open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hundespann

**Hundespann** er en hundefører og to eller flere hunder spent inn for å trekke redskapet (vogn, pulk, slede m.m.).

Benevnelsen *spann* kommer av det tyske ordet *spannen*, som betyr å spenne for flere enn ett trekkdyr til et redskap, i den hensikt å trekke redskapet mellom to punkter. Begrepet *ekvipasje* stammer fra det franske uttrykket *équiper*, som egentlig betyr å utstyre seg med noe, i dette tilfellet med et hundespann (redskap og hunder).

## Historikk
Hundespann er brukt for jakt og reise for hundrevis av år. Så langt tilbake som det 10. århundre har dette vært en del av menneskelig kultur. (Coppinger, L.)

Å sette opp et hundespann innebærer å velge lederhund, svinghunder og trekkrafthunder. Siberian Husky eller Alaskan Malamute er mest brukte trekkhund.

## Sleder

basket sled har en seng som ligger noen desimeter over snøen. Denne sledetypen brukes i dogsled racing. Sprint sled er ofte korte basketsleder. toboggan slede har flatt understell og overbygget seng, slik at sleden kan gli eller flyte i dyp snø. Freight sled er tyngre og stødigere enn sprintslede, og kan være toboggan eller basketslede. Begge disse sledetypene har meier som stikker ut bak slik at hundekjøreren kan stå på.

Komatik er en tradisjonell Inuitt slede, som brukes i Canada og Grønland. Disse er lange og med enten sitteplass eller liggeplass til hundekjøreren.

Pulk er en kort, flat slede brukt i Nordisk stil der hunden er koblet til sleden og hundekjøreren går på ski etter med et tau festet til pulken.

Roald Amundsen-ekspedisjonen brukte hundesleder for å nå Sørpolen.

A recent innovation i slededesign ble introdusert i 2004 Iditarod av Jeff King, som brukte en splitslede. Denne Tail Dragger, har basket-design med lastebrett bak og er åpen på midten. Hundekjøreren kan sitte på bak eller på midten.

Hundekjøring var prøvegren under 1932 Winter Olympics i Lake Placid, New York.

## Galleri

Fil:Dog sled quebec 2010.JPG|Dog sled in Quebec
Image:Engagé mit einem indianischen Hundeschlitten by Maximilian zu Wied-Neuwied.jpg|Indian dog sled near Fort Clark. Watercolor by Prince Maximilian of Wied-Neuwied 1833
Image:MOHAI Alaska glass.jpg|Stained glass Alaskan theme, formerly part of a Seattle storefront, now in the Museum of History and Industry
Fil:ADK Museum - Dog Sled.jpg|Antique dog sled at the Adirondack Museum
Fil:dog sled kennels.JPG|Commercial sled dog kennels


## Referanser
* The Canadian Museum of Civilization – History of Dogsled mail in the Yukon


## Eksterne lenker
*
Manuel

**Manuel** er en opprinnelig spansk variant av mannsnavnet Emanuel, som har hebraisk opprinnelse og betyr «Gud er med oss».

Manuel er også en tysk kortform av Emanuel.

## Utbredelse

Manuel er et svært vanlig navn i mange spansktalende land.

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Manuel Machado (1932–), spansk-norsk dikter og forfatter
* Manuel Noriega (1938–2017), panamansk general og *[[de facto]]* leder i Panama 1983–1989

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Andrew Sachs

**Andrew Sachs** (født **Andreas Siegfried Sachs** den 7. april 1930 i Berlin, død 23. november 2016) var en tysk-britisk skuespiller.

Sachs ble født i Berlin, men familien flyttet til England da han var åtte år gammel for å unnslippe nazistenes forfølgelse av jødene.

Sachs er mest kjent for sin rolle som Manuel, den spanske kelneren i komiserien *[[Hotell i særklasse]]* (1975 og 1979). 

Fra 1984 til 1986 opptrådte Sachs som «Fader Brown » i en radioserie på BBC Radio. Serien var basert på historien til G.K. Chesterton. Sachs spilte også alle stemmene i den engelskspråklige versjonen av Jan Švankmajers versjon av *[[Faust]]* fra 1994. Sachs opptrådte også i en rekke TV-serier for barn.

I 2002 og i 2004 opptrådte Sachs som dr. John Watson i to sesonger av BBC Radios innspilling av de originale Sherlock Holmes-historiene, der Clive Merrison spilte den berømte detektiven. Serien ble kalt *The Further Adventures of Sherlock Holmes*, og har senere blitt lansert på CD og kassett.

I 2009 var han med i den legendariske såpeserien *[[Coronation Street (TV-serie)|Coronation Street]]*, og i 2015 hadde han en liten rolle i BBC-serien *[[Eastenders|EastEnders]]*.

Han hadde også fortellerstemme i flere TV- og radiodokumentarer, og leste inn en rekke lydbøker. 

Sachs var gift med Melody Lang, som opptrådte i episoden «Basil the Rat» av *Hotell i særklasse*, der hun spilte «Mrs. Taylor». Andrews stesønn er John Sachs, DJ i Capital Radio og kommentator i TV-programmet *Gladiators*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hauptmann

**Hauptmann** er en tysk lederbenevnelse eller offisersgrad som for offisersgradens vedkommende oversettes til **[[kaptein (grad)|kaptein]]**. Benevnelsen brukes som offisersgrad i den tyske, østerrikske og sveitsiske hæren. Den første delen, «*haupt*», betyr «*hoved*» på tysk, slik at graden kan oversettes med «*hovedmann*», noe som etymologisk tilsvarer bakgrunnen for ordet *kaptein* som kommer fra latin: «*caput*» som betyr «*hode/hoved*»; tilsvarende norsk «*høvedsmann*», . 

Benevnelsen kan også bli brukt for å benevne en formann eller lignende leder i et strukturert hierarki, som *Feuerwehrhauptmann* er i Østerrike en brannmester, leder av et brannlag/vaktskift, mens benevnlsen *Räuberhauptmann* er en leder for en ransgjeng. 

I Østerrike finnes det også offisielle titler som *Landeshauptmann* (delstatsguvernør), *Bezirkshauptmann*, *Burghauptmann* og *Berghauptmann*. 

I Sachsen under Weimarrepublikken ble titlene *Kreishauptmann* og *Amtshauptmann* benyttet om høyere offentlige tjenestemenn.

## Eksterne lenker
* Deutsches Wörterbuch, Hauptmann
Johan Christian Lund

**Johan Christian Lund** (født 6. desember 1830 i Kristiansand, død 22. juli 1906 i Oslo) var en norsk lege. Han er kjent for å ha vært den første som skrev om den sykdommen som nå kalles Huntingtons sykdom, men som på folkemunne ofte er blitt kalt Setesdalsrykkja. 

