open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Verdenssambandet av Demokratisk Ungdom

**Verdenssambandet av Demokratisk Ungdom** (**VDU**) (engelsk: **World Federation of Democratic Youth**) er en venstreorientert ungdomsorganisasjon som etter egne opplysninger en antiimperialistisk ungdomsorganisasjon.

VDU ble etablert i London 10. november 1945 på Verdensungdomskonferansen. Først var organisasjonen en bred internasjonal ungdomsorganisasjon etablert i etterkant av den andre verdenskrigen. Men ved inngangen til den kalde krigen trakk de fleste vestlige organisasjonene seg ut på grunn av organisasjonens assosiasjoner med Sovjetunionen. Organisasjonen anses å være en etterfølger til Young Communist International.

Hovedkontoret til organisasjonen ligger i Budapest. Siden 1947 har VDU arrangert Verdensungdomsfestivalen. Organisasjonen kjemper mot fascisme, militarisme og rasisme, er for fred og internasjonal solidaritet. Den har over 160 medlemsorganisasjoner fra mer enn 100 land og representerer 300 millioner ungdommer. Medlemsorganisasjonene er stort sett sosialistisk orienterte.

I Norge er Ungkommunistene i Norge og  Norges Kommunistiske Ungdomsforbund medlem av VDU.

Etter den kalde krigens slutt gikk organisasjonen inn i en krise da det største medlemmet, det sovjetiske Komsomol forsvant og det oppstod interne stridigheter. Noen ønsket en mer upolitisk struktur, mens andre ville beholde organisasjonen med venstreorientert profil. VDU overlevde krisen mellom 1989 og 1992 og holder i dag fast ved gamle tradisjoner som å arrangere Verdensungdomsfestivalen med jevne mellomrom.

Verdenssambandet av Demokratisk Ungdom har som ikke-statlig ungdomsorganisasjon konsultativ status i FNs økonomiske og sosiale råd. VDU fikk *Peace Messenger Award* av FNs generalsekretær i 1987.

## Se også
* Komsomol – Pionerorganisasjon Lenin, barne- og ungdomsbevegelsen i det tidligere Sovjetunionen
* Freie Deutsche Jugend – Pionerorganisajon Thälmann, barne- og ungdomsbevegelsen i det tidligere Øst-Tyskland
* Kinas kommunistiske ungdomsliga

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
University of Phoenix

**University of Phoenix** er et privat, kommersielt universitet med 79 campuser, 117 læresentra, og flaggskipcampus i storbyen Phoenix i delstaten Arizona i USA. Det eies av Apollo Global Management og ble opprettet i 1976 med fokus på voksenopplæring og videreutdanning. Universitetet har en rekke campuser i Arizona og USA, samt i Puerto Rico, Nederland, Canada og Mexico.

Universitetssystemet har følgende colleger, med andel av studentmassen angitt i prosent.
*College of Undergraduate Business – 29,9&nbsp;% 
*College of Graduate Business and Management – 12,9&nbsp;% 
*College of Information Systems and Technology – 5,4&nbsp;% 
*College of Arts and Sciences – 2,0&nbsp;% 
*College of Education – 5,8&nbsp;% 
*College of Health Sciences and Nursing – 14,3&nbsp;% 
*School of Advanced Studies – 1,6&nbsp;% 
*Axia College – 28,1&nbsp;% 

Ved universitetet var det mer enn 280&nbsp;000 studenter og over 20&nbsp;000 vitenskapelig ansatte i 2006, og samme året var skolepengene var i snitt ca. US$ 10.500 for et års studier, avhengig av studiested, fagvalg og eksamensnivå. Studiene gis opp til mastergradsnivå ved alle studiestedene, og det tildeles doktorgrader gjennom University of Phoenix Online Campus.

Det har blitt reist en del kritikk av lærestedet og av verdien av graden derfra, og det finnes egne hjemmesider som samler studenter med slike klagemål. Det har også vært gjennomført føderal etterforskning av arbeidsforhold.

## Campuser og læresteder
Det er i alt 79 campuser og 117 læringssentra for voksen- og videreopplæring i 37 delstater (hvorav 5 i California) og fire land utenfor USA. De viktigste lærestedene er:
*UoP Phoenix Campus, Az (1976) – 8.497 studenter
*UoP Online Campus, Phoenix, Az (1989) – 160.150 studenter
*UoP Southern California Campus, Costa Mesa, Cal (1980) – 14.760 studenter
*UoP New Mexico Campus, Albuquerque – 4.586 studenter
*UoP Sacramento Valley Campus, Sacramento, Cal (1993) – 4.585 studenter
*UoP Houston Campus, Houston, Tx (2001) – 4.532 studenter
*UoP Utah Campus, Salt Lake City, Ut  (1984) – 3.986 studenter
*UoP Metro Detroit Campus, Detroit, Mi – 3.918 studenter
*UoP San Diego Campus, San Diego, Cal (1988) – 3.781 studenter
*UoP Las Vegas Campus, Las Vegas, Nev (1994) – 3.484 studenter
*UoP Bay Area Campus, Pleasanton, Cal – 3.139 studenter
*UoP Fort Lauderdale Campus, Ft Lauderdale, Fl – 3.121 studenter
*UoP Denver Campus, Denver, Col – 2.948 studenter
*UoP Southern Arizona Campus, Tucson, Az (1979) – 2.839 studenter
*UoP Louisiana Campus, Metairie, La (1976) – 2.747 studenter
*UoP West Florida Campus, Temple Terrace, Fl – 2.659 studenter
*UoP Puerto Rico Campus, Guaynabo, Puerto Rico (1995) – 2.583 studenter
*UoP Dallas Campus, Dallas, Tx (2001) – 2.539 studenter
*UoP Hawaii Campus, Honolulu, Hawaii – 1.730 studenter

