open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arne Scheie

**Arne Scheie** (født 1944) er en norsk sportsjournalist. Han jobbet som sportskommentator i NRK fra 1971 til 2013 med fotball og skihopping som spesialfelt.

Scheie er utdannet cand.mag. i statsvitenskap ved Universitetet i Oslo og var lærer mens han studerte. Han fikk et vikariat i NRK TV-sporten i 1971 og ble fast ansatt 1. september 1972. 

Han kommenterte sin første tysk-østerrikske hoppuka sesongen 1972/73, mens hans første tippekamp var Leicester–Tottenham på Filbert Street i 1973. I løpet av sin tid i NRK dekket Scheie åtte vinter-OL, kommenterte 871 fotballkamper og var til stede på 41 hoppuker. Det inkluderer 123 tippekamper og godt over 100 kamper med Norges herrelandslag i fotball.

Tidlig i sin karriere kommenterte Scheie også langrenn. Han var blant annet med som kommentator da Magne Myrmo ble den siste verdensmesteren på treski i 1974. Scheie har også kommentert skiskyting, svømming og bandy for NRK. 
 
Blant de kjente øyeblikkene i kommetatorvirksomheten er hans replikk til kollega Jon Herwig Carlsen etter at Tommy Ingebrigtsen hadde sikret VM-gull i storbakkerennet i Thunder Bay i 1995: «Får jeg kysse deg, Jon?», ropte Scheie, mens Carlsen svarte like spontant: «Ja! Kom igjen!». Også kommentaren «Vi har scoret i Marseille» etter Norges 2–1-seier over Brasil i VM i fotball i 1998 er blant hans mest kjente. Han huskes også for at han pleide å avslutte sine synspunkter og meninger med tilleggskommentaren "...det må det være lov til å si".

Scheie mottok Nikken-prisen i 2002 og fikk hedersprisen under Gullruten 2007. Hans siste fotballkamp som kommentator var cupfinalen mellom  og  23. november 2013.

I 2005 var han gjesteartist på Folk og Røveres singel «Supermann», som nådde 15.-plass på VG-lista.

## Referanser


## Eksterne lenker

* NRK: Arne Scheie (19. november 2010)
* Romerikes Blad: Punktum finale for Arne Scheie (23. november 2013)
* Nettavisen: – Jeg er verken geni eller idiot (5. november 2011)
Offentlig eiendom

**Offentlig eiendom** (engelsk ***public domain***) er åndsverk og fotografiske bilder som ingen har enerett til å råde over (opphavsrett til), enten fordi den opprinnelige rettighetshaveren selv har unntatt det fra rettsreglene om slik enerett, eller fordi verkets alder har overskredet grensen for hvor lenge noe kan være rettighetsbundet. I norsk rett kan begrepet offentlig eiendom virke noe misvisende, da råderetten normalt ikke overføres fra den opprinnelige rettighetshaveren til offentligheten, men snarere faller bort. I avtalesammenheng brukes derfor ofte begrepet «falt i det fri».  Et mindre brukt uttrykk for *public domain* er **allemannseie**.

## Vernetid

I Norge bortfaller opphavsretten til åndsverk normalt 70 år etter utløpet av rettighetshaverens dødsår, eller 70 år etter utløpet av det året åndsverket første gang ble publisert dersom rettighetshaver ikke er identifisert i publikasjonen. Verk fra andre land kan være underlagt kortere vernetid, basert på bestemmelsene i Bernkonvensjonen som sier at et verks vernetid ikke kan være lenger enn det som følger av lovgivningen i verkets hjemland. Standard vernetid etter konvensjonen er 50 år, og denne perioden kan ikke forkortes. Innen EØS-området, samt enkelte andre land (bla. USA) er vernetiden utvidet til 70 år, mens den i de fleste andre land vil være 50 år i tråd med konvensjonens hovedregel.

For fotografiske bilder uten verkshøyde bortfaller eneretten 15 år etter utløpet av fotografens dødsår, men likevel minst 50 år fra utløpet av det år bildet ble laget.

Selv om vernetiden er utløpt vil opphavspersonens ideelle rettigheter fortsatt være i behold. Det er således ikke tillatt å sette verket inn i en krenkende kontekst, og man plikter å opplyse om opphavspersonens navn ved offentliggjøring av verket.

## Opphavsrettslisenser

Den enkelte opphavsmann står fritt til å bestemme at verket hans skal kunne utnyttes fritt av allmennheten, noe som normalt gjøres ved at verket tilgjengeliggjøres i tilknytning til spesielle lisenser som kan fastsette ulike bestemmelser for hvordan og i hvilke sammenhenger verket kan utnyttes (såkalt *åpent innhold*). De meste kjente er utarbeidet av Creative Commons, som har flere lisenser med ulike bestemmelser.

Wikipedia er et eksempel på et prosjekt som lisensieres under Creative Commons-lisensen Navngivelse-Del på samme vilkår. I de siste årene har også flere forfattere gitt ut sine bøker under slike lisenser.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Creative Commons
Kanaløyene

**Kanaløyene** er en øygruppe utenfor kysten av Normandie, Frankrike, i Den engelske kanal. Øygruppen består av to *bailiwicks* (fogdesogn), som er kronbesittelser og inngår i hertugdømmet Normandie. Kanaløyene inngår i den større øygruppen De britiske øyer.

I 1204 mistet den engelske kongen kontrollen over fastlandet og etter det har Kanaløyene blitt styrt uavhengig av fastlandsnormandie.

Tyskland okkuperte Kanaløyene under andre verdenskrig. Victor Hugo tilbrakte mange år i eksil på Guernsey og skrev *Les Mis&eacute;rables* der.

Beboerne her har britiske pass med tittelen  «British Islands, Bailiwick of Jersey» eller «British Islands, Bailiwick of Guernsey», i motsetning til britene, som har «United Kingdom».

Øygruppen er ikke medlem av EU.

## Øyer
Bailiwick of Guernsey:
* Guernsey
* Alderney
* Sark
* Herm
* Jethou
* Brecqhou
* Burhou
* Lihou
* andre mindre øyer og holmer

Bailiwick of Jersey:
* Jersey
* Minquiers
* Ecréhous

## Eksterne lenker

* States of Alderney
* States of Guernsey
* States of Jersey
* Seigneur of Sark 
* Channel Islands at Britlink
Kronbesittelse

**Kronbesittelse** er en stat som er underlagt den britiske monarken som sådan, i motsetning til oversjøiske territorier, som er underlagt den britiske statens overhøyhet. En kronbesittelse er ikke en del av Storbritannia. Det finnes tre kronbesittelser: Jersey, Guernsey (Kanaløyene) og Man.

Ved å være en uavhengig administrert embetsområde er kronbesittelser ikke en del av Storbritannia eller britisk oversjøisk territorium. De er selvstyrte besittelser underlagt den britiske kronen (definert som unike i hver jurisdiksjon). Imidlertid er kronbesittelsene internasjonal anerkjent som «territorier som Storbritannia er ansvarlig for». Som resultat av dette er de ikke medlem av Samveldet av nasjoner, EU, og andre internasjonale organisasjoner, men er medlemmer av Det britisk-irske råd. De er ikke en del av Den europeiske union (EU), men omfattes likevel av EUs tollunion og Storbritannias tiltredelsestraktat med EU regulerer ellers kronbesittelsenes forhold til EU.

