open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ølsjøen

**Ølsjøen**  er en innsjø som ligger i Nord-Aurdal kommune i Innlandet.  Største elv som munner ut i sjøen er Tisleia, mens elva Åbjøra dannes i utløpet fra sjøen. Innsjøen er regulert som inntaksmagasin for Åbjøra kraftverk.

Etter reguleringen henger de tidligere vannene **Bløytjernet** (utgjør nå den nordlige delen av vannet) og **Pardisfjorden** (utgjør nå den sørlige delen av vannet) sammen med Ølsjøen. Åbjøra dannes nord i tidligere Bløytjernet, der Bløytjerndammen demmer opp de tre vannene til ett. Fylkesvei 51 mellom Leira og Gol (over Golsfjellet) passerer vest av det tidligere Bløytjernet og nordvest for Ølsjøen.

Ølsjøen regnes som et bra fiskevann. Det er både ørret, abbor og sik der. Ved Pardisfjorden finnes også tilrettelagte fiskeplasser for bevegelseshemmede. I Bløytjernet og Pardisfjorden er lokalt fiskekort påkrevet, mens det i Ølsjøen også kan fiskes med felleskortet Fisking i Valdres.

## Referanser
Vannverk

Et **vannverk** er et anlegg for å preparere og distribuere drikkevann. Et vannverk har normalt en sjø eller en elv som kilde og suger ferskvann inn i et anlegg som renser vannet. Andre vannkilder kan være is, regnvann og brønner. Til og med saltvann gjøres drikkbart ved omvendt osmose.

## Metoder for rensing av drikkevann
Det første trinnet i rensing av drikkevann er filtrering. En del ferskvannskilder er vann og innsjøer som har fått tilført så mye planterester at det er myr langs bredden av vannet og økende mengder bunnslam i bunnen av vannet. Slike planterester gir vannet en rødbrun farge. Ved senere klorbehandling av vannet gir planterestene klorerte hydrokarboner som kan være kreftfremkallende. Sprangsjiktet i innsjøer forsvinner vår og høst, noe som gir vertikale strømninger i vannet med økende fare for at planterester og forurensninger kommer inn i vanninntaket.

Etter filtreringen kan det tilsettes kjemikalier som klor for å uskadeliggjøre bakterier i vannet. Dersom vannet er surt eller basisk kan det være aktuelt å tilsette lut eller saltsyre og dermed få nøytral pH i drikkevannet. Ved spesielle forurensinger kan det være aktuelt å tilsette kjemikalier som gir en utfelling ved at det dannes faste stoffer av en kjemisk reaksjon mellom forurensingen og det tilsatte kjemikaliet. Vannet bør da lagres i et stort utfellingskar lenge nok til at de faste stoffene synker til bunnen.

Flere vannverk har montert anlegg for ultrafiolett lysbehandling av vannet, som også er effektivt mot bakterier og virus.

## Vannprøver
De offentlige vannverkene tar regelmessig vannprøver av drikkevannet. Prøvene analyseres for:
* Alkalitet
* Farge
* Partikler (turbiditet)
* Bakterier
* pH
* Konduktivitet
Næringsmiddeltilsynet utfører vanligvis slike undersøkelser. Det er også vanlig at private med små drikkevannskilder leverer slike vannprøver for å være sikre på at vannet tilfredsstiller kravene.

## Se også
* Vann
* Saltvann
* Drikking
* Drikkevann
* Sprangsjikt
* Termoklin
* Dehydrering
* Kloakkanlegg
Oransjeordenen

**Oransjeordenen** (**Orange Order**) er et lovlig, protestantisk broderskap i Nord-Irland og det vestlige Skottland. Navnet kommer fra de nordirske protestantenes tradisjonelle farge. Den har også medlemmer bosatt i en rekke andre land. Ordenen ble grunnlagt i Loughgall, Armagh i 1796. Den betegner seg som en gudfryktig organisasjon som fremmer protestantisk kultur og identitet. Kritikere omtaler den som anti-katolsk og sekterisk. 

Politisk var den frem til 12. mars 2005 formelt knyttet til Ulster Unionist Party. Mange av medlemmene foretrakk dog Democratic Unionist Party, og det er også mange som har vært eller er tilknyttet lojalistiske paramilitære grupper. 

Ordenen har flere ganger blitt klandret for at det har brutt ut opptøyer, senest i september 2005 da lojalister avfyrte skudd mot politiet i flere nordirske byer. Bakgrunnen for slike opptøyer har i de fleste tilfeller vært tradisjonelle marsjer gjennom områder med overveiende katolsk befolkning. 

Politisk sett har Oransje-ordenen vært nært knyttet til irsk unionisme. Kritikere har beskyldt ordenen for å være sekterisk, triumfalistisk og supremalistisk. Som en protestantisk organisasjon, nekter den katolikker medlemskap, samt også personer hvor nære familiemedlemmer er katolikker, er også nektet medlemskap.

## Referanser
Skjebnesteinen

**Skjebnesteinen** kan vise til:

*Lia Fáil, en angivelig magisk stein i Tara, Irland
*Stone of Scone, den skotske kroningssteinen
Dana Cup

**Dana Cup** er Danmarks største internasjonale fotballturnering for barn og ungdom. Turneringen arrangeres årlig i Hjørring, den siste uken i juli, og er blitt avholdt siden 1982. I 2023 ble det feiret 40-årsjubileum. Det er mer en 1000 lag som deltar.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Vestfold Interkommunale Vannverk

**Vestfold Interkommunale Vannverk IKS (VIV)** er et selskap som eies av ti kommuner i Vestfold og har ansvaret for vannkilder, vannbehandling, reserveforsyning og hovedfordeling til sine medlemmer. Drikkevannskildene er innsjøene Farris og Eikeren.

Medlemskommunene er:
* Færder kommune
* Horten kommune
* Holmestrand kommune
* Re kommune
* Sandefjord kommune
* Tønsberg kommune

## Se også
* Vann
* Vannverk
* Saltvann
* Drikking
* Dehydrering

## Eksterne lenker
* Hjemmeside Vestfold Interkommunale Vannverk
* Mer om Eikeren
KP

**KP** eller **kp** har flere betydninger:

* Kystpartiet
* pond, eller kilopond,  målenhet for kraft. Har blitt erstattet av SI-enheten Newton.
* Kompani – militær styrke bestående av flere tropper.
* Kansas Pacific Railway – Tidligere jernbaneselskap i USA.
* Sammenlignende politikk (komparativ politikk) – Retning innenfor statsvitenskap.
Øreselfamilien

* antarktisk pelssel 
* australsk sjøløve 
* californiasjøløve
* galápagospelssel 
* guadalupepelssel
* Juan Fernández-pelssel
* New Zealand-pelssel
* New Zealand-sjøløve
* nordlig pelssel
* stellersjøløve
* sørafrikansk pelssel 
* søramerikansk pelssel
* søramerikansk sjøløve
* tropisk pelssel

**Øreselfamilien** er en familie med seldyr som tilhører gruppen med bjørnelignende rovpattedyr.

## Beskrivelse
Dyr i denne familien kjennetegnes ved at medlemmene har ytre ører og baklemmer som kan bøyes framover og brukes til å gå med når de er på land. Otariidene skiller seg også fra dyr i selfamilien (Phocidae) gjennom å ha betydelig større framluffer og mye kraftigere brystmuskulatur. Noen av artene blir enormt store. En fullvoksen hann av arten stellersjøløve (*Eumetopias jubatus*) kan veie mer enn 1&nbsp;100 kg. Pelsseler blir generelt fysisk mindre enn sjøløver.