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Sony Ericsson K320i

**K320i** er en mobiltelefon fra Sony Ericsson med 0.3 mpx kamera, lansert i 2006. Telefonen veier 82 gram, og den har 1,8 tommers skjerm med 65536 farger.  Telefonen har mediespiller og også noen 3D-spill.

## Kilder
*sonyericsson.com sin side om K320i
Purpurengmåler

**Purpurengmåler** (*Idaea muricata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er finnes bare på det sørlige Østlandet i Norge.

## Utseende
En liten (vingespenn 16 – 20&nbsp;mm), slank, purpurfarget og gul måler, umiskjennelig på grunn av fargen. Forkroppen (thorax) er gul, bakkroppen purpurfarget. Vingene er gule langs ytterkanten og i to store flekker midt på hver vinge, ellers purpurfargete. En mørk linje løper rundt ytterkanten av de purpurfargede feltene på vingene. Larven er lang og tynn, gråbrun med hvit sidestripe.

## Levevis
Arten lever på heier, våtenger og myr. Larven lever på myrhatt (*Potentilla palustris*), men kan også gå på en rekke andre planter. De voksne målerne flyr fra kveldingen og utover i juni – juli.

## Utbredelse
Purpurengmåleren er utbredt i Europa og det nordlige Asia. I Norge er den bare funnet i den sørligste delen av Østlandet.

## Referanser




## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Idaea muricata''
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Randengmåler

**Randengmåler** (*Idaea biselata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er finnes nord til Sogn og Fjordane i Norge.

## Utseende
En liten (vingespenn 15 – 20&nbsp;mm), slank, lysgrå eller beige måler. Vingemønsteret kan variere ganske mye. Alle vingene har en rund, svart flekk litt foran midten, og små, svarte flekker langs ytterkanten. Vingen har vanligvis en mørk tverrstripe nær roten, en på nivå med de svarte flekkene og en ca. 3/4 ut i vingen. Området utenfor den ytterste tverrstripen er vanligvis noe mørkere enn resten av vingen, med en bred, lys tverrstripe langs ytterkanten. Larven er lang og tynn, med noen korte børster, brungrå med en hvit sidestripe.

## Levevis
Denne arten flyr i juni – august og kommer gjerne til lys. Larvene lever på mange forskjellige lave planter, men kan også spise nedfallsløv. De kan være aktive om vinteren i mildvær.

## Utbredelse
Arten er utbredt over hele Europa. I Norge er arten funnet nord til Sogn og Fjordane, men mangler i de indre delene av Østlandet.

## Referanser




## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Idaea biselata''
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Peter Bendow

**Peter Bendow** (født **David Dietrichs Swensen Arnesen**; 1884–1959) var en norsk jurist, forfatter og illustratør. I tillegg til underholdningsromaner og skuespill, skrev han også populærvitenskapelig informasjon fra oldtidens Egypt. Navnet hans var opprinnelig et psevdonym, men tok det som navn i 1948 – andre av hans pseudonymer inkluderer Hermann Munter og Bjørn Rafft.

## Karriere
Han skrev flere skuespill, blant andre *Kongens Ord* i 1953, en skildring av lærdølenes opprør mot militærtjenesten i 1802.

Han var også en kjent amatøregyptolog og skrev flere bøker om emnet, blant annet trilogien *Pyramidetidens Egypt* (1947), *Stormaktstidens Egypt* (1952) og *Forfallets Egypt* (1957). Til de tre sistnevnte tegnet Bendow også omslaget og vignettene som innleder og avslutter kapitlene i bøkene. Boken *Historisk lidenskap* (1943) inneholder artikler om såvel det gamle Egypt som fra Roma, middelaldersk romantikk, kong Christian II og dronning Elisabeth I.

Bendow skrev også flere historier som ble publisert i det populære norske tidsskriftet *[[Magasinet For Alle]]*, og han holdt radioforedrag. Boken *Guder og templer* (1956) inneholder utdypende artikler basert på radioforedrag om Egypt, med forfatterens tegninger og egne fotografier fra Egypt. Han oversatte også andre forfatteres bøker til norsk.