Lund var sønn til en kjøpmann i Kristiansand. Han fullførte medisinstudier i Christiania i 1856 og arbeidet som kandidat ved Rikshospitalet i Oslo. Høsten 1857 dro han til Hvaler hvor han var distriktslege i ett år. Johan Christian Lund ble utnevnt til distriktslege i Setesdal den 8. juni 1858. Johan Christian Lund var distriktslege i Setesdal i 11 år. I 1868 skrev han en lang utredning om  "Sundhetstilstanden i Sætersdalen". I denne avhandlingen beskriver han for første gang den arvelige sykdommen, kalt "Rykkja" eller "Setesdalsrykkja". Den amerikanske legen Huntington beskrev sykdommen flere år senere. Sykdommen ble i en kortere periode kalt "Huntington-Lund Chorea", men Lund-navnet forsvant senere. Lund sluttet som distriktslege i Setesdal  i 1869. Han flyttet til Mandal, hvor han hadde praksis i ett år. Siden var han også lege på Vigsnes Kobberverk på Karmøy. Fra 1872 var han "distriktslæge i Hedemarken" og familien flyttet til Stange på Hedmark.  Lund ble pensjonist i 1905. 

## Bibliografi
* *Om Koldfeberepidemien i Hvaløernes Præstegjeld.* I *Beretning om Sundhedstilstanden m.m. i Norge i 1857*, pp. 97-98.
* *Chorea Sti Viti i Saetersdalen. Uddrag af Distriktslæge J. C. Lunds Medicinalberetning for 1860. Beretning om Sundhedstilstanden m.m. i Norge i 1860*, pp. 137-138. Lund-Huntington chorea. 
* *Om Sætersdalen. Beretning om Sundhedstilstanden m.m. i Norge i 1868*, pp. 163-168.
* *Om de sanitære Forhold ved Vigsnæs kobberværk på Karmøen. Beretning om Sundhedstilstanden m.m. i Norge i 1871*, pp. 162-163.

### Om Lund
* Stien R: *The history of the hereditary progressive chorea in Norway and Johan Christian Lund and his contribution to the understanding of this disease*. In: Boucher M, Broussole E (eds): History of Neurology. Fondation Marcel Merieux. Lyon 1991; 69-74. 
* Stien R: *Johan Christian Lund and his contribution to the history of Chorea hereditaria progressiva*. 3rd European meeting on the history of neurology. Annecy 1991; Abstract: 2. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Who named it sin artikkel om Lund (engelsk)
* Huntington's disease: What we learned from the original essay Pdf-fil
.ki

**.ki** er Kiribatis nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for Internett.

Fra først på 1990-tallet til like etter årtusenskiftet ble domenet administrert av en australsk ISP, Connect.com.au, på vegne av republikken Kiribati. Per 2007 blir registreringsenheten håndtert av Telecommunications Authority of Kiribati, som bruker et system med mange registrarer, lik det som brukes av gTLDer. Det er imidlertid få nettsteder som bruker .ki domener aktivt. 

På grunn av Kiribatis beliggenhet og begrensede internettforbindelser, er det ikke uvanlig for et nettsted i Kiribati, så som regjeringens nettsted, å være veldig treg eller utilgjengelig. Dog er mange .ki-nettsteder basert utenfor Kiribati.

## Domener på andre nivå

Domener kan registreres direkte under **.ki**, eller på tredje nivå under **com.ki**, **biz.ki**, **net.ki**, **info.ki**, **org.ki**, **gov.ki**, **edu.ki**, **mob.ki**, og **tel.ki**. Domenene edu.ki og gov.ki er reservert for sine respektive institusjoner i Kiribati.

Registranten av *de.ki* tilbyr gratis omdirigerte subdomener under denne adressen til det tysktalende markedet, og dette står for en stor del av de nåværende brukerne av .ki på nettet.

## Se også
* Domenenavn
* Landskoder (internett)
* Toppnivådomene

## Eksterne lenker
* IANA .ki whois informasjon 
* Kiribati NIC
* Telecom Services Kiribati Limited
* Domeneinformasjon fra Telecommunications Authority of Kiribati
.mw

**.mw** er Malawis nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for internett.

I 2002 anbefalte IANA at administrasjonen av domenet ble overført til Malawi Sustainable Development Network Programme fra Computer Solutions LTD

## Registrering
I tillegg til registrering direkte på andre nivå er det også mulig å registrere på tredje nivå under disse kategoriene. Beskrivelsene av hvilken type organisasjon de forskjellige domenene er ment for er for en stor del rådgivende, og de blir ikke håndhevd.

* **ac.mw** – Akademiske institusjoner
* **co.mw** – Kommersielle selskaper
* **com.mw** – Alternativ for kommersielle selskaper
* **coop.mw** – Kooperative sammenslutninger
* **edu.mw** – Akademiske institusjoner
* **gov.mw** – Forbeholdt regjering, fortrinnsvis Malawis regjering
* **int.mw** – Internasjonale traktat organisasjoner
* **museum.mw** – Museer, historiske-, dokumentasjons- eller utstillingsorganisasjoner
* **net.mw** – Nettverksorganisasjoner
* **org.mw** – Non-profit organisasjoner

## Se også
* Domenenavn
* Landskoder (internett)
* Toppnivådomene

## Referanser


## Eksterne lenker
* IANA .mw whois informasjon 
* Registreringsnettsted for .mv domenet
.cr

**.cr** er Costa Ricas nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for Internett.

## Registrering
Registrering foregår på tredje nivå, under kategoriserte subdomener på andre nivå. Dette er de tilgjengelige kategoriene:
* **ac.cr**: Akademisk, universiteter
* **co.cr**: Kommersielt
* **ed.cr**: Utdanning
* **fi.cr**: Finansielle institusjoner, banker
* **go.cr**: Regjeringen
* **or.cr**: Non-profit organisasjoner
* **sa.cr**: Helseinstitusjoner

## Se også
* Domenenavn
* Landskoder (internett)
* Toppnivådomene

## Eksterne lenker
* Registreringsnettsted for .cr domenet
* IANA .cr whois informasjon
Liste over norske sciencefictionbøker

**Liste over norske sciencefictionbøker**.

Dette er en liste over science fiction-romaner og novellesamlinger skrevet av norske forfattere. Som utvelgelseskriterium gjelder at:
*verket er en bok av en kjent norsk forfatter
*verket er av forfatteren eller andre i skrift omtalt som science fiction eller tilhørende en undersjanger av science fiction (f.eks framtidsfortelling, alternativ historie, tidsreise mm.)

Listen inneholder ikke:
*Science fiction ikke publisert i bokform.
*Novellesamlinger hvor bare en liten del av innholdet er science fiction.
*Barnebøker.
*Rene eventyr og fantasy-bøker.
*Egentutgitte bøker.

## Bokliste

 

 

## Referanser


## Litteratur
* Øyvind Eide: *Fabelprosa : Science Fiction og Fantasy på norsk* – AL Biblioteksentralen, 1992
* Einar Gjærevold: *Bibliografi over norsk fantastisk litteratur* 1972-1984 – hovedoppgave, Statens bibliotekhøgskole, 1985
* Ola Strøm: «Science fiction av norske forfattere (1719–1971)» (i *Malstrøm* – Gyldendal, 1972)
* Willy Dahl: *Dødens fortellere*, kapitlet «Norske revolusjoner» – Eide, 1993
Porticus Octaviae

:[*Skal ikke forveksles med [[Porticus Octavia]]*.)
**Porticus Octaviae** (Octavias portal; italiensk: *Portico di Ottavia*) er en bygningsdel i Roma som stammer fra oldtiden. 

