open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Namibisk-afrikaans

**Namibisk-afrikaans** (afrikaans: *Namibiese Afrikaans*) er den varianten av afrikaans som brukes av 11% av Namibias befolkning. Dialekten brukes også som et lingua franca i landet. Ved siden av nama og damara som har levert ord til dagligspråket, er namibisk-afrikaans påvirket av både engelsk og tysk. Dialekten har også ord og uttrykk som ikke finnes i andre språk eller dialekter.

## Fra nama og damara
* **koetse**, uttale: /kutse/, ("khutse" i nama/damara)
:"Koetse, wat vertel jy my nou!" 
:no.: *du godeste, hva er det du sier?!*
***etse**, uttale: /etse/, et utrop
:1. forbauselse: Virkelig?
:2. For å påkalle oppmerksomhet fra flere.
::hoor hier; ek sê julle: "Etse! Toe ons in die klas kom, toe skryf ons mos toets." 
::no: hør her, det er utrolig! Når skoletimen begynte fikk vi en prøve.
***nca** (uttales med en eksplosiv lyd)
:*Het was nca!*  (svar på for eksempel spørsmål "hvordan har du hatt det i dag?")
:no.: *Det har vært bra!* Her står *nca* for bra, god, deilig etc.

## Fra tysk
***kindergarten**, kindertuin
:"Die kind is s'oggens in die kindergarten." 
:no.: *Barnet er i barnehagen om morgenen*
***brötchen**, (uttales:"brezen")
:"Ma, ek wil asseblief 'n brötchen hê." 
:no.: *Mamma, kan jeg  vær så snill å få et rundstykke* – rundstykke
***so by so** (fra uttrykket *so wie so*)
:"Ek sal vir jou wag; ek het so by so baie om my mee besig te hou." 
:no.: *Jeg venter på deg. Jeg har *'uansett** mye å holde på med''

==Engelsk innflytelse==
I dagligtalen kan engelske ord gjenkjennes, som i skriftspråket staves på engelsk.
*Bal (nederlandsk) → **Ball** (engelsk)

==Namibiske uttrykk==
***ou**, (ge-ou), 
:gi: "Ou my 'n bietjie biltong, man." 
:no.: ''Gi meg litt [[biltong]]''
***stammak**, 
:sett (ned): "Stammak die beker op die tafel!" 
:no.: ''Sett den koppen på bordet!''
***vetkol**, 
:"Ons bly in 'n vetkol." 
:no.: ''Vi blir på et sted der det ikke regner''
***tronk**
:"met die tronkdeur se sleutels speel" 
'å leke med nøklene til fengselets dør''  (tronk = fengsel), Leve farlig, risikabelt

==Klassifikasjon==
* [[Nederlandsk]]
** [[Afrikaans]]
*** [[Kaaps-afrikaans]]
*** **Namibisk-afrikaans'''
*** Oorlams
*** Oranjerivier-afrikaans
*** Østgrense-afrikaans

## Referanser


## Se også
*Afrikaans i Namibia
Kyrkjøy

**Kyrkjøy** er en av Sjernarøyene som hørte til Finnøy kommune i Rogaland fram til 1. januar 2020 da Finnøy kommune blei slått sammen med Stavanger kommune. Kyrkjøy sammen med Bjergøy er de to største øyene i øygruppa. Sjernarøy kirke ligger på Kyrkjøy. Navnet *Kyrkjøy* kommer fra at det er en kirke på øya. Hovedkontoret til rederiet L. Rødne og Sønner ligger på Kyrkjøy.    

Forfatterne og brødrene Alfred Hauge og Kolbjørn Hauge vokste opp på Kyrkjøy.

## Referanser
Nederlandske kreolspråk

De **nederlandske kreolspråkene** er kreolspråk som oppstod under innflytelse av nederlandsk eller en av de nederlandske dialektene, som for eksempel hollandsk eller zeeuws i de nederlandske koloniene.

Afrikaans har en del kjennetegn felles med kreolspråk, spesielt i språkets enkle grammatikk i forhold til nederlandsk. Språket har ikke røtter i pidginspråk men har hatt en naturlig språklig utvikling blant afrikaanerne i Sør-Afrika og regnes dermed ikke til kreolspråkene.

De fleste nederlandske kreolspråkene oppstod i nederlandske kolonier i Amerika og Sørøst-Asia etter WIC og VOCs handelsvirksomhet i det 17. århundre. De fleste av disse språkene eksisterer i dag kun i litteraturen.

## Kreolspråk basert på nederlandsk eller sterkt påvirket av nederlandsk
Kreolspråkene som nevnes nedenfor er enten basert på det nederlandske språket, som Albany-nederlandsk fra området rundt New York City og Javindo fra Indonesia, eller har blitt sterkt påvirket av nederlandsk, som Sranan Tongo fra Surinam.

De fremste kreolspråkene som ble brukt i de tidligere nederlandske koloniene er ikke basert på det nederlandske språket, men har sin opprinnelse i portugisisk, spansk og engelsk. Det viktigste bidraget nederlandsk har ytt her, finnes i språkenes ordforråd.

Et annet kreolspråk som har *dutch* i sitt engelske navn er Pennsylvania Dutch. Dette stammer ikke fra nederlandsk, men er en variant av middelfrankisk (tysk).

### Nederlandske kreolspråk
* Afrikaans (Sør-Afrika og Namibia) (halvkreolsk, også påvirket av malayisk og bantu)
* Albany-nederlandsk (Amerikas forente stater)
* Berbice-nederlandsk (Guyana)*
* Ceylon-nederlandsk (Sri Lanka)*
* Javindo (Indonesia)*
* Jersey-nederlandsk (inkl. Negroe dutch) (Amerikas forente stater)*
* Mohawk-nederlandsk (Amerikas forente stater)
* Negerhollandsk (De amerikanske Jomfruøyer og Puerto Rico)*
* Petjo (Indonesia)
* Skepi (Guyana)*
(* = så godt som utdødd)

### Kreolspråk sterkt påvirket av nederlandsk
Det nederlandske språket har også hatt stor innflytelse på de følgende kreolspråkene:
* Papiamento, hovedsakelig basert på portugisisk og spansk (Aruba, Bonaire og Curaçao)
* Saramaccansk, hovedsakelig basert på engelsk, portugisisk og afrikanske språk (Surinam)
* Sranan Tongo, hovedsakelig basert på engelsk (Surinam)
Oorlams

**Oorlams**  (også **Oorlands**, **Oorlans** eller **Oorlangs**) er en dialekt av afrikaans som snakkes av mindre enn en million mennesker i Sør-Afrika. Hoveddelen av disse kommer fra landets opprinnelige befolkning, fra en stamme ved samme navn. Ordet som har gitt dialekten sitt navn skal bety *siviliserte*. 

Oorlams er en vestgermansk, lav-frankisk dialekt som har blitt påvirket av ulike bantuspråk. Dialekten kalles av og til *et kreolspråk med røtter i et kreolspråk*.