## Bibliografi
* *Miss Eves ørkeneventyr* (1926)
* *Lajlas store kup* (1927)
* *Det indiske skrin. En Oslo-roman* (1928)
* *Fakket* (1928)
* *Frøken Statsadvokat* (1929)
* *Hva kan ikke hende en dame* (1931)
* *Det spøker hos Heigaard* (1932)
* *Hathorklubben* (1932)
* *Med egen inngang* (1933) – kriminalroman
* *Det lakker mot jul. En fortelling fra gamle dager* (1934)
* *Kidnapped i Oslo* (1934) – under psevdonymet Hermann Munter
* *Det var dengang da* (1935)
* *Amor på middelhavstur* (1936)
* *Himmelen er skyfri. Roman fra krigsutbruddet i 1914* (1937)
* *Løse forhold* (1938)
* *Vi er alle hyklere* (1939)
* *Når enden er god* (1942)
* *Historisk lidenskap* (1943)
* *Omkring rettens skranke* (1943) – med tegninger av forfatteren
* *Kalle ordner opp* (1946)
* *Pyramidetidens Egypt* (1947)
* *Kamerater* (1948)
* *Til fortidens eventyrland* (1950) – illustrert av forfatteren
* *Lånte fjær* (1951)
* *Stormaktstidens Egypt* (1952)
* *Guder og templer* (1956)
* *Forfallets Egypt* (1957)
* *Tombola på brudekjole og andre muntre historier omkring rettens skranke* (1959)

## Oversettelser til andre språk (utvalg)
* *Med egen ingång* (1935). Svensk utgave illustrert av Ludvig Johnson
* *Pyramidetidens Ægypten* (1949). Dansk utgave oversatt av Grethe Lundsgaard

## Oversettelser til norsk av andre forfatteres bøker
* E. Phillips Oppenheim: *Virginia griper inn* (1933)
* W. N. Weech (redaktør): *Verdens historie. I – II* (1949)
* Vivi Laurent-Täckholm: *Faraos blomster. En kulturhistorisk-botanisk skildring av livet i Det gamle Egypt bygd på virkeligheten og med bilder fra de siste års utgravninger* (1953)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Grå engmåler

**Grå engmåler** (*Idaea seriata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er finnes på Østlandet og Sørlandet i Norge.

## Utseende
En ganske liten (vingespenn 17 – 21&nbsp;mm), slank, gråhvit måler. Vingene har tre, oftest utydelige, lysgrå tverrbånd og en liten, mørk flekk litt foran midten. Forvingen har også en smal, bølgete, hvit tverrlinje langs ytterkanten. Larven er naken, gulbrun, hvert kroppsledd har et par små, mørke flekker på ryggen.

## Levevis
Arten kan forekomme i skog, i hager og parker eller i mer åpne områder av skrotemark. Larven kan leve på en rekke forskjellige arter urter, også på bergflette (*[[Hedera helix]]*). De voksne målerne flyr i juli – august.
## Utbredelse
Arten finnes i Nord-Afrika og over det meste av Europa. I Norge er den funnet langs kysten til Rogaland.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Idaea seriata''
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Flekkengmåler

**Flekkengmåler** (*Idaea dimidiata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den finnes på Østlandet og Sørlandet i Norge.

## Utseende
En ganske liten (vingespenn 17 – 19&nbsp;mm), slank, gråhvit måler. Forvingen har tre grå flekker ved bakhjørnet, disse er noen ganger grodd sammen til én stor flekk. Ellers har den flere mer eller mindre tydelige, mørke tverrbånd, disse kan være svarte og svært tydelige eller bleke og nesten usynlige. Litt foran midten av hver vinge er det en mørk flekk. Larven er lang og tynn, gråbrun, med en V-formet mørk flekk på hvert kroppsledd.

## Levevis
Arten har larver som lever på hundekjeks (*Anthriscus sylvestris*) og gjeldkarve (*Pimpinella saxifraga*). Larvene er aktive gjennom vinteren og spiser i alle fall delvis visne plantedeler. De voksne målerne flyr fra slutten av juni til begynnelsen av september.
## Utbredelse
Arten er utbredt over det meste av Europa, og forekommer også i Canada. I Norge er den funnet langs kysten til Rogaland.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Idaea dimidiata''
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Flikengmåler

**Flikengmåler** (*Idaea emarginata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne arten, som kan kjennes fra beslektede arter på at vingene er flikete, er bare funnet i Østfold og Vestfold i Norge.

## Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn 20 – 25&nbsp;mm), slank, lyst gulbrun måler. Vingene er tydelig flikete, særlig hos hunnen. Begge vingepar har to smale, brune tverrstriper, mellom disse er den en mørk flekk og ofte også et diffust, mørkere tverrbånd. Larven er grønnlig brun, på ryggen av hvert kroppsledd med en timeglassformet, mørk tegning.

## Levevis
Arten finnes helst på litt fuktige steder, i fuktig løvskog, våtenger og myrer. Larvenes næringsplante er usikker, de antas å kunne leve på maurer (*Galium* spp.), vindel (*Convolvulus* spp.), or (*Alnus* spp.) og hassel (*[[Corylus avellana]]*). De voksne målerne flyr om natten i juni – august og kommer gjerne til lys, men skremmes også lett opp om dagen. Biotopen er fuktig løvskog, våte enger og myrkanter.

## Utbredelse
Arten forekommer over det meste av Europa. I Norge er arten kjent fra cirka 20 lokaliteter rundt midtre og ytre Oslofjord. I 2019 ble et enkelt eksemplar funnet mye lenger vest, på Tromøya i Arendal. 

## Rødlistevurdering
Arten er lokal og uregelmessig i sin opptreden. Enkelte år kan den finnes i antall på sine lokaliteter, andre år er den helt borte. På grunn av sin beliggenhet, er artens levesteder i Norge utsatt for sterkt press i form av utbygging, drenering og andre inngrep. Dette førere til reduksjon og fragmentering av artens forekomster. 