## Atferd
Dyr i denne familien er gjerne svært sosiale. De danner store flokker i paringstiden, der individuelle hanner, avhengig av posisjon og styrke, forsvarer et harem på 3-40 hunner.

## Taksonomi
Otariidene som gruppe oppsto i det nordlige Stillehavet i miocen, for omkring 15–17 millioner år siden. Derfra spredde den seg raskt til den sørlige halvkulen, hvor de fleste artene finnes i dag. Det eldste fossile beviset man har for denne gruppen er *[[Eotaria crypta]]*, fra det sørlige California. Gruppen inkluderer pelsseler og sjøløver og teller 14 arter.

Tidligere ble gjerne pelsseler (Arctocephalinae) og sjøløver (Otariinae) systematisert i to grupper, med bakgrunn i at dyr i førstnevnte gruppe hadde et spesielt tykt lag av underull. Imidlertid viste en studie at minst ett dyr fra den ene gruppen, nordlig pelssel (*Callorhinus ursinus*), var nærmere beslektet med sjøløver en pelsseler, så denne inndelingen ble frafalt. Flere arter er dessuten kontroversielle med hensyn til inndeling i pelsseler og sjøløver, men noen velger fortsatt å omtale dem slik av praktiske årsaker.

## Fylogeni
### Anetre
Fylogenien under viser grupens nærmeste slektninger og er i henhold til *Wesley-Hunt og Flynn* (2005)-

### Etterkommertre

Kladogrammet over viser slektskapet mellom ulike pinnipedier.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kvitsjøen

**Kvitsjøen** er en stor innbuktning av Nordishavet i det nordvestlige Russland, sør for Barentshavet. Grensa mot Barentshavet trekkes langs ei linje fra Svjatoj Nos på Murmankysten til Kapp Kanin.

Hele Kvitsjøen er under russisk overherredømme og betraktes som en del av de innenlandske havene til Russland. Den fremste havnen i Arkhangelsk er lokalisert i Kvitsjøen. For det meste av Russlands historie var dette Russlands fremste senter for internasjonal maritim handel, gjennomført av de såkalt pomorer («kystboere», avledet fra *pomorje*, «kyst»), russere som drev byttehandel i Finnmark fra Kholmogory, såkalt pomorhandel. 

I moderne tid, fra begynnelsen av 1900-tallet, ble den viktig sovjetisk marinebase for ubåter. Kvitsjøkanalen forbinder Kvitsjøen med Østersjøen.

Kvitsjøen har et areal på ca. 90&nbsp;000&nbsp;km² og gjennomsnittsdybden er på ca. 90&nbsp;m. Havet er omgitt av Karelen i vest, Kolahalvøya i nord og Kaninhalvøya i nordøst. Barentshavet er forbundet med Kvitsjøen gjennom den 50&nbsp;km brede Kvitsjøhalsen og lenger inn deler havet seg i Dvina-, Onega- og Kandalaksjabukta. Kvitsjøen er forbundet med Østersjøen gjennom elver og kanaler; via Kvitsjøkanalen til innsjøen Onega, videre på elven Svir og elven Neva til St. Petersburg. Kvitsjøen er islagt mellom oktober og mai; men råker holdes åpne av isbrytere.

## Historie

Den viktige havnebyen Arkhangelsk ligger ved Kvitsjøen. I mange hundre år har byen vært hovedsentrum for internasjonal handel over havet, fra vikingene og håløygene i tidlig middelalder til engelskmenn på 1500-tallet og hollendere på 1600-tallet. Ottar fra Hålogaland fortalte at han hadde besøkt Kvitsjøen (norrøn: *Gandvik*) for handel så tidlig som på 800-tallet. Allerede da var det bosetting på bredden av Nordre Dvina, trolig i det området Arkhangelsk ligger i dag. Nordmenn skal ha drevet selfangst i Kvitsjø-området, og kvenene skal ha virket i området i en såpass omfattende grad at Kvitsjøen «*efter dem har været kaldt Kvænhavet*».

Handelsfolket ved Kvitsjøen kaltes *[[pomorer]]* (folket ved havet). Pomorhandelen med Nord-Norge hadde sin blomstringstid på 1800-tallet. I moderne tid har området hatt en viktig russisk millitærbase for undervannsbåter.

Klosteret på Solovkiøyene i Kvitsjøen var i flere hundre år det religiøse hovedsetet i Nordvest-Russland. Klosteret har hatt to glansperioder; den ene på 1500-tallet da den første store kirka og kampesteinsmuren ble bygget, og den andre på 1800-tallet da det ble bygget ny kirke, skipsverft (med blant annet en av Russlands første tørrdokker) og kraftverk. Det ble også anlagt botanisk hage på klosteret. Like etter den russiske revolusjon i 1917 og Lenin overtok styret opprettet han landets første gulag-leir på øyene, og dette varte til andre verdenskrig. Etter krigen ble klosteret brukt til marineskole. Først i 1992 fikk den russiske kirken kontroll over klosteret igjen.

## Fotnoter


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ski-VM 1982

**[[Ski-VM]] [[1982]]** var et sportsarrangement i nordiske grener som ble arrangert 19.&ndash;28. februar i Holmenkollen i Oslo. 

Nye øvelser var lagkonkurranse i skihopping og lagkonkurranse i kombinert.

Dette var det første ski-VM med regelen om at de regjerende verdensmestere i hver øvelse fikk personlig friplass dersom de stilte for å forsvare tittelen. Tittelforsvarere gikk utenom de nasjonale kvotene på maksimalt fire utøvere per nasjon i de individuelle øvelsene. Under ski-VM i 1982 ble vinnerne fra nordiske grener under Vinter-OL 1980 samt ski-VM 1980 (20 km kvinner) regnet som regjerende verdensmestere. Dette var også det første internasjonale mesterskapet der Gunder-metoden ble benyttet i kombinert, men kun under lagøvelsen. 

Det ble konkurrert i 13 øvelser, av disse var fire lagkonkurranser. Norge vant 14 av totalt 40 utdelte medaljer. Berit Aunli fra Norge ble mestvinnende utøver med tre gull og en sølvmedalje. Best av mennene var Oddvar Brå fra Norge med to gullmedaljer. Norge ble beste nasjon med 7 gull, mens Sovjetunionen og Sverige kom på de to neste plassene, med 2 gull hver.

## Langrenn
### Menn
#### 15 km
***23. februar**

#### 30 km
***20. februar**

#### 50 km
***27. februar**

#### 4 x 10 km stafett
***25. februar**

### Kvinner
#### 5 km
***22. februar**

#### 10 km
***19. februar**

*Berit Aunlis gull var Norges første VM-gull i langrenn for kvinner. Løpet var den raskeste 10 km i historien og den første under 30 minutter

#### 20 km
***26. februar**

#### 4 x 5 km stafett
***24. februar**

## Kombinert
### Individuelt (normalbakke K90/15 km)
***19. og 20. februar**

### Lag (normalbakke K90/3x10 km)
***26. februar**

*Kombinert lagkonkurranse stod på VM-programmet for første gang.

