open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Willem Mengelberg

**Willem Mengelberg** (født 28. mars 1871 i Utrecht, død 21. mars 1951 i Zuort) var en nederlandsk dirigent og komponist.

Mengelberg studerte klavér og komposisjon i Köln. I 1895 ble han leder for Concertgebouw-orkesteret i Amsterdam. Mengelberg virket også en periode i USA; fra 1921 til 1930 var han dirigent for New York Philharmonic Orchestra.

Han var en venn av Gustav Mahler og bevirket framføring av hans verk i Nederland.

Under okkupasjonen av Nederland under 2. verdenskrig samarbeidet han med tyskerne og gav konserter for ledende nasjonalsosialister. Etter krigen ble han straffet med yrkesforbud i seks år.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Kort biografi med bilder
* Hør Mengelberg dirigere og les hans biografi
* Diskografi
* Opptak av  Bachs Matteuspasjon
Transcend

**Transcend**, egentlig **Transcend – a peace and development network**, er et internasjonalt nettverk av fredsarbeidere og -forskere. Transcend ble grunnlagt i 1993 av den norske fredsforskeren Johan Galtung, som har ledet nettverket siden, og bygger på Transcend-metoden som Galtung utviklet. Nettverkets formål er å arbeide for fred og mot vold ved å analysere konflikters former og årsaker, og dermed prøve å forhindre dem. Nettverket består av omkring 150 inviterte akademikere og aktører fra rundt 50 land. Medlemmene arrangerer blant annet samtalegrupper og seminarer.

## Eksterne lenker
* 
* Hjemmeside
Halle

**Halle** kan vise til:

## Steder
* Halle (Saale), by i den tyske delstaten Sachsen-Anhalt
* Halle (Westfalen), by i den tyske delstaten Nordrhein-Westfalen
* Kreis Halle, en tidligere krets i Westfalen
* Halle (Belgia) er en kommune i Belgia

## Personer
* Ranik Halle (1905–1987), russisk/norsk pressemann og politiker
* Frode Halle (1906–1995), offiser i Waffen-SS og bl a sjef for SS-skijegerbataljon Norge
* Gunnar Halle (offiser) (1907–1986), offiser, og dekorert med bl a Krigskorset med sverd
* Barthold Halle (født 1925), dramatiker og teatersjef
** Jesper Halle (født 1956), sønn av Barthold, dramatiker
* Trond Halle (født 1952), artist
* Morten Halle (født 1957), jazzmusiker og komponist
* Gunnar Halle (født 1965), fotballspiller
* Siri Halle, (født 1971), skiløper
* Lene Westgaard-Halle (født 1979), politiker
Hjemme hos Paus

***Hjemme hos Paus*** var et norsk direktesendt talkshow med Ole Paus og Elsa Lystad som gikk på TV 2 i 1994. Programmet ble sendt på fredagskveldene.

Premieren ble sett av 321 000.

## Referanser


## Eksterne lenker
*Intro (YouTube)
Ole Rabliås

**Ole Rabliås** (født 11. januar 1927, død 18. januar 2013) var en folkemusiker og historiker fra Nesna i Nordland. Rabliås har samlet inn folkemusikk fra indre deler av Helgeland. Gjennom dette arbeidet skrev han ned om lag 600 melodier og viste på den måten at også Helgeland var rik på folkemusikktradisjoner. For dette arbeidet fikk han Nesna kommunes kulturpris i 1993, Nordland fylkes kulturpris i 2003 samt Kongens fortjenstmedalje i sølv i 2004.

## Referanser
Crysis

***Crysis*** er et science-fiction førstepersonsskytespill fra den tyske utvikleren Crytek, og er publisert av EA Games. 
Spillet bruker spillmotoren CryENGINE2 og ble gitt ut 16. november 2007.

## Handling
Crysis foregår i en konstruert fremtid hvor et gammelt utenomjordisk romskip blir oppdaget under jorden på en øy utenfor Nord-Korea. Etter at koreanerne har tatt kontroll over området og nekter å gi informasjon til utenomverden, blir oppdraget til hovedkarakteren fra det amerikanske Delta Force å infiltrere øya og skaffe etterretning om situasjonen. I første omgangen er koreanerne fienden, men senere må begge de militære styrkene slå seg sammen for å bekjempe en større utenjomjordisk trussel.
## Eksterne lenker
*
Dirk II av Holland

**Dirk II**, også kjent som **Didrik II** (født ca. 930, død 6. mai 988) var fra 939 til 988 greve av Holland og Vest-Friesland. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Tidligere antok man at han var sønn av grev Dirk I, men i senere tid har man endret oppfatning til at han var denne Dirks barnebarn – og sønn av den som man nå har kalt Dirk I2 og Gerberga (Geva) av Hamalantde.

I 938 ble den ca. åtte år gamle Dirk forlovet med Hildegard av Flandern, datter av grev Arnulf I av Flandern. 

### Greve
Bryllupet ble holdt rundt 950. I en bok som kalles *Hollands rijmkroniek* skrev Melis Stoke at: «Dese Dideric goed ende wert had een wijf, heet Hildegaert» 'den gode og verdige Diederic hadde Hildegard til viv'. 

Etter at svigerfaren døde 27. mars 965 opptrådte Dirk II en periode som verge for hans sønn, Arnulf II.

15. juni 950 ga Dirk Egmond en klosterkirke bygget i sten til ære for St. Adelberts bisettelse. Ved kirkens innvielse ga han *[[Egmonds Evangeliarium]]* til kirken. Dette manuskriptet er i dag et av Nederlands viktigste kulturhistoriske objekter fra tidlig middelalder. 

I 965 inntok Dirk II grevens borg i Gent og holdt grevskapet Gent besatt fra 965 til 988. 

25. august 985 ga kong Otto III Dirk lenene Maasland, Kennemerland og Texel til odel og eie.

Dirk II, Hildegard, Arnulf og Erlindis ble begravet i abbediet i Egmond som geusene la i ruiner i 1573.

Stedet Hillegersberg ved Rotterdam er oppkalt etter Hildegard av Flandern. Området var i Dirk IIs eie, og het dengang «Bergan». Bergan betyr forsterket sted eller grend.

### Familie og barn
Dirk giftet seg med Hildegard av Flandern, datter av grev Arnulf I av Flandern og Aleidis (eller Adela) av Vermandois, ca. 950. Sammen fikk de minst tre barn:
# sønnen og etterfølgeren Arnulf (Gent 951-993). Han var også kjent som Arnulf Gandensis;
# sønnen Egbert (952-994). Erkebiskop i Trier;
# datteren Erlindis (953-1012).

## Eksterne lenker
* Count Holland and Frisia, Chapter 2. COUNTS OF HOLLAND (900)-1299
Overflateundersøkelse

En **overflateundersøkelse** er en arkeologisk metode hvor man samler inn data om et kjent eller mulig funnsted ved å kartlegge spor etter strukturer, artefakter på overflaten og andre tegn på menneskelig aktivitet. Metoden brukes for å avgjøre om en utgravning er aktuell, for å forberede en utgravning, for å finne mulige fornminner i et område og for å kartlegge områder som er for store til at det kan foretas en fullstendig utgravning.

