DS «Saude» (1897)

**DS «Stavanger»**, senere **«Saude»** var i perioden 1897–1944 et kyst- og lokalruteskip tilhørende Det Stavangerske Dampskibsselskab, Stavanger. Som ny var skipet Stavangerskes første i nattruten Stavanger-Haugesund-Bergen, men her ble den snart i minste laget. Den havnet derfor i lokalrutene i Ryfylke som Stavangerskes største dampskip i denne farten, men skipet vikarierte hyppig i kystrutene og det var også her skipet møtte sin skjebne senhøsten 1944 da hun forliste i Vatlestraumen etter å ha blitt pårent av en tysk ubåt. Ingen menneskeliv gikk tapt i ulykken.

## DS «Stavanger»
* **Juni 1897**: Levert fra Stavanger Støberi & Dok, Stavanger (byggenr. 30) som kystruteskip  **«Stavanger»** til Det Stavangerske Dampskibsselskab, Stavanger. «Stavanger» gikk rett inn i ruten den var bygget for, nattruten Stavanger-Haugesund-Bergen. Nattruten var startet av Sandnæs Dampskibs-Aktieselskab i 1892 med DS «Sandnæs». Da Stavangerske kom med i 1897 ble nattruten en samseiling mellom de to selskapene. Fra 1897 avgikk «Stavanger» sin hjemby på nordgående hver mandag og onsdag, mens selskapets mindre DS «Haukelid» gikk i helgene ettersom «Stavanger» da gikk i lokalruten Stavanger-Sand-Sauda.
* **1898**: «Haukelid» var for liten for nattruten og «Stavanger» overtok også helgeseilingen. Trafikken i nattruten økte likevel raskt og det ble klart at også «Stavanger» ville bli for liten. Man antok at veksten ville øke betydelig når Bergensbanen åpnet i 1909. I 1907 kontraherte Stavangerske derfor et nytt og større nattruteskip for levering 1909.
* **Januar 1909**: Avløst i nattruten av Stavangerskes nybygde kystruteskip DS «Bergen». «Stavanger» ble nå satt inn i lokalrute Stavanger-Sand-Sauda. Skipet var tidvis også innom turistruten på Lysebotn.

## DS «Saude»
* **Mars 1914**: Omdøpt **«Saude»**.
* **1928**: Ombygd og modernisert. Brønnen bygd igjen. Nye kjenningsmål: 130,4’ x 21,7’ x 16,8’   Brt: 325
* **21. mai 1940**: Satt inn igjen i ruten Bergen-Haugesund-Stavanger. Nattruten var nå endret til dagrute som følge av krigen.
* **9. september 1944**: «Saude» var på reise Bergen-Stavanger i rute ca. kl. 07.45, da den kolliderte med motorkutter «Lerøy» utenfor Klokkarvik på Sotra. «Lerøy» var på vei fra Klokkarvik til Buarøy i arbeidsrute, fikk baugen kappet av og sank raskt. Besetningen på to og fem passasjerer gikk i lettbåten. «Saude»s kaptein hevdet under sjøforklaringen at «Lerøy» endret kurs like før kollisjonen uten å gi fløytesignal, mens «Lerøy»s skipper hevdet han så at «Lerøy» ikke ville klare å gå forenom «Saude», og derfor satte ned farten i påvente av at «Saude» skulle passere, men at «Saude» ca. 60 m borte plutselig endret kurs og kom på kollisjonskurs med «Lerøy» uten å redusere farten eller gi fløytesignal.
* **13. november 1944**:  «Saude» var på reise Stavanger-Bergen i rute, og var kl. 19 på vei gjennom Vatlestraumen i kveldsmørke, da de fikk øye på det de antok var et mindre motgående fartøy på grunn av tett avstand mellom lanternene. Fartøyet manøvrerte rart og signaliserte med pressluftfløyte. «Saude» besvarte med dampfløyten. Plutselig så man at fartøyet var en ubåt som kom mot dem med stor fart og rant rett i «Saude»s skuteside noe aktenfor midtskips. Med vann strømmende inn et stort hull i skutesiden, drev «Saude» inn mot land tvers av Håkonshella og sank på 6-7 minutter på 40 m dyp (i pos.N.60.20.556, Ø.05.10.623). Alle 51 om bord ble reddet. Ubåten var tyske U-1052 (under kommando av oberleutnant Günter Scholz). Den sistnevnte fartøyet har offisielt ikke senket noen skip utover krigen.

## Skipet
DS «Saude» hadde stålskrog, og tonnasjen var ved levering 331,69 bruttoregistertonn og 195,94 nettoregistertonn. Etter ombygging i 1928 var tonnasjen redusert til 325 bruttoregistertonn. Hovedmaskinen var en trippel ekspansjon dampmaskin med arbeidstrykk 165 psi. Oppgitt ytelse var (i 1907) 77 nhk (nominelle hestekrefter) og 430 ihk (indikerte hestekrefter). I 1907 var skipet sertifisert for 150 passasjerer i europeisk fart, og 300 i innenskjærs fart. Mannskapet besto i 1907 av 3 offiserer, 2 maskinister, 6 dekksfolk, 3 maskinfolk og 5 i forpleining.

## Se også
* Det Stavangerske Dampskibsselskab
* Stavanger Støberi & Dok

## Kilder
* «Fjordabådane»  Magnus Torgersen 1981
* Artikkel om DSD av Alf Johan Kristiansen i Skipet 2.90 og 1.91.
* «Skipsforlis i Bergensleden, fra Bømlahuk til Holmengrå»  Erik Bakkevik 2005
* Trygve Eriksen jr.'s arkiv
* *Aarbog for Norges handelsmarine 1907* (side 140) - Sjøfartskontoret, Kristiania 1908.