Arten rødlistes i 2021 som sterkt truet EN.

## Referanser




## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Idaea emarginata''
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Vinkelengmåler

**Vinkelengmåler** (*Idaea aversata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne svært variable arten finnes nord til Nord-Trøndelag i Norge og er trolig den vanligste arten i slekten engmålere her til lands.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 23 – 31&nbsp;mm), slank, lyst gulbrun måler. Begge vingepar har tre smale, brune tverrbånd, det innerste ofte noe utydelig. Området mellom de to ytterste tverrbåndene er ofte mørkere enn resten av vingen og kan være nesten svart. Larven er mørkt gråbrun, gulbrun på de bakerste kroppsleddene.

## Levevis
Arten har larver som lever på ulike lave planter, blant andre syrer (*Rumex* spp.) og løvetann (*[[Taraxacum]]* spp.). De kan også spise visne blader. De voksne målerne flyr om natten i juli – august og kommer gjerne til lys.

## Utbredelse
Vinkelengmåleren er vanlig over hele Europa og finnes også i Nord-Afrika. I Norge er den den vanligste arten i slekten *[[Idaea]]*, og forekommer nord til Nord-Trøndelag.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Idaea aversata''
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmos Lep site
Panasonic Lumix

**Lumix** er Panasonics digitalkamera-serie. Serien begynte i 2001 som et sammenarbeid mellom Panasonic og Leica med modellene DMC-LC5 og DMC-F7. Serien inkluderer kompaktkameraer, speilreflekskameraer og DSLR-er. Ifølge Panasonic selv ble det solgt over 80 millioner kamera til 2021.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Panasonics kamerautstyr på Digital Photography Review.
Rosabåndet måler

**Rosabåndet måler** (*Rhodometra sacraria*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne arten er kjent for å kunne foreta lange vandringer, og er påtruffet noen få ganger i Norge. Slekten *[[Rhodometra]]* har 11 kjente arter, men bare denne forekommer i Europa.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 22 – 28 mm), slank, blekgul til rosa måler. Hannen har fjærformede antenner. Forvingen er vanligvis blekt okergul, men kan ha et ganske sterkt, rosa skjær. Det går en rosa skråstripe fra vingespissen til litt utenfor midten av bakkanten. Bakvingen er silkeaktig hvit. Larven er lang og tynn, gulbrun eller grønnlig med en mørkere ryggstripe.

## Levevis
Arten er kjent for å foreta lanmge vandringer. Den har faste bestander i middelhavsområdet men vandrer regelmessig nordover gjennom Europa, av og til når enkelte individer Norge. Larven lever på tungras (*Polygonum* spp.), syrer (*Rumex* spp.) og andre lave urter.

## Utbredelse
Arten er funnet over hele Europa. Den finnes også over store deler av Afrika og Asia. I Norge finnes det spredte funn nord til Nord-Trøndelag.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Rhodometra sacraria''
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Osijek lufthavn

**Osijek lufthavn**  er en flyplass som ligger utenfor Osijek i Kroatia. Flyplassen ligger 20 km sørøst for selve Osijek og ligger på veien mellom Osijek og Vukovar.

Flyplassen har hatt en årlig passasjerøkning siden 2012, og i 2016 reiste 30 605 passasjerer til og fra flyplassen.

## Ruter og selskaper

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Punktløvmåler

**Punktløvmåler** (*Cyclophora punctaria*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne arten har en sørlig utbredelse i Norge og er bare funnet langs kysten vestover til Vest-Agder.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 23 – 32&nbsp;mm), slank, blekt gulbrun til okerfarget måler. Hannen har fjærformede antenner, hunnen trådformede. Vingene har spredte, mørkere skjell og en kraftig, uskarp, mørkrosa tverrstripe som går over begge vingepar litt utenfor midten. Utenfor denne er det en rad av små, svarte flekker. Langs forvingens ytterkant er det ofte to grå eller mørkrosa flekker, og hele vingen kan ha et rosa skjær. Larven er naken og slank, svært variabel i fargen, grønn, brun eller grå. På sidene har den røde og gulhvite flekker, på ryggen en rekke av U-formede, svarte flekker.

## Levevis
Arten finnes i eikeskog, og larvene lever på eik (*Quercus* spp.). Den er svært spredt utbredt, men kan være tallrik der den finnes. Arten har to generasjoner hvert år, de voksne målerne flyr henholdsvis i mai – juni og i august.

## Utbredelse
Arten finnes over det meste av Europa, unntatt lengst i nord. I Norge finnes den langs kysten vest til Vest-Agder, og følger dermed omtrent eikeskogens utbredelse.

## Referanser




## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Cyclophora punctaria''
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Purpurmåler

**Purpurmåler** (*Lythria cruentaria*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne lille, karakteristisk fargede arten er i Norge funnet nord til Møre og Romsdal.

## Utseende
En liten (vingespenn 20 – 24 mm), karakteristisk farget måler som ikke kan forveksles med noen andre målere (men muligens med enkelte mott). Hannen har fjærformede antenner. Forvingene er brungule med to, mer eller mindre brede, purpurfargede tverrbånd, ofte dominerer purpurfargen. Vingefrynsene er purpurfargede på begge vingepar. Bakvingene er brungule.

