open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Åpen mengde

En **åpen mengde** er i topologi intuitivt sett en mengde *U* som er slik at hvis man starter i et hvilket som helst punkt *x* i *U*, så kan man alltid bevege seg et lite stykke i en hvilken som helst retning fra *x* og fremdeles befinne seg i *U*. En åpen mengde kan også defineres som en mengde som ikke inneholder sine egne randpunkter. 

Et eksempel på åpne mengder er åpne intervaller. Et åpent intervall er et intervall uten endepunkter, som for eksempel intervallet (0,1), som inneholder alle tall mellom 0 og 1, men ikke tallene 0 og 1 selv. Intervallet [0,1], som inneholder alle tall mellom 0 og 1, inklusive endepunktene 0 og 1, er derimot en lukket mengde.

## Definisjon

### Metriske rom
For metriske rom har vi den følgende definisjonen av åpne mengder. (Metriske rom er en generalisering av vanlige euklidske rom, så denne definisjonen gjelder også for **R**n, og spesielt for den reelle tallinja.)

La *d*(*x*,*y*) betegne avstanden mellom de to punktene *x* og *y*.
En mengde *U* kalles *åpen* hvis det for ethvert element *x* i *U* finnes et tall *&epsilon;* > 0 slik at hvis *y* er et element med avstand mindre enn *&epsilon;* fra *x* (det vil si *d*(*x*,*y*) D_\varepsilon(x) = \{y : d(x,y) ,
det vil si mengden av alle de punktene som har avstand mindre enn *&epsilon;* til *x*. Vi definerer så en åpen mengde til å være en mengde *U* slik at det for ethvert element *x* i *U* finnes en *&epsilon;* > 0 slik at *D**&epsilon;*(*x*) &sub; U – det vil si at *&epsilon;*-omegnen om *x* er inneholdt i *U*.

Merk at verdien av *&epsilon;* avhenger av punktet *x*. Hvis *x* ligger nær randen av *U*, må *&epsilon;* være tilsvarende liten, men må likevel være større enn 0.

### Topologiske rom

I et topologisk rom defineres ikke åpne mengder ved hjelp av andre begreper, men anses som et fundamentalt konsept. Et topologisk rom består av en mengde *X* og en familie *S* av undermengder av *X*. Mengdene som er med i *S* antas å tilfredsstille visse betingelser som også blir tilfredsstilt av åpne mengder i metriske rom. En slik familie *S* kalles da en *topologi* på *X*, og medlemmene av *S* kalles *åpne mengder*.

Dette er en generalisering av åpne mengder i metriske rom: Hvis man tar et vilkårlig metrisk rom *M*, så vil de åpne mengdene som følger av definisjonen ovenfor, alltid tilfredsstille de betingelsene som settes for åpne mengder i et topologisk rom. Ethvert metrisk rom er dermed også, på en naturlig måte, et topologisk rom. Det omvendte gjelder imidlertid ikke.

## Eksempler

Intervallet (0,1) på den reelle tallinja er en åpen mengde. For hvis *x* er et tall som ligger mellom 0 og 1, så kan vi la *&epsilon;* = min(*x*, 1 - *x*). Da vil *&epsilon;*-omegnen om *x* være intervallet (*x*-*&epsilon;* , *x*+*&epsilon;*), som nødvendigvis er inneholdt i intervallet (0,1).

Intervallet [0,1] er derimot ikke en åpen mengde, for hvis vi setter *x* = 0, vil enhver *&epsilon;*-omegn om *x* inneholde negative tall, som ikke ligger i intervallet [0,1]:
Nival Interactive

**Nival Interactive** er et russisk produksjonsselskap hovedsakelig basert i Moskva som utvikler og utgir videospill. Det ble grunnlagt i 1996 av Sergei Orlovski.

## Spill
* Rage of Mages (1998)
* Rage of Mages II: Necromancer (1999)
* Etherlords (2001)
* Etherlords II (2003)
* Blitzkrieg (2003)
* Silent Storm (2003)
* Blitzkrieg II (2005)
* Hammer & Sickle (2005)
* Night Watch (2005) (basert på den russiske filmen med samme navn.)
* Heroes of Might and Magic V (2006)

## Eksterne lenker
*
EM i friidrett 1934 – 200 meter menn

Øvelsen **200 meter menn** ved EM i friidrett 1934 i Torino, Italia ble avholdt 8. og 9. september. 

Norge var ikke representert i øvelsen.

__NOTOC__
## Resultater

### Semifinaler
8. september

### Finalen
9. september

## Deltagelse
Ifølge uoffisiell telling, deltok 12 utøvere fra 8 nasjoner i øvelsen.

* (1)
* (1)
* (1)
* (2)
* (2)
* (1)
* (2)
* (2)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Resultater
* Norske EM-deltakere
Steilene fyrstasjon

**Steilene fyrstasjon** eller **Fyrsteilene fyrstasjon** er et fyr som ligger på øyen Fyrsteilene i Oslofjorden. vest for Nesoddlandet i Nesodden kommune i Akershus. Fyrsteilene hører til øygruppen Steilene. Fyret ble etablert i 1837 og avmannet og automatisert i 1984. Det ble da bygd en ny fyrlykt like ved den gamle bygningen.

I dag er fyret eid av Kystverket og blir leid av Oslofjordens Friluftsråd som driver utleie av fyrvokterbygningen.

## Kilder
*
*
Bremsnesfjorden

**Bremsnesfjorden** er en fjord i Averøy og Kristiansund kommuner på Nordmøre. Fjorden strekker seg 11 kilometer fra Norskehavet i sydlig retning mellom Averøya på vestsiden og Kirklandet, Innlandet og Frei på østsiden. Innenfor Sildvoldneset på Frei fortsetter fjorden som Kvernesfjorden videre innover.

Fjorden har innløp fra Norskehavet mellom Øksenvågen i vest og Meldalsholmen ved Kristiansund i øst. Kristiansund by ligger på østsiden av fjorden. Like innenfor innløpet går Brunsvikbukta inn til Brunsvika på Kirklandet og litt lenger sør går Sørsundet inn til sentrum av byen på nordsiden av øyen Innlandet. Mellom Innlandet og Frei, som inntil 2008 var egen kommune, ligger Bolgsvaet. På Frei går Møstavågen inn til bygden Møst.

På Averøya ved fjorden ligger Bremsnes, som fjorden er oppkalt etter.

I desember 2009 ble det åpnet en tunnel mellom Averøy og Kristiansund under Bremsnesfjorden.

## Referanser
Piedras undergrunnsstasjon

**Piedras undergrunnsstasjon** er en stasjon på linje A på Buenos Aires’ undergrunnsbane. Den ligger mellom stasjonene Perú og Lima.

Stasjonen ligger i krysset mellom gatene *Avenida de Mayo* og *Piedras* i et av Buenos Aires’ eldste strøk, Montserrat. Det er en travel stasjon, for den ligger i sentrum av Buenos Aires, og brukes av hundretusener for å komme seg til jobb.