## Klassifikasjon
* Nederlandsk
** Afrikaans
*** Kaaps-afrikaans
*** Namibisk-afrikaans
*** **Oorlams**
*** Oranjerivier-afrikaans
*** Østgrense-afrikaans

## Eksterne lenker
* Ethnologue om Oorlams (engelsk)
Herføl

**Herføl** er den sørligste bebodde øya i Hvaler kommune i Østfold, og ligger like ved grensa til Sverige. Den er 1,96 km² og har postnummer 1690. Det er vel vel 20 fastboende på øya i 2021.  

Herføl hadde tollstasjon, los, skole, talestasjon, og poståpneri frem til 1960-tallet, og var et viktig fiskerisentrum med leveranse til fiskemottaket på Lauer. 

Per 2022 er Herføl et sommer- og turistsenter. Ved Herføl Marina finnes pub, spisested, kiosk/butikk og bademuligheter. Rutebåt anløper stedet ni ganger daglig fra Skjærhalden, og det er gjestehavn med mulighet for å kjøpe bensin. Fra marinaen går den smale Henry A. Larsens vei 1,6 km sørover til Andholmen. Veistrekket er oppkalt etter norsk-kanadieren Henry A. Larsen, som var fra Herføl. Den er også veien til de skiltede besøksmålene på øya. 

I 2020 er det billigere å frakte bil på fergen tur/retur Herføl enn å parkere mer enn 5 dager på Skjærhalden, slik at det i dag er større biltrafikk på Herføl enn tidligere år.

Langrøsset og Herfølsåta er vernede gravrøyser fra bronsealderen. Langrøsset ved Linnekleppen er det aller lengste i landet, og Herfølsåta er landemerke langt til havs. Arkeologene daterer røssene til bronsealderens til andre periode fra rundt år 1500 til 1300, men åpner også for den tredje perioden fra 1300 til 1100. Å finne gjenstander er ikke forventet med det værharde klimaet i 3 500 år BN. Det høyeste punktet på øya er Linnekleppen på 31 meter med det 7 meter høye sjømerket tårnet, bygd i 1878.  (Navnet må ikke forveksles med Linnekleppen i Rakkestad kommune). Et fjerde særmerket sted er jettegryten «Hvalgapet» eller «Katedralen».

Forfatteren Jan Kjærstad har røtter på Herføl. Det har også Henry A. Larsen som øyas hovedvei er oppkalt etter. Han er mest kjent for sin innsats polarforsker i Arktis for Canadas ridende politi.

## Referanser


## Eksterne lenker
* VisitHvalers side om Herføl
Singløya

**Singløya** er den nordligste av øyene i Hvaler kommune i Østfold. Den ligger nord for Kirkøy i Singlefjorden. Singløy hadde egen skole fram til 1939, og det er fortsatt fastboende på øya.
Oranjerivier-afrikaans

**Oranjerivier-afrikaans**  er en dialekt av afrikaans som snakkes i området rundt Oranjeelven i Sør-Afrika og sør i Namibia. Dialekten er et resultat av kontakten som fant sted mellom kolonister fra Nederland og Khoikhoiene. I det 19. århundre fortrengte denne dialekten de opprinnelige khoikhoispråkene.

Kjennetegn på denne dialekten er for eksempel flertallsendelsen -goed (ma-goed, meneergoed), lydene *kjerk* (kirke) og *gjeld* (penger) og endelsen -se som brukes for å angi eiendomsform (*ons se ma*).

## Klassifikasjon
* Nederlandsk
** Afrikaans
*** Kaaps-afrikaans
*** Namibisk-afrikaans
*** Oorlams
*** **Oranjerivier-afrikaans**
*** Østgrense-afrikaans
Marching Rule

**Marching Rule** var en nasjonal bevegelse på Salomonøyene. Den oppstod under andre verdenskrig og var virksom til 1953.

## Historisk bakteppe

Salomonøyene er et land med store avstander og vanskelig kommunikasjon. Det var opprinnelig ikke noen naturlig nasjonal enhet, og fram til kolonitida var det tidvis prega av strid mellom ulike stammer og klaner.

På 1800-tallet blei befolkninga på øyene utsatt for *blackbirding*, dvs tvangshenting av arbeidskraft til plantasjer i Australia og på Fiji. På første halvdel av 1900-tallet blei landet kolonisert av Storbritannia. Utenlandske selskap anla plantasjer, og undertrykkinga var sterk. Samtidig hadde ulike kristne misjonsselskap stor aktivitet på øyene.

I 1942 okkuperte Japan flere av øyene, men okkupasjonen blei slått tilbake av USA og allierte styrker i blodige kamper til lands og til havs. USA bygde deretter opp store baseområder på Salomonøyene. I dette arbeidet blei det i stor grad brukt lokal arbeidskraft.

## Ideologi
 
Det er usikkert om Marching Rule hadde en felles ideologi. Bevegelsen var klart anti-europeisk og anti-kolonial. Mange av lederne var religiøse, men det sies også at det kom inspirasjon fra venstreradikale blant soldater. 

Bevegelsen synes i alle fall å ha oppstått blant arbeidere på de allierte basene. Minst tre faktorer kan ha vært viktige:

* Lokalbefolkninga var her regulære arbeidere, i motsetning til det mer slaveprega arbeidet på koloniplantasjene. Lønna kunne være mer enn det tidobbelte.
* Farga soldater fra USA var tilsynelatende på like fot med sine kolleger.
* Det blei transportert inn forsyninger og varer i tidligere usette mengder.

Det siste forholdet førte både på Salomonøyene og andre steder i Stillehavet til oppblomstring av såkalte kargo-kulter. Dette var religiøse bevegelser der en mente at en dag i framtida ville det komme skip inn (gjerne fra USA) overfylt med varer, og at alle troende ville få sin andel av disse. 

Politisk hadde Marching Rule et moderne velferdsprogram: anlegge flere og bedre skoler, modernisere landbruket, benytte helsetilbudet på misjonsstasjonene, bygge bedre boliger i mer konsentrerte landsbyenheter. Samtidig gikk bevegelsen inn for enhet blant øyboerne på tvers av stammer og klaner.

## Organisasjon

Blant kolonimaktene var befolkninga i Melanesia regna for svært tilbakeliggende og uten evne til organisering. Marching Rules effektive organisasjon kom derfor som en stor overraskelse på myndighetene. 

I motsetning til mange av de reine kargo-kultene, som gjerne hadde en profetisk leder, hadde Marching Rule godt utvikla lokalt lederskap. Øya Malaita, der bevegelsen stod sterkest, var delt inn i ni distrikter, hver med sin leder. Disse møttes med ujamne mellomrom for å diskutere linjer, men leda ellers sine distrikt mye etter eget hode.

Distriktene var hierarkisk inndelt i underdistrikter, landsbyer og til dels klaner, hver med sin ledelse.

Marching Rule utvikla ei egen lovbok basert dels på gammel tradisjon, dels på tanker om framtida. Fra 1947 oppretta bevegelsen også egne domstoler, som tok seg av det meste av daglige tvister. Bare de mest alvorlige lovbrudda blei det overlatt til kolonimakta å ta seg av.
Hymne

**Hymne** (fra gresk ύμνος) var i antikkens Hellas en hyllest til bryllupsguden Hymenaios, som er opphav til ordet «hymne». Begrepet brukes i kirkemusikk om en lov- eller takkesang til Guds ære. 

