Frihet magasin

***Frihet*** er et ungdomstidsskrift, utgitt av Arbeidernes ungdomsfylking. AUFs publikasjonen har tidligere hatt navnene ***Praksis, Den Røde Ungdom''', '''Arbeider-Ungdommen*** og ***Fritt Slag***.

Frihet fungerer nå som AUFs medlemsblad, og kommer med noen få nummer i året. Tidligere var AUF-publikasjonen en fjortendaglig ekstern avis, og et sentralt talerør for fylkingen. I perioder lå opplaget på 30-50&nbsp;000.

Sentralstyremedlem i AUF, Fawzi Warsame er tidsskriftets redaktør siden 2022.

## Historie
### Forløperne
Arbeiderpartiet fikk sin første ungdomsorganisasjon da arbeiderungdommen organiserte seg og Norges Socialdemokratiske Ungdomsforbund ble stiftet i 1903. NSUs sentrale organ ble fra 1909 avisen *[[Klassekampen (1909–1940)|Klassekampen]]*, som utviklet seg til et omstridt og slagkraftig talerør.

Stridighetene i AP i 1918 og 1923 førte imidlertid også til splid blant arbeiderungdommen, og etablering av nye ungdomsaviser.

Etter at AP i 1919 hadde meldt seg inn i Komintern brøt deler av partiet ut, og stiftet i 1921 Norges Socialdemokratiske Arbeiderparti. Det nye NSA fikk sin egen ungdomsorganisasjon, som begynte å utgi bladet *Arbeiderungdommen*.

Da AP på nytt ble sprengt i 1923 fulgte partiets ungdomsorganisasjon og dets avis *Klassekampen* det nye Norges Kommunistiske Parti. AP måtte stable på beina en helt ny ungdomsorganisasjon, og ny ungdomsavis. Det skjedde ved opprettelsen av Venstrekommunistisk Ungdomsfylking og utgivelse av VKU-bladet *Den Røde Ungdom*, som kom med sitt første nummer 13. november 1923.

Midt på 1920-tallet kom det altså tre konkurrerende arbeiderungdomsblader: NKP-ungdommens *Klassekampen*, AP-ungdommens *Den Røde ungdom* og NSA-ungdommens *Arbeiderungdommen*.

### AUFs avis
Ved partisamlingen mellom AP og NSA i 1927 gikk de to partienes ungdomsorganisasjoner sammen, og Arbeidernes ungdomsfylking ble dannet. Et stridstema ved samlingen var navnet på AUFs avis. I første omgang ble et forslag om å bruke navnet *Arbeiderungdommen* nedstemt med stort flertall, slik at navnet *Den Røde Ungdom* var det som ble beholdt. På AUFs 2. landsmøte ble imidlertid navneskiftet til *Arbeider-Ungdommen* vedtatt med 57 mot 52 stemmer.

På begynnelsen av 1930-tallet var *Arbeider-Ungdommen* etablert som en fjortendaglig avis, men den var hele tiden et underskuddsforetak for organisasjonen. Det ble forsøkt med endringer i format, layout og sidetall og gjennomført flere kampanjer for å øke salget og skaffe flere abonnenter.

Fra fredssommeren 1945 blomstret interessen for de politiske organisasjonene og den frie pressa, men *Arbeider-Ungdommen* fanget i liten grad opp dette. På AUF-landsmøtet i 1946 var kritikken mot avisen og dens redaktør Trygve Bratteli knallhard: «A.U. var tørr og gørr kjedelig».

Etter dette fikk avisen med redaksjonssekretær Per Sogstad en klar ansiktsløftning. Det sikret imidlertid ingen varig suksess. *Arbeider-Ungdommen*s gjennomsnittsopplag var i 1946 hele 44&nbsp;000 eksemplarer, men etterkrigs-opplaget sank raskt. Ved utgangen av 1946 var det nede i 30&nbsp;000, hvorav 8000 abonnenter. I 1947 var det sunket til 19&nbsp;000,  året etter var det nesten nede i 17&nbsp;000. I 1948 trappet avisen ned fra fjortendaglige til månedlige utgivelser.

På landsmøtet i 1949 ble det ny oppvask om avisa. Et forslag om å kalle bladet «Tidens Ungdom» og kutte betegnelsen «Arbeider» fra bladnavnet ble nedstemt med stort flertall.

Først på 1950-tallet lanserte AUF «ny» avis, da organisasjonens eksterne publikasjon fikk ny ham og nytt navn:  
*Fritt Slag*. Men både for AUF og bladet var dette tiåret en nedgangstid, og publikasjonens nye profil hjalp ikke. Mot slutten av femtitallet sto *Fritt Slag* på konkursens rand, før man rundt 1960 opplevde mer medgang.

Det nye navnet ble beholdt til 1973, da man gikk tilbake til navnet *Arbeider-ungdommen*. 

I 1986 bytta bladet navn fra *Arbeider-ungdommen* til *Praksis.*

I 2024 bytta bladet navn igjen til *Frihet*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Nedlastbare ''Praksis''-utgaver på AUFs nettsider