open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Brokskarelva

**Brokskarelva** er ei elv på Malangshalvøya i Tromsø og Balsfjord kommuner i Troms. Den er  lang og har et nedbørfelt på rundt .

Elva har utspring fra Øvre Brokskarvatnet, et par kilometer sør for kommunegrensa mellom Tromsø og Balsfjord. Den renner i nordvestlig retning gjennom Brokskardet. Ned til Nedre Brokskarvatnet (282 moh.) renner elva rolig, mens strekningen herfra til sjøen er striere. Elva munner ut i Straumsfjorden ved grenda Brokskar. Fylkesvei 286 krysser elva ved munningen.

## Referanser
Arba Minch

**Arba Minch** (amharisk «førti kilder») er en by i regionen Sør-Etiopia i Etiopia som er distriktshovedstad i Zuria Woreda og Gamo Gofa. Byen befinner seg snaut 1300 meter over havet i Riftdalen, rundt 210 kilometer i luftlinje fra hovedstaden Addis Abeba . Byen fikk universitet i 2004 da Arba Minch Water Technology Institute (etablert i 1986) fikk status som universitet og ble omdøpt Arba Minch University.

Fra å være en liten by med 2890 innbyggere i 1967  har den vokst til i dag å ha en befolkning på omtrent 75 000 - 80 000.

Det faller årlig rundt 800 mm nedbør, og regntida er normalt fra mars til mai. Den varmeste perioden er i månedene desember og januar, da temperaturen ligger mellom 25°C og 35°C .

Like øst for Arba Minch ligger den 514 kvadratkilometer store Nechisar nasjonalpark som ble etablert i 1974.

## Klima
Klimaet i Arba Minch er tropisk (Köppens klimaklassifisering: As). April - mai er normalt de mest nedbørsrike månedene.

## Bildegalleri

Fil:Mosque in Arba Minch.jpg|Moské i Arba Minch
Fil:Street in Arba Minch.jpg|Gateliv
Fil:Arbminunbgas.jpg|Biogassforskning ved byens universitet


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Brokskar

**Brokskar** er ei bygd i Tromsø kommune. Den ligger nordvest på Malangshalvøya, på sørsida av Straumsfjorden.

Fylkesvei 286 passerer gjennom bygda. Til Tromsø sentrum er det rundt 23 kilometer i luftlinje, mens kjørelengden via Ryatunnelen er 44 kilometer.

## Referanser
Jan Ceulemans

**Jan Anna Gumaar Ceulemans** (født 28. februar 1957 i Lier i Belgia) er en belgisk tidligere fotballspiller som spilte offensiv midtbane for Lierse SK og Club Brugge. Ceulemans hovedegenskaper var utholdenhet, luftstyrke og teknikk. Med 96 landskamper er han den personen (per mars 2014) med flest landskamper for .

Ceulemans' landslagskarriere var i hovedsak under Guy Thys, og Ceulemans var med på oppturen som resulterte i sølv i EM i 1980 (der Ceulemans scoret utlikningsmålet mot ), andrerundespill i VM i 1982, gruppespill i EM i 1984 (der han scoret mot , semifinale som kaptein i VM i 1986 (der han scoret i utslagskampene mot  og  og sikret ekstraomganger, og i bronsefinalen mot  og åttendedelsfinale i VM i 1990 (der han scoret mot .

På klubbnivå spilte han fir Lierse og Club Brügge i 13 år, og takket nei til spill for AC Milan.

Som trener hadde han stor suksess med KSC Eendracht Aalst og KVC Westerlo, men langt mer beskjeden innsats som trener for Club Brügge.

Pelé omtalte ham som en av de 125 beste levende fotballspillere i verden i mars 2004.

## Meritter
* **[[Belgisk toppdivisjon i fotball|Seriemester]]:** 1980, 1988, 1990, 1992
* **[[Beker van België|Cupmester]]:** 1986, 1991
* **Belgisk supercup:** 1980, 1986, 1988, 1990, 1991

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Jan Ceulemans - profil på Club Brugges hjemmeside
Amphoecini

* Se Systematisk inndeling

**Amphoecini** er en gruppe av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Små til middelsstore, blankt svarte, mer eller mindre metallisk fargede trebukker. Pronotum er ganske smalt, dekkvingene bredt ovale, overflatisk kan de minne litt om tyvbiller (Ptininae).

## Utbredelse
De to artene finnes bare på Ny-Caledonia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Amphoecini Breuning, 1951
******** *[[Amphoecus metallicus]]* Montrouzier, 1861
******** *[[Amphoecus wanati]]* Vives & Sudre, 2016
******** *[[Cyanamphoecus cyaneus]]* (Fauvel, 1906)

## Kilder
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Amphoecus metallicus''
Ancitini

* Se Systematisk inndeling

**Ancitini** er en gruppe av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Nokså små (ca. 10 millimeter), svarte trebukker, kroppen med flekker av lyse skjell.

## Levevis
Larvene lever i døde grener av akasier.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Australia.

## Systematisk inndeling
Gruppen blir noen ganger regnet til Apodasyini eller Desmiphorini.

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Ancitini Aurivillius, 1917
******** Slekten *[[Hebecerus]]* Dejean, 1835 (synonym *[[Ancita]]* J. Thomson, 1864) - 27 arter. 
********* *[[Hebecerus albescens]]* (Breuning, 1938)
********* *[[Hebecerus anisoceroides]]* (Breuning, 1978)
********* *[[Hebecerus anisocerus]]* (Pascoe, 1875)
********* *[[Hebecerus antennatus]]* (Pascoe, 1865)
********* *[[Hebecerus australicus]]* (Breuning, 1982) - noen ganger regnet som en egen slekt, *[[Australiorondonia]]*
********* *[[Hebecerus australis]]* (Boisduval, 1835)
********* *[[Hebecerus basalis]]* (Pascoe, 1867)
********* *[[Hebecerus basicristatus]]* (Breuning, 1970)
********* *[[Hebecerus cristatus]]* (Pascoe, 1875)
********* *[[Hebecerus crocogaster]]* (Boisduval, 1835)
********* *[[Hebecerus didymus]]* (Blackburn, 1901)
********* *[[Hebecerus fasciculatus]]* (Blackburn, 1893)
********* *[[Hebecerus fuscicornis]]* (Germar, 1848)
********* *[[Hebecerus germari]]* (Pascoe, 1865)
********* *[[Hebecerus lineola]]* (Newman, 1851)
********* *[[Hebecerus longicornis]]* /McKeown, 1948)
********* *[[Hebecerus major]]* (Breuning, 1968)
********* *[[Hebecerus marginicollis]]* (Boisduval, 1835)
********* *[[Hebecerus niphonoides]]* Pascoe, 1863
********* *[[Hebecerus ochraceovittata]]* (Breuning, 1936)
********* *[[Hebecerus paranisocerus]]* (Breuning, 1970)  
********* *[[Hebecerus parantennatus]]* (Breuning, 1970)
********* *[[Hebecerus paravaricornis]]* (Breuning, 1968)
********* *[[Hebecerus penicillatus]]* (Aurivillius, 1917)
********* *[[Hebecerus setosus]]* (Breuning, 1940)
********* *[[Hebecerus similis]]* (Breuning, 1938)
********* *[[Hebecerus varicornis]]* (Germar, 1848)

## Referanser


## Kilder
* Liste over slektene
* Brisbane insects - Ancitini

## Eksterne lenker
*
Hunehals

**Hunehals** (tidligere også: **Hunæ hals**) var et slott og en forsvarborg beliggende høyt oppe på en klippe i Halland syd for innløpet til det som senere skulle bli Kungsbacka by. 

