open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Primera División 2015–2016

**Primera División 2015–2016** var den 85. sesongen av den spanske toppdivisjonen. Barcelona var regjerende mester. Real Betis, Sporting de Gijón og Las Palmas hadde rykket opp fra Segunda División. Sesongen startet 22. august og ble avsluttet den 15. mai 2016.

## Tabell

## Stadioner

## Utmerkelser

### Toppscorere

### Målgivende

## Kilder
*  Tabell og resultater på Base de Datos Histórica de Fútbol, besøkt 4. juli 2018
Mathias Bringaker

**Mathias Idsøe Bringaker** (født 1997) er en norsk fotballspiller som spiller for .

## Karriere
### Viking FK
Mathias Idsøe Bringaker kom til Viking fra moderklubben Staal i 2013. Bringaker debuterte for Viking i 1. serierunde mot Vålerenga Fotball på Ullevaal Stadion 14. mars 2016, da han erstattet Patrick Pedersen etter 63 minutter. Første mål kom i samme kamp, og fastsatte sluttresultatet til 2 - 0 til Viking. 1. juni 2016 undertegnet Bringaker en ny forbedret kontrakt med klubben, med varighet ut 2018-sesongen. Bringaker spilte totalt 24 kamper for klubben i Tippeligaen i gjennom 2016-sesongen, derav 8 fra start. Spilleren scoret totalt 5 mål, og delte dermed klubbens toppscorertittel med Patrick Pedersen samt Suleiman Abdullahi som ble solgt til Eintracht Braunschweig midtveis i sesongen.

### IK Start
Den 29. mars 2018 ble det offentliggjort at Bringaker hadde undertegnet en 3-års kontrakt med Start. Overgangssummen ble spekulert i å ligge på mellom 1 og 1,5 millioner kroner.

### Sandnes Ulf
Den 26. januar 2021 offentliggjorde Sandnes Ulf på sine nettsider at Bringaker har signert en 2-års kontrakt med klubben.

### Kongsvinger
Den 31. mars 2022 signerte Bringaker for .

## Landslagskarriere
Bringaker har flere kamper for aldersbestemte landslag. Debuten kom for Norges G15 mot Sverige på Ockelbo IP arena i Sverige 18. september 2012.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Spillerprofil på vikingfotball.no
Beleiringen av Pensacola i 1707

**Beleiringen av Pensacola** var to separate forsøk i 1707 av engelske-støttede Creek-indianere på å erobre byen og festningen Pensacola, den ene av to store bosetninger i Spansk Florida (den andre var St. Augustine). Angrepene var en del av Dronning Anne-krigen (den nordamerikanske krigsskueplassen i den spanske arvefølgekrigen). De bevirket at byen ble brent ned, og det meste av den indianske befolkningen flyktet. Fortet motstod derimot angrepene.

Den første beleiringen, i august 1707, bevirket at byen ble ødelagt, men Fort San Carlos de Austria klarte å stå imot. Sent i november 1707 nådde et nytt tokt frem, og prøvde seg tre netter på rad, før de trakk seg tilbake. Pensacola-guvernør Don Sebastián de Moscoso, som hadde lite folk i garnisonen på grunn av sykdom, hentet inn dømte kriminelle til å hjelpe til med forsvaret av fortet.

## Kilder
*
Kongledyr

**Kongledyr** er små dyrefigurer lagd av kongler med fyrstikker stukket inn i konglen som ben. Av og til kan man feste en mindre kongle på den store konglen, slik at det på en måte blir et hode på kongledyret. Å lage kongledyr er en populær ting å gjøre i for eksempel barnehager.

Barn har lekt med kongledyr siden sagatiden, mener forskere.
Forskere har snakket med mange mennesker som har fortalt om kongledyr i gamle dager og funnet gamle barneleker.
Før fyrstikkene ble oppfunnet brukte barna pinner til å lage kongledyr. 
I gamle dager ble blåklokker brukt som bjelle på konglekuer.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Turtips: Lag kongledyr utetid.net, besøkt 24. april 2016
Slaget ved Fort Albany

**Slaget ved Fort Albany** i 1688 var et slag under kong Vilhelm-krigen. Under Hudson Bay-toktet i 1686 hadde franskmennene i fredstid marsjert over land fra Quebec og erobret tre engelske handelsstasjoner ved James Bay. Franskmennene hadde etterlatt en garnison i Fort Albany i Ontario (og kanskje Moose Factory) og sendte tilbake et skip med forsyninger og hentet ut pels.

Hudson's Bay Company fikk meldinger om tapene sine i januar 1687 og ba kongen om hjelp. Dette førte til et år med diplomatiske forhandlinger.

I 1688 sendte selskapet fem skip til bukten. To dro til den gjenværende stasjonen i York Factory, og ett gjenoppbygde Rupert House som franskmennene hadde satt i brann, mens de to siste dro til Fort Albany på vestkysten av James Bay. De hadde instrukser om å gjenopprette den engelske handelen og skulle ikke benytte makt mot franskmennene, med mindre franskmennene gjorde dette først.

Samtidig hadde Pierre Le Moyne d'Iberville fått kommando over «Soleil d'Afrique» og dro med forsyninger til Fort Albany. I september 1688 da han var på vei bort, dukket «Churchill» og «Yonge» opp. De seilte opp elven og satte i land tyve mann som bygde en barrikade. Engelskmennene hadde 85 mann og franskmennene 16 kanadiere og noen sjømenn. Fjorten dager senere startet de med å bygge et fort, og da ble tre engelskmenn skutt. Våpenhvilen var nå brutt og engelskmennene som var i overtall mente franskmennene burde ha gått til angrep, men de gjorde ikke det. Ved et tidspunkt frøs alle tre skipene fast i isen for vinteren. I desember begynte engelskmennene å dø av skjørbuk. Iberville tok den engelske legen til fange i håp om at flere skulle dø. En slags våpenhvile oppsto mellom partene. Da nok engelskmenn hadde dødd av skjørbuk slo Iberville til. Han overfalt en gammel tømmerhogger, tok 20 menn til fange og gikk så til angrep på fortet. Stasjonen holdt ut i flere dager, men da bare «friske menn» var tilbake, overga de seg.

På våren kapret han de to skipene og på sommeren seilte han over bukten til Fort Rupert og kapret der «Husband». På denne tiden var England og Frankrike offisielt i krig med hverandre, men denne meldingen hadde ikke nådd bukten ennå.

## Kilder

* Online Dictionary of Canadian Biography: "Le Moyne D'iberville Biography"
* Arthur S Morton, *A History of the Canadian West*, ingen dato, men om lag1950
* ,
Hans Christoffer Klæboe

**Hans Christoffer Klæboe** (født 1753 i Steigen, død 7. februar 1843 i Lyngseidet) var handelsmann og gjestgiver på Lyngseidet fra 1887. Inntrykk fra stedet er beskrevet av den tyske naturforskeren Leopold von Buch, den norske naturforskeren og presten Jens Rathke, og den svenske presten og naturforskeren Johan Erik Forsström.

Han var 1. suppleant for Finmarkens Amt til Stortinget 1818–1820 og møtte i stedet for presten Gunnar Berg.

