open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Burlöv kommune

**Burlöv kommune** er en kommune i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Arlöv, som nå er vokst sammen med byen Malmö.

## Tettsteder
Burlöv kommune har tre tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

## Noter


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Båstad

:*For bygda i [[Indre Østfold kommune]], se [[Båstad (Trøgstad)]]*

**Båstad** er et tettsted i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Det er Båstad kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.
  
Båstad er blant annet kjent for tennis og tennisturneringen Swedish Open. 

## Historie

Båstad, eller Botzstadaedae (Bådsted) betyder båtplass eller sted. Kjøpstaden vokste frem på 1400-tallet, og oppnådde kjøpstadsstatus i 1462. Fordi kong Christian I angis som kjøper av jorden i området, kan det tenkes at han også sto bak byggingen av byen. Formålet var å etablere et kongelig privilegert utskipningssted for tømmer og tegl fra Skåne og det sydlige Halland. 

Båstad var til og med en storby etter datidens målestokk, det vitner den store Mariakirken om. Et dokument fra 1523, en fortegnelse over de skånske byenes skattekapasitet, viser at Båstad og Helsingborg da var cirka like store og innleverte like mye skatt.. 

Øst for byen ble det oppført en teglovn. Den ble omtalt i 1558 og var tilsynelatende ganske imponerende. Tegl derfra ble levert til slottsbyggeri i hovedstaden København..

Byen opplevde en storhetstid på 1500-tallet, men mistet senere sine kjøpstadsrettigheter. I 1664 fikk dog beboerne rett til småhandel, holde gjestgiveri samt å bedrive visse former for håndverk.

Botanikereren, forskeren og den økonomiske tenkeren Carl Adolph Agardhs fødested var i Båstad.

## Befolkningsutvikling

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Båstad og Bjärehalvön
* Båstad på sydsverige.dk
Genk

: *For fotballklubben Genk, se [[KRC Genk]]*

** Genk** er en kommune i den belgiske provinsen Limburg.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Hasselt

** Hasselt** er en kommune i den belgiske provinsen Limburg, og fungerer som hovedstad i Limburg-provinsen.
Byen dekker sentrale oppgaver som utdanning, arbeidsplasser og varehandel for store deler av Limburg-provinsen. Om lag 46 000 arbeider i Hasselt, 39 000 tar utdanning og over  besøker byens butikker hver uke.

## Kollektivtransport
Alle byens lokale busser, regionale busser og tog reiser fra Hasselt jernbanestasjon.

Kollektivtrafikken i Hasselt ble gratis fra 1 juli 1997 og bruken av buss ble sagt til å være "13 ganger høyere" i 2006. Hasselt er den første byen i verden som innførte gratis kollektivtransport i hele sitt område. Transportnettverket her består hovedsakelig buss.

Hasselt identitetskort er det som er nødvendig for å reise gratis. Innenfor byens grenser kan også turister kjøre gratis.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
* 
* Gratis buss i Hasselt
Steiermark

**Steiermark** er en delstat i Østerrike. Den grenser til Slovenia og til nabodelstatene Kärnten, Salzburg, Oberösterreich, Niederösterreich og Burgenland. Hovedstaden er Graz.

## Geografi
Steiermark er sterkt preget av Alpene, spesielt i vest. De viktigste fjellene er Niedere Tauern, Dachstein, Seetaler Alpen og Eisenerzer Alpen. Det fins to store elvesystemer, hvorav Enns drenerer nordover mot Donau og Mur sørover mot Drava.

## Historie
Inntil 1056 hadde Steiermark, som den gang het *Karantanermark*, vært en del av hertugdømmet Kärnten.
Dette året ble området et selvstendig markgrevskap. Keiser Barbarossa gjorde det 1180 til et hertugdømmet og innsatte Ottokar&nbsp;IV som hertug. Etter dennes residens i Steyr (som i dag ligger i Oberösterreich) ble landet kalt Steyrermark/Steiermark. Tittelen hertug av Steiermark tilfalt etter Ottokars død i 1192 hertugene fra Østerrike. På denne måten ble Steiermark i 1282 habsburgsk og forble det til 1918.

Etter første verdenskrig ble hele den sørlige Steiermark ifølge Saint-Germain-traktaten avstått til Jugoslavia.

## Administrativ inndeling

Ved siden av bydistriktet (*Statutarstadt*) Graz (G) består Steiermark av 286&nbsp;kommuner (*Gemeinden*) i 12&nbsp;distrikter (*Bezirke*), som er oppkalt etter distriktenes forvaltningssted:
: *distrikt (kommuner; [[Kjennemerke for motorkjøretøy]]; forvaltningssted)*
* Bruck-Mürzzuschlag (19; BM;  Bruck an der Mur)
* Deutschlandsberg (15; DL)
* Graz-Umgebung (36; GU; Graz)
* Hartberg-Fürstenfeld (HF; Hartberg)
* Leibnitz (29; LB)
* Leoben (16; LN; Leoben = LE)
* Liezen (20; LI)
** Expositur Gröbming (deldistrikt; 9; GB)
* Murau (14; MU)
* Murtal (20; MT; Judenburg)
* Südoststeiermark (25; SO; Feldbach)
* Voitsberg (15; VO)
* Weiz (31; WZ)

## Eksterne lenker
*
Akvarium

Et **akvarium** er en vannbeholder med det formål å vise fram undervannsliv. Begrepet brukes også om bygninger som inneholder mange akvarier. Blant de største offentlige akvariene i verden er Georgia Aquarium og Okinawa Churaumi-akvariet.

## Historie
Å holde akvarier er en utbredt hobby som kan dateres tilbake flere århundrer. Man tror at de første akvariene ble holdt av rike menn i Kina, som hadde paradisfisk i enkle vannbeholdere. Fremskritt innen teknologi har hatt mye å si for at hobbyen har blitt populær i moderne tid, fordi selv de kaldeste og fjerneste av hjem nå kan utstyres med et vakkert og spennende undervannsmiljø fra en hvilken som helst del av verden.

## Privat akvaristikk

I private hjem innredes akvarier oftest med tropiske fisker eller undervannsplanter, ofte med et bunnlag av grus eller sand, samt diverse pyntegjenstander som stener, røtter og plastobjekter. For å holde eventuelle beboere friske og raske har også akvarier som oftest et system av filtre, varmekolber, luftinnsprøytere, kraftige lys eller annet, og når det gjelder tropiske akvarier i kaldere omgivelser er mye av dette en grunnleggende nødvendighet.

## Se også
* Akvariefisk
* Terrarium

### Offentlige akvarier
* Akvariet i Barcelona
* Georgia Aquarium
* Okinawa Churaumi-akvariet

#### I Norge
* Akvariet i Bergen
* Atlanterhavsparken
* Lofotakvariet
* Polaria
* Sognefjord Akvarium

## Eksterne lenker
* 
* Norsk Akvarieforbund
* Akvarium i Europa 

### Norskspråklige nettfora
* AkvaForum.no
Eslöv

**Eslöv** er en by i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Eslöv er administrasjonssenter for Eslöv kommune. I 2010 hadde stedet  innbyggere.

