Hvitvinger

* Pseudopontiinae 
* Dismorphiinae
* Coliadinae
* Pierinae 

**Hvitvinger** (Pieridae) er en familie med dagaktive, vanligvis hvite, men også gule og grønne  dagsommerfugler. Flere av artene har markerte farger i svart, gult og rødt.

De langt fleste artene lever i varme tropiske og subtropiske strøk, mens andre arter er tilknyttet høyfjellet og et langt tøffere klima, slik som polargulvinge, som i Norge er funnet bare i indre Troms. Av de 1&nbsp;200 artene i verden er 13 funnet i Norge. Flere av dem tilhører våre vanligste sommerfugler.

Hvitvinger har larver som lever på ulike planter og urter. Noen arter er skadedyr i jordbruket, slik som liten og stor kålsommerfugl.

## Utseende

Det som systematisk skiller hvitvinger fra andre dagsommerfugler er antall greiner på radialåren i vingen. Den har tre eller fire greiner, i mer sjeldne tilfeller også fem greiner. Leggen på framfoten har kloleddet, og er ikke tilbakedannet slik som hos blant annet flikvingene og noen glansvinger.

Hos hvitvinger er kjønnene vanligvis litt ulik hverandre. De fleste artene har en lys vingeoverside, enten hvit eller mer gul-grønn. Ofte finnes en mørkere flekk i vingespissen. Vingeundersiden varierer ganske mye. Artene i slekten *[[Delias]]* har kraftige svarte, røde og gule farger, mens andre arter kan ha helt hvit vingeunderside.

Hvitvinger har en tredelt kropp, hode, brystparti og bakkropp. Brystpartiet består av tre ledd som er kompakt sammenvokst. Her finnes fire vinger og seks bein. Et par bein på hvert av de tre brystsegmentene. Brystpartiets indre organer består for det meste av vingenes muskulatur.

I hodet, men også i resten av kroppen finnes sanseorganer og nervesystemet. Sommerfuglene skiller seg fra de fleste andre insektene ved at munnen, hos de voksne (imago) er omformet til en lang sugesnabel. Denne er rullet opp i en spiral, mellom palpene, under hodet, når den ikke er i bruk.  Sugesnabelen gir sommerfuglen mulighet til å nå inn i dype blomster for å suge til seg nektar. Snabelen gjør at sommerfugler er avhengig av flytende føde. De store fasettøynene gir sommerfuglen et godt syn. Fasettøyne er sammensatt av flere enkeltøyne, og tilsammen gir de et skarpt og klart bilde. Antennene er utstyrt med sanseorgan som registrerer lukter, som lukten av det motsatte kjønn (seksualferomoner), nektarrike blomster og de plantearter sommerfuglens larver lever på.

På beina finnes også sanseorgan som gir informasjon om hva sommerfuglen sitter på. Hunner bruker disse sansene for å finne riktig næringsplante, hvor den kan legge sine egg.

Vingens membran er tett besatt med små skjell i ulike farger. Fargene framstår på grunn av vingeskjellets farge eller fordi lyset brytes i overflaten. Langs ytterranden finnes fine hår.

Vingespennet er mellom 34&nbsp;og&nbsp;77&nbsp;millimeter hos de nordiske artene. 
 
### Indre organer
Bakkroppens indre organer hos sommerfugler består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrettsorganer. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet, kalt stigma.  I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. Sommerfugler har ikke blod, men en blodvæske som sirkulerer i kroppen, den pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.

### Egg
Eggenes fasong og overflate varierer mellom de ulike artene. De fleste egg har en eller annen rund avlang form, ofte som en konkav tønneform. Vanligvis har eggene et fint punktert mønster, eller lengderibber. De fleste er omtrent 1&nbsp;-&nbsp;2&nbsp;millimeter brede. Nylig lagte egg er blå-grønne, mens de etterhvert endrer farge til mer gult eller rødt.

### Larvene
Larvene ånder gjennom små åpninger langs kroppens sider, som gir luft til trakéene. Bak hodet, på bryststykket, som består av tre ledd, er det tre par bein. Lengre bak har larvene noen bukføtter, som ikke er egentlige bein, men utvekster larven kan bruke til å holde seg fast. Lengst bak har den en analfot. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Enkelte larver slipper avføringen rett ned, mens andre kan skyte den fra seg.

Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde.

Puppen ender i én spiss ende, ikke to som hos svalestjerter. Puppen er plassert stående eller oppreist, og er festet i anal-enden mot underlaget. Den holdes oppe ved et magebelte av spinntråder.

## Levevis
Hvitvinger finnes i ulike leveområder (habitater), fra frodige enger, hager og åkre til åpen skog eller myrområder. De kan også treffes i fjellet. Flere arter har tendens til å migrere, blant andre stor kålsommerfugl (*Pieris brassicae*), liten kålsommerfugl (*Pieris rapae*), vandrehvitvinge (*Pontia daplidice*), vandregulvinge (*Colias croceus*) og de store, hvite artene *Catopsilia florella* i Afrika og *Ascia monuste* i Amerika.

Enkelte arter kan opptre med flere generasjoner hver sommer, mens andre kun klarer en generasjon. De overvintrer i puppestadiet, som egg, larve, eller voksen (imago). Sitronsommerfuglen overvintrer som voksen og er blant de første sommerfuglene som viser seg om våren.

Om natten og i overskyet vær hviler vanligvis dagsommerfuglene, men kålsommerfuglene er ofte på vingene tidligere på morgenen og senere på kvelden enn de fleste andre dagsommerfugler. Vingene holdes sammenlagt opp eller ut fra kroppen. Men straks solen skinner, er de på vingene.

### Forplantning
Paring skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Om et par forstyrres under paring, flyr vanligvis hunnen, mens hannen blir hengende passivt. Eggene legges direkte på larvens næringsplanten, enkeltvis eller i grupper.

### Larvene
Larvene lever av planter som de spiser. De finnes på både planter, urter, løvtrær og busker.

Larvens kroppstemperatur er mellom 35&nbsp;og&nbsp;38&nbsp;°C.  Ved lavere temperatur blir larven inaktiv. Derfor krever larver hos dagsommerfugler gjerne sollys for å være aktive. Om det blir for varmt regulerer larven temperaturen ved å oppsøke skygge.

Larven har puppestadiet i sin egen noe ubeskyttede hud. Larvens bøyelige og myke kropp å omdannes til en puppe med et hardt skall. Når puppenhuden er hard begynner omdanningen fra larve til den voksne insektet. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering (metamorfose) skjer og dyret bygges opp igjen. Noen arter har pupper som får samme farge som omgivelsene. De kan bli både grønne eller brune. Puppeperioden varierer etter temperaturen. De fleste hvitvinger har et puppestadium på mellom to til fire uker.

## Sårbarhet
Nesten ingen av hvitvingene er sårbare arter, på IUCNs rødliste er bare 3 arter oppført.  Ingen arter er oppført på Norsk rødliste for arter.

## Skadedyr
Noen arter, særlig kålsommerfuglene i delgruppen Pierinae, er alvorlige skadedyr på kål- og erteblomster.

## Bildegalleri


Fil:Butterfly November 2007-5.jpg|liten kålsommerfugl. 
Fil:Eurema hacabe.jpg|*[[Eurema hecabe]]* 
Fil:Butterfly CaperWhite Grevillea.JPG|Underarten ''Belenois java teutonia''. 
Fil:Common_wanderer_sidepose.JPG‎|*[[Pareronia valeria]]* 
Fil:Yellow_OrangeTip_(Male).jpg‎|Artene i gruppen Anthocharidini har orange farge i spissen av framvingene.   
Fil:VB 005 RedBaseJezebel.jpg|Ikke alle hvitvinger er hvite, noen arter har sterke farger på vingeundersiden, som hos *[[Delias aglaia]]* 
Fil:Jezebel egg.jpg|Eggene legges direkte på larvens næringsplanten, enkeltvis eller i grupper. *[[Delias eucharis]]*.  
Fil:Yellow orange tip.jpg| 
Fil:Delias eucharis cat sec.jpg|Særlig unge larvene lever ofte i grupper. *[[Delias eucharis]]*.  
Fil:Eurema hecabe cat sec.jpg|Larven. *[[Eurema hecabe]]*
Pieris brassicae (caterpillar).jpg|Larve. Stor kålsommerfugl. 
Fil:Pieris.brassicae.pupa.jpg|Puppen er festet til underlaget i analenden, og står oppreist, hengende i et magebelte. Stor kålsommerfugl. 


