Åsa (Norderhov)

**Åsa** eller **Aasa** er ei bygd, grend og noen mindre gårdsbruk i Ringerike kommune i Buskerud. Tidligere ble bygda også omtalt som Vegårdsfjerdingen. Som sådan inngår den i tidligere Norderhov herredskommune, som fra 1. januar 1964 ble innlemmet i den nye storkommunen Ringerike, sammen med kommunene Hole, Hønefoss, Tyristrand og Ådal. Hole forlot imidlertid sammenslutningen i 1977 og ble selvstendig kommune igjen.

Det var grenda (eller snarere landskapet) som opprinnelig ble kalt Åsa (av norr. *áss*), og ikke brukene som i dag bærer dette navnet. Det er rimelig å tro at det er flertallsform av ås og sikter til alle de små åskammene som løfter seg på slettelandet som strekker seg over Steinsletta og mot nordenden av Steinsfjorden, men også Krokskogen kan ha hatt betydning for Åsa-navnet. Disse åsene er bokstavelig gammel sjøbunn som har reist seg på kant i landskapet da isen trakk seg tilbake etter siste istid. Det er lett å se at sedimentene som åskammene består av ligger lagvis.

Det første man hører om denne bygda (som da ikke nevnes med navn) i skriftlige kilder handler om fiskerettighetene i Valbekken, nevnt som både *vall bekker* og *vallbækki*, og Møllebekken, nevnt som *miollnubækker*, i et diplom (skinnbrev) datert 27. oktober 1356 på Njarderhof (altså på tingvollen ved Norderhov kirke). 

## Fjerdingsnavnene
Det er uklart akkurat når fjerdingene oppsto på Ringerike, men det synes klart at gårdene Stein og Mo (i dagens Hole) ikke var begrenset til verken Steinsfjerdingen eller Hole i tiden like etter Svartedauden (1349–1350), men juridisk trolig bundet tinget ved Norderhov. Kirken på Stein var trolig også anneks under Norderhov kirke til etter reformasjonen i Norge (1536–1537).

**Vegårdsfjerdingen**, som også har blitt kalt både *Finnefjerdingen* og *Valbondefjerdingen* i tidligere tider, var tellekrets nummer 3 i 0613 Norderhov herred. Opprinnelsen til navnet er ukjent. Kretsen omfattet imidlertid alle boenhetene fra og med Skjørvold (gnr. 10/1) til og med Elvigen (gnr. 11/3) på østgrensen mot Hole. Dette utgjorde i alt 84 boenheter i 1891, inkludert Vegård skole som da ikke var matrikulert.

**Finnefjerdingen** oppsto som navn i tiden med stor innvandring og bosetting av skogfinner på Krokskogen, og det finnes en lang rekke med såkalte finneplasser. Dette var bruk som ble ryddet på den tiden, og spesielt kom det mange rundt 1600 og 1686, de fleste fra Savolax-regionen i Finland. I 1664 og 1666 ble det utarbeidet manntall over finnene på Krokskogen av sognepresten i Hole, som refererte til dem som «finner eller svensker som rydder rugbråter på Krokskogen».

**Valbondefjerdingen** nevnes, blant annet i forbindelse med en eiendomsoverdragelse av rettigheter til fossen og kvernstedet i Åsaelva (Møllebekken), i et diplom datert Norderhov 13. august 1424. Denne avtalen ble imidlertid inngått på Mo gård i Hole, som eide rettighetene, alt den 3. mai 1402 og først litt senere kunngjort på tingvollen ved Norderhov kirke. Valbondefjerdingen har blitt skrevet som både *Valbonde fjerding* og *Walbondæ fiordongh*. Navnet (Valbonde) er trolig svært gammelt (kanskje det eldste i bygda) og har sammenheng med navnet på både det opprinnelig bruket *Valbekken* (gnr. 20 i Ringerike) og bekken med samme navn, som tømmer til Orebråtvika. Opprinnelsen og betydningen av navnet er ukjent, men kan ha sammenheng med de norrøne uttrykkene *vǫllr*, som betyr *voll* eller *eng*, og *búa* eller *bóndi*, som betyr *å bo*, *busette seg* eller *å drive gård*.

## Bygda

Bygda strekker seg fra den den gamle storgården Hesleberg nord på Steinsletta og områdene i skråningene rundt nordenden og østsiden av Steinsfjorden, sørover til Mørkgonga naturreservat på grensen mot Hole langs østsiden av Steinsfjorden. 