Undersøkelsen kan være intrusiv eller ikke-intrusiv. Dette avhenger av faren for å ødelegge funn dersom man gjennomfører en intrusiv undersøkelse, og om det er nødvendig å foreta intrusive inngrep som innsamling av artefakter (dersom det er fare for at de blir stjålet eller ødelagt) eller jordprøvetaking (dersom man har for lite avgjørende funn på overflaten, eller trenger å bedømme hvor langt ned man må for å finne kulturlag). 

Omfanget av undersøkelsen varierer også etter behov. I noen tilfeller er det en enkel prosess, for eksempel bare en undersøkelse av luftfoto og kortvarig visuell undersøkelse av området. Dette skjer for eksempel når man er kjent med at det befinner seg fornminner i området, og overflateundersøkelsen bare er mindre viktig trinn i prosessen frem mot utgravning, eller i tilfeller der man i forbindelse med utgravning må kontrollere om det finnes fornminner, men det raskt viser seg at så ikke er tilfelle. I andre tilfeller kan overflateundersøkelsen være en langvarig prosess, som omfatter studier av tekster og lokale historie som kan avsløre noe om området, grundig studium av flyfoto og kart, intervjuer med lokalbefolkningen, grundig manngard gjennom området for å registrere funn og geofysiske hjelpemidler for å undersøke om det finnes noe under bakken.
Kulturlag

**Kulturlag** er i arkeologien betegnelsen på et jordlag hvor man finner spor etter menneskelig aktivitet.

På steder hvor det til daglig er aktivitet vil det øverste jordlaget i de fleste tilfeller være å regne som et moderne kulturlag, fordi man vil finne gjenstander som er mistet eller gravet ned, eller fordi jorden blir dyrket. Dette jordlaget vil som oftest være omrotet som følge av moderne dyrkning. Denne aktiviteten kan forstyrre arkeologiske strukturer eller lag og således blande funn inn i det øverste matjordslaget. I tillegg kan påførte masser fra andre lokaliteter inneholde funn som havner i dette laget. Funn gjort i matjordslaget er derfor å regne som uten kontekst, noe som vil si at de som regel er uinteressante i en arkeologisk sammenheng.

Der det ikke er menneskelig aktivitet, og ikke har vært det på lang tid, vil det øverste laget være såkalt steril jord. Selv i steril jord kan man gjøre mindre funn, som en mynt noen har mistet, men dette er tegn på tilfeldig aktivitet som ikke er av interesse for arkeologien. Den sterile jorden er som regel dannet ved at vegetasjon har råtnet slik at det har bygget seg opp et nytt jordlag. 

Under det øverste laget kan det så komme flere kulturlag under hverandre, eller det kan være bare ett dersom det kun var aktivitet i en periode. Studiet av forholdet mellom disse er interessant under en arkeologisk undersøkelse; når dette utføres i forbindelse med en utgravning slik at man kan følge jordlagene i en profil kalles studiet av dem stratigrafi. Typisk finner man mange lag i eldre byer og ved viktige kultsteder, hvor det kan ha vært aktivitet i flere hundre år, mens man på landsbygden oftere finner at når en boplass ble fraflyttet eller innbyggerne døde ut kom det ingen til, slik at det bare ligger steril jord over jordlaget. 

Under kulturlaget eller -lagene finner man enten et nytt lag med steril jord, eller man når grunnfjell.

For å bedømme om det finnes kulturlag på et gitt sted, hvor dypt det befinner seg og eventuelt om det er flere, er det vanlig å ta jordprøver under en overflateundersøkelse, såfremt det ikke er overhengende fare for at man borer seg gjennom artefakter eller ødelegger spor av strukturer. Man kan også som er første skritt under en utgravning åpne en prøvesjakt, slik at man får et overblikk over kulturlagene uten å gjøre et for stort inngrep i innledende fase.
Termoluminescens

**Termoluminescens** er en metode for å komme frem til absolutt datering av arkeologisk materiale som inneholder mineralkrystaller og har blitt brent. Den er spesielt egnet til datering av keramikk, brent leire som inneholder nok krystaller.

Metoden baserer seg på at alt slikt materiale lagrer frastøtte elektroner fra  radioaktive isotoper. Når det blir brent, frigjøres elektronene, slik at materialet blir «nullstilt». Det begynner å lagre nye elektroner når det blir begravet, og dermed kan man ved å måle strålingsstyrken i området og elektronmengden i materialet finne ut hvor lenge det har ligget der. 

Det er svært liten feilmargin på termoluminescens, oftest regner man bare fem år pluss/minus. Dette er langt mindre enn ved karbondatering, noe som dels skyldes målemetoden, og dels at man ved termoluminescens får en stadig større mengde målbart materiale, mens man ved karbondatering måler en stadig synkende mengde slik at målet blir noe mer nøyaktig. 

Det er to viktige feilkilder ved datering: Materiale må ha vært begravet for å motta elektroner, og det kan ha gått lang tid fra produksjon til det havnet i jorden, og materialet kan ha blitt brent på nytt som følge av brann i bygningen hvor det ble oppbevart eller geotermisk aktivitet. 

Grunnen til at termoluminescens ikke på langt nær brukes så ofte som for eksempel karbondatering er de relativt høye kostnadene forbundet med analysene, samt at materialet, i de fleste tilfeller keramikk, må knuses til et fint pulver før det kan analyseres. Man risikerer derfor å betale en høy sum for få resultater, samtidig som man mister potensielt viktig referansemateriale.
Juhani Järvinen

**Jouko Juhani Järvinen** (født 9. mai 1935, død 31. mai 1984) var en finsk skøyteløper. 

Han hadde sitt store år i 1959 da han ble verdensmester foran landsmannen Toivo Salonen og tok sølv i EM. Han huskes kanskje best for sin fantastiske verdensrekord på  m, satt under prøvelekene i Squaw Valley: 2.06,3. Dette var over 2 sekunder bedre enn den gamle rekorden, og den ble stående i 7 år før den ble slått av nederlenderen Ard Schenk.

Han deltok i tre olympiske leker, med en 4.-plass på  m fra OL i 1956 som sin beste plassering.

Järvinen er den eneste finne som har toppet Adelskalenderen.

## Personlige rekorder

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Sagging

**Sagging** (uttales vanligvis *sægging*) er en buksemote, der buksene henger så langt nede rundt hoftene eller låra at underbuksene blir synlige. Verbet «å sagge» vil si å la buksene henge løsere omkring livet og ned på hoftene og rumpa. Bukselinningen henger da omkring 5&nbsp;cm eller mer lavere enn normalt slik at buksebaken blir sidrumpet og sekkformet og underbuksene synlige. Motefenomenet oppstod i USA på 1990-tallet i blant annet skater- og hiphopmiljøer. Sagging gjelder ofte side eller vide olabukser, som også kan bæres med belte.