## Se også
* slekten Klæboe

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Harrier Heiberg Mejer

**Harrier Heiberg Mejer** (født 7. juli 1782 på Vossevangen, død 20. april 1845 i Tromsø) var en norsk toller.

Han var stortingsrepresentant for Finmarkens Amt i to perioder; 1818–1820 og 1827–1829. I første periode var han 1. representant, i andre 2. representant.

Mejer var først ansatt på rådstuskriverkontoret i Bergen, senere ved Finmarkens amtskontor. Han ble toller i Hammerfest i 1811 og i Tromsø i 1823.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Phoenicoparrus

* Andesflamingo
* Punaflamingo

***Phoenicoparrus*** (Andesflamingoer) er ei slekt i flamingofamilien (Phoenicopteridae) og består av to nålevende arter, som begge er endemiske for Andesregionen i Sør-Amerika.

Artene i denne slekten er mer spesialiserte i næringsopptaket enn sine nærmeste slektninger i *[[Phoenicopterus]]* og *[[Phoeniconaias]]*. De har et overnebb med dyp kjøl, lik *Phoeniconaias*, og eter hovedsakelig blågrønnbakterier og kiselalger. *Phoenicoparrus* har dessuten kun tre framtær (baktåen mangler), i motsetning til *Phoenicopterus* og *Phoeniconaias* som har fire.

## Inndeling
Inndelingen følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020). Norske navn følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017, 2020). Eventuelle beskrivelser i parentes er ikke offentlige, men kun midlertidige i påvente av et offentlig navn.

* Mirandornithes
** Podicipediformes, dykkerfugler
** Phoenicopteriformes, flamingofugler
*** Phoenicopteridae, flamingofamilien
**** *[[Phoenicopterus]]*, (storflamingoer)
**** *[[Phoeniconaias]]*, (dvergflamingoer)
**** *[[Phoenicoparrus]]*, (andesflamingoer)
***** *[[Andesflamingo|P. andinus]]*, andesflamingo, utbredt i Andes (fra det sørlige Peru gjennom Bolivia og til det nordre Chile og det nordvestre Argentina) (sårbar)
***** *[[Punaflamingo|P. jamesi]]*, punaflamingo, utbredt i Andes (helt sør i Peru, vest i Bolivia, det nordre Chile og det nordvestre Argentina) (nær truet)
*** Palaelodidae, prehistoriske flamingofugler (†)

## Referanser




## Litteratur
* Josep del Hoyo and Nigel J. Collar et al. ''HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World''. Lynx Edicions, 2014, ISBN 978-84-96553-94-1
* Josep del Hoyo et al.: ''Handbook of the Birds of the World - Volume 1, Ostrich to Ducks''  . Lynx Edicions, 1992, ISBN 84-87334-10-5
* Malcolm & Carol Ogilvie: *Flamingos*. Alan Sutton, 1986, ISBN 0-86299-266-4

## Eksterne lenker
*
Amarantslekta

* blodamarant (*Amaranthus cruentus*)
* broddamarant (*Amaranthus deflexus*)
* blyamarant (*Amaranthus blitum*)
* duskamarant (*A.&nbsp;retroflexus*)
* gresk amarant (*A.&nbsp;graecizans*)
* hvitamarant (*Amaranthus albus*)
* meldeamarant (*Amaranthus blitoides*)
* praktamarant (*A.&nbsp;hypochondriacus*)
* reveamarant (*Amaranthus caudatus*)
* smalamarant (*Amaranthus viridis*)
* soyaamarant (*Amaranthus palmeri*)
* toppamarant (*Amaranthus hybridus*)
* tornamarant (*Amaranthus spinosus*)

**Amarantslekta** (*Amaranthus*) er ei slekt i amarantfamilien. 

Artene er ettårige, eller mer sjeldent kortlivet flerårige urter. Stengelen er opprett eller krypende. Bladene sitter spredt og er helrandete. De har C<sub>4</sub>-fotosyntese. Blomstene er enkjønnete og sitter i tette hoder eller aks. Noen arter er sambu og andre særbu. Hunnblomstene har ett arr og har enten ingen tepaler eller tre–fem. Hannblomstene har tre–fem tepaler og tre–fem pollenbærere. Frukten er en nøtt eller lokk-kapsel. Frøene er enten nesten runde eller flattrykte.

Amarantslekta er kosmopolitisk utbredt i varme strøk med flest arter i tropisk Amerika og Afrika. Artene vokser på stepper, brakkland og dyrket mark. De fleste artene som nå vokser i Europa, er innført fra Den nye verden, men blyamarant og gresk amarant forekommer naturlig sør i verdensdelen. Mange amarantarter er funnet i Norge som sjeldne ugras; den vanligste er duskamarant.

Flere av artene dyrkes som prydplanter, bladgrønnsaker eller for de spiselige frøene.

## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Jeppe på bjerget (1981)

***Jeppe på bjerget*** er en dansk filmkomedie fra 1981, regissert av Kaspar Rostrup. Filmen er basert på Ludvig Holbergs skuespill *[[Jeppe på Bjerget]]* fra 1722. Rollen som Jeppe spilles av Buster Larsen.

Filmen vant tre Bodilpriser: Beste film, beste skuespiller (Buster Larsen) og beste birolle (Kurt Ravn). Den deltok også på den 12. internasjonale filmfestivalen i Moskva.

## Handling
En baron og hans folk bestemmer seg for å gjennomføre et sosialt eksperiment. De bærer Jeppe, som er den mest udugelige bonden av dem alle, opp i baronens seng for å se hva som kommer til å skje.

Jeppe våkner og lurer på om han har kommet til himmelen, eller om han fremdeles er i live. Han forandrer raskt karakter fra å bli undertrykt og jaget av alle til enhver tid, til å bli en hensynsløs undertrykker selv. Han blir deretter, når baronenes eksperiment er overstått, kastet tilbake i det virkelige liv og havner på en møkkhaug.

## Medvirkende
*Buster Larsen som Jeppe
*Else Benedikte Madsen
*Henning Jensen
*Kurt Ravn
*Benny Poulsen
*Axel Strøbye
*Arthur Jensen
*Claus Ryskjær
*Claus Nissen
*Ole Ishøy
*Ove Verner Hansen
*Poul Thomsen
*Eddie Karnil
*William Kisum
*Torben Zeller
*Margrethe Koytu
*Søren Steen
*Paul Barfoed Møller

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Icebreaker

**«Icebreaker»** (norsk: *[[isbryter]]*) er en norsk elektropopsang som vant Melodi Grand Prix 2016, og som var Norges bidrag til Eurovision Song Contest samme år. Sangen framføres av Agnete Johnsen, og hun har skrevet den sammen med Gabriel Alares og Ian Curnow. I Eurovision Song Contest i Stockholm ble «Icebreaker» slått ut i semifinalen, og Norge kvalifiserte seg dermed ikke til finalen.

## Melodi Grand Prix
Rundt tusen låter kom inn til NRKs Melodi Grand Prix 2016, og «Icebreaker» var blant de ti som ble plukket ut til å delta i finalen i Oslo Spektrum lørdag 27. februar 2016. Sangen var det tiende og siste bidraget ut på scenen i finalen og avanserte til gullfinalen. Der vant «Icebreaker» en klar seier med  stemmer – nesten dobbelt så mange stemmer som andreplassen, Freddy Kalas og «Feel Da Rush». 