Paulus' oppfordring til efeserne: «*- og syng sammen, la salmer, hymner og åndelige sanger lyde!*» (Ef. 5:19) viser at hymnen ble tatt i bruk allerede av den første generasjon kristne. I oppfordringen bruker Paulus «hymner» parallelt med «salmer» (ψαλμόις) og «sanger» (ώδαις). Antakelig utgjorde de en enhetlig sangform som var karakteristisk for den urkristne menigheten. 

At de tre nevnes sammen, skyldes at de til dels brukes om hverandre i *[[Septuaginta]]* for å gjengi de samme hebraiske ordene knyttet til det gamle testamentets salmer. 

I forbindelse med påskemåltidet ble *hallel*-salmene (Salmene 113-18) sunget. Matteus (Matt. 26:30) og Markus (Mark. 14:26) beskriver disse med verbet *hymnesantes* (ύμνήσαντες) som kan oversettes «å hymnesynge». Dette viser at «hymne» kan forstås relativt vidt, og beskrive kristen sang i sin alminnelighet. 

«Hymne» benyttes også om nasjonalsanger (f.eks. hymne til den russiske føderasjonen). I Norge blir Elias Blix' «Gud signe vårt dyre fedreland» betegnet både som «fedrelandshymnen» og «fedrelandssalmen». Da NRK i 2010 vedtok å oppgi avspillingen av denne, kom det veldig sterke protester. NRK omgjorde vedtaket, og hymnen kan fortsatt høres tre minutter før sju hver søndag morgen.    

I nyere musikk blir begrepet brukt om et større anlagt festlig verk for kor og orkester, eller om resultatet av en vellykket *[[jamsession]]* som i Oscar Petersons ''Hymn to Freedom.

Den tverrvitenskapelige fagdisiplin som gjennom historiske og analytiske studier arbeider med kristen sang, kalles hymnologi, som ikke er noen selvstendig universitetsdisiplin, men et forskningsnettverk for nordiske hymnologer tilknyttet Nordisk institutt for hymnologi («Nordhymn»), opprettet i 1988.

## Referanser




## Se også
* Hymenaios
* Lovsang

## Eksterne lenker
* Nordhymn
* Hymne; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Liodden

**Liodden** er et lite sted i Nesbyen kommune i Hallingdal på østsida av Hallingdalselva, ca. 160 m. over havet, 7 km sør for Nesbyen, og 5 km nord for Bromma (Børtnes). Stedet er en del av Liegrenda (Liagardene), som ligger litt lengre øst bak en åsrygg. Liegrenda har 40 – 50 husstander, mens bare 4 – 5 av disse ligger på Liodden. En del hus er fraflyttet, men brukes som fritidsboliger. På vestsida av elva går Rv7, på østsida av elva går Bergensbanen. Liodden stasjon ble lagt ned for mange år siden, og ble revet ca. år 2003.

Det er lite næringsvirksomhet i bygda, utenom jord og skogbruk. De fleste har arbeid utenfor bygda. Det er en campingplass på Liodden, og noen driver med gravearbeid i tillegg til primærnæringen. Det er også et enmannsfirma som driver med skiltproduksjon. Flere mindre vannfall er under prosjektering/utbygging (2007).

I 1989 ble en vesentlig flaskehals på bygdeveien fjernet, da det ble bygd vei over jernbanen som erstatning for en smal og lav undergang. I 1999 ble flaskehals nr. 2 fjernet, da det ble bygd ny bro over Hallingdalselva. Den gamle broen fra 1959 var veldig smal, og kunne bare ta kjøretøy på max. 10 tonn.

Øst for Liodden ligger Liemarka (ca. 1000 moh.), et område som strekker seg over mot Vassfaret nasjonalpark. Det er et kupert og vakkert fjellområde med mange fiskevann. Det blir drevet aktiv fiskekultur. Fiskekort kan kjøpes via selvbetjening. Det er også jakt på elg, hare og rype. Høyeste fjell er Blåfjell (1154 moh.) Her er ca. 200 hytter og setrer. Ved Kråkehaugen lengst øst mot Vassfaret ligger Vassfartoppen serveringssted med en liten alpinbakke. En ny utbyggingsplan er godkjent med vel 100 nye hyttetomter. Veien inn i området ble rustet skikkelig opp straks etter århundreskiftet, og fremstår i dag som en meget god grusveg. Veien er avgiftsbelagt. 

## Eksterne lenker
* Liodden camping
Bonanza

***Bonanza*** er en amerikansk westernserie som gikk på NBC fra 1959 til 1973. Serien handlet om den hardt arbeidende og respekterte familien Cartwright og deres liv på ranchen Ponderosa i Nevada. Her måtte de jobbe med å beskytte sin egen ranch, samtidig som de måtte hjelpe til med å holde områdene rundt trygge. Familien besto av faren Ben og hans tre voksne sønner. 

Serien ble meget populær i USA og lå øverst på TV-toppen fra 1964 til 1967. I 1971 begynte seerinteressen å falle, noe som bidro til at serien ble nedlagt i 1973. I tillegg døde Dan Blocker i 1972. Noe som gjorde det mer krevende å fortsette.

I Norge har serien gått på TV 2 siden 1997.

## Hovedroller
* Lorne Greene - Ben Cartwright (1959–1973)
* Dan Blocker - Eric «Hoss» Cartwright (1959–1972)
* Michael Landon - Joseph «Little Joe» Francis Cartwright (1959–1973)
* Pernell Roberts - Adam Cartwright (1959–1965)

;Biroller
* «Candy» Canaday – David Canary
* Hop Sing – Victor Sen Yung
* Jamie Hunter/Cartwright – Mitch Vogel

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bonanza on TVGuide.com
* Bonanza: Scenery Of The Ponderosa
Seravezza

**Seravezza** er en by og kommune i provinsen Lucca, nord i Toscana i Italia. Byen har 13 000 innbyggere.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Flisnes

**Flisnes** er en bydel i Ålesund. Stedet har en barneskole, Flisnes Skole. Stedet ligger lengst øst i Ålesund, like før Emblem og var før byutvidelsen i 1968 en del av Borgund kommune. Flisnes hører i dag til Indre Borgund bydel, som omfatter Humla, Tørla, Vegsund, Blindheim, Myrland, Flisnes og Emblem østover til kommunegrensa.

Stedet har også to butikker, som er Kiwi Flisnes og Rema 1000 Flisnes.
Bran slott

**Bran slott** (tysk **Törzburg**, ungarsk **Törcsvar**) er et slott i Transilvania (Siebenbürgen), som ligger omkring 30 kilometer sørvest for byen Braşov (Kronstadt). Slottet ble bygget av Den tyske orden i 1212, og området hvor slottet ligger var frem til det 20. århundre befolket av Siebenbürgen-sakserne, den tyskspråklige befolkningen i Siebenbürgen.

Slottet har blitt kjent i populærkulturen som modell for Bram Stokers Draculaslott.