Eslöv fikk bystatus i 1911.


Fil:Stadsparken i Eslöv-1.jpg|Stadsparken i Eslöv
Fil:Medborgarhuset i Eslöv-1.jpg|Medborgarhuset i Eslöv
Fil:MbhEslövsvapen.jpg|Eslövs byvåpen på Medborgarhuset
Fil:EslovMalmohusen.jpg|Joel Sallius Park med Malmöhusen


## Referanser
Helsingborg

**Helsingborg** (mellom 1912 og 1971 stavet **Hälsingborg**) er en by i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Helsingborg er administrasjonssenter for Helsingborg kommune og er Skånes nest største by, etter Malmö. I 2015 hadde Helsingborg  innbyggere.

Byen ligger ved Öresunds smaleste strede, og byens navn kommer sannsynligvis av ordet «helsing» som betyr hals og viser til den smale passasjen i Öresund mellom Helsingborg på østsiden og Helsingør i Danmark på vestsiden. I 1070-årene er byen omtalt i et brev av Adam av Bremen, og den 21. mai 1085 nevnes byen Helsingborg (da skrevet Helsingaburgh) i et gavebrev fra den danske kongen Knut den hellige. I 1362 foregikk et større sjøslag mellom Danmark og hanseatene her, se Slaget ved Helsingborg 1362.

Den 26. februar 1658 ble byen svensk – Freden i Roskilde. I 1709 ble den inntatt av danske tropper ledet av Christian Ditlev Reventlow. Slaget ved Helsingborg 1710 var det siste dansk-svenske slaget i Skåne.

Helsingborgs historie strekker seg tilbake til vikingtiden. Øresund på sitt smaleste har hatt en strategisk posisjon i militær sammenheng. I mellomkrigstiden var byen og dens slott et av Nordens mektigste steder, og dermed innblandet i maktspill. I de siste århundrer har Helsingborg vært en skueplass for flere politiske konflikter og stridigheter. Den stadige krigføringen har også formet byens bebyggelse og severdigheter. I dag har Helsingborg utviklet seg til å bli en av Sveriges raskest voksende byer, på grunn av sin plassering som en viktig industri- og handelplass, samtidig som havnen er et knutepunkt for internasjonal handel.

## Se også
* Helsingborgs IF

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Kunstnerdalen (Buskerud)

:*Se også [[Kunstnerdalen (Asker)]]
*'Kunstnerdalen''' er et reiselivskonsept for markedsføring av en del av Buskerud. Snevert forstått er Kunstnerdalen et område i Sigdal og Eggedal, men i reiselivssammenheng omfatter markedsføringen også Modum med Blaafarveværket.

Området har fått navnet fordi flere norske 1800- og 1900-tallsmalere malte herfra: Chr. Krohg, Tidemand og Gude og mange av Theodor Kittelsens illustrasjoner til norske folkeeventyr.  Edvard Munch malte i Modum.

Kunstnerhjemmene og -museene Lauvlia (etter Kittelsen) og Hagan (etter Christian Skredsvig) inngår i konseptet, sammen med Villa Fridheim. Andre attraksjoner er Krøderbanen og Eggedal Mølle.

## Eksterne lenker
* Kunstnerdalens nettsted
* Kunstnerdalen kulturmuseum
* Sigdal og Eggedal turistservice
Grid

**Grid** kan vise til

* Grid (data) – utnytting av dataressurser i nettverk.
* Grid (gyger) – jotunkvinne i norrøn mytologi.
* Grid (historie) – i norrøn historie, amnesti eller nådetilsagn.
* UNEP/GRID-Arendal – informasjonssenter om internasjonale miljøproblemer
* Grid (matematikk) – gitter brukt til numerisk løsning.
* Grid (typografi) – underliggende rutenett brukt som hjelpemiddel i design.
* The Grid – et britisk band.
Johan Vaaler

**Johan Vaaler** (1866–1910) var en norsk oppfinner, feilaktig tilkjent æren for å ha oppfunnet bindersen. 

## Bakgrunn og virke
Han tok examen artium i 1887 og livnærte seg som huslærer mens han studerte elektronikk hjemme. I 1892 ble han ansatt på Bryns patentkontor i Kristiania. 

I 1899 søkte han tysk patent på en «papirklemme» av ståltråd til å holde papir sammen, og patentet ble innvilget 6. juni 1901. Samme år fikk han også amerikansk patent på sin oppfinnelse. Hans papirklemme kom aldri i produksjon fordi en bedre og mer funksjonell papirklemme allerede fantes på markedet, men antagelig ikke i Norge. Den papirklemmen som vi nå kaller *binders*, ble fremstilt av «The Gem Manufacturing Company» i England, antagelig allerede omkring 1890. Derav den svenske betegnelsen for binders: «ett gem». Ut fra kunnskapen om at Vaaler oppfant en slags binders, er det oppstått en norsk myte om at han faktisk oppfant den vi bruker idag. Men Vaalers versjon var mindre brukbar fordi den siste runden på ståltråden manglet. Litteraturen om binders, også internasjonalt, krediterer ofte feilaktig Vaaler med oppfinnelsen som er blitt et symbol på teknisk genialitet.

Vaaler skal ha vært en stor teknisk begavelse med en fabelaktig hukommelse, men dessverre døde han så tidlig at han aldri rakk å få fullt utløp for talentet. Ifølge hans familie skal han ha vært en beskjeden og innesluttet person, uten den pågåenhet som er nødvendig for å gjøre en oppfinnelse til en kommersiell suksess. Men det vitner om stort pågangsmot at han faktisk søkte og fikk patent for sin papirklemme i to store industriland. Det må ha vært hans livs store skuffelse å oppdage at andre hadde kommet ham i forkjøpet med et mer anvendelig produkt. Hans patentrettigheter fikk utløpe i all stillhet. Men han slapp å oppleve at han i ettertid ble tilkjent ufortjent berømmelse for en mislykket oppfinnelse.

Den norske dyrkelsen av Vaaler som oppfinner av bindersen nådde et høydepunkt i 1999, hundre år etter at han søkte patent i Tyskland. Da utga Posten et frimerke med bilde av en binders som det første i en serie om norsk oppfinnsomhet. Bakgrunnen var en faksimile av det tyske «Patentschrift». Figuren i forgrunnen var imidlertid ikke den papirklemmen Vaaler tegnet på patentsøknaden, men en binders av den kjente gem-typen. Samme år ble Binderssteinen av kunstneren Arne Lindaas avduket som et minnesmerke over Johan Vaaler og hans patent på Lierfoss i Aurskog-Høland kommune, like ved gården hvor han ble født. Johan Waalers vei på Lierfoss er oppkalt etter Johan Vaaler. 

Johan Vaaler tilkjennes fremdeles i nyere utgaver av norske oppslagsverk æren for å ha oppfunnet den vanlige bindersen, og så sent som i 2005 fikk han en lang biografi i siste bind av det nye Norsk biografisk leksikon som bindersens oppfinner.

