open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Deontologi

**Deontologi** (gresk: *deonto-*, «det som bør gjøres; plikt», og *-logi*) er en teori og den oppfatning som sier at valg skal baseres på regler eller moralske prinsipper, og at det «riktige valget» veier tyngre enn resultatene.

I moralfilosofi er deontologisk etikk den normative etiske teorien om at moralen til en handling bør være basert på om den handlingen i seg selv er rett eller gal under en rekke regler og prinsipper, snarere enn basert på konsekvensene av handlingen. Det blir noen ganger beskrevet som plikt-, forpliktelses- eller regelbasert etikk. Deontologisk etikk er ofte i kontrast til konsekvensetikk, utilitarisme, dydsetikk og pragmatisk etikk I denne terminologien er handling viktigere enn konsekvensene.

Deontologien er således en pliktetikk. I dette ligger at det må finnes absolutte regler vi vil være pliktige til å overholde. Denne retningen er lettere å relatere til for folk flest, siden deontologien legger moralen i handlingen, ikke konsekvensene. Mens man i utilitarismen vil måtte foreta en vurdering av moral i hver eneste handling, noe som for de fleste ville være uoverkommelig, kan regelutilitarismen regnes som mindre omfattende. Dette fordi handlinger i deontologien kategoriseres som påbudte, forbudte eller tillatte. De tillatte handlingene vil være de handlingene som faller utenfor de allmenne regler, hverken påbudte eller forbudte, og dermed omfatte de fleste av våre daglige handlinger. 

En negativ konsekvens av deontologien vil komme av de absolutte plikter vi møter. «Du skal ikke lyve» som en absolutt lov, tar ikke konsekvensene i betraktning, og vil dermed gjelde uavhengig av hva utfallet blir i enkeltsituasjoner. Om du så lyver for å redde liv, vil handlingen fortsatt regnes som umoralsk, ifølge deontologien. 

Innenfor etikk representerer *deontologisk etikk* (fra gresk*δέον, deon*, forpliktelse, plikt) en holdning som vurderer handlingers moralske verdi på grunnlag av et gitt regelsett.

Immanuel Kant hevdet at respekt for moralloven er eneste motivasjon for å handle moralsk riktig. Dette blir definert som pliktetikk. Og går ut på at som mennesker har en plikt til å følge moralloven. I sammenheng med Kant vil moralloven defineres ved «det kategoriske imperativ».

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sportsrevyen

***Sportsrevyen*** var et norsk sportsprogram som ble sendt ukentlig på NRK-TV fra 1960 til 2022. Programmet var en oppsummering av siste ukes begivenheter på idrettsfronten, hovedsakelig i Norge. Det gikk på søndagskvelder på NRK1 og varte vanligvis rundt en halvtime. Den 30. november 2022 ble det kjent at programmet av økonomiske årsaker var lagt ned. 

Den første sendingen gikk 18. september 1960 med Jarle Høysæter og Oddvar Foss som programledere.

*Sportsrevyen* var ved programmets opphør et av de eldste eksisterende TV-programmene på NRK. Siste program ble sendt 13. november 2022.  

## Programledere

* Jarle Høysæter
* Knut Bjørnsen
* Knut Th. Gleditsch
* Per Jorsett
* Øivind Johnssen
* Rolf Rustad
* Finn Søhol
* Arne Scheie
* Jon Herwig Carlsen
* Gunnar Grimstad
* Per Ståle Lønning
* Henning Rivedal
* Sylfest Lomheim
* Rolf Hovden
* Sølve Grotmol
* Terje Dalby
* Tor Aune
* Hallvard Flatland
* Kjell Kristian Rike
* Karen-Marie Ellefsen
* Dag Erik Pedersen
* Frode Stang
* Halvor Lea
* Ove Eriksen
* Audhild Gregoriusdotter Rotevatn
* Hanne Marie Brevik
* Pål Gordon Nilsen
* Ingerid Stenvold
* Espen Graff
* Line Andersen
* Brit Susann Michaelsen
* Ida Nysæter Rasch
* Anne Rimmen
* Marianne Kvamme Amengual
* Andreas Hagen
* Ole Rolfsrud
* Kaia Snare
* Emil Gukild
* Carina Olset
* Gunnar Grindstein
* Samantha Skogrand
* Hans Henrik Bårtvedt
* Carl Andreas Wold

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Ericsson (andre betydninger)

**Ericsson** er et etternavn av skandinavisk opphav, mest vanlig i Sverige, hvor etternavnet tilhører  personer per 2022. I Norge er navnet brukt av 49 personer per 2022.

## Etternavn
* Christer Ericsson (1942–2016), svensk industrimann og sjøkaptein
* Filip Ericsson (1882–1951), svensk seiler
* Gideon Levi Ericsson, (1871–1936), svensk skytter
* Gustaf L.M. Ericsson (1880–1965), svensk industrimann og grunnlegger av Gustaf Ericssons Automobilfabrik
* Jan Ericsson, svensk fotballspiller
* Jimmie Ericsson (f. 1980), svensk ishockeyspiller
* John Ericsson (1803–1889), svensk-amerikansk oppfinner
* Jonathan Ericsson (f. 1984), svensk ishockeyspiller
* Kjersti Ericsson,  (f. 1944), norsk kriminolog, forfatter og politiker (AKP)
* Lars Magnus Ericsson (L.M. Ericsson, 1846–1926), svensk oppfinner og industrimann, grunnlegger av Telefonaktiebolaget LM Ericsson
* Mats Inge Smørdal Ericsson (f. 1975), norsk bueskytter
* Marcus Ericsson, (f. 1990), svensk racerfører 
* Martin Ericsson (f. 1980), svensk fotballspiller
* Olle Ericsson (1890–1950), svensk skytter
* Ove Ericsson, svensk fotballspiller
* Rudolf Ericsson (1872–1937), svensk skøyteløper
* Johan Sigvard «Sigge» Ericsson (1930–2019), svensk skøyteløper
* Sture H. Ericsson-Ewréus (1898–1945), svensk turner
* Tove Ericsson (f. 2003), svensk langrennsutøver

## Andre betydninger
* Gustaf Ericssons Automobilfabrik, svensk bilprodusent
* Telefonaktiebolaget LM Ericsson, senere Ericsson og Sony Ericsson
** Liste over Sony Ericssons telefoner
* USNS «John Ericsson» (T-AO-194), amerikansk logistikkfartøy

## Se også
* Eriksson, svensk spillefilm

## Referanser
Varme mennesker

***Varme mennesker*** er et album av deLillos, utgitt i 1991.

## Sporliste
#«Tog» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Nittenåttifire» (Lars Fredrik Beckstrøm)
#«Frognerbadet» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Synd» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Hva så?» (Lars Fredrik Beckstrøm)
#«Klokken er mye nå» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Kanskje» (Med Joachim Nielsen) (Lars Lillo-Stenberg)
#«Vellykkede menn» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Den irriterte sangen» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Konger og keisere» (Lars Fredrik Beckstrøm)
#«Varme mennesker» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Maritim lykke» (Per Lillo-Stenberg / Lars Lillo-Stenberg)