Slottet ble beslaglagt av kommunistregimet i Romania i 1950, men gitt tilbake til den rettmessige eieren Dominic von Habsburg i 2006. Ifølge *Daily Mail* har slottet vært til salgs siden 2014 ettersom dagens eiere leter etter noen yngre som kan ta over.
Rundormer

* Adenophorea
* Secernentea

**Rundormer** eller **nematoder** er en rekke virvelløse dyr. Det finnes over 15&nbsp;000 arter, trolig er det langt fler. Målt i biomasse er rundormene muligens den vanligste typen dyr på planeten. De kjennetegnes med langstrakt, glatt kropp. Rundormer ser ut som bittesmå ormer eller marker. De kan leve fritt i jord og vann, og mange av dem snylter på planter og dyr.

Kroppen er omgitt av en komplisert og hardfør ytterhud av keratin, det samme materialet som hår og negler er laget av. Denne muliggjør samtidig et høyt, indre trykk som gjør at kroppens tverrsnitt ikke deformeres under bevegelse, hvilket er grunnen til at kroppens ringmuskler er forsvunnet, og kun fire knipper med langsgående muskler er tilbake. Det høye, indre trykket er samtidig grunnen til at dyrene er har et relativt avansert munnapparat hvor maten må pumpes ned i svelget. Rundomer har en såkalt «falsk» sekundær kroppshule.

De lever hvor det er fuktighet. Flere snylter på planter og dyr. De blir ofte kalt «naturens renholdsvesen» og er viktige i nedbrytingsprosessen.

Potetcyste-nematoden (potetål/potetråte) skaper store problemer for dyrkere av poteter.

Krok-nematoider ødela gressrøttene på Ullevaal Stadion så grundig i 1996 at gresset måtte skiftes.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Wergelandstroké

**Wergelandstroké** er en rapsodisk diktform som Henrik Wergeland utviklet og brukte med virtuositet i mange av sine dikt. Formen er representert fra og med hans første til hans siste diktsamling, omtrent fra «Min lille Kanin» til «Følg Kaldet».

## Kjennetegn
Rytmen er trokeisk med 4 takter i hver verslinje. Det kan imidlertid forekomme innslag av velberegnede totakts-linjer. Rimstillingen er varierende. Iblant kan rimene falle tett, i blant kan det være nokså lange rimspenn. Det er gjerne også mye bruk av versbinding. Kjente dikt med Wergelandstroké, er de lyriske avsnittene i «Jan van Huysum», «Svalen» og «Den engelske Lods».

## Forskning
Sigmund Skard undersøkte Wergelandstrokeen i det sistnevnte arbeidet, og innførte betegnelsen *Lods-vers*. Men Hallvard Lie har fått gjennomslag for betegnelsen Wergelandstroké, da formen er varig preget av Henrik Wergelands kunst, og dessuten bruker han den svært mange andre steder enn i «Den engelske Lods». Hallvard Lie hevder at Wergelandstrokeen uttrykker et fint samspill mellom det grensesprengende, dionysiske, og det avbalanserte, apollinske, et trekk som er karakteristisk for Henrik Wergelands lyrikk.

Når diktere etter Wergeland, som f.eks. Bjørnstjerne Bjørnson, Olav Aukrust og Ingeborg Refling Hagen tar i bruk Wergelandstrokeen, skaper det, sannsynligvis med hensikt, assosiasjoner til Henrik Wergeland.

## Kilder
*Lie, Hallvard: *Norsk verslære*
Hokuspokus

**Hokuspokus** eller **hokus pokus** er en trylleformel som brukes av magikere og tryllekunstnere. Ordet kan også brukes om selve tryllekunstene, om triksene og knepene og kan i vid forstand bety narrestreker, lureri, svindel og bedrag.  I Norge har uttrykket vært brukt i litt forskjellige former siden 1600-tallet. Ordet har gjerne tillegget «filiokus» og brukes da som uhøytidelig trylleformel i en tryllekunst, gjerne når noe forvandles, i formen «hokus pokus filiokus!»

## Etymologi
Det egentlige opphavet til uttrykket er uklart. Mest trolig er det en forvrengning av ordene i innstiftelsesordene i den eukaristiske bønn i den katolske nattverden som på latin lyder: *hoc (enim) est corpus (meum)*, det vil si «dette er mitt legeme». Ordet *filiokus* kommer da fra den nikensk-konstantinopelitanske trosbekjennelse, der det var strid mellom katolske og ortodokse teologer om berettigelsen av det vestkirkelige tilføyelse av ordet *filioque*, om Den hellige ånd (- *utgått fra Faderen*, eller *utgått fra Faderen og Sønnen* («filioque» = «og Sønnen»). Denne diskusjonen ble kalt filioque-striden*. 

Ettersom uttrykket først er belagt i protestantiske land i århundret etter [[reformasjonen]], var det sannsynligvis ment nedsettende om det katolske nattverdssyn (at nattverdselementene ved disse ord opphører å være brød (eller vin) og blir substantielt til kristi legeme (og blod).

I den katolske messen tolkes ordene slik at forvandlingen av brødet og vinen skjer når ordene uttales. I magien brukes ordene også i forbindelse med forvandling, for eksempel når en tryllestav blir til et lommetørkle. Det er vel kjent at magi slik gjenbruker kristne symboler i endret form. Dette taler for at de første som brukte ordene magisk hadde en viss forståelse av ordenes funksjon.

Uttrykket kan også være en imitasjon av et uttrykk som høres ut som lærd latin, men som er uten mening. For mange har de i hvert fall fungert slik.

==Annet==
Hokuspokus er også brukt som tittel på bøker, låter og annet, deriblant [[Gunilla Bergström]]s barnebok *Hokus Pokus Alfons Åberg!* fra 1987 og [[Kurt Vonnegut]]s *Hocus Pocus* fra 1990. 
==Se også==
* [[Trylleformel]]
* [[Abrakadabra]]
* [[Simsalabim]]
* [[Shazam]]

==Eksterne lenker==
* [http://ordnet.dk/ods/opslag?id=463268 Oppslagsordet «Hokus pokus» i *Ordbog over det danske sprog 1700-1950* (ordbakgrunn og bruk på dansk)]
* [http://g3.spraakdata.gu.se/saob/show.phtml?filenr=1/97/24727.html Oppslagsordet «Hokus pokus» i *Svenska Akademiens ordbok» (ordbakgrunn og bruk på svensk)]
Figaro

**Figaro**, som er et fransk ord for barberer, kan sikte til:
* Figaro – en sentral person i flere musikalske komedier, som Barberen i Sevilla, Figaros bryllup og *Den skyldige moren* med librettoer av Pierre de Beaumarchais, og musikk av forskjellige komponister.
* *[[Le Figaro]]*, fransk avis
* Nissan Figaro, bilmodell fra Nissan (1991)
* Figaro, filippinsk kafékonsept i Midtøsten
* Figaro som navn er lite brukt, men til en viss grad som navn på kjæledyr som katter. Navnet forekommer blant annet i tegneserien Mikke Mus, der venninnen Minnis katt heter det. Katten opptrer først som venn av tegnefilmfiguren Pinocchio fra 1940, men flyttet inn hos Minni Mus som plageånd for Mikkes hund Pluto.
Liertjern

**Liertjern** (eller Liertjenna) er to vann mellom Lierfoss og Bjørkelangen i Aurskog-Høland kommune i Akershus. Ved Store Liertjern ligger et berg, det såkalte Jørgenberget, med stup ned i vannet. Vannene har bestand av abbor, laue og gjedde.