## Skihopping
### Normalbakke K90
***21. februar**

### Stor bakke K120
***28. februar**

### Lag, stor bakke K120
***26. februar**

*Hopp lagkonkurranse stod på VM-programmet for første gang.

## Medaljestatistikk
:  
### Nasjoner

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Kilder
* 1982 World Championships  hos skisport365.com
Gabriel Gustafson

**Gabriel Adolf Gustafson** (født 8. august 1853 i Visby, Gotland, død 16. april 1915 i Kristiania) var en svensk-norsk arkeolog som stod for utgravingen av Osebergskipet.

## Bakgrunn og arbeid

Gabriel Gustafson studerte arkeologi ved Uppsala universitet fra 1871, blant annet under Oscar Montelius.  Der ble han amanuensis ved universitetets oldsakssamling 1881–89. 
Sin filosofie licentiatexamen tok han i 1889, og meldte samme året overgang til  Bergens Museum der han tok over etter Anders Lorange i stillingen som konservator ved de antikvarisk-kulturhistoriske samlinger. I sin Bergens-epoke jobbet han nært med zoologen Jørgen Brunchorst, som hadde tiltrådt samme året. Gustafsons viktigste utgraving var en boplass fra jernalderen på Holeheia i Klepp på Jæren 1889–99. Han ledet også lokalavdelingen av Fortidsminneforeningen fra 1893. Han var også involvert i lovforslaget av 1897 om fredning av fornminner (loven kom i 1905). 

Den 29. september 1900 overtok Gustafson etter avdøde Oluf Rygh som professor i nordisk arkeologi og bestyrer av Oldsaksamlingen i Oslo. Hans første store oppdrag var å flytte Historisk museum til Tullinløkka. Det stod ferdig i oktober 1904. Gustafson hadde da allerede gravet en tid i Oseberghaugen (siden 13. juni 1904), etter at bonden Oskar Rom hadde vist ham en trebit fra skipet på Gustafsons kontor den 8. august 1903, den dagen Gustafson fylte 50 år. I samarbeid med Haakon Shetelig arbeidet Gustafson med rekonstruksjon og publikasjon av funnet de påfølgende år. For å hindre at utlendinger kjøpte vikingskipet, sikret Gustafson i 1905 et lovforbud mot salg av fornminner til utlandet, men måtte som vederlag stå for etableringen av et registreringssystem for fornminner. Hans kamp for denne loven var inspirert av lovgivningen i hans hjemland, der loven hadde kommet i 1867.
Han utga *Norges oldtid* i 1906.
Han startet også utgravningene på gravfeltet ved Store Dal i Skjeberg, Østfold i 1910. For alt dette fikk han St. Olavs Orden i 1911, fire år før sin død.

Før han flyttet til Oslo, giftet han seg med Susannah Grieg (1871–1900), som døde i desember samme året. Tre år efter giftet han seg med Laura Fredrikke Friele (1872–1952), dattera til Herman Friele (1838–1921) ved Bergens Museum.

## Utgivelser
* 1898: *Norges forhistoriske tid . Hovedmomenter til forelæsninger*
* 1901: *Den norske oldforskning*
* 1906: *Norges oldtid. Mindesmærker og Oldsager*

## Referanser
Ski-VM 1974

**Ski-VM 1974** ble arrangert 16.&ndash;24. februar 1974 i Falun i Sverige. Dette var andre gang Falun arrangerte VM på ski, første gang var i 1954.

Det ble konkurrert i 10 øvelser, av disse var to lagkonkurranser. Øst-Tyskland vant 11 av totalt 30 medaljer. Galina Kulakova fra Sovjetunionen ble mestvinnende utøver med tre gullmedaljer av tre mulige. Best av mennene var Gerhard Grimmer fra Øst-Tyskland med to gullmedaljer og en sølv. 

## Langrenn
### Menn
#### 15 km
***19. februar**

*Magne Myrmo ble i 1974 den siste internasjonale mesteren som brukte treski. Glassfiber var i ferd med å overta som skimateriale.

#### 30 km
***17. februar**

#### 50 km
***24. februar**

#### 4 x 10 km stafett
***21. februar**

### Kvinner
#### 5 km
***18. februar**

#### 10 km
***20. februar**

#### 4 x 5 km stafett
***23. februar**

## Kombinert
### Individuelt (Normalbakke/15 km)
***17. og 18. februar**

## Skihopping
### Normalbakke K70
***16. februar**

### Stor bakke K90
***23. februar**

## Medaljestatistikk
:  
### Nasjoner

## Kilder
* 1974 World Championships  hos skisport365.com
Ski-VM 1978

**Ski-VM 1978**  ble arrangert 18.&ndash;26. februar 1978 i Lahtis i Finland. Dette var fjerde gang Lahtis arrangerte VM på ski, de tre forrige var i 1926, 1938 og 1958. 

Ny øvelse var 20&nbsp;km for kvinner. Det ble konkurrert i 11 øvelser, av disse var to lagkonkurranser. Sovjetunionen vant 11 av totalt 33 medaljer. Zinaida Amosova fra Sovjetunionen ble mestvinnende utøver med to gull og en bronsemedalje. Best av mennene var Sven-Åke Lundbäck fra Sverige med to gullmedaljer. 

Sett med norske øyne ble mesterskapet tidenes svakeste, da eneste norske medalje var en bronse på mennenes langrennsstafett.

## Langrenn
### Menn
#### 15 km
***21. februar**

#### 30 km
***19. februar**

#### 50 km
***26. februar**

#### 4 x 10 km stafett
***23. februar**

### Kvinner
#### 5 km
***20. februar**

#### 10 km
***18. februar**

#### 20 km
***25. februar**

#### 4 x 5 km stafett
***22. februar**

## Kombinert
### Individuelt (Normalbakke/15 km)
***19. og 20. februar**

## Skihopping
### Normalbakke
***18. februar**

### Stor bakke
***25. februar**

## Medaljestatistikk
:  
### Nasjoner

## Kilder
* 1978 World Championships  hos skisport365.com
Ski-VM 1993

**Ski-VM 1993** ble arrangert 19.–28. februar i Falun i Sverige. Dette var tredje gangen Falun var vertsby for verdensmesterskap i nordiske grener, de forrige var i 1954 og 1974. I tillegg ble det arrangert verdensmesterskap på 20 km for kvinner her i 1980.

Endringer i øvelsesprogrammet var at 15 km fri teknikk for både menn og kvinner ble omgjort til 15 km jaktstart fri teknikk for begge. Jaktstarten for menn tok utgangspunkt i tidene fra 10 km klassisk, mens kvinnenes jaktstart hadde tidene fra 5 km klassisk som utgangspunkt.

Det ble konkurrert i 13 øvelser, av disse var det 4 lagøvelser. Norge tok 14 av 45 medaljer, mens Russland vant 8 medaljer. Bjørn Dæhlie ble den mestvinnende utøveren med fire medaljer, tre gull og en bronse. Ljubov Jegorova tok også fire medaljer, en gull, en sølv og to bronse. 