Piedras var del av den første undergrunnsbanestrekninga som ble åpna, 1. desember 1913, og gikk mellom Plaza de Mayo og Plaza Miserere.

I 1997 ble Piedras undergrunnsstasjon erklært for et nasjonalt historisk monument.

## Referanser
Det norske kongeflagget

**Det norske kongeflagget** har røtter tilbake til middelalderen, og et nokså likt banner finnes i kongsdatteren Ingebjørgs segl fra 1318. Flagget har på rød bunn riksvåpenets kronede løve i gull i framlabbene en gull øks med sølv økseblad. Løven er et  gammelt kongesymbol fra Midtøsten, kjent bl.a. fra Bibelen. Øksen ble plassert i forlabbene ca. 1280 og skilte da den norske løve fra andre fyrsteløver. Øksen symboliserer Olav den helliges martyrdød på Stiklestad. Løven med øks er blitt tolket som å knytte Hellig-Olav som «Norges evige konge» til senere kongemakt.

Det norske middelalderflagget med kongens løvevåpen ble også brukt i noen tilfelle på festningsverk og på skip, inntil danskenes Dannebrog ble mer vanlig også i Norge fra 1600-tallet.

## Kongeflagget i unionstiden

Fra  1844 til 1905  var kongeflagget et orlogsflagg med unionsmerke, splitt og tunge, med kongevåpenet midt i korset. Kongevåpenet var identisk med unionsvåpenet, en sammenstilling i ett skjold av farger og figurer fra Sveriges og Norges riksvåpen.  Over skjoldet sto to kongekroner for å markere at kongen regjerte over to separate kongeriker, og det hele var omgitt av en våpenkappe med kongekrone på toppen. 

Unionskongene etter 1844 brukte det norske kongeflagget når de var i Norge, og et tilsvarende svensk kongeflagg i Sverige.

Det siste unionskongeflagget som vaiet over Slottet i Kristiania er nå en del av Bernadotte-samlingen i Stockholm.

## Kongeflagget etter 1905

15. november 1905 vedtok den norske regjeringen at kongeflagget skulle være et heraldisk våpenbanner med riksvåpenets løve på rød duk.  Orlogsskipet Heimdal  førte dette kongeflagget da kong Haakon VII kom til Kristiania 25. november. Løven med tilleggsfigurene øks og krone ble  utformet av maleren Eilif Peterssen og står i riksvåpenet, kongevåpenet og kongeflagget. Våpenfigurene i riksvåpenet er senere blitt noe omformet av Hallvard Trætteberg og Sverre Morken, mens Eilif Peterssens versjon fortsatt blir brukt i kongeflagget, kongevåpenet og kronprinsflagget.

## Bruken av kongeflagget
Frem til 2003 ble kongeflagget heist på Slottet når Kongen var hjemme. Dagens praksis går ut på at kongeflagget blir heist på Slottet når Kongen er i riket, med mindre han oppholder seg på Stiftsgården i Trondheim som da utgjør hans offisielle residens.

Når Kongen ikke er i landet, er kronprinsen regent, og derfor vaier kronprinsflagget over Slottet når Kongen er i utlendighet.  Dersom både Kongen og kronprinsen er utenlands, er det statsflagget som heises på flaggstangen over Slottet. Regjeringen alene utøver da Kongens myndighet etter Grunnloven § 41.

Kongeflagget blir også brukt på kongeskipet når Kongen er om bord.

Kronprinsflagget er mindre enn kongeflagget og har en butt splitt, ellers er duken og våpenet det samme.
## Kilder
*Universitetsbiblioteket – Det norske flagget
*NRK om flaggreglene
*Det norske kongeflagget på YouTube
*http://www.kongehuset.no/artikkel.html?tid=92585
Aud Blankholm

**Aud Blankholm** (født 1. november 1947 i Ørsta) er en norsk tidligere fagforeningsleder og direktør innen offentlig forvaltning. Hun er utdannet sykepleier.

I 1981 ble hun personlig sekretær for sosialminister Leif Arne Heløe, en stilling hun hadde frem til 1983. Fra 1983 til 1987 var hun leder av Norsk Sykepleierforbund. Hun var administrerende direktør ved Aker sykehus fra 1988 til hun i 1990 ble personaldirektør i Administrasjonsdepartementet. Senere samme år ble hun utnevnt til statens personaldirektør. Hun ble generalsekretær i Norsk Sykepleierforbund i 1995, en stilling som ble avbrutt en tid da hun var leder av Akademikernes Fellesorganisasjon fra 1999 til 2001.

## Utmerkelser
I 2004 ble Aud Blankholm utnevnt til æresmedlem i Norsk Sykepleierforbund (NSF). I begrunnelsen nevntes spesielt hennes innsats for å løfte sykepleiernes lønn, arbeidet for å sikre sykepleie som selvstendig fag under egen ledelse, kampen mot avkortet sykepleierutdanning og gjennomføringen av tidenes desentralisering i NSF på 1980-tallet. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Sykepleierforbundet om Aud Blankholm
* Æresmedlem
Alappuzha (distrikt)

**Alappuzha** (malayalam: ആലപ്പുഴ) er et distrikt i den indiske delstaten Kerala. Distriktets hovedstad er Alappuzha. 

## Demografi
Ved folketellingen i 2011 var det  innbyggere i distriktet, mot  i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 54,06 % av befolkningen.

Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 8,77 % i 2011 mot 10,73 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 947 i 2011 mot 956 i 2001. 
	
## Inndelinger
### Taluker
I Kerala er taluk det tredje administrative nivået, under staten og distriktene. Alappuzha distrikt har seks taluker. 
* Karthikappally
* Chengannur
* Mavelikkara
* Ambalappuzha
* Kuttanad
* Cherthala

## Byer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Organisasjonspsykologi

**Organisasjonspsykologi**, også kalt **arbeidspsykologi**, er et fag som omhandler hvordan individer fungerer i organisasjoner. Sett i et større perspektiv, er alle sosiale grupper en form for organisasjon og teoriene har derfor et bredt nedslagsfelt i forhold til hvordan mennesker samhandler. Faget handler i stor grad om hvordan personlighet og individuelle forskjeller gir individer varierende forutsetninger for å mestre en arbeidsoppgave og/eller -funksjon. Dette innebærer også teorier om motivasjon i arbeidslivet, stress på arbeidsplassen, læring og trening på arbeidsplassen (kompetanseutvikling) og beslutningsteori.

Forskjellige sider ved organisasjonspsykologien er mye anvendt på arbeidsplassene av ledere, personalkontor/HR-kontor, tillitsvalgte og andre. Forskningen og teoriene innen organisasjonspsykologi danner også grunnlaget for konsulentvirksomhet, både når det gjelder hvordan man kan skape velfungerende organisasjoner i form av organisasjonskultur og metodikk for ledelse av enkeltindivider.