Hunehals ble – med hjelp av Norges konge – befestet av Valdemar Seiers sønnesønn, greve Jakob av Halland omkring 1287, etter at han var dømt fredløs som medvirkende til mordet på Erik Klipping. Hunehals ble heretter et av de fredløses faste støttepunkter. Hunehals omtales ofte under krigen mellom Danmark og Norge på 12- og 1300-tallet, men forsvinner deretter ut av kildene. Greve Jakob oppførte siden også Varberg festning.   

## Arkeologi
I sommeren 1933 ble det foretatt arkeologiske undersøkelser av området, hvor man fant spor i form av tegl og store sten etter Jakob av Hallands borg. Borgens ytre forsvarsverk besto av jord og oppe på voldene hadde stått palisader av tre.  

## Referanser
Strekkfilmmaskin

**Strekkfilmmaskin** er en maskin som benyttes til å emballere gods – primært på pall.

Normalt fungerer det slik at maskinen står stille mens selve pallen med godset roterer rundt. Alternativt kan godset stå stille mens maskinen roterer rundt godset. Forskjellen på disse to maskintyper er stabiliteten på godset. For ustabile varer må man bruke maskiner hvor godset står stille og selve maskinen roterer.

Innen landbruk emballeres rundballer (høyballer) på en lignende måte (for å kunne lagres utendørs), se rundballepakker.

## Eksterne lenker
* Nytt palleteringsanlegg. packnews.no (15. september 2014)
Tommaso Stigliani

**Tommaso Stigliani** (født 1573 i Matera, død 1651 i Roma) var en italiensk forfatter og dikter. Videre er han også kjent for fiendtlighetene som oppsto mellom ham og Giambattista Marino.

## Biografi
Han dro til Napoli i ung alder hvor han utdannet seg, og hvor han også traff Giambattista Marino. 

Det første verket hans er et kort pastoraledikt intitulert *Il Polifemo* som kom ut i 1600. I 1603 ble han sekretær for hærtugen av Parma, Ranuccio I Farnese. *Il canzoniere* som kom ut i 1605, ble ført opp i Index librorum prohibitorum, den katolske kirkes fortegnelse over forbudte bøker. *I Mondo nuovo* kom ut i 1617, og handler om Christopher Columbus og en fiksjonell oppdagelse av Amerika, blant annet med steder som fantes på noen av datidens kart, men som aldri har eksistert.

Etter en dramatisk duell med historikeren Enrico Caterino Davila i 1621, som han vant men pådro seg store skader fra, ble han tvunget til å flykte til Napoli. Takket være meklingen til kardinalen Cinzio Passeri Aldobrandini, fikk han lov til å komme tilbake til Parma. Han slo seg etterhvert ned i Roma, hvor han gav ut en revidert *Il mondo nuovo* i 1628, og skrev andre verk hvorav ett, *L'arte del verso italiano*, ble utgitt posthumt, i 1658.

## Hovedverk
Nedenfor er en oversikt over Stiglianis hovedverk:
* Polifemo - Milano, 1600
* Rime - Venezia, 1601
* Il Mondo nuovo - Piacenza, 1617; Roma, 1628
* Dell'Occhiale, opera difensiva - Venezia, 1627
* L'informazione a N.S. Papa Urbano VIII delle ragioni di Matera contro gli Acheruntini per conto dell'Arcivescovado - Lecce, 1639
* Le Lettere - Roma, 1651
* L'Arte del verso italiano - Roma 1658

## Referanser
Monika Kunkelová

**Monika Kunkelová** (født 12. mai 1977 i Nitra) er en slovakisk rullestolcurlingspiller. Hun har 4.-plass fra VM i 2012 som fremste internasjonale meritt. Han har vært *lead* på det slovakiske landslaget siden 2011. 

## Idrettskarriere
Kunkelová var reserve ved kvalifiseringskonkurransen for VM i rullestolcurling 2011, men Slovakia kom på 6.-plass i kvalifiseringen, og ble ikke kvalifisert til VM 2011. Hun var lead da Slovakia vant kvalifiseringskonkurransen for VM i rullestolcurling 2012, og laget ble dermed kvalifisert til VM 2012. Der spilte de seg fram til bronsefinalen, men tapte denne 4-7 for Kina, og endte på 4.-plass. Ved VM i rullestolcurling 2013 kom de på 7.-plass. 

Hun var igjen lead ved Paralympiske vinterleker 2014 i Sotsji i Russland, der det slovakiske laget kom på 6.-plass. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Profil hos WCF
* Profil hos Sotsji 2014 Paralympics
Kjeld Stubs gate (Oslo)

**Kjeld Stubs gate** er en gate i Oslo sentrum. 

Gaten går fra Fridtjof Nansens plass til Rosenkrantz' gate og krysser Tordenskiolds gate. Mellom Fridtjof Nansens plass og Tordenskioldsgate passerer gaten gjennom en portal. Kunstnerforbundet holder til i nr. 3, som er eneste adresse som er knyttet til denne gaten.

Gaten fikk sitt navn i 1864 etter Kjeld Stub.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Hieronymus Heyerdahls gate (Oslo)

**Hieronymus Heyerdahls gate** er en gate i Vika i Oslo sentrum. Den kan betraktes som en forlengelse av Fridtjof Nansens plass på østsiden av Oslo rådhus ned mot Rådhusplassen på sjøsiden.

Gaten har navn etter Hieronymus Heyerdahl, som var ordfører i Kristiania i 1912-14, og som tok initiativ til byggingen av det rådhuset byen omsider fikk, etter at flere tidligere initiativer for nytt rådhus hadde vært resultatløse.

Eneste gatenummer i bruk er 1, som viser til et stort kontor- og forretningsbygg i rød tegl.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Vedtekter i aksjeselskap

**[[Vedtekt]]er i [[aksjeselskap]] eller [[allmennaksjeselskap]]** er etter norsk selskapsrett et obligatorisk sett med regler som skal inngå i et selskaps stiftelsesgrunnlag. Reglene er, innefor lovens rammer, bindende for selskapet selv. Det er ingen begrensninger i hva slags regler som kan innbefattes i vedtektene, så lenge de ikke strider med ufravikelige rettsregler.

## Krav til vedtektene
### Formelle krav
Vedtekter skal utformes sammen med selskapets stiftelsesdokument, og skal derfor være skriftlig, datert og undertegnet. Vedtekter kan også endres i ettertid, men det er ingen formelle krav til hvordan disse endringene skal føres.

