Byråkrati

**Byråkrati** (av fransk *bureau* «kontor» og gresk -κρατία *kratía* «styre») er en hierarkisk organisering av beslutningstaking der enkeltsaker behandles av saksbehandlere med nøye avgrenset beslutningsmyndighet etter et felles sett regler, og der alle ansatte («byråkrater») er ansvarlige overfor ledelsen for at beslutningene er i henhold til regelverket. Hensikten med byråkrati er å sikre likebehandling av like saker og stor grad av detaljkontroll fra ledelsen.

I 1801 utga den franske skribenten Louis-Sébastien Mercier boken *Néologie*, en liste over nyord som den franske revolusjon hadde introdusert. Mercier var selv opphav til en rekke nydannelser, deriblant ordet «byråkrat», kanskje hans varigste minnesmerke i moderne språk.

At offentlig forvaltning fungerer, har fra oldtiden av vært basert på skriveres arbeid og deres registrering av varebeholdninger, inntekter og utgifter, på leirtavler som i Sumer og Babylonia. Også assyrerne så viktigheten av disse byråkratenes arbeid, slik to av dem gjengis på et relieff fra palasset i Nimrud. I det gamle Egypt var skriveren et aktet samfunnsmedlem, gjengitt i diverse kunsterverker med papyrus og penn, som skriveren Nebmertouf sammen med bavianen Tot, gud for skrivekunst. 

I Norge vokste byråkratiet frem rundt kansleren, som ifølge Hirdskråen var den som oppbevarte kongens segl, satte opp brev etter kongens diktat, og leste igjennom dem før besegling. Kansleren førte fortegnelse over kongens eiendommer og oppdaterte landskylden; han satt blant kongens rådgivere og fulgte kongen på reiser. Hirdskråen forutsatte at kansleren ansatte skrivere, og en kongelig skrivestue må ha eksistert iallfall i kong Sverres tid da brevmengden tok seg opp. Rundt 1265 ble *[[Håkon Håkonssons saga]]* i stor grad satt sammen av stoff funnet i arkivene i den kongelige skrivestuen i Bergen. Etter 1280 økte antall bevarte kongebrev sterkt, og fra Magnussønnenes tid (dvs. Øystein Magnusson, Sigurd Magnusson og Olav Magnusson) kjennes rundt tretti navngitte skrivere av kongebrev, omtalt som «klerk» eller «notarius», lønnet av sportler av brevene, jfr sorenskrivere i nyere tid. Tre av Magnussønnenes skrivere avanserte til lagmenn, den ene fehirde. Skriverne fulgte med kongen på reise, men det fantes også en stasjonær skrivestue, først i Bergen, men fra Håkon Vs tid ved Mariakirken i Oslo. I nyere tid vokste embetsmannsstaten frem, der en snever gruppe satt med makten ved å styre forvaltning og byråkrati. Hans Nielsen Hauges sak kom først opp for retten like før jul 1814, ifølge aktors forklaring pga det høye sykefraværet til kommisjonens faste skriver.

Byråkrati er en forutsetning for offentlig forvaltning, men ses også i (større) private bedrifter. Vektlegging av korrekt prosedyre og fremgangsmåte bidrar ofte til trenering og fører til kritikk for unødig sommel underveis til en avgjørelse. Derfor brukes ordet «byråkrati» i dagligspråket oftest nedsettende om tungvint saksbehandling. Innenfor samfunnsvitenskap brukes ordet «byråkrati» verdinøytralt som et faguttrykk for organisasjoner med byråkratiske trekk.

For jurister er en byråkratisk organisasjonsform ofte regnet som naturligste og riktigste måte å styre en organisasjon på. Dette fordi jussens metode og innebygde verdisyn tilstreber flere av de samme idealene som byråkratiske organisasjoner er satt til å ivareta. Jurister var også dominerende i alle etater i sentralbyråkratiet inntil sosialøkonomer og statsvitere begynte å gjøre seg gjeldende i etterkrigstiden også i disse etatene.