## Litteratur
*Ståle Einarsen og Anders Skogstad (red.): *Det gode arbeidsmiljø. Krav og utfordringer.* 2. utgave. Fagbokforlaget, 2011. ISBN 978-82-450-0980-4
*Ståle Einarsen og Anders Skogstad (red.): *Den dyktige medarbeider. Behov og forventninger.* Fagbokforlaget, 2005. ISBN 978-82-450-0234-8
*Ståle Einarsen og Anders Skogstad (red.): *Ledelse på godt og vondt. Effektivitet og trivsel.*  Fagbokforlaget, 2002. ISBN 978-82-7674-738-6
*
Bo Lindman

**Bo Sigfrid Gabriel Lindman** (født 8. februar 1899 i Stockholm død 30. juli 1992 i Solna) var en svensk sportsutøver som deltok i flere olympiske leker, 1924 i Paris, 1928 i Amsterdam og 1932 i Los Angeles.

Lindman ble olympisk mester i moderne femkamp i OL 1924 i Paris. Han vant konkurransen foran tre landsmenn. Fire år senere, i OL 1928 i Amsterdam, kom han på andreplass bak landsmannen Sven Thofelt. Samme plassering fikk han i OL 1932 i Los Angeles, kun slått av landsmannen Johan Gabriel Oxenstierna. 
 
## OL-medaljer
*  1924  Paris -  **Gull** i moderne femkamp  Sverige
*  1928  Amsterdam - Sølv i moderne femkamp  Sverige
*  1932  USA - Sølv i moderne femkamp  Sverige

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sanntidsstrategispill

**Sanntidsstrategispill** (fra engelsk ***Real-time strategy***, forkortet **RTS**) er en videospillsjanger. Det er et strategispill som, i motsetning til turbaserte strategispill, fungerer i sanntid. Det betyr at alle spillere kan foreta sine trekk samtidig uten å vente på tur.

Det første spillet i denne kategorien var *[[Dune II]]*. Sjangeren er blitt spesielt populær gjennom titler som <u>''Age of Empires''</u>, *[[Age of Mythology]]*, *[[Command & Conquer]]*, *[[Red Alert]]*, *[[Warcraft]]*, *[[StarCraft]]* og *[[Sudden Strike]]*.

## Oppbygning
Innenfor sanntidsstrategispill er økonomisk anvendelse av tiden et krav. Om man lar tiden gå kan fiendens styrker nå å mobilisere (om det er et krigsspill) eller markedsforholdet endres (om det er et økonomispill). Motstykket er et tur-basert strategispill (som *[[Heroes of Might and Magic]]*), hvor spillet står stille og venter på at hver spiller har tur og gjør noe. Typisk bygger et sanntidsstrategispill på oppbyggelse av en base, innsamling av ressurser, opptrening og etablering av en hær og bekjempelse av fiendens styrker.

Det finnes en rekke sanntidsstrategispill hvor målet ikke er å bygge baser og samle inn ressurser, men hvor man får tildelt noen enheter, og hvis de drepes kan man ikke erstatte dem med unntak av forsterkninger som man ikke kontrollerer selv. Gjennom dette blir spilleren nødt til å være mer forsiktig ved å for eksempel å bruke taktikk for å vinne slaget eller å fullføre oppdraget.

## Noen spill i sjangeren

* *[[Age of Empires]]*
* *[[Age of Mythology]]*
* *[[Blitzkrieg (videospill)|Blitzkrieg]]*
* *[[Dune II]]*
* *[[Command & Conquer-serien]]*
* *[[Empire Earth]]*
* *[[Hegemony]]*-serien
* *[[League of Legends]]*
* *[[Rise of Nations]]*
* *[[StarCraft]]*
* *[[Stronghold]]*
* *[[Stronghold Crusader]]*
* *[[Sudden Strike]]*
* *[[Supreme Commander]]*
* *[[Total Annihilation]]*
* *[[Tribal Wars]]*
* *[[Warcraft]]*

## Referanser
Cicindela sylvatica

* *C. s. fasciatopunctata* Germar, 1845 
* *C. s. rubescens* Jeanne, 1967 

***Cicindela sylvatica*** er en av billene i delgruppen (underfamilien) sandjegere (Cicindelinae) i familiegruppen løpebiller.

## Utbredelse
*Cicindela sylvatica* finnes i Europa og er ikke uvanlig i Norge. Den er mest tallrik lengst sør i landet.

## Utseende
*Cicindela sylvatica* er opptil 15-19&nbsp;millimeter lang.  Den har en svart-brun farge med lyse tverrbånd på oversiden.  Undersiden er bronsefarget med en svak blåfarget glans. Munnskjoldet (clypus) og kjevene er mørke.

## Levevis
*Cicindela sylvatica* finnes i tilknytning til skog og foretrekker åpne solrike tørre lokaliteter, og finnes gjerne i veiskråninger og lignende. Både de voksne og larvene lever som rovdyr. Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

## Litteratur
* Lindroth, C.H. 1974. *Coleoptera: Carabidae*. Handbooks ident. Br. Insects 4 (2). side 1-146. British Entomological Society, London.
* Lindroth, C.H. 1985. *The Carabidae Coleoptera of Fennoscandia and Denmark*. Fauna Entomol. Scand. 15 (1) side 1-232
* Lindroth, C.H. 1986. *The Carabidae Coleoptera of Fennoscandia and Denmark*. Fauna Entomol. Scand. 15 (2) side 233-497.
* Lindroth, C.H. 1993. *Våra skalbaggar och hur man kãnner igen dem* (opptrykk av opprinnelig tre hefter (1942-1945. Bonnier forlag.) Fãltbiologerna. ca. 240 sider. ISBN 91-85094-722

## Eksterne lenker
* 
* Tree of Life – Sandjegere (Cicindelinae, Carabidae) engelskspråklig
* Cicindela online
* Norsk entomologisk forening
Georg von Braun

**Georg Gustaf Wilhelm von Braun** (født 21. mars 1886, død 23. august 1972) var en svensk rytter som deltok under OL 1920 i Antwerpen og OL 1924 i Paris.

Von Braun ble olympisk mester under OL 1920 i Antwerpen. Han var med på det svenske laget som vant lagkonkurransen i feltritt med 5057,5 poeng foran Italia med 4735,0. Det svenske laget besto av Gustaf Dyrsch på hesten «Salamis», Åge Lundström på «Ysra», Helmer Mörner på «Germania» og von Braun på hesten «Diana».

## OL-medaljer
* 1920  Antwerpen -  **Gull** i hestesport, feltritt lag  Sverige

## Eksterne lenker
*
65537 (tall)

**65&nbsp;537** er det 4. fermattallet og det største kjente fermattallet som er et primtall. 65&nbsp;537 har blitt brukt som modulus i tallteoretiske transformasjoner.

**65537** er heltallet etter 65536 og før 65538.

## I matematikk

65537 er det største kjente primtallet på formen 2^{2^{n}} +1 (n = 4). Derfor er en regulær polygon med 65537 sider  konstruerbar med passer og umerket linjal. I tallteori er primtall på denne formen kjent som fermatprimtall, oppkalt etter matematikeren Pierre de Fermat.