Bygningen ble reist rundt år 27 f.Kr. av keiser Augustus i sin søster Octavia den yngres navn, rundt templene til Jupiter og Juno, rett ved Marcellusteateret.

Ifølge Dio Cassius ble det bygget etter 33 f.Kr. av bytter etter krigen i Dalmatia. Det brant i år 80 og gjenoppbygget, sannsynligvis av Domitian, men brant igjen i 203 og gjenoppbygget av Septimius Severus og Caracalla. Den var dekket av marmor og var fylt med kunstskatter. 

I tillegg til templene inneholdt den lukkede anlegget et bibliotek reist av Octavia til minne av hennes sønn Marcellus, en såkalt *kuria* og en militær enhet. Det er usikkert om disse delene var ulike deler av samme bygning, eller separate bygninger. Det er sannsynlig at senatet holdt sine møter i kuriaen. Plinius den eldre kalte anlegget *Octaviae opera*.

I middelalderen ble anlegget redusert til et fiskemarked, og dette varte helt fram til slutten av 1800-tallet. Rollen som fiskemarked blir husket gjennom navnet på den tilhørende kirken Sant'Angelo in Pescheria (italiensk for *St. Angelus i fiskemarkedet*).

## Eksterne lenker
* 
*  Presentasjon
Fotgjengerovergang

**Fotgjengerovergang** eller **gangfelt** er en del av en vei, oppmerket og ment for fotgjengere som skal krysse veien. I Norge gir oppmerking og skilting fotgjengeren prioritet, mens ferdselen langs veien får vikeplikt. Fotgjengere har vikeplikt for sporvogn, selv om de befinner seg i en fotgjengerovergang når de krysser veien. Syklister har vikeplikt for kjørende, jfr. Trafikkreglene §19.2.

Etter dagens regler er overganger merket med skiltet *gående mann* som varsel før overgangen og som informasjonsskilt ved overgangen. Noen steder er der egne trafikklys med signaler både til gående og kjørende («Grønn og rød mann»). I tillegg bruker kjørebanen å være merket med brede striper der gående skal krysse.

I de seneste årene er det satt i gang forsøk med andre måter å markere gangfelt på. I kombinasjon med fartshumper har vi fått opphøyde gangfelt. Grunnen er at det skjer en del påkjørsler i gangfelt. I mange tilfeller tenker veimyndighetene at disse kunne vært unngått ved senket hastighet.

I motsetning til mange andre land har norske trafikkregler intet forbud mot å krysse gater og veier utenom oppmerket gangfelt. Slik kryssing skal ikke foregå til fare, hinder eller sjenanse for annen trafikk – det kan medføre reaksjoner fra myndighetene. I andre land er rågjengeri en forseelse.


NO road sign 516.H.svg|Skilt om gangfelt
Passage pieton rouge.png|Fotgjengersignal. Rød mann betyr at man ikke skal krysse gangfeltet
Intersection 4way overview.jpg|Fotgjengeroverganger i et veikryss


## Se også
* Gangbarhet
* Sykkelovergang
* Sykkelbarhet

## Referanser
KA Arbeidsgiverorganisasjon for kirkelige virksomheter

**Hovedorganisasjonen KA** er en arbeidsgiver- og interesseorganisasjon for virksomheter med kirkelig forankring. KA har som formål å ivareta medlemmenes felles interesser og yte dem service i deres virksomhet.

KA er forkortelsen for organisasjonens navn ved etableringen i 1990, *Kirkens Arbeidsgiverorganisasjon*. Senere har navnet vært *KA - Kirkelig arbeidsgiver- og interesseorganisasjon* og *KA Arbeidsgiverorganisasjon for kirkelige virksomheter* før det ble endret til *Hovedorganisasjonen KA* i april 2023.

## Medlemmene i KA

Den norske kirkes rådsorganer og enheter under disse. Kristne kirker, trossamfunn og menigheter og organer/enheter under disse. Virksomheter med et kirkelig/kristelig formål. Diakonale og øvrige virksomheter med kirkelig forankring. 

## KAs oppgaver
KA bistår sine medlemmer arbeidsgiverspørsmål, økonomiske spørsmål, lover og regelverk, styring og ledelsesutvikling, oppgave- og ansvarsdeling, forvaltnings- og organisasjonsutvikling, virksomhets- og kvalitetsutvikling, strategi- og planarbeid og innenfor opplæring og informasjon. 

## Organisering
KAs øverste organ er landsrådet.
KAs styre er ansvarlig for driften, mens en kontrollkomité skal føre kontroll med at organisasjonen og styret følger lover og regler, samt organisasjonens egne vedtekter, som til en hver tid gjelder.
Organisasjonen har også en valgkomité som skal foreslå medlemmer av styre og kontrollkomité til landsrådet.

## Eksterne lenker
* 
*
KA

**KA**, **Ka**, **kA** eller **ka** kan sikte til:

* Egyptisk sjel, Ka
* Georgisk språk, ISO-kode KA
* Kamov, en sovjetisk helikopterprodusent
* Kiloampere
* Kirkelig arbeidsgiver- og interesseorganisasjon
* Konstruksjonsareal (KA)
* Kystartilleriet
* Kustartilleriet
* *[[Kà]]*, Et show av Cirque du Soleil
4,6 x 30 mm

**4,6 x 30&nbsp;mm** er en patron for maskinpistol.

## Bruk
Patronen blir hovedsakelig produsert for maskinpistolen Heckler & Koch MP7 som er et våpen med redusert vekt, høyere presisjon og gjennomslagskraft, spesielt mot kroppspansring, enn tradisjonelle maskinpistoler. I tillegg til MP7 finnes det to andre våpen som bruker kaliberet; pistolen Heckler & Koch UCP og maskinpistolen Brugger & Thomet MP-9. 

Patronen er i Norge forbudt ved navn for sivile.