«Icebreaker» ble dermed Norges bidrag i Eurovision Song Contest 2016 i Globen i Stockholm.

## Eurovision Song Contest
Norge deltok i  som ble sendt direkte torsdag 12. mai 2016. «Icebreaker» var det 15. bidraget på scenen – etter den endelige vinneren Ukraina, og før Georgia. Sangen fikk  og ble nummer  i semifinalen. Siden det bare var de ti beste som kvalifiserte seg til finalen, røk Norge ut av konkurransen før finalen. Dette var første gang siden 2011 at Norge ikke var med i en Eurovision-finale.

## Listeplasseringer
Sangen ble utgitt for digital nedlasting 2. februar 2016 gjennom Aiko Music. «Icebreaker» lå fire uker på VG-lista med en ellevteplass som beste notering. «Icebreaker» ble også sertifisert med gull i Norge, noe som innebærer at sangen ble lastet ned eller strømmet minst 2 millioner ganger i Norge.

## Referanser
Tor Andersen

**Tor Andersen** kan vise til:

*Tor J. Andersen (født 1929), norsk sosialøkonom
*Tor Andersen (programleder) (født 1948), fullt navn Tor Kristian Andersen
*Tor Andersen (matematiker) (født 1948)
*Tor Atle Andersen (født 1980), norsk musiker
*Tor Andreas Andersen (født 1988), norsk orienteringsløper
Jus docendi

**Jus docendi** er den rett som en person med doktorgrad, gjerne nydisputert, tradisjonelt har hatt til å forelese ved det universitet eller annen utdannelsesinstitusjon hvor doktorgraden er ervervet. En person som foreleser ifølge denne rett, men ikke er ansatt ved den angjeldende institusjon kalles **privatdosent**, en som altså ikke er ansatt som dosent.

Retten ble ofte tidligere utnyttet for at vedkommende kunne bringe seg selv i en bedre posisjon i forhold til senere å bli ansatt.

Uttrykket blir brukt særlig om utenomnordiske forhold, på tysk dreier det seg da helst om en **Privatdozent**.
Nicolai Olsen Normann

**Nicolai Olsen Normann** (født 26. oktober 1780 i Trondheim, død 13. desember 1859 i Trondenes) var en norsk handelsmann og gårdbruker.
Han var stortingsrepresentant for Finmarkens Amt i tre perioder; 1818–1820, 1821–1823 og 1833–1835.

Normann var sønn av utliggerborger Ole Normann på Elsnes i Trondenes og Elisabeth Hevitte Strøm. Selv var han handelsmann, gårdbruker og divisjonssjef for kystvernet. Han var medlem av Senjen og Tromsø matrikulkommisjon i 1819, medlem av herredsstyret i 1838 og forlikskommissær.

Normann var innehaver av Borgerdådsmedaljen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Marsjering

**Marsjering** (av fr. *marcher*), også kalt **paradering** og **defilering**, er en synkron handling, der folk (og noen dyr, som flamingoer) går i ordnet i flokk eller forflytter seg under militær kommando og utfører ulike handlinger i takt, med større eller mindre hurtighet. Når man marsjerer skal blant annet føttene til dem som er med treffe og forlate bakken synkront og taktfast. Likeledes skal vendinger, kursendringer, stopp og andre bevegelser skje synkront. Selve marsjeringen foregår gjerne på linje eller i rekker.

I det militære er det vanlig å øve på marsjering, for å oppnå størst mulig synkron presisjon. Også musikkorps øver på å marsjere for å kunne opptre med stil ved parader etc. I Norge er det vanlig for både musikkorps og skolebarn å marsjere i tog på 17. mai (grunnlovsdagen). I senere år har også mange barnehager begynt å marsjere på denne festdagen. I mange andre land er det vanlig å marsjere i militærparader og lignende, for eksempel når man utfører æresvakt og i vaktavløsninger. I Norge regnes gjerne Hans Majestet Kongens 3. Gardekompani (gardemusikken) som det ultimate marsjerende musikkorpset i landet.

Marsjering er opphavet til den musikalske sjangeren marsj, som karakteriseres av markerte og regulære rytmer og med et tempo som er tilpasset denne måte å bevege seg på. Marsjmusikk blir spilt i mange sammenhenger, både når det marsjeres (eksempelvis Gammel Jegermarsj) og i så forskjellige sammenhenger som bryllup (bryllupsmarsj) og begravelser (sørgemarsj).

## Se også
* Opptog
* Prosesjon
* Gravfølge
* Karneval

## Eksterne lenker
* Marsjering.no
* Korpsnett Norge
* 3. gardekompani
Jorden er flad

***Jorden er flad*** er en dansk dramakomedie fra 1977,  regissert av Henrik Stangerup. Han skrev manuset sammen med Fausto Wolff. Filmen er basert på Ludvig Holbergs skuespill *[[Erasmus Montanus]]*. Filmens handling er imidlertid lagt til Brasil og i filmen medvirker brasilianske skuespillere, som taler portugisisk.

Det ble allerede under innspillingen reist kritikk av filmens premiss om bruk av brasilianske skuespillere m.m, idet filmen mottok dansk filmstøtte. Filmen fikk negativ kritikk, da den ble vist i Danmark og ble en publikumsmessig fiasko.

Filmen ble vist ved Filmfestivalen i Cannes, hvor de franske kritikerne gav den gode anmeldelser.

## Medvirkende
*Torben Bille - *Deus ex Machina*
*Fábio Carmargo - *Dom Pedroca/Per Degn*
*Glória Cristall - *Lisinha de Oliveira*
*Paulo Fortes - *Geronte de Oliveira/Jeronimus*
*Wilson Grey - *Joaquim Montanha/Jeppe Berg*
*Milton Luiz - *Dom Sebastião/Jesper Ridefoged*
*Lúcia Mello - *Nillinha Montanha/Nille Berg*
*Luis Pelegrini - *Harlekin*
*Abel Prazer - *Maneco Montanha/Jacob Berg*
*Telma Reston -*Madalena de Oliveira/Magdelone*
*Fausto Wolff	- *Erasmus Montanus/Rasmus Berg*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Florin Iaru

**Florin Iaru** (pseudonymet til **Florin Râpă**, født 24. mai 1954 i București) er en rumensk dikter.

## Biografi
Florin Râpă studerte filologi ved Universitetet i'' ''București, og ble ferdig i 1978.

Etter at han ble ferdig med universitetsstudiene var han lærer, først i Galați og så i Bulbucata, til 1982. I 1990 ble han ansatt i redaksjonen i forlaget *Cartea Românească*, og mellom 1991 og 1992 var han ansatt i redaksjonen i avisen *Cotidianul*.

Han har to barn, ett fra et tidligere ekteskap og ett sammen med sin nåværende kone, forfatteren Cecilia Ștefănescu. 

## Verk
Han publiserte sine første dikt som barn, i 1962, i barnetidsskriftet *Luminița*. Han var medlem av litteratursirkelen *Cenaclul de luni*, ledet av litteraturkritikeren Nicolae Manolescu.