Kronbesittelsene har gjennom sine lovgivende forsamlinger makt til vedta lovgivning som har effekt for dem selv, med samtykke fra kronen, *Privy Council* for Kanaløyene, og viseguvernøren for Man. I 2005 fulgte Jersey etter Man og Guernsey i å opprette rollen som førsteminister (*Chief Minister*) for å tjenestegjøre som øyas regjeringsleder.

## Referanser


## Eksterne lenker

*States of Jersey
*States of Guernsey
*Isle of Man Government
*Ministry of Justice UK
Femtekolonne

**Femtekolonne** er en betegnelse for borgere i et land som under krig sympatiserer med fienden og driver politisk og militært undergravingsarbeid bak egne linjer. En *femtekolonnist* kan være infiltratør, spion, sabotør eller simpelthen sympatisør.

Uttrykket er først dokumentert under den spanske borgerkrig (1936–1939), da det ble brukt av nasjonalistgeneralen Emilio Mola. Han sendte styrker i fire kolonner mot Madrid, og under en radiotale sa han at det også var en femte kolonne (spansk: *quinta columna*) som var inne i byen allerede som politisk samarbeidet med Franco for å undergrave regjeringen.

Det ble også brukt sammen med beskrivelsen av å være sionister av det kommunistiske styret i Polen i 1960-årene, da i sammenheng med utdrivelsen av de fleste resterende jøder som fortsatt befant seg i Polen etter den andre verdenskrig. Det har også blitt brukt av Lev Trotskij som navn på den sovjetiske Femte armé, men da uten noen spesiell betydning.

## Referanser


## Litteratur
* Bilek, Bohumil (1945): *Fifth Column at Work*, London: Trinity. Beskrivelse av den tyske minoriteten i Tsjekkoslovakia.
* Loeffel, Robert (2015): *The Fifth Column in World War II: Suspected Subversives in the Pacific War and Australia*, Palgrave.
Frode Grodås

**Frode Grodås** (født 1964) er en norsk tidligere fotballspiller, siden fotballtrener. Grodås er siden 2010 målvaktstrener for .

## Bakgrunn
Grodås er født og oppvokst på Grodås i den vesle bygda Hornindal. Han ble tidlig hentet til Sogndal som fotballmålvakt, og har siden ikke flyttet tilbake til Nordfjord. Han er far til Victor Grodås (født 1991), som vant Norgesmesterskapet i fotball for menn 2012 med Hødd, og spilte fotball for Kongsvinger mellom  2020 til 2023.

## Spillerkarriere
Grodås hadde en over 20 år lang spillerkarriere som målvakt på topplan, og var blant annet norsk landslagskaptein i VM i 1998. Han debuterte i den norske toppdivisjonen som 17-åring i 1982 for Sogndal, og spilte sin siste landskamp for  over 20 år senere, mot  i 2002. Han oppnådde 50 landskamper for , med ilddåp mot Polen i 1993 da Erik Thorstvedt ble utvist i det 57. minutt for å ha felt Roman Kosecki som bakerste mann. Grodås holdt målet rent, og Norge vant 1–0 på hjemmebane. Tre av høydepunktene i den lange karrieren var i seieren over  i VM 1998, finaleseieren i den engelske FA-cupen i 1997 med Chelsea og seriemesterskapet med Lillestrøm i 1989.

Han  tilbrakte seks år utenlands, i England, Tyskland og Spania. Sin første utenlandskamp fikk han i september 1996 etter at Ruud Gullit hadde brakt ham på lån til Chelsea for 600&nbsp;000 kroner, men laget tapte 1–3 i Ligacupen for Blackpool FC. Sin debut i ligaen fikk han mange uker senere, da han stod hele kampen og hans to fantomredninger mot slutten reddet uavgjort 1–1 mot Blackburn. Gullit skrøt av ham og ga ham kontrakt til sommeren 1999. Grodås spilte hele finalen i FA-cupen den 17. mai 1997, og ble andre nordmann etter Erik Thorstvedt som gjorde så etter å ha vunnet 2–0 over Middlesbrough. I januar 1998 gikk han som Erik Thorstvedt over til Tottenham der han i kampen mot andrekeeper Espen Baardsen og førstekeeper Ian Walker, ikke fikk en eneste kamp. Han gikk derfor til UEFA-cupmestrene Schalke 04 i juli 1998 på treårs-kontrakt og debuterte umiddelbart. Et fingerbrudd i september 1998 brakte ham til å bli klubbens tredjevalg, og han gikk til et to-måneders utlån for Racing Santander i april 1999. Han spilte hele kampen da Schalke tapte den tyske ligacupfinalen i juli 2001 mot Hertha Berlin med 1–4. Det var Lars Tjærnås som i januar 2002 brakte ham til , der Grodås  avsluttet karrieren. Han ble etter seks kamper vurdert som målvakt på landslaget av daværende keepertrener Erik Thorstvedt.

## Trenerkarriere
Grodås begynte sin trenerkarriere i den norske klubben Ham-Kam foran 2006-sesongen i ett tett samarbeid sammen med sportssjef Lars Tjærnås. 2006-sesongen resulterte i direkte nedrykk, noe som førte til at klubben og Grodås selv kom til enighet om å avslutte samarbeidet etter en kort evalueringsprosess den 8. november 2006. Etter å ha fungert som målvaktstrener for Lillestrøm Sportsklubb i perioden 2007 til 2010, er han fra sistnevnte år målvaktstrener for .

## Oppmerksomhet
Grodås' historie er fortalt i boka «50 idrettsheltar frå Sogn og Fjordane», fra 2017, av NRK-journalist Rune Fossum Lillesvangstu.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Liv Grete Skjelbreid

**Liv Grete Skjelbreid** (tidligere **Skjelbreid Poirée**; født 7. juli 1974 i Bergen, fra Hålandsdalen i Fusa) er en norsk tidligere skiskytter og tidligere ekspertkommentator. 

Hun har vunnet åtte gullmedaljer i VM i skiskyting (seks individuelle, en i stafett og en i lagkonkurranse), to OL-sølv (ett i stafett), 1 OL-bronse og 22 enkeltseire i verdenscupen i skiskyting. 

I Nagano-OL i 1998 fikk hun bronsemedalje på stafetten sammen med Norges lag, der også søsteren Ann-Elen deltok. Hun var norsk flaggbærer i vinter-OL 2002 i Salt Lake City. I Salt Lake City OL i 2002 ble hun den første norske kvinnen med individuell OL-medalje i skiskyting, da hun tok sølvmedalje på den innledende 15-kilometeren. På stafetten ble det også sølvmedalje – igjen sammen med storesøsteren. I 2000 mottok hun Porsgrunds Porselænsfabriks Ærespris. Hun ble den første kvinnelige skiskytteren som tok fire gullmedaljer i ett og samme verdensmesterskap, i Oberhof i 2004. Hun vant også verdenscupen sammenlagt i 2003/2004. 26. mars 2006 gjennomførte Skjelbreid sin siste internasjonale konkurranse i Holmenkollen. Etter at hun la opp som aktiv skiskytter, var hun i 16 år fram til 2022 en av NRKs ekspertkommentatorer på skiskyting.