## Gjennomslagskraft
* Inntrengning i gelatinblokk etter 50 m: 280&nbsp;mm 
* Energi etter å ha trengt gjennom 1,6&nbsp;mm titan og 20 lag med kevlar på 50 meter: 220 Joule
* Energi etter å ha trengt gjennom 1,6&nbsp;mm titan og 20 lag med kevlar på 100 meter: 115 Joule

## Tilsvarende patroner
Et sammenlignbart kaliber er 5,7 x 28 mm, produsert for FN P90.

## Se også
*Liste over patrontyper
## Referanser
Palaeosetidae

* *Osrhoes coronta*
* *Palaeoses scholastica*
* *Genustes lutata*
* *Ogygioses*

**Palaeosetidae** er en liten familia av små sommerfugler som hører til overfamilien rotetere (Hepialoidea). Av de sju kjente artene lever én i Colombia, de andre er funnet i Sørøst-Asia fra Assam og østover til Australia. Som hos andre medlemmer av Hepialoidea har de voksne insektene tilbakedannede munndeler og tar ikke næring til seg. Lite er kjent om biologien deres, men arten *Ogygiodes caliginosa*, som lever på Taiwan, danner svermer om ettermiddagen, der 10 – 20 hanner svermer sammen. Slike svermer er vanlige blant annet mellom fluer og mygg, men ganske sjeldne blant sommerfugler.
## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Underordena Exoporia
******* Overfamilien Rotetere, Hepialoidea
******** Familien **Palaeosetidae**
********* *Osrhoes coronta* Druce, 1900  – Colombia
********* *Palaeoses scholastica* Turner, 1922  – Sørøst-Asia
********* *Genustes lutata* Turner, 1922  – Sørøst-Asia
********* Slekten *Ogygioses* Issiki & Stringer, 1932  – Sørøst-Asia
********** *Ogygioses caliginosa* Issiki & Stringer, 1932  
********** *Ogygioses eurata* Issiki & Stringer, 1932 
********** *Ogygioses issikii* Davis, 1995
********** *Ogygioses luangensis* Kristensen, 1995   
## Kilder
* Palaeosetidae på *Tree of life*: http://tolweb.org/Palaeosetidae/11885
* Australian Moths Online - Palaeosetidae https://web.archive.org/web/20130304204911/http://www1.ala.org.au/gallery2/v/palaeosetidae/
* Kuroko, H. (1990) Preliminary ecological notes on *Ogygioses caliginosa* Issiki & Stringer (Palaeosetidae). *Bull. Sugadaira Montane Res. Sta*. 11: 103-104. https://web.archive.org/web/20070929125130/http://www.tulips.tsukuba.ac.jp/limedio/dlam/M17/M177070/6.pdf
* Bilde av ''Oxygioses issikii''
## Eksterne lenker
*
.sc

**.sc** er Seychellenes nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for Internett.

## Registrering
Registrering gjøres direkte på andre nivå, eller på tredje nivå under følgende kategoriserte subdomener på andre nivå:
* **com.sc**: kommersielle selskaper
* **net.sc**: nettverksorganisasjoner
* **edu.sc**: utdanningsinstitusjoner
* **gov.sc**: regjeringen
* **org.sc**: diverse, vanligvis non-profit, organisasjoner
Organisasjoner basert på Seychellene prioriteres ved registrering. 

## .sc som domene for Skottland
Toppnivådomenet **.sc** ble tidligere markedsført til bedrifter i Skottland som et skotsk domene. Men **.sc**-domenet er imidlertid underlagt Seychellenes registreringsregler. SCregistrars, et selskap som solgte **.sc** domener, er siden nedlagt.

## Referanser


## Se også
* Domenenavn
* Landskoder (internett)
* Toppnivådomene

## Eksterne lenker
* IANA .sc whois informasjon 
* Registreringsnettsted for .sc domenet
Kåre

**Kåre** er et mannsnavn. I norrønt var navnet tilnavn til adjektivet *kárr* som betyr «med krøllet hår». *Kári* er en islandsk og færøysk variant av navnet.

Navnedag er den 22. september i lag med Kyrre.

## Utbredelse
*Kåre* er kjent én enkelt gang som fornavn i Norge på 800-tallet, og ble deretter først vanlig som fornavn på 1900-tallet. *Kåre* er kjent brukt i norske middelalderballader, blant annet i «Råmund unge».

*Kåre* var blant de mest brukte navnene på guttebarn født i Norge i perioden ca. 1910–1950. 

*Kåre* er i dag et vanlig navn i Norge, og formen *Kári* er vanlig på Færøyene og Island. 

|}

## Kjente personer med navnet
* Kåre, norrøn mytologisk jotne som rådde over vinden
* Kåre Kristiansen (1920–2005), norsk politiker 
* Kåre Tveter (1922–2012), norsk maler
* Kåre Willoch (1928–2021), norsk politiker
* Kåre Valebrokk (1940–2013), norsk pressemann og kringkastingsdirektør
* Kåre Gjønnes (1942–2021), norsk politiker
* Kåre J. Smith (1944–), verdensleder for Brunstad Christian Church
* Kåre Conradi (1972–), norsk skuespiller
* Kåre Erik Pedersen (1975–), norsk trommeslager kjent fra bandet Kåre and the Cavemen

## Referanser


## Eksterne lenker
* SSBs topp 10 mannsanavn i Norge
*
Paternosterheis

En **paternosterheis** er en anordning der noe transporteres langs en dobbeltlinje (slynge eller sløyfe, engelsk:*loop*) slik at «banen» er endeløs og bevegelsen kontinuerlig. Til forskjell fra vanlig transportbånd eller rulletrapp, er transporten toveis.

Det kan dreie seg om en form for heis med bokser som går opp eller ned i hvert sin sjakt. Denne typen heis ble oppfunnet i England i 1884.

Det kan også være snakk om transportband med skuffer eller tønner eller i form av taubaner med råstoff en vei og ferdigprodukter eller halvfabrikata i retur.
Fram til den ble nedlagt i 1960-årene, var taubanen for pitprops fra Lervika til Trelandsfoss i Kvinesdal, med papirmasse i retur, godt synlig for reisende langs gamle sørlandske hovedvei. De fleste taubaner man finner i verden, bygger på paternosterprinsippet, siden det er god energiøkonomisering.
I japanske parkeringshus er paternosterprinsippet brukt for å få flest mulig biler parkert på færrest mulige kvadratmeter.

Betegnelsen kan også brukes om mekanismen til dorgesnøret som går i en sløyfe med kroker med jevne mellomrom.

Navnet stammer trolig fra den katolske rosenkransen som også kalles for *paternosterkrans*, der *pater noster* er latin for Fader Vår.

Etter hvert har paternosterheisen gått ut av bruk de fleste steder. I Tyskland har det vært planer om å forby heistypen. Forbudet har ikke blitt vedtatt for persontransport, men lastetransport med slike heiser har blitt forbudt. Siden 1974 har det også vært forbudt å ta i bruk nye paternosterheiser. 2015 ble imidlertid paternosterheisen i rådhuset i Stuttgart gjenåpnet.

## Paternosterheiser i Norge
I Norge er denne heistypen kun tillatt brukt i lukkede bygg, det vil si bygg med adgangskontroll. Det kreves også instruksjon av brukere. Kupeenes fart skal være mellom 0,3 og 0,4 meter i sekundet. Til tross for få heiser av denne typen her i landet, er det forekommet flere ulykker.

Første bygning i Norge med paternosterheis var Sjøfartsbygningen i 1914. Den siste paternosterheisen i Norge som var i drift, fantes i Norges Bondelags bygg i Schweigaardsgate 34C i Oslo. Denne heisen ble installert i 1963 av ASEA-Graham, den gang Fellesmeieriet hadde kontor i bygget. Det har også vært paternosterheiser blant annet i Aftenpostens bygg i Akersgata i Oslo, hos Oslo Lysverker på Solli plass, på Ullevål sykehus, på Radiumhospitalet, på gamle Rikshospitalet og i SAS' hangar på Fornebu.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Youtube som viser funksjon innenfra
Lewisit

**Lewisit**, *diklor-2-klorvinylarsin*, er en gift i gassform som brukes i kjemisk krigføring. Stoffet opptrer som en lysegul væske. 