I 1981 publiserte han diktsamlingen *Cântece de trecut strada* og i 1982 var han med i diktantologien *Aer cu diamante*.

## Bøker (utvalg)
* *Cîntece de trecut strada*, 1981, som han fikk Forfatteforeningens debutpris for
* *Aer cu diamante*, 1982
* *La cea mai înaltă ficțiune*, 1984
* *Înnebunesc și-mi pare rău*, 1990
* *Poeme alese*, 2002
* *Fraier de București*, 2011
* *Povestiri cu final schimbat*, 2013
**Sînii verzi*, 2017
**Jos realitatea!, 2019*

## Deltakelse i antologier
* *Testament - Antologie de Poezie Română Modernă / Testament - Anthology of Modern Romanian Verse* ediția a doua (rumensk/engelsk-utgave) - redaktør og oversetter Daniel Ioniță, med Eva Foster, Rochelle Bews, og prof. dr. Daniel Reynaud - Editura Minerva, ianuar 2015. ISBN 978-973-21-1006-5

* *Streiflicht – Eine Auswahl zeitgenössischer rumänischer Lyrik* (81 rumänische Autoren), - oversetter Christian W. Schenk, Dionysos Verlag 1994, ISBN 3980387119

## Foto
I 2010 hadde han en fotoutstilling i București.

## Referanser

## Eksterne lenker
***Intervjuer (på rumensk)***
* „În 1989 s-a terminat cu optzecismul”. Interviu cu Florin IARU, Svetlana Cârstean, *Observator cultural* - numărul 71, iulie 2001
* La masa Adevărului. Florin Iaru, scriitor: „Mă gândesc să emigrez”, 20 august 2010, George Rădulescu, *Adevărul*
* Florin Iaru, poet: „Printre revoluționari e plin de impostori!”, 14 iunie 2011, Andrei Crăciun, *Adevărul*
* Cercul poeților bătuți la Revoluție, 13 iunie 2011, Andrei Crăciun, *Adevărul*
* Poetul Florin Iaru: Călătoria lui Ceaușescu în Iran a fost cheia reușitei din '89, 14 Decembrie 2011, Alexandra Jeles, *România liberă*
* Florin Iaru: „În cea mai fericită zi din viața mea aș fi dorit să fi băut o Coca Cola”, 26 octombrie 2012, Daniel Cristea Enache, *Ziarul de Duminică*
Skomagerprinsen

***Skomagerprinsen*** (originaltittel: **) er en svensk stumfilmkomedie fra 1920 i regi av danske Hjalmar Davidsen. Jens Locher skrev manuset, som var basert på Ludvig Holbergs skuespill *[[Jeppe på Bjerget]]* fra 1722. Hovedrollen spilles av Carl Alstrup.

## Innspillingsfakta
Filmen ble spilt inn i Palladiumfilms studioer i Hellerup, Danmark.

## Handling
Fyrsten i en  småstat morer seg med å bytte rolle med en skomaker en viss tid, blant annet for å unngå besøk av en prinsesse, som hans statsråd vil gifte ham bort med. I sin nye rolle som fyrste skaper skomakeren den ene skandalen etter den andre. Det verste er hans grove fornærmelse av  prinsessen, som kommer på besøk. En kammertjener oppsøker da sin herre, som i mellomtiden har gjort noe ulovlig og blitt satt i arresten. Tjeneren lykkes i å befri ham, hvorpå alt sammen ordner seg til alle parters tilfredshet.

## I rollene
*Carl Alstrup - Henrik XXI og skomaker Karlsson (dobbeltrolle) 
*Maja Cassel - Prinsesse Charlotte 
*Viking Ringheim - August, kammertjener 
*Oda Larsen - Amalia Karlsson, skomakerhustru

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Loffe som milionær

***Loffe som milionær*** (originaltittel: **) er en svensk filmkomedie fra 1948 regissert av Gösta Bernhard. Filmen er løst basert på Ludvig Holbergs skuespill *[[Jeppe på Bjerget]]* (1722).

Filmen ble spilt inn i Imagoateljéerna i Stocksund.

## Rolleliste
*Elof Ahrle - Loffe Frid, loffer / Baron Elof Gustaf Jeremias Ezebius Igelstam 
*Sture Lagerwall - Skuespilleren Helmer / Igelstams tjener / Filmens introduktør 
*Iréne Söderblom - Lisa Lagberg / Elisabeth Flower, filmskuespillerinne 
*Fritiof Billquist - Magnus Häggström 
*Marianne Gyllenhammar - Skuespillerinnen Ingrid / Valencia 
*Wiktor «Kulörten» Andersson - Trubbnos, loffer 
*Rut Holm - Skuespillerinnen Tora / Kokka Rutan 
*Carl-Gustaf Lindstedt - Den ene broren Knas 
*Nils «Knas» Ohlson - Den andre broren Knas 
*Gunnar «Knas» Lindkvist - Emil Knas, den tredje broren'
*Harry Rydberg - Lången, loffer 
*Harry Sylvner - Skånske Viktor, loffer 
*Peggy - hunden Pettersson 
*Alf Östlund - Baron Igelstam 
*Arne Källerud - Skuespiller 
*Arne Lindblad - Greven, loffer 
*Gösta Jonsson - Den svartsyke skuespilleren 
*Birgit Wåhlander - Fru Häggström

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Florin Mugur

**Florin Mugur** (født **Legrel Mugur**, 7. februarie, 1934 i București, død 9. februarie, 1991) var en rumensk dikter, essay- og prosaforfatter. 

Florin Mugurs far var journalist.

Han debuterte i 1948 i litteraturbilaget til avisen *Tînărul muncitor*, og studerte ved Litteratur- og kritikkskolen «Mihai Eminescu».

I 1960 ble han ferdig med studiene ved Filologiavdelingen, Universitetet i București (1960). Han arbeidet først som lærer i to landsbyer før han ble korrektor i forlaget *Cartea Românească*, og visesjefredaktør i tidsskriftet *Argeș*.

Han var en nær venn av Norman Manea.

Da konen, Iulia, døde, og han selv var meget syk, begikk han selvmord.