De eneste kjente fermatprimtallene er

2^{2^{0}} + 1 = 2^{1} + 1 = 3,

2^{2^{1}} + 1= 2^{2} +1 = 5,

2^{2^{2}} + 1 = 2^{4} +1 = 17,

2^{2^{3}} + 1= 2^{8} + 1= 257,

2^{2^{4}} + 1 = 2^{16} + 1 = 65537.

I 1732 fant Leonhard Euler ut at det neste fermattallet er sammensatt:

2^{2^{5}} + 1 = 2^{32} + 1 = 4294967297 = 641 \times 6700417

I 1880 viste Fortuné Landry at

2^{2^{6}} + 1 = 2^{64} + 1 = 274177 \times 67280421310721

65537 er også det 17. Jacobsthal–Lucas-tallet, og for tiden (2017) det største kjente heltallet *n* som gjør tallet 10^{n} + 27 til et sannsynlig primtall (probable prime).

## Anvendelser
65537 er ofte brukt som en offentlig eksponent i RSA-kryptosystemet. Fordi det er det fermattallet  med , er den vanlige forkortelsen "F" eller "F4". Denne verdien ses på som et klokt kompromiss, siden den er berømt for å være et primtall, stort nok til å unngå angrepene som små eksponenter gjør RSA sårbar for. På grunn av sin lave Hamming-vekt (antall 1-bits) kan den bli beregnet ekstremt hurtig på binære regnemaskiner, som ofte støtter skift- og inkrementinstruksjoner. Eksponenter i et hvilket som helst grunntall kan representeres som skift mot venstre i et posisjonelt grunntallsnotasjonssystem, så i totallssystemet er resultatet dobling—65536 er resultatet av inkrementell skifting av 1 med 16 plasser mot venstre, og 16 er i seg selv oppnåelig uten å laste en verdi inn i registeret (noe som kan være kostbart når registerinnholdet nærmer seg 64 bit), men null og én kan utledes "billigere".

65537 er også brukt som modulus i noen Lehmer-generatorer for tilfeldige tall, slik som den som brukes av ZX Spectrum, som sikrer at en hvilket som helst frøverdi vil bli relativt primisk til den, og effektiv reduksjon av modulusen ved hjelp av bitskift og subtraksjon er mulig.

## Referanser
Det norske Skogselskap

**Det norske Skogselskap** er en norsk ideell organisasjon som har som formål å fremme forståelsen av skogens betydning og bidra til et bærekraftig skogbruk. 

Organisasjonen ble stiftet 26. september 1898 på initiativ av Axel Heiberg.

Administrerende direktør i Det norske Skogselskap er Helene Nygaardsvik Ruud.
## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Høgronden

**Høgronden** er et fjell i Folldal kommune i Innlandet fylke. Det har en høyde på  meter over havet, og dermed et av de høyeste i Rondane.

Toppen er enkel å bestige på merket sti fra både Dørålseter og Bjørnhollia. Det aller greieste utgangspunktet er telt ved Langglupbekken i Langglupdalen sydøst for toppen.
__NOTOC__
## Se også
* Liste over Norges høyeste fjell
* Liste over fjell i Skandinavia

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* Interaktivt kart på godtur.no
Gilje (andre betydninger)

**Gilje** er benevnelse på en trang hylle i et ellers brattlendt terreng. Gilje kan også vise til:

* Gilje, en fiskemetode etter laks
* Gilje Tre, vindus- og ytterdørsfabrikk

## Se også
* Gilja
Midtronden

**Midtronden** er et fjell med to topper i Dovre kommune i Innlandet fylke i fjellområdet Rondane. Den vestligste toppen er høyest med , og dette er den fjerde høyeste toppen i Rondane. Den østlige toppen er  med en primærfaktor på 90 meter. Denne østlige toppen danner grensepunkt mellom Dovre og Folldal kommuner.

Berggrunnen er som ellers i Rondane av kvarttskifer (metasandstein), en hard metamorf bergart.

## Se også
* Liste over fjell i Skandinavia

## Referanser




## Eksterne lenker
* Beskrivelse av Midtronden Vest på peakbook.org
Døntefossen

**Døntefossen** er en foss i Døntelva, ei venstre sideelv til Rauma, mellom Flatmark og Verma i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Fossen har fire fall og det lengste av disse er om lag 200 meter langt. Høyden på fossen er usikker, men er ut fra topografiske kart rundt 700&nbsp;meter. 

## Se også
*Liste over norske fosser

## Kilder
* Døntefossen på World Waterfall Database

## Eksterne lenker
* Gammelt bilde av fossen
Amschel Mayer Rothschild

**Amschel Mayer von Rothschild** (født 12. juni 1773, død 6. desember 1855) var en tysk bankier. Han var eldste sønn av Mayer Amschel Rothschild.

Etter sin fars død i 1812, drev Rothschild og hans fire yngre brødre selskapet videre. Amschel Mayer drev forretningen i Frankfurt am Main, hvor hans far hadde grunnlagt virksomheten. Han ble Tysklands rikeste mann.

Han ble adlet av keiser Frans I av Østerrike i 1817, og ble i 1822 opphøyet i den østerrikske friherrestanden med tittelen Freiherr von Rothschild.
Han giftet seg med Eva Hanau i 1796, men døde barnløs.

## Referanser
Gilje

**Gilje** er en fiskeredskap som brukes til laksefiske. Den er også omtalt som *sittenot*, *sitjenot* eller *giljenot*. Den kan best beskrives som en krysning mellom en not og en stor håv.

Oppsettet består av en not som blir senket slik at det delvis ligger flatt under vann. Det er åpning i den retningen fisken antas å komme, og denne åpningen kan lett stenges ved å trekke i en snor. En laksegilje må overvåkes av en fisker som kan se fisken som har beveget seg inn i nota. En hvitmalt lem eller flake kan legges under nota for å gjøre det lettere å se fisken.   

Nota plasseres ut fra et nes eller en odde, på et sted er erfaring tilsier at fisken kommer. Slike steder har ofte vært brukt lenge.

Fiskeren plasseres enten i terrenget, dersom det er en loddrett fjellside opp fra sjøen med utsikt ned i nota. Over stupet må det være en liten hylle i fjellet (en *gilje*) der fiskeren befinner seg. Fisket er best i tussmørke.  

Alternativt kan det bygges et høyt stativ, en gilje, i eller ut fra strandkanten der fiskeren befinner seg.

Fisket foregår ved at man har en vaktpost, en fisker, som ser når der svømmer laks over nota. Den blir ledet inn mot toppen av nota &ndash; og så gjelder det å trekke opp kanten av nota før fisken rekker å snu. Vanligvis er garn- og notfiske etter laks i elver og innsjøer forbudt, men giljeeierne har dispensasjon ut fra at metoden er hevdvunnen på det aktuelle stedet.

Denne fiskemetoden har trolig røtter tilbake til steinalderen, og var utbredt på Vestlandet opp mot vår tid. I dag finnes bare få slike giljer i drift. 

Et synlig tegn på giljedrift kan være en hytte &ndash; eller tuftene etter en slik &ndash; på et ellers uforklarlig sted i brattfjellet ned mot elva, forbundet med en tydelig «geitesti», gjerne med trinnforsterkninger i jern eller treverk.