## Resultater
### Langrenn
#### Menn
**10 km klassisk**
***22. februar**

**15 km jaktstart fri teknikk**
***24. februar**

**30 km klassisk**
***20. februar**

**50 km fri teknikk**
***28. februar**

**4 x 10 km stafett**
***26. februar**

#### Kvinner
**5 km klassisk**
***21. februar**

**15 km jaktstart fri teknikk**
***23. februar**

**15 km klassisk**
***19. februar**

**30 km fri teknikk**
***27. februar**

**4 x 5 km stafett**
***26. februar**

### Kombinert
**Individuelt (Normalbakke K90/ 15 km)**
***18. februar**

**Lagkonkurranse (Normalbakke K 90/ 3x5 km)**
***25. februar**

### Skihopping
**Normalbakke K90**
***27. februar**

**Stor bakke K120**
***21. februar**

**Lagkonkurranse stor bakke K120**
***23. februar**

*Tsjekkia og Slovakia stilte med felles lag i lagkonkurransen i skihopping, til tross for at de to landene hadde skilt lag etter delingen av Tsjekkoslovakia ved årets begynnelse.

## Medaljestatistikk
:  
### Nasjoner
 
;Fotnoter

## Kilder
* 
* Offisielle resultater, langrenn hos fis-ski.com
* Offisielle resultater, skihopping hos fis-ski.com
* Offisielle resultater, kombinert hos fis-ski.com
84 Lumber

**84&nbsp;Lumber** er verdens største privateide byggevarekjede. Selskapet, 84&nbsp;Lumber Company, ble grunnlagt av amerikaneren Joe Hardy i 1956. Hovedkvarteret ligger i byen Eighty Four i nærheten av Pittsburgh i Pennsylvania. 84&nbsp;Lumber har over 500 utsalgssteder i 35 amerikanske delstater. 95&nbsp;% av salget går til det profesjonelle markedet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
«Admiral Graf Spee» (1934)

:*Må ikke forveksles med [[SMS «Graf Spee»]]*

**«Admiral Graf Spee»** var et tysk panserskip (også omtalt som lommeslagskip) fra perioden før og under andre verdenskrig. Skipet var oppkalt etter grev Maximilian von Spee, en admiral fra første verdenskrig.

Versaillestraktaten, fredstraktaten etter første verdenskrig, la begrensinger på Tysklands marine. Admiral Graf Spee ble bygget med tanke på å utnytte reglene for størrelsen på skip maksimalt med tanke på vekt og bevæpning.

Ved utbruddet av andre verdenskrig seilte «Admiral Graf Spee» til Sør-Atlanteren for å fungere som konvoiraider mot alliert skipsfart. Med seg hadde det forsyningsskipet «Altmark», som skulle bringe fanger fra senkede skip tilbake til Tyskland. Altmark ble senere bordet av de allierte i norsk farvann, i den såkalte Altmark-saken.

Under ledelse av Kapitän zur See Hans Langsdorff senket «Admiral Graf Spee» ni allierte handelsskip fra september til desember 1939.

Tapene av allierte skip førte til at britene satte opp sju jaktgrupper, der fire hangarskip, seksten kryssere, to slagkryssere og tre slagskip deltok.

Den 13. desember 1939 ble «Admiral Graf Spee» funnet av Styrke G utenfor munningen av Río de la Plata, utenfor kysten av Argentina og Uruguay. I en artilleriduell ble den tunge krysseren «Exeter» satt ut av spill og nesten synkeferdig hadde den en hastighet på kun 5 knop. De allierte lette krysserne «HMS Ajax» og «HMNZS Achilles» ble henholdsvis betydelig og moderat skadet. «Admiral Graf Spee» fikk moderate skader, men «heateren» for drivstoffet til maskinene var ødelagt og de hadde da kun 16 timers drivstoff tilgjengelig på dagtankene. Derfor gikk de mot land i håp om å få reparert skadene. «Ajax» og «Achilles» skygget «Graf Spee» på trygg avstand. Den tunge krysseren «Cumberland» hørte til denne kryssergruppen, men lå på Falklandsøyene og hadde kjelesjau og var ikke med i kampen mot «Graf Spee». Den byttet plass med «Exeter» mens «Graf Spee» lå i Montevideo.

Etter å ha måttet forlate havnen den 17. desember valgte kaptein Langsdorff å senke skipet selv, da han antok at det kommende slaget mot britene ikke kunne vinnes. Britene hadde sørget for desinformerende rykter om at britiske slagskip var ankommet og ventet ham. Tre dager senere begikk Langsdorff selvmord.

## Eksterne lenker
*
Ski-VM 1985

**Ski-VM 1985** ble arrangert 16.&ndash;27. januar i Seefeld i Østerrike. Hopp, stor bakke ble arrangert i Innsbruck. 

Langrennsøvelsene ble preget av at flere utøvere benyttet en primitiv form for fri teknikk, der man «sparket fra» utenfor sporet med én ski. Dette skulle bli det siste verdensmesterskapet der det ikke var et regulert skille mellom klassisk skiteknikk og fri teknikk. Dette var også det første internasjonale mesterskapet der Gunder-metoden ble benyttet under den individuelle øvelsen i kombinert.

Det ble konkurrert i 13 øvelser, av disse var det 4 lagøvelser. Norge tok 15 av 39 medaljer, mens Finland vant 9 medaljer. Anette Bøe ble den mestvinnende utøveren med fire medaljer, to gull, en sølv og en bronse. Grete Ingeborg Nykkelmo tok også fire medaljer, en gull, en sølv og to bronse. 

## Resultater
### Langrenn
#### Menn
**15 km**
***22. januar**

**30 km**
***18. januar**

**50 km**
***27. januar**

**4 x 10 km stafett**
***24. januar**

#### Kvinner
**5 km**
***21. januar**

**10 km**

***19. januar**

**20 km**

***26. januar**

**4 x 5 km stafett**
***22. januar**

### Kombinert
**Individuelt (Normalbakke K 90/15 km)**
***19. januar**

**Lagkonkurranse (Normalbakke K90/3x10 km)**
***25. januar**

### Skihopping
**Normalbakke K90**
***26. januar**

**Stor bakke K109**
***20. januar**

**Lagkonkurranse stor bakke K109**
***22. januar**

## Medaljestatistikk
:  
### Nasjoner

## Referanser


## Kilder
* 1985 World Championships  hos skisport365.com
Ski-VM 1987

**[[Ski-VM]] [[1987]]** ble arrangert 12.–21. februar i Oberstdorf i Tyskland. 

Etter dominansen av bruk av skøyteteknikk under Ski-VM 1985, regulerte Det internasjonale skiforbundet øvelsene ved det ble egne renn for klassisk skiteknikk og for fri teknikk under dette mesterskapet. Dette mesterskapet samt Vinter-OL 1988 ble de eneste mesterskapene der alle staffettetappene bestod av fri teknikk.