## Systematisk inndeling med noen arter
Denne oversikten har med kun noen av de 1&nbsp;200 artene som er registrert. Bare 13 er representert i Norge.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie **[[dagsommerfugler]]** (Papilionoidea)
*** familie **hvitvinger** (Pieridae) 
**** delgruppe Coliadinae
***** "basal gruppe" – foreløpig ikke gitt eget navn
****** slekten *[[Kricogonia]]* Reakirt, 1863 – 2 arter
****** slekten *[[Nathalis]]* Boisduval, 1836 – 2 arter
***** stammen Euremini – ofte blir alle slektene bortsett fra *[[Leucidia]]* regnet til *[[Eurema]]*
****** slekten *[[Abaeis]]* Hübner, 1819 – 2 arter, Amerika
****** slekten *[[Eurema]]* Hübner, 1819  – 23 arter, Neotropisk, noen få arter i Sørøst-Asia
****** slekten *[[Leucidia]]*  Doubleday, 1847 – 2 arter
****** slekten *[[Pyrisitia]]* Butler, 1870 – 11 arter
****** slekten *[[Terias]]* Swainson, 1821 – 29 arter, for det meste Sørøst-Asia og Afrika
****** *[[Teriocolias zelia]]* (Lucas, 1852) – Sør-Amerika
***** stammen Gonepterygini
****** slekten *[[Dercas]]* Doubleday, 1847 – 5 arter, Sørøst-Asia
****** slekten *[[Gonepteryx]]* Leach, 1815 – 8 arter
******* *[[Gonepteryx cleobule]]* (Hübner 1830)
******* *[[Gonepteryx cleopatra]]* (Linnaeus 1767)
******* *[[Gonepteryx farinosa]]* (Zeller 1847)
******* *[[Gonepteryx maderensis]]* Felder 1862
******* Sitronsommerfugl – (*Gonepteryx rhamni* (Linnaeus 1758))
***** stammen Coliadini
****** slekten *[[Anteos]]* Hübner, 1819 – 3 arter, Neotropisk
****** slekten *[[Aphrissa]]* Butler, 1873 – 8 arter, Neotropisk
****** slekten *[[Catopsilia]]* Hübner, 1819 – 6 arter, Afrika, Asia og Australia
******* *[[Catopsilia florella]]* (Fabricius, 1775)
****** slekten *[[Colias]]* Fabricius, 1807 – ca. 85 arter, tempererte områder på den nordlige halvkulen
******* *[[Colias alfacariensis]]* Ribbe 1905
******* *[[Colias aurorina]]* Herrich-Schäffer 1850
******* *[[Colias caucasica]]* Staudinger 1871
******** underart *[[Colias caucasica balcanica]]* Rebel 1901
******* *[[Colias chrysotheme]]* (Esper 1781)
******* Vandregulvinge – (*Colias croceus* (Fourcroy, 1785) )
******* *[[Colias erate]]* (Esper 1805)
******* Mjeltgulvinge – (*Colias hecla* Lefèbvre, 1836 )
******* *[[Colias hyale]]* (Linnaeus 1758)
******* *[[Colias myrmidone]]* (Esper 1781)
******* Myrgulvinge – (*Colias palaeno* (Linnaeus, 1761) )
******* *[[Colias phicomone]]* (Esper 1780)
******* *[[Colias tyche]]* (Böber 1812)
******* Polargulvinge – (*Colias werdandi* Zetterstedt 1840 ) [Synonym: *Colias nastes werdandi* Zetterstedt 1840] 
****** slekten *[[Phoebis]]*  Hübner, 1819 – 8 arter, Neotropisk
****** slekten *[[Prestonia]]* Schaus, 1920 – bare én art
****** slekten *[[Rhabdodryas]]* Godman & Salvin, 1889 – bare én art
****** slekten *[[Zerene]]* Hübner, 1819 – før regnet til *[[Colias]]*, 2 arter i Nord-Amerika
***** usikker plassering
****** slekten *[[Gandaca]]*  Moore, 1906 – bare én art, Sørøst-Asia
**** delgruppe Dismorphiinae