Lewisit er også betegnelsen på et mineral med formelen (CaSb3+)2(Sb5+Ti4+Fe3+)2O6(OH).

Verdens største lager av lewisit i dag er på 6000 tonn og finnes i byen Kambarka i republikken Udmurtien i Russland. Etter den andre verdenskrig er det beregnet at de allierte har dumpet rundt 300 000 tonn lewisit i havet.

Navnet kommer fra den amerikanske kjemikeren og soldaten W. Lee Lewis (1878–1943). I 1918 fant han forskningsoppgaven til Julius Arthur Nieuwland ved Maloney Hall, et kjemisk laboratorium ved The Catholic University of America i Washington D.C. hvor Nieuwland beskrev syntesen ved å la arsenikktriklorid reagere med acetylen i nærvær av en aluminiumkloridkatalysator.

Det ble utviklet som et hemmelig våpen ved Nilo Park i Ohio. Det ble ikke brukt under første verdenskrig, men ble eksperimentert med på 1920-tallet som «Dødens dugg».

Lewisit virker hud- og vevskadende og er på grunn av sitt arsenikkinnhold, allmengiftig. Som motgift brukes dimercaprol («British Anti Lewisite» BAL). 

## Referanser


## Se også
* Kjemisk krigføring
Levangselva

**Levangselva** (også skrevet *Levangerelva*) er ei elv i Levanger kommune i Trøndelag. Den renner gjennom Frol og munner ut ved Levanger sentrum. Kantsonene til vassdraget fungerer som viktige spredningskorridorer og leveområder for en rekke ulike arter. Vassdraget er laks- og sjøørret-førende. 

Vassdraget starter i områdene lengst øst i kommunen der bekker og myrvann danner grunnlaget for vassdraget. Denne øvre del av vassdraget kalles Åselva.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Faktaark om biologisk mangfold i Levangerelva
* FIøtningskontrakt i Levangerelva fra 1935
Carl Schulz

**Carl Schulz** (1851–1944) var politiker (V) og var lærer og styrer ved Trondhjems tekniske mellemskole. Han hadde en rekke samfunnsverv, og var blant annet den første formannen i Trondhjems Turistforening. 

## Liv og virke

Carl Schulz ble født i Trondheim som sønn av advokat Laurentius Andreas Schulz og Christiane Wilhelmine Ulich. Hans bestefar var en tysk innvandrer. Han var bror av Thomas Norberg Schulz, og således grandonkel  av arkitekt Christian Norberg-Schulz. I juli 1889 giftet han seg i Trondheim med Gudrun Boye (1866–1953), datter av en skipskaptein.

Schulz ble cand.real. i 1877 og studerte så landbrukskjemi ved Ås høiere landbruksskole. I 1878 blei han adjunkt ved Trondheim katedralskole og i 1893 overlærer i fysikk ved Trondhjems Tekniske Læreanstalt. Han underviste i i fysikk, elektroteknikk og mineralogi før han ble skolens leder. Fra 1915 til 1921 var han direktør ved Trondhjems tekniske mellemskole (dagens Trondheim Ingeniørhøgskole).

Han var i lang tid tilsynsmann for Elektrisitetsvesenet og arbeidde med utbygginga av Lerfossen og derigjennom etableringa av Trondhjems Elektrisitetsverk. Schulz satt også i direksjonen for Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab, Museet og bestyrte mineralsamlinga der fra 1879. Han var medlem av bystyret fra 1898 til 1901.

Schulz var formann i Trondhjems Turistforening fra 1887 til 1906 og blei seinere utnevnt til æresmedlem. Han har fått ei turisthytte oppkalt etter seg, Schulzhytta i Sylan (bygd 1948), som han delfinansierte ved en pengegave ved Turistforeningas femtiårsjubileum.

## Referanser
Exoporia

* *[[Mnesarchaea]]*
* *[[Anomoses hylecoetes]]*
* rotetere (Hepialidae)
* *[[Neotheora chiloides]]*
* Palaeosetidae
* *[[Prototheora]]*

**Exoporia** er en gruppe av primitive sommerfugler som omfatter en ganske artsrik familie med verdensvid utbredelse, rotetere (Hepialidae), og fem små familier med sterkt begrenset utbredelse i tropene og på den sørlige halvkulen. Et fellestrekk er at for- og bakvingene er temmelig like i størrelse, form og årenett, mens de vanligvis er sterkt forskjellige hos de "høyere" sommerfuglene (Heteroneura). Hos alle gruppene bortsett fra *[[Mnesarchaea]]* har de voksne sommerfuglene reduserte munndeler, og de tar ikke næring til seg. Systematisk deles gruppen i to: på den ene siden slekten *[[Mnesarchaea]]* som bare finnes på New Zealand, på den andre siden gruppen rotetere (Hepialoidea) med fem familier. Også Hepialoidea har flest arten på den sørlige halvkulen, men familien Hepialidae finnes helt nord til Finnmark.

## Eksterne lenker
*
Prototheoridae

* *Prototheora*

**Prototheoridae** er en liten familie av primitive sommerfugler som bare er kjent fra det sørlige Afrika. De hører til overfamilien rotetere (Hepialoidea), og i likhet med andre medlemmer i denne gruppen har de voksne sommerfuglene reduserte munndeler og tar ikke næring til seg. Det er kjent 13 arter, 11 av dem fra Sør-Afrika, én fra Angola og én fra Malawi.
## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Underordena Exoporia
******* Overfamilien Rotetere, Hepialoidea
******** Familien **Prototheoridae**  – bare én slekt
********* Slekten *Prototheora* Meyrick, 1917 – Sør-Afrika om ikke noe annet er nevnt
********** *Prototheora parachlora* (Meyrick, 1919)
********** *Prototheora petrosema* Meyrick, 1917
********** *Prototheora corvifera* (Meyrick, 1920)
********** *Prototheora merga* Davis, 1996
********** *Prototheora serruligera* Meyrick, 1920
********** *Prototheora biserrata* Davis, 1996
********** *Prototheora quadricornis* Meyrick, 1920
********** *Prototheora cooperi* Janse, 1942
********** *Prototheora geniculata* Davis, 1996
********** *Prototheora drackensbergae* Davis, 1996
********** *Prototheora angolae* Davis, 1996  – Angola
********** *Prototheora monoglossa* Meyrick, 1924
********** *Prototheora malawiensis* Davis, 2001  – Malawi

## Kilder
Prototheoridae på *Tree of life*: http://tolweb.org/Prototheoridae/11888
## Eksterne lenker
*
Gandsparkene

**Gandsparkene** eller **Storånaparken** er parkdraget langs elven Storåna i Sandnes. Parkdraget starter med Skeianeparken i sentrum og strekker seg ca. 3,5 kilometer sørover til Ganddal. Her fortsetter turstier langs Stokkelandsvannet.