Det ble konkurrert i 13 øvelser, av disse var det 4 lagøvelser. Norge tok 10 av 39 medaljer, mens Sverige vant 8 medaljer. Thomas Wassberg ble den mestvinnende utøveren med fire medaljer, to gull og to sølv. 

## Resultater
### Langrenn
#### Menn
**15 km klassisk**
***15. februar**

**30 km klassisk**
***12. februar**

**50 km fri teknikk**
***21. februar**

**4 x 10 km stafett fri teknikk**
***17. februar**

#### Kvinner
**5 km klassisk**
***16. februar**

**10 km klassisk**
***13. februar**

**20 km fri teknikk**
***20. februar**

**4 x 5 km stafett fri teknikk**
***17. februar**

### Kombinert
**Individuelt (Normalbakke/15 km)**
***13. februar**

**Lagkonkurranse (Normalbakke K90/3x5 km)**
***19. februar**

### Skihopping
**Normalbakke K 90**
***20. februar**

**Stor bakke K 120**
***15. februar**

**Lagkonkurranse stor bakke K 120**
***17. februar**

## Medaljestatistikk
:  
### Nasjoner

## Kilder
* 1987 World Championships  hos skisport365.com
Post (andre betydninger)

**Post** har flere betydninger:

## Datamaskiner og databehandling

* Post (informatikk), en enhet for databehandling innen informasjonsteknologi (på engelsk: *record*)
* POST (HTTP), en spørremetode i hypertekstoverføringsprotokollen
* *Power-on self-test*, en vanlig oppstartsrutine på datamaskiner

## Andre betydninger
* *Post*, brev eller pakker sendt med postvesen eller budbringere
* Jaktpost, et sted hvor en jeger blir plassert og hvorfra vilt kan skytes
* Post (orientering), et sted hvor en gjenstand eller en oppgave plasseres og som man søker etter
* Post (regnskap), også kalt postering, en bokført inntekt, utgift, tilgodehavende eller gjeld
* Post (objekt), opprinnelig en pæl eller stolpe, og herfra stammer f.eks. ordet vannpost
* *Post* (prefiks) er et latinsk ord for «etter»; brukes på norsk som forstavelse f.eks. postdatere &ndash; etterdatere
*''Post'' (album), islandske Björks andre internasjonale soloalbum, utgitt i 1995

## Referanser
Ski-VM 1995

**Ski-VM 1995** ble arrangert 9.&ndash;19. mars 1995 i Thunder Bay i Canada. 

Mesterskapet ble sterkt preget av et brått væromslag og en temperaturforskjell på over 40 °C over natten, da temperaturen gikk fra godt under &minus;20 °C til varmegrader opp mot 15 °C. Dessuten var snøen blitt forurenset, noe som skapte store problemer for smøreteamene. Vanlig glidsmøring fungerte ikke, skitten festet seg og skiene ville ikke gli. Det ble bestilt nye ski og det ble eksperimentert med forskjellige kjemikalier som flybensin, terpentin og malingfjerner for å få skitten av skiene. Det viste seg at diesel var det beste middelet for å fjerne skitten. Ute i løypene ble det lagt ut håndklær som var dynket i diesel og festet til treplanker for at utøverne skulle kunne gå på håndklærne og rense skiene med jevne mellomrom under rennene.

Det ble konkurrert i 15 øvelser, av disse var det 4 lagøvelser. Russland tok 10 av 45 medaljer, mens Norge vant 9 medaljer. Larisa Lazutina ble den mestvinnende utøveren med fire gullmedaljer. Vladimir Smirnov tok også fire medaljer, tre gull og en bronse. 

## Resultater
### Langrenn
#### Menn
**10 km klassisk**
***11. mars**

**15 km jaktstart fri teknikk**
***13. mars**

**30 km klassisk**
***9. mars**

**50 km fri teknikk**
***19. mars**

**4 x 10 km stafett**
***17. mars**

#### Kvinner
**5 km klassisk**
***12. mars**

**10 km jaktstart fri teknikk**
***14. mars**

**15 km klassisk**
***10. mars**

**30 km fri teknikk**
***18. mars**

**4 x 5 km stafett**
***17. mars**

### Kombinert
**Individuelt (Normalbakke/15 km)**
***8. mars**

**Lagkonkurranse (Normalbakke K 90/ 4x5 km)**
***15. mars**

### Skihopping
**Normalbakke K90**
***12. mars**

**Stor bakke K 120**
***18. mars**

**Lagkonkurranse K120**
***16. mars**

## Medaljestatistikk
:  
### Nasjoner

## Referanser


## Kilder
* 
* Offisielle resultater, langrenn hos fis-ski.com
* Offisielle resultater, skihopping hos fis-ski.com
* Offisielle resultater, kombinert hos fis-ski.com
Hafslo

**Hafslo** er en bygd og et tettsted i Luster kommune i Vestland fylke. Tettstedet er bygdas sentrum med dagligvarebutikk m.m.

Tettstedet hadde  innbyggere per 1. januar . Bygda ligger ved Hafslovatnet. Sluttstavelsen *-lo* betyr «engslette» som i navnene Oslo og Flølo, mens forstavelsen *hafs-* trolig har samme stammen som ordet hav, nemlig noe som hever seg/stiger opp. *Hav* betydde opprinnelig flo sjø, og er brukt i navngiving av steder som stiger opp, slik Hafslo-gårdens engslette hever seg nokså høyt opp fra innsjøens bredde. Sylfest Lomheim knytter derimot *haf-* til norrønt *hafr* (= bukk) som i stedsnavnet Hafrsfjord.

Bygda har jordbruk og skogbruk som tradisjonelle hovednæringer. På Modvo i Hafslo ligger det eneste kjente gårdsanlegget fra folkevandringstiden i Sogn. Modvo var bebodd i årene 300-500, da gården ble fraflyttet og aldri gjenopptatt. Den ble funnet av arkeolog Egil Bakka og utgravd i 1960-62. På gården ble det funnet stolpehull etter hus og flere graver. På Modvo (beslektet med engelsk *meadow* = eng, trolig med betydningen «Enggården») ble det funnet en romersk mynt merket Marcus Aurelius, og rester etter glassbeger og glassperler. I likhet med oldtidsfunnene i Råde i Østfold, der to denarer med romerske keisere var nedlagt som en slags grunnstein ved stolpehull, ble funnet gjort på samme måte på Modvo.

Fra 1877 til 2014 var det videregående skole i bygda, som de siste årene hadde linjene kokk, servitør, helse og sosial.

Hver sommer arrangeres Sognefjord Cup, en fotballturnering for barn, i Moane på Hafslo. Sogn Skisenter ligger også i bygda Hafslo. Skisenteret er kjent for å gi god tilgang til kjøring i puddersnø. På toppen av skitrekket får man utsikt til toppene i Jotunheimen.

Det er flere overnattingssteder i bygda, og i sentrum ligger Eikum Hotell.

Hafslovatnet ligger midt i bygda. Vannet er regulert. Det er særlig ferskvannsørreten som beskattes, og grunneierne har anledning til å drive et begrenset garnfiske.