## Medvirkende

### deLillos
*Lars Lillo-Stenberg &ndash; vokal, gitar, synth, piano, orgel, bass, mandolin, trommeprogrammering, lydeffekter, munnperkusjon, kor, design
*Lars Fredrik Beckstrøm &ndash; vokal, bass, kontrabass, piano, gitar, synth, mandolin, kor
*Øystein Paasche &ndash; trommer, kor
### Øvrige
*Lars Lundevall &ndash; gitar
*Helle Stensbak &ndash; kor
*Corinne Lyche Campos &ndash; kor
*Anette Ræstad &ndash; kor
*Paolo Vinaccia &ndash; perkusjon, hi-hat
*Haakon Graf &ndash; marimbasynth
*Chris Nilsen &ndash; congas
*Eivind Stensrud &ndash; fiolin
*Svein «Tuba» Johannessen &ndash; trombone
*Ned Leukhardt &ndash; perkusjon
*Jon Terje Rovedal &ndash; trekkspill, orgel
*Geir Sundstøl &ndash; slide
*Joachim Nielsen &ndash; vokal, gitar
*Kai Andersen &ndash; co-produsent, tekniker
*Raymond Mosken &ndash; fottograf 

## Listeplasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Før var det morsomt med sne

***Før var det morsomt med sne*** er et album utgitt av deLillos i 1987. 

Albumet ble gitt ut på nytt i en remastret delux-utgave i forbindelse med deLillos' 20-årsjubileum i 2005.

## Sporliste
#«Nei ikke gjør det» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Vil ikke sove» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Eventyr» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Arne» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Bankran» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Hun har gått seg vill» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Stole på» (Lars Lillo-Stenberg)
#«S'il vous plaît» (Per Lillo-Stenberg/Sven Lange)
#«Jeg vet nok ikke» (Lars Lillo-Stenberg)
#«For første gang» (Lars Fredrik Beckstrøm)
#«Avismannen» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Forelsket» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Anonym» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Racerbåt» (Lars Lillo-Stenberg)

## Deluxe-utgivelsen
*Før var det morsomt med sne deluxe edition* ble utgitt i 2005 i en remastret utgave. I tillegg er det med ytterligere en CD med demoinnspillinger som ble tatt opp i 1985 i Kjerringvik – den såkalte «Kjerringvikdemoen» – som ikke tidligere hadde vært gitt ut. Deluxe-albumet ble gitt ut i forbindelse med bandets 20-årsjubileum og kom samtidig med *[[Suser avgårde (deluxe edition)]]*.

### CD 2 («Kjerringvikdemoene»)
# «Kunstig og kulørt» (Lars Lillo-Stenberg), – (kjerringvik-demoen del 2)
# «Avismannen» (Lars Lillo-Stenberg), – (kjerringvik-demoen del 2)
# «Racerbåt» (Lars Lillo-Stenberg), – (kjerringvik-demoen del 2)
# «Venter på telefon» (Lars Lillo-Stenberg), – (kjerringvik-demoen del 2)
# «Vil ikke sove» (Lars Lillo-Stenberg), – (kjerringvik-demoen del 2)
# «Jeg vet nok ikke» (Lars Lillo-Stenberg), – (kjerringvik-demoen del 2)
# «Forelsket» (Lars Lillo-Stenberg), – (kjerringvik-demoen del 2)
# «Eventyr» (Lars Lillo-Stenberg), – (kjerringvik-demoen del 2)
# «S'il vous plait» (Per Lillo-Stenberg/Sven Lange), – (kjerringvik-demoen del 2)
# «Hun har gått seg vill» (Lars Lillo-Stenberg), – (kjerringvik-demoen del 2)
# «Skulle bare være morsom» (Lars Lillo-Stenberg), – (kjerringvik-demoen del 2)
# «Together With My» (Lars Lillo-Stenberg), – (kjerringvik-demoen del 2)

## Medvirkende
### deLillos
*Lars Lillo-Stenberg, vokal, gitar, keyboard
*Lars Beckstrøm, bass, vokal, mandolin, piano på «For Første Gang»
*Øystein Jevanord, trommer, vokal
**Rune Lindstrøm, trommer på «Kjerringvikdemoene»

### Andre medvirkende
*Jørn Christensen, gitar, slidegitar, synth, produsent
*Yngve Sætre, orgel
*Alf Christian Hvidsteen, tekniker
*Sverre Henriksen, tekniker

## Listeplasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Malacrux

Ordet **Malacrux** (Engelsk: *Horcrux*) er et begrep i bøkene om Harry Potter og refererer til et spesielt objekt som en person har skjult en del av sin sjel i. Objektet behøver ikke å være livløst, et levende vesen kan også bli brukt som en Malacrux, men det er risikabelt siden Malacruxen da er i stand til å røre på seg og tenke selvstendig.

Meningen med en Malacrux er å beskytte den gitte delen av sjelen fra alt som kan skje med kroppen til personen som eier den. Hvis en Malacrux oppbevares trygt, kan personen fortsette å eksistere selv om dens kropp blir skadet eller ødelagt.

For å lage en Malacrux må personen splitte sjelen sin i deler, så en del kan implanteres i Malacruxen, men de resterende delene fortsatt befinner seg i personens egen kropp. For å splitte sjelen, må man begå mord, som river sjelen fra hverandre. Ifølge Horatsion E. F. Snilehorn, lærer på Galtvort skole i 1996, må man da kaste en formel for å fullføre implanteringen i Malacruxen. Hvis man ikke gjør det, vil sjelen fortsatt være intakt i personens kropp.

## Lord Voldemorts malacruxer

Lord Voldemort planla å lage 6 malacruxer, som sammen med den siste delen i kroppen hans ble 7, det sterkeste magiske tallet. Men ved mordet på Lilly Potter skapte han en sjuende malacrux, en malacrux han aldri mente å lage, nemlig Harry Potter. Malacruxene er deler av Voldemort som gjorde at han i løpet av Harry Potter-bøkene var udødelig, frem til alle var ødelagt i den syvende boka.

Hver av malacruxene ble ødelagt av forskjellige personer, som vist i tabellen nedenfor.

### Tom Vensters dagbok

### Dredolo Mørchs ring

Voldemort fant ringen i Mørch huset ( Dredolo Mørch bar ringen, som er faren til Morfus Mørch og Miseria Venster , Født Mørch ).

### Salazar Smygards medaljong

### Helga Håsblås' beger

### Rasla Ravnklos diadem

### Nagini

### Harry Potter

## Referanser
Trond Reinholdtsen

**Trond Olav Reinholdtsen** (født 7. november 1972) er en norsk komponist og sanger. 

Han var født og oppvokst i Kongsberg, eksaminert fra komposisjonslinjen ved Norges musikkhøgskole med påfølgende diplomstudier. Reinholdtsens første stykker var modernistiske og komplekse verker i tysk stil, og mest kjent er kanskje «Psalm (Narrative Studies)» for sinfonietta, innspilt på cd-en «Faces» (ALBEDO, 2000), hvor også verker av andre kompleksgenerasjonskomponister er representert. Reinholdsen var med å starte opp tidsskriftet Parergon, hvor han fremdeles sitter i redaksjonen. Han har også vært sanger i Nordic Voices, samt som en kritiker og kåsør i tidsskrifter, aviser og i radio.