## Kilder
*Kommunens kartgrunnlag

## Eksterne lenker
*  (høydedraget sør for Liertjern, «Kleiva»)
Ræge

**Ræge** eller **Rege** (har tidligere også vært skrevet **Reke**) er en bygd i Sola kommune sør for Stavanger lufthavn, Sola. 

Navnestriden blusset opp i 2008. De språklærde har i generasjoner vært uenige om hvordan stedsnavnet skal skrives. Saken ble igjen aktuell ved at et nytt landemerke, den nye kirken, ble reist. Sola historielag har søkt Statens kartverk om å få vurdert om det er Ræge eller Rege som er det korrekte navnet. Det er ikke et offisielt navn på stedet. Den 22. oktober 1996 vedtok Stavanger bispedømmeråd skrivemåten Ræge for kapellet. Samtidig vedtok den samme skrivemåten som soknenavn. På grunnlag av navnebruken på økonomisk kartverk og Norge 1:250 000 er gårdsnavnet registrert i Sentralt stedsnavnregister (SSR) med skrivemåten Rege som godkjent, ifølge kartverket.

Ifølge boka «Norske Gaardnavne» betyr navnet Rege veg; Gangsti for Kreaturer. Ifølge Inge Særheim på UiS finnes varianter av navnet så langt tilbake som år 1297. Da som navnet Rækene. Ifølge Særheims bok «Stedsnavn i Rogaland» stammer navnet fra gammelnorsk «rægin» som er sammensatt av ordet *rák* som betyr veg/gangsti (for krøtter) og -*vin* som betyr naturlig eng eller beite. I «Norske Gardsnavne» vises skrivemåter som Regenn (1563), Reige (1606), Rege (1610), Regge (1616) og Reege (1668 og 1723). 

## Historie
Ræge har hatt bosetning siden bronsealderen, og Rægehaugene, Norges rikeste bronsealdergrav, finnes her. 

## Eksterne lenker
* Solabladet.no-På tide å rydde opp i navnestriden Rege/Ræge
* Solabladet.no-Rege/Ræge blir navnesak
Paul Smelter

**Paul Smelter** var bergverksingeniør. Han bygget opp Bærums Værk.

Smelter omtales for første gang i forbindelse med at Christian IV i 1601 fikk bygget en smelteovn nær Kronborg slott.

I 1610 var Paul Smelter kongens bergverksmann, som på egen bekostning fikk i oppdrag å bygge smeltehytte i Bærum. Paul Smelter foreslo at jernhyttene i Bærum skulle samles og utbygges til et virkelig jernverk. Til verkets drift ble tre eller fire gårder innkjøpt i 1615.

Han kom antagelig fra Sachsen i Tyskland, hvor Christian 4. som barn bodde hos besteforeldrene, og hvorfra han hentet en rekke bergverksfolk til sin omfattende gruvedrift i Norge.

## Litteratur

* Jacob Jacobsen: *Paul Smelter og Bærums Verk*. Skrift/Asker og Bærum historielag nr. 42, 2002
Clare Short

**Clare Short** (født 15. februar 1946) er en britisk politiker medlem av Underhuset. Hun ble valgt inn som representant for Labour første gang i 1983. Hun var utviklingsminister fra 3. mai 1997 til hun trakk seg i protest mot Irak-krigen den 12. mai 2003. Hun er i dag en uavhengig representant i parlamentet etter at hun har trukket seg fra Labors gruppe. Hun planlegger ikke å stille til gjenvalg når denne perioden er over.

Hun ble 1. mars 2011 valgt som styreleder av Extractive Industries Transparency Initiative.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Assemblies of God

**Assemblies of God** er et stort, protestantisk trossamfunn innen pinsebevegelsen. Kirkesamfunnet ble dannet i USA i 1914. Med over 1337 menigheter og nærmere 4 millioner tilhengere, er dette det største trossamfunn innen pinsebevegelsen i USA. 

På verdensbasis har trossamfunnet 60 millioner tilhengere. I Brasil kalles de **Assembleias de Deus** og har omtrent 8,5 millioner disipler. 

## Eksterne lenker
* – Assemblies of God's website – hjemmeside
André Hanssen

**André Hanssen** (født 1981) er en norsk tidligere fotballspiller. Han har spilt i to perioder i Bodø/Glimt og har også spilt for Skjervøy IK, SC Heerenveen og Strømsgodset. Han la opp på grunn av skade midtveis i 2012-sesongen.

Hanssen ble kjøpt fra Skjervøy IK til Bodø/Glimt i 1998. Han slo igjennom allerede i 1999 da han etablerte seg på midtbanen sammen med Arild og Ørjan Berg, mens Tom Kåre Staurvik måtte spille midtstopper. Han var med på å vinne sølv i serie og cup i 2003-sesongen. Etter 2003-sesongen var mange norske og utenlandske klubber interessert i ham. Under cupfinalen ble han fulgt av speidere fra de franske klubbene Bordeaux og Bastia. Hanssen var i sitt siste kontraktår og Bodø/Glimt var villig til å selge til rett pris. Han ble i klubben ut kontraktstiden og gikk gratis til SC Heerenveen i Nederland.

I Heerenveen slet han med å oppnå tillit i begynnelsen, men bygget den opp. I alt fikk han 33 kamper og 1 mål. 
Målet kom i UEFA-cupen i det 90. minutt mot PFC Levski Sofia, hvor han scoret 2-1 målet og ble kåret til banens beste spiller. Kontrakten hans gikk ut etter 2008-sesongen og han fikk den ikke fornyet.

Etter et kort opphold i Bodø/Glimt, skrev han under for Strømsgodset, 3. mars 2010. Han spilte nesten alle kampene i 2010-sesongen, men fikk bare noen få minutter førstelagsfotball i 2011-sesongen. 14. november 2011 ble det bekreftet at kun en medisinsk test gjensto før han kunne skrive under en treårskontrakt med Bodø/Glimt. Denne avtalen ble imidlertid kansellert, og Hanssen ble værende i Strømsgodset inntil han la opp i juni 2012.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Spillerprofil på godset.no
Busan Asiad Stadium

**Busan Asiad Stadium** eller **Asiad Main Stadium** er et stadion i Busan i Sør-Korea. Stadionet ble bygd til Asialekene i 2002 og både åpnings- og avslutningsseremonien ble holdt her. Stadionet ble også brukt i fotball-VM 2002 hvor tre kamper i gruppespillet ble spilt her. Kapasiteten er  og er hjemmebanen til fotballaget Busan IPark i enkelte kamper når (de spiller normalt på Gudeok Stadium som har mindre kapasitet). Det er en del av et større sports-kompleks hvor det også er en baseball-arena, arena for svømming og arena for gymnastikk.