I perioden 1990–1993 var hun elev ved NTG Geilo. Fra 2000 til 2013 var hun gift med den franske skiskytteren Raphaël Poirée. I 2011 var hun med i tredje utgave av *[[Mesternes Mester]]* på NRK.

## Meritter
### Olympiske leker

*3 medaljer (2 sølv, 1 bronse)*

### Verdensmesterskap

*12 medaljer (8 gull, 3 sølv, 2 bronse)*

:**Lagkonkurransen ble fjernet som øvelse i 1998, og jaktstart ble lagt til i 1997, mens felllesstart ble lagt til i 1999 og miks-stafett i 2005.*

## Verdenscupseire

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Nidelva

**Nidelva** er navnet på to norske elver:

* Nidelva (Trøndelag)
* Nidelva (Agder)

Skipsnavn:

* DS «Nidelven» (1850)
Nidelva (Agder)

**Nidelva** er hovedelva i Arendalsvassdraget i Agder. Den har navnet fra der Nisserelva og Fyresdalsåna renner sammen, og til utløpet ved Arendal. Et tidligere navn på elva var Nidarå, dette navnet gjenfinnes ennå i firmanavn og lignende.

Elva Gjøv, med utspring i Nesvatn, renner også ut i Nidelva. Vassdraget er utbygd med flere kraftverk.

Nidelva er lakseførende på en 22 kilometer lang strekning opp til Evenstad kraftverk. Elva har ikke reproduserende laks, og det planlegges derfor kalking og kultivering.

Ved Rygene er gjennomsnittlig vannføring 110 m³/s. Den høyeste vannføringen ble målt høsten 1987. Da passerte ca. 1200 m³/s Rygene kraftverk.

Nidelva er en del av Arendalsvassdraget, som i norsk sammenheng er et av de mest regulerte vassdrag, med til sammen 16 kraftverk.

Nidelva har tre utløp, et mot Arendal, et mellom Hisøy og Gjervoldsøy og et på vestsiden av Gjervoldsøy.

## Navnet
Betydningen av elvenavnet er omdiskutert og ikke sikkert tolket. Ifølge Norsk stadnamnleksikon (4. utg. 1997) kan det bety:

* til adverbet *ned*, gno. niðr, 'elva som ligg lågt nede' (Rygh)
* i skyld med gotisk *nidwa* f 'rust' 
* med latin *nitere* 'skine', *nitor* m 'skin', altså 'den skinande elva' (E. Hellquist)
* til nyislandsk niður m, gno. **niðr* m? 'elvebrus', 'den brusande elva (M. Olsen)
* til ei indoeuropeisk rot */nid/- 'strøyme', flyte' (J. Sandnes)

## Bilder

Fil:Froland Nidelva dam.jpg|Haugsjådammen ovenfor Bøylefoss.
Fil:Froland-Nidelva-a.JPG|Nidelva nedenfor Froland kirke 
Fil:Nidelva ved Blakstad.JPG|Nidelva sett fra Blakstad bru. Brukar etter en eldre Blakstad bru er synlige i bildet. 
Fil:Fv161 fra Furre bru til 42 Ovelandsdalen i Froland IMG 5663.jpg|Furre bru krysser Nidelva på Løddesøl 


## Referanser




## Litteratur
*Andreas Vevstad:  Arendalsvassdraget - et vassdrag i samfunnets tjeneste. 
*Nidelva - kulturhistorisk guide. AB Forlag 1991.
Norsk kaldblodstraver

**Kaldblodstraveren** er en sterk og hardfør kaldblodsrase, populær i Norge. Rasen stammer fra den norske dølahesten, og er med tiden blitt foredlet med lettere raser for å få en raskere og smidigere kjørehest. Stamfaren til dølahesten og kaldblodstraveren er Veikle Balder (1849 – 1873). Veikle Balder var hovedsakelig en dølahest, men oldefaren var den engelske fullblodshesten Odin. Fram til 1870-tallet avlet norske bønder hovedsakelig dølahester til arbeide på gårdene. Dølahesten var kjent for sitt gode lynne, villighet til å jobbe hardt og at den var økonomisk i drift.

Fra 1872 delte man avlen av dølahesten i to. Hestene med best travsteg og som viste stor hurtighet, ble avlet for å bli travhester. Disse hestene konkurrerte på islagte innsjøer i Norge. Dette var utgangspunktet for kaldblodstraveren. Mange bønder trengte fremdeles dølahesten til hjelp på gården så det ble også avlet på hestene som egnet seg bedre til arbeid enn til løp. I dag blandes sjelden kaldblodstraver med dølahest. Oppdretter av kaldblods løpshester ønsker ikke å krysse disse med arbeidshester,og omvendt vil oppdrettere av døl ha en stabil gårdshest som ofte har andre egenskaper enn en løpshest.

Kaldblodstraveren er som regel mellom 140 og 160 centimeter høy, noe som vil si at den ligger på begge sider av den såkalte "hestegrensen". De brukes hovedsakelig til trav, men egner seg også som ridehest grunnet sitt ofte gode temperament. Kaldblodstraveren skiller seg fra varmblodstraveren ved at den er mindre, mer kompakt, har et kortere, mer firkantet hode med store nesebor, og er kraftigere bygget. Den er mer egnet for norske forhold da den kan utvikle store mengder vinterpels, og ikke trenger like mye tepper om vinteren. Den er ikke like rask. Kaldblodstraveren avles i Norge, Sverige og Finland, og finnes sjelden utenfor Norden.

## Referanse
RA

**Ra** eller **RA** kan referere til:

* Ra (gud), egyptisk solgud
* Ra - sivbåt-ekspedisjonene til Thor Heyerdahl
** «Ra» = «Ra I», sivbåten fra 1969
** «Ra II», sivbåten fra 1970
** Ra (bok), skrevet av Heyerdal, utgitt i 1970
** Ra (film), dokumentarfilm fra 1972
* Raet, en endemorene fra istida, inkluderer:
** Raet nasjonalpark
** Raet landskapsvernområde,tidligere landskapsvernområde 
** Ra-trinnet
* Ra (Horten) gårds- og stedsnavn i Horten
* Ra (lokomotiv), et svensk elektrisk lokomotiv

Forkortelsen RA:
* Radium, grunnstoff med atomnummer 88
* Raufoss Ammunisjonsfabrikk
* Riksarkivet, norsk statlig etat
* Riksantikvaren, norsk statlig etat
* Riksadvokaten, norsk statlig etat
* Rjukan Arbeiderblad, lokalavis for Rjukan og resten av Tinn kommune. 
* Regjeringsadvokaten, norsk statlig etat
* *[[Rogalands Avis]]*, norsk dagsavis
* Royal Artillery, den britiske hærens artilleri
* Gjennomsnittlig ruhet (engelsk *r*oughness *a*verage
* Ra-indeks, fargegjengivelse på lyspærer (engelsk *r*endering *a*verage)
Nugatti

**Nugatti** er varenavnet på et sjokoladepålegg laget av hasselnøtter og nougat. Pålegget produseres av Orkla Foods Norge, og inneholder blant annet sukker, solsikkeolje, kakao, melk og hasselnøtter.