## Bøker (utvalg)
; Ante mortem
* *Cântecul lui Philipp Müller* (1953)
* *Romantism* (1956), dikt
* *Casa cu ferestre argintii* (1959), dikt
* *Visele de dimineață (1961), dikt
* *Mituri* (1967), dikt
* *Destinele intermediare* (1968), dikt
* *Cartea regilor* (1970), dikt
* *Cartea prințului* (1973), dikt
* *Piatra palidă* (1977)- fikk Forfatterforeningens premie 
* *Portretul unui necunoscut* (1980), dikt
* *Dansul cu cartea* (1981), dikt
* *Vârstele rațiunii. Convorbiri cu Paul Georgescu* (1982)
* *Viața obligatorie* (1983), dikt
* *Spectacol amânat* (1985), dikt
* *Schițe despre fericire* (1987)
* *Firea lucrurilor* (1988), dikt
* *Aproape noiembrie* (1972), prosa
* *Convorbiri cu Marin Preda* (1973)
* *Profesiunea de scriitor* (1979), intervjuer
* *Ultima vară a lui Antim* (1979), roman
; Post mortem
* *Scrisori la capătul zilelor" (2002)*

== Referanser ==
<references />

== Bibliografi ==
* [[Aurel Sasu]], *Dicționarul biograficc al literaturii române M-Z*, Ed. Paralela 45, Pitești, 2006, p. 151-152
* Ion Bogdan Lefter, *5 poeți: Naum, Dimov, Ivănescu, Mugur, Foarță*, Ed. Paralela 45, Pitești, 2003, p. 283-285
* Lucian Raicu, *Practica scrisului și experiența lecturii'', Cartea Românească, București, 1978, p. 318-321

## Eksterne lenker
* Artikkel i România culturală (rumensk)
* Artikkel i România literară (rumensk)
Carl Theodor Dahl

**Carl Theodor Dahl** (født 1802 i Tønsberg, død 11. mars 1862 i Fredrikshald) var en norsk jurist, auditør og stortingsmann. Han var sønn av eidsvollmannen Carl Adolph Dahl og far til Carl Adolf Dahl.

Han var student fra Kristiania katedralskole i 1821 og ble cand. jur. i 1826. Han var deretter advokatfullmektig i tre år og prokurator i Smaalenene. Fra 1831 og til han døde var han auditør ved 1. akershusiske brigade.

I 1845 representerte Dahl Fredrikshald på Stortinget. Han var medlem av militærkomiteen. Ellers var han lite aktiv politisk, men var medlem av bystyret i Fredrikshald i 1860–1861.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wendelstein 7-X

**Wendelstein 7-X** er en stellerator i Greifswald i Tyskland. Pr. desember 2015 er fusjonsreaktoren verdens største i stelleratorklassen.

Formålet med reaktoren er å evaluere hvilke hovedkomponenter som skal brukes i fusjonreaktor, i veien fram mot en reaktor som produserer nettoenergi (produsere mer energi enn det som blir brukt under prosessen). Den 10. desember 2015 ble reaktoren skrudd på for aller første gang, da et milligram heliumgass lyste i et tiendelssekund. Dette var imidlertid kun en test for å se at reaktor klarte å oppnå en høy nok temperatur - omtrent 150 millioner grader celsius. 

Videre forsøk med hydrogen i kjernereaksjonene, skal settes i gang utover 2016.

## Referanser
Jeppe paa Bjerget (stumfilm)

***Jeppe paa Bjerget*** er en dansk kort stumfilm fra 1908. Regissørens identitet er ukjent. Manuset var basert på Ludvig Holbergs skuespill *[[Jeppe på Bjerget]]* (1722).

## Rolleliste
*Gustav Lund - Jeppe
*Robert Storm Petersen - Ridefogdens kone

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Truls Wigdel

**Truls Wigdel** (født 1999) er en norsk svømmer som representerer Stavanger Svømmeklubb i Stavanger. Han deltok under European Youth Olympic Festival (EYOF) i Tbilisi. 

## Medaljer i norske mesterskap

## Referanser
Slaget ved Santa Cruz de Tenerife i 1706

**Slaget ved Santa Cruz de Tenerife** var et mindre slag under den spanske arvefølgekrigen der en engelsk flåte på 13 skip kommandert av admiral John Jennings gjorde et mislykket forsøk på å erobre byen Santa Cruz de Tenerife. Jennings var tidligere ansvarlig for de engelske triumfene på Den iberiske halvøyen og gjorde det samme på Kanariøyene for Karl II av England, men tilbudene deres ble avvist.

## Slaget
I 1706, under den spanske arvefølgekrigen, hadde Filip V mistet Gibraltar til en engelsk-nederlandsk flåte kommandert av George Rooke, de spanske gallionene i havnen i Vigo hadde blitt brent eller  kapret, og den allierte arméen var på vei inn i Castilla etter å ha vunnet over Aragón, Catalonia og Valencia. I denne situasjonen seilte admiral John Jennings inn i Santa Cruz-bukten med 12 linjeskip og flere mindre krigsskip for å erobre byen eller få den til å overgi seg til England. De engelske skipene ble utsatt for tung kanonild fra gjemte kystartilleri, som påførte skipene store skader.

Etter at  et første forsøk på å gå i land ble drevet bort av det spanske artilleriet i San Cristóbal-borgen, sendte Jennings et sendebud til myndighetene i Santa Cruz og bad om unnskyldning for angrepet og sa det var en feil. I tillegg ba sendebudet myndighetene på øya om å gå inn på den østerrikske siden med trussel om å ta byen med makt. Borgermester José de Ayala y Rojas, som ledet forsvaret av Santa Cruz i guvernør Agustín de Robles' fravær avslo, og bekreftet troskapen til kong Filip Vs øyer. «Om Filip, vår konge, hadde mistet alt på halvøya, ville disse øyene fremdeles være trofaste mot ham..» sa han. Etter dette trakk den engelske flåten seg tilbake.

## Ettervirkning
Selv om den britiske flåten raskt trakk seg bort om natten, patruljerte spanske armerte militssoldater Santa Cruz, og få måneder i Leene Palmet. Denne seieren over engelskmennene ble lagt til byvåpenet til Santa Cruz de Tenerife, et nytt løvehode,. De britiske gikk til nytt angrep på Kanariøyene i 1743 og i 1797.

## Referanser


## Kilder
* 
* 
* 
* 
* 
*
Anna Margareta von Haugwitz

**Anna Margareta von Haugwitz** (født 16. januar 1622 i Calbe (Saale) i Tyskland, død 20. mars 1673 i Stockholm) var en tysk adelsdame, gift med greve Carl Gustaf Wrangel.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Anna Margareta var datter av Balthasar Joachim von Haugwitz og hans hustru Sophie von Veltheim. Hennes far døde da hun var fire år gammel, og hun ble tidlig foreldreløs. I 1630 ble hun plassert i et cistercienserkloster i Egeln, og kom senere under grevinnen av Lowensteins omsorg, som gav henne en utdannelse. Gjennom sin verge ble hun i 1636 myndling til Johan Banér og kom til å omgås i de svenske militærleirer, der hun møtte Carl Gustav Wrangel, en av Sveriges ambisiøse og fremgangsrike militære ledere. 

### Gift med greve Wrangel
Paret forlovet seg i mai 1640 og giftet seg i juni i militærleiren ved Saalfeld i Thüringen. Anna Margareta von Haugwitz tilhørte lavadelen i Tyskland og hadde ingen inntekt da hun inngikk ekteskap med Wrangel.

Ekteskapet med C.G. Wrangel var trolig lykkelig og paret fikk elleve barn, fem sønner og seks døtre. Bare tre døtre overlevde til voksenalder. Etter trettiårskrigens slutt i 1648 levde hun en tid i Nürnberg og bosatte seg siden med ektemannen på hans gods i svensk Pommern. Anna Margareta von Haugwitz var aktiv og fungerte som godseier selv om ektemannen fortsatt var i live. Det ser ut til at hun fikk ansvaret for godsets økonomi og drift av ektemannen, noe som blir merkbart av at de underordnede på godset rettet søknader, klager og brev om forhold på godset til henne og ikke hennes mann. Hun behandlet spørsmål om hvem som skulle få leie forskjellige gårder under godset, men inngrep også i rettsanliggender, og klarte i 1665 å forhindre at en henrettelse av en dragon ble gjennomført i Kristianstad. Von Haugwitz tok også imot forespørsler om å anbefale søknader til ektemannen.

