han var også en typisk renessansefyrste og en kløktig maktpolitiker. Strengt tatt burde han ha blitt kjent som Alexander V, ettersom den andre paven med dette navn var en motpave.

Han var 1467–1472 biskop av Urgell i Catalonia og dermed samfyrste av Andorra.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*  Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Landinspektør

En **landinspektør** er en akademisk utdannet landmåler som bærer tittelen *cand.geom.* (*candidata/candidatus geometriæ*) i Danmark. Utdannelsen er 5-årig og foregår ved Aalborg Universitet. En landinspektør kan for eksempel fastlegge eiendomsgrenser eller utføre delingsforretninger, som bevirker endringer i matrikkelen, men beskjeftiger seg også med kartlegging og geografiske informasjonssystemer (GIS).

## Eksterne lenker
* UddannelsesGuidenDK - Landinspektør
Fylkesvei 569

**Fylkesvei 569** går mellom Flotane ved Romarheim i Alver og Dalseid i Vaksdal.

## Historikk
### Dalseid – Eidslandet
Veien mellom Dalseid og Bolstadstraumen bru ble bygd mellom 1920 og 1939. Veien er smal, med fem korte tunneler. Den første parsellen mellom Stamnes og Hesjedalstø ble åpnet 1931, veien videre til Eidsland 21. oktober 1939. Strekningen hadde til sammen ni tunneler og to kortere bruer. Ved åpningen var Høgabergtunnelen med 658 m Norges lengste veitunnel. Bolstadstraumen bru ble åpnet i 1963. Fram til brua ble bygd gikk det skyssbåt over fjorden. I 1997 ble to nye, bredere tunneler åpnet, de traséene som ble erstattet har blitt stengt for biltrafikk og omgjort til sykkel- og gangvei. Trasèene ble imidlertid stengt for all ferdsel etter kort tid på grunn av rasfare.

Veien mellom Dalseid og Eidslandet er foreslått vernet i Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner. Langarenntunnelene og Småtunnelene har fått en særlig streng vernestatus, de ble bygd på 1930-tallet.

Fra 21. august 1967 gikk det bilferge fra Stamneshella til Vikanes i Lindås, der det var forbindelse til riksvei 14. Strekningen mellom Stamneshella og Dale var da riksvei, og resten av strekningen fylkesvei. Senere ble hele veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft 1. januar 2010 fikk den status som fylkesvei.

2019 ble fylkesvei 346 (Hordaland) arm av Fv569.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Narsaq

**Narsaq** er den eneste byen i Narsaq kommune, syd på Grønland. Den er samtidig kommunens administrative sentrum. Byen ligger i sundet mellom Tunulliarfik (dansk: Skovfjorden) og Sermilik (dansk: Bredefjord). Byen har ca. 1&nbsp;740 innbyggere (2006). Hele kommunen har i alt 2&nbsp;050 innbyggere.

Ordet Narsaq betyr «sletten», og viser til den grønne sletten som byen Narsaq ligger på. 

Byen ble anlagt som handelsstedet «Nordprøven» i 1834, i kolonien Julianehåp (dansk: Julianehåb, nå Qaqortoq). Handelsstedet ble etablert her på grunn av gode havneforhold, ved at vannet er så dypt at båter kunne legge til helt inne ved stranden. Her kjøpte de spekk og skinn fra lokale fangstfolk, og solgte varer fra kontinentet, som kaffe, sukker, brød og gryn.  

Fram til ca. 1900 var selfangst hovedgrunnlaget for Narsaq, men på begynnelsen av 1900-tallet sviktet selfangsten, og de gikk mer over til fiske. På grunn av dette ble også byens fiskehus bygd i 1914. Dette huset brukes i dag av elverket i byen. Befolkningen økte også i denne perioden; fra 25 i 1870 til 162 i 1919 og 300 i 1930. I 1953 stod reke- og fiskefabrikken klar, dette ga ny vekst i byen. 

Byen har i dag saueslakteri, samt Grønlands skole for næringsmiddelhygiene (Inuili).

De andre tettstedene i kommunen er Igaliku, Qassiarsuk og Narsarsuaq, samt mange mindre sauedriftsteder. Qassiarsuk var hjemsted for Eirik Raudes gård, og den første kirken i Nord-Amerika. I norrøn tid var stedet kjent som Brattalid.

