Apache OpenOffice

**Apache OpenOffice** (**AOO**) er en kontorprogramvare som inneholder tekstbehandlingsprogram, regneark, presentasjonsprogram, tegneprogram og et databaseprogram. AOO er fri programvare, og distribueres av Apache Software Foundation under Apache-lisensen. Det betyr at både programmet og dets kildekode kan lastes ned gratis, og privatpersoner eller bedrifter kan selv gjøre endringer eller reparere feil. Kildekoden er skrevet i C++ og Java.

AOO benytter ODF som sitt primære dokumentformat. Dette er en ISO-standard som blant annet er tatt i bruk av offentlig sektor i Norge og EU for utveksling av digitale dokumenter. I tillegg støttes formatene til Microsoft Office og en rekke andre kontorprogrammer. AOO er multiplattform programvare, tilgjengelig for mange forskjellige operativsystemer, deriblant Microsoft Windows, macOS, Linux, Solaris, FreeBSD, NetBSD, OpenBSD og OS/2.

## Historie
Apache OpenOffices røtter kan spores tilbake til kontorprogrampakken StarOffice som ble utviklet av det tyske programvarefirmaet StarDivision i 1986. StarDivision ble kjøpt opp av amerikanske Sun Microsystems i 1999. I 2000 bestemte Sun seg for å frigjøre kildekoden til StarOffice i håp om at en med hjelp fra det åpne programvareutviklingsmiljøet kunne skape en reell konkurrent til Microsoft Office som på den tiden i praksis hadde monopol på kontorprogramvare. Dermed etablerte man den veldedige organisasjonen OpenOffice.org (OOo) og inviterte andre IT-firmaer til å være samarbeidspartnere.

I 2001 hadde programvarepakken allerede blitt lastet ned over én million ganger, før den var ferdigstilt. Dermed var suksessen sikret. Første ferdige versjon ble lansert i 2002. Programvarepakken ble raskt også inkludert som standard i de fleste større distribusjoner av GNU/Linux-baserte operativsystemer.

Utover midten av 2000-årene ble imidlertid stadig flere av programvarepartnerne, blant annet Ximian (senere kjøpt opp av Novell), SUSE, Debian GNU/Linux og Ubuntu stadig mer misfornøyde med treghet i OOo-systemet når det gjaldt å implementere rettelser og forbedringer foreslått av dem selv. Sun ble anklaget for å være tilbakeholdne med å implementere endringer de ikke sto bak selv, for å gjøre det lettere for seg selv å selge kommersielle produkter basert på kildekoden om ønskelig.

Dette ga opphav til prosjektet Go-Open Office (Go-oo) der ulike firmaer og organisasjoner samarbeidet om å utgi rettelser til Ooo så snart en ny versjon av OOo kom. Dette utviklet seg etterhvert til at en tok kildekoden til OOo og gjorde betydelige endringer i den før en redistribuerte hele pakken på nytt - i praksis en egen, OOo-basert kontorprogrampakke. Denne versjonen ble levert med de fleste større GNU/Linux-distribusjonene, uten at brukerne selv var klar over forskjellen - siden den fortsatt ble distribuert under samme navn.

I 2010 ble Sun kjøpt opp av Oracle. Dette førte til at man blant de uavhengige utviklerne i OOo begynte å bekymre seg for at Oracle enten ville legge ned OOo-prosjektet eller stramme inn på lisensbetingelsene, noe de allerede hadde gjort med et annet åpent prosjekt som stammet fra Sun, OpenSolaris. En forsøkte dermed å komme Oracle i forkjøpet ved å etablere en ny organisasjon, The Document Foundation (TDF) for å utvikle en ny kontorprogrampakke basert på OOo, og så inviterte man Oracle som samarbeidspartner.

Oracle nektet imidlertid deltakelse i prosjektet, og sparket alle medlemmer fra styret i OOo som også satt i TDF under anklage om interessekonflikt. Dermed gikk de fleste av utviklerne i OOo over til TDF og tok med seg mange av programvarepartnerne. Deltakerne i Go-oo valgte å slå sammen dette prosjektet med TDF, noe som i 2011 førte til lanseringen av LibreOffice.

Oracle, som dermed satt igjen med et prosjekt uten mesteparten av utviklerne, valgte å legge ned organisasjonen OOo og gi bort programvaren og rettighetene til Apache Foundation, en åpen programvare-organisasjon som er kjent for web-serverprogrammet Apache – den mest brukte webserveren på internett. Apache døpte om programvarepakken til Apache OpenOffice og relanserte den under sitt egen lisens-system i mai 2012., med støtte fra Oracle og IBM. Siden har IBM lagt ned sin satsing og det er mest frivillige utviklere igjen. Det har også vært stilt spørsmål ved hvorvidt det er behov for både AOO og LibreOffice.

I september 2016 gikk prosjektet ut i media med et rop etter flere utviklere, da de på grunn av for få aktive utviklere ikke lenger maktet å produsere nye utgivelser i samme tempo som før.

## Oversikt
Apache OpenOffice-prosjektet søker «*å som et brukernettverk, lage den ledende internasjonale kontorprogramvarepakken som vil kjøre på alle store plattformer og gi tilgang til all funksjonalitet og data gjennom åpene komponentbaserte API-er og XML-baserte filformater.*»

Apache OpenOffice søker å konkurrere med Microsoft Office og emulerer dets utseende og opplevelse der hvor det er passelig. Apache OpenOffice kan lese og skrive de fleste filformatene som kan finnes i Microsoft Office, og har mange andre bruksmuligheter, som er en essensiell egenskap med programvarepakken for mange brukere. Apache OpenOffice er i stand til å åpne eldre versjoner av Microsoft Office-formater og skadede filer som Microsoft Office selv ikke klarer å åpne.