Parkdraget består av syv parker, Skeianeparken, Bruelandparken, Sandvedparken, Skeiparken, Sørbøparken, Åseparken og
Lundeparken. Av disse er Sandvedparken den største og navnet blir på folkemunne brukt om hele parkområdet. Sandvedparken har amfiscene og blir brukt til både festivaler og andre arrangementer. Sandvedparken ble anlagt på tidlig 1900-tall av Sandved hagebruksskole og utleid til kommunen fra 1932. Kommunen har senere overtatt parken, og dagens parkdrag ble tegnet og anlagt i 60- og 70-årene.

Sandvedparken ble kåret til «Årets grønne park 1996» av Norske anleggsgartnere.
S-Bahn Rhein-Main

**S-Bahn Rhein-Main** utgjør sammen med Rhein-Main-områdets regionalbaner, Frankfurts undergrunnsbane (*U-Bahn*), trikken i Frankfurt og busser regionen Frankfurts offentlige transportnett. 

S-Bahn-nettet består av 112 (fra 15.12.2024 113) stasjoner, og har et totalt nett på 303 km med over 127 millioner passasjerer per år. Det er organisert radialt, med Frankfurt am Main som sentrum, der det bindes sammen av Citytunnel Frankfurt, den sentrale fellesstrekningen. Samkjøringen av kollektivtrafikken i regionen blir organisert av Rhein-Main-Verkehrsverbund.

## Linjer

Mai 2015 ble det besluttet å forlenge linje S5 fra Friedrichsdorf til Usingen. Strekningen er under anlegg. Opprinnelig var det er planlagt å ta strekningen i bruk høsten 2019,  et tidspunkt for drtiftsstart vil bli offentliggjordt i løpet av 2023. En ny strekning mellom Frankfurt-Konstablerwache og Hanau er under planlegging.

## Referanser




## Eksterne lenker
* S-Bahn Rhein-Main
* Informationsportal über den Frankfurter Nahverkehr mit eigenem S-Bahn-Bereich
Gerhard Boldt

**Gerhard Boldt** (født 24. januar 1918 i Lübeck, død 10. mai 1981)  var en tysk offiser under andre verdenskrig som huskes særlig for den tiden han tilbrakte i Førerbunkeren i aprildagene 1945 og hans nedtegnelser fra denne tiden.

Boldt hadde som en ung kavalerioffiser tjenestegjort ved Østfronten, men mot slutten av krigen tjenestegjorde han ved Reinhard Gehlens militære etterretningsstab og ble stasjonert i førerbunkeren.  Boldt rapporterte til general Hans Krebs og deltok i den daglige etterretningsbriefingen av Adolf Hitler, øvrige generaler og Hitlers nærmeste rådgivere, særlig Martin Bormann, Hermann Göring og Joseph Goebbels. Slik kunne Boldt på nært hold følge hvordan den øverste ledelsen i Tyskland opplevde og håndterte slaget om Berlin. Etter krigen ga han ut disse observasjonene hvor han beskrev atmosfæren, først i det delvis ødelagte Rikskanselliet, dernest i den klaustrofobiske bunkeren. I disse skildringene beskrev han hele det nasjonalsosialistiske styrets undergang.

De siste dagene arbeidet han som assistent for major Bernd Freytag von Loringhoven, de forsøkte i fellesskap å sette sammen etterretningsrapporter basert på BBC-nyheter og telefonsamtaler til adresser i Berlin de antok russerne var i nærheten av. Den 29. april flyktet de sammen med oberstløytnant Rudolf Weiss til britisk-kontrollert område, der han ble internert som krigsfange.

Etter krigen ga han ut boken *Hitler's Last Days: An Eye-Witness Account*.  Denne boken lå til grunn for filmen *Hitler: The Last Ten Days* fra 1973 med Alec Guinness i hovedrollen som Hitler, og Boldt er en av manusforfatterne til filmen.

## Referanser
Storåa

**Storåa** (også skrevet **Storå**, **Storåi**, **Storåna**, **Storåni**, **Storåne**, **Storåga**) er et vanlig navn på elver i Norge, og kan vise til:

*Storå (Sirdal) – i Sirdal kommune i Vest-Agder
*Storå (Svelavatnet i Bjerkreim) – i Bjerkreim kommune i Rogaland
*Storåa (Gautevatnet i Suldal) – i Suldal kommune i Rogaland
*Storåa (Suldalsvatnet i Suldal) – i Suldal kommune i Rogaland
*Storåa (Lierne) – i Lierne kommune i Nord-Trøndelag
*Storåa – et annet navn på Åelva i Bindal kommune i Nordland
*Storåga (Meløy) – i Meløy kommune i Nordland
*Storåi – i Lom kommune i Oppland
*Storåna – et annet navn på Nisserelva i Nissedal kommune i Telemark
*Storåna (Ørsdalsvatnet i Bjerkreim) – i Bjerkreim kommune i Rogaland
*Storåna (Birkelandsvatnet i Bjerkreim) – i Bjerkreim kommune i Rogaland
*Storåna (Sandnes) – i Sandnes kommune i Rogaland
*Storåna – et annet navn på Hålandselva i Suldal kommune i Rogaland
*Storåna (Hjelmeland) – i Hjelmeland kommune i Rogaland
*Storåna (Osterøy) – i Osterøy kommune i Hordaland
*Storåne – i Hol kommune i Buskerud
*Storåne – et annet navn på Begna mellom Vangsmjøse i Vang og Slidrefjorden i Vestre Slidre, Oppland
*Storåna (Lund) – i Lund kommune i Rogaland

## Se også
* Storelva
* Lygna (Agder)
Grottenveien (Oslo)

**Grottenveien** (1–11, 2B–26) er en vei i Oslo på Bekkelaget i bydel Nordstrand.

Veien starter i Bekkelagsveien og er en blindvei, med gangveiforbindelse til Bekkelagsterrassen. Veien fikk navn i 1917 etter *villa Grotten* i Grottenveien 12.

## Bygninger
* Grottenveien 12 – Villa Grotten (Ikke å forveksle med statens æresbolig for kunstnere, Grotten i Wergelandsveien 2).
* Grottenveien 18 – Villa bygget i 1909 med boareal på 675 kvadratmeter og omgitt av 2,3 mål tomt. Solgt i 2007 for 36 millioner som antagelig er rekord i bydel Nordstrand.