## Historie
Moten skal ha oppstått i amerikanske fengsler. Der var belter forbudt fordi de innsatte kunne bruke dem som våpen eller til å henge seg i. Det har ofte blitt hevdet at sagging ble brukt som hemmelig signal om at fanger som sagget åpenlyst, ville ha sex, men dette er en myte. Løslatte skal ha tatt med seg skikken utenfor fengslet der den ble tatt i bruk av hiphopartister på slutten av 1980-tallet, særlig innen gangster rap, som et uttrykk for frihet og opposisjon til det etablerte samfunnet. 
Derfra utviklet bæremåten seg til en mer generell trend blant ungdom.

## Andre betydninger
* Sagging kan også bety at et skip henger på to bølgerygger (vekslende med hogging) slik at konstruksjonen utsettes for store, dynamiske krefter (bøying) i lengderetningen, noe som må inngå i styrkeberegningene ved konstruksjonsarbeidet. 
* Ordet sagging brukes fra gammelt av i enkelte norske dialekter om et tungt, trøtt ganglag med langsomme bevegelser.      
* *Sagging* på engelsk brukes for å beskrive hva som helst som henger eller synker. *Saggy* kan bety «slapp» eller «slapt» brukt som beskrivelse på et fysisk objekt.
 
## Referanser


## Se også
* Rørleggersprekk, spøkefull betegnelse på synlig, bar rumpesprekk når beinklær henger ned i livet bak
* Gæssing, slangord for det motsatte av å sagge, altså å bære buksene godt trukket opp i livet

## Eksterne lenker
*
Skrudhus

**Skrudhus**, eller på norrønt *skrúðhús*, er et gammelt navn for sakristi i en kirke, det vil si rommet som ligger ved siden av koret foran i kirkerommet og som presten bruker til å kle seg om i og til å oppbevare geistlige klær og liturgisk utstyr.
## Se også
*Sakristi

## Litteratur
* Ahlstrand, Jan Torsten: *Arkitekturtermer*. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0
The Blueprint Dives

***The Blueprint Dives*** er et album utgitt i 2005 av Extol. Albumet ble nominert til Spellemannprisen i kategorien beste norske metalplate.

## Sporliste

#«Gloriana»
#«Soul Deprived»
#«In Reversal»
#«Pearl»
#«From the Everyday Mountain Top»
#«Another Adam's Escape»
#«The Things I Found»
#«Lost in Dismay»
#«Essence»
#«Void»
#«The Death Sedative» 
#«Riding for a Fall» (bonusspor)

## Medvirkende
*Peter Espevoll – Vokal 
*Tor Glidje – Gitar
*Ole Sveen – Gitar/Vokal
*David Husvik – Trommer
*John Robert Mjåland – Bass

**Gjestemusikere**
*Anders Salomon Lidal
*Magnus Westgaard
*David Wallumrød

## Eksterne lenker
*
Bernt Lomeland

**Bernt Lomeland** (født 1836 på Helleland i Stavanger amt, død 1900) var en norsk lærer og predikant.

## Liv og virke
Bernt Lomeland ble konfirmert i Helleland kirke 29. september 1850. I 1855 begynte han som omgangsskolelærer i Helleland skoledistrikt, en stilling han hadde i sju år. I 1862 begynte han på en toårig lærerutdanning ved Holt seminar og overtok deretter en privatskole i Kristiansand etter Torkild Hammersmark. Men lønna var lavere enn det han tjente som omgangsskolelærer, så han startet i 1868 egen bokhandel. I 1869 ble det en splittelse blant Torkilds venner angående Rosenius' skrifter, og de måtte forlate bedehuset i Gyldenløvesgate 70.

Lomeland giftet seg i 1872 med Olevine Kristine Olsdatter (1843–1929) fra Harkmark ved Mandal. De fikk fire barn som vokste opp.

I slutten av 1880-årene ble det gjennomført flere store kirkereformer i Den norske kirke, gjerne kalt "Den store liturgirevisjonen". Blant lekfolk var det en del motstand, og i Kristiansand og Egersund var motstanden særlig stor.

Lomeland ønsket å bli stående i kirken. Han så det som sin oppgave å motvirke villfarelsen innenfra. Men da det kom ny alterbok i 1889 var det slutt. Resultatet ble at flere sterktroende i Helleland, Egersund, Søgne og Kristiansand meldte seg ut av statskirken.

Han stiftet dissentermenigheten Menigheten Samfundet i 1890, og var forstander i Kristiansand og Egersund. Han videreførte *Dei sterktruandes* lære, som var basert på Knud Spødervolds bok *Guds nådes husholdning* fra 1848. Etter Lomeland kalles medlemmene av Menigheten Samfundet lokalt for «lomelendere» i Kristiansand.

Fra midten av 1890-årene hadde menigheten 470 medlemmer. Størst oppslutning var det på bygdene, og særlig i Helleland. Lomeland jobbet hardt for sitt livsverk, og Menigheten Samfundet hadde ved århundreskiftet omtrent 600 medlemmer.

Bernt Lomeland døde 1. mars 1900 i Egersund.

## Utgivelser
* De fire Evangelier i Harmoni (1870)
* Bibelgranskeren (Mandal 1875–1878)
* Bedømmelse av Rosenius's Bog: Hemmeligheder i Lov og Evangelium (Mandal 1881) 
* Tiden (1884–1888)
* Er den nye høimesseliturgi overensstemmende med den bibelske liturgi? (1887)
* Den nye skriftemaalsordning (Mandal 1888)
* Bedømmelse af vort nye dåbsritual... (Kristiansand 1890)
* Tiden (1890–1900)
* Foredrag over Davids salmer (Ekersund 1896)
* Bibelhistorie for samfundsskolerne (Egersund 1896)

## Kilder
* Jonas Yassin Iversen: *De gamle stier: Historien om Menigheten Samfundet, Det Almindelige Samfund og andre sterkttroende* (Cappelen Damm Akademisk, 2021)
* Samfundets historie 1. bind (Kristiansand 1990)
* http://www.dalanefolke.museum.no/leksikon/samfundet
Honda SFX

**Honda SFX** er en scooter med luftkjølt, 2-taktsmotor på 50 cm³. Den ble produsert av Honda mellom 1996–2004.
SFX var en av de mest solgte i klassen i Norge i 2001.

## Motor
Honda SFX er en av de kraftigste, originale 50 cm³-scooterne. Motoren har litt større effekt enn andre mopeder, standardutgaven har 5,2 HK mens Sport har 5,6. Den veier dessuten lite og har en lav dreving slik at den får en god akselerasjon. Sportsversjonen yter 5,4 hk ved 7&nbsp;000 o/min og 5,8 Nm ved 6&nbsp;500 o/min. Originalt gjør den 55-65 km/t på flatmark såvel som oppover.