I Sverige levde paret vekselvis mellom Wrangelska palasset i Stockholm og på Skoklosters slott.

I sitt testamente donerte hun en sum penger til sin fødeby Calbe, som hvert år skulle deles ut til trengende på hennes fødselsdag. Hun døde etter langvarig sykdom. Anna Margareta von Haugwitz er begravd i det Wrangelske gravkoret i Skoklosters kirke.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
*
Munken Gamli

**Munken Gamli** (norrønt **Gamli kanóki**; *«[[kannik]]en Gamle»* eller *«den gamle kanniken»*) var en islandsk skald som levde i siste halvdel av 1100-tallet, kanskje også inn på 1200-tallet. Det er uklart om «Gamli» skal forstås som «den gamle» eller som et navn. I *Jóns saga postula* kalles han *broðir Gamli*, noe som tolkes som at det er et navn. Navnet «Gamli» er kjent fra andre personer i sagatiden, men var ikke mye brukt.

## Diktningen
Gamli er best kjent som forfatteren av Harmsól, en kristen dråpa skrevet på versemålet dróttkvætt med 65 strofer og fem «*stefjabalkar*» (stev-bolker). Dråpaen har blitt bevart i det islandske manuskriptet *AM 757 a 4to*, hvor både dråpaens navn og Gamli kanóki er nevnt. Fredrik Paasche skriver om diktet at *«Den dag i dag virker kvadet levende; det er adlet av skaldens trang til 'hjertets renhet' og gjennemglødet av hans hvilesøkende Krist-tro.»* 

Navnet Harmsól betyr «Sorgens sol», og det er Kristus som er sorgens sol. Fredrik Paasche hevder at diktet er skrevet i god overensstemmelse med de herskende religiøse stemninger i renessansens Europa i det 12. århundre.

Tradisjonelt blir dróttkvætt-stilen forbundet med verdslige dikt om fyrster og høvdinger, men stilen ble beholdt i de kristelige diktene som ble skrevet i det 12. og 13. århundre. Blant disse diktene regnes Harmsól av enkelte forskere blant de beste: *«I konseptet til ei utgreiing om kristelige dråper frå det 13. hundreåret tek Vésteinn Ólason fram at det snautt har vore skrive eit betre verk enn Harmsól dersom ein samanliknar med det som har vore sagt frå gamalt av.»*

Gamli sies også å ha skrevet en dråpa – **Jóansdrápa** - om apostelen Johannes, hvor fire strofer i hrynhend versemål har blitt bevart i Jóns saga postula. Sagaens forfatter sier her at Gamli var kannik i Augustinerordenens kloster *Þykkvabæjarklaustur* i det sørøstlige Island - og dette er den eneste biografiske opplysningen vi har om Gamli. Klosteret ble grunnlagt i 1168 med Torlak Torhallsson som sin første abbed, og diktet Harmsól kan, av filologiske grunner dateres til perioden 1175-1200, noe som omtrent kan gi oss informasjon om når Gamli kanóki levde.

Filologen Finnur Jónsson anfører at diktningen ikke utmerker seg på noen måte i poetisk henseende, men er interessant i valget av tema og innhold.
 
## Referanser


## Eksterne lenker
*Gamli kanókis dikt på Skaldic Poetry of the Scandinavian Middle Ages
*Jónsson, ''Den oldnorske og oldislandske litteraturs historie'', bd. III
Nevrotoksin

**Nevrotoksiner** eller **nervegift** er giftstoffer som særlig angriper nervesystemet gjennom å hemme nevronenes funksjoner,og nevroner finnes i hele hjernen og nervesystemet. Nevrotoksiner er til stede i store antall i det naturlige miljøet rundt oss. Noen giftige dyr, som for eksempel giftslanger med flere, produserer nevrotoksiner selv, men også tungmetaller, som bly og lignende, er nevrotoksiner. Nevrotoksiner brukes dessuten av noen regjeringer for mengdekontroll og krigføring.

Giften virker gjennom å påvirke nervecellenes aksjonspotensial eller gjennom å virke på signaloverføringen i synapsene. Symptomene kan være både sensoriske og motoriske. Sensoriske symptomer kan gi seg utslag i form av vedvarende smerter og prikking i huden, nummenhet og helt eller delvis tap av følelse ett eller flere steder på kroppen. Motoriske symptomer kan gi seg utslag i form av sløvhet, skjelvinger, kramper og lammelser.

Nevrotoksiner kan oppstå på flere måter, for eksempel som følge av miljøforurensing, der dyr og mennesker påvirkes av tungmetaller (eksempelvis bly og kvikksølv) og enkelte løsemidler. Stivkrampe- og difteribakterier produserer også nevrotoksiner.

Det finnes to måter å bli eksponert for nevrotoksiner; akutt og kronisk eksponering. Akutt eksponering kan for eksempel være en slangebitt, mens kronisk eksponering innebærer langsom eksponering over tid, som for eksempel forgiftning av tungmetaller.

Nevrotoksiner kan forårsake permanent skade på nervesystemet og gi nevrologiske senskader og/eller sykdom. De kan også være dødelige, som følge av at hjernen og nervene skades eller bedøves, slik at viktige kroppsfunksjoner i det autonome nervesystemet slutter å fungere. Noen ganger kan kjemikalier brukes til å blokkere funksjonen til et nevrotoksinene, men ikke alltid.

## Medisinsk bruk
Nevrotoksiner kan også være medisinsk fordelaktige. I så måte brukes for eksempel botulinumtoksin til en rekke formål innen medisinen, inkludert som profylakse mot lidelser som migrene (PREEMPT-regimet) og klasehodepine, samt til behandling av vedvarende muskelspasmer i føtter, ankler, håndledd, hender, øyelokk, ansikt, nakke og skuldre hos voksne (for barn kun føtter og ankler). Det brukes dessuten til å behandle overaktiv blære med urinlekkasje (injiseres i blæreveggen) og kraftig svetting i armhulene med mer.

## Referanser
Mezzolasjøen

**Mezzolasjøen** (italiensk: *Lago di Mezzola*) er en liten innsjø nord i regionen Lombardia i Italia.

Innsjøen ligger like nordøst for Comosjøen, og er skilt fra denne av våtmarksdelen av naturreservatet *Riserva Naturale Pian di Spagna e Lago di Mezzola*. I tidligere tider var sjøen forbundet med Comosjøen, og var kjent i antikken som *Summus Lacus* («sjøens topp»). Elven Adda har gjennom årene deponert sedimenter i det nåværende våtmarksområdet, slik at innsjøene er blitt skilt.

Fiskearter som holder til innsjøen er gjedde, abbor, suter, karpe og sørv. Naturreservatet som innsjøen ligger i, er et viktig område for hekkende trekkfugler.