## Eksterne lenker
* Narsaq Turistkontor
* Narsaq Kommune
* Levnedsmiddelskolen Inuili
* Bilder fra Narsaq 
* Narsaq Tourist office
* Bilder fra Narsaq
Opplysningskontoret (kulturgruppe)

**Opplysningskontoret** var «en uavhengig, radikal kulturgruppe i folkets tjeneste» som holdt til i Oslo. Gruppa la i 2008 all aktivitet på is på ubestemt tid.

Opplysningskontoret fikk mest oppmerksomhet for musikalen *(ml) – en marxist-leninistisk popmusikal* fra 2004. Ellers har gruppa opptrådt på forskjellige arrangementer hos solidaritetsorganisasjoner, fagforeninger, partier og andre organisasjoner. På Globaliseringskonferansen i 2004 satte de opp *Individinvestering – et syngespill om kjærlighet, markedsliberalisme og kontorrekvisita*.

I 2005 spilte Opplysningskontoret forestillingene *Sannheten om* hver måned på kulturpuben Skuret. I februar 2006 satte gruppa flere sketsjer fra disse forestillingene sammen med en framtidsvisjon hvor Opplysningskontoret styrte landet, og ga oss *Sannheten om 2005 (og resten!)* på Parkteatret. I februar 2007 hadde *Sannheten om 2006 (og alt annet!)* premiere. Etter seks forestillinger på Parkteatret dro de på norgesturné med forestillingen.

## Forestillinger
**Helaftens oppsetninger:**

* *(ml) – en marxist-leninistisk popmusikal*, 2004.
* *Individinvestering – et syngespill om kjærlighet, markedsliberalisme og kontorrekvisita*, 2004.
* *Sannheten om 2005 (og resten!)*, 2006.
* *Sannheten om 2006 (og alt annet!)*, 2007.

## Medlemmer
Det er mange som har deltatt på de forskjellige prosjektene til Opplysningskontoret, men tilsammen har det ikke vært mer enn ti faste medlemmer av gruppa.
 
Knut Nærum var regikonsulent på *(ml) – en marxist-leninistisk popmusikal* og hadde regien på *Sannheten om 2005 (og resten!)* og *Sannheten om 2006 (og alt annet!)*. Anders Rogg og Jan Simonsen deltok også på *Sannheten om 2005 (og resten!)*. Snorre Valen, som senere ble valgt til Stortinget for SV, spilte piano på *(ml) – en marxist-leninistisk popmusikal*.

**Nåværende medlemmer av gruppa:**

* Helga Feiring
* Eivind Volder Rutle
* Eivin Winsvold
* Tormod Friis Pettersen
* Ida Søraunet Wangberg

**Tidligere medlemmer av gruppa:**

* Anders Dalsaune Jansen
* Hanne Lorimer Aamodt
* Siv Mælen
* Øystein Horgmo
* Jørgen Strickert

## Eksterne lenker
* Opplysningskontoret
* Anmeldelser og andre presseklipp
* ''(ml) – en marxist-leninistisk popmusikal''
* Aktivistkollektivet - en kortfilm av Opplysningskontoret
Miranda (tegneserie)

:*For andre betydninger av oppslagsordet, se [[Miranda]] (pekerside).*
**Miranda** er en episk norsk tegneserie i fantasysjangeren, skrevet og tegnet av InkaLill. De fem første bøkene i serien er utgitt av Westwind forlag, deretter utgitt av Vigmostad & Bjørke. Serien har sitt navn etter hovedpersonen Miranda, en ung kvinne i en verden i omveltning. Krig og eventyrlyst fører Miranda ut på fantastiske eventyr blant dverger og troll, soldater og musikanter, trollmenn og feer, konger og dronninger.

Serien *Miranda* foregår i  samme fiktive verden som InkaLills Ridderne av Dor. Handlingen i *Miranda* er imidlertid lagt til en senere tidsalder.  Mens *Ridderne av Dor* var allalderlitteratur har Miranda en mørkere grunntone.  

*Miranda* var ved oppstarten det inntil da mest ambisiøse norske tegneserieprosjektet noensinne. Serien er planlagt i 24 bind, og utgivelsene preges av høy kvalitet også på utstyrssiden.