Trond Reinholdtsens musikk har etterhvert utviklet seg ut i ekstreme performative retninger, den rene musikken iblandes diverse ikke-musikalske uttrykk, essayistiske utlegninger, live-kamera-film og elementer som statistiske fakta og grimaseskjæring. Det er også blitt hans varemerke å avslutte sine komposisjoner med «komponistens tale til publikum»; talen kan bli fremført live on screen, gjennom opptak, gjerne frembrakt av miditrommer, helst på norsk, men også på tysk og engelsk hvis verkene blir fremført utenlands. Han fikk Fartein Valen-stipendet i 2005. 16. september 2011 ble han tildelt Arne Nordheims komponistpris.

Reinholdtsens verker har blitt fremført internasjonalt på festivaler som Huddersfield Contemporary Music Festival og Donau-Eschinger Musiktage.

Han ble i 2019 tildelt 10-års «Stipend for etablerte kunstnere» av Norsk kulturråd.

## Produksjon

### Verkliste
* *Ø episode 7* (2016)
* *Ø episode 6* (2015)
* *Ø episode 5* (2015)
* *Ø episode 4* (2015)
* *Ø episode 3* (2015)
* *Ø episode 2* (2015)
* *Ø episode 1* (2015)
* *Narcissus opra* (2013)
* *Inferno (40')* (2013)
* *12-Spartenhaus* (2012)
* *Musik * (2012)
* *Faust, or the Decline of Western* (2011)
* *Utopia* (2011)
* *John Gabriel Borkman* (2011)
* *The Apocalypse * (2010)
* *Orpheus* (2010)
* *Unsichtbare Musik* (2009)
* *The Norwegian Opra launch and gala happening* (2009)
* *The Wild Duck* (2008/2009)
* *Collected Music Performance Videos* (2008)
* *Concert Music Piece* (2008)
* *13 Music Theatre Pieces* (2008)
* *Ny Musikk-revyen* (2008)
* *Worlds beyond* (2008)
* *Ghosts* (2007)
* *Des Moines / Sparta + Music* (2006)
* *Everyday*. (2005)
* *Catalogue of Emotions*  (2005)
* *Reinholdtsens Ode to Solitude* (2005)
* *Antigone Absence* (2005)
* *In context*. (2004)
* *Turba - Theories of Mass Society* (2003)
* *Goddag madam Reinholdtsen, God aften frøken Flink* (2003)
* *Hörreste* (2002)
* *Wie man zum Stein spricht* (2000)
* *Hun-hadde-pupp-i-nesa-si* (2000)
* *Processes of the Interstitual* (1999)
* *Bagatellen* (1999)
* *Aus der Vergängnis* (1999)
* *Psalm* (1998)
* *Strukturelle Konstellation* II (1997)
* *... and yet there will be a hundred visions and indecisions* (1997)

### Diskografi
* Concepts of Sorrow (2006)
* Faces (2000)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Verkliste fra NB Noter
Dagens Medier

***Dagens Medier*** var et bransjeblad som ble utgitt av Mediebedriftenes Landsforening (MBL).

Bladets lesergruppe var i hovedsak ledere innenfor norske medier. *Dagens Medier* ble opprettet i 1924 som *Dagspressen* og fikk dagens navn i 2003. Bladet utkom i Oslo med 14 utgaver per år og et opplag (2004) på 7975 eksemplarer. Nettstedet åpnet i 2003 som et supplement til papirutgaven. De siste årene ble utgivelsesfrekvensen på papirutgaven kraftig redusert.

8. desember 2008 ble det bestemt at både papirutgaven og nettstedet skulle legges ned fra 9. desember 2008.

## Ansvarlig redaktør

* Elisabeth Vislie -2008
* Trond Degnes

## Referanser


## Eksterne lenker
* Legger ned Dagens Medier (journalisten.no)
* Dagens Medier
Hjernen er alene

***Hjernen er alene*** er et dobbelt musikkalbum av deLillos, utgitt i 1989.

Albumet ble utgitt i en deluxe-utgave i 2009. I desember 2009 ble hele *Hjernen er alene* spilt på en konsert i Operahuset i Oslo i forbindelse med 20-årsjubileet til albumet. Opptak fra denne konserten ble gitt ut som album og DVD under tittelen *[[Hjernen er alene i Operaen]]* i 2010.

En tungmetallversjon av tittelsporet ble spilt inn av bandet Seigmen i 1994.

## Sporliste
#«Fastesangen» (Lars Lillo-Stenberg/Lars Fredrik Beckstrøm)
#«Vår» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Sveve over byen» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Snill og smart» (Lars Lillo-Stenberg/Mette Bølstad)
#«Triste dager» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Balladen om Kåre og Nelly» (Lars Fredrik Beckstrøm)
#«Jenter fra en liten plass» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Mine peanøtter er ikke gode» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Skulle bare være morsom» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Woo doo» (Lars Fredrik Beckstrøm)
#«Parkanlegg her» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Tikk takk» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Venter på telefon» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Rendez-vous» (Per Lillo-Stenberg/Lars Lillo-Stenberg))
#«Lebestift» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Hjernen er alene» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Den feite mannen» (Lars Fredrik Beckstrøm)
#«Mørke Mathilde» (Lars Lillo-Stenberg/Mette Bølstad)
#«Soppesmørbrød» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Kunstig og kulørt» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Mantra» (instrumental) (Trad.)
#«Hva har du tenkt?» (Lars Lillo-Stenberg)

På LP- og kassett-versjonen av albumet finnes også «Utkaster». «Utkaster» er ikke tilgjengelig på CD i studioversjon, men den finnes i liveversjon på *[[Mere]]*.

## Deluxe-utgaven
Deluxe-utgaven inneholder den samme CD-en som nevnt over, pluss én låt, «Utkaster», som ikke var med på CD-utgaven av Hjernen er alene. Denne utgaven er delt i to CD-er.

## Personell
*Lars Lillo-Stenberg &ndash; vokal, gitar, orgel, synth
*Lars Beckstrøm &ndash; bass, gitar, vokal, synth
*Øystein Paasche &ndash; trommer
### Andre medvirkende
*Øystein Jevanord &ndash; trommer, gitarbass
*Rune Lindstrøm &ndash; trommer, vokal, harmonika  
*Tora Ulstrup &ndash; koring  
*Bitten Forsudd &ndash; koring  
*Frank Riktor &ndash; piano, orgel, synthesizer  
*Sigurd Køhn &ndash; altsaksofon, barytonsaksofon 
*Jørn Christensen &ndash; perkusjon, slide, synthesizer, trommeprogrammering, produsent
*Anne C. Mathisen &ndash; fiolin 
*Sture Rogne &ndash; musette 
*Per Vestaby &ndash; munnspill  
*Marius Lilleslåtten &ndash; cello  
*Nils Økland &ndash; fiolin
*Preben Carling &ndash; trompet
*Björn Engelmann &ndash; remastering

## Listeplasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Neste sommer

***Neste sommer*** er et album av den norske popgruppa deLillos. Plata ble utgitt i 1993 og fikk Spellemannprisen 1993 i klassen «rock».