## Levevis
Purpurmåleren er knyttet til varme, solrike steder der larvene lever på engsyre (*Rumex acetosa*). De voksne målerne flyr om dagen i solskinn. Denne arten har flere generasjoner per år mellom april og september, og overvintrer som puppe.

## Utbredelse
Purpurmåleren finnes over det meste av Europa og i Midtøsten. I Norge er den funnet spredt nord til Møre og Romsdal.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Lythria cruentaria''
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Brun bakkemåler

**Brun bakkemåler** (*Scotopteryx chenopodiata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er vanlig nord til det nordlige Nordland i Norge.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 25 – 33 mm), slank, brungul til gråbrun måler, sterkt variabel i fargen. Den kan vanligvis greit kjennes igjen på de spisse forvingene og det brede, mørke båndet på forvingen, som vanligvis er delt i to av lysere sone. **Forvingen** har en markert, litt uttrukket spiss, nær roten med 3 smale, ofte utydelige, brune tverrbånd. Rundt vingens midt har den ett bredt, brunlig (ofte med svak purpurglans) tverrbånd, dette er bredest ved fremkanten og er vanligvis delt av en lysere sone i midten. Utenfor dette tverrbåndet finnes det to, ofte utydelige, smale, brune tverrbånd. Ved vingespissen er det en kort, mørk tverrstrek. **Bakvingen** er lysgrå med tre smale, grå tverrbånd langs ytterkanten. Larven er naken, gråaktig med lysere lengdestriper.

## Levevis
Brun bakkemåler lever på lysåpne steder som for eksempel blomsterenger, og er ofte meget vanlig. De voksne sommerfuglene flyr i juli – august, gjerne om dagen, men også om natten. Larvene lever på vikker (*Vicia* spp.) og kløver (*Trifolium* spp.).

## Utbredelse
Denne arten forekommer over store deler av den palearktiske sone, inkludert det aller meste av Europa. I Norge er den vanlig nord til Nordland.

## Referanser




## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Scotopteryx chenopodiata''
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Sony Ericsson K750

**Sony Ericsson K750** er en kameramobiltelefon fra Sony Ericsson.

## Funksjoner
* 2.0 megapixler
* Auto fokus
* Kameralys
* MP3-spiller
* Videoinnspilling
* Java-spill
* VideoDJ
* MusicDJ
* PhotoDJ
* Joystick
* Støtte for Memory Stick PRO Duo
* Bluetooth
* IR (Infrarød)
* Modem
* USB-masselager
* USB-støtte
* WAP 2.0
* E-post
* SMS
* MMS
Springfrøbåndmåler

**Springfrøbåndmåler** (*Xanthorhoe biriviata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er funnet nord til Nordland i Norge.

## Utseende
En nokså liten (vingespenn 20 – 24&nbsp;mm), slank, brokete farget måler. **Forvingen** er kanelbrun ved roten, så kommer et bredt, mørkebrunt tverrbånd (nokså ensfarget) som er tannete langs ytterkanten. Sonen utenfor det mørke tverrbåndet er vanligvis slikeaktig hvit, men kan være mørkere. Langs ytterkanten er vingen gråaktig, med en diffus, mørk tverrflekk ved vingespissen. **Bakvingen** er silkeaktig hvit med tre smale, grå tverrbånd i den ytterste delen. Larven er naken bortsett fra noen korte børster, gråaktig med en lys sidestripe og smale, lyse tverrbånd ved grensene mellom de ulike kroppsleddene. Den har en rekke av svarte flekker langs ryggen.

## Levevis
Larvene til denne arten lever på springfrø (*Impatiens noli-tangere*) og andre arter i den samme slekten. De voksne målerne flyr i mai – juni, og så i en ny generasjon i juli – august.

## Utbredelse
Arten finnes i hele den palearktiske sone. I Norge er den funnet nord til det sørlige Nordland.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Xanthorhoe biriviata''
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Svartrandet båndmåler

**Svartrandet båndmåler** (*Xanthorhoe designata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er funnet over hele Norge og har larver som lever på korsblomstrede planter.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 20 – 28&nbsp;mm), slank, grålig måler. Fra nærtstående arter kjennes den best på at forvingenes brede tverrbånd er bredt svart langs innerkanten. **Forvingen** er lysgrå, brun ved roten, med et bredt tverrbånd midt i vingen. Dette båndet er ujevnt tannet langs ytterkanten, mer eller mindre kanelbrunt i midten og bredt svart langs innerkanten, oftest også langs ytterkanten. Innenfor det brede tverrbåndet er det to smale, grå tverrstriper, utenfor en brun flekk ved vingens forkant og et par, ofte utydelige, grå tverrstriper. Bakvingen er lysgrå med smale, grå tverrbånd. Larven er forholdsvis kraftig, naken bortsett fra noen korte børster, brunlig med en lys sidestripe.

## Levevis
Denne arten lever i løvskog, hager og parker. Den har to generasjoner hver sommer, de voksne målerne flyr henholdsvis i mai – juni og i august. Larvene lever på ulike planter i korsblomstfamilien, for eksempel raps og kål.