Ved utgangen av 2009 var det utgitt sju bøker i serien:
**Miranda 1: Fargenes mester* (2003)
**Miranda 2: Datterbefrierne* (2004)
**Miranda 3: Slaget på Kvassvollen* (2004)
**Miranda 4: Slaget om Arubia* (2005)
**Miranda 5: Smaragdgruven* (2006)
**Miranda 6: De sorte alvene* (2008)
**Miranda 7: Krystallfjellet* (2009)
senere ble det utgitt påfølgende fire bøker i serien: 
**Miranda 8: Det indre monsteret* (2014)
**Miranda 9: Fortidens gåte* (2016)
**Miranda 10: Åndenes land* (2018)
**Miranda 11: Angrepet på Emalin* (2021)

InkaLill mottok i 2004 Kultur- og kirkedepartementets tegneseriepris for barne- og ungdomslitteratur  for *Fargenes mester*.

## Eksterne lenker
* Inkalill.no – Miranda, overblikk over serien
* Trailer: De sorte alvene. Nettserier.no, besøkt 4. juli 2008.
Djurgårdens IF Fotboll

:*For kvinnelaget, se [[Djurgårdens IF Dam]]*
**Djurgårdens IF Fotboll** er en svensk fotballklubb som holder til i Stockholm. Klubben ble stiftet 12. mars 1891, og har vunnet tolv seriemesterskap og fem cuptitler. De spiller i Allsvenskan, og supporterklubben heter Järnkaminerna. Klubben har fra juli 2013 Tele2 Arena som hjemmebane. Fra 1936 til 2013 hadde klubben Stockholms stadion som hjemmebane.

Sammen med Malmö FF har klubben vært en av de dominerende på 2000-tallet. Begge klubbene måtte spille i Superettan i 2000, men rykket rett opp igjen, og året etter kom Djurgården på andreplass. I 2002, 2004, 2005 og 2018 vant de cupen, mens de vant Allsvenskan i 2002, 2003, 2005 og 2019. Djurgården er (2019) med sine åtte titler på 2000-tallet Sveriges mest suksessrike lag i løpet av denne perioden når det gjelder antall vunnet titler (før Malmö FF som har seks titler).

Sesongen (Allsvenskan) 2013 vil Djurgårdens IF ha Djurgårdsandans logo på brystet.

## Allsvenskan 2025

## Spillerstall
Oppdatert 28. november 2024.

### Utlånte spillere

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Järnkaminerna Stockholm – supporterside
IF Elfsborg

**IF Elfsborg** er en svensk fotballklubb som holder til i Borås. Klubben ble stiftet 26. juni 1904 som **Borås Fotbollslag**, og har vunnet det svenske seriemesterskapet seks ganger, 1936, 1939, 1940, 1961, 2006 og 2012. De har vunnet den svenske cupen to ganger, i 2001 og 2003.

## Allsvenskan 2025

## Spillerstall
Oppdatert 28. november 2024.

### Utlånte spillere

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Guliganerna – den offisielle supporterklubben
* Ålgårdsläktaren – supporterside
NASDAQ

**NASDAQ** (opprinnelig et akronym for **National Association of Securities Dealers Automated Quotations**) er et amerikansk elektronisk aksjemarked. Det ble grunnlagt av National Association of Securities Dealers (NASD) og begynte virksomheten 8. februar 1971 ledet av Bernard Madoff. Markedet eies og drives nå av Nasdaq Inc.

NASDAQ er det nest største aksjemarkedet i USA og i verden. Per 13. januar 2011 var det 2 872 listinger. NASDAQ har det største handelsvolum av alle elektroniske børser i verden.

## Historie
Markedet ble etablert i 1971 av National Association of Securities Dealers (NASD), som trakk seg ut i en serie av salg i 2000 and 2001. Det eies og driftes av Nasdaq, aksjen som ble listet på sin egen børs i 2002, og kontrolleres av Securities and Exchange Commission (SEC). Med oppkjøp av Norden-baserte børser OMX, etterfulgt av avtale med Borse Dubai, NASDAQ har en 67 prosent kontrollerende post i børsen, og står dermed nærmere til å overta selskapet og danne et trans-atlantisk maktsenter.

## Aksje ticker
NASDAQ tickere finnes på tre nivåer:
***Nivå 1** viser høyest bud og lavest tilbud.
***Nivå 2** viser alle offentlig sitater fra prisstiller sammen med informasjon om disses ønske om å selge eller kjøpe aksje og nylig utførte ordre.
***Nivå 3** brukes av prisstiller og tillater dem å gi deres sitater og utføre ordrer.

## Indekser
*NASDAQ Composite
*NASDAQ-100
*NASDAQ Biotechnology Index 6:00-9:45

## Se også
*NASDAQ MarketSite
*ACT (NASDAQ)
* NASDAQ-100

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* NASD