***** slekt *[[Dismorphia]]* Hübner, 1816 – 29 arter, Neotropisk
***** slekt *[[Enantia]]* Hübner, 1819 – 9 arter, Neotropisk
***** slekt *[[Leptidea]]* Billberg, 1820 – eneste slekt i den palearktiske sone, 12 arter
****** Skoghvitvinge – (*Leptidea sinapis* (Linnaeus, 1758) )
****** Enghvitvinge – (*Leptidea reali* Reissinger, 1989 )
***** slekt *[[Lieinix]]* Gray, 1832 – 6 arter, Neotropisk
***** slekt *[[Moschoneura]]* Butler, 1870 – bare én art, Neotropisk
***** slekt *[[Patia]]* Klots, 1933 – 3 arter, Neotropisk
***** slekt *[[Pseudopieris]]* Godman & Salvin, 1890 – 2 arter, Neotropisk
**** delgruppe Pierinae 
***** delgruppe / stamme Anthocharidini 
****** slekt *[[Leptosia]]* Hübner, 1818  – 7 arter i Afrika og én i Sørøst-Asia
****** *[[Eroessa chiliensis]]* (Guérin-Méneville, 1830)  – bare i Chile
****** slekt *[[Anthocharis]]* Boisduval, Rambur, Duméril & Graslin, 1833 – 17 arter, Holarktis
******* Aurorasommerfugl – (*Anthocharis cardamines* (Linnaeus, 1758) ) 
****** slekt *[[Euchloe]]* Hübner, 1819  – 26 arter, Holarktis
****** slekt *[[Hesperocharis]]* Felder, 1862  – 12 arter, Neotropisk
****** slekt *[[Zegris]]* Boisduval, 1836 – 3 arter, den palearktiske sone
***** delgruppe / stamme Pierini
****** gruppe Appiadina
******* slekt *[[Appias]]* Hübner, 1819  – ca. 34 arter, tropiske
******* *[[Aoa affinis]]* (Vollenhoven, 1865) – bare på Sulawesi
******* slekt *[[Saletara]]* Distant, 1885 – 4 arter, Sørøst-Asia
****** gruppe Aporiina
******* slekt *[[Aporia]]* Hübner, [1819] – 30 arter i Asia og én i Europa:
******** Hagtornsommerfugl – (*Aporia crataegi* (Linnaeus, 1758) )
******* slekt *[[Archonias]]* (Hübner, 1825) – Neotropisk
******* slekt *[[Catasticta]]* Butler, 1870 – ca. 90 arter, Neotropisk
******* slekt *[[Charonias]]* Röber, 1908  – 2 arter, Neotropisk
******* slekt *[[Cepora]]* Billberg, 1820  – ca. 20 arter, Sørøst-Asia og Australia
******* slekt *[[Delias]]* Hübner, 1819 – en svært artsrik slekt med ca. 250 til dels ganske fargerike arter i Asia og Australia
******* *[[Eucheira socialis]]* Westwood, 1834 – Mexico
******* slekt *[[Leodonta]]* Butler, 1870 – 5 arter, Neotropisk
******* slekt *[[Leuciacria]]* Rothschild & Jordan, 1905 – 2 arter, Ny-Guinea og New Ireland
******* slekt *[[Melete]]* Swainson, 1831  – 6 arter, Neotropisk
******* slekt *[[Mylothris]]* Hübner, 1819 – ca. 65 arter, Afrika
******* slekt *[[Neophasia]]* Behr, 1869  – 2 arter, vestlige Nord-Amerika
******* slekt *[[Pereute]]* Herrich-Schäffer, 1867  – 9 arter, Neotropisk
******* slekt *[[Prioneris]]* Wallace, 1867  – 6 arter, Sørøst-Asia
****** gruppe Pierina
******* *[[Mesapia peloria]]* (Hewitson, 1853) – Kina
******* slekt *[[Baltia]]* Moore, 1878 – 3 arter, Himalaya og omkringliggende fjellområder
******* *[[Glennia pylotis]]* (Godart, 1819)  – bare i Brasil
******* slekt *[[Sinopieris]]* Huang, 1995 – 6 arter, Tibet, Nepal og Kina
******* slekt *[[Pieris (sommerfugler)|Pieris]]* Schrank, 1801 – 32 