## Litteratur
* Henry Petroski, *The Evolution of Useful things* (1992); ISBN 0-679-74039-2 (med en omfattende historikk om tidlig bindershistorie)

## Eksterne lenker
* History of the Paper Clip
Liste over norske bryggerier

**Liste over norske bryggerier** inneholder historiske og aktuelle bryggerivirksomheter i Norge.

I 1690-årene ble det anlagt et bryggeri ved Fredriksten Festning for å forsyne soldatene på garnisonen med øl. Chr. Stabells skipsølbryggeri ble anlagt i Christiania i 1776 og drev sin virksomhet til det gikk inn ca. 1800. I Jens Krafts *Topographisk-Statistisk Beskrivelse Over Kongeriket Norge, Første Deel* er det for 1820 ikke registrert ett eneste bryggeri. I 1821 ble Youngs Bryggeri etablert i Christiania. Det ble i 1837 omdøpt til Schous bryggeri etter Christian Schou overtakelse.

Da Schous Bryggeri i 1843 startet med undergjæret bayerøl, ble produksjon og lagring enklere. Den nye produksjonsmåten førte til en enorm oppblomstring av bryggerier, og i 1857 var det 343 bryggerier i Norge. I 1901 hadde Bryggeriforeningen 44 medlemmer. I tillegg fantes Dahls bryggeri i Molde (1860–1890 Molde Bryggeri, 1890–1902 Dahls bryggeri, deretter Rauma Bryggeri frem til 1919), Nederkværns Bryggeri i Brumunddal (1852–1903) og Agder Bryggeri (1899–1902, 1906–1909). Mange av disse nye bryggeriene gikk imidlertid konkurs, eller ble kjøpt opp av konkurrenter. Konkurransen om markedet, og behovet for rasjonell produksjon og transport førte til at antallet bryggerier stadig sank. I 1890 var det bare 46 bryggerier igjen. 

Etter årtusenskiftet er det startet mange nye, små bryggerier for produksjon av spesialøl. Etter at alkoholloven ble endret i 2003 er det også anlagt mikrobryggerier i tilknytning til gårdsturisme og utesteder som selger eget brygg. Det eldste norske bryggeriet i drift er Aass Bryggeri i Drammen, anlagt i 1834.

De største aktørene i markedet er danskeide Ringnes og danskeide Hansa Borg. Ringnes står bak merkevarene Ringnes, Frydenlund, E.C. Dahls, Lysholmer, Tou, Farris, Nordlandspils, Arendalspils, Tuborg og Carlsberg i Norge. Hansa Borg lager Hansa, Borg, CB, Fredrikstad, Nøgne Ø, og Heineken i Norge. De tre mellomstore bryggeriene er Mack, Aass og Grans. I 2022 hadde Ringnes en omsettning på mer enn 5,6 milliarder norske kroner, på samme tidspunkt hadde Hansa Borg en omsetting på over 1,2 millarder norske kroner. Mack, Aass og Grans hadde en samlet omsetning på litt over 1 millard norske kroner i 2022. Videre på listen over de ti største bryggeriene ligger Berentsens, Arendals, Lervig, Ægir og Haandbryggeriet.

## Bryggerier og ølprodusenter

## Bryggeripuber

## Se også

* Bryggeri- og drikkevareforeningen

## Fotnoter

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 
* Gahr Smith-Gahrsen, Hugo Ivan Hatland og Skjalg Ekeland: *Den norske ølrevolusjonen*. Kagge Forlag 2014 ISBN 9788248915249
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* Norske bryggerier  Bryggeri- og drikkevareforeningen
Trolldalen (Moss)

:*For dalen i Nordre Follo kommune, se [[Trolldalen (Nordre Follo)]].*
**Trolldalen** er et område i Nordre bydel i Moss. Området grenser i nordøst mot rekkehusbebyggelse og i sør av betongelementfabrikken Heidelberg Materials (tidligere Contiga). Hele området var tidligere en del av Kambo gård.

De fleste boligene i Trolldalen er rekkehus bygget omkring 1974 i regi av Moss Boligbyggelag (MBBL). Dette området kjøpte Moss kommune tidlig på 1970-tallet. Området ble gjerne kalt E-feltet i kommunale planer og dokumenter på denne tiden.

## Eksterne lenker
* Flyfoto av Trolldalen og Contiga fra 1965
Blohm und Voss

**Blohm & Voss Schiffswerft und Maschinenfabrik GmbH** er et tradisjonsrikt tysk skipsverft. Verftet ble etablert 5. april 1877 på øya Kuhwerder ved Hamburg av Hermann Blohm og Ernst Voss. Verftet eies idag av det tyske industrikonsernet ThyssenKrupp.

## Skipsbygging
Verftet har bygget skip og store maskiner i 125 år. 3 skip fra Hurtigrutens etterkrigsflåte ble bygd ved Blohm und Voss i 1956: MS «Nordstjernen», MS «Ragnvald Jarl», og MS «Finnmarken». Verftet bygger nå krigsskip for både den tyske marinen og for eksport, deriblant til Norge.

## Flyproduksjon
Mellom 1930 og 1945 utviklet og bygget Blohm & Voss også fly for det tyske statsflyselskapet, Lufthansa, og for flyvåpenet (Luftwaffe). Særlig verdt å legge merke til var sjøflyene selskapet utviklet. Flyproduksjonsavdelingen gikk under betegnelsen Hamburger Flugzeugbau, derav «Ha» betegnelsen på enkelte av flytypene.

### Flytyper produsert av Blohm & Voss
* Blohm & Voss BV 40
* Blohm & Voss BV 138
* Blohm & Voss Ha 139
* Blohm & Voss Ha 140
* Blohm & Voss BV 141
* Blohm & Voss BV 142
* Blohm & Voss BV 143
* Blohm & Voss BV 144
* Blohm & Voss BV 155
* Blohm & Voss BV 222
* Blohm & Voss BV 238
* Blohm & Voss BV 246

## Referanser


## Eksterne lenker
*
HMS «Hood» (1918)

**HMS «Hood»** var en britisk slagkrysser. Den var basert på et design fra 1915, og var et av totalt fire skip av denne typen som ble bestilt i 1916 som et krisetiltak grunnet første verdenskrig.

Byggingen av «Hood» begynte ved Clydebank i Skottland i september 1916. Etter Jyllandsslaget ble det lagt til 5&nbsp;000 tonn med ekstra pansring. Byggingen av de andre tre skipene ble stoppet i mars 1917. «Hood» ble sjøsatt 22. august 1918, og ble satt inn i aktiv tjeneste 15. mai 1920 under kommandør Wilfred Tomkinson. Hun hadde da kostet 6 millioner britiske pund.

I mellomkrigsårene var hun det største krigsskipet i verden. Hennes navn og mål gjorde at hun ble kjent som «Mektige Hood» («Mighty Hood»). Siden skipet var såpass kjent ble det mest benyttet til PR og rene maktdemonstrasjoner, og utgjorde selve symbolet på britenes overlegne sjømakt. Skipet ble ansett for å være velproporsjonert, pent og elegant, og «Hood» ble kjent og gjenkjent overalt hvor hun seilte.