## Litteratur
* 
## Referanser


## Eksterne lenker
* Ny grunnfjellsforekomst av dragehode på Bekkelaget, Oslo UiO
Emanuel Geibel

**Emanuel Geibel** (1815–1884) var en tysk filolog og dikter. Han var samtidig og venn med Chamisso og Eichendorff.

Geibel utga sin første diktsamling i 1840 og fikk livslang diktergasje av den prøyssiske kongen. Han ble æresprofessor i tysk litteratur og poetikk i 1852.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 

* 
* 
* Tekster av Emanuel Geibel, *Projekt Gutenberg-DE*
* Emanuel Geibel, *Literaturportal Bayern*
Rana (andre betydninger)

**Rana** kan referere til:

* Rana, en kommune i Nordland
** Ranelva, også kalt Rana, vassdrag i Nordland
* Rana-dynastiet, en familie i Nepal
* Rana, fyrstetittel i India
* Rana (navn), et kvinnenavn
** Rana Hussein, Saddam Husseins andre datter
* ''Rana'' (slekt), en slekt ekte frosker
* MF «Rana», en ferge som trafikkerer Fv. 146 i Nordland
Berkelium

**Berkelium** er et kunstig fremstilt radioaktivt grunnstoff med kjemisk symbol **Bk** og atomnummer 97.
## Historie

Berkelium ble framstilt for første gang ved Berkeley-universitetet i California desember 1949. Forskningsteamet, bestående av Glenn T. Seaborg, Albert Ghiorso, Stanley G. Thompson og Kenneth Street Jr., brukte en syklotron til å bombardere en liten mengde americium med alfapartikler (det samme som helium-ioner) i framstillingen av 243**Bk**. En av de mest stabile isotopene, 249**Bk**, ble senere framstilt ved å utsette 244'''Cm''' for intens nøytronstråling. Berkelium i ren metallisk form ble første gang fremstilt i 1968. Mengden som ble produsert var 1,7 µg.

Berkelium var det femte transurane grunnstoffet som ble fremstilt, og det er oppkalt etter Berkeley-universitetet i California, USA.

## Egenskaper
Berkelium er et radioaktivt, kunstig framstilt tungmetall i aktinoide-serien. Det har et sølvaktig utseende og oksiderer lett i romtemperert luft. Berkelium løses opp i fortynnede uorganiske syrer.
Målbare mengder med 249**Bk** (halveringstid på 320 døgn) gjør det mulig å fastslå noen av grunnstoffets egenskaper. 

### Isotoper
20 isotoper og 16 isomerer (eksiterte isotoper) av berkelium er beskrevet, samtlige av disse er radioaktive. De mest stabile isotopene er 247**Bk** med halveringstid 1&nbsp;380 år, 248**Bk** med halveringstid 9 år, og 249**Bk** med halveringstid 320 døgn. Alle de resterende kjente isotopene har halveringstider kortere enn 5 døgn, og de fleste kortere enn 1 døgn. 
De ulike isotopene varierer i atomvekt fra 235,05658 u for 235**Bk**, til 254,0906 u for 254**Bk**.

CAS-nummer: 7440-40-6

## Forekomst
Berkelium forekommer ikke naturlig, men fremstilles kunstig. Siden oppdagelsen i 1949 er det i USA fremstilt omkring 1,1 gram berkelium.

### Forbindelser
Teknikker innen røntgenkrystallografi er blitt brukt til å identifisere forskjellige berkelium-forbindelser, som berkeliumdioksid (**BkO**2), berkeliumfluorid (**BkF**3, berkeliumoksyklorid (**BkOCl**) og berkeliumtrioksid (**BkO**3). I 1962 greide man for første gang å isolere synlige mengder av en berkelium-forbindelse. forbindelsen var berkeliumkorid (**BkCl**3), og den isolerte mengden veide 1 milliarddel av et gram.

## Anvendelse
Berkelium har, foruten forskningsformål, ingen praktiske bruksområder, og spiller ingen biologisk rolle.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Los Alamos National Laboratory – Berkelium Besøkt 9. oktober 2024
* It's Elemental – Berkelium 
* WebElements.com – Berkelium
Public Enemy

**Public Enemy**, også kjent som **PE** er en amerikansk hiphopgruppe fra Long Island, New York. Gruppen markerte seg tidlig med sine politiske tekster, og kritikk av media. I 2013 ble de innvotert i Rock and Roll Hall of Fame.

Deres låt «Fight the Power» fra 1989, utgitt på albumet *[[Fear of a Black Planet]],* fikk en andreplass på Rolling Stone sin liste "The 500 Greatest Songs of All Time", i 2024.

## Utgivelser

* *Yo! Bum Rush the Show* (1987)
* *It Takes a Nation of Millions to Hold Us Back* (1988)
* *[[Fear of a Black Planet]]* (1990)
* *Apocalypse 91... The Enemy Strikes Black* (1991)
* *Muse Sick-n-Hour Mess Age* (1994)
* *There's a Poison Goin' On* (1999)
* *Revolverlution* (2002)
* *New Whirl Odor* (2005)
* *How You Sell Soul to a Soulless People Who Sold Their Soul???* (2007)
* *Most of My Heroes Still Don't Appear on No Stamp* (2012)
* *The Evil Empire of Everything* (2012)
* *Man Plans God Laughs* (2015)
* *Nothing Is Quick in the Desert* (2017)
* *Loud Is Not Enough* (2020) (Utgitt under navnet Enemy Radio)
* *What You Gonna Do When the Grid Goes Down?* (2020)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Jón Egill Kristjánsson

**Jón Egill Kristjánsson** (født 18. september 1960, død 14. august 2016) var en islandsk meteorolog.

Kristjánsson var utdanna fra Universitetet i Bergen. Han var dr.scient. på modellering av skyer i numeriske værvarslingsmodeller. Han arbeidde som forsker ved Meteorologisk institutt og ved Los Alamos National Laboratory i USA. Han var professor ved Universitetet i Oslo, Institutt for geofag.

Kristjánssons forskning hadde som hovedtema skyenes rolle for klimaet og på samspillet mellom forurensingspartikler og sky- og nedbørdannelse. Et annet forskningsfelt er betydninga av Grønland for utviklinga av lavtrykk i det nordlige Atlanterhavet.

I perioden 2007-2010 leda Kristjánsson forskningsprosjektet IPY-Thorpex under Det internasjonale polaråret.

Høsten 2013 blei han utnevnt til æresdoktor ved Stockholms universitet.

Kristjánsson omkom i en klatreulykke ved Falketind i Jotunheimen 14. august 2016.

## Bibliografi (utvalg)
* ''Salt Spray May Prove Most Feasible Geoengineering''; *The geoengineering technique might have some unintended benefits, like more rainfall, but also consequences if ever interrupted.* 12 December 2013 ClimateWire via Scientific American  ''Sea-salt injections into the low-latitude marine boundary layer: The transient response in three Earth system models'' Kari Alterskjær, Jón Egill Kristjánsson, Olivier Boucher, Helene Muri, Ulrike Niemeier, Hauke Schmidt, Michael Schulz, Claudia Timmreck. 14 November 2013 Journal of Geophysical Research: Atmospheres, Volume 118, Issue 21, pages 12,195–12,206
* ''Solar irradiance reduction via climate engineering: Impact of different techniques on the energy balance and the hydrological cycle''  U. Niemeier1, H. Schmidt, K. Alterskjær, J. E. Kristjánsson; Journal of Geophysical Research: Atmospheres, Volume 118, Issue 21, pages 11,905–11,917, 16 November 2013

## Referanser


## Eksterne lenker
.tn

**.tn** er Tunisias nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for Internett.

## Registrering
Registrering kan gjøres direkte på andre nivå, eller på tredje nivå under en av disse kategoriene:

* **.com.tn**
* **.ens.tn**
* **.fin.tn**
* **.gov.tn**
* **.ind.tn**
* **.intl.tn**
* **.nat.tn**
* **.net.tn**
* **.org.tn**
* **.info.tn**
* **.perso.tn**
* **.tourism.tn**
* **.edunet.tn**
* **.rnrt.tn**
* **.rns.tn**
* **.rnu.tn**
* **.mincom.tn**
* **.agrinet.tn**
* **.defense.tn**

## Se også
* Domenenavn
* Landskoder (internett)
* Toppnivådomene

## Eksterne lenker
* IANA .tn whois informasjon 
* Registreringsnettsted for .tn domenet
Estlandssvensk

**Estlandssvensk** er det østsvenske målet som ble talt i Estlands svenskebygder – Aiboland – av estlandssvenskene som bodde der. Estlandssvensk utviklet seg uavhengig fra rikssvensk, og det finnes både nyskapende og arkaiske trekk, som i finlandssvensk.

