Nidaros bispedømme

:*For informasjon om bispedømmet før reformasjonen, se [[Nidaros erkebispedømme]].*

**Nidaros bispedømme** er et bispedømme i Den norske kirke som omfatter Trøndelag fylke, med  Nidarosdomen i Trondheim som bispesete. Herborg Finnset er fra september 2017 biskop i Nidaros.

Bispedømmet er delt i åtte prostier, 28 kirkelige fellesråd og 118 sogn. Nidaros er siden 2011 i særstilling blant norske bispedømmer, ettersom det er to biskoper som residerer der. Den ene er den "stedlige" biskopen, den andre er preses i Bispemøtet. Den 30. januar 2020 ble Olav Fykse Tveit valgt til preses for Bispemøtet. 

## Bispedømmeråd

I perioden 2020–2023 besto Nidaros bispedømmeråd av følgende faste medlemmer:

* Brit Skjelbred (leder), Trondheim (NK)
* Agnes Sofie Gjeset (nestleder), Fosnes (ÅF)
* Alex Ramstad Døsvik, Ørland (ÅF)
* Grete Bækken Mollan, Steinkjer (ÅF)
* Arild Kvernmo Pedersen, Verdal (NK)
* Erik Seem, Grong (NK)
* Kjersti Ngozi Furuseth, Indre Fosen (BL)
* John Henrik Gulbrandsen, Stjørdal (presterepresentant)
* Marta Garborg Bergslid, Trondheim (representant for leke kirkelige ansatte)
* Bjørn Thomas Åhren, Namdalseid
* Biskop Herborg Finnset 
* Preses Olav Fykse Tveit (i saker som berører Nidaros domprosti)

Bokstavene etter navnene viser hvilken liste medlemmet stod på i kirkevalget i 2019. ÅF = Åpen folkekirkes liste. NK = Nominasjonskomitéens liste. BL = Bønnelista.

## Prostier og sogn i Nidaros bispedømme

Et bispedømme er inndelt i prostier, som igjen er inndelt i sogn. Nidaros bispedømme har følgende åtte prostier etter at Strinda, Heimdal og Byåsen prostier ble slått sammen til ett prosti fra 1. januar 2025:
*Nidaros domprosti (3 sogn)
*Trondheim prosti (13 sogn)
*Fosen prosti (11 sogn)
*Orkdal prosti (18 sogn)
*Gauldal prosti (20 sogn)
*Stjørdal prosti (9 sogn)
*Stiklestad prosti (26 sogn)
*Namdal prosti (18 sogn)
Nidaros' åtte prostier er oppdelt i 118 sogn per 2025. I tillegg kommer Døveprostiet (Oslo) (1 sogn) som er underlagt Oslo bispedømme.

## Historie
Nidaros bispedømme regnes som ett av de fem historiske bispesetene i Norge og historien begynner, på sett og vis, med slaget på Stiklestad og Olav den helliges helligkåring i 1031. Allerede rundt 1070/80, under Olav Kyrre, var det opprettet tre katolske bispedømmer i Norge: Nidaros (senere Trondhjems stift), Selja (1068, flyttet til Bjørgvin 1180) og Oslo.

Nidaros bispedømme omfattet opprinnelig hele det nordenfjellske Norge, dvs. nord for Stad og Dovre. Da den norske kirkeprovinsen ble opprettet i 1152/53, ble Nidaros erkestift (erkebispesete) og kirkelig senter for hele det utstrakte Norgesveldet. Følgende ti bispeseter ble underlagt erkebispesetet i Nidaros:
* I Norge:
** Bjørgvin
** Stavanger
** Hamar
** Oslo
* I Vesterhavet:
** Isle of Man
** Orknøyene
** Færøyene
** Skálholt og Hólar på Island
** Grønland
Landskapet Herjedalen var en del av Nidaros bispedømme, mens Jemtland først ble lagt under erkebispesetet etter freden i Stettin i 1570. Norge gjennomgikk reformasjonen i 1537, det katolske erkebispedømmet opphørte og kirkeadministrasjonen ble videreført som evangelisk-luthersk bispedømme. 