### Minstekrav til vedtektenes innhold
Vedtektene skal som et minimum inneholde:
* Selskapets foretaksnavn
* Kommunen hvor selskapet skal ha sitt forretningskontor
* Angivelse av selskapets virksomhet
* Aksjekapitalens størrelse
* Aksjens pålydende (nominelle beløp)

Angivelsen av selskapets virksomhet var tidligere, etter aksjeloven av 1976, formulert som selskapets «formål», og det er denne betydning som ligger i begrepet «virksomhet» i aksjeloven av 1997. Selskapet skal til enhver tid drives innenfor vedtektenes angitte virksomhetsområde.

For allmennaksjeselskap er det noen ytterligere krav til vedtektene:
* vedtektene skal angi at selskapet er et allmennaksjeselskap
* antall aksjer i selskapet
* antallet eller laveste og høyeste antall styremedlemmer
* om selskapet skal ha flere daglige ledere eller om styret eller bedriftsforsamlingen skal kunne bestemme at selskapet skal ha flere daglige ledere, samt i så fall om flere daglige ledere skal fungere som kollektivt organ
* hvilke saker som skal behandles på den ordinære generalforsamlingen

### Adgangen til å fravike loven
I en rekke enkeltbestemmelser er det gjort klart at de kan fravikes i selskapets vedtekter. Eksempler på dette er:
* Mulighet for forskjellige aksjeklasser
* Stemmerettsbegrensninger
* Spesielle flertallskrav

En rekke andre lovbestemmelser gir klart uttrykk for at de ikke kan fravikes i vedtektene, slik som f.eks. aksjeeiernes møterett og aksjeeiernes fortrinnsrett ved kapitalforhøyelse.

En god del bestemmelser sier ikke noe uttrykkelig om hvorvidt bestemmelsen kan fravikes i vedtekter eller ikke. Det må i slike tilfeller gjøres en tolking av hva som skal gjelde for den enkelte bestemmelse.

## Referanser
Otto Sverdrups gate (Oslo)

**Otto Sverdrups gate** er en gate i Oslo sentrum. 

Gaten går fra Hieronymus Heyerdahls gate til Rosenkrantz' gate og krysser Tordenskiolds gate, slik at lengden er bare to kvartaler.

Gaten fikk sitt navn i 1934 etter polarforskeren Otto Sverdrup, som regnes blant våre tre fremste polarforskere. Like i nærheten er det også gater oppkalt etter de to andre, henholdsvis Fridtjof Nansens plass og Roald Amundsens gate.

Ingen hus har adresse Otto Sverdrups gate.

## Referanser


## Kilder
*
Alkyleringsmiddel

Et **alkyleringsmiddel** er et kjemisk stoff som er i stand til å overføre ei alkyl-gruppe. Slike kjemikalier brukes blant annet i organisk syntese og som legemidler. Et eksempel på det siste er kreftlegemiddelet cisplatin. Reaktive alkyleringsmidler er svært giftige og irriterende, og har derfor også vært brukt som kjemiske stridsmidler. Et eksempel på dette er sennepsgass.

## Litteratur

* 
* 
*
Johan von der Fehr

**Johan von der Fehr** (født 8. juni 1833 i Strudshavn i Askøy, død 20. september 1906 i Norheimsund) var en norsk daguerreotypist og fotograf. Han arbeidet i tillegg på en rekke områder og livnærte seg i perioder som malermester, fruktdyrker og gartner samt at han holdt gjess.

I 1853 begynte han som daguerreotypist i Bergen for en kort tid, men kom tilbake igjen i starten av 1860-årene. I en periode drev han atelieret Brødr. Larms atelier sammen med sønnen Johan.

Fra 1898 bodde von der Fehr i Norheimsund og levde som gårdbruker og fotograf frem til han døde.

Fotografiene etter Johan von der Fehr finnes blant annet hos Voss folkemuseum, Vevelstad historielag, Oslo Bymuseum, Norsk folkemuseum og i arkivet etter Den Nationale Scene i Bergen.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Johan von der Fehr d.e. på lokalhistoriewiki.
*
Prestegata (Oslo)

**Prestegata** er en gate i Oslo sentrum.

Det dreier seg om en liten gatestump mellom Rosenkrantz' gate og Stortingsgata. Det skal ha vært veiforbindelse her ned til bryggene i 1855, og nedre del av Rosenkrantz’gate var tidligere regnet som en del av Prestegata. I Prestegata er nedkjørselen til Stortingets garasjeanlegg. Det eneste gatenummeret som er i bruk, er 5.

Gaten ble oppkalt etter slottsprest og godseier Bernt Anker Sverdrup i 1864.

## Litteratur
* Oslo byleksikon: Prestegata

## Eksterne lenker
*
University of York

**University of York** er et universitet i byen York i England. Det ble grunnlagt i 1963 og har etter hvert blitt utvidet til mer enn 30 avdelinger og senter som dekker ulike fag.

## Rangeringer

University of York ble rangert som nummer 17 av 126 britiske universiteter på Complete University Guides liste for 2016 og som nummer 22 av 119 britiske universiteter på *[[The Guardian]]s* 2016-liste.

THE World University Rankings 2014-2015 plasserte universitetet som det 113. av de 500 beste universitetene i verden. I QS World University Rankings for 2014 rangerte universitetet som nummer 120 og i Academic Ranking of World Universities (Shanghai-rankingen) for 2014 som nummer 201-300 av verdens universiteter.

I 2009 ble universitet rangert som ett av de 20 beste universitetene i Europa og 70 beste universitetene i verden ifølge Times Higher Education/QS World University.

## Akademiske institutt
* Institutt for arkeologi
* Institutt for biologi
* Institutt for kjemi
* Institutt for informatikk
* Institutt for økonomi
* Institutt for utdanning
* Institutt for elektronikk
* Institutt for engelsk og tilknyttet litteratur
* Institutt for miljø
* Institutt for helsevitenskap
* Institutt for historie
* Institutt for kunsthistorie
* Institutt for språk og språkvitenskap
* York Law School
* The York Management School
* Institutt for matematikk
* The Hull York Medical School
* Institutt for musikk
* Institutt for filosofi
* Institutt for fysikk
* Institutt for politikk
* Institutt for samfunnsvitenskap
* Institutt for sosiologi
* Institutt for teater, film og fjernsyn

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tell Him I’m Not Home

***Tell Him I'm Not Home*** er en sang skrevet av Tony Bruno og ble spilt inn og gitt ut på singel med Chuck Jackson i 1963. Sangen ble også gitt ut på albumet 'Encore!* senere samme år.

[[Ike & Tina Turner]] spilte inn sangen og ga den ut på singel i 1965. Singelen kom på 33.-plass på R&B-lista, 48.-plass i [[Storbritannia]] og 108.-plass på pop-lista. På singelen ble sangen kalt *Tell Her I'm Not Home''.

## Referanser
Franck Dja Djédjé

**Franck Dja Djédjé** (født 2. juni 1986 i Abidjan) er en fransk-ivoriansk fotballspiller som spiller for den franske klubben US Cap d'Ail. Han spilte spiss i  i 2014-sesongen etter at han hadde forlatt den ukrainske klubben  på grunn av urolighetene i landet.