Fra Åsakrysset innerst i Åsa går det vei opp mot Stubbdal og Damtjern på Krokskogen, på grensa til Nordmarka. Fra Åsa kan man også ta seg opp til Mørkgonga naturreservat, som ligger på grensen mellom Ringerike og Hole. innerst i Åsa ligger Vegård skole, men den er nedlagt som alminnelig barneskole. I dag heter den Steinsfjorden Montessoriskole. Skolen er kjent for sine loppemarked med auksjoner og mannekengoppvisninger. Området er flittig besøkt av folk fra Bærum, Asker og Oslo. Kjerraten i Åsa ligger også her, og har i de senere år fått sitt eget museum. Fra Damtjern er det også bomvei videre inn til Skiforeningens turisthytte «Løvlia».

I gamledager var det vanlig å brøyte vei over isen på Steinsfjorden om vinteren, mellom Grantopp i Åsa og Garntangen på Vik i Hole. Dette holdt på et stykke ut i 1960-åra, men da vintrene ble mildere tok det slutt. Det ble dratt tømmer over isen med hest og slede og etter hvert kjørt der med bil. Under andre verdenskrig hadde tyskerne utstrakt kjøretøyaktivitet over isen. Nå for tiden er imidlertid mange områder både i og rundt Steinsfjorden fredet som naturvernområder. Det største er Steinsfjorden biotopvernområde, som omfatter områdene innerst i Åsa fra og med Orebråtvik ved Åsatangen og hele vestsiden av jorden til og med Vik i Hole.


Åsa-porten, Hole.jpg|Åsaporten

Vegård skole2.jpg|Steinsfjorden Montessoriskole
Kjerratmuseet Åsa.jpg|Kjerratmuseet i Åsa
Åsa kraftstasjon.jpg|Åsa kraftstasjon
Mørkgonga6.JPG|Mørkgonga


## Åsa-gårdene
Åsa-gårdene, egentlig Gunnersrud (gnr. 19), omfatter flere bruksnummer, hvorav bnr. 1 og 2 er de to største. Disse grenser til hverandre og strekker seg langs østsiden av Valbekken, fra Håkenrud og sørover via Åsaveien og krysset med Stubbdalsveien til Haukemyra og Fuglesangen. Gnr. 19/1 (synonym med Åsa 19/1 og Skarpsno 19/3) består av fem teiger med et totalt et areal på cirka , mens gnr. 19/2 (synonym med Åsa med Pjaaka, Vesleengen og Knutsbråten) er størst og består av seks teiger med et totalt areal på cirka .

Det ligger også Åsa-bruk under Jonsrud (gnr. 18) og noen mener også at det opprinnelige bruket Valbekken (gnr. 20) skal regnes til Åsa-gårdene.

## Veiene
Tre veier fører inn til Åsa. Fra sør kan man ta av fra E16 ved Sundvollen og følge fylkesvei 2850 (Åsaveien) nordover langs østbredden av Steinfjorden. Man kan også ta av østover fra E16 på Steinssletta og følge fylkesvei 2852 (Voldgata) til krysset med fylkesvei 2850 ved kalkverket nord i Burudåsen og svinge sørøstover der. Likeledes kan man ta av fra fylkesvei 241 (Hadelandsveien) ved gården Hesleberg (gnr. 37 i Ringerike) og følge fylkesvei 2850 mot Åsa derfra. Det er også mulig å ta av til fylkesvei 241 (mot Jevnaker) fra rundkjøringen på E16 ved Ringvoll (gnr. 40).

;Lokale bygdeveier (uten bomveier)

* Fylkesvei 2850 (Åsaveien mellom Sundvollen og Norderhov, øst av Steinsfjorden)
** Søndre Elvikvei
** Nordre Elvikvei
** Abrahamrudveien
** Gunnerengveien
*** Haukemyrveien
*** Nedre Fjellheims vei
** Svarorbekkveien
*** Bekkatomtbakken
** Kornbråtenveien
** Stubdalsveien
*** Barlindveien
**** Småbråtaveien
*** Gamle Stubdalsvei
*** Fuglesangveien
*** Bakkebakken
*** Damtjern (veien til Eventyret gnr. 4/9)
** Håkenrudveien
** Orebråtaveien
** Tjyruhjellveien
** Pålsrudveien
** Løkkeneveien
** Vikheimsveien
** Østbyveien
** Fleskerudveien
** Grantoppsvingen
** Nordbyveien
** Skjørvoldveien
** Tolpinrudsvingen
*** Nye Framdalsveien
** Ultvetveien
** Vollgata (sør til nr. 287)
** Vakermoveien
** Sørliveien

## Se også
* Kjerraten i Åsa
* Mørkgonga naturreservat
* Steinsfjorden Montessoriskole
* Åsa kraftstasjon
* Åsa landhandleri

## Referanser