Gámanjunni

**Gámanjunni** er et fjell i Kåfjord kommune i Troms. Fjellets høyeste topp er  meter over havet. Det ligger på østsiden av Manndalen, og strekker seg fra Storhaugen i nord til Rastteváddjačohkka i sør. Tre lokaliteter på Gámanjunni er identifisert av NGU som ustabile fjellpartier, som står i fare for å rase ned i Manndalen.

Navnet på fjellet er nordsamisk og betyr «skotupp», og kan vise til den oppoverbøyde tåa på skaller.

## Ustabile fjellpartier
Lokalitetene er kalt henholdsvis Gámanjunni 1, 2 og 3, og ligger alle i vestskråningen ned mot Manndalen. Lokalitet 3 overvåkes kontinuerlig av seksjon for fjellskredovervåkning i NVE, på grunn av at det vurderes som et høyrisikoobjekt.

### Gámanjunni 1
Lokalitet 1 er det sørligste av de tre. Det er et stort område, og ble i 2008 vurdert til å være et av de største registrerte ustabile fjellpartiene i Norge som viser bevegelse, med et estimat på 17&nbsp;millioner kubikkmeter masse. Området ble målt inn med GPS i 2007, og basert på geologisk feltarbeid og målinger fram til 2011 anbefalte NGU å følge opp med nye GPS-målinger med intervaller på 2&ndash;4 år, eventuelt supplert med ekstensjonsmålebånd på tvers av sprekker. Det var da et misforhold mellom målingene, som viste inaktivitet, og feltobservasjonene, som tilsa aktivitet. GPS-målepunktene fikk deretter mindre feilmargin ved at de ble koblet sammen med målepunktene i lokalitet 3, og anbefalingene fra NGU i 2013 tilsa målinger med 1&ndash;3 års intervaller, og utarbeidelse av en større risikoanalyse.

### Gámanjunni 2
Lokalitet 2 ligger en kilometer nord for lokalitet 1. Dette er en blokk som er ca. 150m lang og 170m bred. Dybden kan være mellom 50 og 100 meter. Disse målene gir et estimert volum på ca. 1,3 til 2,6 millioner kubikkmeter. Observasjoner viser at blokken er i aktiv bevegelse, og satellittmålinger viser at hastigheten er 6&ndash;7 millimeter i året.

### Gámanjunni 3
Denne nordligste lokaliteten er et klart avgrenset område som består av en blokk som faller ut mot dalen. Blokken er estimert til å bestå av 26&nbsp;millioner kubikkmeter masse av glimmergneis, glimmerskifer, metasandstein og amfibolitt, som kan rase  meter ned i dalen. Avstanden fra blokken til bakskrenten er 150 meter, og prøver viser at blokken startet sin bevegelse for rundt  år siden. En rapport fra 2016 konstaterer at den øvre delen av det ustabile fjellpartiet beveger seg 5&nbsp;cm i året, med et fall på mellom 40 og 50 grader. Denne bevegelseshastigheten er mer enn dobbelt så høy som gjennomsnittet gjennom bevegelsesperioden. Bevegelsen lenger ned er rundt 3&nbsp;cm i året, og med lavere fallvinkel.

Sannsynligheten for fjellskred ved Gámanjunni 3 er vurdert til høyere enn 1/100 pr. år. Faren for at menneskeliv skal gå tapt ved et slikt skred gjør at fjellpartiet kategoriseres som et høyrisikoobjekt, og det overvåkes derfor kontinuerlig av NVE. I tillegg til farene forbundet med fjellskredet i seg selv, er det også risiko knyttet til at et eventuelt skred vil demme opp Manndalselva. Et dambrudd i skredmassene vil føre til en bølge med vannføring på , som vi nå fjorden på to timer.

Metodene for overvåking av fjellpartiet er GPS-målinger, bakkebasert laserskanning, InSAR-satellittovervåkning og bakkebasert radarmåling. Lokaliteten ble første gang befart geologisk med tanke på skredfare i 2009, og kontinuerlig bakkebasert radarmåling ble satt opp i 2016.

Den kontinuerlige overvåkinga gjør at NVE kan sende ut varsel om evakuering tre døgn før et forventa ras. Kommunen har iverksatt byggeforbud i risikoområdet, der det fra før av ligger 10&ndash;15 hus.

## Referanser