## Referanser


## Eksterne lenker
*Laksegiljene og sitjenota, Kulturhistorisk vegbok Hordaland
*Gilje, Store norske leksikon
Helmer Mörner

**Helmer Fredrik Gustafsson Mörner** (født 8. mai 1895, død 5. januar 1962)  var en svensk rytter som deltok under OL 1920 i Antwerpen og OL 1924 i Paris.

Mörner ble olympisk mester to ganger under OL 1920 i Antwerpen. Han vant både den individuelle og lagkonkurransen i feltritt. I den individuelle konkurransen vant han olympisk gull med hesten «Germania» foran sin landsmann Åge Lundström på «Ysra». Han var også med på det svenske laget som vant lagkonkurransen i feltritt med 5057,5 poeng foran Italia med 4735,0. Det svenske laget besto av Georg von Braun på hesten «Diana», Åge Lundström på «Ysra», Gustaf Dyrsch på «Salamis» og Mörner på hesten «Germania».

## OL-medaljer
* 1920  Antwerpen -  **Gull** i hestesport, feltritt  Sverige
* 1920  Antwerpen -  **Gull** i hestesport, feltritt lag  Sverige

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Digerronden

**Digerronden** er et fjell i Dovre kommune i Innlandet. Det har en høyde på  meter over havet, og er et av ti fjell i fjellområdet Rondane med høyde over  meter. Fjellet har en karakteristisk pyramideform.

## Se også
* Liste over fjell i Skandinavia

## Fotnoter



## Referanser


## Eksterne lenker
* Beskrivelse av Digerronden på peakbook.org
Kollam (distrikt)

**Kollam** (malayalam: കൊല്ലം ജില്ല) er et distrikt i den indiske delstaten Kerala. Distriktets hovedstad er Kollam. 

## Demografi
Ved folketellingen i 2011 var det  innbyggere i distriktet, mot  i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 45,11 % av befolkningen.

Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 9,05 % i 2011 mot 11,32 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 960 i 2011, det samme som i 2001. 
	
## Inndelinger
### Taluker
I Kerala er taluk det tredje administrative nivået, under staten og distriktene. Kollam distrikt har fem taluker. 
* Punalur
* Kunnathur
* Kottarakkara
* Karunagappally
* Kollam

## Byer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Astruptunet

**Astruptunet** er et museum og et tidligere gårdsbruk ved navn *Sandalstrand* på sørsiden av Jølstravatnet ved Sandal i Jølster i Sogn og Fjordane. Det er kjent som kunstnerhjem etter maleren Nikolai Astrup (1880–1928) som bygde ut gårdstunet og bodde der i årene 1914–1928.

## Historie, bygninger og bruk
Det opprinnelige huset, *Gamlestua*, har en historie tilbake til 1700-tallet, og ble kjøpt av Nikolai og Engel Astrup i 1912. Paret hadde giftet seg i 1907, og mislyktes med sitt første boligprosjekt før de i 1912 kjøpte Sandalstrand. De flyttet hit i 1914, og dette ble parets hjem som de bygde opp, utviklet og gjorde til sitt eget sted. Nikolai Astrup var født i Bremanger, men hadde vokst opp i prestegården i Jølster. I parets år sammen her bygde de ut tunet med større og flere hus – noen av dem var gamle bygninger som ble kjøpt og gjenoppsatt her. 

Huset og tunet er avbildet i flere av Astrups malerier. Ofte er det avbildet sammen med hagen, hvor Astrup blant annet dyrket epler og rabarbra. 

Huset eies i dag av Jølster kommune, som kjøpte eiendommen i 1964, mens Engel Astrup fremdeles bodde på gården. Hun døde året etter.  Ny galleribygning ble innviet jonsokhelga 1986. Museet ble i 2004 konsolidert med Sogn og Fjordane Kunstmuseum og i 2009 ble det videre en del av Musea i Sogn og Fjordane.  

Gårdsbruket er holdt vedlike slik det var da Astrup levde. Huset er tilgjengelig som museum med vekt på Astrups liv og kunst og gammel byggeskikk. Et servicebygg er planlagt, men er vanskelig å plassere i det særmerkte kulturlandskapet. 

## Referanser

## Eksterne lenker
* 
*
Lima undergrunnsstasjon

**Lima undergrunnsstasjon** er en stasjon på linje A på Buenos Aires’ undergrunnsbane. Den ligger mellom stasjonene Piedras og Sáenz Peña.

Stasjonen ligger i krysset mellom gatene *Avenida de Mayo* og *Lima*, i Buenos Aires’ mest pittoreske bydel, Montserrat. Lima er en travel stasjon, fordi den ligger i Buenos Aires’ sentrum og fordi den har tilknytning til stasjonen Avenida de Mayo på linje C.

Lima var del av den første undergrunnsbanestrekninga som ble åpna, 1. desember 1913, og da gikk mellom Plaza de Mayo og Plaza Miserere.

Gata stasjonen er oppkalt etter, har navn fra Perus hovedstad Lima. I 1997 ble Lima undergrunnsstasjon erklært for et nasjonalt historisk monument.

## Referanser
Elvesandjeger

**Elvesandjeger** (*Cicindela maritima*) er en av billene i delgruppen (underfamilien) sandjegere (Cicindelinae) i familiegruppen løpebiller. I Norge har elvesandjegeren fått status som prioritert art etter naturmangfoldloven, noe som innebærer at det er fastsatt spesielle regler som beskytter både den og habitatet den lever i.

## Utbredelse
Elvesandjeger er utbredt i Europa, Sibir og Mongolia. I Norge er den funnet på sandflater langs elvene Gaula, Gudbrandsdalslågen, Altaelva og Karasjokka. Sannsynligvis finnes det fortsatt også bestander langs Glomma.

## Utseende
Elvesandjeger er mellom 10&ndash;13&nbsp;millimeter lang.  Den har en svart-brun farge med lyse korte flekker som danner noe som ligner tverrbånd på oversiden. Munnskjoldet (clypus) og kjevene er lyse.

## Levevis
Elvesandjeger finnes i tilknytning til åpne solrike tørre lokaliteter, og finnes i Norge på store sandflater langs noen få store elver. I Danmark og Mellom-Europa er den derimot knyttet til havstrender. Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Både de voksne og larvene lever som rovdyr.

## Referanser




## Litteratur
* 
* Lindroth, C.H. 1974. *Coleoptera: Carabidae*. Handbooks ident. Br. Insects 4 (2). side 1-146. British Entomological Society, London.
* Lindroth, C.H. 1985. *The Carabidae Coleoptera of Fennoscandia and Denmark*. Fauna Entomol. Scand. 15 (1) side 1-232
* Lindroth, C.H. 1986. *The Carabidae Coleoptera of Fennoscandia and Denmark*. Fauna Entomol. Scand. 15 (2) side 233-497.
* Lindroth, C.H. 1993. *Våra skalbaggar och hur man kãnner igen dem* (opptrykk av opprinnelig tre hefter (1942-1945. Bonnier forlag.) Fãltbiologerna. ca. 240 sider. ISBN 91-85094-722

## Eksterne lenker
* 
* Elvesandjeger – en bille som kan bli borte Miljøverndepartementet
* Handlingsplan for elvesandjeger Direktoratet for naturforvaltning
* Tree of Life – Sandjegere (Cicindelinae, Carabidae) engelskspråklig
* Cicindela online
* Norsk Entomologisk forening 
* Miljøstatus i Norge: Elvesandjeger
Åge Lundström

**John Åge Lundström** (født 8. juni 1890 i Landskrona, død 26. september  1975) var en svensk rytter som deltok under OL 1920 i Antwerpen og OL 1924 i Paris.