«Hood» ble gitt en oppgradering i 1930 og en ny oppgradering var planlagt i 1941 for å få skipet opp på samme standard som andre moderniserte fartøy fra første verdenskrig. Krigsutbruddet gjorde det imidlertid umulig for Royal Navy å fjerne henne fra aktiv tjeneste, og hun fikk derfor aldri den planlagte oppgraderingen. Allerede før krigen brøt ut var hun derfor umoderne.

Som flaggskip i Force H ledet av James Somerville, tok hun del i ødeleggelsen av den franske flåten i Mers-el-Kebir i juni 1940.

Under slaget om Danmarkstredet ble hun trolig truffet av en 15" granat fra «Bismarck», som antente ammunisjons&shy;magasinet akterut. Umiddelbart etterpå spredde eksplosjonen seg til de bakre ammunisjonsmagasinene, slik at kjølen brøt sammen.

Eksplosjonen rev skipet i tre deler, som i sin tur formet to vrakområder. Siden eksplosjonen var umiddelbar og ekstremt voldsom er det overraskende at tre personer overlevde forliset, mens 1418 omkom, trolig momentant.

Forliset av HMS «Hood» ble et hardt slag for britene, mens det på tysk side ble en moralsk seier, like mye som en taktisk seier.

Vraket av HMS «Hood» ble funnet på om lag 3&nbsp;000 meters dyp i 19. juli 2001 av David Mearns, etter 39 timer  med søk.

## Se også
* For andre skip med samme navn, se HMS «Hood»

## Eksterne lenker
*
HMS «Hood»

**HMS «Hood»** har vært navnet på tre forskjellige skip, oppkalt etter medlemmer av Hood-familien. Denne familien frembrakte flere kjente Royal Navy&ndash;offiserer i det 18. og 19. århundre.

*Den første **[[HMS «Hood» (1859)|«Hood»]]** var et krigsskip av Edgar-klassen, satt inn i tjeneste i 1859. Hun var oppkalt etter admiral Samuel Hood, 1. vicomte Hood av Whitley. Hun var et seilskip som senere fikk dampmaskin installert.
:Hun ble tatt ut av tjeneste i 1888.

*Den andre **[[HMS «Hood» (1893)|«Hood»]]** var et slagskip av den modifiserte Royal Sovereign&ndash;klassen, bygget ved Chatham i England og satt inn i tjeneste i 1893. Hun ble senket med vilje i havnen i Portland i 1914 for å sperre for tyske ubåter.

*Den tredje og seneste **[[HMS «Hood» (1918)|«Hood»]]** var en slagkrysser, basert på et design fra 1915, satt inn i tjeneste i 1920 og senket under andre verdenskrig av «Bismarck».

## Eksterne lenker
* HMS Hood Association
Hässleholm

**Hässleholm** er en svensk by i Skåne län i landskapet Skåne. Den er administrasjonssenter for Hässleholm kommune. I 2010 hadde byen  innbyggere.

Hässleholm fikk bystatus i 1914. Frem til 1906 ble navnet skrevet Hessleholm.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Provins

En **provins** er en undernasjonal regjeringsform som i noen tilfeller er under direkte kontroll av nasjonens høyeste regjering. I noen land bruker man ordene stat eller departement i stedet for provins.

Ordet *provins* ble introdusert av romerne, som delte imperiet sitt inn i *provinciae* for å holde effektiviteten og dynamikken oppe. Ordet har røtter i latin og betyr *innflytelsessone*. Ordet brukes også om de deler av et land som ligger utenfor hovedstadsområdet.

Den mest befolkningsrike provinsen i verden er Henan i Kina som har hele 93&nbsp;000&nbsp;000 innbyggere. Provinsen Xinjiang i Kina med en flate på 1&nbsp;600&nbsp;000 kvadratkilometer er den største rent arealmessig, mens Québec i Canada er like etter med sine 1&nbsp;500&nbsp;000 kvadratkilometer.

## Se også
* Kirkeprovins

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Partido Socialista Obrero Español

**Partido Socialista Obrero Español** (**PSOE**), eller *Det spanske sosialistiske arbeiderpartiet*, er et spansk sosialdemokratisk parti som ble grunnlagt 2. mai 1879. Partiet er medlem av Det europeiske sosialdemokratiske partiet og Sosialistinternasjonalen.

## Historie
Partiet ble grunnlagt av Pablo Iglesias i Madrid med det formål å organisere og representere arbeiderbevegelsens interesser. Partiets politiske mål var sosialisme i henhold til marxismens prinsipper. PSOE var en del av venstresiden som vant valgene i 1936, og partiets leder Juan Negrín ble statsminister fra september 1936 til 1939.

Da general Francisco Franco sammen med høyrekrefter ledet et forsøk på statskupp i 1936 og den spanske borgerkrigen startet, ble partiet splittet i tre deler: en marxistisk, en sentrumsorientert og en reformistisk sosialistisk retning.

Under diktaturet fra 1939 ble partiet forbudt og fikk først gjenoppta sin virksomhet i 1977. I 1979 ble marxismen avskaffet i partiprogrammet, og partiet sluttet seg til de andre europeiske sosialdemokratiske partiene. Etter gjeninnføringen av det spanske demokratiet har partiet fått ny regjeringsmakt, første gang fra 1982 til 1996 under partileder og statsminister Felipe González.

Ved valget i 2004 overtok partiet overraskende regjeringsmakten fra det borgerlige Partido Popular som lenge lå an til å vinne valget. Den borgerlige regjeringens håndtering av terrorbombingen i Madrid like før valget, hadde utvilsomt betydning for PSOEs valgframgang. Etter valget til nasjonalforsamlingen 14. mars 2004 ble partiet landets største med 43 prosent av stemmene. Partileder José Luis Rodríguez Zapatero, som hadde vært partiets generalsekretær i en årrekke, ble i 2004 Spanias statsminister. 

Ved valget i 2008 økte partiet sin oppslutning, og fortsatte ved makten, selv om partiet ikke fikk rent flertall.

Ved parlamentsvalget i november 2011 gikk PSOE tilbake med 59 mandater til 110 i deputertkammeret. Det var det det dårligste resultatet etter at partiet ble tillatt igjen i 1977. Partiet mistet regjeringsmakten til Partido Popular, som fikk rent flertall.

Pedro Sánchez (PSOE) ble statsminister for en mindretallsregjering 2. juni 2018 etter at Mariano Rajoy og Partido Popular ble felt av et mistillitsvotum. PSOE økte sin oppslutning igjen ved parlamentsvalget i 2019.

## Generalsekretærer

*Ramón Lamoneda (1936-1944)
*Rodolfo Llopis (1944-1972)
*Felipe González (1974-1979)
*José Federico de Carvajal (1979)
*Felipe González (1979-1997)
*Joaquín Almunia (1997-2000)
*Manuel Chaves (2000)
*José Luis Rodríguez Zapatero (2000-2012)
*Alfredo Pérez Rubalcaba (2012-2014)
*Pedro Sánchez (2014-2016)
*Javier Fernández (2016-2017)
*Pedro Sánchez (2017- )

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Medina

**Medina** er en by i Saudi-Arabia hvor Muhammed opprettet verdens første moské, al-Masjid an-Nabawi. Byen het *Ya<u>th</u>rib* i førislamsk tid. Den er administrasjonssentrum i provinsen Medina, og regnes som islams nest helligste by etter Mekka. 