Pålegget ble lansert i 1969, og er dermed litt yngre enn sjokoladepålegget Sjokade. Det blir solgt rundt 7 millioner bokser Nugatti årlig. Pålegget var først på pappbeger, senere på plastbeger, men blir også solgt i tuber. Det finnes i flere varianter; Nugatti, Nugatti Crisp, Nugatti Zero, Nugatti Air, Nugatti Nøttekrønsj og Nugatti Salt Karamell.

Nugatti med appelsinsmak var en utgave av Nugatti Max som var i produksjon i 2007, omtalt som en påskevariant av nugatti.

## Referanser
Liste over hoppukevinnere

**Liste over hoppukevinnere** omfatter alle vinnerne siden den første hoppuka ble arrangert i sesongen 1952/53. Hoppuka har siden blitt arrangert hvert år. Den første vinneren var Sepp Bradl. Den finske skihopperen Janne Ahonen er den eneste som har vunnet sammenlagtseieren fem ganger. 

Tyske Jens Weißflog har vunnet hoppuka fire ganger. Bjørn Wirkola, Helmut Recknagel og Kamil Stoch har vunnet tre ganger, og Wirkola er den eneste som har vunnet hoppuka tre ganger på rad. Sven Hannawald, Kamil Stoch og Ryōyū Kobayashi er de eneste som har klart å vinne alle fire rennene i den samme hoppuka.

Østerrike har vunnet 17 ganger, Tyskland (med DDR) og Finland har vunnet 16 ganger og Norge har vunnet 11 ganger. 

Listen nedenfor viser de tre beste i sammendraget i hoppuka:

## Nasjonskampen

## Fotnoter og referanser


## Kilder
*  Hoppukas offisielle hjemmeside
*  Skispringen.com med alle vinnere
* Oppland Arbeiderblad – Tidligere vinnere
Venke Knutson

**Venke Knutson** (født 20. oktober 1978) er en norsk popartist.  

## Bakgrunn
Knutson vokste opp i en musikalsk familie i bygda Birkeland i Aust-Agder. Hun opptrådte som vokalist for første gang i 1996 og begynte på lærerutdanningen i 1998. Hun arbeidet som barneskolelærer på Bryn skole, men la den jobben på hyllen for å bruke mer tid på musikken.

## Musikkarriere
I begynnelsen av musikkarrieren koret hun for andre artister, blant annet i bandet S.P.O.O.N med Erik Faber som vokalist da bandet vant NM i rock i 1999. Hun dro senere til USA sammen med familien og bodde på sjømannskirken i Houston. Hun sang på denne tiden i kor. Før hun fikk platekontrakt, var hun bl.a. leder for lovsangen i Storsalen menighet i Oslo. Våren 2003 fikk hun platekontrakt med plateselskapet Universal, i samarbeid med sin gamle manager Jan Fredrik Karlsen. Den første singelen hun ga ut, het *Panic*. Albumet *Scared* kom i 2004. Singelen «Kiss» ble en stor hit sommeren 2004 og lå flere uker som nummer 1 på radiolisten. Høsten 2005 ga hun ut singelen «Just A Minute» fra sitt andre album *Places I Have Been*. Etter 4 uker på VG-lista ble dette hennes første singel som klarte å kapre førsteplassen.

Knutson har Bon Jovi som sitt forbilde og har en forkjærlighet for gitarer. Hun har selv også spilt trommer.

I 2008 var Knutson med på barneplaten «Magiske kroker & hemmeligheter» produsert av Linn Skåber og Jacob Young, med sangen «Vinteren er her».

I januar 2010 var hun med som deltaker i Melodi Grand Prix. Hun gikk videre til den norske finalen via «Siste sjansen» som ble arrangert i Sarpsborg 30. januar, med låten «Jealous 'Cause I Love You» skrevet av Laila Samuelsen, Alexander Kronlund og Lucas Hilbert.

Knutson driver i dag Poprommet Musikkskole, med avdelinger i Oslo, Ås og Bodø, i tillegg til at hun er aktiv som artist.

## Diskografi
### Album
* 2004 *[[Scared]]* &ndash; (utgitt 21. juni)
* 2005 *[[Places I Have Been]]* &ndash; (utgitt 31. oktober)
* 2007 *[[Crush (Venke Knutson-album)|Crush]]* &ndash; (utgitt 21. desember)
* 2010 ''Smiles - The Very Best of Venke Knutson

### Singler
* 2003 «Panic» &ndash; (utgitt 11. august)
* 2004 «Scared» &ndash; (utgitt 19. april)
* 2004 «Kiss» &ndash; (utgitt i juni)
* 2004 «In2u» &ndash; (utgitt i desember)
* 2005 «Just a Minute» &ndash; (utgitt 15. august)
* 2005 «When The Star Goes Blue» 
* 2007 «Holiday» &ndash; (utgitt 7. mai)
* 2007 «Walk The Walk»
* 2007 «Win With Your Hands Down»
* 2010 «Jealous 'Cause I Love You» (utgitt i januar)
* 2014 «Ta meg med» (utgitt 2. juni)
* 2014 «Salvation» (utgitt 23. september)
* 2014 «Kom» (utgitt 29. desember)
* 2016 «Next Time» (utgitt 9. mai)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Lars Lauvik

**Lars Lauvik** (født 1973) er en av Norges mest etablerte tegneserieskapere som blant annet har utgitt Eon med tegneseriene *[[Eon (tegneserie)|Eon]]*, *[[Wildlife]]* og *[[Oppgulp]]*. Før de ble samlet i Eon-bladet, ble seriene publisert i flere andre blader. Førstnevnte gikk fast i bladet *[[Pondus]]* siden det startet i 2000, og er en av de mest populære seriene som har vært i bladet, mens Wildlife var fast inventar i bladet *[[Rocky (tegneserie)|Rocky]]*. Lars Lauvik er sammen med Frode Øverli blant de sentrale personene i tegneseriemiljøet i Norge, (2005) og de har begge bidratt sterkt til at interessen for norske tegneserier har tatt seg opp. Det er likevel verd å merke seg at Lauvik inntil nylig ikke hadde fått sitt eget blad, mens tegneserieskapere med langt mindre fartstid enn ham har fått nettopp det.

Serien Eon går fast i blant annet Verdens Gang og Bergensavisen. Seriene til Lars Lauvik representeres av Bulls Press.

## Utgivelser

## Priser
* Bergens Tidendes tegneseriekonkurranse, 1996 for Wildlife
* Raptus-prisen til beste nykommer (debutant-prisen), 1998

Han var nominert til sproingprisen i 2001 for sitt Wildlife-album.

## Referanser


## Eksterne lenker
* http://comicwiki.dk/wiki/Lars_Lauvik
Arendalsvassdraget

**Arendalsvassdraget** omfatter en rekke elver som passerer 10 kommuner i Telemark og Agder. Nedbørsfeltet er på 4&nbsp;015 km². Den øvre delen av vassdraget ligger i Vest-Telemark og består av innsjøene Vråvatn, Nisser, Fyresvatn, Birtevatn og Nesvatn med tilløpselver, blant andre Finndøl som renner fra Fyresdalheiene til Fyresvatn.