Den svenske bosetningen i Estland kan føres tilbake til iallfall 1200-tallet. I mellomkrigstiden fantes det omkring 9&nbsp;000 svenskspråklige i Estland. Svensk var sammen med estisk omgangsspråk i svenskebygdene. Under den andre verdenskrig flyktet de fleste estlandssvenskene til Sverige fra krig og okkupasjon.

Det er ikke klart om det lenger finnes morsmålsbrukere av estlandssvensk.

Estlandssvensk har blitt delt inn i fire distinkte dialektområder: nargömål, rågömål, dagömål og runömål. Dialekten i Gammalsvenskby i Ukraina, som ble bosatt av estlandssvensker fra Dagö, er beslektet med dagömålet.

Det er påvist mange estlandssvenske lånord i estiske kystdialekter, fremfor alt på Dagö (Hiiumaa).

## Referanser


## Se også
*Svenske stedsnavn i Estland

## Eksterne lenker
*
Liste over Hærens utrustning

**Liste over Hærens utrustning** er ikke uttømmende, men gir en viss oversikt over det viktigste materiellet.

## Infanterivåpen
* HK416, automatgevær fra tyske Heckler & Koch (5,56 mm)
* MG-3, maskingevær (7,62 mm)
* FN MAG, maskingevær (7,62 mm)
* MP7,  maskinpistol (4,6mm)
* M-82 materiellødeleggelsesrifle (12,7 mm)
* M2 Browning maskingevær, (12,7 mm)
* P-80, pistol (9 mm)
* Javelin, panservernmissil
* M-72, lett panservernrakett (66mm)
* Carl Gustav RFK, rekylfri kanon
* Barrett MRAD, (.338 Lapua Magnum)
* Heckler & Koch HK417 skarpskytterrifle, (7,62mm)
* FN Minimi, lett maskingevær (5,56mm)
* Minimi 7,62 MK3 (7,62mm)
* Heckler & Koch AG-C/EGLM granatutskytningsrør til HK416, (40mm)
* GMG, automatisk granatkaster, (40mm)

## Pansrede kjøretøy

* CV9030N, stormpanservogn
* Leopard 2A4NO, stridsvogn
* Sisu XA-180, pansret personellkjøretøy 
* M-113, pansret personellkjøretøy (flere varianter)
* K9 VIDAR, pansret selvdrevet artilleri
* Iveco LMV lettpansret feltvogn
* Dingo 2, pansret feltvogn
## Andre kjøretøyer

* Mercedes-Benz MB 240 Geländewagen feltvogn.
* Scania lastebiler, flere modeller.
* Lett terrengkjøretøy vinter (Lynx 5900 og 6900 snøscootere).
* Lett terrengkjøretøy sommer (sekshjuls terrengkjøretøy).
* BV-206 beltevogn.
* Mission Master XT, autonomt terrengkjøretøy

## Referanser


## Se også
* Hærens uniformer
* Luftforsvarets materiell

## Eksterne lenker
* Hærens utrustning på Forsvaret.no. 
* Roy Hålands ''Norwegian armor'' , en privat side om norsk hærmateriell
Hvitmøll

* Opostegoidinae
* Oposteginae

**Hvitmøll** (Opostegidae) er en liten familie av små, stort sett hvite sommerfugler. Biologien deres er dårlig kjent, men man antar at de fleste artene minerer i stilker eller blader av ulike urter. Det er beskrevet litt over 100 arter, to av dem er funnet i Norge. Sammen med familien dvergmøll (Nepticulidae) utgjør hvitmøllene overfamilien Nepticuloidea.

## Utseende
Små (vingespenn 7–12&nbsp;mm), hvite til lyst okergule møll med ensfargede eller litt mønstrede vinger. Det innerste leddet på antennene er utvidet sidelengs og danner et stort "øyelokk" over hvert fasettøye, sett forfra dekker dette øyet helt. Sugesnabelen er sterkt redusert eller mangler helt. Forvingene er ensfargede eller med små, svarte flekker eller brune bånd, tilspisset ytterst. De har middels lange hårfrynser rundt spissen, svært lange langs den ytterste halvdelen av bakkanten. Bakvingene er smale med lange hårfrynser. Vingene har små pigger spredt utover overflaten.

## Levevis
Biologien til hvitmøllene er dårlig kjent, men trolig minerer larvene til alle artene i levende planter. De fleste lever i frukt eller i sevjelaget mellom barken og veden, på bjørkefamilien, slireknefamilien, soleiefamilien, sildrefamilien og bøkefamilien. Noen få lever i blader på planter i rutefamilien. De voksne møllene flyr i skumringen eller om natten. På grunn av de reduserte munndelene kan de ikke ta næring til seg.

## Systematisk inndeling / norske arter

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Overfamilien Nepticuloidea
******** Familien **hvitmøll**, Opostegidae
********* Underfamilien Opostegoidinae 
********** Slekten *[[Notiopostega]]* Davis, 1989 - bare én art
********** Slekten *[[Eosopostega]]* Davis, 1989 - bare én art
********** Slekten *[[Opostegoides]]* Kozlov, 1985 - 9 arter
********** Slekten *[[Paralopostega]]* Davis, 1989 - 6 arter
********* Underfamilien Oposteginae 
********** Slekten *[[Neopostega]]* Davis & Stonis, 2007 - 6 arter
********** Slekten *[[Opostega]]* Zeller, 1839 – ca. 60 arter
*********** *[[Opostega salaciella]]* (Treitschke, 1833) – funnet nord til Sogn og Fjordane
********** Slekten *[[Pseudopostega]]* Kozlov, 1985 – ca. 100 arter
*********** *[[Pseudopostega auritella]]* (Hübner, 1813) – finnes i Danmark og det sørligste Sverige og Finland, ikke i Norge
*********** *[[Pseudopostega crepusculella]]* (Zeller, 1839) – Sør-Østlandet vest til Vest-Agder

## Referanser


## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 277 – 282. ISBN 978-91-88506-60-3
* NorLep, Norges sommerfugler

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar: Bilde av ''Opostega salaciella''. 
* Svenska Fjärilar: Bilde av ''Pseudopostega crepusculella''