Saudi-Arabias fjerde største flyplass, Prince Mohammad bin Abdulaziz Airport, ligger ved Medina.

## Litteratur

## Referanser



## Eksterne lenker
*
Frie teatergrupper

**Frie teatergrupper** eller frie scenekunstgrupper arbeider utenfor teaterinstitusjonene, og gjerne med utgangspunkt i andre teatertradisjoner og teaterformer enn dem som ofte blir presentert på institusjonsteatrene. Uttrykket varierer innenfor alle typer genrer og teaterformer – fra figurteater, eksperimentelt fysisk teater, musikkteater, politisk teater, performance og dans, til mer tradisjonelle klassiske teateroppsetninger. Generelt sett kan man si at frie sceniske grupperinger/konstellasjoner ofte arbeider prosjektbasert i kortere ellere lengre perioder med et begrenset antall produksjoner.

I Norge kan prosjektbaserte sceniske konstellasjoner søke produksjonsstøtte fra Norsk kulturråd.

## Noen norske frie scenekunstgrupper fra 1990-tallet og utover

* Akt5
*Artilleriet
*Baktruppen
* by Proxy
*Cirka Teater
* De Utvalgte
*Dukkenikkerne
*Eilertsen & Granados Teater
* Ellen Johannesen
*Fabula Rasa
*Ferske Scener
*Fusentast
* Goro Tronsmo
*Grenland Friteater
*Grusomhetens Teater
* Haagenschmaagen
* Henriette Pedersen
*Hollow Creature
* Ida Müller og Vegard Vinge
* Impure Company
* Isenkramteateret
*Jo Strømgren Kompani
* Julian Apostata Blaue
*Kattas
*Kate Pendry
* Kathrine Bølstad
*Klomadu teater
*Kompani13
* Kreuzerkompani
*Kulturproduksjoner
* Mobile Homes
* Motherboard
* Namik Mackic
* NIE
* NONcompany
*Pia Maria Roll
* Rasmus Jørgensen
*RuNo teater 
*Sadio Nor
* Søstrene Andrews
*Teater Joker
*Teater NOR
*Teater Visuell
*The Krumple Theatre Company
*Tramteatret
*Transiteatret
*Turnékompaniet
*Verdensteatret
* Verk Produksjoner
* Volumen Express
Benelux

**Benelux** er en økonomisk, kulturell og politisk union mellom Belgia, Nederland og Luxembourg. Den ble stiftet 1944 og gjennomført som tollunion i 1948. Fra 1960 ble det etablert en utvidet union, med virketid på 50 år. Denne unionsavtalen ble fornyet i 2010 på ubestemt tid. 

Benelux mistet mye av sin betydning etter inngåelsen av traktaten om det europeiske kull- og stålfellesskap i 1951. Unionens fikk sin største betydning som følge av et memorandum fra 1955, der det ble tatt initiativ til Romatraktaten fra 1958.

Medlemslandene samarbeider om indre sikkerhet, planarbeid, samferdsel, miljø og indre marked. Nederland har vegret seg mot et utvidet utenrikspolitisk samarbeid.

Unionens institusjoner er ministerkomiteen, et embetsmannsråd, generalsekretæren, et rådgivende parlament og domstolen. Unionen har hovedsete i Brussel. 

## Historie

Den belgisk-luxembourgske økonomiske union fra 1921 var forløper til Benelux. En tollunion ble i 1944 avtalt mellom de tre landene og denne trådte i kraft 1948. Målet med tollunionen var avskaffelse av importtoll på intern handel i Benelux og felles ekstern toll overfor tredjestater I 1953 ble samarbeidet utvidet til en felles politikk med hensyn til import og eksport til og fra tredjestater og i 1954 ble det inngått avtale om fri kapitalbevegelse.

Benelux-traktaten om etablering av Benelux Economic Union ble undertegnet i 1958 og gjennomført i 1960. Formålet var å skape 

# Fri bevegelse av arbeidskraft, kapital, tjenesteytelser og varer de tre landene imellom. 
# Samordning av økonomisk, finansiell og sosial politikk.
# Felles kommersiell politikk. 

Gjennom et memorandum fra 1955 bidro Benelux til etableringen av Den europeiske union (EU).

Avtalen fra 1958 ble inngått for 50 år. En ny avtale inngått på ubestemt tid, ble undertegnet i 2008 og trådte i kraft i 2010.

I 2004 ble det inngått avtale om at medlemslandenes politistyrker får overskride hverandres landegrenser i kampen mot organisert og internasjonal kriminalitet. Landene er enige om nødvendigheten av å etablere en effektiv administrativ tilnærming til organisert kriminalitet som allerede har skaffet seg fotfeste innenfor EU. Sentralt i dette arbeidet er å tilpasse seg den fornyede europeiske sikkerhetsstrategi (2015-2020).

## Institusjoner
Benelux styres av en ministerkomite som ledes av medlemslandene etter tur, ett år av gangen. Benelux-rådet består av høytstående tjenestemenn fra de departementene som er relevante for de saker som rådet skal behandles. En generalsekretær står for den daglige ledelse av unionen.

Benelux-parlamentet har 49 medlemmer fra parlamentene i Belgia, Nederland og Luxembourg og gir råd til sine respektive regjeringer.

Benelux-domstolen er en internasjonal domstol. Domstolens oppgave er å fremme ensartethet i anvendelsen av Benelux-lovgivningen. Det gjelder blant annet immateriell eiendom (varemerker for produkter og tjenester, design eller modeller), betaling av bøter, beskyttelse av fugl, tilbakebetaling av skattegjeld og lik avgiftsbehandling.

Domstolen blir sammensatt av dommere fra medlemslandenes øverste domstoler.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sven-Ingvars

**Sven-Ingvars** er ei popgruppe/danseband fra Slottsbron i Grums i Sverige.

Bandet ble dannet i 1956 og besto av Sven Svärd, Ingvar Karlsson og Sven-Erik Magnusson. Magnusson døde i 2017. I begynnelsen besto repertoaret av populære rockelåter som «Diana», «Buona Sera», «Guitar Boogie» og «Let's Think About Living». Etter hvert fikk bandet to medlemmer til, bassisten Rune Bergman og saksofonisten Sven-Olof Petersson. I 1961 kom Sven-Ingvars' store gjennombrudd med låten «Te dans mä Karlstatösera». Sven-Erik sang på värmlandsk og ble ett av 1960-tallets største jenteidoler. Sven-Ingvars var enormt populære på 1960-tallet, sanger som «Säg inte nej, säg kanske», «Kristina från Wilhelmina», «Fröken Fräken» og «Min gitarr» havnet på Svensktoppen og solgte til gull. Etter en mindre vellykket film, *Under ditt parasoll* (1967), dalte populariteten. 