Fra Nisser renner Nisserelva og fra Fyresvatn Fyresdalsåna (Fyreselv). Der de møtes dannes Nidelva som har sitt utløp ved Arendal.

Arendalsvassdraget har en samlet lengde på ca. 209&nbsp;km. Nedbørfeltet er på ca. 4&nbsp;000 km². Ved målestasjonen ved Rygene kraftverk er gjennomsnittlig vannføring 110&nbsp;m³/s. Største vannføring ble målt høsten 1987. Da passerte ca. 1&nbsp;200&nbsp;m³/s målestasjonen.

Arendalsvassdraget er i dag utbygd med 15 kraftverk. Evenstad kraftverk var det første, og ble bygd ut av A/S Barbu. Arendal Fossekompani ervervet fallrettigheter allerede i 1890-årene, med tanke på videresalg, men bygde selv ut Bøylefoss i 1914 for å levere elektrisk kraft til det nye industristedet Eydehavn. Aust-Agder kraftverk ble midt på 1900-tallet den største aktør som utbygger av vassdraget, som i dag regnes å være ferdig utbygd.

## Kraftverk i Arendalsvassdraget

## Referanser


## Litteratur
Andreas Vevstad:  Arendalsvassdraget - et vassdrag i samfunnets tjeneste. 
Nidelva - kulturhistorisk guide. AB Forlag 1991.

## Eksterne lenker
* Arendal Fossekompani sine bilder på Aust-Agder kulturhistoriske senter
Nisser

**Nisser** er en innsjø i Nissedal og Kviteseid kommuner i Telemark. Den er en del av Arendalsvassdraget. Navnet kommer fra gammelnorsk «Niðsær» som betyr «Den nedre sjøen». Den øvre sjøen er Vråvatn som er forbundet med Nisser via slusene i Vrådal (Små- og Storstraum).

Hovedtilløpet kommer via «Straumen» fra Vråvatn, mens utløpet skjer via Nisserelva, som ved Haugsjåsund går sammen med Fyresdalsåna og blir til Nidelva, som møter havet ved Arendal.

Nisser er Telemarks nest største &ndash; etter Møsvatn &ndash; og Norges 13. største innsjø. Lengden er ca. 35&nbsp;km. Et av Europas største kalkingsprosjekter drives i Nisser.

I 1914 ble det anlagt to sluser mellom Nisser og Vråvatn som ligger ca. 2 meter høyere. Storstraum–Småstraumkanalen, Telemarks tredje og minste, og Nord-Europas høyest beliggende kanal var med dette en realitet. Dette gjorde det mulig å reise hele den 50&nbsp;km lange strekningen fra Tveitsund (sør i Nisservann) til Vråliosen (vest i Vråvatn) med båt. Det er fortsatt mulig å reise på vannene med veteranbåten MS «Fram» fra 1909.

Omtrent midtveis på Nisser kan man krysse innsjøen med Fjoneferga fra Fjone til Nesland.

Turistindustrien rundt Nisser har blomstret opp siden 1960- og 70-tallet, spesielt ved nordenden av vannet, i Vrådal eller Eidstod. Man finner rundt innsjøen et rikelig utbud av såvel hotellsengeplasser som utleiehytter og campingplasser. Rundt Nisser er det lett å finne gode badeplasser. Sandstrender finner man rundt det meste av innsjøen. I nordenden finnes en idyllisk innlands skjærgård med mange små holmer, svaberg og sandstrender. I Vrådal finner man dessuten en nihulls golfbane på en av disse øyene, samt et vintersportssenter, , i lia på sørsiden.

På vestsiden av Nisser ligger to lokaliteter med hellemalerier fra steinalderen; en ved Kvithammaren nord for Fjonesundet og en ved «Munkeskrifta» ved Ljosnesodden.

Den som kjøper fiskekort kan fiske etter ørret, røye, sik og abbor (tryte).

## Se også
* Liste over innsjøer i Skandinavia

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Politisk forsamling

En **politisk forsamling** er en debatterende og besluttende forsamling, som regel med lovgivende makt, og ofte også bevilgende makt. 

Politiske forsamlinger er kjent under mange navn, inkludert *[[parlament]]*, *[[kongress]]*, *[[riksdag]]*, *[[kommunestyre]]* (*bystyre*), *[[fylkesting]]* og *[[senat]]*. I politiske systemer med maktfordeling er den politiske forsamlingen jevnbyrdig med &ndash; og uavhengig av &ndash; den utøvende regjeringen. I parlamentariske systemer er den politiske forsamlingen overordnet.

## Eksempler
* Stortinget i Norge
*Oslo bystyre
* Riksdagen i Sverige
* Forbundsdagen i Tyskland
* Parlamentet i Storbritannia
* Europaparlamentet
* Kongressen i USA
* Argentinas nasjonalkongress 
* Nasjonalkongressen i Aserbajdsjan
* Parlamentet i Ungarn
* Generalforsamlingen i Uruguay
* Den lovgivende forsamlinga i Costa Rica
* Bystyret i Bergen
* Tynwald på Man
* Landstinget på Grønland

## Se også
* Parlament
Tysk film

## Tysk ekspresjonisme
På 1920-tallet ble det laget et tjuetalls filmer i Tyskland som regnes som tysk filmekspresjonisme. Filmene kjennetegnes med fokus på skygger og menneskets underbevissthet.

## Under nasjonalsosialtistene
Etter at Hitler tok over makten i 1933 ble det produsert en del propagandafilmer for NSDAP. Den kanskje mest kjente av de  nasjonalsosialistiske regissørene var Leni Riefenstahl som blant annet laget «Viljens triumf» «(Triumph des Willens»), en banebrytende propagandafilm om rikspartidagene i Nürnberg, og «Olympia», fra olympiaden i Berlin i 1936, en film feiret for sine estetiske kvaliteter.

## Etterkrigstiden
I etterkrigstiden har regissører som Volker Schlöndorff gjort seg bemerket, med bl.a. «Blikktrommen». Det samme gjelder Rainer Werner Fassbinder («Katharina Blums tapte ære» m.fl.)

Til de mest profilerte filmskapere i samtiden hører Roland Emmerich, Wolfgang Petersen («Das Boot» m.fl.), Florian Henckel von Donnersmarck, Caroline Link, Wolfgang Becker, Fatih Akin, Andreas Dresen, Uwe Boll, Dani Levy, Oskar Roehler, Uli Edel, Wim Wenders, Daryush Shokof, Werner Herzog og Tom Tykwer («Løp, Lola, løp!») samt Bernd Eichinger som døde i 2011.
## Referanser
Langfredag

**Langfredag** (latin: *Dies Passionis Domini*, egentlig *Herrens lidelsesdag*) markerer i kristen tradisjon dagen da Jesus Kristus døde på korset, og markeres fredag før påske.

I Norge betraktes langfredag fremdeles som en viktig helligdag, en av de fire årlige som blant annet markeres med reklamefrie sendinger i kommersielle radio- og TV-kanaler.

Benevningen «langfredag» kommer antagelig fra tradisjonen med at man på denne dagen skulle gjøre bot ved å arbeide hardt og/eller piske seg selv, ikke la barn leke, og på alle måter sørge over Jesu' død, slik at dagen føltes som «en lang dag.»