## Webers byråkratimodell
Den  første som teoretisk drøftet byråkrati som organisasjonsform var den tyske sosiologen Max Weber på 1920-tallet. Hans idealtypiske byråkratimodell fra verket *Wirtschaft und Gesellschaft* har siden vært grunnlaget for all forskning på byråkrati som organisasjonsform. 
 
# *Kontinuerliche Behörden mit fester Kompetenz* - Embetsverket er oppdelt etter prinsippet om faste kompetanseområder for utøvelse av offentlig myndighet.
## *Regelmäßigen Tätigkeiten als amtlicher Pflichten* - Oppgavene som skal utføres fordeles som embetsplikter.
## *Begrenzung der Zwangsmitteln durch Regeln* - Embetsinnehavernes myndighet til å benytte tvangsmidler er nøye begrenset gjennom regler.
## *Anstellung von Personen mit einer generell geregelten Qualifikation* - Personer ansettes etter generelle kvalifikasjonsregler.
# *Amtshierarchie* - Et fast system av over- og underordnede stillinger. 
## *Beaufsichtigung der unteren durch die oberen Behörden* - Overordnede instanser fordeler oppgaver, fører oppsyn med og instruerer lavere instanser.
## *Appellmöglichkeiten* - Vedtak kan ankes fra en lavere til en høyere instans. 
## *Monokratie* - «Kompetanse»-begrepet innebærer at en høyere instans har fullmakt til å overta en laveres funksjoner.
# *Büro* - Kontor. 
##*Schriftstücken* - Embetsskjøtselen beror på skriftlig saksbehandling og oppbevaring av dokumenter. 
## *Büro* - Kontor: I private bedrifter kalles byråer for «kontorer». Byrå = ansatte + sakspapirer + materiell.
## *Trennung von Büro und Privatbehaushaltung* - Skille mellom kontor og privathusholdning når det gjelder:
### Eiendeler
### Formue
### Korrespondanse
# *Eingehende Fachschulung* - Teoretisk skolering er en forutsetning for virksomheten.
# *Die amtliche Tätigkeit nimmt die ganze Arbeitskraft*- Embetet er innehaverens heltidsbeskjeftigelse. (Tidligere var gjerne embetene  bistillinger til privat-økonomisk virksomhet.)
# *Regelgebundenheit* - Embetsførselen følger generelle regler. Disse reglene er:
##Generelle
##Faste
##Uttømmende
## Kan læres
# Øverste myndighet gir ikke ordre fra enkeltsak til enkeltsak, men et dekkende regelverk som utdypes i forskrifter.

## Byråkratihumor
* Scott Adams: **[[Dilbert]]**. Tegneserie som siden 1989 har gjort narr av byråkratiske trekk ved ledelsen av store selskaper. 
* Wesensteen: **[[Supperådet]]**. Etter en sketsj fra 1969 gled ordet inn i norsk som synonym for unødvendig byråkrati. 
* **[[Parkinsons lov]]** først formulert i 1958: «En arbeidsoppgave vil fylle akkurat den tid som er satt av til den».  
* Peter-prinsippet: «I en hierarkisk organisasjon vil enhver stige til han har nådd sitt inkompetansenivå»: Forklarer hvorfor inkompetente ledere hoper seg opp i organisasjonen.
* ''Håndbok i handlingslammelse'', første side i en planlagt 14-bindsverk i praktisk byråkratisering.
* *[[Etaten]]*, NRK-serie om plan og bygningsetaten fra 2006.
* Tegneserien *[[Lunch (tegneserie)|Lunch]]

== Referanser ==
<references />

== Litteratur ==
* [[Max Weber]]: *Makt og byråkrati. Essays om politikk og klasse, samfunnsforskning og verdier* Norsk oversettelse av tekstene som grunnla byråkratiforskninga ISBN 82-05-27101-1
* [[Tom Christensen]] og Morten Egeberg (red.): *Forvaltningskunnskap'' ISBN 82-518-3532-1

## Se også
* Adhockrati

## Eksterne lenker
*  «Saksbehandler» hos Utdanning.no