Sven-Ingvars kom tilbake i 1971, da de ga ut en LP med sanger av Gustaf Fröding. I begynnelsen av 1990-tallet dro en 60-tallsbølge inn over Sverige, og Sven-Ingvars ble igjen populære. I 1991 opptrådte bandet på Hultsfredsfestivalen. Da var Patrik Karlsson med som bassist, han spilte i Sven-Ingvars fra 1988 til 2009.

Sven-Ingvars har hatt 55 låter på Svensktoppen, bare slått av Sten & Stanley som har hatt 61 låter der. Sven-Ingvars ble innvalgt i Swedish Music Hall of Fame i 2016.

## Diskografi
* *Te dans mä Karlstatösera * (1963)
* *Sven Ingvars * (1964)
* *Ett litet rött paket * (1966)
* *Dans ikväll * (1966)
* *Nu är vi här... igen * (1968)
* *Sven-Ingvars i Carnegie Hall * (1970)
* *Sven-Ingvars i Frödingland * (1971)
* *Man borde inte sova * (1972)
* *På turné * (1973)
* *Allt går igen * (1973)
* *Guld * (1975)
* *Playa blanca * (1976)
* *Åh, va skönt * (1977)
* *Ett vykort från Sven-Ingvars * (1978)
* *Apropå * (1980)
* *Sven-Ingvars jubileums à la carte * (1981)
* *Å vilka tider * (1982)
* *Våga - vinn * (1983)
* *Exposé * (1985)
* *[[Nya vindar]] * (1987)
* *Sven-Ingvars kvartett rainbow music * (1989)
* *Dansparty * (1992)
* *Allt går igen * (1993)
* *Två mörka ögon * (1994)
* *På begäran * (1994)
* *Byns enda blondin * (1994)
* *En dröm om våren * (1995)
* *Du flicka med vind i ditt hår * (1995)
* *Septemberbarn * (1995)
* *Kärlekens alla färger * (1995)
* *Lika ung som då * (1996)
* *Nio liv * (1998)
* *Älskar du mig * (1999)
* *Retro aktiv * (2000)
* *Här nere på jorden * (2001)
* *Guld & glöd * (2002)
* *Musik vi minns * (2003)
* *Livet är nu * (2005)
* *Högt i det blå * (2007)
* *Lycklig * (2009)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Sven-Ingvars
Transjordan

**Emiratet Transjordan** var en autonom politisk enhet i det britiske Palestinamandatet, opprettet som en administrativ enhet i april 1921 før mandatet trådte i kraft. Det var geografisk tilsvarende dagens kongedømme Jordan, og forble under Folkeforbundets formelle beskyttelse frem til uavhengigheten i 1946.

Etter den arabisk-israelske krig i 1948 ble vestbredden av elva Jordan annektert, og 2. juni 1949 ble kongedømmets nye navn Jordan. Tross tapet av Vestbredden i Seksdagerskrigen i 1967, beholdt landet navnet Jordan.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vinsjan på kaia

**«Vinsjan på kaia»** er en kjent sang av trønderrockgruppa DDE. Teksten ble skrevet av Idar Lind og melodien av bandets ene gitarist Frode Viken. Den var med på albumet Rai-Rai i 1993 og ble en av årets største slagere.

DDE har senere gitt den ut på *[[Det é D.D.E.]]* (1995) tatt opp i Trondheim 16. februar 1995, *[[15 år Live|15 år - Live]] (2007*) tatt opp i Flekkefjord, 31. juli 2004, og *[[By'n vi bor i – all de fine sangan]]* (2014).

Også andre artister har gitt den ut, som Elisabeth Andreassen p*å [[Kjærlighetsviser]]* (2001) og Verdal Mannskor på *Verdal Mannskor i 100* (2013). OnkelP fremførte sin versjon i Hver Gang Vi Møtes sesong 4 (2015) på TV2.

I 1997 spilte London Symphony Orchestra inn *Norske Popklassikere*, som var tolv utvalgte sanger, hvor «Vinsjan på kaia» var en av dem.

Teaterlaget i Verdal satte i 2015 opp Road-musicalen *Vinsjan på kaia* basert på låter av DDE. «Vinsjan på kaia» var selvfølgelig med her, og Rai Rai Entertainment ga samme år ut et dobbeltalbum med låter fra forestillingene.

Sangen ble av Nye Takter i *[[Dagsavisen]]* utropt som Norges nasjonalsang.

Den er publisert med tekst og melodi i boka Hits 93, Warner/Chappell 1993.

## Referanser
Politiker

**Politiker** er en person som deltar aktivt i politisk beslutningstaking og har politiske verv. Personer som har rent administrative stillinger (som byråkrater) regnes ikke som politikere. Oftest refererer begrepet til personer som har politiske verv som hovedinntektskilde («heltidspolitiker»).

## Kvaliteter
Ifølge Max Weber, bør en god politiker ha følgende kvaliteter:

* lidenskap (*Leidenschaft*)
* ansvarsfølelse (*Verantwortungsgefühl*)
* å kunne skille det som er viktig fra det som ikke er så viktig (*Augenmaß*)

Ifølge den tidligere australske senatoren Vicki Bourne må politikeren:

* være beskjeden
* være behagelig
* kunne tenke strategisk
* spesialisere seg
* ha klare mål som kan oppnås
* forstå saken
* kunne lytte til andres mening
* kunne si «nei» på en vennlig og respektfull måte
* forstå sin institusjon
* vinne andres respekt

Ifølge det tidligere amerikanske kongressmedlemmet Lee Hamilton, må politikeren:

* være ærlig
* være energisk og ha konsentrasjonsevne
* være ambisiøs
* vite hvordan man bruker systemet for å oppnå resultater
* kjenne grensen til sin makt
* se seg selv i perspektiv
* kunne snakke med hvem som helst hvor som helst og være god til å kommunisere
* kunne finne en felles plattform

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av politiker
Yggdrasil

**Yggdrasil** (av norrønt *yggr*, «fryktinngytende», og *drasill*, «hest» eller «galge») er verdenstreet i norrøn mytologi, en ask med grener som rekker ut over hele verden og opp over himmelen. Yggdrasil skildres i den norrøne litteraturen i *[[Voluspå]]*, *[[Grimnesmål]]* og i Snorres *[[Gylvaginning]]*.

## Røtter, grener og skapninger

Yggdrasil-asken bæres av tre lange røtter. Disse går gjennom tre forskjellige verdener, og ved hver rot ligger en brønn.  Den ene roten er hos æsene. Her ligger brønnen Urdarbrunn, hvor nornene holder til, og hvor æsene daglig holder ting. Den andre roten er hos rimtussene. Her ligger Mimesbrunn, som er kilde til vett og visdom, og som eies av den kloke Mime. Den tredje roten er i Nivlheim, og her ligger brønnen Kvergjelme. I Kvergjelme ligger en mengde ormer, anført av den fryktelige Nidhogg, og gnager på roten. De truer slik med å ødelegge treet.