## Utseende
***1996 – 1997:** Hovedlykta satt foran styret. Felgene hadde "eike"-aktig utseende.
***1998 – 2004:** I 1998 ble hovedlykta flyttet til snuta på scooteren. Felger med litt annerledes utseende. Ellers mindre endringer som speilfeste og nye blinklysfester.

Fram til 1999 kom den i mange forskjellige farger som f.eks gul, rød, blå mm. Fra 2000 ble den tilbudt i tre farger: sølv, svart og blå. Den kom også i en "Repsol"-utgave.

## Teknisk info
*Lengde: 1215 mm
*Bredde: 755 mm
*Høyde: 1160 mm
*Vekt: 72 kg
*Boring x slaglengde: 39 x 41,4 mm
*Effekt: 5,2 HK (Sport: 5,6)
*Bensintank: 6 liter
*Bremser: Skivebrems foran, trommelbrems bak
*Starter: Elektrisk/kick
Erkeengelen Rafael

**Erkeengelen Rafael** eller **den hellige Rafael** regnes som en av erkeenglene innen kristendommen. Erkeengelen er godt kjent fra katolsk liturgi og hagiografi, med egen minnedag.  Navnet Rafael betyr «Gud har helbredet».

## I tekster
  	
Rafael er blitt identifisert med den engelen som er nevnt i Joh 5,4: «For en Herrens engel steg fra tid til annen ned i dammen og rørte opp vannet. Den første som steg ned i dammen etter at vannet var blitt rørt opp, ble frisk, hvilken sykdom han så led av.»
 	
Han finnes også i Tobits bok (Tob 3,25; 5,5 ff) som Tobias ledsager på reisen. 

## Ledsager
Alle mennesker ledsages av en verneengel på reisen gjennom livet. Siden Rafael var Tobias ledsager er han knyttet til pilegrimer og det finnes en statue av ham i Lourdes. Han er ofte avbildet sammen med Mikael og Gabriel, men kan skilles fra dem da han ofte vises sammen med sin ledsager Tobias som har med seg en fisk.

## Vernehelgen
Rafael er skytshelgen for reisende, pilegrimer, apotekere, helbredere, gruvearbeidere, skippere, taktekkere, tyske utvandrere, ektefolk og de elskende.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Katolsk.no
Erkeengelen Uriel

**Uriel** (אוּרִיאֵל, hebraisk «Guds flamme» eller «Guds lys», *Auriel/Oriel*) er i henhold til den rabbanittiske tradisjonen og noen kristne tradisjoner en av erkeenglene. I katolsk liturgi og hagiografi har han en egen minnedag. 

## Historie
Uriel nevnes første gangen på 100-tallet e.Kr. i en apokryfisk boken «Fjerde Esra» hvor det fortelles at Uriel har blitt sendt til jorden for å gi Esra åpenbarelser. Hans attributt er en pergamentsrull eller en bok. Hans navn kan være analogt til Uriah. I apokryfisk, kabbalistisk og okkulte verk har Uriel vært likestilt eller sammenblandet med flere andre navn. Et eksempel på et annet navn er **Sandalfon**.

De engler som nevnes i eldre bøker i den hebraiske bibel er uten navn. Faktisk har rabbi Simeon ben Lakish av Tiberias (230-270) hevdet at alle navnene på englene var noe som jødene brakte med seg fra Babylon, og noen moderne tenkere har tendert til å være enig. Zoroastrismen er en tidlig religion som gjør bruk av fenomenet erkeengler. Av de syv erkeenglene i judaismen etter eksilet er det kun tre, Gabriel, Mikael og Rafael som nevnes med navn i de skrifter som over tid ble kanonisert.

## Beskrivelse
Uriel er kjent som den frelsende erkeengel. Han står med et brennende sverd ved inngangen til det tapte Eden. Hans symbol er en åpen hånd som holder en flamme som han tilbyr som kjærlighetens flamme til alle sjeler.

I teosofisk terminologi jobber Uriel og hans guddommelig feminine medhjelper, Aurora, med et lys av purpur og gull, den såkalte sjette stråle. Denne strålens kvaliteter er tjeneste og presteskap, fred, vennskap, oppstandelse og guddommelig dømming av alt som er ondt.

Uriel og Aurora øker fred og vennskap når de blir påkalt. Trenger man hjelp til å løse en krangel eller skape større vennskap mellom mennesker, ønsker de å hjelpe. De benytter guddommeligheten som blir båret av denne strålen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* «De syv englene som står for Guds trone» Katolsk.no
* Introduksjon til erkeengler (engelsk)
* Jødisk Encyclopedia (engelsk)
Ingres

**Ingres** er en SQL-databasetjener som har mer enn 30 år lang historie bak seg. Det startet som et forskningsprosjekt ved Berkeley University før det ble vidreutviklet som et lukket produkt. Andre kjente databasetjenere som stammer tilbake til de samme prosjektene er blant annet Informix og postgreSQL.

CA (Computer Associates) gjorde kildekoden til **Ingres** til fri programvare i mai 2004. Systemet har CA sin egen lisensvariant som de kaller CA Trusted Open Source License (CATOSL).

## Eksterne lenker
*
Giklingdalshytta

**Giklingdalshytta** er ei turisthytte i Flatvaddalen i Sunndal kommune i Møre og Romsdal. Den ligger 740 moh. Hytta eies av Norsk Tindeklub og har vært deres utgangspunkt for klatring på Innerdalstårnet, Skarfjell og andre fjell i området rundt Innerdalen. Hytta har åtte senger.

## Eksterne lenker
* Norsk Tindeklub
Egmonds Evangeliarium

**Egmonds Evangeliarium** er et manuskript fra det 9. århundre som inneholder de fire evangeliene. Det er i dag et av Nederlands viktigste kulturhistoriske objekter fra tidlig middelalder. I dokumentet finnes de eldste kjente avbildingene av mennesker og bygninger i Nederland, videre er det en av de eldste kirkeskattene som fremdeles eksisterer. Manuskriptet er historisk viktig, og ble innkjøpt av den nederlandske stat. Siden innkjøpet ble gjort befinner evangeliariet seg i samlingene til det kongelige biblioteket i Den Haag.

## Historie
Manuskriptet ble fremstilt i Reims i nord-Frankrike mellom 950 og 975. Etter dette ble boken transportert til en vestligere del av Frankrike der den ble utstyrt med portretter av evangelistene, dekorasjonssider og kanontabeller i det som er kjent som franko-saksisk stil.

Evangeliariet ble anskaffet av grev Dirk II av Holland og Vest-Friesland rundt 975. Han lot boken binde i et omslag dekorert med gull og edelstener. 

Frem til reformasjonen i det 16. århundre var evangeliariet i Egmond. Da reformasjonen renset kirker og klostre for katolske dekorasjoner, ble boken først brakt i sikkerhet i Haarlem og senere i Köln, Tyskland. I løpet av denne tiden gikk det dekorerte omslaget tapt, og først i begynnelsen av det 19. århundre dukket manuskriptet opp igjen i Utrecht.

