Slaget ved Manila i 1762

**Slaget ved Manila** ble utkjempet mellom Storbritannia og Spania fra 24. september til 6. oktober 1762, under Syvårskrigen. Slaget foregikk i og rundt Filippinenes hovedstad Manila, som var en spansk koloni på denne tiden.

## Opptakten
Britiske soldater i India sto ubenyttet etter at Pondicherry hadde falt. Da Spania kom med i krigen, ble de satt inn for å kunne brukes mot spanske områder i Asia.

I juni 1762 fikk kontreadmiral Samuel Cornish en hemmelig ordre fra kongen om å sette i gang et tokt. Denne meldingen tok han med seg til myndighetene i Kolkata. Målet med angrepet var like mye å innhente militære som geopolitiske fordeler, og toktet fikk bare begrenset støtte fra Det britiske Ostindiske kompani.

1. august 1762 seilte en britisk flåte med åtte linjeskip, tre fregatter og fire lagerskip fra Madras med en styrke på 6&nbsp;839 regulære soldater, sjømenn og marinesoldater. Kommandøren for toktet var brigadegeneral William Draper. Han hadde oberst Monson som nestkommanderende, major Scott som adjutantgeneral og kaptein Fletcher som brigademajor.

## Slaget
Etter å ha blitt forsinket av uvær, og den dårlige tilstanden skipene til admiral Cornish var i, kom ekspedisjonen frem til Manilabukta den 24. september og ankret opp utenfor Fort Cavite.

Den 25. september sendte Draper soldatene i land uten motstand gjennom en kraftig brottsjø, om lag 2,5 km sør for bymurene. Mange marinesoldater og sjømenn ble også sendt i land. Garnisonen i Manila besto av det 20. kongelige regiment (20 kompanier med 100 mann i hver). Disse kompaniene var langt fra på sitt sterkeste. Sykdom og desertering, samt at ulike avdelinger var sendt bort, hadde redusert regimentet til om lag 565 soldater. Det var bare 80 artillerimenn, inkludert noen filippinere.

Den 26. september tok Draper et lite fort som spanjolene hadde forlatt. Det lå 200 meter fra skanseskråningen. Her begynte han å bygge et batteri mens skipene seilte opp for å trekke bort kanonilden fra byen mot seg selv.

Den 30. september kom et britisk lagerskip til stedet med spader, men gikk på grunn under kraftig vind. Skipet hadde gått på land slik at hun skjermet den bakerste delen av leiren til Draper fra de spanske kanonene. Skipet ble losset raskt og trygt.

4. oktober åpnet batteriene og skipet ild og etter fire timer var kanonene i Manila stille. 5. oktober hadde den britiske kanonaden laget et stort hull i festningsverket rundt Manila.

Natt til 6. oktober gikk spanjolene til angrep på de britiske stillingene med 1&nbsp;000 filippinere, men ble drevet tilbake med store tap. Om kvelden den 6. oktober gikk Draper og regimentet hans til angrep via hullet i muren og tok festningen uten store vanskeligheter.

For å hindre ytterligere slakt, overga guvernør og armékommandant, erkebiskop Manuel Rojo, citadellet og havna Cavite så snart byen falt, og lovte fire millioner meksikanske sølvdollar som løsepenger for byen, menneskene og eiendommene.

Manila falt 10 dager etter at britene kom dit.

Fra den 10. oktober tok Dawson Drake over styret i Manila.

## Ettervirkning
Manila lå under britene i 18 måneder, før byen ble gitt tilbake til Spania i april 1764 etter Paristraktaten i 1763. Britene klarte ikke å få kontroll over andre områder av Filippinene. Med hjelp av den spanske generalløytnanten don Simón de la Andet y Salazar forble resten av øygruppen lojale mot Spania. Britene lovet støtte til et opprør, først ledet av Diego Silang og senere hans kone, Gabriela, men de britiske styrkene dukket aldri opp.

De fire millioner dollarene som var utlovet ble aldri betalt, men toktet var likevel lukrativt, særlig etter at skatteskipet «Santísima Trinidad» med verdier for to millioner dollar om bord ble tatt.

## Referanser


## Kilder
* Tracy, Nicholas (1995). *Manila Ransomed*. University of Exeter Press. p.&nbsp;17,22-23. ISBN 0859894266.
* Manila Ransomed: *The British Assault on Manila in the Seven Years War*, Nicholas Tracy, University of Exeter Press 1995 ISBN 0-85989-426-6
* Fortescue, J. W., *A History of the British Army Vol. II*, MacMillan, London, 1899, pp. 544–545. 
* Rojo, Journal 
* The Philippine Islands
* NY Times
* British expedition against Manila