Steder ved innsjøen:  Verceia på østbredden. Campo Mezzola, Novate Mezzola og Mezzolpiano i nordenden.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Riserva Naturale Pian di Spagna e Lago di Mezzola'' – Offisiell nettside
Türk Milletler Birliği Televizyonu

**Türk Milletler Birliği Televizyonu**, tidligere **Türk Müzik Birliği Televizyonu** (på engelsk omtalt som *Turkish Music Box Television*), forkortet **TMB TV**, er en tyrkisk TV-kanal. Kanalen ble grunnlagt som en musikk-TV-kanal av Naim Burak Elçi etter en beslutning tatt av forsamlingen av kulturministre på TÜRKSOYs toppmøte i Bisjkek i desember 2009. I 2022 ble kanalen kjøpt opp av aserbajdsjanske investorer og endret navn og programprofil.

TMB TV kringkastes over kabel-TV-nettet til over to hundre millioner TV-seere (i 2012) i Europa og Asia, og ble regnet som den største tyrkiskspråklige musikkanalen etter antall potensielle seere.

TV-kanalen eier rettighetene til formatet til Tyrkvisjonens sangkonkurranse. Den er også hovedarrangør av den internasjonale konkurransen og medarrangør av flere regioners lokale utvalgskonkurranser.

## Program (utvalg)
* *TMB Haber*; nyhetssendinger
* *Mevzu ne?*
* *Sinema kuşağı*
* *Ben yeni*

## Tidligere programposter (utvalg)
* *Akşam Güneşi*; direktesendt musikkprogram som blant annet viser musikk på forespørsel fra TV-seere.
* *Hit 5*; daglig oppdatert topp-fem-liste over de mest hørte sanger i «den tyrkiske verden».
* *TMB 20*; topp-20-liste. De mest populære sangene fra landene i «den tyrkiske verden».
* *TMB Magazin*; musikknyheter.

## Referanser


## Kilder
* TMB TV, programlar 

## Eksterne lenker
* TMB TV 
* TMB RU
Yehuda Shoenfeld

**Yehuda Shoenfeld** (født 14. februar 1948 i den slovakiske del av Tsjekkoslovakia) er en israelsk lege og forsker med autoimmun sykdom som fagfelt. Han arbeider ved Sheba Medical Center i Tel HaShomer og Sackler Faculty of Medicine ved Universitetet i Tel Aviv. Han er redaktør for to tidsskrifter, *Harefuah* som utgis på hebraisk med sammendrag på engelsk, og *Israel Medical Association Journal*. Han er sjefsredaktør i *Autoimmunity Reviews* og medredaktør i *Journal of Autoimmunity*.

## Syn på vaksiner

Shoenfeld har fått størst oppmerksomhet for sitt syn på vaksiner, særlig gjelder dette vaksinen mot HPV-relatert kreft. Han har opptrådt som vitne i en rekke saker hvor pasienter som hevder seg rammet av alvorlige bivirkninger av vaksinen. Han har i denne sammenheng introdusert et eget syndrom som han har kalt ASIA (Autoimmune/inflammatory syndrome induced by adjuvants)  Denne diagnosen anerkjennes imidlertid ikke som reell av fagfeller.

I 2015 gikk Shoenfeld og seks israelske kolleger sammen med de canadiske forskerne Chris Shaw og Lucija Tomljenovic i en studie hvor det ble konkludert med at HPV-vaksinen ga adferdsendringer hos mus. Denne studien ble i 2016 trukket tilbake etter at fagfeller hadde påpekt at studiens metode ikke holdt mål og at konklusjonene som ble trukket ikke kunne støttes.

Shoenfeld deltok i 2011 i filmen *The Greater Good* som blant annet fremmer myten om at MMR-vaksinen fører til autisme. Han har også deltatt som foredragsholder på en rekke vaksinekritiske konferanse sammen med blant andre Andrew Wakefield, og sitter i det vitenskapelige rådet hos den vaksinekritiske organisasjonen Children’s Medical Safety Research Institute.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Eilif Skaar

**Eilif Skaar** (født 27. november 1886 i Fana, Norge, død 7. august 1954 i Stockholm) var en norskfødt svensk filmprodusent og produksjonsleder. 

Han var sønn av personalkapellan, senere prost i Ringerike prosti, Nils Fredrik Christian Bruun Skaar og  Marie Elisabeth Olsen.
Han tok examen artium ved Kongsgård skole i Stavanger i 1904 da hans far var sogneprest i Strand i Ryfylke.
Skaar ble ansatt som eksportsjef ved AB Svenska Biografteatern og var også dette ved AB Svensk Filmindustri 1913-1923. Han ble direktør for Svensk Filmexport AB i 1924. Skaar ble studiosjef ved Europa Studio i 1935.

## Se også
* Eilif Skaars filmografi

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Slaget ved Almansa

**Slaget ved Almansa** ble utkjempet den 25. april 1707. Det var et av de mest avgjørende slag i den spanske arvefølgekrigen. I Almansa slo den fransk–spanske arméen under Berwick grundig den allierte styrken til Portugal, Storbritannia og De forente Nederlandene ledet av Jarlen av Galway, og tok tilbake det meste av Øst-Spania for Bourbon.

Slaget er blitt beskrevet som «trolig det eneste slaget i historien hvor de britiske styrkene var kommandert av en franskmann, og de franske styrkene av en brite»

## Slaget
Den fransk-spanske arméen på rundt 25&nbsp;000 mann besto av like mange spanjoler som franskmenn, i tillegg et irsk regiment. Mot demsto en styrke med hovedsakelig engelskmenn og portugisere sammen med nederlendre, tyskere og franske hugenotter.

Slaget startet med artillerild fra begge sider. Da Galway benyttet reservene sine for å angripe det fransk-spanske sentret, satte Berwick ut en sterk styrke med fransk-spansk kavaleri mot den svekkede engelske-portugisiske linjen og utryddet de portugisiske rytterne. En generell nedslakting fulgte, og bare det portugisiske infanteriet holdt stand der de ble angrepet fra tre sider. De overga seg da mørkret senket seg. Galway mistet 5&nbsp;000 som omkom og 12&nbsp;000 mann som ble tatt til fange. Av arméen hans på 22&nbsp;000 klarte bare 5&nbsp;000 å komme seg unna til Tortosa.

## Ettervirkning
Seieren var en stort steg mot å sikre Spania for Bourbon. Den største armêen til de allierte var nå ødelagt, og tronpretendenten Filip tok tilbake initiativet og tok Valencia.

Byen Xàtiva ble brent ned og endret navn til *San Felipe* for å straffe ham (til minne om dette henger fremdeles portrett av monarken oppned i det lokale museet L'Almodí.)

Innen kort tid var de eneste gjenværende allierte for den habsburgske tronpretendenten erkehertug Karl, støttespillerne 
hans i Catalonia og på Balearene.

Fredrik II av Preussen kalte Almansa «det meste vitenskapelige slaget i hundreåret vårt», mens Winston Churchill en gang sammenlignet det knusende britiske nederlaget til katastrofer som ventet den britiske armeen foran Nazi-Tyskland i starten av den andre verdenskrigen

## Litteratur
* Bernhard von Poten (utg.): *Handwörterbuch der gesamten Militärwissenschaften.* Band 1, Bielefeld/Leipzig 1877, S. 120f.
* Hanns Eggert Wilibald von der Lühe: *Militärkonversationslexikon.* Band 1, Leipzig 1833, S. 139f.
* Tony Jaques, Dennis Showalter: *Dictionary of battles and sieges. A guide to 8500 battles from antiquity through the twenty-first century.* Band 1, Greenwood Press, Westport (Connecticut) 2007, S. 37.