Dja Djédjé startet landslagskarrien på de aldersbestemte landslagene i Frankrike, men meldte senere overgang til Elfenbenskysten og var med i den ivorianske landslagstroppen under OL i 2008 i Beijing. Han fikk spille alle fire kampene i innledende runder før de ble slått ut.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dale Skoarbeiderforening

**Dale Skoarbeiderforening** var en fagforening som ble opprettet i juni/juli 1930. Første formann var Ole Pettersen. Forøvrig besto det første styret av Bjarne Langeland (kasserer), Anna Sundal (kasserer), Johan Dale og Andreas Heggheim. 32 skoarbeidere meldte seg inn i foreningen ved stiftelsen. I 1949 ble navnet endret til Dale Skoarbeiderforening.

## Arkiv
Dale Skoarbeiderforenings arkiv blir oppbevart på Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane.

## Eksterne lenker
* 
* Sogn og Fjordane fylkesarkiv: Dale Skoarbeiderforening
I’m Gonna Do All I Can (To Do Right By My Man)

***I'm Gonna Do All I Can (To Do Right By My Man)*** er en sang skrevet av Wayne Carson som ble spilt inn og gitt ut på singel med Ike & Tina Turner i 1969. Singelen kom på 46.-plass på R&B-lista og 98.-plass på pop-lista.
Jakov G. Sinaj

**Jakov Grigorjevitsj Sinaj** (født 21. september 1935 i Moskva; russisk: , engelsk transkripsjon *Yakov Grigorevich Sinai*) er en russisk matematiker. Han er professor ved Princeton University i USA og ved Landau-instituttet for teoretisk fysikk ved Det russiske vitenskapsakademi.

I 2014 er han mottager av Abelprisen «for hans vesentlige bidrag til dynamiske systemer, ergodeteori og matematisk fysikk».

## Priser og utmerkelser
* 1986: Boltzmann-gullmedaljen fra kommisjonen for statistisk fysikk ved International Union of Pure and Applied Physics
* 1992: Dirac-medaljen fra Abdus Salam internasjonale senter for teoretisk fysikk i Trieste
* 1993: Æresdoktor ved Universitetet i Warszawa
* 1997: Wolfprisen i matematikk
* 2002: Æresdoktor ved Budapests universitet for vitenskap og teknologi 
* 2002: Nemmers-prisen i matematikk
* 2005: Æresdoktor ved Det hebraiske universitetet i Jerusalem
* 2009: Henri Poincaré-prisen fra International Association of Mathematical Physics
* 2009: Dobrushins internasjonale pris fra instituttet for informasjonsoverføring ved Det russiske vitenskapsakademi
* 2010: Æresdoktor ved universitetet i Warwick
* 2013: Leroy P. Steele-prisen fra American Mathematical Society
* 2014: Abelprisen

## Referanser


## Eksterne lenker

* Om Sinaj på Abelprisen.no
Dokkveien (Oslo)

**Dokkveien** er en vei eller gate i Vika i bydel Frogner i Oslo. Veien er som en forlengelse av Cort Adelers gate over tilførselsrampen til Festningstunnelen og nedover mot Aker Brygge. Biltrafikken må snu i en snuplass nær hovedinngangen til Aker brygge (ved Stranden), mens trikkesporene fortsetter nordøstover forbi Vestbanestasjonen, Brynjulf Bulls plass og Rådhusplassen.

## Historie
Navnet er fra 1874, men gateløpet er lagt om flere ganger gjennom årene. Opprinnelig gikk veien i sikksakk gjennom det nåværende Aker Brygge-området. Fortsettelsen vestover fra Akers mekaniske verksted het Stubben og forbandt Dokkveien med Munkedamsveien. På enkelte kart er nordøstenden mot Vestbanestasjonen avmerket som Stranden.

I 1918–20 ble det oppført ny stasjonsbygning for lokaltrafikk ved Vestbanen, og sporområdet ble lagt om. Etter dette svingte Dokkveien seg rundt lokalstasjonsbygningen (nå: Mellomstasjonen) og gikk i en bue gjennom det området der det nå er elbilparkering, og opp mot Munkedamsveien. I denne perioden inngikk Dokkveien  i E18.

I forbindelse med byggingen av Festningstunnelen ble traseen lagt om på nytt, og veien går nå som beskrevet innledningsvis.

Terminalbygget på Aker Brygge har tidligere hatt adresse Dokkveien 1, men har i dag adresse Stranden 1. Ingen bygninger har nå adresse Dokkveien.

## Referanser


## Kilder
* Oslo byleksikon: Dokkveien

## Historiske bilder

Fil:NSB Vestbanestasjonen ved Brynjulf Bulls plass sett ovenfra. Gamle Vikagårder. Dokkveien, Enga (tidligere Engens gate), Skolegata. Tog, biler på parkeringsplass. Ca. 1955-60 Unknown A-70036 Ua 0.jpg|Dokkveien gikk vestover på sørsiden av Vestbanestasjonen (nederst i bildet), mens Engens gate gikk på nordsiden (øverst).
Fil:Dokkveien Unknown 1936 OBA A-20145-Uas-0014-001.jpg|Mellom Oslo V og Akers mekaniske verksted i 1936, mens det nye rådhuset reiser seg til venstre.
Fil:Dokkveien Unknown 1936 OBA A-20145-Uas-0014-003.jpg|Dokkveien (til venstre) langs Drammenbanen i 1936, mens Rådhuset reiser seg i bakgrunnen. Veien over sporene til høyre fører ned til Filipstadbrygga.
Fil:Dokkveien ved Akers mekaniske verksted Henrik Ørsted c1983-84 OMU OB.A9116.jpg|Dokkveien var en del av E18 forbi Akers mekaniske verksted.
Fil:Car park for electrically-powered automobiles in Aker Brygge 48.jpg|Dette var en del av Dokkveiens trasé før Festningstunnelen åpnet.
Alena Kánová

**Alena Kánová** (født 29. mars 1980 i Liptovský Mikuláš) er en slovakisk funksjonshemmet bordtennisspiller og rullestolcurlingspiller. Hun har vunnet både Paralympics, VM og EM som bordtennisspiller, og har 4.-plass fra VM i 2012 som fremste internasjonale meritt i rullestolcurling, der hun har vært *lead* på det slovakiske landslaget siden 2011. 

## Idrettskarriere
Kunkelová vant sin første EM-medalje i bordtennis ved EM 1997 i Stockholm, der hun fikk sølv i lag sammen med Mária Pillárová. Året etter fikk hun individuelt sølv ved VM 1998 i Frankrike, der hun tapte finalen for tyske Monica Bartheidel. Ved EM i 1999 fikk hun gull individuelt, og sølv i lagkonkurransen, igjen sammen med Mária Pillárová. 

Ved Paralympiske sommerleker 2000 i Sydney vant hun gull, etter å ha slått japanske Satoko Fujiwara i finalen. Hun fikk sølv individuelt ved EM 2001, her tapte hun finalen mot Stephanie Mariage fra Frankrike. I 2002 ble hun verdensmester, da hun vant TT2-klassen ved VM 2002 i Taipei, etter å ha slått Monica Bartheidel 3-0 i finalen. Hun fikk også 2.-plass i lagkonkurransen, klasse 4, sammen med Maria Pillarova. 