De primære plattformene som Apache OpenOffice rettes mot er Microsoft Windows, macOS (OS X), Linux og Solaris. Det er også porteringer tilgjengelig eller under utvikling mange andre operativsystemer, slik som FreeBSD og OS/2.

En utgave av «Federal Computer Week» listet OpenOffice.org som en av «de fem stjernene av åpenkildekode-produkter.» I kontrast, ble OpenOffice.org i 2005 brukt av avisen «*[[The Guardian]]*» for å illustrere hva den hevdet er begrensningene til åpen kildekode-programvare, selv om artikkelen avslutter med å poengtere at programvaren kan være bedre enn MS Word for å skrive bøker.

### Komponenter
Apache OpenOffice er en samling programmer som virker tett sammen for å tilby egenskaper som forventes av en moderne kontorprogramvarepakke. Mange av komponentene er laget for å ligne de som er tilgjengelig i Microsoft Office. Komponentene som er tilgjengelig inkluderer:

; QuickStarter

Et lite program for Linux og Windows som kjører når maskinen starter. Det forhåndslaster hovedfilene for Apache OpenOffice slik at programmene kan startes raskere senere. Tiden det tar å åpne Apache OpenOffice programmer var en vanlig klagesak i versjon 1.0 av programvarepakken, og Quickstarter var en slags løsning. Substansielle forbedringer har blitt gjort på dette området for versjon 2.2.

; Makro-opptakeren

Benyttes for å ta opp brukeraksjoner og gjenta dem senere for å hjelpe med å automatisere oppgaver, benytter OOoBasic.

Det er ikke mulig å laste ned disse komponentene individuelt på Windows, selv om de kan installeres separat. De fleste Linuxdistribusjoner bryter ned komponentene i individuelle pakker, som kan lastes ned og installeres separat.

Bruk

OpenOffice.org er en viktig del av mange store linuxdistribusjoner, blant annet norske Skolelinux. Programpakken finnes på en rekke språk, inkludert  bokmål og nynorsk. Det finnes også ordlister til stavekontroll på både bokmål og nynorsk.

Makroer kan programmeres med OpenOffice.org-Basic som likner på MS-Basic, det finnes også API for C++ og Java.

## Utbredelse
Apache OpenOffice støtter OpenDocument (ODF), og har i tillegg en innebygd funksjon for å konvertere dokumenter til Portable Document Format (PDF). Programvarepakken tilfredsstiller således kravene til publisering av dokumenter i norsk forvaltning.

Et regjeringsoppnevnt standardiseringsråd skrev i en innstilling til Fornyingsdepartementet av 8. januar 2009, at PDF og ODF bør benyttes ved utveksling av dokumenter mellom offentlig sektor og innbyggere eller næringsliv. Rådet anbefalte at publikasjon av nye dokumenter i disse formatene blir påbudt fra og med 1. januar 2012. Alt tidligere publisert innhold ble foreslått konvertert til PDF og ODF innen 1. januar 2014. Innstillingen ble vedtatt av Stortinget 2. juli 2009.

Den 1. mars 2010 tok NRK i bruk OpenOffice.org på en del av sine datamaskiner. Mediabedriften hadde i mange år bare benyttet seg av Microsoft Office.

## Utvikling og varemerker
Kildekoden har hele tiden blitt utviklet av et brukernettverk der bidragsyterne inkluderer aktører som Novell, Red Hat, RedFlag CH2000, Google, IBM og selvsagt Sun Microsystems og Oracle. I tillegg har mer enn 450 000 mennesker i mange land bidratt til utviklingen av programpakken. Videre utvikling av produktet administreres av Podling Project Management Committee, inntil prosjektet blir "voksent" og går fra å være et inkubator-prosjekt hos Apache til å være et eget prosjekt.

Det offisielle navnet på produktet er Apache OpenOffice, og tidligere OpenOffice.org som det var kjent som før versjon 3.4. Det er egentlig misvisende å kun referere til OpenOffice, da dette er et varemerke som tilhører et selskap i Nederland som ble grunnlagt av bl.a. Wouter Hanegraaff, og benyttes også av Orange UK.

## Versjonshistorikk

## Avarter og kontroverser
Flere Linuxdistribusjoner, herav Ubuntu, openSUSE og Mandriva Linux, har benyttet en fork eller en uoffisiell avlegger av OpenOffice, kalt Go-oo, drevet av utviklere som var uenige med Sun/Oracle om retningen på prosjektet.

I 2010 ble The Document Foundation (TDF) opprettet og de videreførte Go-oo koden under nytt navn, LibreOffice, og mange utviklere som var gått lei av måten Oracle forvaltet produktet og utviklingsmiljøet sitt på. LibreOffice ble støttet av mange av Linux-distributørene og også mange andre bedrifter og organisasjoner i det vakuumet som oppstod mellom Oracle sin utviklings-stans før Apache kom igang med å overta. De som ikke gikk over til TDF, deriblant IBM, har vært aktive i å få flyttet over all koden fra Oracle til Apache og tilpasse programmet slik til Apache-lisensen. IBM har bl.a. donert forbedringene fra Lotus Sympony til Apache OpenOffice.

Mange mener at siden hovedgrunnen til at LibreOffice-forgreningen ble startet var misnøye med Oracle sitt forvalterskap, bør nå utviklermiljøene bak både LibreOffice og Apache OpenOffice samarbeide igjen. Det later ikke til å være så enkelt, delvis på grunn av vondt blod og personkonflikter og delvis på grunn av forskjellene mellom lisensene LGPL og ASL.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*