## Eksterne lenker
* Panoramasyn av II Recreation of the Battle of Almansa (2009)http://www.gigapan.org/viewGigapanFullscreen.php?id=22346
*Kart og beskrivelse av Almansa.http://www.spain.info/en/que-quieres/ciudades-pueblos/otros-destinos/almansa.html
Eystein Valdason

**Eystein Valdason** (norrønt *Eysteinn Valdason*) var en norrøn, sannsynligvis islandsk skald som levde på 900-tallet. 

Han er en av åtte Torsskalder som ble sitert av Snorre Sturlason i kapitlet om tors-kjenninger i *[[Skaldskaparmål]]*. Eystein er der representert med tre halvstrofer, som alle handler om Tors kamp mot Midgardsormen. De er av stilistiske grunner datert til 900-tallet eller rundt 1000. Han regnes vanligvis for å ha levd på 900-tallet, hovedsakelig på grunn av det hedenske temaet og stilen i poesien hans. 

Ut fra Snorres introduksjoner i Skaldskaparmål - *ok sem kvað Eysteinn Valdason' * og *enn kvað Eysteinn* - var Eystein Valdason en velkjent skald på denne tiden, men i dag er han så ukjent at det ikke engang mulig med sikkerhet å fastslå hans nasjonalitet. Han vanligvis kategorisert som islending, men dette er basert på en rent statistisk resonnement: De fleste av de norrøne poeter var faktisk islendinger på dette tidspunktet.

Den svenske religionsforskeren Åke Ohlmarks har hevdet at Eystein Valdason var dansk, basert på at farsnavnet Valdi er en kortform av *Valdimarr*, et navn som ikke forekommer på Island, men er vanlig i Danmark. Finnur Jónsson  anser ham som islending, selv om det ikke finnes bevis for dette synet. 

## Diktningen
I dag kjennes bare de tre versene fra Skaldskaparmål fra Eysteins diktning. Versene er skrevet i versemålet dróttkvætt og har sannsynligvis tilhørt et lengre dikt. Innholdet er en beskrivelse av guden Tor og jotnen Hyme som drar ut på havet for å fiske opp Midgarsormen.

:*Sín bjó Sifjar rúni* 
:*snarla, framm, með karli,* 
:*hornstraum getum Hrímnis* 
:*hrœra, veiðarfœri.*

## Referanser


## Litteratur
* Åke Ohlmarks, *Tors skalder och Vite-Krists: Trosskiftestidens isländska furstelovskalder 980–1013*, Gebers, Uppsala, 1958, side 38-40, 197x, 309-311??
* Finnur Jónsson, Den islandske litteraturs historie, København (1907)

## Eksterne lenker
*Eystein Valdason, norrøn tekst, Scaldic Poetry
*Skaldskaparmål, norrøn tekst, heimskringla.no
*[Norrøn tekst etter Finnur Jónsson med dansk oversettelse, heimskringla.no](http://heimskringla.no/wiki/Et_digt_om_Tor_(B1))
Breisjøen (Sør-Fron)

**Breisjøen** er en innsjø i Sør-Fron kommune i Innlandet. Den har utløp mot nordvest til elva Espa, som renner ned til innsjøen Olstappen.

Innsjøen ble i 1973 vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag.

## Referanser
Tathāgatagarbhasūtraene

**Tathāgatagarbhasūtraene** er en gruppe mahāyānasūtraer som presenterer forestillingen om en «livmor» eller et «embryo» (*garbha*) til *[[Tathagata|tathāgata]]* eller Buddha. Ethvert sansende vesen har evnen til å oppnå Buddhanatur på grunn av *tathāgatagarbha*.

Forestillingen oppstod i det søræstlige India, men ble svært mye påvirket av utviklingen av østasiatisk buddhisme, hvor det ble likestilt med *Buddhadhātu*, «buddhaelementet» eller «buddhanaturen».
Tathāgatagarbhasūtraene omfatter blant annet tathāgatagarbhasūtraen, sūtraen om dronning Śrīmālās løvebrøl, Mahāyāna mahāparanirvāna sūtraen og Aṅgulimālīya Sūtra. Beslektede ideer er å finne i Laṅkāvatārasūtraen og Avataṃsakasūtraen, såvel som vekkelsen av mahayana-troen som antas å være satt sammen i Kina. Også mahāyāna mahāparanirvāna sūtraen ble betydelig redigert i Kina.
La Glace

**La Glace** (*Conditorie La Glace*) er navnet på et konditori beliggende i Skoubogade i København.

Konditoriet ble grunnlagt den 8. oktober 1870 som *Henningsens Kælder* av slesvigeren Nicolaus Henningsen. Hans etterfølger Thorvald Schrøder endret navnet til det nåværende.

La Glace er et av de eldste konditorier i Danmark og er særlig kjent for sin *sportskage* som ble fremstillet i 1891 i anledningen av premieren på forestillingen *Sportsmænd* på Folketeatret.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Georg Peter Leganger

**Georg Peter Leganger** (født 20. juli 1801 i Idd, død 29. oktober 1870 i Fredrikshald) var en norsk trelasthandler, sønn av Rasmus Abildgaard Leganger. Han var stortingsrepresentant for Fredrikshald i én periode.

Leganger avla juridisk eksamen i 1821, og drev senere med trelasthandel i Fredrikshald.

I 1845 var han 2. representant fra Fredrikshald på Stortinget. Han var medlem av justiskomite nr 2.

Leganger var gift med Sophie Wilhelmine Hount, datter av eidsvollmann Peter Hount.

## Se også
* Leganger (slekt)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kyst-Andhra

**Kyst-Andhra** (Kōstā āndhra) er et landskap i delstaten Andhra Pradesh i India. Regionen var før 1953 en del av delstaten Madras og fra 1953 til 1956 en del av delstaten Andhra. Ifølge folketellingen i 2011 har området et areal på 95.442 km², som er 57,99 % av arealet til Andhra Pradesh, og en befolkning på 34.193.868, som er 69,20 % av befolkningen til Andhra Pradesh. Området omfatter kystdistriktene mellom Øst-Ghat og Bengalbukta, fra grensen til Odisha i nord til deltaet av Krishnaelven i sør.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Corneliu Calboreanu

**Corneliu (Schwarz) Calboreanu** (født 1943, død 22. oktober 2011) var en rumensk lydingeniør, best kjent for samarbeidet med rockegruppen Phoenix.

## Biografi
De siste sirka tretti årene av sitt liv bodde han i Amsterdam, Nederland.

Han døde som følge av et hjerteinfarkt.

Han er bisatt i den romersk-katolske kirkegården i Gărâna.

Djim Phoenix Calboreanu, aka *Djimbolia*, medlem av det hollandske duoen Circus Hoppa er hans sønn.

## Referanser