Langfredag er en helligdag to dager før påsken begynner. Den tidligste datoen for langfredag er 20. mars og den seneste er 23. april. Langfredag faller på  i , og på  i .

## Historie
På slutten av 300-tallet ble det i Jerusalem feiret en lang gudstjeneste som begynte på kvelden skjærtorsdag. Den inkluderte en vandring langs Via Dolorosa som endte opp på Golgata. I Roma er langfredagsfeiringen dokumentert fra 600-tallet. Feiringen besto da av bibellesning og bønn, og de troende fikk nattverd som var konsekrert dagen før (se nedenfor).

Langfredag ble tidlig en dag knyttet til bot og faste. I katolsk og ortodoks tradisjon er det en *abstinensdag*, hvilket betyr at de troende ikke skal spise kjøtt, og at de bare skal spise maksimalt et fullt måltid og to små. Unge, gamle og syke er unntatt fra regelen om mengden mat som kan inntas, men ikke fra forbudet mot kjøtt.

## Liturgi
I den katolske kirke er langfredag en *aliturgisk dag*, det vil si en dag hvor man ikke feirer messe. Selv om navnet antyder at det ikke er noen liturgi, stemmer ikke det. Man konsekrerer dobbelt så mange nattverdsbrød på skjærtorsdag, og oppbevarer disse i et repositorium for utdeling i langfredagsliturgien. Liturgien består av bibellesninger med lidelseshistorien, høytidelige forbønner, hyllest av korset og utdeling av nattverden. Langfredag er andre dag i påskens hellige triduum.

Den liturgiske fargen er fiolett. Tidligere brukte man i den katolske kirke også svarte messeklær denne dagen. I den lutherske kirke i Norge er det forskjellige tradisjoner når det gjelder den liturgiske farge. Majoriteten av prester og menigheter bruker fiolett, slik som for fastetiden, palmesøndag og skjærtorsdag. Det er dog noen som velger å bruke svart som liturgisk farge på langfredag. 

## Se også
* Palmesøndag
* Skjærtorsdag
* Påskeaften
* Påske
* Bevegelige merkedager

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Språkrådet: Påskeord
Troposfæren

**Troposfæren** er den laveste delen av jordens atmosfære og det er i denne delen skyer og de fleste værfenomener dannes. Høyden av laget avhenger av hvor mye solenergi som når overflaten. Derfor er laget høyest over tropiske områder, omtrent 15–25 km, og avtar til under 10 km over polområdene. Troposfæren består av omkring 80 % av atomsfærens totale masse og nesten all vanndamp og nesten alle aerosoler. 

Nitrogen og oksygen er de viktigste gassene i troposfæren. 

Ordet **troposfære** stammer fra gresk "tropos" som står for "vending" eller "blanding". 

## Trykk og temperaturstruktur
### Trykk

Siden store deler av atmosfærens masse ligger i troposfæren, har denne delen av atmosfæren også størst lufttetthet. Lufttettheten og dermed også lufttrykket er størst ved jordoverflaten fordi luften blir presset sammen under vekten av all luften i høyden over. I høyere nivå vil vekten av luften som er over være mindre, og luften blir dermed mindre komprimert og lufttrykket blir mindre. 
Endringen av trykket med høyden kan regnes ut ved den hydrostatiske ligningen:

: \frac{dp}{dh} = -\rho g = - \frac {pg}{RT}

der:

:*g* = tyngdeakselerasjonen
:*ρ* = tetthet
:*h* = høyde
:*p* = trykk
:*R* = universell gasskonstant
:*T* = temperatur

ved å anta konstant temperatur, faller trykket eksponentielt med høyden:

: p(h) = p(0) e^{ - \frac{gh}{RT}}

### Temperatur
I troposfæren faller temperaturen med et gjennomsnitt på 6,4°C pr 1 km i høyden. Dette fallet kommer av adiabatisk avkjøling, som i prinsippet består i at når det atmosfæriske lufttrykket faller, utvider luften seg. For at luften skal kunne utvide seg må den gjøre et arbeid på sine omgivelser, og energien som blir brukt til dette fører til at temperaturen faller (pga Bevaring av energi). 

Temperaturen synker til omtrent -52°C ved begynnelsen av tropopausen. Ved polene er troposfæren tynnere og temperaturen synker bare til omtrent -45°C, mens den over ekvator kan nå -75°C.

### Tropopause
Nivået der temperaturen slutter å falle kalles tropopausen, og markerer grensen mellom troposfæren og stratosfæren. I stratosfæren stiger temperaturen med høyden igjen. 

## Atmosfærisk sirkulasjon
Den storskala sirkulasjonen i atmosfæren er forholdsvis konstant. Det er tre konveksjonsceller på hver halvkule: Hadleycellen, Ferrelcellen og Polarcellen. Disse cellene transporter varme fra ekvator mot polene og styrer de storstilte vindsystemene i atmosfæren, som passatvindene og vestavindsbeltet. 

__NOTOC__
Mesosfæren

**Mesosfæren** er det laget av jordens atmosfære som ligger over stratosfæren og under termosfæren. Mesosfæren ligger på 50-80/85&nbsp;km over jordas overflate. I dette laget avtar temperaturen med økende høyde.

Temperaturen i den øvre mesosfære faller til så lavt som 200K (~ -70&nbsp;°C), varierende med breddegrad og årstid. Daglig brenner millioner av meteorer opp i mesosfæren som resultat av kollisjoner med gasspartikler i dette laget. Disse kollisjonene danner nok varme til å brenne opp det fallende objektet før det når bakken.

Stratosfæren og mesosfæren kalles også den midlere atmosfære. Mesopausen, som ligger i 80&nbsp;km høyde, skiller mesosfæren fra termosfæren –- det nest ytterste laget i jordens atmosfære. Mesosfæren er en viktig del av atmosfæren.
Helmut Recknagel

**Helmut Recknagel** (født 1937) er en tidligere østtysk skihopper, en av de mestvinnende gjennom alle tider.

Recknagel var den første tyske (og ikke-nordiske) hopperen som tok OL-gull i skihopping. I 1960 vant han i Squaw Valley. Recknagel skilte seg ut ved at han hoppet med armene strukket ut foran seg. På den tiden var den såkalte finne-stilen den dominerende, der løperen hadde armene strukket langsmed kroppen, eller klistret til baklomma. I 1962 tok Recknagel en overlegen seier i VM-bakken i Zakopane.

Recknagel vant i tillegg hoppuka tre ganger – 1957/58, 1958/59 og 1960/61. Dette er bare blitt tangert av Bjørn Wirkola, Jens Weißflog (som senere passerte sin landsmann med 4 seire), og Janne Ahonen (som har hele 5 seire). I 1960 ble Recknagel tildelt Holmenkollmedaljen. På begynnelsen av 1980-tallet var han også på en snarvisitt i Norge.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Christian Andreas Doppler

**Johann Christian Andreas Doppler** (1803–1853) var en østerriksk fysiker og matematiker som la frem hypotesen om det som siden er kjent som dopplereffekten.