## To miniatyrer
Da kirken Dirk II hadde skjenket abbediet i Egmond ble innviet, ga han den manuskriptet som innvielsesgave. For anledningen lot han to miniatyrer som fastla gaven bli føyet til boken. **Den første miniatyren** viser Dirk og hans kone Hildegard som plasserer boken på alteret, med kirken som bakgrunn. Kirken er malt på middelaldervis, som en kombinasjon av snitt og fasader. Ved denne miniatyren står et vers på latin, som i oversettelse blir: «Denne boken ble skjenket den nådige far Adalbert av Dirk og hans elskede kone Hildegard, så han rettferdig kan minnes dem i all evighet». **Den andre miniatyren** viser Dirk og Hildegard som ber St. Adalbert, Egmonds skytshelgen, å be for dem hos Jesus Kristus. 

## Eksterne lenker
* 
* Egmonds Evangeliarium på det kongelige bibliotekets nettsider 
* To bilder av detaljer fra Egmonds evangeliarium
ATR 42

**ATR 42** er et tomotors turbopropfly som produseres av den fransk/italienske flyprodusenten *[[Aerei da Trasporto Regionale]]* eller *Avions de Transport Régional (ATR)*. Dette selskapet ble dannet i 1981. ATR 72 er en lengre utgave av flyet.

I Norge brukes flyet av selskapene Danish Air Transport og Helitrans. Coast Air opererte også denne flytypen.

## Varianter
### ATR 42-200/300
 var den første versjonen av ATR 42, produsert til 1996. Flyet hadde to Pratt & Whitney PW120-motorer.

### ATR 42-320
 var en oppgradert versjon av ATR 42-300.

### ATR 42-500
 er en ytterligere oppgradert versjon, produsert fra 1995. Den har nye PW127E motorer, nye propellerer, en nydesignet kabin og tillater mer last.

### ATR 42-600
Har sterkere motorer, ny cockpit, lettere, mer komfortable seter, produsert fra 2007.

### ATR 42-600S
En ny variant tilpasset for kortbaneflyplasser fra 800 meter rullebane. Varianten ble offentliggjort i 2020, men utviklingen ble stoppet i 2024, grunnet få ordre.

## Referanser


## Litteratur
* Jackson, Paul. *Jane's All The World's Aircraft 2003–2004*. Coulsdon, UK: Jane's Information Group, 2003. .
* Taylor, Michael J. H. *Brassey's World Aircraft & Systems Directory 1999/2000*. London: Brassey's, 1999. .

## Eksterne lenker
* ATR 42
Berkeley DB

**Berkeley DB** (BDB) er et høyytelses integrert databasebibliotek med bindinger til C, C++, Java, Perl, Python, Tcl, Smalltalk mfl.
BDB lagrer vilkårlige nøkkel/data-par som byte-tabeller, og støtter flere dataverdier mot samme nøkkel. BDB kan håndtere tusenvis av samtidige tilkoblinger som manipulerer databasen. Den har en begrensning oppad på databaser på 256 terabyte, og kan kjøre på et vidt spekter av plattformer, inkludert de fleste UNIX-lignende systemer, Microsoft Windows samt sanntids operativsystemer.

Berkeley DB ble i utgangspunktet utviklet ved U.C. Berkeley. Sleepycat Software ble etter hvert stiftet for å videreutvikle BDB. Sleepycat ble igjen oppkjøpt av Oracle i februar 2006. BDB har på grunn av sin åpen kildekode-vennlige lisens samt solide kodebase, sett en utstrakt bruk i mange åpen kildekode-baserte prosjekter.

Oracle lisensierer også ut BDB under en kommersiell lisens for de som ikke ønsker å være bundet av de begrensningene Sleepycat Public License gir for kommersiell utnyttelse.

## Programmer som benytter Berkeley DB
BDB er den underforliggende lagringsmotoren for flere LDAP-tjenere, databasesystemer og en hel rekke andre kommersielle og åpen kildekode-baserte prosjekter. Nedenfor følger en oversikt over noen prosjekter som benytter seg av BDB:
* mySQL databasehåndteringssystem&mdash; En populær GPL-lisensiert database. (Opp til versjon 5.1)
* Subversion&mdash;Et Versjonskontrollsystem utviklet for å erstatte det aldrende CVS systemet.
* OpenLDAP&mdash;En åpen kildekode implementasjon av LDAP-protokollen.
* Spamassassin&mdash;En populær programvare for filtrering av e-post for å stoppe spam.
## Eksterne lenker
*
Hindukalender

**Hindukalenderen** er en kalender som benyttes i hinduismen og har eksistert helt siden Vedaen ble skrevet, men med diverse tiltak og tilpasninger. Det er store forskjeller mellom ulike lokale indiske hinduistiske kalenderne. Hindukalenderen må ikke forveksles med den indiske nasjonale kalenderen. En ny dag i den hinduistiske kalenderen begynner med soloppgang.

Hindukalenderen har ingen fast **hviledag**, da hinduenes religion ikke har noen grunnlegger eller skaper som hadde en hviledag i sin gjerning. I 1957 ble det vedtatt en offisiell hindukalender, denne er basert på måne og sol, og følges av både hinduer og sikher. Kalenderen er på 12 måneder av 30/31 dager, månedene deles igjen på to inneholdende 15 dager hver, og en slik måned kalles en 'paksha'. Hvert tredje år er det skuddår, og da blir det satt inn en ekstra måned. Religiøse fester faller alltid på fullmåne, nymåne, eller på månens mørkeste tid. Kalenderen har ingen faste helligdager, fordi hver gud har sin helligdag. Normalt feires det derfor helligdag på dagen til den guden eller de gudene man er spesielt knyttet til. Hindukalenderen er til bruk for religiøse høytider, til daglig brukes den **vestlige** kalenderen.

## Månedene
Fylkesvei 4730

**Fylkesvei 4730** går mellom  Sauda sentrum og Tengesdal i Suldal.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 719 (Rogaland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 4690

**Fylkesvei 4690 i Rogaland** går på Ombo mellom Vatland og Skipavik i Stavanger kommune, med ferjeforbindelse til fastlandet.

Fv4690 ble fastlagt 2019, og er en ringvei sammensatt av de tidligere fylkesvei 621 (Rogaland) og fylkesvei 622 (Rogaland). fylkesvei 623 (Rogaland) har blitt arm av veien.

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Store Hellstugutinden

**Store Hellstugutinden** er et fjell i Jotunheimen, i Lom kommune i Innlandet. Den har en høyde på  meter over havet, og er Norges 11. høyeste fjelltopp på en liste over fjell med en primærfaktor på minst 50 meter.