## Sporliste
#«Langfredag i Aarhus» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Kokken Tor» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Glemte minner» (Per Lillo-Stenberg/Lars Lillo-Stenberg)
#«Fornøyd» (Lars Fredrik Beckstrøm)
#«Uendelig trist» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Søvn» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Postmann» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Album» (Lars Fredrik Beckstrøm)
#«Neste sommer» (Lars Lillo-Stenberg/Kyrre Fritzner)
#«Ved porten der jeg bor» (Per Lillo-Stenberg/Lars Lillo-Stenberg)
#«Søster» (Lars Fredrik Beckstrøm)
#«Langfredag i Aarhus» (Lars Lillo-Stenberg)

## Personell
### deLillos
*Lars Lillo-Stenberg &ndash; vokal, gitar, piano, orgel, artwork
*Lars Beckstrøm &ndash; bass, vokal
*Øystein Paasche &ndash; trommer
*Lars Lundevall, gitar, vokal, artwork 
### Andre medvirkende
*Palle Krüger &ndash; tamburin 
*Per Vestaby &ndash; munnspill 
*Yngvar Flatøy &ndash; mandolin  
*Kyrre Fritzner &ndash; gitar, trommer, programmering, perkusjon, kor, produsent, tekniker
*Jørn Christensen &ndash; tekniker 
*Dag Lundquist &ndash; miksing 
*Mette Lange-Nielsen &ndash; fotograf 
*Karin Grasdalsmoen &ndash; maling 

## Listeplasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Amanda

:*Annen betydning: [[Amandaprisen]]
*'Amanda*' er et kvinnenavn med latinske opprinnelse. Det betyr «verd å elske».

==Etymologi==
*Amanda* har opprinnelse som en feminin form  av det latinske mannsnavnet *Amandus*, som er avledet av verbet *amare*, «å elske».

==Utbredelse==
*Amanda* er ikke kjent brukt før på 1600-tallet, da det ble tatt i bruk av forfattere og diktere. Dramatikeren [[Colley Cibber]] brukte det i stykket *Love's Last Shift* fra 1696. *Amanda* er kjent brukt i Sverige og Danmark fra 1700-tallet.

*Amanda* var et populært navn i USA på 1800-tallet og igjen fra 1970-årene til 1990-årene.


*Amanda* var et populært navn i England fra 1960-årene til 1980-årene.
	

Navnet *Amanda* var vanlig i Norge på slutten av 1800-tallet og igjen fra 2000-årene og hadde en popularitetstopp med 0,7 % i 2016.


*Amanda* er i dag et svært vanlig navn blant annet i Sør-Afrika og Latvia. Det er ellers vanlig blant annet i mange engelsk-talende land, i Norden og i Sør-Amerika.

































































|}

== Navnedag ==
*Amanda'' har navnedag i flere land, oftest 26. oktober. Den norske navnedagen er .

## Kjente personer med navnet
* Amanda Beard, amerikansk svømmer og modell
* Amanda Bynes, amerikansk skuespiller
* Amanda Congdon, amerikansk TV-vert
* Amanda Gorman, amerikansk lyriker og aktivist
* Amanda Kamara, norsk sanger, låtskriver og musikalartist. 
* Amanda Marshall, amerikansk artist
* Amanda Peet, amerikansk skuespiller
* Amanda Seyfried, amerikansk skuespiller
* Amanda Tenfjord, norsk og gresk sanger og låtskriver
* Amanda Kurtovic (f. 1991), norsk håndballspiller

### Annen bruk av navnet
* Amandaprisen som deles ut under Den norske filmfestivalen i Haugesund
* Amanda Storsenter i Haugesund

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Trygve Aas Olsen

**Trygve Aas Olsen** (født 25. mai 1960 i Kristiansund) er fagmedarbeider ved Institutt for journalistikk. Fra 2007 til 2011 var han redaksjonssjef i «Etter Børs» i *[[Dagens Næringsliv]]*. Mellom 2002 og 2007 var han ansvarlig redaktør i fagbladet *[[Journalisten]]*.

Olsen er fra Kristiansund og begynte sin journalistiske karriere i *[[Romsdalsposten]]* i Kristiansund, men etter to år dro han til Oslo for å studere. I 1987 begynte han i *[[Dagbladet]]*, der han har jobbet som journalist og i ulike lederfunksjoner.
Joomla!

**Joomla!** er et GPL-lisensiert publiseringsverktøy basert på åpen kildekode (engelsk «Open source content management system», forkortet til «Open source CMS»).

Joomla! er skrevet i PHP for publisering av innhold på verdensveven, ved bruk av for eksempel en MySQL-database. Joomla! inneholder en rekke integrerte nøkkelfunksjoner (komponenter), deriblant levende bokmerker (RSS), utskriftsvennlig sidevisning, siste nytt, personlig innlogging, blogg-visning, spørreundersøkelser, avansert søk, flerspråklighet og en WYSIWYG-editor som kan brukes i flere nettlesere (IE, Firefox, Opera, Safari, og tilsvarende).

Navnet *Joomla!* er en fonetisk staving for bantuspråket swahilis ord «Jumbla» som betyr «alle sammen» eller «som en helhet».

Joomla! er programmert av de samme utviklerne som i sin tid også utviklet Mambo, et tilsvarende publiseringsverktøy for Internett. Joomla! ble opprettet da utviklerne av Mambo ble uenige, en del av utviklerne tok kildekoden til Mambo og forbedret og forenklet den betraktelig. 
Forrige stabile versjonstre (1.0.x) var basert på den originale koden fra Mambo, mens oppfølgerne (1.5.x og 1.6/1.7) er skrevet fra bunnen av.

Foruten tilleggstjenester og programsnutter for bruk i systemet, blir selve Joomla! også utviklet i Norge. Den norske brukerforeningen Joomla! i Norge  forsøker å være et samlingssted for de norske ressursene. Joomla! er også oversatt til norsk.

Joomla! kan installeres med Microsoft Web Platform Installer, som installerer Joomla! på Windows og IIS. Microsoft Web Platform Installer installerer også PHP og MySQL dersom du ikke har de fra før.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Joomla i Norge 
*
Blakstad sykehus

**Blakstad sykehus** var et psykiatrisk sykehus på Blakstad i Asker kommune. Blakstad sykehus var også en egen grunnkrets i delområdet Blakstad. Sykehuset åpnet 6. november 1904 som «Akershus Amts sinnssykeasyl», og var det første amts-asylet i Norge. Bygningen er tegnet av arkitekt Kristian Biong.

Sykehuset avviklet sin drift 24.August 2025 men var en avdeling av Vestre Viken helseforetaks klinikk for psykisk helse og rus. Avdelingen var organisert i ni ulike seksjoner for innlagte pasienter, samt noe poliklinisk behandling. Avdelingens opptaksområde er Asker, Bærum, Hol, Ål, Gol, Nesbyen, Hemsedal, Flå, Krødsherad, Modum, Ringerike og Hole kommuner.

I Asker ligger det også et psykiatrisk sykehus på Dikemark. Dette er en avdeling av Ullevål sykehus, som igjen ligger under helseforetaket Oslo universitetssykehus.