## Utbredelse
Svartrandet båndmåler forekommer i Europa og også i det meste av Sibir, men utbredelsen ser ikke ut til å strekke seg helt øst til Stillehavet. I Norge er den funnet over hele landet, men den er sjelden tallrik.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Xanthorhoe designata''
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Rosa båndmåler

**Rosa båndmåler** (*Xanthorhoe spadicearia*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er funnet over hele Norge.

## Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn 20 – 27&nbsp;mm), slank, brokete farget måler. Den kan kjennes på at vingenes brede tverrbånd er mer eller mindre rosa-aktig, og at det like utenfor dette er to mørke flekker. Vingenes grunnfarge er litt rødaktig grå. **Forvingen** er mørkrosa ved roten, utenfor dette lysbrun. Så følger et lysgrått og et smalt, grått bånd før det brede tverrbåndet, som er mer eller mindre mørkrosa på farge med en bølgete, utbuktet ytterkant. Det er kantet med en gråhvit og en mørk linje. Utenfor det brede tverrbåndet, ved vingens fremkant, er det en brun flekk, bak denne to mørke flekker som noen ganger er sammenvokste. Vingespissen er kanelbrun. **Bakvingen** er lysgrå ved tre tynne, grå tverrlinjer langs ytterkanten. Larven er mørkegrå med en lys sidestripe, naken bortsett fra noen korte børster.

## Levevis
Larven lever på lave urter, blant andre slirekne (*Polygonum* spp.) og maurer (*Galium* spp.), også småbusker som blåbær og blokkebær. De voksne sommerfuglene i den nordlige delen av utbredelsen flyr i juni – juli.

## Utbredelse
Arten er utbredt over det meste av den palearktiske sone. I Norge er den vanlig over hele landet.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Xanthorhoe spadicearia''
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Flekkbåndmåler

**Flekkbåndmåler** (*Xanthorhoe ferrugata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er funnet over hele Norge. Den ligner sterkt på rosa båndmåler (*Xanthorhoe spadicearia*), men er vanligvis mørkere på farge. Det sikreste kjennetegnet for å skille de to artene er at den hvite innerkanten på forvingens brede, mørke tverrbånd har en tydelig "tann" hos flekkbåndmåleren, ikke hos rosa båndmåler.

## Utseende
En nokså liten (vingespenn 18 – 23&nbsp;mm), slank, brokete farget måler. Den ligner rosa båndmåler, men er som oftest mørkere på farge, det brede vingetverrbåndet vanligvis svartgrått. **Forvingen** er lysbrun ved roten, i midten med et bredt tverrbånd som vanligvis er mørkt askegrått, men det kan også være rødbrunt. Innerkanten av dette båndet har en markert "tann" nær fremkanten som mangler hos rosa båndmåler. Ytterkanten er trekantet utbuktet rundt midten. Båndet er kantet med hvitt på begge sider. Utenfor det brede båndet er det en brun flekk ved vingens fremkant og to, vanligvis klart skilte, svarte flekker bak denne. Vingens ytterkant er lysgrå. **Bakvingen** er silkeaktig lysgrå uten markerte tegninger. Larven er lang og slank, naken bortsett fra noen korte børster, grå med noen mørkere flekker på ryggen.

## Levevis
Larven kan finnes på mange forskjellige lave planter. Denne arten har to generasjoner hver sommer i sør, med voksne sommerfugler i mai – juni og i august. Lenger nord har den bare én generasjon, som er voksen i juni – juli. Den flyr om natten.

## Utbredelse
Flekkbåndmåleren er holarktisk, det vil si den forekommer både i den palearktiske sone (over det meste av regionen) og i Nord-Amerika (mangler i sentrale områder). I Norge er den funnet over hele landet, men forekomsten på Vestlandet og i Nord-Norge ser ut til å være litt spredt.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Xanthorhoe ferrugata''
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
ARA «La Argentina» (1937)

**ARA «La Argentina»** var en argentinsk krysser. Hun var basert på den britiske «Arethusa»-klassen, og ble utviklet for å brukes som skoleskip for den argentinske marinen.

Hovedbestykningen bestod av ni 6" kanoner plassert i tre triple tårn. Sekundærbestykningen var hovedsakelig for luftvern og bestod av fire 4" kanoner og åtte 2 punds kanoner. I tillegg hadde hun to triple torpedorør.

ARA «La Argentina» var utstyrt med en katapult og et fly, normalt en Supermarine Walrus. Disse ble fjernet i 1949.

Å bruke en krysser som skoleskip var ikke en ny idé, men kapasiteten på 60 kadetter var liten sammenlignet med franske skip fra samme periode. Første året hun var operativ fungerte hun som skoleskip, men den andre verdenskrig satte en stopper for denne virksomheten og i januar 1941 ble hun innlemmet i Argentinas krysserdivisjon. I 1946 gjenopptok hun karrieren som skoleskip frem til 1951, og igjen fra 1960 frem til 1972. Hun ble tatt ut av tjeneste 10. januar 1974.
 
## Kilder

* 

*
Løkeberg gård

**Løkeberg gård** er en tidligere gård i Bærum, der hovedbygning, kårstue, stabbur og drengestue er bevart. Hovedbygningen fra 1700-tallet ble fredet av Riksantikvaren i 1939. Gården har vært et bosted siden folkevandringstiden (400-ca 600 e.kr). Navnet er sammensatt av *Laukr* (løk) og *berg*, og kommer fra løk (muligens ramsløk) som vokser langs berget. På gården har det ligget kvern, sag og kalkovner.