Lundström ble olympisk mester under OL 1920 i Antwerpen. Han var med på det svenske laget som vant lagkonkurransen i feltritt med 5057,5 poeng foran Italia med 4735,0. Det svenske laget besto av Gustaf Dyrsch på hesten «Salamis», Helmer Mörner på «Germania», Georg von Braun på «Diana» og Lundström på «Ysra». I den individuelle konkurransen kom han på andreplass bak landsmannen Helmer Mörner. Fire år senere, under OL 1924 i Paris var han med på det svenske laget som vant lagkonkurransen i sprangridning.

## OL-medaljer
* 1920  Antwerpen -  **Gull** i hestesport, feltritt lag  Sverige
* 1924  Paris -  **Gull** i hestesport, sprangridning lag  Sverige
* 1920  Antwerpen -  Sølv i hestesport, feltritt  Sverige

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ippočohkka

**Ippočohkka** er et fjell sør i Narvik kommune i Nordland. Det har en høyde på 1&nbsp;727 meter over havet.

## Se også
*Liste over fjell i Skandinavia

## Fotnoter



## Referanser
Aravind Adiga

**Aravind Adiga** (født 1974 i Madras) er en indisk journalist og forfatter. For debutromanen *[[Hvit tiger]]* vant han Bookerprisen for 2008.

Aravind Adiga ble født i Chennai. Han vokste opp i Mangalore og studerte ved Canara High School og senere St. Aloysius' College, der han ble uteksaminert i 1990. Etter at han flyttet til Sydney i Australia sammen med familien, studerte han ved James Ruse Agricultural High School. Han studerte engelsk litteratur ved Columbia University, New York og Magdalen College ved University of Oxford.

## Karriere
Adiga startet journalistkarrieren som finansjournalist, han fikk blant annet publisert artikler i *[[Financial Times]]*, *[[Money (magasin)|Money]]* og *[[The Wall Street Journal]]*.

Senere arbeidet han i tre år som korrespondent for *[[Time Magazine]]*, før han ble frilansjournalist. I denne perioden skrev han *The White Tiger*. I dag er han bosatt i Mumbai.

## Bibliografi
* *[[Hvit tiger]]* (Cappelen Damm, 2008)
* *Mellom attentatene* (Cappelen Damm, 2010)
* *Siste mann i tårnet* (Cappelen Damm, 2012)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Omtale på Cappelen Damms nettsider
* Anmeldelse av ''The White Tiger'' av The Telegraph
Turms

**Turms** (gjengitt som 𐌕𐌖𐌓𐌑𐌌, *Turmś* i etruskisk alfabet) var i henhold til etruskisk mytologi likestilt med den greske guden Hermes og den romerske guden Merkur, budbringer mellom mennesker og gudene, og gud for handel og musikk. Han var avbildet skjeggløs med samme særskilte attributter som Hermes og Merkur: caduceus (merkurstav), petasos (solhatt), og sandaler (både hatten og sandalene var tidvis framstilt med vinger). Han er forstått som gudenes sendebud, særskilt Tinia (Jupiter/Zevs), skjønt også andre guder kunne benytte seg av hans tjenester.

Turms er også en figur i en bok av den finske forfatteren Mika Waltari, mest kjent for hans roman fra 1947, *[[Egypteren Sinuhe (roman)|Egypteren Sinuhe]]*, i hans *Turms the Immortal* (*Turms den udødelige*) som har handling fra de siste tider i den etruskiske sivilisasjon.

## I kunsten
Etruskisk kunst framstilte Turms ofte i hans rolle som psykopomp, den som ledet sjelen til etterlivet. I denne rollen er han tidvis vist på etruskiske sarkofager, i et tilfelle sammen med Charun og Kerberos (underverdens skremmende beist med tre hoder).

I et tilfelle er hans framstilt i posituren til en profet eller sannsiger, hans venstre fot løftet og hans høyre arm løftet med en finger rettet ut for å gi instruksjon. På en amfora fra rundt 550-540 f.Kr. med svartfigurer, nå i Antikksamlingen i München, eskorterer Turms, ledet av en eldre mann med hvitt skjegg, tre gudinner, Uni, Menrva og Turan til Elcsntre. Sistnevnte tilsvarer Paris fra Troja, og den kjente greske myten om Paris' dom, som etruskerne adopterte i sin mytologi.

I en annen framstilling er han navngitt med inskripsjonen 𐌕𐌖𐌓𐌌𐌑 𐌀𐌉𐌕𐌀𐌑, *Turmś Aitaś* («Turms av Hades»), han bringer skyggen til Tiresias for å rådføre seg med Odyssevs i underverden. Han opptrer også i scener med Hercle (Herakles) eller Persevs. 

Turms er mer kjent fra dekorasjoner på hverdagsobjekter, slik som speil, enn fra kultbilder, skjønt en dedikasjon synes å indikere eksistensen av et tempel for ham ved Cortona.

## Navn
Navnet Turms er av særskilt etruskisk opprinnelse, som det til Fufluns, og i kontrast til etruskiske guddommer som Hercle (Herakles) og Aplu (Apollon) som er navn importert fra gresk mytologi. Den franske forskeren Bernard Combet-Farnoux tolker kommentarer fra Servius og Macrobius som indikasjon på at «Hermes-Turms» hadde epitetet Camillus i betydningen «tjener» (det vil si av andre guddommer). En skolia (kommentar) på Kallimakhos føyde til at «Cadmilos er Hermes i Tyrrhenia»; Combet-Farnoux betrakter Camillus og Cadmilos som varianer av det samme navnet.

## Referanser


## Litteratur
* Combet-Farnoux, Bernard (1980): «Turms étrusque et la fonction de 'minister' de l'Hermès italique» i: *Mercure romain : Le culte public de Mercure et la fonction mercantile à Rome de la République archaïque à l'époque augustéenne*. École française de Rome. s. 171–217.
* Grummond, Nancy Thomson de (2006): *Etruscan Myth, Sacred History, and Legend*, UPenn Museum of Archaeology
Ban Chiang

**Ban Chiang** (thai: บ้านเชียง) er et fornminneområde i distriktet Nong Han i provinsen Udon Thani i Thailand. Siden 1992 har den vært en del av UNESCOs liste over verdensarven.