Store Hellstugutinden er den høyeste toppen på den syv kilometer lange Hellstuguryggen som strekker seg mellom Hellstugubrean/Vestre Memurubrean i øst og Urdadalen i vest. Toppen viser seg som en markert spiss fra flere sider og dominerer Hellstugutindan sammen med Midtre Hellstugutinden.

## Bilder

Fil:Store Hellstugutinden II.jpg|Store Hellstugutinden sett fra sør


## Se også
*Liste over Norges høyeste fjell

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* Detaljert beskrivelse av Store Hellstugutinden på peakbook.org
* Utsikten fra Store Hellstugutinden på PeakVisor.com
Fylkesvei 4688

**Fylkesvei 4688** går mellom Nesheim på Bjergøy og Helgøy ferjekai på Helgøy i Stavanger.

Før Sjernarøybrua ble åpnet 2010 ble Nesheim ferjekai betjent av fergene på fylkesvei 519. Strekningen mellom Nord-Talgje og Helgøy kai var tidligere fylkesvei 618.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 611 (Rogaland). Den tidligere fylkesvei 617 (Rogaland) ble del av veien.

## Kommuner og knutepunkter

* Endepunkt Nesheim ferjestø på Bjergøyna

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Midtre Hellstugutinden

**Midtre Hellstugutinden** er et fjell i Jotunheimen, i Lom kommune i Innlandet. Det har en høyde på  meter over havet, og er nummer 15 på listen over Norges høyeste fjelltopper med en primærfaktor på minst 50 meter.

Sammen med Store Hellstugutinden dominerer Midtre som den nest høyeste på fjellrekka Hellstugutindan. De to toppene ligger ganske nær hverandre, og kan fra enkelte vinkler se ut som en dobbelttopp.

Nordfra langs ryggen er det enkelte luftige passasjer. Fra Vestre Memurubre: opp skaret syd for toppen, enkelt til toppen. Fin vintertur. Eller bratt opp fra det nederste Urdadalstjernet. Løs urd!

## Referanser




## Eksterne lenker
* Detaljert beskrivelse av Midtre Hellstugutinden på peakbook.org
* Utsikten fra Midtre Hellstugutinden på PeakVisor.com
Knutsholstinden

**Knutsholstinden**, også kalt **Store Knutsholstinden**, er et fjell i Vågå kommune i Innlandet. Det har en høyde på  meter over havet og er det høyeste fjellet sørøst i Jotunheimen. Det ligger på en høy rygg mellom Knutsholet mot øst og Svartdalen mot vest. Mot Knutsholet er tinden alpin, med store hengebreer.

## Bestigning
På midten av 1800-tallet ble Knutsholstinden ansett for å være ubestigelig, og dessuten trodde enkelte den var Norges høyeste fjell. Johannes Heftyes førstebestigning i 1875 ble ansett som en stor bragd, og ble i sin samtid sammenlignet med Slingsbys bestigning av Storen. Mellom Slingsby og Heftye oppsto det et følelsesladd offentlig ordskifte med nasjonalistiske undertoner. Som en følge av dette, og for å bevise at Storen var et enkelt fjell å bestige, fant Heftye ruten på Storen som senere har blitt normalveien, Heftyes rute. Men Slingsby fant med hjelp av en kvinne fra trakten, Marie Sønstenes, en lettere vei til Knutsholstinden, og Slingsby, Sønstenes og en mann til besteg toppen sammen i 1880, noe Heftye ikke likte.

## Adkomst
Letteste adkomstvei: Det skal være vardet fra det nordligste tjernet i Svartdalen. Herfra går ruten rett opp fjellsiden til toppen. Vardingen kan være vanskelig å finne da den er delvis forfalt. Det skal imidlertid være greit å finne veien opp uten denne vardingen. Litt erfaring med fjellvandring kan være klokt å ha for å nå denne toppen.

## Fotnoter



## Referanser




## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Beskrivelse av Store Knutsholstinden på peakbook.org
* Turbeskrivelse på Bergtatt.net
* Detaljert beskrivelse av Knutsholstinden på peakbook.org
* Utsikten fra Knutsholstinden på PeakVisor.com
Høyenhall

**Høyenhall** er et boligstrøk i Bydel Østensjø i Oslo.

Tidligere var det noe industri i dette strøket, blant annet teglverk og *Høienhall fabrikker*, siste eid av Harry Fett, som har fått veinavn oppkalt etter seg. Andre veinavn oppkalt etter kjente personer er Johan Hirsch' vei som ligger mot Manglerud. Navnet kommer fra løkkeeiendommen *Høyenhall* som fikk dette navnet av eieren P. W. W. Kildal, hvor han anla landets største frukthage i 1850-årene.

Området ble første gang utparsellert for boligbygging i 1914. Samtidig ble Østensjøbanen planlagt og åpnet i 1926. Utover på 1950-tallet fikk strøket en stor boligbygging, vesentlig som villabebyggelse. Høyenhall skole åpnet i 1966. Høyenhall skole ligger på Manglerud og ved siden av Manglerud T-banestasjon.

Dagens T-bane har Høyenhall stasjon med dekorasjoner av Willi Storn på Lambertseterbanen.

## Referanser
Tjønnholstinden

**Tjønnholstinden** (også skrevet *Tjørnholstinden*) er et fjell i Vågå kommune i Innlandet. Det ligger sør for Gjende og nord for Leirungsdalen og har en høyde på  meter over havet. På nordsiden ligger et 400 meter høyt loddrett stup ned i Nordre Tjønnholet, en botn med isbre. Fjellet har to topper med en smal egg mellom. Vesttoppen er toppunktet, den noe lavere østtoppen ( moh.) kalles også **Steinflytinden**.

## Adkomst
Tjønnholstinden bestiges lett fra flere kanter. Kommer man fra øst kan det anbefales å gå over Høgdebrotet. Derfra går en opp på snøfeltet til Steinflytinden (). Herfra på ryggen til toppen. Det siste stykket må man kanskje lete litt for å finne veien, men det går helt greit.

Hvis man har satt fra seg bilen ved Valdresflya og vil bestige Tjønnholstinden, må man vasse over Leirungsåe (hvis man ikke kommer på T-stien fra Gjendesheim og bruker broen).  Ta opp på Steinflye der det måtte passe deg og fortsett rett mot Tjønnholstinden. Steinflybrean skal ifølge kjentfolk ikke ha sprekker og skal være sikker å gå på.

## Se også
* Liste over Norges høyeste fjell

## Referanser




## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Beskrivelse av Tjønnholstinden
* Detaljert beskrivelse av Tjønnholstinden på peakbook.org
* Utsikten fra Tjønnholstinden på PeakVisor.com
Vinho verde

**Vinho verde** (portugisisk for *grønn vin*) er en ung lett vin fra Portugal og DOC-regionen med samme navn. 

Vinho verde kan både være hvit og rød. Den kan til og med komme som en rosévin-variant, noe som er mer sjelden. Det er imidlertid bare hvitvinen som eksporteres.