En rekke forskjellige skapninger holder til i grenene til Yggdrasil: fire hjorter beiter i trekronen, disse heter Dåin, Dvalin, Dunøyr og Duratro. Det sitter en ørn (Vidofnir) i toppen av treet, og mellom øynene på den sitter hauken Vêrfolne. Ekornet Ratatosk løper opp og ned stammen og bærer sladder og vondord mellom ørnen Vidofnir og ormen Nidhogg.

## Navnet
Navnet Yggdrasil betyr «Odins hest» og er dannet av leddene *Yggr* («den skrekkelige») som er et av mange kallenavn på guden Odin, og *drasill* som betyr «hest». Det er knyttet uhygge til dette navnet; «Odins hest» er en poetisk omskrivning av uttrykket «å ri galgen», det vil si lide døden ved henging, og den som henges, rir symbolsk sett treet. I *[[Håvamål]]* gjengis myten, som er vesentlig i Odindyrkelsen, om at Odin hengte seg selv, ofret seg selv for seg selv. Det er et symbol på liv og orden fordi Odin gjør dette for å få kunnskap om å skrive og tyde runer.

## Referanser


## Se også
* Folkemusikkgruppa Yggdrasil
* Yggdrasil (konferanse)
* Yggdrasil Recordshttps://web.archive.org/web/20160601191600/http://yggdrasilrecords.net/

## Litteratur
* Gro Steinsland *Norrøn religion - Myter, riter, samfunn* Pax 2005 ISBN 978-82-530-2607-7
Grenader (infanterist)

**Grenader** (fra fransk *grenadier*, granatkaster) var opprinnelig en betegnelse på en spesialisert stormsoldat for beleiringsoperasjoner, først opprettet som en særskilt rolle tidlig i det 17. århundre. Betegnelsen grenader ble en betegnelse på en elite-infanterist allerede før 1700.

## Historisk bakgrunn
Grenaderer var soldater som stormet strender og kastet granater, dvs. de tidligste former for håndgranater som var en jernkule fylt med krutt og en lunte. Man måtte meget nær inn på fienden for å kaste granaten, grenaderene måtte være spesielt modige eller vågale. Mange grenaderer ble drept på grunn av at granaten eksploderte i ansiktet på kasteren. 

## Se også
* Fusilier, fotsoldat utrustet med flintelåsgevær (fusil)
* Grenader, dagens benevnelse på en vervet soldat i den norske hæren og luftforsvaret.

## Eksterne lenker
*
Toten

**Toten** er et distrikt i Innlandet fylke, som består av kommunene Østre og Vestre Toten, med henholdsvis 14&nbsp;465 og 12&nbsp;723 innbyggere. Kommunene har areal på 561 og 249 km², til sammen 810 km². Administrasjonssenteret i Vestre Toten er Raufoss, og i Østre Toten Lena. Sammen med Land, Hadeland og Gjøvik utgjør Toten regionen Vestoppland.

## Etymologi
Navnets opphav er satt i sammenheng med det norrøne *Þótn* som angivelig betyr «noe man liker».

## Historie
Toten var del av et lite kongerike i tidlig vikingtid og Halvdan Kvitbein var den mest kjente kongen som regjerte der.

Toten har tradisjonelt vært et av Norges største jordbruksområder, og industriparken på Raufoss er et av de største industrisentra i innlandet.

## Valgkrets

Toten var en valgkrets i Kristians amt ved stortingsvalgene fra 1906 til 1918. Ved disse stortingsvalgene praktiserte man en valgordning med direkte flertallsvalg i enmannskretser. Toten valgte således én representant og én personlig vararepresentant.

Valgkretsen Toten bestod av herredene Biri, Eina fra 1909, Kolbu fra 1909, Snertingdal fra 1912, Vardal, Østre Toten og Vestre Toten med rundt 25&nbsp;000 innbyggere og 12&nbsp;000 stemmeberettigede etter innføringen av kvinnelig stemmerett.

### Valgresultat

### Stortingsrepresentanter

(1)Castberg ble også valgt fra Søndre Gudbrandsdalen krets, og representerte denne.

## Dialekt
Dialekten på Toten tilhører opplandsmål (dialektene på Toten, Hadeland, i Land, Solør, Odalen og Hedmarken), og avviker fra de offisielle skriftspråkene på mange punkter. Blant annet har Toten-dialekten bevart dativ som egen kasus opp til nyere tid, og samsvarsbøyning i adjektiv og perfektum partisipp, som finnes i nynorsk, men ikke bokmål, hvor dette ble oppgitt i 1907.
 
Et eksempel på Toten-dialekten eller «totning» som det kalles på lokalmunne: 

«Totninger er navnet på innbyggera i dom to Totenkommuna Vestre Toten og Østre Toten. Generelt for totninger er at dom talar totning. Ellers er det sagt at det tæk tid å vara totning. Detti gjeld spesielt om 'n itte er på Toten, men ett ænna stelle i væla.»

Oversatt til bokmål ville det blitt:

«Totninger er navnet på innbyggerne i de to Totenkommunene Vestre Toten og Østre Toten. Generelt for totninger er at de snakker totning. Ellers er det sagt at det tar tid å være totning. Dette gjelder spesielt om en ikke er på Toten, men et annet sted i verden.»

## Tettsteder
* Gjøvik - Vestre Toten - 
* Kapp - Østre Toten - 
* Lena - Østre Toten - 
* Skreia/Totenvika - Østre Toten - 
* Bøverbru - Vestre Toten - 
* Eina - Vestre Toten - 
* Kolbu - Østre Toten - 
* Nordlia - Østre Toten - 
* Lensbygda - Østre Toten - 
* Sletta - Østre Toten - 

## Litteratur
* 
* 

## Noter


## Referanser
Pedagogikk

**Pedagogikk** er et vitenskapelig fagområde som handler om «oppdragelse, undervisning og sosialisering i alle aldre og på alle livets områder». Pedagogikk er nært knyttet opp mot fagområdene psykologi, filosofi og sosiologi.

## Teori og praksis
Som fag har pedagogikk både en teoretisk og praktisk side. Teoretisk dreier det seg om å beskrive og drøfte oppdragelse og undervisning og belyse forholdet mellom disse virksomhetene og individ, samfunn og kultur. Praktisk dreier det seg om, gjennom ulike undervisnings- og oppdragelsestiltak, å legge til rette for læringsprosesser for tilegnelse av kunnskaper og ferdigheter, holdninger, normer og verdier og for utvikling av de ulike sider ved menneskets personlighet .

Forholdet mellom teori og praksis i pedagogikken kan enklest uttrykkes slik at den primære hensikten med det teoretiske arbeidet er å bidra til en mer reflektert og forbedret praksis.

## Historie
Mot slutten av 1800-tallet løsrev pedagogikken seg fra avhengighetsforholdet til teologi og filosofi og etablerte seg etter hvert som en egen vitenskapelig disiplin. I dag er pedagogikk som vitenskap både deskriptiv, årsaksforklarende og normativ .