Ved oppdagelsen i 1957 fikk Ban Chiang stor oppmerksomhet på grunn av de vakkert rødmalte keramikkgjenstandene. Den første vitenskapelige utgravningen ble gjort i 1967, og det ble funnet flere skjeletter sammen gravgaver av bronse. Spor etter ris har også blitt funnet, hvilket indikerer at innbyggerne i bronsealderen var jordbrukere. I de eldste gravene har det ikke blitt funnet bronse, og tilhører derfor en neolittisk kultur. De yngste gravene er fra jernalderen.

De første dateringene ble utført med Termoluminiscensdatering og resulterte i en datering mellom 4420 f.Kr. og 3400 f.Kr., hvilket gjorde Ban Chiang til den eldste bronsealderkulturen i verden. Ved en senere utgravning, i 1974&ndash;1975, fant man tilstrekkelig med materiale til å kunne gjennomføre karbondatering, hvilket resulterte i en mye yngre datering. Den eldste gruppen fra bronsealderen dateres fra rundt 2100 f.Kr. til mellom 1320 f.Kr. og 1000 f.Kr..

I likhet med Norden ser det ut som om teknikken har kommet til landet ferdig utviklet, ettersom det ble brukt lite rent kobber. I den tidligste perioden (til og med ca. 900 f.Kr.) ble det brukt en legering med tinn, som ikke gir en bedre hardhet enn rent kobber, muligens fordi de store tinnforekomstene i fjellet gjorde dette relativt billig å bruke.

I den yngste perioden, 300 f.Kr. til 300 e.Kr. hadde legeringene en svært stor andel tinn, formodelig for å få det til å ligne gull, men som også gjør legeringene svært sprø.

## Litteratur
* Charles Higham, *Prehistoric Thailand*, ISBN 974-8225-30-5, pp 84-88

## Eksterne lenker
* 
* The Ban Chiang project  ved the University of Pennsylvania
* Ban Chiang gallery ved the University of Hawai'i
Balåifossen

**Balåifossen** er en foss i elva Balåi i Ulvik kommune i Hordaland, på sørøstsiden av Osafjorden. Den har tre fall, og det lengste av disse er 452&nbsp;meter. Fossen får hovedsakelig vann fra snøsmelting på Kyrelvfjellet over fossen, og den kan derfor bli helt tørr om sommeren og høsten. Fossen ses best fra veien på andre siden av fjorden. 

Balåifossen har en total fallhøyde på 850&nbsp;meter, og er i henhold til World Waterfall Database dermed den nest høyeste fossen i Norge og Europa, og den sjuende høyeste fossen i verden. 

## Se også
*Liste over norske fosser

## Referanser


## Eksterne lenker
* Gammelt bilde av Ulvik med Balåifossen i bakgrunnen
Drivandefossen

**Drivandefossen** er en foss i Åsetelvi, ei sideelv til Mørkrisdalselvi i Mørkrisdalen i Luster kommune i Sogn og Fjordane. Litt lengre ned i samme elva ligger Krekafossen.  

## Referanser


## Se også
*Liste over norske fosser
Thalna

**Thalna** er i etruskisk mytologi gudinnene for barnefødsler og var en av hustruene til himmelguden Tinia. Hun ble i etruskisk kunst avbildet som en ungdommelig kvinne. Hennes navn Thalna (Thalana) kan ha hatt betydningen «å vokse, å blomste, å gro».

Tidlig romersk mytologi fokuserte på komplekse og faste innbyrdes forhold mellom guder og mennesker. I dette opprettholdt romerne et stort utvalg av guddommer med uvanlig spesialiserte autoritetsområder. En undergruppe av guddommer dekket den alminnelig verden ved spedbarnsalder og barndom. Innenfor dette området ble Thalna tilkalt eller påkalt som en generell vokterske og beskyttende verge for barnefødsler. Hennes andre funksjoner synes å være vennskap og profetier.

Ettersom Thalnas navn ikke opptrer på Piacenzas lever eller i noen andre dedikasjonsobjekter er det vanskelig å si om Thalna var en virkelig gudinne med en kult i Etruria. Derimot opptrer hun på en rekke etruskiske bronsespeil (rundt 18) i et mangfold av scener og emner. I en av disse (ES 4) opptrer hun sammen med ung mann navngitt på speilet som Anchas, sittende kanskje på en seng og med ansiktene mot hverandre, i en kjærlig positur. I andre bronsespeil er hun tilstede i scener med fødsler og barndom. I annen kunst opptrer hun i selskap med Turan, Tinia, og Menrva. 

Et særtrekk med Thalna er at hun kan være framstilt som enten kvinne eller mann. Det er mulig at hun i scener med flere figurer kan bli identifisert som en mannlig figur grunnet plasseringen av navn rundt en scene. Denne framstillingen som mann/kvinne kan også ha sin årsak at hun ble oppfattet mer som en ånd enn som en gudinne, og at kunstnerne og deres patroner ikke hadde en sterk oppfatning om guddommens fysiske framtoning. Man kan minnes den romersk bønnen til guddommen, * si deo si deae*, «om enn gud eller gudinne».

## Referanser


## Litteratur
* Grummond, Nancy Thomson de (2006): ''Etruscan Myth, Sacred History, and Legend'', University of Pennsylvania Museum of Archaeology and Anthropology, ISBN 9781931707862
Vikøyri

**Vikøyri** (også brukt *Viksøyri*, lokalt kalt *Øyri*) er et tettsted og administrasjonssenteret i Vik kommune i Sogn og Fjordane. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger på sørsiden av Sognefjorden. Riksvei 13 går gjennom Vikøyri.

Middelalderkirkene Hove kirke og Hopperstad stavkirke samt Vik kirke fra 1877 ligger her.

## Referanser
Miloš Zeman

**Miloš Zeman** (født 28. september 1944 i Kolín) er en sosialdemokratisk politiker, som siden 8. mars 2013 er president i Tsjekkia. Han har tidligere vært statsminister.

I januar 2018 ble han gjenvalgt som president.

## Bakgrunn
Zeman har en eksamen i økonomi fra 1969.

I 1970 ble han ekskludert fra Alexander Dubčeks kommunistparti, der han hadde vært medlem siden 1968. I 1989 var han involvert i Fløyelsrevolusjonen og deltok der aktivt. I 1993 ble han formann i Det sosialdemokratiske parti (CSSD). Han ble statsminister etter valget i juni 1998.

Zeman forlot det sosialdemokratiske partiet i 2007 etter en konflikt med den daværende partilederen, Jiří Paroubek.

## Borgerrettspartiet
I oktober 2009 grunnla Zeman et nytt parti, Borgerrettspartiet.

I presidentvalget i januar 2013 gikk Zeman seirende ut av andre runde, der motkandidaten var Karel Schwarzenberg. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sørfjorden (Ullsfjord)

**Sørfjorden** (nordsamisk: *Moskavuotna*, kvensk: *Moskivuono*, begge brukt om hele Ullsfjorden) er den innerste delen av Ullsfjorden i Tromsø kommune i Troms.