## Litteratur
* Hans Chr. Mamen: *Et steg videre - Blakstad sykehus historie gjennom et hundreår*, Blakstad sykehus 1999, ISBN 82-92106-00-6
* Sigurd Engelstad: *Blakstad i Asker. Gården og slekten*, Oslo 1958
* Lars Thue: *Asker 1840–1980*, Universitetsforlaget 1984, ISBN 82-00-06345-3
* Halvard Torgersen: *Asker - Bidrag til bygdas gårdshistorie*, 2. utg., Grøndahl & Søn, Oslo 1941

## Eksterne lenker
* https://www.vestreviken.no/om-oss/nsd/
Ingeborg Junge-Reyer

**Ingeborg Junge-Reyer** (født 1946) er en tysk politiker (SPD). Hun var fra april 2004 til 2011 senator for byutvikling, og i samme periode fra 2006 vært borgermester (visestatsminister) i bystaten Berlin.

Hun studerte germanistikk, geografi og forvaltningsvitenskaper i Berlin. I 1989 ble hun bydelsråd for sosiale tjenester, helse og finans i Kreuzberg. I 1999 ble hun viseborgermester i Kreuzberg og samme år utnevnt til statssekretær i senatsforvaltningen for arbeid, sosiale tjenester og kvinner. Fra 17. januar 2002 til april 2004 var hun statssekretær i senatsforvaltningen for byutvikling under senator Peter Strider. 

Da Strieder gikk av ble hun hans etterfølger. Etter delstatsvalget 17. september 2006 ble hun gjenutnevnt til senator og ble samtidig utnevnt til borgermester, dvs. en av to stedfortredere for bystatens regjeringssjef.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Isolerte språk

:*Må ikke forveksles med [[isolerende språk]].*
**Isolert språk** er i den absolutte betydningen et naturlig språk som ikke er beslektet med noe annet språk. Det er et språk uten beviselig genealogisk slektskap med noe annet språk ved at det ikke har blitt bevist at det nedstammer fra en felles avstamning med noe annet språk. I praksis vil det si at slike språk er i egne språkfamilier som kun består av det ene språket. Vanlige eksempler på isolerte språk er baskisk, ainu, burusjaskisk og koreansk. I hvert tilfelle er det dog en liten gruppe lingvister som hevder å ha demonstrert slektskap med andre språk. Disse er som regel kontroversielle, men tidvis kommer det gjennombrudd i forskningen, som påvist slektskap mellom amerikanske indianerspråk og et lite, isolert språk fra Sibir.

Et språk kan også være *relativt* isolert. Albansk, armensk og gresk kalles ofte for «isolerte indoeuropeiske språk». De tilhører den indoeuropeiske språkfamilien, men danner hver sin undergren av den, uten andre språk i unddergrenen.

Noen språk har blitt isolerte i moderne tid, etter at alle beslektede språk har dødd ut. Pirahã i Brasil er et eksempel på et slikt språk, det er eneste overlevende språket i den muranske språkfamilien. Antall isolerte språk kan dessuten øke dramatisk i framtida på grunn av raske sosiale og økonomiske endringer. De fleste småspråk i verden er truede og kan utdø, dermed blir enda flere språk eneste overlevende i sin språkfamilie.

Andre språk, som baskisk og sumerisk, har vært isolerte like lenge som deres eksistens har vært dokumentert.

## Språkfamilier og isolerte språk
Paralleller med biologi blir ofte dratt inn i beskrivelsen av språkfamilier – språkene som inngår er genetisk beslektet med hverandre. Det er ulike oppfatninger av antallet språkfamilier. Daniel Nettle nevner rundt 250 store språkfamilier. Lyle Campbell på den annen side antar at det er 350 kjente språkfamilier med 129 isolerte språk som en del av disse. Det innebærer at isolerte språk utgjør en tredjedel av alle språkfamilier. *[[Ethnologue]]* regner opp 136 ulike språkfamilier som er «top-level genetic groups» og ytterligere 130 språkfamilier hvor også kreolspråk, tegnspråk og isolerte språk er innregnet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 218

**Fylkesvei 218** (**Fv218**) er en kort fylkesveistrekning i Engerdal kommune i den nordøstlige delen av Innlandet. 

Veien begynner i vest ved bygda Drevsjø, hvor den tar av fra fylkesvei 26. Den går derfra østover langs den nordre bredden av Vurrusjøen, gjennom et relativt flatt skogs- og myrlandskap, til grenda Lillebo (eller Litlbu) ved østenden av sjøen. Veien fortsetter deretter videre østover til den krysser riksgrensen mot Sverige ved Fløtningsjøen, 37&nbsp;km vest for Idre.

På svensk side fortsetter veien videre under navnet Riksväg 70, som går i sørøstlig retning via Mora og Borlänge i Dalarna, og ender ved E18 i byen Enköping vest for Stockholm.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Ribosom

**Ribosomer** ( av ribonukleinsyre, RNA og gr. *soma* – kropp) er små komplekser av protein og RNA som produserer proteiner i celler.

Ribosomer finnes i et stort antall i cellenes cytosol hos de fleste organismer. Her fungerer de i translasjonen, det vil si oversetting av den såkalte genetiske koden, som er lagret i DNA, til proteiner.

Proteiner er bygd opp av aminosyrer, og i første omgang bestemmes strukturen til et protein av aminosyrenes rekkefølge. Denne rekkefølgen er igjen bestemt av basene i DNA. Ribosomene binder til RNA. Tre baser, eller tripletter, tilsvarer en aminosyre. Flere tripletter kan kode for samme aminosyre. Aminosyrene binder til hverandre via peptidbindinger, og et polypeptid frigjøres.

I cellene finnes mRNA; budbringer-RNA fra DNA til ribosomene, rRNA; ribosomalt RNA som er bestanddel av ribosomene, og tRNA. tRNA er transport-RNA som binder aminosyrer til seg og frakter dem til ribosomene. tRNA er relativt små makromolekyler med en helt bestemt oppbygning som gjør dem i stand til å gjenkjenne triplettene i mRNA.

Som nevnt finnes ribosomene i cellens cytosol. Her kan de enten være frie eller assosiert med det det såkalte ru endoplasmatiske retikulum (ru ER). Produksjon av proteiner foregår da til innsiden av ER, og det er gjerne proteiner som skal til cellemembranen eller som skal skilles ut av cellen.

## Oppbygning
Ribosomene består av små og store subenheter med ribosomalt RNA (rRNA) og proteiner. Disse finnes i alle celletyper og i tillegg til celletypenes egne ribosomer har andre organeller slik som plastider (planter) og mitokondrier (både planter og dyr) sine egne ribosomer.