Hun kom på 3.-plass ved Paralympiske sommerleker 2004, og vant lagkonkurransen ved EM 2005, sammen med Mária Pillárová. Ved VM 2006 kom hun på 2.-plass, her tapte hun for kinesiske Li Qian i finalen. Ved EM 2007 i Kranjska Gora vant hun individuelt gull. 

Ved Paralympiske sommerleker 2008 spilte hun seg igjen fram til finalen, men tapte for Qian Li, og fikk 2.-plass, og ved EM 2009 vant hun TT2-klassen individuelt. Hun møtte Qian Li igjen i finalen i VM 2010 i Gwangju, og tapte denne, slik at hun kom på 2.-plass. 

Kunkelová var reserve ved kvalifiseringskonkurransen for VM i rullestolcurling 2011, men Slovakia kom på 6.-plass i kvalifiseringen, og ble ikke kvalifisert til VM 2011. Hun var lead da Slovakia vant kvalifiseringskonkurransen for VM i rullestolcurling 2012, og laget ble dermed kvalifisert til VM 2012. Der spilte de seg fram til bronsefinalen, men tapte denne 4-7 for Kina, og endte på 4.-plass. 

Hun deltok i bordtennis ved Paralympiske sommerleker 2012 i London, og fikk bronse i TT2-klassen. 

Ved VM i rullestolcurling 2013 kom Slovakia på 7.-plass. Hun var igjen lead ved Paralympiske vinterleker 2014 i Sotsji i Russland, der det slovakiske laget kom på 6.-plass. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Profil hos Slovakias paralympiske komité
* Profil hos WCF
* Profil hos Sotsji 2014 Paralympics
Hallvard Eggset

**Hallvard Eggset** (født 28. juli 1915, død 5. oktober 1999) var en norsk bonde og langrennsløper fra Alvdal med NM-seier. 

Han gikk for Alvdal Idrettslag. I 1939 satte han ny rekord i Birkebeinerrennet (først avviklet i 1932) med tiden 4.09.05, han vant da klassen 20 til 32 år. Han seiret også i *Trysilfemtien* (avholdt mellom 1930 og 1963). Eggset fikk sølvmedaljen på 15 km under NM på ski 1946, et knapt minutt bak Arve Ulseth fra Åmot. På 50 km, avvikla hjemme i Alvdal, ble han nummer seks og på 30 km nummer ni. Også i Holmenkollen ble han nummer seks på femmila. I 1947-sesongen gikk han helt til topps på NM-femmila, med sluttida 3.43.07 var han over seks minutter før nestemann på resultatlista, vinneren fra året før, Thorleif Vangen (1920–1996).

I 1948 tok Eggset andreplassen på femmila under ski-NM og i Holmenkollen. I NM ble han slått av Magnar Estenstad (1924–2004) med vel tre minutter, men den største prestasjonen for sesongen var Femmila i Holmenkollen. Eggset ble slått av den sterke svensken Harald Eriksson (født 1921) med to minutter og 25 sekunder, men hadde over fem minutter bedre sluttid enn nest beste nordmann.

Eggset var utdannet både på folkehøgskole og på landbruksskole. I det private var han gårdbruker fra han overtok heimgården Eggset i 1946 til 1980 da neste generasjon overtok. Han var også lokalpolitiker for Venstre og medlem av kommunestyret fra 1956 til 1963. Utover å ha vært distriktstaktsmann for Landbruksbanken i Nord-Østerdal var han styremedlem i Alvdal Bondelag og med i landsstyret for Norsk Sau og Geitavlslag.

## Meritter
* Norgesmesterskapet på ski 1938 på Mo i Rana:  Femteplass på 30 km
* Norgesmesterskapet på ski 1940 på Raufoss: Seier på 4x10 km stafett for Nord-Østerdal sammen med Kristian Lillegjelten (1914–1999) fra Os i Østerdalen, John Strickert fra Brekken og Annar Ryen (1909–1985) fra Dalsbygda
* Norgesmesterskapet på ski 1946: Sølvmedalje på 18 km
* Norgesmesterskapet på ski 1947: Gullmedalje på 50 km på Gjøvik
* Norgesmesterskapet på ski 1948: Sølvmedalje på 50 km på Lillehammer

## Referanser
Ancylonotini

* Se Systematisk inndeling

**Ancylonotini** er en gruppe av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore trebukker med lange antenner (gjerne betydelig lengre enn kroppen). På farge er de gjerne lyst grå- eller brunaktige med svarte flekker.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Afrika og Asia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Ancylonotini Lacordaire, 1869
******** Slekten *[[Agranolamia]]* Baguena, 1952
******** Slekten *[[Ancylonotopsis]]* Breuning, 1938
******** Slekten *[[Ancylonotus]]* Dejean, 1835
******** Slekten *[[Apalimnodes]]* Franz, 1966
******** Slekten *[[Cnemolia]]* Jordan, 1903
******** Slekten *[[Cnemolioides]]* Breuning, 1938
******** Slekten *[[Dorcoeax]]* Breuning, 1946
******** Slekten *[[Falsidactus]]* Breuning, 1938
******** Slekten *[[Gigantopalimna]]* Breuning, 1964
******** Slekten *[[Haploeax]]* Aurivillius, 1907
******** Slekten *[[Idactus]]* Pascoe, 1864
******** Slekten *[[Lasiopezus]]* Pascoe, 1895
******** Slekten *[[Latisternum]]* Jordan, 1894
******** Slekten *[[Mimocularia]]* Breuning, 1970
******** Slekten *[[Mimopezus]]* Breuning, 1970
******** Slekten *[[Oeax]]* Pascoe, 1864
******** Slekten *[[Palimna]]* Pascoe, 1862
******** Slekten *[[Palimnodes]]* Breuning, 1938
******** Slekten *[[Paraderpas]]* Breuning, 1968
******** Slekten *[[Paralatisternum]]* Breuning, 1963 - kanskje identisk med *[[Stenophloeus]]*
******** Slekten *[[Paridactus]]* Gahan, 1898
******** Slekten *[[Paroeax]]* Jordan, 1903
******** Slekten *[[Parorsidis]]* Breuning, 1935
******** Slekten *[[Phloeus]]* Jordan, 1903
******** Slekten *[[Prosidactus]]* Téocchi et al., 2010
******** Slekten *[[Pseudidactus]]* Breuning, 1977
******** Slekten *[[Pseudolatisternum]]* Breuning, 1938
******** Slekten *[[Pseudoparaphloeus]]* Sama, 2009
******** Slekten *[[Pseudopezus]]* Breuning, 1969
******** Slekten *[[Sarathropezus]]* Kolbe, 1893
******** Slekten *[[Scaposophroniella]]* Breuning, 1956
******** Slekten *[[Stenophloeus]]* Breuning, 1938
******** Slekten *[[Trichoeax]]* Breuning, 1938

## Kilder
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Idactus coquereli''
* Bilde av ''Lasiopezus nigromaculatus''
* Bilde av ''Palimna annulata''
* Bilde av ''Palimna liturata''
1-2-3

**1-2-3** kan referere til:

* Land Of 1000 Dances
* 1-2-3 (bensinstasjon)
* Lotus 1-2-3

## Se også
* 123 (tall)
Gimle terrasse (Oslo)

**Gimle terrasse** (1-9, 2-14) er en gate på Gimlehøyden i bydel Frogner i Oslo. Gaten skrår nordvestover fra Sophus Lies gate, krysser Fritzners gate ved den amerikanske kirken, dreier rett vest og krysser Thomas Heftyes gate før den ender i en blindvei.