## Referanser


## Litteratur
*Arne Mohus: *Stedsnavn i Bærum*. 1987.
*Per Otto Borgen: *Asker og Bærum leksikon*. 2006.
*Liv Marthinsen og Harald Winge: *Asker og Bærum til 1840*.

## Eksterne lenker
*
Sumplinjemåler

**Sumplinjemåler** (*Orthonama vittata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er funnet nord til Nordland i Norge.

## Utseende
En nokså liten (vingespenn 20 – 26&nbsp;mm), slank, lysgrå måler. **Forvingene** har markerte forhjørner og er lysgrå med mange smale, grå tverrbånd. Rundt midten av vingen er det er bredere, grått bånd med en liten, svart flekk. Langs ytterkanten går det er mørkere grått bånd som nesten er kontinuerlig med en bred, grå skråstrek i vingespissen. Larven er lys brun uten noen spesielle, slående kjennetegn.

## Levevis
Arten er knyttet til sumpige og myrlendte områder. Larvene utvikler seg på forskjellige maurer (*Galium* spp.) og bukkeblad (*Menyanthes trifoliata*). Denne arten har to generasjoner per år, i alle fall i sør, de voksne flyr i mai – juni og igjen i juli – august.

## Utbredelse
Sumplinjemåleren finnes over det meste av Europa. I Norge er den funnet nord til de sørlige delene av Nordland, for det meste langs kysten, men av og til også i innlandet.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Orthonama vittata''
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Kampanje

***Kampanje*** er en nettavis som utgis av Kampanje Media AS.

Kampanje ble etablert i 1964 som et magasin som henvendte seg til salg og markedsførere. I 2009 ble selskapet overtatt av tre ansatte og har vært drevet videre som et selvstendig mediehus. I 2012 startet Kampanje Media opp et nytt virksomhetsområde knyttet til events og konferanser.

Kampanje står bak produktene Kampanje.com, Kampanje Premium, Kampanje Jobb, Kampanje Event, Kampanje Akademi, Kampanje TV og Byråguiden.

Ansvarlig redaktør og daglig leder er Knut Kristian Hauger.

Kampanje deler årlig ut prisen Årets medienavn. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Terrorangrepet i Saada 2. mai 2008

**Terrorangrepet i Saada 2. mai 2008** skjedde en bombe gikk av like utenfor Bin Salman-moskeen i Saada, Jemen.

## Bakgrunn
Saada-området har vært åsted for flere sammenstøt siden konflikt mellom pro-regjeringsstyrker og opprørere lojale til den lokale lederen Abdulmalik al-Houthi brøt ut i 2004.

## Angrepet
Det var motstridende meldinger om årsaken til eksplosjonen, noen kilder meldte at en minbuss hadde eksplodert utenfor moskeen, mens andre sa det var en motorsykkel som var rigget med en bombefelle som gikk av. Eksplosjonen skjedde da lokale innbyggere forlot den lokale Bin Salman-moskeen etter fredagsbønnen.

### Skader
De fleste kildene opererte med 8 drepte i angrepet., men senere økte antallet drepte til 15. Antall sårede varierte fra 35 til så mange som 100 ifølge lokale medisinske kilder. Moskeen ligger i nærheten av en militærforlegning i byen, og mange av de drepte var soldater, selv om flere ofre var kvinnelige tiggere og barn på utsiden av moskeen.

## Ansvar
Ingen tok på seg ansvaret for angrepet, men jemenittiske myndigheter anklaget grupper lojale til Abdulmalik al-Houthi for å stå bak angrepet, men dette ble benektet av grupperingen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Aftenposten: Kraftig bombeangrep i Jemen, 2. mai 2008
Peder Ludvig Munthe Bull

**Peder Ludvig Munthe Bull** (født 14. oktober 1765 i Kristiansund, død 4. oktober 1843 i Molde) drev Mittiberge på Bergsøya i Gjemnes, fra 1805 til 1822. Han var fogd i Selbu og Strinda fra 1813 til 1818, deretter fogd i Romsdal, og var også stortingsrepresentant for Søndre Trondhjems amt 1818–1820 og for Romsdals amt 1821–1823.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Tallak Lindstøl: *Stortinget og Statsraadet*, 1814-1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K, side 149-150, digital utgave
Procolophonider

* *[[Owenetta]]*
* *[[Procolophon]]*
* *[[Hypsognathus]]*
** Pareiasaurer (?)
*** Skilpadder (?)

**Procolophonidene** er en familie små, planteetende urreptiler som finnes som fossiler fra perm- og trias-perioden.

## Bygning og levevis

Procolophonidene var ganske små og litt undersetsige dyr, med dype hodeskaller som målte omtrent 5 cm tvers over. Hos de fleste artene hadde bakkanten av kjevene en solid pigg som pekte bakover. Hos *[[Hypsognathus]]* fra Nord-Amerika hadde kjeven flere slike pigger. Slekten *[[Procolophon]]*, som har gitt familien navn, mangler dem, noe som er uvanlig for procolophonider. Procolophonidene hadde store øyne og en velutviklet åpning for et pinealøye i skalletaket. Skalletaket har en tydelig utsparing i bakkant til feste for kjevemusklene, slik vi kjenner det fra skilpadder i dag.