Stadionet har løpebaner og et rundt design både for tribunene og utvendig. Designen har markante buer mot bakken og er hel-hvit. 

## Kamper i fotball-VM 2002

*Gruppespill, 2. juni 2002:  &ndash;  2–2
*Gruppespill, 4. juni 2002:  &ndash;  2–0
*Gruppespill, 6. juni 2002:  &ndash;  0–0

## Bildegalleri

File:Busanasiadmainstadium 2019EAFF.jpg|Stadionet fra innsiden i 2019
File:Dongnae District in Busan.png|Bilde av byen Busan med stadionet i bakgrunnen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Daejeon World Cup Stadium

**Daejeon World Cup Stadium** er et fotballstadion i Daejeon i Sør-Korea. Stadionet, som ble brukt under fotball-VM 2002, har en kapasitet på over  personer. Det har et tak som er delvis lukker stadionet; det dekker tribunene på langsiden, men ikke kortsidene eller selve banen. Planen var å ha et dome-formet tak over kortsidene, men det var ikke penger til dette.

## Kamper i VM 2002

*Gruppespill, 12. juni 2002:  &ndash;  2&ndash;3
*Gruppespill, 14. juni 2002:  &ndash;  3&ndash;1
*Åttendedelsfinale, 18. juni 2002:  &ndash;  2&ndash;1 på golden goal

## Bildegalleri

대전월드컵경기장 앞 피버노바 동상.jpg|Statue fra Fotball VM utenfor stadion
20160114 150300 HDR.jpg|Utsiden av stadion


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gwangju World Cup Stadium

**Gwangju World Cup Stadium** er et fotballstadion i Gwangju i Sør-Korea. Stadionet het opprinnelig *Gwangju World Cup Stadium*, men blir også kalt Guus Hiddink Stadium etter den nederlandske treneren Guus Hiddink som førte s landslag til semifinale i fotball-VM 2002. Stadionet ble brukt i samme mesterskap og har en kapasitet på .

Stadionet har et rundt design sett ovenfra og fra siden ser det ut som eikene på et hjul. Taket og de Y-formede stolpene minner om instrumentet *Go*. Dette er et brukt i sporten *Gossaum Nori* som er fra områdene fundt Gwangju.
Taket over langsidene er formet som en dome og kortsidene er uten tak.

## Kamper i fotball-VM 2002
*Gruppespill, 2. juni 2002:  &ndash;  3–1
*Gruppespill, 4. juni 2002:  &ndash;  0–2
*Kvartfinale, 22. juni 2002:  &ndash;  0–0, 5–3 på straffesparkkonkurranse

## Bildegalleri

File:2002년 한·일 월드컵-대한민국·스페인 8강 경기-경기장 전경.jpg|Stadionet under kvartfinalen i fotball VM mellom Sør-Korea og Spania
File:Gwangju city - view apts.jpg|Oversiktsbilde av byen Gwangju i 2004 med stadionet i midten
File:광주월드컵경기장 북쪽광장.jpg| Stadionet sett fra kortsiden hvor man ser de karakteristiske domene over langsiden.


## Referanser

## Eksterne lenker
*
Nintendo DS Browser

**Nintendo DS Browser** er en versjon av nettleseren Opera for bruk på Nintendo DS, utviklet av Opera Software og Nintendo. Nintendo DS Browser kommer i to versjoner; en for Nintendo DS og en for Nintendo DS Lite. Nettleseren bruker den todelte skjerm på DSen for enten å ha en lengre vertikal skjerm eller for å zoome inn på deler av nettsiden. Den første modusene bruker avansert teknologi fra Opera til å tilpasse nettsidene til skjermens smale bredde. Den andre modusen kalles DS-modus, og gir en forminsket oversikt over nettsidene hvor det er mulig å velge områder og forstørre.

## Lansering
Nintendo DS Browser ble lansert i Japan 24. juli 2006 og i Europa 6. oktober 2006 for £30 (samme pris som vanlige spill). I Australia ble den lansert 18. januar 2007 for AU$69.95, men bare til DS Lite. DS-versjon er tilgjengelig er kun tilgjengelig direkte fra Nintendo Australia.

I Nord-Amerika ble den sluppet 4. juni 2007 og koster $30.

## Eksterne lenker
*
Incheon Munhak Stadium

**Incheon Munhak Stadium** er et stadion i Incheon i Sør-Korea. Stadionet, som er hjemmebanen til det sørkoreanske fotballaget Incheon United, har en kapasitet på rundt . Stadionet ble brukt i tre gruppespillkamper under fotball-VM 2002. 

Stadionet er bygget til å romme flere idretter og har løpebane i motsetning til de fleste andre VM-stadioner i 2002. Det er en del av et større kompleks med blant annet museum, konferanse-senter og baseballstadion.

Stadionet har ikke blitt brukt fast av noen lag siden Incheon United flyttet til Incheon Football Stadium i 2012.

## Kamper under fotball-VM 2002
* Gruppespill, 9. juni 2002:  &ndash;  1&ndash;1
* Gruppespill, 11. juni 2002:  &ndash;  2&ndash;0
* Gruppespill, 14. juni 2002:  &ndash;  1&ndash;0

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Hjemmesiden til stadionet på koreansk
BMW M52

**BMW M52** er en stempelmotor med seks sylindere på rekke fra BMW. Sylindervolumet varierer fra 2&nbsp;000&nbsp;cm³ til 3&nbsp;200&nbsp;cm³. Motoren er en DOHC-motor med 24 ventiler og VANOS variable ventiltider. M52 erstattet motoren BMW M50 i 1994, og ble erstattet av BMW M54 i 2001. Motoren har aluminiumssylindere med Nikasil-belegg fremfor en støpt motorblokk av jern, noe som betyr en lettere motor.

På markeder med lavt svovelinnhold i bensinen fikk motoren et svært godt rykte, og M52 var på listen *Ward's 10 Best Engines* fra 1995 til 1998. På andre markeder, spesielt Storbritannia, som har et høyt svovelinnhold i bensinen, ble motoren mindre populær. Svovel reagerer på Nikasil, og førte til at mange av de tidlige motorene hadde unormalt høy slitasje i sylinderne. I mange tilfeller var en svært dyr og omfattende reparasjon nødvendig. I september 1998 ble problemet løst, ved introduksjon av sylinderfôringer i stål, under navnet M52 TU.

En *Technical Update* av motoren, *M52TU*, introdusert i 1998, fikk dobbel-VANOS og flere andre forbedringer.

## M52B20
En 2,0-liters (1&nbsp;991&nbsp;cm³)-versjon ble introdusert i 1994. Boring er 80&nbsp;mm, mens slaglengde er 66&nbsp;mm.

Brukt i:
* 1994-1999 E36 320i
* 1995-1999 E39 520i
* 1998-      (BMW E46 320i)

## M52TUB20

Brukt i:
* E36 Z3 2.0i
* 1998-2002 E46 320i/320Ci
* 1998-2003 E39 520i

## M52B22

2,2&nbsp;L

Brukt i:
* 2000-2001 E46 3-serie (M52T)

## M52B24

2,4&nbsp;L. Kun for Thailand.

