Metriske gjenger

**Metriske gjenger** er den mest brukte gjengetypen for maskinskruer til generell bruk, og var en av de første internasjonale standardene som ble vedtatt etter at den internasjonale organisasjonen for standardisering (ISO) ble opprettet i 1947. I Norge gikk man over fra tommegjenger til metriske gjenger midt på 1970-tallet.

Metriske gjenger deler vanligvis i grovgjenger (M) og fingjenger (som regel angitt M, men noen ganger angitt MF) hvor grovgjenger er det vanligste. M-betegnelsen for metriske skruer angir nominell storediameter (ytre diameter bolt) på gjengene målt i millimeter (f.eks. har en M6-skrue nominell storediameter på 6&nbsp;mm). Videre betegnes skruen med gjengestigning. For vanlige grovgjenger sløyfes ofte stigningen, mens for andre stigninger angis den alltid. Full betegnelse for en vanlig M6-skrue med grovgjenger er M6x1, mens en alternativ fingjenge for eksempel kan være M6x0.75.

## Grunnleggende profil

Metriske gjenger er som sagt navngitt med bokstaven M foran den nominelle storediameteren (*D*maj i diagrammet), samt stigningen (*P* i diagrammet). Flankene er symmetrisk V-formede med en vinkel på 60° mellom hverandre. Den øverste 1/8 av gjengen og den nederste 1/4 av V-formen er avskåret fra profilen.

Design-prinsippene til metriske bak formen til metriske gjenger er definert i den internasjonale standarden ISO 68-1.

Dybden på gjengene er 0.54125 × stigningen.

På samme måte som for metriske gjenger kan forholdet mellom gjengens høyde (*H*) og stigningen (*S*) uttrykkes ved følgende ligning, hvor  er halvparten av flankevinkelen (i dette tilfellet 30 grader):

: H = \frac {1}{2\tan\theta} \cdot P = \frac {\sqrt 3}{2}\cdot P \approx 0.866 \cdot P

eller

: P = 2\tan\theta\cdot H = \frac{2}{\sqrt 3} \cdot H \approx 1.155 \cdot H

På en utvendig gjenge (f.eks. en bolt) definerer storediameteren *D*maj og lillediameteren *D*min de *maksimale* dimensjonene til gjengen. Dette betyr at utvendige gjengem må være flat over *D*maj, men kan være avrundet ut under lillediameteren *D*min. For innvendige gjenger (f.eks. en mutter) er det omvendt, og store- og lillediameteren angir da de *minimale* dimensjonene til gjengen, slik at gjengeprofilen må være flat på ved *D*min, men kan være avrundet utenfor *D*maj.

Lillediameteren *D*min og effektiv "pitch"-diameter *D*p kan utledes fra storediameteren og gjengehøyden som:

: \begin{align}
 D_\text{min} &= D_\text{maj} - 2\cdot\frac58\cdot H = D_\text{maj} - \frac{ 5 {\sqrt 3}}{8}\cdot P \approx D_\text{maj} - 1.082532 \cdot P \\
  D_\text{p} &= D_\text{maj} - 2\cdot\frac38\cdot H = D_\text{maj} - \frac{ 3 {\sqrt 3}}{8}\cdot P \approx D_\text{maj} - 0.649519 \cdot P
\end{align}

## Foretrukne størrelser
**ISO 261** angir en detaljert liste over foretrukne kombinasjoner av diametre og stigninger på metriske gjenger. Kolonnen med førstevalg følger omtrentlig R10-serien til ISO 3, mens kolonnen med andrevalg er avrundede verdier fra R20-serien til ISO 3.

**ISO 262** (som er gjengitt under) angir en kortere liste som er et utvalg av ISO-261:

I utgangspunktet brukes grovgjenger. I tillegg er det ofte angitt en, to eller flere typer fingjenger til bruk i applikasjoner hvor grove gjenger vil være lite egnet. Eksempler på dette er tynnveggede rør eller i applikasjoner hvor de trengs ekstra styrke. Benevnelsene "fin" og "grov" har i denne sammenheng ikke noen tilknytning til kvaliteten på gjengen.

I tillegg til grov- og fingjenger finnes det også ekstra fine gjenger med veldig treg stigning. Slike gjenger brukes for eksempel i bilindustrien til komponenter i støtdempere og i luftfartsindustrien ettersom fine gjenger er er mer motstandsdyktige mot å løsne fra vibrasjoner. Fine og ekstra fine gjenger har større lillediameter enn grove gjenger, hvilket betyr at bolten har større tverrsnitt (og dermed større bæreevne) for samme nominelle diameter.

## Størrelser på nøkkelverktøy
Nedenfor er en tabell med standardstørrelse nøkkelvidden på maskinskruer, tabellen brukes til å bestemme hvilken størrelse fastnøkler og sekskantnøkler (mm) man skal benytte.

For størrelser benyttet med Torx, se artikkelen om Torxnøkkel.

## Toleranser
Toleranseklasser er definert i ISO 965-1, og kan legges til i skruebetegnelsen dersom nødvendig. Toleranser på utvendige gjengene angis med små bokstaver (f.eks. g eller h), mens toleranser på innvendige gjenger angis med store bokstaver (f.eks. G eller H). Eksempelvis kan toleransen på en utvendig gjenge angis som M500–6g.

## Se også
* Firkantgjenger
* Trapesgjenger
* Unified-gjenger
* Whitworth-gjenger
* Pansergjenger
* British Standard Pipe
* United States Standard thread
* Saggjenger
* Rundgjenger

## Referanser