## Den tidligere kommunen Hafslo
Hafslo var tidligere en egen kommune. Hafslo ble opprettet som formannskapsdistrikt i 1837. Kommunen besto da av Ytre Kroken, Ornes og Kinsedal på østsiden av Lustrafjorden og Solvorn, Ytre Hafslo, Veitastrond, Indre Hafslo og Eikum på vestsiden av Lustrafjorden. Hafslo kommune hadde denne utstrekningen frem til 1963 da Hafslo, Jostedal og Luster kommune ble slått sammen til den nye storkommunen Luster kommune. Ved sammenslåingen bodde det 2&nbsp;384 personer i Hafslo kommune.

## Bildegalleri

Fil:Hafslo sentrum.jpg|Hafslo sentrum
Fil:FV337 Hafslo.jpg|Mot tettstedet fra Veitastrond
Fil:P1000382Hafslo.JPG|Nordsiden av Hafslovatnet
Fil:Fra Hafslo.jpg|Ved vannet


## Referanser


## Eksterne lenker
* Luster kommunes hjemmeside
* 
* Hafslo - Store norske leksikon
* Velkommen til Hafslo
Humor

**Humor** er evnen til å oppfatte noe som morsomt.  Humor er også en egenskap og mulighet ved mennesker, ytringer, framstillinger, gjenstander og situasjoner til å vekke slike følelser hos andre, det vil si tendensen visse kognitive erfaringer har, til å fremkalle latter og gi positive, befriende følelser. Begrepet omfatter derfor hvilken som helst form for underholdning og menneskelig kommunikasjon som uttrykker uhøytidelig spøk og moro og får mennesker til å le og føle seg glade og lykkelige. 

Begrepet stammer fra de gamle grekernes humoralpatologi, som lærte at balansen av væske i kroppen, kjent som *humors* (det latinske *humor* betyr «kroppsvæske» eller «sinnsstemning», det greske χυμός, *chymos*, «saft»), kontrollerte menneskers helse og følelser.

Noen trekk i humor er felles for mange kulturer og folkeslag, men det er typisk at forskjellige kulturer eller subkulturer har sine egne former for humor. Dette skyldes at humor utvikles i en kreativ prosess mellom mennesker. Også enkeltpersoner kan ha sin individuelle form for humor. Humor krever også at man er innforstått med et miljø, en felles kunnskap og kulturelle koder. 

## Humorsjangre og -teknikker
Underbuksehumor, også kalt rumpehumor, underlivshumor eller «tiss-bæsj-promp-humor», er en temabasert humortype som baserer seg på emner som seksualitet, kroppslige utsondringer og lignende. Slike referanser er i mange kulturer og samfunnslag regnet som tabu, og kan bli sett på som ufint, barnslig eller uhøflig. Grove vitser, på folkemunne kalt «grovisser», tilfaller ofte denne kategorien.

Humor er ikke bare ironi, den kan også ha en kjerne av ondskapsfullhet.

* Farse
* Ironi
* Karikatur
* Klovn
* Komedie
* Parodi
* Narrestrek
* Sarkasme, spydighet
* Satire
* Stereotyp
* Roast
* Svart humor, galgenhumor
* Vits, ordspill
* Underdrivelse

## Eksterne lenker
* «Verdens eldste sjekketriks», om humor, fra NRK, 21. juni 2015
* Humorsentralen, norske vitser ofte med lokal vinkling mot Sørlandet.
* Humor; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Anmeldelse

En **anmeldelse** er en journalistisk eller essayisk tekst som refererer og vurderer et kunstverk: en film, en bok, et teaterstykke, tv-program, billedkunst, videospill, musikkinnspillinger og konserter.

Anmeldelser publiseres både i aviser, tidsskrifter, i nettmedier og i egne essay- og artikkelsamlinger.

Litteratur- og kunstkritikk i moderne forstand er en del av den borgerlige offentlighet og har vokst med bredden på det lesende publikum og med utbredelsen av aviser og tidsskrifter. Oppgaven har vært å vurdere, sammenligne og være smaksdommer. Grunnlagene for vurderingen har skiftet med tid og sted. Man har vurdert ut fra estetiske kriterier og litterær/kunstnerisk verdi, ut fra verkets ideologi og budskap eller ut fra andre forhold i den tid de blir omtalt eller kritisert.

## Norge
Det har vært vanlig at de største avisene har hatt egne anmeldere knyttet til seg, både som fast ansatte og som frilansere. Norske aviser har tradisjon for å anmelde et stort antall av norsk og oversatt skjønnlitteratur og også faglitteratur av allmenn interesse. Fagtidsskrifter har tradisjon for å anmelde bøker relevante for sine fag. Kjente norske kritikere har vært A. O. Vinje (i tidsskriftet Dølen), Henrik Jæger, C.J. Hambro, Johan Borgen, Carl Fredrik Engelstad og Philip Houm.

Organisasjonen Norsk kritikerlag organiserer kritikere innen litteraturkritikk, musikk- og kunstkritikk; og hadde per 1. februar 2011 344 medlemmer fordelt på tre seksjoner. Norsk Filmkritikerlag organiserer anmeldere av film. Litteraturkritikere kan motta prisen Årets kritiker, mens Dalgards kritikarpris tildeles både litteratur- og filmkritikere.

## Referanser
Arbeidssøknad

En **arbeidssøknad**, eller en **søknad om arbeid**, er noe man skriver når man søker etter en spesifikk utlyst arbeidsstilling. Søknader inneholder vanligvis personlige data, opplysninger om utdannelse og praksis og andre opplysninger som kan være viktige. Arbeidssøknaden kan sendes per brev eller som e-post til den aktuelle arbeidsgiveren.

Mens en CV (*curriculum vitae*) har et format som vanligvis er mest egnet for å liste opp detaljert informasjon om ens utdanning, erfaring, og annen relevant kompetanse, har jobbsøknaden en litt annen funksjon. Den skal ideelt sett plassere den kompetansen inn i kontekst, for å overbevise en arbeidsgiver eller rekrutterer om hvorfor man er en god kandidat til akkurat den stillingen. 

## Referanser
Reportasje

**Reportasje** er en faglitterær genre i nyhetsmedia, slik som aviser, tidsskrifter, radio og fjernsyn, der journalisten selv er ute for å undersøke en sak på stedet. I sin alminnelighet dekker reportasjen aktuelle eller dagsaktuelle hendelser. Såkalte «featuresaker» kan også ha reportasjepreg, men er i mindre grad dagsaktuelle. Featuresaker er vanligvis mer omfattende enn nyhetsreportasjer og har ofte subjektive og dramaturgiske virkemidler med skjønnlitterært preg. En reportasje og en nyhetsartikkel (eller nyhet) handler begge om en dagsaktuell sak. En nyhetsartikkel er videreformidling av informasjon som tilflyter redaksjon, mens i en reportasje oppsøker journalisten selv og på eget initiativ aktuelle kilder.