Tennene hos tidlige former fra perm-perioden var skarpe, slik som hos millerettidene, men de senere formene har hatt butte, koniske tenner slik vi kjenner fra moderne iguaner. De tidlige procolophonidene var trolig kjøtt- og insektsetere, mens de senere i alt vesentlig har vært planteetere.

Som mange planteende krypdyr var procolophonidene mer tungbygde enn sine kjøttetende slektninger. Mange hadde en bred kropp med små ben og ganske kort hale. En slik bygning har trolig vært en tilpasning for å kunne grave ganger og huler. Artene uten kjevepigger har i hovedtrekk sett ut som de nålevende blåtungeskinkene og sannsynligvis levd på samme måte.

## Systematisk plassering
Den systematiske plasseringen av Procolophonidene har vært omdiskutert. Tradisjonelt har de vært regnet som slektninger av skilpadder, men mange forskere i dag mener skilpaddene ikke er anapsider i det hele tatt og har flyttet dem over i diapsidene (se Parareptilia for detaljer). Systematikken innad i gruppen er også omstridt, og enkelte systematiske oversikter har de russiske *Nyctiphruretus*-artene som søstergruppa til resten av procolophonidene.

De typiske piggene i bakkant av kjeven har også gjort at Pareiasaurer har blitt regnet som etterkommere av tidlige Procolophonider. Hvem som egentlig har gitt opphav til hvem av de tre gruppene Pareiosaurer, skilpadder og Procolophonider er uklart.


Fil:Nyctyphruretus12DB.jpg|*Nyctiphruretus ineptus* fra Vest-Russland, sen perm
Fil:RhipaeosaurusDB12.jpg|*Rhipaeosaurus* fra Russland, trias
Fil:Sclerosaurus1DB.jpg|*Sclerosaurus* fra Russland, trias


## Kilder
* Introduction to Procolophonoidea
* Lee, M. The turtle's long-lost relatives. Natural History, April 1994 1994, 63-65. 
* Reisz, R. R. and M. Laurin. 1991. Owenetta and the origin of turtles. Nature 349: 324-326.
* 

## Eksterne lenker
*
Emblem Idrettslag

**Emblem IL** er et idrettslag fra Emblem i Ålesund kommune. Det ble stiftet 21. november 1932, og har idrettstilbud innen fotball, orientering og langrenn, i tillegg til trimgruppe og idrettsskole for barn. Fotballaget (herrer) spiller i 4. divisjon. De har et B-lag for herrer i 6. divisjon i tillegg til fotballag fra de begynner i første klasse helt til junior-nivå.

## Fotballgruppa

### Tabell

Fotballgruppa har seniorlag kun for herrer, men en rekke tilbud innen aldersbestemt fotball for gutter og jenter.

Emblem IL har spilt i 3. divisjon, da som Blindheim/Emblem etter en sammenslåing med Blindheim IL. Klubbene skilte igjen lag, og Emblem IL måtte starte i 6. divisjon og bygge laget på nytt. Klubben spiller med blå- og hvit-stripede drakter, og spiller sine hjemmekanmper på kunstgresset på Ebbemyra.

### Historie
Klubbens første fotballkamp var mot Spjelkavik i 1931. Kampen ble spilt på ei mark på Langelandsgarden i Spjelkavik. I 1958 stilte klubben for første gang etter krigen med et guttelag i serien.

I 1999 ble det innledet samarbeid med Blindheim I.L. og det ble opprettet felles seniorlag under navnet Blindheim/Emblem. Etter hvert fikk klubbene også felles juniorlag. Laget ble kretsmestere i 5. divisjon i 2003 og rykket opp til 4. divisjon. Året etter ble laget kretsmestere i 4. divisjon og rykte opp til 3. divisjon. I 2005 ble samarbeidet avviklet.

I 2006 var Emblem IL tilbake som eget lag, og vant sin avdeling 6. divisjon.

I 2011 vil Emblem spille i 5. divisjon avdeling 3. Seriestart var 28. april. Klubben hadde et mål om opprykk til 4. divisjon men endte til slutt på en fjerdeplass, 8 poeng bak Skodje IL som rykket opp. Ved slutten av 2011-sesongen byttet klubben trener. Sindre Svinø ga seg etter to år, og Sindre Knudsen tok over jobben som hovedtrener med Niclas Dahlberg som hjelpetrener. I 2012 vant Emblem 5. divisjon avdeling Sunnmøre og har siden 2013 spilt i 4. divisjon.

### Ebbemyra
Ebbemyra er klubbens hjemmebane. Den ble åpnet i juli 1979, og i 2007 fikk klubben skiftet ut gresset med kunstgress.

### Spillerstall
*Oppdatert 2018*

## Orienteringsgruppa
Orienteringsgruppa i Emblem IL tilbyr aktiviteter for alle aldersgrupper. Verdensmester Olav Lundanes startet sin karriere i Emblem IL.

## Langrennsgruppa
Langrennsgruppa i Emblem IL tilbyr aktiviteter for alle aldersgrupper og har sitt faste tilholdssted på Emblemsfjellet. Der finnes en ca. 4 kilometer lang lysløype som ble åpnet høsten 2001.

## Referanser


## Kilder
* Hefte fra klubbens 75-årsjubileum.

## Eksterne lenker
*