Eukaryotene har 80S ribosomer satt sammen av 40S (18S rRNA) og 60S (28S og 5.8S rRNA) med ca. 80 forskjellige proteiner. Prokaryotene har 70S ribosomer bestående av stor 50S (23S og 5S rRNA) og liten 30S (16S rRNA) subenheter med ca. 75 forskjellige proteiner. Ribosomene funnet i plastider og mitokondrier ligner mest på prokaryotenes ribosomer. Plastidene har 70S satt sammen av 30S (16S rRNA) og 50S (23S, 5S og 4.5S rRNA) sammen med ca. 75 forskjellige proteiner. Mitokondriene har 77-78S ribosomer med 24-26S og 5S i den store subenheten og 18S rRNA i den lille.
Toini Gustafsson

**Toini Rönnlund**, tidligere **Toini Gustafsson**, (født 1938) er en svensk tidligere langrennsløper. I OL 1968 i Grenoble gikk hun til topps i begge de invididuelle langrennsøvelsene (5 og 10&nbsp;km). For denne prestasjonen ble hun tildelt Svenska Dagbladets gullmedalje. I 1967 ble hun tildelt Holmenkollmedaljen.

To ganger har hun også fått OL-sølv i stafett, i Innsbruck 1964 og i Grenoble 1968.

I VM 1962 i Zakopane ble det også svensk stafettsølv, og i VM 1966 i Oslo vant hun sølv på 10-kilometeren og bronse i stafetten.

Hun var gift med den tidligere svenske langrennsløperen Assar Rönnlund. Langrennsløperen Elina Rönnlund er deres barnebarn.

## OL-medaljer
* 1968 i Grenoble – gull (5&nbsp;km)
* 1968 i Grenoble – gull (10&nbsp;km)
* 1964 i Innsbruck – sølv (3 x 5&nbsp;km stafett)
* 1968 i Grenoble – sølv (3 x 5&nbsp;km stafett

## [[VM på ski, nordiske grener|VM]]-medaljer
* 1962 i Zakopane – sølv (3 x 5&nbsp;km stafett)
* 1966 i Oslo – bronse (10&nbsp;km)
* 1962 i Zakopane – bronse (3 x 5&nbsp;km stafett)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Trengsel bru

**Trengsel bru** er ei buebru på E6 i Sørfold kommune i Nordland. Brua går over Nordfjorden og er 179 meter lang. Den ble åpnet 20. juni 1966 sammen med resten av veien mellom Fauske og Sommerset.

Like ved brua kan en se utløpet til en av jernbanetunnelene på den planlagte Polarbanen som ble påbegynt under andre verdenskrig.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Altaiske språk

**Altaiske språk** er en språklig samlebenevnelse som i første rekke omfatter tyrkiske språk, mongolske språk og tungusiske språk, og i videre forstand også innbefatter koreanske og japoniske språk (japansk og ryukyuspråk). Språkene er oppkalt etter fjellkjeden Altaj i grenseområdene mellom Kina, Mongolia, Russland og Kasakhstan.

Benevnelsen er omstridt fordi språkforskere er uenige i hvilket innhold man skal legge i den. Altaiske språk kan betraktes som en språkbunt, der ulike språk har dannet fellestrekk og likheter gjennom innbyrdes interaksjon eller språkkontakt. Alternativt kan de betraktes som en språkfamilie av genetisk beslektede språk som er utgått fra et felles protoaltaisk urspråk. En tredje gruppe språkforskere mener at vårt eldste kjente materiale om disse språkene er for sparsommelig til at dette kan avgjøres med sikkerhet. Tyrkiske språk er dokumentert første gang i tyrkiske runer på orkhon-inskripsjonene fra 722-735 e.Kr. Mongolske språk er dokumentert siden 1224, mens tungusiske språk ikke ble nedskrevet før i 1636.

Den altaiske hypotesen går ut på at det en gang ble snakket et felles altaisk proto-språk på de sentralasiatiske steppene omkring Altajfjellene, og at dette urspråket for 3000-4000 år siden ble splittet i en vestlig tyrkisk grein, en sentral mongolsk grein og en østlig tungusisk grein. Den «mikro-altaiske» hypotesen omfatter kun disse tre språkgruppene. Den «makro-altaiske» hypotesen inkluderer også koreansk og japansk. Språket i det gamle koreanske kongedømmet Goguryeo (37 f.Kr. – 668 e.Kr.) er således blitt foreslått som en altaisk  kandidat til det opprinnelige japoniske protospråket, som delte seg i japansk og ryukyuspråk. Man forestiller seg altaisk talende utvandrere befolke Japan i form av Yaoyaoi-kulturen, og at disse emigrantene erstattet den tidligere ikke-altaiske steinalderkulturen Jōmon på de japanske øyene.

En studie publisert i *[[Nature]]* i 2021 bruker en kombinasjon av genetiske, arkeologiske og lingvistiske data for å finne et felles hjemland for alle de fem språkfamiliene, i studien kalt *transeurasiske språk*. Resultatene peker på en opprinnelse blant mennesker som begynte å dyrke hirse i dalen til Liao He i det nordøstlige Kina i det niende til sjuende årtusen f.Kr.

På 1800-tallet ble det foreslått at de altaiske språk hører sammen med de uralske språk (med blant annet finsk) som de Ural-altaiske språk. De fleste lingvister avviser nå denne gruppen, men den blir ofte brukt i leksikon og atlas. Noen bevegelser i Ungarn og Tyrkia, turanisme, støtter seg på denne hypotesen.

## Referanser


## Litteratur
*Georg, Stefan, Peter A. Michalove, Alexis Manaster Ramer, og Paul J. Sidwell. 1999. "Telling general linguists about Altaic." *Journal of Linguistics* 35:65–98. Cambridge: Cambridge University Press.
Lokalavis

En **lokalavis** er en avis med et avgrenset geografisk nedslagsfelt.

Det finnes små og store lokalaviser, men felles for de fleste er at de dekker en by, ett sted eller en eller noen få kommuner, typisk et handelsdistrikt. De fleste norske aviser er lokalaviser.

Når lokalavisen blir større, kan det hende at den vil måtte reklassifiseres til regionavis. Noen aviser kan karakteriseres som både lokalavis og regionavis. Aviser med hele landet som nedslagsområde karakteriseres som  riksaviser.

Mange av de minste lokalavisene i Norge er medlem av interesseorganisasjonen Landslaget for Lokalaviser. De fleste av de øvrige avisene er medlem av tarifforganisasjonen Mediebedriftenes Landsforening (MBL).
Koreanere

**Koreanere** er en folkegruppebetegnelse på personer som har koreansk som morsmål eller kulturelt sett har røtter i det koreanske kjerneområde, som er Koreahalvøya og noen tilgrendsende områder helt øst i Nord-Kina.

Koreanere finnes først og fremst i disse land (ca. antall personer):

* Sør-Korea: 50,1 millioner
* Nord-Korea: 23 millioner
* USA: 2 millioner
* Kina: 2 millioner
* Japan: 
* Russland og tidligere sovjetrepublikker: 
* Canada: 
* Latin-Amerika (spesielt Brasil): 
* Totalt: 78,76 millioner

## Eksterne lenker
*
Hangul

**Hangul** (&#54620;&#44544;) er et fonetisk koreansk alfabet. Hangul ble introdusert av Kong Sejong den store i 1443, som skriftspråk for koreansk. Det brukes for å skrive koreansk i både Nord-Korea og Sør-Korea, men i enkelte sammenhenger kompletteres det i Sør-Korea med kinesiske skrifttegn i form av hanja. Det er verdens eneste tilrettelagte og hyppig brukte fonetiske skriftspråk som med vilje er utformet slik at det skal være enkelt å forstå: Som i indiske skriftspråk, klassifiseres hanguls konsonanter etter hvor i munnen de skal uttales, men det sies at hangul går et skritt videre, ved at tegnene også representerer et skjematisk oppsett av hvordan munnen skal posisjoneres for å uttale lyden. ㄱ [k] representerer at tungen er presset opp mot ganen, ved jekslene, mens ㅋ [kʰ] har i tillegg en strek som viser aspirasjon. De koreanske tegnene samles i stavelser der bokstavene ordnes i to dimensjoner.