Brukt i:
* 1995-1999 E36 3-serie
* 2000-2002 E39 5-serie (M52TU)

## M52B25

En 2,5-liters versjon introdusert i 1995. Motoren leverer 125&nbsp;kW (170&nbsp;hk). Boring er 84&nbsp;mm, mens slaglengde er 75&nbsp;mm.

Brukt i:
* 1995-2000 E36 323i/323ti
* 1995-1999 E39 523i

## M52TUB25

Brukt i:
* 1998-2001 E46 323i/323Ci/323ti (M52T)
* 1998-2001 E39 523i (M52TU)
* 1998-2001 E36 Z3 (M52TU)

## M52B28

En 2,8-liters versjon, også introdusert i 1994. Motoren har 84&nbsp;mm i både boring og slaglengde, og leverer 193&nbsp;hk (143&nbsp;kW).

Brukt i:
* 1995-1999 E36 328i
* 1995-1999 E39 528i
* 1995-1999 E38 728i/728iL
* 1997-1999 E36 Z3 2.8

## M52TUB28

Brukt i:
* 1997-2001 E46 328i/328Ci (M52TU)
* 1997-2001 E36 Z3 2.8 (M52B28/Z3)
* 1998-2001 E39 528i (M52TU)
* 1998-2001 E38 728i (M52TU)

## S52B32
**S52** er den 3,2 liter store M3-versjonen av M52. Den kom i en US-versjon på grunn av strenge krav til utslipp med 240 hk mens den europeiske var på 321 hk. 
	 
Brukt i:
* 1996-1999 E36 M3	 
* 1996-2000 E36 M Roadster/M Coupe

## Eksterne lenker
* Om BMW M52 på BMWworld.com
New Yorks flagg

**New Yorks flagg** er blått og har delstatens våpenmerke i midten. Det ble innført 2. april 1901. Flagget er i størrelsesforholdet 10:19, slik USAs flagg også skal ha når det benyttes av føderale myndigheter.

Våpenet har en nokså naturalistisk form. I skjoldet er det et maritimt landskap med en oppvoksende sol. Landskapet kan muligens framstille Hudson-elven med handelsskip, noe som kan vise til betydningen av handel både med innlandet og med andre land. Solen er et gammelt symbol og kan her stå for den løfterike framtiden. Den ene skjoldholderen er frihetsgudinnen, som holder en stav med en rød frihetslue, og som tramper på en kongekrone. Den andre skjoldholderen er Justitia som holder et sverd og en vekt; dette er symboler for lov og rett. Symbolikken i våpenet er revolusjonær og anti-monarkistisk . Over skjoldet finnes en vulst med et hjelmtegn som har en globus og en ørn. Mottoet lyder *Excelsior* eller "stadig høyere". 

Flaggets blå farge forklares med at under uavhengighetskrigen hadde Third New York Regiment blå fane med delstaten New Yorks våpen i midten. Fanen, som fortsatt er bevart, er fra 1778-1779 og har stått modell for mange militære faner i delstaten New York. 

Også delstatene Pennsylvania, Connecticut, Sør-Carolina, New Hampshire, Virginia, Vermont, Kentucky, Indiana, Maine, Michigan, Wisconsin, Minnesota, Oregon, Kansas, Nevada, Nebraska, Nord-Dakota, Montana, Idaho, Utah og Alaska har delstatsflagg med blå flaggduk. Louisiana, Oklahoma og Sør-Dakota benytter en noe lysere blåfarge i sine delstatsflagg, mens Delawares delstatsflagg har en lysere, gråblå fargetone.

## Tidligere flagg
New York er en av delstatene der eget flagg for sivil bruk først kom i bruk. Delstatens første kjente flagg beskrives i 1858 som å bestå av en hvit duk med delstatens våpen. Dette flagget ser ikke ut til å ha vært offisielt vedtatt ved lov. Det skjedde først 8. april 1896 da et nytt delstatsflagg ble vedtatt, da med delstatens våpen i midten av en beige (engelsk: *buff*) flaggduk. Denne spesielle fargen benyttes også i delstatsflaggene for New Jersey og Delaware. Fargen er valgt fordi den ble benyttet i faner og uniformer for delstatens militære enheter tilbake til 1780. Under den amerikanske revolusjonen hadde troppene fra New York uniformer med beige slag. Forøvrig har mange av USAs delstatsflagg blå bakgrunn, dette fordi blått har vært en vanligere farge for militære faner. Flaggduken i delstaten New Yorks flagg ble endret til blå i 1901.

## Litteratur
* Whitney Smith: *The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States*, 1970

## Eksterne lenker
* New York State Flag  fra New York State Library
Nord-Carolinas flagg

**Nord-Carolinas flagg** består av en flaggduk som er delt i rødt over hvitt i flaggets frie ende og som har et blått felt nærmest stangen der det står en hvit stjerne omgitt av delstatsinitialene og to bånd med to datoer innskrevet. Datoene er 20. mai 1775 og 12. april 1776. Den første datoen viser til den såkalte Uavhengighetserklæringen fra Mecklenburg, en resolusjon som ble proklamert i Charlotte et års tid før USAs uavhengighetserklæring. Den sistnevnte datoen viser til datoen da Nord-Carolinas provinsforsamling vedtok å gi sine delegater fullmakter til å delta i Den andre kontinentale kongress. Stjernen er et uavhengighetssymbol. Flagget ble vedtatt innført 9. mars 1885. Det er i størrelsesforholdet 3:4.

## Tidligere flagg
Nord-Carolinas første delstats flagg ble innført 22. juni 1861. Det hadde et rødt felt ved stangen og en flaggduk som ellers var delt i blått over rødt. I det røde feltet var det plassert en hvit stjerne og påskrift med datoene 20. mai 1775 og 20. mai 1861. Sistnevnte dato var da delstaten brøt ut av USA i forkant av den amerikanske borgerkrigen. Flagget ble avskaffet 9. mars 1885 da nytt delstatsflagg ble innført. 

## Litteratur
* Whitney Smith: *The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States*, 1970

## Eksterne lenker
* The State Flag fra North Carolina Encyclopedia]
Nord-Dakotas flagg

**Nord-Dakotas flagg** er blått og har delstatens emblem i midten. Flagget ble innført 3. mars 1911. Det er i størrelsesforholdet 26:33.

Nord-Dakotas flagg utformet etter mønster av delstatens militære faner slik disse var utformet i tidsrommet 1889 til 1904. Motivene i flagget gjør i stor grad bruk av USAs nasjonalsymboler. Det gjelder både ørnen med olivenkvisten og pilene i klørne og båndet med mottoet som ørnen holder i nebbet. Dette lyder *e pluribus unum*, "av mange, en", slik som i USAs riksvåpen. De tretten stjernene over ørnen viser til de opprinnelige delstatene. Delstatens navn er skrevet på et bånd nederst i flaggduken. Båndet er i en stil som har likhetstrekk med Idahos flagg.