Doppler ble født i Salzburg. Etter studier i Wien ble han i 1835 ansatt som lærer i matematikk og regnskap ved den polytekniske skolen i Praha, professor samme sted fra 1841. Han la der 25. mai 1842 fram sin monografi *Über das farbige Licht der Doppelsterne und einige andere Gestirne des Himmels* hvor han beskriver sin teori. Teorien ble empirisk prøvet av nederlenderen Christoph Hendrik Diederik Buys Ballot i juni 1845 ved hjelp av et lokomotiv og en rekke hornblåsere. 

I 1850 ble Doppler den første direktør og professor ved det nyopprettede Institutt for fysikk ved Universitetet i Wien. Han døde tre år senere som rekonvalesent i Venezia, etter helseproblemer som hadde plaget ham fra barndommen av.

Huset hvor Doppler ble født har i dag adressen Markart Platz 1, Wolfgang Amadeus Mozart levde syv år av sitt liv i Markart Platz 8.

## Trivia
* *Andreas Doppler* er også navnet på en romanfigur av Erlend Loe, se *[[Doppler (roman)]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* An online biography of Doppler 
* Christian Doppler Forschungs- und Gedenkstätte
Doppler

**Doppler:**
* Christian Andreas Doppler
** Doppler-forskyvning (-effekt)

* Joseph Doppler
** Franz Doppler
** Karl Doppler
*** Árpád Doppler

* Doppler (roman), en roman skrevet av Erlend Loe
Stratosfæren

**Stratosfæren** er det laget av jordens atmosfære som ligger mellom troposfæren og mesosfæren. Ved ekvator starter stratosfæren om lag 17&nbsp;km over jordoverflaten, og over polene ved om lag 8&nbsp;km høyde. Grenseområdet mellom troposfæren og stratosfæren kalles tropopausen og er lavere over polene på grunn av mindre solenergi her.

Ozonlaget ligger i stratosfæren, omtrent 24&nbsp;km over bakken. Ozonlaget absorberer ultrafiolett stråling og denne effekten, sammen med andre dynamiske og kjemiske prosesser, fører til at temperaturen i stratosfæren stiger med høyden. Toppen av stratosfæren kalles stratopausen, og temperaturen her er omtrent 0&nbsp;°C. Denne temperaturstigningen med høyden gjør stratosfæren svært dynamisk stabil, og her er det ingen konveksjon eller turbulens. Kommersiell flytrafikk på tempererte breddegrader flyr som regel i de laveste nivåene av stratosfæren (i nær 10&nbsp;km høyde) for å unngå atmosfærisk turbulens som man gjerne har i troposfæren.

En interessant egenskap ved den stratosfæriske sirkulasjonen er ”Den toårige oscillasjonen” (Quasi-Biennal Oscillation (QBO)) på tropiske breddegrader. Denne sirkulasjonen drives av atmosfæriske bølger som er konvektivt generert i troposfæren. QBO inkluderer en sekundær sirkulasjon som også er viktig for den globale transporten av gasser som ozon og vanndamp i stratosfæren.

Vinterstid på den nordlige halvkulen oppstår av og til en brå stratosfærisk oppvarming (*sudden stratospheric warming*). Dette kommer av absorpsjon av rossbybølger i stratosfæren.
Manitoba

**Manitoba** er en provins i Canada, med Winnipeg som hovedstad.

Manitoba ble skilt ut fra Nordvestterritoriene og offisielt anerkjent som provins av de føderale myndigheter 16. juli 1870 som Canadas femte provins. Slik ble Manitoba etablert som den første provinsen med utgangspunkt i de såkalte «*Territories*». Den er den østligste av de tre prærieprovinsene, de to andre er Alberta og Saskatchewan.

Manitoba ligger mellom provinsene Ontario i øst og Saskatchewan i vest, og i sør grenser Manitoba til delstatene Nord-Dakota og Minnesota i USA.

Hovedstaden Winnipeg er også den største byen med halvparten av provinsens innbyggere.

## Natur
Størstedelen av Manitoba består av grunnfjellsplatå med barskog, som går over i tundra i nord. Området dreneres av elvene Nelson og Churchill, som renner ut i Hudson Bay. Det  høyeste punktet er Baldy Mountain som stiger 832 meter over havet, og ligger nær grensen til Saskatchewan. Den sørlig delen av Manitoba er flat og fruktbar. Klimaet er kontinentalt med varme somrer og svært kalde vintrer.

## Befolkning
Den etniske sammensetningen er variert. Etterkommere av skotsk-irske emigranter, tyskere, skandinaver, ukrainere og franskmenn er blant de viktigste etniske gruppene. I nord bor det indianere og inuiter. Omkring 75% av befolkningen bor i byer. Den største byen er hovedstaden Winnipeg. 

## Næringsliv
Den sørlige delen av Manitoba hører til de beste jordbruksmarkedene i Canada, med dyrking av blant annet hvete, havre, bygg og poteter. Winnipeg er et av verdens ledende kornmarkeder. Husdyrholdet er betydelig, men mindre enn i naboprovinsene. Industrien er den dominerende næringsgrenen og sysselsetter cirka 53 000 personer, mest innenfor næringsmiddel og transportmiddel. Dernest kommer gruvedrift (nikkel, sink, gull og sølv.) 

## Se også
*Liste over Manitobas statsministre
*Liste over Manitobas viseguvernører
*President for Manitobas lovgivende forsamling

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Valkyrie plass (Oslo)

:*For den tidligere [[Undergrunnsbanen|undergrunnsbanestasjonen]] se [[Valkyrie plass stasjon]]. 


*'Valkyrie plass*' ligger på [[Majorstuen]] i [[Oslo]]. Plassen ligger mellom [[Bogstadveien (Oslo)|Bogstadveien]], [[Valkyriegata (Oslo)|Valkyriegaten]] og [[Jacob Aalls gate (Oslo)|Jacob Aalls gate]]. Navnet er knyttet til navnet på den [[Valkyrie plass stasjon|nedlagte T-banestasjonen]]. Navnet *Valkyrie* stammer fra de nordiske stridsgudinner. 

På plassen står statuen «Piken med humleranken» utført av [[Nic Schiøll]] og gitt til kommunen av [[Frydenlund Bryggerier]] i anledning av bryggeriets hundreårsjubileum i [[1959]]. Grøntområdet midt på plassen ble på folkemunne kalt «Enkeparken». I den spisse enden står gatekjøkkenet Valkyrien Grill.

Under plassen ligger den nedlagte [[Valkyrie plass stasjon]]. NRK-serien *Valkyrien'' utspiller seg for det meste her.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Arbeidsgiverforeningen Spekter

**Arbeidsgiverforeningen Spekter** (tidligere **Norges arbeidsgiverforening for virksomheter med offentlig tilknytning**) ble etablert i 1993 som arbeidsgiverforening for fristilte statlige virksomheter. 6. juni 2007 ble navnet endret til Arbeidsgiverforeningen Spekter. I dag er Spekter åpen for alle bedrifter som ønsker medlemskap.

Arbeidsgiverforeningen Spekter er Norges tredje største arbeidsgiverforening (etter Næringslivets Hovedorganisasjon og KS).