Én inspirasjonskilde til konstruksjonen av hangeul kan, ifølge noen lingvister, ha vært 'phags-pa-skriften fra Yuan-dynastiet.

Selv om hangul er kjent for å være fonetisk korrekt, er det på grunn av endringer som har skjedd i språket, ikke lenger helt slik. En person som lærer seg å lese hangul er nødt til å lære seg en rekke assimilasjonsregler. Enkelte lyder som i litt eldre koreansk var forskjellige, slik som 애 (ae) og 에 (e), uttales av mange koreanere i dag (spesielt yngre koreanere) helt likt. Dette utgjør en utfordring for utlendinger som lærer språket, siden man kan lese forskjellen, men ikke høre forskjell, og må derfor gjette hvis man skal skrive ned nye ord.

Ved romanisering av koreansk bruker Nord-Korea offisielt McCune-Reischauersystemet. I 2000 gikk Sør-Korea over til bruk av en revidert romanisering.

Hanguldagen markeres den 9. oktober i Sør-Korea og 15. januar i Nord-Korea.

## Det koreanske alfabetet
Det koreanske alfabetet har blant annet disse 14 konsonantene og 12 vokalene:

## Fotnoter


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Blodig Alvor Na Na Na Na Na

***Blodig Alvor Na Na Na Na Na*** er debutalbumet til DumDum Boys, som ble utgitt i 1988.

15. april 2015 ble albumet re-utgitt på vinyl i 500 eksemplarer. Albumet var blitt remastret, og singelen "Sorgenfri/Har Du Hørt" fulgte med i eksemplaret. 

## Sporliste
#«Fant Frimann» (Kjartan Kristiansen)
#«Lunch i det grønne» (Kjartan Kristiansen)
#«Arme Riddere» (Kjartan Kristiansen)
#«Sherwoodskogen» (Kjartan Kristiansen)
#«Blodig alvor» (Kjartan Kristiansen)
#«Kunne vært verre» (Kjartan Kristiansen)
#«Fort gjort» (Kjartan Kristiansen)
#«En vill en» (Kjartan Kristiansen)
#«Papirsang» (Kjartan Kristiansen)
#«Idyll» (Kjartan Kristiansen)
#«Sorgenfri» (Kjartan Kristiansen)

## Medvirkende
### DumDum Boys
* Prepple Houmb - sang
* Kjartan Kristiansen - gitarist, låtskriver
* Persi Iveland - bass
* Sola Jonsen - trommer
### Andre medvirkende
*Odd Magne Gridseth – bass, 
*Ernst-Wiggo Sandbakk – trommer 
*John Pål Inderberg – saksofon 
*Christian Schreiner – koring 
*Carl Haakon Waadeland – trommer 
*Ivar Gafseth – hammond 
*Tor Brovold – harmonika
*Ragnar Wold - cover, fotograf
*Yngve Sætre - cover

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Svett smil

***Svett smil*** er et musikkalbum av deLillos, utgitt i 1990.

## Sporliste
#«Beibi» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Da tieren var gul» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Elskling» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Folk tok helt feil» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Kongepuddelen Odd» (Lars Fredrik Beckstrøm)
#«Stakkars Oslo» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Ha det bra» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Sår» (Lars Lillo-Stenberg)
#«40 mil ute» (Lars Fredrik Beckstrøm)
#«Tenk så rart» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Spøkelser» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Glem de regnfulle damene» (Lars Fredrik Beckstrøm)
#«Tett til hverandre» (Lars Lillo-Stenberg)
#«Ensom tenker» (Lars Lillo-Stenberg)

## Medvirkende
### deLillos
*Lars Lillo-Stenberg &ndash; vokal, gitar, keyboard
*Lars Beckstrøm &ndash; bass, gitar, mandolin, vokal
*Øystein Paasche &ndash; trommer, perkusjon
### Øvrige medvirkende
* Geir Sundstøl &ndash; steel
* Frank Riktor &ndash; piano
* Anne Grete Lunner &ndash; koring
* May-Britt Kristoffersen &ndash; koring
* Haakon Ellingsen &ndash; koring
* Tov Ramstad &ndash; cello
* Anne Oftedahl &ndash; klarinett
* Jørn Christensen &ndash; produsent, tekniker, miksing
* Asle Karstad &ndash; produsent, tekniker, miksing, fotograf
* Nils Berggraf &ndash; tekniker
* Per Sveinson &ndash; tekniker
* Henriette Giachino &ndash; fotograf
* Mauro Giachino &ndash; fotograf
* Eddie Notland &ndash; design

## Listeplasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Splitter pine

***Splitter pine*** er det andre studioalbumet av DumDum Boys, utgitt i 1989.

## Sporliste
# «Boom Boom» (Kristiansen/Iveland)
# «Oppned» (Kristiansen)
# «Splitter pine» (Kristiansen)
# «Fort & farlig» (Kristiansen/Houmb)
# «Slave» (Kristiansen/Houmb)
# «Blind» (Kristiansen/Iveland)
# «Blod på tann» (Kristiansen/Iveland)
# «Engelen» (Kristiansen)
# «Hyler meg hes» (Kristiansen/Houmb)
# «Hull i himmelen» (Kristiansen)
## Medvirkende
### DumDum Boys
* Prepple Houmb - sang, låtskriver
* Kjartan Kristiansen - gitar, låtskriver
* Persi Iveland - bass, låtskriver
* Sola Jonsen - trommer
### Andre medvirkende
*Atle Karlsen - keyboard
*Torstein Flakne &ndash; gitar 
*Terje Storli &ndash; bassgitar
*Odd Magne Gridseth &ndash; bassgitar
*Jan Magne Førde &ndash; messingblåsere
*Helge Førde &ndash; messingblåsere
*Kjetil Bjerkestrand &ndash; keyboard
*Siri Gellein &ndash; koring
*Else Aasegg &ndash; koring
*Bård «Bored» Svendsen &ndash; keyboard
*Mbemba Jammeh - congas
*Knut Lauritsen - ?
*Roger Valstad - produsent, tekniker, miks
*Ragnar Wold - foto
*Inger Hex - foto
*Trond Elgaaen - cover

## Eksterne lenker
*
Pstereo

:*For festivalen med samme navn, se [[Pstereofestivalen]]*.