Gimlenavnet kommer av den løkken som en gang var her. Løkkehuset står fortsatt og har adresse nr. 1. For øvrig består bebyggelsen av en rekke tomannsboliger fra 1912 og statstjenestemannsboliger fra 1920-tallet samt en bygård fra 1919 som senere er ombygget.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
2012 VP113

**** er et transneptunsk objekt og en sannsynlig kandidat til statusen som dvergplanet. Objektet ble oppdaget 5. november 2012 med National Optical Astronomy Observatory's 4-meter Víctor M. Blanco Telescope ved Cerro Tololo Inter-American Observatory. Oppdagelsen ble kunngjort 26. mars 2014.

Objektet har en absolutt størrelsesklasse på 4.1, og en diameter på mellom 315 og 460 km. Dette er omkring halvparten av diameteren til  Sedna.

 kan være et medlem av den hypotetiske Oorts sky. Det er det fjerneste objektet som har blitt registrert i solsystemet, og har et perihelion på 80.6 AE. Aphelion er hele 446 AE. Bare fire andre kjente objekter i solsystemet har periphelion større enn 47 AE: 90377 Sedna (76 AE),  (51 AE),  (48 AE) og  (47 AE).

## Referanser
Bæivasgiedde fjellstue

**Bæivasgiedde fjellstue** er en ubetjent ødestue i Karasjok kommune. Den ligger 40 kilometer (i luftlinje) sørvest for tettstedet Karasjok på vestbredden av elva Karasjokka.

På samme eiendom ligger også Bæivasgiedde kapell og et av rommene i fjellstua er forbeholdt presten til bruk under kirkehelgene om vinteren. Årlig er det gudstjeneste i kapellet på Maria budskapsdag som markerer når rendriftssamene begynner flyttingen til sommerbeite. Det har ikke vært fastboende på stedet, men området ligger sentralt til i vinterbeiteområdene for en rekke Karasjoksamer. Kapellet ble innviet i 1915. Dagens fjellstue er fra 1959 og er den tredje i rekken.

Statsbygg skriver *Bæivasgiedde*, men Statens kartverk staver navnet: *Beaivvašgieddi*. Fjellstua er i Statsbudsjettet definert som en ''ikke'' inntektsgivende eiendom.

## Referanser
Halvdan Svartes gate (Oslo)

**Halvdan Svartes gate** (1-13, 2-50) er en gate på Frogner og Skøyen i Oslo. Den går fra Frogner plass og ned til Drammensveien like øst for det tidligere Thunes mekaniske verksted på Skøyen. Dette er en viktig gjennomfartsåre som inngår i Ring 2.

Øvre del av gaten grenser mot Frognerparken i nord og har bygårder på sørsiden, der også Vigelandsmuseet befinner seg. Nærmere Skøyen (etter Frognerparken) er vestsiden mot Frognerelva preget av herskapelige villaer og tommansboliger fra tidlig på 1900-tallet. Blant kjente personer som har bodd her, er Christian og Oda Krohg. En statue av førstnevnte er å se på fortauet utenfor deres hjem i nr. 48. To lands ambassader — Spanias og Tyrkias — er å finne i denne gaten.

Gaten ble oppkalt etter Halvdan Svarte i 1896.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Artemisia.no beskriver et par av husene i gaten
*
Hjørungavåggata (Oslo)

**Hjørungavåggata** (1-3, ingen partallsadresser) er en gate på Skarpsno i bydel Frogner i Oslo. Den går mellom Tostrups gate og Nobels gate (like før denne krysser Drammensveien).

Gaten fikk sitt navn i 1901 etter slaget ved Hjørungavåg (986).

Langs gaten er det bygårder fra forskjellige deler av 1900-tallet.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Falcão

**Alessandro Rosa Vieira**, bedre kjent som **Falcão**, (født 8. juni 1977) er en brasiliansk futsalspiller.

## Eksterne lenker
* 
*
Lambrechts’ gate (Oslo)

**Lambrechts’ gate** (1–7, 2–8) er en gate på Frogner i Oslo. Den går mellom krysset Frognerveien/Vestheimgata og Bygdøy allé.

Gaten fikk sitt navn i 1901 etter høyesterettsjustitiarius Morten Diderik Lambrechts.

Alle partallsadressene er i den bygården som også har adresse Bygdøy allé 25, tegnet av Syver Nielsen og oppført i 1915.

## Referanser


## Kilder
* Oslo byleksikon: Lambrechts’ gate
Park Sung-chul

**Park Sung-chul** eller **Pak Song-chol** (født 2. september 1913 i Gyeongju i Korea, død 28. oktober 2008) var statsminister i Nord-Korea fra 1976 til 1977. Han var også utenriksminister fra 1959 til 1970.

## Referanser
Behrens’ gate (Oslo)

**Behrens' gate** (5-7, 2-8) er en gate på Frogner i Oslo. 
Den går mellom Oscars gate og Niels Juels gate, og krysser Skovveien på sin vei. Mellom Oscars gate og Skovveien er det gatetun. Pullerter litt sørøst for Skovveien hindrer gjennomkjøring.

Gaten fikk sitt navn i 1896 etter korpioneren Johan Diederich Behrens

Bebyggelsen langs gaten er leiegårder fra byggeboomen i 1898–1900. De er tegnet av Georges Heinecke (nr. 2), Carl Konopka (nr. 4 og 6), Carl Michalsen (nr. 5 og 7) og Carl Aaman (nr. 8).

## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* Artemisia.no beskriver flere av gårdene i gaten
*
Arve Ulseth

**Arve Ulseth** (født 28. september 1909, død 2. mars 1979) var en norsk langrennsløper fra Åmot med NM-seier.

Ulseth ble nummer fire på NM-tremila 1946 i Drammen. Senere i mesterskapet ble han norsk mester på 18 km med sluttiden 1.04.30, han slo dermed sølvvinneren Hallvard Eggset med 58 sekunder. Senere i sesongen tok han i Alvdal bronsemedaljen på femmila i NM på ski, slått med over fem og et halvt minutt av vinneren, Thorleif Vangen. Ulseth revansjerte seg i Holmenkollen, der han vant Femmila i Holmenkollen og Vangen ble bare nummer to. Ulseth, som normalt representerte «Østerdalslaget» (Østerdølenes lag i Oslo), la opp etter 1947-sesongen.