Som en av hovedorganisasjonene i norsk arbeidsliv er Spekter en aktiv deltaker i trepartssamarbeidet mellom arbeidslivets parter og Regjeringen. Spekter skiller seg ut med en forhandlingsmodell der lønnsdannelse og avtaleutvikling i størst mulig grad knyttes til den enkelte bedrift. Spekter representerer alle de statlige helseforetakene og har høy organisering innenfor områder som transport/logistikk og kultur.

## Medlemsvirksomheter
Noen av de største og mest kjente medlemsvirksomhetene:

* De statlige helseforetakene i Norge
* En rekke teatre og orkestre
* Flere av studentsamskipnadene i Norge
* Avinor AS og Oslo lufthavn
* Bane NOR SF
* Go-Ahead Norge AS (Sørtoget)
* Innovasjon Norge
* Norges Bank
* Norsk Medisinaldepot AS
* Norsk rikskringkasting AS (NRK)
* Norsk Tipping AS
* Posten Norge AS
* Statnett SF
* Statskog SF
* AS Vinmonopolet
* Vygruppen AS
* Vy Buss AS

Det som særlig skiller Spekter fra de andre store arbeidsgiverforeningene, er at antallet medlemmer er relativt lavt. Med relativt få og store medlemmer blir Spekters produkter, forhandlingssystem og service i stor grad bygget på «skreddersøm» og direkte kontakt med medlemmene. Spekters forhandlingsmodell legger derfor vekt på at lønnsdannelsen og tariffavtalene i størst mulig grad skal knyttes til den enkelte virksomhet.

Administrerende direktør i Arbeidsgiverforeningen Spekter er Anne-Kari Bratten. Styreleder er Herlof Nilssen, som tok over etter Dag Mejdell.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bajaj

**Bajaj** ble grunnlagt i 1945 og er et av Indias største industrikonsern. Bajaj produserer de italienske Vespa-scooterene på lisens. Mest kjente modeller er Bajaj Sunny, Bajaj Super og Bajaj Spirit.

I Norge er scootere og mopeder den kanskje mest kjente eksportvaren.
## Eksterne lenker
*
Bogstadveien (Oslo)

**Bogstadveien** (1-73, 2-80) er en travel handlegate og innfartsåre i Oslo. 

Hegdehaugsveien går over i Bogstadveien i krysset med Professor Dahls gate / Underhaugsveien, Veien går så over i Sørkedalsveien ved Majorstuen skole (nr. 74) og den sørvestlige undergangen til t-banen på Majorstuen stasjon. 
Gaten het opprinnelig *Sørkedalsveien*, men byttet navn til Bogstadveien da den i 1878 ble innlemmet i Kristiania. I 1892 ble gaten utvidet i bredde for å tjene som hovedgate opp mot Majorstuen, og i 1932 ble gateløpet mer strømlinjeformet. I forbindelse med dette ble de to siste trehusene, Bauergården nr. 15 og 36, revet. I sistnevnte bodde Aasmund Olavsson Vinje, og ble der kjent med maleren Peder Balke. Den norske eventyrsamleren Peter Christen Asbjørnsen bodde en periode i et lite trehus i krysset mellom Bogstadveien og Rosenborggaten.

Bogstadveien utgjør en del av fylkesvei 168.

I Bogstadveien finner man mange av byens mer eksklusive klesforretninger. Veien er også kjent for sine to årlige arrangementer som kalles Bilfri Bogstadvei.

Gaten fra Sorgenfrigata til Parkveien ble oppgradert med prioritering av trikk og gående som mål. Fortauene fikk granittgulv med gatevarme. Anlegget ble åpnet i 2014 og ble designet av Bjørbekk & Lindheim.

## Bebyggelse

## Referanser




## Litteratur
* Oslo byleksikon: Bogstadveien
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Spesialhopprenn i Garmisch-Partenkirchen

**Spesialhopprenn for senior i [[Olympiabakken (Garmisch-Partenkirchen)|Olympiabakken]] i [[Garmisch-Partenkirchen]]** er et årlig arrangement innen skihopping som siden 1954 har vært renn nummer to av fire i den tysk-østerrikske hoppuka. Nyttårshopprenn i Garmisch-Partenkirchen har blitt arrangert siden 1922 med 1. januar som den primære arrangementsdato. Konkurransen har dermed fått navnet *nyttårshopprennet*.

Den store Olympiabakken (*Große Olympiaschanze*) ble åpnet i 1934, og har siden blitt utvidet flere ganger. Siste større ombygging var i 2007, da bakken fikk nytt tårn og ble utvidet fra K115 til K125.

## Nyttårshopprennet
Det første nyttårshopprennet ble arrangert i 1922 og i 1953 ble hopprennet i Garmisch-Partenkirchen åpningsrenn for den første Hoppuka hvor det med få unntak har vært det andre rennet. Unntakene var i 1956/57, 1961/62 og 1962/63, da rennet i Innsbruck ble arrangert før nyttår, slik at rennet i Garmisch-Partenkirchen ble det tredje rennet i Hoppuka. I 1979 måtte Nyttårshopprennet utsettes til 2. januar, fordi været var for dårlig på nyttårsdagen. Hoppuka har vært en del av verdenscupen siden verdenscupen startet opp sesongen 1979/80.

For mange nordmenn er det en lengre tradisjon å følge nyttårshopprennet på radio eller fjernsyn. Hopprennet har blitt dekket med direkte sending på NRK TV siden 1963, og Arne Scheie har kommentert rennet hvert år siden 1973.. Sendingen følger tradisjonelt nyttårskonserten fra Wien.

### Vinnere av Nyttårshopprennet 1922 – 1952

* 1922  Jakob Vaage
* 1923  Karl Hailer
* 1924  Martin Neuner 
* 1925  Martin Neuner
* 1926  Martin Neuner
* 1927  Martin Neuner
* 1928  Martin Neuner
* 1929  Mathias Wörndle
* 1930  Josef Gumpold
* 1931  Hellmut Lantschner
* 1932  Mathias Wörndle
* 1933  Toni Eisgruber
* 1934  Franz Mächler
* 1935  Birger Ruud
* 1936  Birger Ruud
* 1937  Randmod Sørensen
* 1938  Sepp Bradl
* 1939  Sepp Bradl
* 1940  Toni Eisgruber
* 1941  Konrad Riedl
* 1942–45 *ikke arrangert*
* 1946  Toni Eisgruber
* 1947  Sepp Weiler
* 1948  Sepp Weiler
* 1949  Sepp Weiler
* 1950  Xaver Diener
* 1951  Sepp Weiler
* 1952  Josef Kleisl

## Resultater
Listen inneholder topp tre fra alle hoppukerenn samt OL i 1936.

### Hoppuka
Merk at Øst- og Vest-Tyskland hadde samme flagg fram til 1. oktober 1959. Det østtyske flagget gikk ut av bruk da de tyske statene ble samlet 3. oktober 1990.

### Olympiske leker

## Se også
*Hoppuka
*Liste over hoppukevinnere
*Spesialhopprenn i Oberstdorf
*Spesialhopprenn i Innsbruck
*Spesialhopprenn i Bischofshofen

## Referanser


## Kilder
*Olympiaschanze.garmisch-partenkirchen.de: Historie (tysk, besøkt 28. desember 2010)
*FIS: Resultater (besøkt 28. desember 2010)