Vinen dyrkes i nordvestre del av  Portugal og det svale klimaet gjør druene fattige på sukker og rike på syre. Dermed blir resultatet en lett syrlig vin som iblant tilsettes sukker for å mildne syren.

Mye brukte druer blant disse hvitvinene er alvarinho og laureiro, ofte kombinert med trajadura, azal, avesso og pederna.
Fylkesvei 4494

**Fylkesvei 4494** går mellom Dale og Hana i Sandnes.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 317 (Rogaland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Myanmars flagg

**[[Myanmar]]s flagg** består av tre horisontale striper i gult, grønt og rødt, med en femtakket stjerne i midten. De tre fargene er ment å symbolisere henholdsvis solidaritet, fred og ro, og mot og besluttsomhet. Flagget ble innført 21. oktober 2010 for å erstatte det sosialistiske flagget som hadde vært i bruk siden 1974.

Endring av flagget ble foreslått under en grunnlovsgivende forsamling 10. november 2006. Det nye flagget ville ha tre horisontale striper i grønt, gult og rødt, med ei hvit stjerne i stangsida av den grønne stripa. Den nåværende utførelsen ble fremma i september 2007, og har fargene i en annen rekkefølge enn i forslaget fra 2006, og ei større stjerne i midten. Samme rekkefølge på fargene ble brukt i Burmas flagg under japansk okkupasjon, med da med kongefamiliens emblem, en påfugl, i midten.

Det gamle flagget besto av en rød flaggduk med en blå kanton med et emblem i hvitt. Emblemet besto av et tannhjul med et risaks over. Dette symboliserte industri og jordbruk. Rundt det hele sto fjorten hvite stjerner, én for hver av Burmas delstater og distrikter. Stjernene symboliserte enhet og likeverd mellom landets delstater og distrikter. Flaggets røde farge sto for mot, den blå for fred og det hvite for renhet. Flaggets størrelsesforhold var 5:9, men 2:3 og 6:11 ble også brukt. Dette flagget ble innført 4. januar 1974, og var en modifikasjon av flagget som ble innført ved uavhengigheten i 1947. Dette var også rødt og blått, men hadde et annet merke i kantonen: Ei stor hvit stjerne omgitt av fem mindre. Symbolikken var her knyttet til de viktigste etniske gruppene i landet.

## Orlogsflagg
Som orlogsflagg fører Burma et flagg helt forskjellig fra nasjonalflagg. Flaggduken i orlogsflagget er hvit. Kantonen er rød og har en hvit stjerne. I flaggets frie ende er det plassert et blått anker.

## Tidligere flagg

Fil:Golden Hintar flag of Burma.svg|Gyllen hamsa (1300–1500)
Fil:Flag of the Alaungpaya Dynasty of Myanmar.svg|Det tredje burmesiske imperiets flagg under Konbaung-dynastiet (1752–1885)
Fil:Flag of the United Kingdom.svg|Britisk Burmas flagg som koloni under Britisk India (1824–1939)
Fil:British Burma 1937 flag.svg|Britisk Burmas flagg som egen koloni (1939–1943)
Fil:Flag of the State of Burma (1943-45).svg|Staten Burmas flagg (1943–1945)
Fil:British Burma 1937 flag.svg|Britisk Burmas flagg (1945–1948)
Fil:Flag of Burma (1948-1974).svg|Unionen Burmas flagg (1948–1974)
Fil:Flag of Myanmar (1974-2010).svg|Den sosialistiske republikken Unionen Burmas flagg (1974–1988) og Unionen Myanmars flagg (1988–2010)


## Referanser
Chenin blanc

**Chenin blanc** er en vindrue av grønn type. Den er kjent som **steen** i Sør-Afrika, **pineau de la Loire** fra Loire-regionen i Frankrike.

De mest populære chenin blanc-vinene kommer fra denne regionen, blant annet i Anjou-Touraine og Vovray i Loire-dalen.

Druen gir alt fra tørre til svært søte viner. De har alltid flott syre med en kompleks av mandel og sitruspreget aroma. De søteste vinene er mer eksotiske og honningpregede.

Karakteristiske trekk er at druen utvikler mye syre og at den er svært mottakelig for edelråte.

## Referanser
Ringsbreen

**Ringsbreen** er en isbre i Hurrungane i Jotunheimen. Breen ligger nord for Ringstindane i kommunene Luster og Årdal i Vestland fylke. Ringsbreen består egentlig av flere tildels ikke sammenhengende botnbreer, med et samlet areal på .

Ringsbreen går langt opp østflanken på Store Ringstind og gir en fin mulighet for skibestigning av denne særegne tinden.

## Referanser
Pakistans flagg

**Pakistans flagg** består av en flaggduk som er delt i et hvitt felt ved stangen og et grønt felt i den frie enden. Forholdet mellom de to feltene er 1:3.  I det grønne feltet er det plassert en halvmåne og en stjerne, begge i hvitt. Den grønne fargen viser til Pakistans hovedreligion islam, mens det hvite feltet representerer landets minoriteter. Halvmånen og stjernen er også et symbol for islam og stammer som sådan opprinnelig fra Tyrkias flagg. I Pakistans flagg symboliserer dessuten halvmånen framskritt og stjernen kunnskap. Nasjonalflagget er i forholdet 2:3. Det ble innført 17. august 1947. Ofte angis partilederen, frigjøringslederen og nasjonalhelten Mohammed Ali Jinnah som flaggets opphavsmann, men det skal likevel ha blitt tegnet av en annen, Ameer-ud-din Khidwai.

Opphavet til nasjonalflagget er flagget for All India Muslim League, det politiske partiet som drev fram atskillelsen fra India og selvstendighet for Pakistan. Dette flagget var grønt med hvit halvmåne og stjerne. Det ble vedtatt innført som partiflagg 30. desember 1906. 

## Handelsflagg
Handelsflagget ble opprinnelig innført 17. mars 1956, men hadde da blå duk og grønn halvmåne og stjerne i hvit kanton. Dette ble imidlertid raskt endret. Allerede 22. oktober 1956 ble handelsflagget med rød duk og nasjonalflagget i kantonen innført.

## Orlogsflagg
Som orlogsflagg, det vil si flagg for Pakistans sjøforsvar, føres et flagg tilsvarende nasjonalflagget, men i forholdet 1:2. Handelsflåten fører etter britisk mønster en *[[red ensign]]* der nasjonalflagget er satt inn i øvre hjørne ved stangen på en rød flaggduk. Fartøyer tilhørende Pakistans sjøforsvar benytter en orlogsgjøs som er helt blå og har sjøforsvarets merke i hvitt i midten. Som rangflagg for flaggoffiserer benyttes tilsvarende flagg, men med merket flyttet mot stangen og et varierende antall hvite stjerner i flaggdukens frie ende.

## Presidentflagg
Presidentflagget er basert på nasjonalflagget, men har presidentens gulfargede merke i den grønne delen av flagget. Merket består av halvmåne og stjernen innenfor en krans og med Pakistans navn skrevet på Urdu under. Tidligere var det pakistanske presidentflagget helt grønt og hadde presidentens gulfargede merke i midten. 