## Kjennetegn
;Innhold
Stoff som dekkes i reportasjeform skal ha en viss «nyhetsverdi». Nøyaktig hva dette innebærer, har variert både i tid og utviklingen av selve media. I sin bok *Editing and Design* fra 1972 stilte den mangeårige redaktøren i *[[The Times]]* Harold Evans opp følgende kriterier:
* Saken skal dreie seg om nødvendig informasjon og uvanlige fenomener
* Saken skal bygge på observerte eller observerbare fakta
* Saken skal bestå av en uhildet gjengivelse
* Saken skal være fri for journalistens meningsytringer.
;Form
Tradisjonelt bygger reportasjen på den såkalte «omvendte pyramide», hvor de sentrale saksopplysningene kommer først. I trykkmedia skjer dette i ingressen», som skal ha en lengde på omtrent syv til åtte satslinjer. Resten av reportasjen er mer utfyllende, og kan ha intervjuinnslag. Hoveddelen av trykte reportasjer består av brødtekst, gjerne med mellomtitler for å bryte opp satsbildet. En reportasje skal presentere sentrale fakta i fenomenet som blir omtalt, altså *hva* som skjedde, *hvem* som var delaktig, *hvor* og *når* det skjedde.I visse tilfeller søker journalisten også å beskrive *hvordan* og *hvorfor* en hendelse fant sted, enda det siste kan overlappe med såkalt kommentarjournalistikk.

Spesielt i avisreportasjer gjorde «den omvendte pyramide» seg ofte gjeldende, idet mindre sentralt stoff gjerne ble henvist til slutten, slik at «saken kunne kuttes bakfra». I blysatsens tid betød det i praksis at de siste linjene ble brukket ut nedenfra, slik at teksten fikk plass i satsspeilet.

## Billedreportasje
Fra utviklingen av brukbar fotolitografi, omtrent på 1920- og 1930-tallet, ble fotoreportasjen, hvor teksten spiller en underordnet rolle, regnet som et eget område. Spesielt magasiner som ''Life'' bidro til dets popularitet, som nådde sitt høydepunkt på 1950-tallet, men gradvis avtok frem til 1980-årene. Kjente utøvere innenfor genren er blant annet Robert Capa, Alfred Eisenstaedt, Margaret Bourke-White og Henri Cartier-Bresson.

## Se også
* Radiodokumentar

## Noter


## Referanser


## Kilder
*
Rapport (sjanger)

**Rapport** er en sakprosasjanger som går ut på å gi informasjon eller annet innhold som gjelder et emne som undersøkes. Rapporter er hovedsakelig informative tekster, men kan også inneholde forslag og oppfordringer. Rapporter kan være en form for vitenskapelig publisering, men regnes i denne sammenhengen som mindre meritterende enn artikler i vitenskapelige tidsskrifter og antologier, og monografier. I det norske tellekantsystemet er det bare artikler i vitenskapelige tidsskrifter og antologier, og monografier, som gir publiseringspoeng, mens rapporter ikke gir noen uttelling. Rapporter er gjerne utgitt i interne rapportserier, ofte beregnet mer på beslutningstakere i politikk og offentlig forvaltning enn på det internasjonale forskersamfunnet. Slik sett kan de innta en mellomstilling mellom vitenskapelig publisering og formidling. Rapporter har vanligvis ikke gjennomgått anonym fagfellevurdering av den typen som brukes i for eksempel tidsskrifter, men kan ha gjennomgått en mer intern kvalitetsvurdering ved eget institutt som noen ganger kan minne om en fagfellevurdering. Noen ganger blir materiale som er utgitt i rapportform bearbeidet til bok eller en eller flere vitenskapelige tidsskriftartikler.

## Noen typer rapporter
* Årsrapport
* Evalueringsrapport
* Forskningsrapport 
* NOU-rapport

## Noen kjente eller innflytelsesrike rapporter
* Tilstandsrapportene fra FNs klimapanel
* Verdensbankens ''World Development Report'' utgitt årlig siden 1978
* FNs indeks for menneskelig utvikling (*UNDP Human development report*) 
* Brundtland-rapporten om bærekraftig utvikling fra 1987 
* Freedom in the World, en årlig (siden 1973) demokratiindeks utgitt av Freedom House 
* Pecora-kommisjonen, rapporter om børskrakket i 1929 
* Franck-rapporten fra om bruk av atomvåpen fra 1945
* Rapport fra Den militære undersøkelseskommisjon av 1946, granskingen av norsk militær innsats
* Verfassungsschutzbericht om politisk ekstremisme i Tyskland
* Warrenkommisjonens rapport om mordet på John F. Kennedy

## Litteratur
* Kristian Bjørkdahl *Rapporten - Sjanger og styringsverktøy* Pax 2018 ISBN 9788253040523
Pescennius Niger

**Gaius Pescennius Niger** (ca. 135–194) var en general som fra 193 til 194 forsøkte å bli keiser i Romerriket.

I 193 var Pescennius Niger guvernør i Syria da han mottok nyheten at pretorianergarden hadde drept keiser Pertinax og auksjonert keiserverdigheten til Didius Julianus. Pescennius lot seg utrope til keiser og fikk snart støtte i Egypt og Asia.

Samtidig hadde Clodius Albinus utropt seg til keiser i Britannia og Septimius Severus i Pannonia. Severus marsjerte rett til Roma og avsatte Julianus. Etter å ha blitt hyllet i Roma vendte Severus.

Perscennius Niger ble beseiret av Septimius Severus i et slag ved Nicaea i 193 og året etter ved Issus i Cilicia. Etter å ha tapt disse to slagene, flyktet Niger til Antiokia. Da Severus' hær nådde fram til Antiokia, forsøkte Niger å flykte videre til Partia, men ble tatt til fange og drept.

## Eksterne lenker
* 
* [Pescennius Niger](https://en.wikisource.org/wiki/Catholic_Encyclopedia_(1913)/Pescennius_Niger) hos [Catholic Encyclopedia](https://en.wikisource.org/wiki/Catholic_Encyclopedia_(1913))
* Pescennius Niger hos Livius.Org
MILF

**MILF** er et akronym for det amerikanske slanguttrykket *Mother(s) I'd Like to Fuck* («mødre jeg kunne tenke meg å knulle»). Betegnelsen brukes om seksuelt attraktive mødre, vanligvis mellom 35 og 50 år. I moderne pornografi kan likevel modeller på 25 år spille rollen.

Betegnelsen MILF skal være kjent fra tidlige  nyhetsgrupper på internett, men fikk en bredere utbredelse gjennom den amerikanske filmkomedien *[[American Pie (film)|American Pie]]* fra 1999. MILF-kvinnen fra denne filmen er «Stiffler's Mom», moren til en av hovedpersonene. «Stiffler's mom» spilles av skuespilleren Jennifer Coolidge.

Det er i dag mange internettsider med pornografisk innhold som spesialiserer seg på sjangeren MILF. Den erotiske interessen som kommer til uttrykk i MILF kan for eksempel forklares med tenåringsgutters fascinasjon for venners attraktive mødre, eller med amerikanske menns ambivalente fascinasjon/forakt for seksuelt aktive alenemødre. 

Samme seksuelle fantasi eller fenomen, men uten bruk av betgenelsen «MILF» og pornografiske skildringer, forekommer i filmen *[[Manndomsprøven]]* (*The Graduate*) fra 1967 der collegestudenten Ben (spilt av Dustin Hoffman)  får et seksuelt forhold til den modne nabokvinnen Mrs. Robinson (spilt av Anne Bancroft).