arter, Holarktis
******** Stor kålsommerfugl – (*Pieris brassicae* (Linnaeus, 1758) )
******** Rapssommerfugl – (*Pieris napi* (Linnaeus, 1758) )
******** Liten kålsommerfugl – (*Pieris rapae* (Linnaeus, 1758) )   
******* slekt *[[Pontia]]* Fabricius, 1807 – 12 arter, Holarktisk
******** Vandrehvitvinge – (*Pontia daplidice* (Linnaeus, 1758) )
******* slekt *[[Leptophobia]]* Butler, 1870 – 20 arter, Neotropisk
******* *[[Reliquia santamarta]]* Ackery, 1975 – bare i Colombia
******* slekt *[[Tatochila]]* Butler, 1870 – 11 arter, Sør-Amerika
******* *[[Theochila maenacte]]* (Boisduval, 1836) – Sør-Amerika
******* slekt *[[Hypsochila]]* Ureta, 1955 – 7 arter, Sør-Amerika
******* slekt *[[Piercolias]]* Grote, 1903 – 3 arter, Peru og Bolivia
******* slekt *[[Pierphulia]]* Field, 1958 – 3 arter, Sør-Amerika
******* slekt *[[Infraphulia]]* Field, 1958 – 3 arter, Sør-Amerika
******* slekt *[[Phulia]]* Herrich-Schäffer, 1867 – 4 arter, Sør-Amerika
******* slekt *[[Itaballia]]* Kaye, 1904 – 3 arter, Neotropisk
******* *[[Pieriballia viardi]]* (Boisduval, 1836) – Neotropisk
******* slekt *[[Perrhybris]]* Hübner, 1819 – 3 arter, Neotropisk
******* *[[Ascia monuste]]* (Linnaeus, 1764) – varme områder i Amerika
******* slekt *[[Ganyra]]* Billberg, 1820 – 3 arter, Neotropisk
******* *[[Pinacopteryx eriphia]]* (Godart, 1819) – Afrika
******* *[[Phrissura aegis]]* (C. & R. Felder, 1861)  – Sørøst-Asia
******* slekt *[[Ixias]]* Hübner, 1819 – 10 arter, sørlige Asia
******* slekt *[[Mathania]]* Oberthür, 1890 – 5 arter, Sør-Amerika
******* slekt *[[Elodina]]* C. & R. Felder, 1865 – ca. 30 arter, Australia, Ny-Guinea, Ny-Caledonia og Sulawesi
****** gruppe uten navn
******* slekt *[[Belenois]]* Hübner, 1819 – 28 arter, Afrika, Asia og Australia
******* slekt *[[Dixeia]]* Talbot, 1932  – 11 arter, Afrika
***** delgruppe / stamme Colotini – ikke i Norge
****** slekt *[[Hebomoia]]* Hübner, 1819  – 2 arter, Asia
****** slekt *[[Colotis]] *Hübner, 1819 – ca. 50 arter, de aller fleste i Afrika, én europeisk art
****** *[[Calopieris eulimene]]* (Klug, 1829)  – nordøstlige Afrika og Arabia
****** slekt *[[Eronia]]* Hübner, 1823  – 2 arter, Afrika
****** slekt *[[Nepheronia]]* Butler, 1870  – 4 arter, Afrika
****** slekt *[[Pareronia]]* Bingham, 1907 – 13 arter, Sørøst-Asia
**** delgruppe Pseudopontiinae – ikke i Norge
***** slekt *[[Pseudopontia]]* Plötz, 1870 – eneste slekt i delgruppen, ikke i Europa

## Referanser


## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
*  Hvitvinger – Pieridae – http://www.nic.funet.fi/
* Norges sommerfugler – Hvitvinger
*  www.nhm.uio.no/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.
* Brower, Andrew V. Z. 2006. ''Pieridae.'' Version 04 October 2006 (under construction).  in The Tree of Life Web Project, http://tolweb.org/ 
* Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1,  www.faunaeur.org – utbredelsesdatabase for europeiske dyr. 
* Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.