## Litteratur
**Album des pavillons nationaux et des marques distinctives. National flags and distinctive markings*, Service hydrographique et océanographique de la marine, Brest, 2000

## Eksterne lenker
* Pakistan Flag Flaggregler fra Pakistans Innenriksdepartement
Filippinenes flagg

**Filippinenes flagg** er delt i blått over rødt og har en hvit trekant basert på dukens stangside. I trekanten er det plassert tre gule stjerner i hvert hjørne og i midten står det en sol. Filippinenes nasjonalflagg stammer fra uavhengighetskampen og ble tegnet av general Emilio Aguinaldo i eksil i Hongkong i 1897. Herfra ble flagget brakt til Filippinene der det først ble benyttet som et politisk flagg av selvstendighetsforkjempere. Flagget ble innført i 1898, men fra 1907 til 1919 var det forbudt av USA som kontrollerte øyene fram til selvstendigheten i 4. juli 1946. Flagget er i forholdet 1:2.

Solen er et frihetssymbol. Den er tegnet med åtte stråler og dette representerer provinsene som gjorde opprør mot Spania, de opprinnelige koloniherrene.  Stjernene i flagget står for det tre hoveddelene av Filippinene, nærmere bestemt Luzon, Mindanao og Visayas. Det er også knyttet symbolikk til flaggets farger. Den hvite trekanten skal symbolisere fred og renhet, blått skal representere patriotisme, og rødt skal stå for mot.

Samme flagg benyttes som nasjonalflagg, statsflagg og orlogsflagg. En særegenhet er knyttet til Filippinenes flagg: Når landet er i krig, snus flagget slik at den røde stripen er øverst og dette benyttes da som landets krigsflagg på land og orlogsflagg til sjøs. 

## Referanser
Kromosom 3

**Kromosom 3** er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Kromosom 3 er det tredje største menneskelige kromosomet. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 200 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 3 står for nesten 6,5 % av den totale mengden DNA i cellene.

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 3 inneholder omtrent 2000 gen.

## Viktige gen

* BTD
* CCR5
* SCN5A
* VHL

## Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser

* Autisme
* Charcot-Marie-Tooths sykdom
* Diabetes mellitus 
* Hørselstap
* Lymfekreft
* Usher syndrom

## Eksterne lenker

* UiB om kromosom
* What Can Our Chromosomes Tell Us?
* Random Orientation of Chromosomes
Bukkeholstindan

**Bukkeholstindan** er en kort fjellrygg med en rekke tinder som ligger mellom Søre Illåbrean i vest, Tverråbrean i nordøst og Bukkeholsbrean i øst. Ryggen er plassert i Lom kommune i Innlandet.

Den høyeste og mest dominerende er Store Bukkeholstinden som med  meter over havet er den 47. høyeste toppen i Norge på en liste over Norges høyeste fjell med en primærfaktor over 50 meter. Store ligger på en rygg mellom Bukkeholsbrean mot nordvest og dalen Tverrbytnede mot sør.

Andre topper på ryggen med primærfaktor høyere enn 50 meter er Vestre (V-4, ), Nordre (), og Søre ().

Store ble førstegangsbesteget av Alexander Walnum og Lars Sulheim d.e. 4. august 1887, mens Nordre, V-1, V-2, V-3 og V-4 ble førstegangsbesteget av Ferdinand Schjelderup, Carl Wilhelm Rubenson og Agnes Jakhelln den 4. juli 1906.

## Alle Bukkeholstindan med korte turbeskrivelser

## Se også
* Liste over Norges høyeste fjell

## Referanser




## Eksterne lenker
* Toppbeskrivelse Bukkeholstindan
* Bergtatt.net
* Bestigningshistorie 1700/1800-tallet
* Bestigningshistorie 1900-tallet
The Killers

:*Andre betydninger, se: [[Killers]]*

**The Killers** er et rockeband fra Las Vegas i USA som ble dannet i 2002. 

The Killers består av Brandon Flowers (vokal, keyboard), David Keuning på gitar, Mark Stoermer på bass og Ronnie Vannucci jr. på trommer. De utga sitt debutalbum *[[Hot Fuss]]* i 2004. Deres andre studioalbum *[[Sam's Town]]* kom ut i 2006. I 2007 kom samlealbumet *[[Sawdust]]* som inneholder ikke tidligere utgitte B-sides og rariteter. Deres første to album har til dags dato solgt 15 millioner kopier. I 2008 ble **' utgitt. Høsten 2012 ble bandets fjerde album, kalt **' sluppet.

## Konserter
### Norge
* 26. juni 2007 (Hovefestivalen, Arendal)
* 22. juni 2009 (Rockefeller, Oslo)
* 23. juni 2009 (Hovefestivalen, Arendal)
* 4. september 2012 (Sentrum Scene, Oslo for P3Sessions)
* 1. mars 2013 (Telenor Arena, Fornebu)
* 23. februar 2018 (Telenor Arena, Fornebu) 

## Diskografi
;Album 
* *[[Hot Fuss]]* (2004)
* *[[Sam’s Town]]* (2006)
* *[[Day & Age]]* (2008)
* *[[Battle Born]]* (2012)
* *[[Wonderful Wonderful]]* (2017)
* *[[Imploding the Mirage]]* (2020)
* *[[Pressure Machine]]* (2021)

;Samlealbum 
* *[[Sawdust]]* (2007)
* *[[Direct Hits]]* (2013)
* *[[Don’t Waste Your Wishes]]* (2016)
* *[[Rebel Diamonds]]* (2023)

;Livealbum 
* *[[Live from the Royal Albert Hall]]* (2009)

;Singler 
* «Mr. Brightside» (2003)
* «Somebody Told Me» (2004)
* «All These Things That I've Done» (2004)
* «Smile Like You Mean It» (2005)
* «When You Were Young» (2006)
* «Bones» (2006)
* «A Great Big Sled» med Toni Halliday (2006)
* «Read My Mind» (2007)
* «For Reasons Unknown» (2007)
* «Shadowplay» (2007)
* «Tranquilize» med Lou Reed (2007)
* «Don't Shoot Me Santa» (2007)
* «Human» (2008)
* «Spaceman» (2008)
* «Joseph, Better You Than Me» med Elton John og Neil Tennant (2008)
* «The World We Live In» (2009)
* «A Dustland Fairytale» (2009)
* «Happy Birthday, Guadalupe» med Wild Light og Mariachi El Bronx (2009)
* «Boots» (2010)
* «Runaways» (2012)
* «Shot at the Night» (2013)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Fylkesvei 4476

**Fylkesvei 4476** går mellom Sandnes sentrum og Holekrossen i Klepp.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 241 (Rogaland).

## Kommuner og knutepunkter

## Bilder

Image:Fylkesvei 241 Heigreveien.JPG| Heigreveien


## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*