## MILFs i populærkulturen
* "Stifler's Mom" - Jennifer Coolidge - American Pie 1999
* "Stacy's Mom" - Rachel Hunter - Fountains of Wayne 2003
* "Mrs. Robinson" - Anne Bancroft - Manndomsprøven 1967
* "M.I.L.F.$" - Ciara, Chrissy Teigen, Alessandra Ambrosio, Kim Kardashian West, Gemma Ward, Tara Lynn, Devon Aoki, Angela Lindvall, Isabeli Fontana, Amber Valletta, and Natasha Poly - Fergie 2016
Mille-Marie Treschow

**Mille-Marie Treschow** (1954–2018) var en norsk brukseier, skogeier og forretningskvinne.

## Liv og virke
### Familiebakgrunn
Mille-Marie Treschow var datter av brukseier Gerhard Aage Treschow (1923–2001) og Nanna f. Meidell (født i 1926). Slekten Treschow nedstammer fra Niels Hansen (død i 1593), som var en av de mest velstående kjøpmenn i Næstved på Sjælland. Hans sønn var kjøpmann Niels Nielsen (død i 1633) med tilnavnet *Træskomager*. Deretter fulgte kjøpmann Rasmus Nielsen (fl. 1605 &ndash;1629), som i likhet med faren kalte seg *Træskomager*. Derfra utviklet navnet seg til fast slektsnavn. Samtidig ble det forkortet til *Træsko* og fikk skrivemåten *Treschow*.

### Ekteskap
Mille-Marie Treschow var gift tre ganger. I 1980 giftet hun seg med Morten Henrik Kielland (født 1952). I 1984 inngikk hun sitt andre ekteskap, med Andreas Stang (født 1954), som tilhørte  Stang-slekten fra Halden. De fikk to barn, Michael Stang Treschow (født 1987) og Victoria Marie Treschow gift Forsberg (født 1989).I 2004 giftet hun seg med Stein Erik Hagen (født 1956). I august 2012 ble det gjort kjent at Treschow og Hagen hadde tatt ut separasjon.

### Fritzøehus
Treschow eide og bodde på Fritzøehus slott, som er Norges største privateide bolig. Hun sørget for omfattende restaurering og modernisering av slottet.

### Utdannelse
Treschow gikk på kostskolen Croft House School i Dorset i England. Hun tok examen artium i Norge og utdannet seg til siviløkonomi i Sveits og USA.

### Ledervirksomhet
Fra sin base i Larvik-området ledet Treschow en omfattende samling av næringsvirksomheter. Foruten store skog- og jordeiendommer drev hun også virksomhet innen industri og handel. Hun var eneeier av Treschow-Fritzøe AS, som hun i 1986 overtok etter sin far. Ifølge *[[Kapital (tidsskrift)|Kapitals]]* liste over rike mennesker var hun den femte rikeste kvinne i Norge.

Treschow var blant annet styremedlem i Steen & Strøm ASA.

## Se også
* Treschow

## Referanser
Christian Krogh

**Christian Krogh** eller **Kristian Krohg** kan være feilskrevet og vise til flere personer:

*Christian Krohg, norsk maler (1852–1925)
*Christian Krohg (politiker), norsk politiker (1777–1828)
*Kristian Krogh, norsk golfspiller (1995–)
Ski-VM 1926

**Ski-VM 1926** ble arrangert  4. – 7. februar 1926 i Lahtis i Finland.

Mesterskapet ble opprinnelig arrangert som et «Rendezvous-renn» av Det internasjonale skiforbundet (FIS), men ble i etterkant gitt offisiell status som verdensmesterskap i nordiske grener under FIS' 25. kongress i Mamaia i Romania i 1965. 

Rennene ble preget av sterk kulde, med temperaturer som jevnt over lå på mellom &minus;20 °C og &minus;30 °C. Ved starten av 17 km-rennet skal det ha vært omkring &minus;37 °C og på 50 km ble det meldt om en temperatur ned til &minus;42 °C på løypas kaldeste punkt. De norske utøverne Johan Grøttumsbraaten og Asbjørn Elgstøen pådro seg forfrysninger. Grøttumsbraaten ble frisk etter en stund, men Elgstøen fikk en forfrysning i det indre øret som utviklet seg til hjernebetennelse og han døde noen uker etter mesterskapet.

Det ble konkurrert i 4 individuelle øvelser. Norge vant 7 av 12 medaljer, mens Finland tok fem medaljer. Matti Raivio fra Finland ble den mestvinnende utøveren med to gullmedaljer. 

## Langrenn

### 30 km
***4. februar**

### 50 km
***7. februar**

## Kombinert
### Hopp / 17 km
***5. og 6. februar**

## Skihopping
***7. februar**

## Medaljestatistikk
:  
### Nasjoner

## Referanser


## Kilder
* 1926 World Championships  hos skisport365.com

## Eksterne lenker
* Lahden Kaupunginmuseo (Lahtis Bymuseum): Resultater VM 1926
Ski-VM 1935

**Ski-VM 1935** ble arrangert 13.&ndash;18. februar 1935 i Vysoké Tatry i Tsjekkoslovakia. 

Mesterskapet ble opprinnelig arrangert som et «FIS-renn» av Det internasjonale skiforbundet (FIS), men ble i etterkant gitt offisiell status som verdensmesterskap i nordiske grener under FIS' 25. kongress i Mamaia i Romania i 1965. 

Det ble konkurrert i 5 øvelser, av disse var én lagkonkurranse. Norge vant åtte av totalt 15 medaljer. Klaes Karppinen fra Finland ble mestvinnende utøver med to gullmedaljer og en sølv. Oddbjørn Hagen fra Norge vant en gull og to sølv.

## Langrenn

### 18 km
***15. februar**

### 50 km
***19. februar**

### 4 x 10 km stafett
***13. februar**

## Kombinert
***15. og 16. februar**
### Hopp / 18 km

## Skihopping
***17. februar**

## Medaljestatistikk
:  
### Nasjoner

## Referanser


## Kilder
* 1935 World Championships  hos skisport365.com
Rapport

**Rapport** har flere betydninger:

*Rapportering (hundesport)
*Rapport (sjanger)
*Rapport (TV-program), et nyhetsprogram i Sveriges Television
*Rapportgenerator, en programvare som leser data fra en kilde
*Virksomhetsetterretning-programvare, applikasjonsprogramvare for å rapportere data
Luftforsvarets stasjon Honningsvåg

**Luftforsvarets stasjon Honningsvåg** var en kontroll- og varslingsstasjon som ble opprettet i Honningsvåg i 1962. LSTN Honningsvåg var da den ble nedlagt omkring 1997 en av de østligste militære avdelingene i Norge. Stasjonen var en del av NATOs Nadge-system.

Ved nedleggelsen ble anlegget omgjort til et radarhode under Luftforsvarets stasjon Sørreisa. Stasjonen var mens den var i drift oppdelt i tre avdelinger, operasjonsskvadronen, teknisk skvadron og administrasjonsskvadronen, hver ledet av en major.

Stasjonens  militære kallesignal var *«Klondyke»*.

## Stasjonssjefer
* Major Hans Georg Stang (1974)

## Se også
* Luftforsvaret

## Eksterne lenker
* Om LSTN Honningsvågs historie