Mange amerikanske delstater har flagg med blå duk etter mønster av militære faner. Det gjelder delstatene Pennsylvania, Connecticut, Sør-Carolina, New Hampshire, Virginia, New York, Vermont, Kentucky, Indiana, Maine, Michigan, Wisconsin, Minnesota, Oregon, Kansas, Nevada, Nebraska, Montana, Idahos flagg, Utah og Alaska har delstatsflagg med blå flaggduk. Louisiana, Oklahoma og Sør-Dakota benytter en noe lysere blåfarge i sine delstatsflagg, mens Delawares delstatsflagg har en lysere, gråblå fargetone.

## Statsflagg
Et eget statsflagg ble 15. mars 1957 innført til bruk for Nord-Dakotas sivile og militære myndigheter. Dette er grønt og har delstatens våpen i midten.

## Litteratur
* Whitney Smith: *The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States*, 1970

## Eksterne lenker
* North Dakota State Flag fra delstaten Nord-Dakotas offisielle nettsted
Ankerveien (Oslo)

**Ankerveien** (13A–131, 6–156B) er en rundt 20 km lang vei som Peder Anker lot bygge og utbedre mellom Bærums Værk og Hammeren i Maridalen tidlig på 1790-tallet. Veien var først og fremst anlagt for å bedre tilgjengeligheten mellom jernverkene hans og Maridalshammeren, der det lå en vannkraftdrevet stanghammer som banket jernet til stenger.

## Veien i dag
I dag er deler av Ankerveien en av Oslo-områdets mest benyttede turveier. Den gamle veien er stort sett bevart på strekningen fra Hammeren og forbi Sognsvann og Båntjern, mens den er bygd ut som bilvei fra Vettakollen til Fossum. Derfra og over nordsiden av Grini-jordene til Bærums Verk er veibanen stort sett bevart i sin opprinnelige form. Veien krysser bygrensen ved Bogstad. Deler av veien er fredet. 

## Se også
* Bærums Verk
* Kolsås
* Dælivannet

## Referanser


## Litteratur
* 
* Olav Harlem: *Tur i Asker og Bærum*. Skiforeningen og Budstikka.Media. 2006.
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
*
Pennsylvanias flagg

**Pennsylvanias flagg** er blått og har delstatens våpenskjold i midten. Det ble innført 13. juni 1907 og skal offisielt ha størrelsesforholdet 27:37.

Delstatens våpen består av et skjold som er vannrett delt i tre. Skjoldet inneholder et skip, en plog og tre kornnek. Hjelmtegnet over skjoldet er plassert på en vulst og består av en svart, hvithodet amerikansk havørn (*Haliaeetus leucocephalus*). Under skjoldet er det to grener med blad og krysslagte endestykker. Skjoldholderne er to svarte hester med rødt seletøy og som står på et luftig postament omslynget av et bånd. Mottoet på båndet er *virtue, liberty and independence*.

I likhet med mange andre delstater, der flaggduken også er blå, har Pennsylvanias flagg militære faner som forbilde. Delstatsflagg med blå flaggduk har også Connecticut, Sør-Carolina, New Hampshire, Virginia, New York, Vermont, Kentucky, Indiana, Maine, Michigan, Wisconsin, Minnesota, Oregon, Kansas, Nevada, Nebraska, Nord-Dakota, Montana, Idaho, Utah og Alaska. Imidlertid har Louisiana, Oklahoma og Sør-Dakota en noe lysere blåfarge i sine delstatsflagg, mens Delawares delstatsflagg har en lysere, gråblå fargetone.

## Litteratur
* Whitney Smith: *The Flag Book of the United States — The Story of the Stars and Stripes and the Flags of the Fifty States*, 1970

## Eksterne lenker
* Pennsylvania. Past and Present. Symbols fra Pennsylvania Historical and Museum Commission
Erica Durance

**Erica Durance** (født 21. juni 1978 i Calgary i Alberta) er en canadisk skuespiller. Hun hadde gjesteroller i filmene *[[The Chris Isaak Show]]*, Tru Calling, ''Andromeda'', Stargate SG-1 og The Collector i 2004. Hun spiller Lois Lane i tv-serien *[[Smallville]]*. Hun spilte Lois Lane som gjest i sesong 4, men ble en av hovedpersonene i sesong 5. Hun spilte Julie Miller i filmen *[[The Butterfly Effect 2]]*. Hun var med i *[[The Howard Stern Show]]* september 2004.

## Filmografi
* No Time Like the Present (2008) som Raine
* I Me Wed (2007) som Isabel
* Ecstasy (2007) som Heather
* The Butterfly Effect 2 (2006) som Julie Miller
* Island Heat: Stranded (2006) som Carina 
* House of the Dead (2003) som Johanna 
* Devil Winds (2003) som Kara Jensen 
* The Untold (2002) som Tara Knowles

## Tv opptredener
* Smallville som Lois Lane
* Tru Calling som Angela Todd i "Drop Dead Gorgeous" (EP#1.13) 
* Andromeda som Amira i "Time Out of Mind" (EP#4.20) 
* Stargate SG-1 som Krista James i "Affinity" (EP#8.7) 
* The Collector som Rachel Slate i "Another Collector" (EP#1.13) 
* The Chris Isaak Show som Ashley i "Let the Games Begin" (EP#3.3) 
* Howard Stern som seg selv (21. august 2004) 
* 111 Gramercy Park (2003) som Maddy i "Pilot" (EP#1.1/unaired) 
* Kokanee Beer Glacier Girls (200?) som Glacier Girl (multiple commercials)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jeju World Cup Stadium

**Jeju World Cup Stadium** er et fotballstadion i byen Seogwipo i provinsen og øya Jeju helt sør i Sør-Korea. Stadionets kapasitet er på litt under  tilskuere. Stadionet er hjemmebanen til Jeju United som spiller i K-League. Det ble spilt tre kamper her i fotball-VM 2002.

Stadionet er formet etter *orum*, det regionale navnet for vulkansk krater og taket i stoff skal minne om seilene på de lokale fiskebåtene. Stadionet ble bygget 14 meter ned i grunnen for å beskytte mot de kraftige vindene på øya Jeju.

Under VM var kapasiteten på , men den ble redusert med 7000 etter mesterskapet da midlertidige tribuner ble fjernet. I 2013 ble stadionet renovert og ytterligere 6000 seter ble fjernet.

## Kamper i fotball-VM 2002

*Gruppespill, 8. juni 2002:  &ndash;  4&ndash;0
*Gruppespill, 12. juni 2002:  &ndash;  1&ndash;3
*Åttendedelsfinale 15. juni 2002:  &ndash;  1&ndash;0

## Bildegalleri

2007 Chejudao Korea - panoramio (4).jpg|Innsiden av stadionet i 2007
Jejuwcstadium.jpg|Utsiden av stadion bak den ene kortsiden i 2015


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Martin Borre

**Martin Borre** (født 27. mars 1979) er en dansk fotballspiller som spiller for Vejle Boldklub. Han har tidligere spilt for Køge (2000–2003), Odense (2003–2007) og Start (2007–2008).

## Referanser


## Eksterne lenker
*