### Etter reformasjonen

I 1622 ble Sunnmøre overført til Bjørgvin bispedømme, og etter freden i Brømsebro i 1645 ble landskapene Herjedalen og Jemtland avstått til Sverige og overført til Uppsala bispesete. I 1804 ble Nord-Norge skilt ut som et eget Hålogaland bispedømme. Navnet *Trondhjems stift* ble endret til *Nidaros bispedømme* fra 1. januar 1919. Den siste endringen skjedde i 1983 med opprettelsen av Møre bispedømme, da Nordmøre og Romsdal ble avstått til det nye bispedømmet. Etter dette omfatter Nidaros bispedømme dagens Trøndelag fylke.

## Biskop i Nidaros

*Torbjørn Bratt 1546–1548
*Hans Gaas  1549–1578
*Hans Mogenssøn  1578–1595
*Isak Grønbech  1596–1617
*Anders Arrebo  1618–1622
*Peder Skjelderup 1622–1642
*Erik Bredal  1643–1672
*Arnold de Fine  1672
*Erik Pontoppidan den eldre  1673–1678
*Christopher Hanssen Schletter  1678–1688
*Peder Krog  1689–1731
*Eiler Hagerup d.e.  1731–1743
*Ludvig Harboe  1743–1748
*Frederik Nannestad  1748–1758
*Johan Ernst Gunnerus  1758–1773
*Marcus Fredrik Bang  1773–1787
*Johan Christian Schønheyder  1788–1803
*Peder Olivarius Bugge  1804–1842
*Hans Riddervold  1843–1848
*Hans Jørgen Darre  1849–1860
*Andreas Grimelund  1861–1883
*Nils Jacob Laache  1884–1892
*Johannes Nilssøn Skaar  1892–1904
*Vilhelm Andreas Wexelsen  1905–1909
*Wilhelm Bøckman  1909–1923
*Jens Gran Gleditsch  1923–1928
*Johan Støren  1928–1945
*Arne Fjellbu  1945–1960
*Tord Godal  1960–1979
*Kristen Kyrre Bremer  1979–1990
*Finn Wagle  1991–2008
*Tor Singsaas 2008–2017
*Herborg Finnset 2017–dd
## Preses i Bispemøtet (fra 2011)
* 2011–2020: Helga Haugland Byfuglien
*2020–d.d.: Olav Fykse Tveit

Ordningen med fast preses i Bispemøtet, med sete i Nidaros, ble vedtatt i statsråd 23. april 2010. Ordningen innebærer at tilsynsansvaret for Nidaros domprosti overtas av presesbiskopen, at både preses og Nidaros biskop skal ha Nidarosdomen som sin domkirke, at preses skal ha tjenestebolig i Trondheim og kontor i Trondheim og Oslo. I statsråd 25. mars 2011 ble biskop Helga Haugland Byfuglien i Borg utnevnt til fast preses. Hun overtok embetet 2. oktober 2011. Den 30. januar 2020 valgte et enstemmig kirkemøte Olav Fykse Tveit til sin nye preses. Han ble vigslet som biskop 10. mai 2020, og formelt innsatt i oktober 2020. 

## Litteratur
**Nidaros erkebispestol og bispesete 1153–1953*, 6 bind (1955–87)
**Del 1, bind 1: *Erkebispestolens historie*, red. av Arne Fjellbu og Bernt C. Lange (1955)
**Del 1, bind 2: Trygve Lysaker, *Reformasjon og enevelde 1537–1804* (1987)
**Del 1, bind 3: Trygve Lysaker, *Fra embetskirke til folkekirke 1804–1953* (1987)
**Del 2, bind 1–2: Gerhard Fischer, *Kirkebygget i middelalderen* (1965)
**Del 2, bind 3: Trygve Lysaker, *Fra katedral til sognekirke 1537–1869* (1973)

**Ecclesia Nidrosiensis 1153–1537: søkelys på Nidaroskirkens og Nidarosprovinsens historie*, red. av Steinar Imsen (Tapir, 2003)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* kirken.no/nidaros Den norske kirke, Nidaros biskop/bispedømmeråd, historien
* Trygve Lysakers privatarkiv finnes ved Universitetsbiblioteket i Trondheim, Gunnerusbiblioteket