## Meritter
* Norgesmesterskapet på ski 1940 på Raufoss
** Andrepremie (sølv) på 30 km
* Norgesmesterskapet på ski 1946
** Fjerdepremie på 30 km og 
** Førstepremie (gull) på 18 km
** Tredjepremie (bronse) på 50 km
** 4x10 km stafett:  Førstepremie (gull) for laget "Oslo" sammen med Eldar Hagen, Bjarne Solvang og Thorleif Vangen
* Holmenkollrennene: Femtepremie i 1940
* Femmila i Holmenkollen: Seier i 1947

## Referanser
Anisocerini

* Se Systematisk inndeling

**Anisocerini** er en gruppe av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, brokete fargede trebukker. Kroppen er påfallende kort og bred. Antennene er lengre enn kroppen og har ofte påfallende hårdusker på noen av leddene.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Sør- og Mellom-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Anisocerini J. Thomson, 1860
******** Slekten *[[Acanthotritus]]* White, 1855
******** Slekten *[[Anisocerus]]* Lacordaire, 1830
******** Slekten *[[Badenella]]* Lane, 1964
******** Slekten *[[Batesbeltia]]* Lane, 1966
******** Slekten *[[Caciomorpha]]* J. Thomson, 1864
******** Slekten *[[Chalastinus]]* Bates, 1862
******** Slekten *[[Chapareia]]* Lane, 1950
******** Slekten *[[Cyclopeplus]]* J. Thomson, 1860
******** Slekten *[[Demophoo]]* J. Thomson, 1864
******** Slekten *[[Eusthenomus]]* Bates, 1875
******** Slekten *[[Fredlanella]]* Martins & Galileo, 1996
******** Slekten *[[Gounellea]]* Lane, 1964
******** Slekten *[[Gymnocerina]]* Lane, 1964
******** Slekten *[[Gymnocerus]]* Audinet-Serville, 1835
******** Slekten *[[Homoephloeus]]* Gahan, 1892
******** Slekten *[[Hoplistocerus]]* Blanchard, 1843
******** Slekten *[[Irundisaua]]* Martins & Galileo, 2005 - blir ofte regnet til Acanthoderini
******** Slekten *[[Jurua (bille)|Jurua]]* Lane, 1964
******** Slekten *[[Onychocerus]]*  Lacordaire, 1830
******** Slekten *[[Parachalastinus]]* Galileo & Martins, 2001
******** Slekten *[[Phacellocera]]* Laporte de Castelnau, 1840
******** Slekten *[[Phacellocerina]]* Lane, 1964
******** Slekten *[[Platysternus]]* Dejean, 1835
******** Slekten *[[Satipoella]]* Lane, 1964
******** Slekten *[[Thryallis]]* J. Thomson, 1858
******** Slekten *[[Trigonopeplus]]*  White, 1855
******** Slekten *[[Xylotribus]]*  Audinet-Serville, 1835

## Kilder
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Anisocerus stellatus'' 
* Bilde av ''Cyclopeplus peruvianus'' 
* Bilde av ''Onychocerus aculeiformis''
Ingegjerds vei (Oslo)

**Ingegjerds vei** er en vei på Frogner i Oslo. Den går mellom Bygdøy allé og Olav Kyrres gate, langs Skøyen–Filipstadlinjen.

Veien fikk navn i 1981 etter Ingegjerd, datter av Harald Hardråde og søster til Olav Kyrre.

Ingen hus har adresse Ingegjerds vei. Husene langs veien sogner til Olav Kyrres gate.

## Referanser


## Kilder
*
Leiv Eirikssons gate (Oslo)

**Leiv Eirikssons gate** (1-9, ingen partall) er en gate på Skillebekk i bydel Frogner i Oslo. Den går ned fra Ukrainas plass og Drammensveien mot Skøyen–Filipstadlinjen og fortsetter i Skarpsnogata etter en 90 graders sving mot øst. Bare østsiden har bebyggelse. På vestsiden er parkområder omkring den russiske ambassaden. Bebyggelsen er leiegårder fra perioden 1897–1902 tegnet av Ivar Cock og Ludwig Zapffe.

Gaten ble oppkalt etter Leiv Eiriksson i 1896.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Josef Horvath-saken

**Josef Horvath-saken** sikter til drapet på Josef Horvatn i 1983 og er en norsk uoppklart drapssak.

14. juni 1983 ble 41 år gamle Josef Horvath drept med kniv i leiligheten sin på Lindeberg i Oslo. Drapet ble oppdaget først 14 dager senere. En jevnaldrende mann fra byens uteliggermiljø var tiltalt, men ble frikjent.

## Referanser
Gange-Rolvs gate (Oslo)

**Gange-Rolvs gate** (1-5, 2-6) er en gate på Skarpsno i bydel Frogner i Oslo. Det er en blindvei på nedsiden av Drammensveien. Gaten fikk navn etter Gange-Rolv i 1901.

Det meste av bebyggelsen i gaten er fra tidlig på 1900-tallet. Nummer 1 er en bygning i nybarokk fra 1918, arkitekt Herman Major Backer. Kalles Villa Skarpsno. Nummer 2, b, c og d er rekkehus fra 1932 av Nicolai Beer og Jens Dunker. Rekkehusene er lokalt vernet som kulturminner.
I nummer 2 e er Villa Nøisomhed, også kalt Gulbransons løkke. Fra 1800-tallet, tredje kvartal.
I nummer 3 ligger et bolighus fra 1922 tegnet av Arnstein Arneberg.
Nummer 5 er en murvilla fra 1916. Bygningen huser Afghanistans ambassade. Tidligere holdt Indonesias ambassade til her. Nummer 6 er en frittliggende gård fra 1930, ark. M.A. Nissen. Tidligere var Drammensveien 90A regnet som Gange-Rolvs gate 7.

## Referanser


## Kilder
* Knut Are Tvedt (red): *[[Oslo byleksikon]]*, Kunnskapsforlaget 2010, side 197 og 407, ISBN 978-82-573-1760-7
* Byantikvarens gule liste

## Eksterne lenker
*
Frøyas gate (Oslo)

**Frøyas gate** (1-17, 2-12) er en gate på Skarpsno i bydel Frogner i Oslo. 

Den går som blindvei ned fra Drammensveien og deler seg i to etter å ha krysset Skøyen–Filipstadlinjen. Ved enden av den sydøstlige delen ligger parken Frøyas have. I tillegg til nevnte gatenumrene finnes det en rekke hus med adresse Drammensveien i Frøyas gate, deriblant Saudi-Arabias ambassade. I nr. 9 er Mexicos ambassade.

Gaten fikk navn i 1914 etter den norrøne gudinnen Frøya.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Bjørn Farmanns gate (Oslo)

**Bjørn Farmanns gate** (1-11B, 4-16) er en gate på Skillebekk i bydel Frogner i Oslo. Den går mellom Drammensveien og Skarpsnogata, parallelt med Leiv Eirikssons gate og Gabels gate.

Gaten fikk navn i 1896 etter småkongen Bjørn Farmann (død 927) fra Vestfold. Også enkelte andre gater i området har navn fra norsk historie.

Bebyggelsen er for en stor del leiegårder fra like før 1900.

## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* 
* Artemisia.no beskriver et par av gårdene i gaten
HMAS «Success» (OR 304)

**HMAS «Success» (OR 304)** er et logistikkfartøy eller «havgående oljeforsyningsskip» (eng. *underway replenishment oiler*) som for tiden er i aktiv tjeneste hos den australske marinen. Skipet ble bygget ved verftet Cockatoo Island Dockyard i Sydney i Australia i 1980-årene og satt i tjeneste for Fleet Base East (Østflåten) den 23. april 1986. HMAS «Success» er det eneste skipet av Durance-klassen som ble bygget utenfor Frankrike, og i tillegg det eneste skipet som til å begynne med ikke var i tjeneste hos *[[Marine nationale]]* (den franske marinen). Marinebasen HMAS «Kuttabul» i Sydney fungerer som hjemmehavn for HMAS «Success», og kaptein Allison Norris er per 2014 kommanderende offiser for mannskapet om bord på skipet.

Skipet var en del av den internasjonale koalisjonsstyrken som angrep Irak under Gulfkrigen i 1991, og ble sendt til Øst-Timor i 1999 og 2006 som svar på uroen der og for å stabilisere situasjonen. I første halvdel av 2011 fikk skipet påmontert et dobbeltskrog for å oppfylle de nye kravene til den internasjonale sjøfartsorganisasjonen (IMO). I mars 2014 ble HMAS «Success» sendt for å bistå i letingen etter mulige vrakrester fra Malaysia Airlines Flight 370 som var blitt oppdaget på satellittbilder tatt over det sørlige Indiahavet.

## Referanser

* 

## Eksterne lenker
* 
* https://web.archive.org/web/20140327204013/https://www.navy.gov.au/hmas-success-ii
Balders gate (Oslo)

**Balders gate** (1-15, 4, 8-12, 16-28) er en gate på Frogner i Oslo. Den går østover fra Frederik Stangs gate, og ved Vestheimgata svinger den nitti grader mot nord og krysser Frognerveien. Etter Løvenskiolds gate fortsetter gateløpet som Tors gate.

Gaten fikk navn i 1896 etter den norrøne guden Balder.

Langs gaten finner vi variert bebyggelse fra forskjellige tider.

## Bebyggelse

## Referanser




## Kilder
* Oslo byleksikon
* 

## Eksterne lenker
*
Thomas Bateman

**Thomas Bateman** (født 8. november 1821 i Rowsley, Derbyshire, død 28. august 1861 i Middleton by Youlgrave), var en britisk antikvar kjent for sine mange utgravninger av gravhauger.

## Biografi
Thomas Bateman var sønn av amatørarkeologen William Bateman. Etter farens død i 1835, ble Bateman oppdratt av sin bestefar, og fra 16 års alder hjalp han til med å drifte familiegodset Middleton Hall i Middleton-by-Youlgreave. Det var her han ble interessert i arkeologi og han ble sterkt påvirket av Richard Colt Hoares *Ancient History of North and South Wiltshire*. Batemans første erfaring med arkeologi kom med nedrivningen av en middelalderkirke i Bakewell. Han ble medlem av The British Archaeological Association i 1843, deltok i 1844 på en utgravning av en gravhaug i Canterbury. Året etter gravde han selv ut 38 gravhauger i Derbyshire og Staffordshire, og fikk kallenavnet "The Barrow Knight".

I 1847 ga han ut *Vestiges of the Antiquities of Derbyshire*, og fra 1848–1849 gravde han ut 50 hauger. Mellom 1851 og hans død i 1861 gravde han ut ytterlige 22 hauger. Hans andre bok, *Ten Years' Diggings in Celtic and Saxon Grave Hills in the Counties of Derby, Stafford and York*, ble utgitt året etter hans død.

## Publikasjoner
* Vestiges of the Antiquities of Derbyshire, and the Sepulchral Usages of Its Inhabitants (1848), with Stephen Glover
* A Descriptive Catalogue of the Antiquities and Miscellaneous Objects Preserved in the Museum of Thomas Bateman (1855)
* Ten Years' Diggings in Celtic and Saxon Grave Hills, in the Counties of Derby, Stafford, and York (1861)

## Referanser


* Marsden, B.M., 2007, *The Barrow Knight*, Ryestone Books ISBN 0-9509999-5-4

## Eksterne lenker
*
Magnus Barfots gate (Oslo)

**Magnus Barfots gate** (3-13, 2-14) er en gate på Frogner i Oslo. Den går parallelt med Drammensveien mellom Frøyas gate og Olav Kyrres gate.

Gaten fikk navn i 1914 etter Magnus Barfot.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rembrandt Bugatti

**Rembrandt Bugatti** (født 16. oktober 1884 i Milano, død 8. januar 1916 i Paris) var en italiensk billedhugger. Han var en yngre bror av bilkonstruktøren Ettore Bugatti. Bugattis verker omfatter i første rekke dyreskulpturer. En av Rembrandts skulpturer, en elefant fikk plass på fronten til biltypen *Bugatti Royale Sinsheim*. Rembrandt Bugatti lagde gjerne sine skulpturer mens han satt ute blant dyrene i dyrehagen. Han begikk selvmord i 1916.
## Bildegalleri

Fil:Goodwood2007-055a Bugatti Hood Ornament Type 41 Royale.jpg|Ornament på *Bugatti 41 Royale*
Fil:Bugatti Royale Sinsheim.jpg|Bugatti Royale Sinsheim med elefantornamentet på kjøleren.
Fil:Rembrandt bugatti 1910.jpg|Rembrandt Bugatti i Antwerpens dyrehage i 1910.
Fil:Rembrandt Bugatti - elephant.jpg|Elefant (1908).
Fil:Rembrandt bugatti zoo antwerpen 1910.jpg|Antwerpen Zoo 1910.

## Se også
* Bugatti
* Alfred Barye
* Émile Guillemin

## Referanser

## Eksterne lenker
* 
* 
* Bugattiutstillingen i Berlin 2014
Ingar Nilsens vei (Oslo)

**Ingar Nilsens vei** (1-7, ingen partallsadresser) er en vei på Skøyen i Oslo. Det er en blindvei nord for Drammensveien på østsiden av Frognerelva. Den regnes derfor til bydel Frogner, ikke Ullern.

Veien fikk sitt navn i 1951 etter høyesterettsadvokat Ingar Nilsen (1848–1903).

Bebyggelsen er for en stor del boligblokker fra 1940- og 1950-årene.

## Referanser


## Eksterne lenker
Gustav Vigelands vei (Oslo)

**Gustav Vigelands vei** (1-25, 2-54) er en vei på Skøyen (bydel Ullern) i Oslo.

Veien går fra Drammensveien på Skøyen og opp til Jonsrudveien ved Casinetto barnehage. Derfra forbinder et nett av gangstier veien med Frognerparken (med bl.a. Vigelandsanlegget), Vestre gravlund, Monolitveien og Skøyenveien.
 
Veien fikk navn i 1940 etter billedhuggeren Gustav Vigeland.

Veien har for en stor del villabebyggelse, med enkelte blokker og rekkehus nederst samt aller øverst. De sistnevnte er en del av *Casinetto borettslag*, som følger et høydedrag som går parallelt med veien, og som har adresser i denne veien og i Prinsessealleen.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*