Fjorden er 28&nbsp;kilometer lang, og begynner ved Storstraumen, mellom bygda Skarmunken i vest og Straumsnes i øst. På østsiden av fjorden ligger bygda Olderbakken, og på vestsiden ligger Sjursnes, som var kommunesenter i den tidligere Ullsfjord kommune. På Sjursnes ligger også Ullsfjord kirke. Fjorden er her rundt 4&nbsp;kilometer bred. Ved Skognes svinger Sørfjorden mot sørvest, og blir smalere. Rundt 10&nbsp;kilometer fra fjordbotnen går Lakselvbukta inn på østsiden av fjorden. Innerst i bukta ligger bygda Lakselvbukt, som i dag er den største bygda i fjorden. Sørfjorden slutter i en liten poll kalt Sjøvassbotn, som har innløp via et smalt sund kalt Sørstraumen. Fra Sjøvassbotn er det bare 3&nbsp;kilometer over til Balsfjorden.

Foruten bygdene som er nevnt ligger det langs hele Sørfjorden mange mindre bygder og bosetninger langs begge sider av fjorden. Fv51 og Fv52 går langs vestsiden av fjorden, mens Fv293 går langs østsiden. 

## Referanser
Kattfjorden

**Kattfjorden** (nordsamisk: **) er en fjord på nordvestsida av Kvaløya i Tromsø kommune i Troms. Fjorden er seks kilometer lang, fra Tussøya og sørøstover til Lauklinesøya der Nordfjorden går videre østover.

Fjorden har innløp mellom Angstaursundet på østsida av Tussøya i nord og Sandvika på sørsida av Tussøya i vest. Bygda Vasstrand ligger på østsida øst for Tussøya. Øvrige bygder ved fjorden er Sandneshamn på sørvestsida og Tulleng litt sør for Vasstrand. Ved Lauklinesøya deler fjorden seg i to; Nordfjorden går østover, mens Sørfjorden går sørover. 

Fylkesvei 862 går langs sørsida av fjorden. 

## Referanser
Nordfjorden (Kattfjord)

**Nordfjorden** er en fjord på Kvaløya i Tromsø kommune i Troms. Fjorden er 4,5 kilometer lang, og er en nordøstlig fortsettelse av Kattfjorden. Fjorden begynner mellom Lauklinesøya i nord og Skilneset i sør, hvor Kattfjorden deler seg i Nordfjorden og Sørfjorden.

Fylkesvei 862 går langs sørsida av fjorden, og på nordsida går en kommunal vei ut fjorden. Det ligger spedt bebyggelse på begge sider av fjorden. I fjordbotnen munner Storelva ut.

## Referanser
Sørfjorden (Kattfjord)

**Sørfjorden** er en fjord på Kvaløya i Tromsø kommune i Troms. Den er 2,5 kilometer lang, og er en sørlig arm av Kattfjorden.

Fjorden begynner mellom Skilneset på østsida av fjorden og Svartberget ved gården Løvland i vest. Den går nesten rett sørover til fjordbotnen, hvor den korte Storelva munner ut. Ved innløpet er fjorden rundt 1&nbsp;kilometer bred, men den smalner raskt inn og er over mesteparten av sin lengde mellom 200 og 500 meter bred. Fjorden ligger mellom bratte fjellsider, med Finnkollen (687&nbsp;moh) i øst og Raudfjellet (542&nbsp;moh) i vest. 

Det er bare en smal stripe mellom fjorden og fjellet hvor bosetning er mulig. Tross dette er det stort sett sammenhengende bebyggelse på begge sider av fjorden, med bygdesenteret Sjøtun på vestsida av fjorden. 

Fylkesvei 862 går langs fjorden på begge sider. 

## Referanser
Abdallah

**Abdallah** (arabisk: ) er et mannsnavn som betyr «Guds tjener». Navnet transkriberes også *Abdullah* og *ʿAbd Allah*.

*Abdullah* er den tyrkiske formen, og *Abdulah* den bosniske formen av navnet.

## Utbredelse
*Abdallah* er listet blant de ti mest utbredte arabiske mannsnavnene i *Dictionary of Arab Names*.

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* ʿAbd Allah Ḫalil (1892?-1970), sudanesisk politiker og tidligere statsminister
* Abdullah Ibrahim (f. 1934), sørafrikansk pianist og komponist
* Ali Abdullah Saleh (f. 1942), jemenittisk militær og politiker og tidligere president i Jemen
* Abdullah II av Jordan, (f. 1962), konge av Jordan
* Abdullah Alsabeehg (f. 1986), norsk politiker

## Referanser


## Eksterne lenker
Kyrfossen (Vik)

**Kyrfossen** er en foss i Kyrelvi, 0,5 km nordøst for Viksøyri i Vik kommune i Vestland. 

## Se også
*Liste over norske fosser

## Eksterne lenker
* Bilde av fossen
* Kyrfossen på World Waterfall Database
Langfoss (Aurskog-Høland)

**Langfoss** er en skihytte ved Langfossjøen utenfor tettstedet Momoen i Aurskog-Høland.  

Skihytten eies av Stangeskovene A/S 

Skigruppa i Høland Idretts- og Ungdomslag (HIUL) er leietager og opprettholder de tradisjonelle aktivitetene i vinterhalvåret. 

## Historie
Gjennom mesteparten av 1800-tallet var Langfossjøen og området rundt et levende bygdesamfunn med fastboende på Lognsetra, Måstad, Holmestrand, Tangerud og Langfoss. Christian Christiansen står som eier i 1865. Da han døde i 1914, hadde han for lengst tatt navnet Langfoss selv om familien ikke bodde der den tiden. Stangeskovene A/S som gjennom Stangs oppkjøp ble eier av skogen vest for sjøen, overtok etter hvert plassen Langfoss.

Etter at Tunsjø jeger- og fiskeforening i mange år leide Langfoss, overtok Momoen Idretts- og Ungdomslag (MIUL) leieforholdet i 1978. Dette ble da den første skihytte i Aurskog- Høland kommune med faste åpiningstider i helgene i tillegg til den årlige Langfossdagen, hver første søndag i mars. Leieforholdet ble videreført av skigruppa gjennom Høland Idretts- og Ungdomslag (HIUL) når Momoen Idretts- og Ungdomslag (MIUL)  og Høland Idrettslag slo seg sammen i 2016. 

## Referanser


## Eksterne kilder
* Høland Idretts- og Ungdomslag
* Stangeskovene A/S
Tonghe

**Tonghe** (kinesisk: 通河县; pinyin: * Tōnghé Xiàn*) er et fylke i provinsen Heilongjiang i Folkerepublikken Kina. Det ligger i den subprovinsielle by Harbin.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside
Lianping

**Lianping** (kinesisk: 连平县; pinyin: * Liánpíng Xiàn*) er et fylke i provinsen Guangdong i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Heyuan.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Samferdsel
Kinas riksvei 105 løper gjennom fylket. Denne viktige trafikkåren begynner i Beijing, løper sørover og ender ved kysten i Zhuhai i Guangdong. Den går innom større byer som Tianjin, Dezhou, Jining, Shangqiu, Jiujiang, Nanchang og Guangzhou.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Lokalregjeringens hjemmeside