***Pstereo*** er det tredje studioalbumet av DumDum Boys, utgitt i 1990.

## Sporliste
#«En plass i solen» (Kristiansen/Houmb)
#«Tusen etasjer høi» (Kristiansen/Houmb)
#«Hud & hår» (Kristiansen)
#«Plaster på såret» (Kristiansen/Iveland)
#«Uten et spor» (Kristiansen)
#«Pstereo» (Kristiansen/Iveland)
#«Metallic hvit» (Kristiansen)
#«Krimm» (Kristiansen/Houmb)
#«Englefjes» (Kristiansen)
#«To tomme hender» (Kristiansen)
#«Chop suey» (Kristiansen)
#«Stort & svart» (Kristiansen/Iveland)

## Medvirkende
### DumDum Boys
* Prepple Houmb - sang, låtskriver, tekniker, 
* Kjartan Kristiansen - gitar, vokal, låtskriver
* Persi Iveland - bass, låtskriver, designkonsept 
* Sola Jonsen - trommer
* Atle Karlsen - keyboard, tekniker
### Andre medvirkende
*Odd Magne Gridseth, bass 
*Torill Ek, vokal 
*Helge Førde, messingblås
*Jan Magne Førde, messingblås 
*Torgeir Andresen, blås
*Ned Leukhardt, perkusjon
*Yngve Sætre, tekniker
*Roger Valstad,produsent, tekniker, miks
*Steinar Vikan,miks
*Fin Serck-Hanssen,forsidefoto 
*Nils-Henrik Andersen,coverdesign
*Trond Vestengen,coverdesign

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Nanchangopprøret

**Nanchangopprøret** (kinesisk: 南昌起义; pinyin: *Nánchāng Qǐyì*) var det første større væpnede sammenstøtet mellom Kuomintang og Kinas kommunistparti under den kinesiske borgerkrig. Det brøt ut 1. august 1927. Noe mindre nøyaktig omtales også en del andre oppstander som fant sted omtrent samtidig med samme paraplybetegelse.

Det som skjedde var at Kuomintangstyrker som sympatiserte med kommunistene gjorde opprør under ledelse av He Long og Zhou Enlai. De forsøkte å ta kontroll over byen Nanchang i provinsen Jiangxi etter at den første enhetsfront mellom Kuomintang og kommunistene var brutt sammen. Andre viktige anførere var Zhu De, Ye Ting og Liu Bocheng.

Nanchangopprøret var også en reaksjon på Shanghaimassakrene der nasjonalistene et halvt år tidligere hadde massakrert mange tusen kommunister.

Kommunistiske styrker klarte å okkupere Nanchang for en kortere periode, og unnslapp den 5. august Kuomintangstyrkene som hadde begynt å beleire byen. De trakk seg tilbake til Jinggangfjellene vest i provinsen Jiangxi.

Den 1. august er senere blitt markert som den dag da Folkets frigjøringshær ble grunnlagt.
Gulbrand Gråstein

**Gulbrand Gråstein** (engelsk *Flintheart Glomgold*) er en figur fra Disney-tegneseriene. Han ble skapt av Carl Barks i 1956 og opptrådte for første gang i historien «Onkel Skrue får en konkurrent» (oppr. «The Second-richest Duck») i *Uncle Scrooge* nr 15, som ble utgitt i september 1956. I den historien kommer det frem at Gullbrand Gråstein er en gruveeier som bor i Sør-Afrika.

Gulbrand Gråstein er (sammen med Rikerud) Skrue McDucks erkerival og er nesten like rik som Skrue.

I de to første historiene om Gulbrand Gråstein måler han sin formue mot Skrues og taper i begge tilfeller med en ørliten margin.

Han er fremstilt som skotte i noen serier, men i Don Rosas serier er han boer (som ikke er helt unaturlig siden han er bosatt i Sør-Afrika).

Gulbrand Gråstein går ofte krokveier for å få sin vilje. Noen ganger har han hyret banditter, deriblant B-gjengen, til å gjøre jobber for seg. Gulbrand er et vrengebilde av Skrue selv, og viser hva Skrue ville vært hvis han ikke hadde en grunnleggende ærlighet til å moderere sin grådighet.

Historien "Onkel Skrue får en konkurrent" stod for første gang på trykk i Norge i 1961. I denne første historien ble han kalt Flintus Gullglans.

I italienske historier (helst trykt som pocket i Norge) opptrer Gulbrand Gråstein sjelden eller aldri; isteden er det Rikerud som har seilt opp som Skrues konkurrent og "verdens nest rikeste and" som kappes med Skrue om å overgå ham. Carl Barks skapte Rikerud også, men brukte figuren bare én gang. De to skiller seg ved at Rikerud er en fornem levemann, mens Gulbrand Gråstein er Skrues "onde tvilling" og like gjerrig som ham. 
## Referanser


## Eksterne lenker
* Gulbrand Gråstein i Inducks
Koreanske dialekter

**Koreanske dialekter** følger i stor grad koreansk geografi og gamle grenser mellom Koreas historiske regioner. Koreansk består i hovedsak av ni ulike dialekter som har fått navn fra de tidligere åtte koreanske regionene.

## Standarddialekter
* Seoul-dialekten (표준어) er definert av det nasjonale institutt for koreansk språk som «den moderne talemåte i Seoul benyttet blant de kultiverte» (교양있는 사람들이 두루 쓰는 현대 서울말). I praksis er det en tendens til at det ikke inkluderer særtrekk som en bare finner i Seoul. 
**Dialekten brukes i Seoul, Incheon og Gyeonggi i Sør-Korea, samt rundt Kaesong i Nord-Korea.
* P'yŏng'an dialekten (평안방언) er standarddialekten i Nord-Korea, og brukes i Pyongyang, Pyongan-regionen og i provinsen Chagang.

## Regionale dialekter
* Chungcheong-dialekten (충청 방언) brukes i Chungcheong-regionen i Sør-Korea, samt i Daejeon by.
* Gangwon-dialekten (강원 방언) brukes i provinsen Gangwon i Sør-Korea og i den nordkoreanske naboprovinsen Kangwon.
* Gyeongsang-dialekten (경상 방언) brukes i Gyeongsang-regionen i Sør-Korea, samt i byene Busan, Daegu og Ulsan.
* Hamgyong-dialekten (함경 방언) brukes i Hamgyong-regionen og Ryanggang-provinsen i Nord-Korea, samt i Det autonome prefektur Yanbian for koreanerne i nordøst-Kina (i Jilin).
* Hwanghae-dialekten (황해 방언) brukes i Hwanghae-regionen i Nord-Korea.
* Jeolla-dialekten (전라 방언) brukes i Jeolla-regionen i Sør-Korea, samt i byen Gwangju by.
* Jeju-dialekten (제주 방언) brukes på øya Jeju sørvest for den koreanske halvøy.

## Utenfor Korea
* Koryo-mar (Autonym: Корё мар/고려말, standard koreansk: 중앙아시아 한국어), vanligvis definert som en variant av Hamgyong-dialekten snakkes av koreansk etniske (Koryo-saram) i det tidligere Sovjetunionen. det består av en base med koreanske ord, men tar opp i seg lånord og importord fra russisk og tyrkisk.
* Zainichi-koreansk (재일어; 재일조선어) er et språk eller dialekt som snakkes blant Zainichi-koreanere i Japan. Språket er sterkt influert av japansk.
* I tillegg kommer koreanere i Kina som benytter en dialekt som ligger tett opptil Hamgyong-dialekten.