## Pedagogiske emner
Som fag og studium deles pedagogikken gjerne inn i ulike pedagogiske disipliner eller forskningsområder. Noen av disse er vokst fram gjennom kontakten med andre vitenskaper. Det gjelder disipliner som pedagogisk psykologi, pedagogisk sosiologi, pedagogisk filosofi og historisk pedagogikk. Andre disipliner har en mer umiddelbar tilknytning til den pedagogiske situasjonen, slik som didaktikk (undervisningsteori) og oppdragelsesteori, der en forsøker å analysere og systematisere den pedagogiske virkelighet med sikte på å utvikle prinsipper og retningslinjer for den pedagogiske praksis. De ulike pedagogiske disiplinene har imidlertid stor berøringsflater med hverandre på den måten at det samme problemet ofte blir betraktet fra forskjellige synsvinkler, alt etter i hvilken disiplin problemet blir tatt opp.

## Utdanning i pedagogikk

Utdanning innenfor pedagogikken har to retninger. Profesjonsstudier og akademiske studier.

Profesjonsutdanningene er
* Lærerutdanningen
* Barnehagelærerutdanningen
* Praktisk-pedagogisk utdanning

Lærer- og førskolelærerutdannigen tilbys ved lærerhøyskolene, mens praktisk-pedagogisk utdanning er en tilleggsutdanning for de som allerede har en akademisk eller yrkesfaglig utdannelse. Praktisk-pedagogisk utdanning gir rett til å undervise i skolen innenfor et avgrenset fagfelt. 

De akademiske studiene fører frem til en bachelor- eller mastergrad. Akademiske studier innenfor pedagogikk tilbys ved de fleste høyskoler, og alle landets universiteter.

## Referanser


## Se også
* Didaktikk
* Konfluentpedagogikk
* Pedagogisk psykologi
* Skole
* Utdannelse
Friluftsloven

**Friluftsloven**, offisielt **lov om friluftslivet**, er en norsk lov som har som hensikt «å verne friluftslivets naturgrunnlag og sikre almenhetens rett til ferdsel, opphold m.v. i naturen, slik at muligheten til å utøve friluftsliv som en helsefremmende, trivselskapende og miljøvennlig fritidsaktivitet bevares og fremmes». Loven definerer innmark og utmark og regulerer forholdet mellom grunneier og allmennheten, inkludert ferdsel på innmark og i utmark. Friluftsloven har bestemmelser om friluftsområder. Friluftsloven omhandler blant annet det som populært kalles allemannsretten. Loven gir også allmenheten rett til å raste og telte i utmark minst 150 m fra bebyggelse og inntil 2 døgn (§ 9). 

Loven fastsetter blant annet at enhver som ferdes eller oppholder seg på en annens grunn, skal opptre hensynsfullt og varsomt for ikke å volde skade eller ulempe. Grunneier har rett til å bortvise folk som opptrer hensynsløst eller ved utilbørlig adferd utsetter eiendommen for skade eller ulempe.

## Referanser


## Eksterne lenker
* LOV 1957-06-28 nr 16: Lov om friluftslivet.
Høyesterett

:*Se også [[Norges Høyesterett]]*

En **høyesterett** er en domstol som dømmer i siste instans i et selvstendig rettssystem, som en stat, delstat eller lignende. Høyesterett i en jurisdiksjon dømmer gjerne primært saker av prinsipiell betydning, og på denne måten dannes presendens som lavere domstoler følger. 

I Storbritannia var høyesterett, av historiske årsaker, en komité av Overhuset inntil en egen høyesterett begynte sitt virke i oktober 2009.

I Tyskland er funksjonen som føderal høyesterett delt, ved at de har en egen føderal grunnlovsdomstol (Bundesverfassungsgericht) og ytterligere fem likestilte føderale høyesteretter i ikke-konstitusjonelle saker, nemlig Bundesgerichtshof, Bundesverwaltungsgericht, Bundessozialgericht, Bundesfinanzhof og Bundesarbeitsgericht. Muligheten for at de likestilte domstoler kan komme til avgjørelser med motstridende innhold er løst ved opprettelsen av et fellesorgan (Gemeinsamer Senat der obersten Gerichtshöfe des Bundes).

På grunn av internasjonale traktater og medlemskap i internasjonale organisasjoner er det blitt mindre entydig hvilke domstoler som har funksjon av høyesterett i europeiske stater. For eksempel føyer Norge seg etter rettsavgjørelser i Den europeiske menneskerettsdomstol (i henhold til Den europeiske menneskerettskonvensjon, EMK) selv om Høyesterett har kommet til motsatt utfall innen det norske rettssystemet. EF-domstolen i Luxemburg har siden 1964 (saken Costa mot ENEL) lansert en doktrine om at den er overordnet de enkelte medlemslands respektive høyesteretter innenfor EF-rettens område.

Motsigelsen om hvordan en høyesterett kan være underlagt en utenlandsk retts jurisdiksjon er forsøkt løst innenfor juridisk teori med prinsippene om rettsmonisme og rettsdualisme.

## Eksempler på høyesteretter
*Norges Høyesterett
*Højesteret (Danmark)
*Högsta domstolen (Sverige)
*Hæstiréttur Íslands (Island)
*De forente staters høyesterett (Supreme Court of the United States) (USA)
*New York Court of Appeals (New York)
*Tennessee Supreme Court (Tennessee)
*Supreme Court of Tasmania (Tasmania)
*Supreme Court of Nova Scotia (Nova Scotia)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Domstol

En **domstol** er et organ for løsning og avgjørelse av konflikter. Etter maktfordelingsprinsippet i europeisk statsskikk er domstolene – *[[Dømmende makt|den dømmende myndighet]]* – den tredje statsmakt, og skal operere uavhengig fra *[[Lovgivende makt|den lovgivende]]* (parlamentet) og *[[Utøvende makt|den utøvende]]* (regjeringen) myndighet. 

En domstol kan være sikret uavhengighet gjennom at det skal være vanskelig å si opp dommere &ndash; et vanlig krav er at dette må skje ved dom (jf. embete).

## Eksempler på domstoler

* Norges Høyesterett
* Lagmannsrett
* Tingrett
* Krigsrett
* Forliksråd
* Skjønnsrett
* Forhørsrett
* Ankedomstol
* Internasjonal domstol
* Ekklesiastisk domstol
* Administrativ domstol
* Kirkelig domstol

## Se også
* Tinghus
* Norges domstoler

## Referanser
Innmark

**Innmark** er all dyrket jord, som åker, eng, kulturbeite, hage og yngre plantefelt. Innmark er også gårdsplass, hustomt og industriareal. I moderne landbruk er det innført nye begrep som «nær utmark», «gjengroingsareal» og «beitelandskap». Disse begrepene er nye betegnelser på innmark som gjør det lettere å kunne beskrive forandringer i kulturlandskapene som følge av drifts og bruksendringene i den akselererende sentraliseringsprosessen som preger store deler av jordbruksaktiviteten.

Innmark brukes som begrep i friluftsloven, og er her motstykket til utmark. I motsetning til i utmark vil allmennhetens rettigheter i forbindelse med innmarksområder være sterkt begrenset.

## Se også
* Mark

## Referanser


## Litteratur
* Reusch, Marianne: Allemannsretten - friluftslivets rettsgrunnlag, 2012

## Eksterne lenker
* Miljødirektoratet om allemannsretten