Hvítá

:*For elva vest på Island, se [[Hvítá (Borgarfjörður)]].*

**Hvítá** (islandsk for «hvit elv»; uttales *kvit-ao*) er ei elv i Árnessýsla på Island. Den har utspring fra bresjøen Hvítárvatn og renner i sørvestlig retning til den løper sammen med elva Sog fra Þingvallavatn. Etter samløpet kalles den Ölfusá og fortsetter til munningen i Atlanterhavet. Elva er mest kjent for det berømte fossefallet Gullfoss i dens øvre løp. Selve Hvítá er 155 kilometer lang, medregnet Ölfusá er elva 185 kilometer.

## Elvas løp
Elva har sitt kildeområde mellom de store isbreene Langjökull og Hofsjökull på Det islandske høylandet. En rekke tilløpselver på østsiden av Langjökull samles i bresjøen Hvítárvatn, som er Hvítás utspring. Navnet Hvítá kommer av elvevannets lyse farge på grunn av finkornede sedimenter fra isbreen. To kilometer nedenfor Hvítárvatn kommer sideelva Jökulfall inn fra nord, og like nedenfor samløpet faller elva ned i fossefallet Ábóti. Hvítá fortsetter i en bue rundt sørsiden av Bláfell og rundt 50 kilometer etter utløpet fra Hvítárvatn danner elva Gullfoss. Vannføringen ved Gullfoss er normalt 100-180 m³/s om sommeren og 50-110 m³/s om vinteren, mens den høyeste flomvannføringen er målt til 2000 m³/s.

Etter Gullfoss renner elva gjennom det tre kilometer lange og opptil 70 meter dype gjelet Hvítárgljúfur, som den har gravd ut av fjellet  Tungufell. Hvítá renner deretter ut på et relativt flatt og fruktbart sletteland. Mellom Biskupstungur og Hrunamannahreppur blir elva bredere og deler seg opp i flere greiner. Her renner Hvítá sammen med tre andre elver: Tungufljót og Brúará fra vest og Stóra-Laxá fra øst, og etter samløpene har elva dobbelt så stor vannføring som ved Gullfoss.

Hvítá fortsetter sørover mellom Grímsnes i vest og Skeið i øst. Ved Hestfjall snur den mot vest og på sørsiden av elva ligger her jordbruksområdet Flói. På første havdel av 1900-tallet hentet bønder på Flói vann fra Hvítá til irrigasjon i stor skala. Like nord for byen Selfoss, på østsiden av fjellet Ingólfsfjall, renner Hvítá sammen med den betydelig mindre elva Sog fra Þingvallavatn. Etter dette samløpet kalles elva Ölfusá, som munner ut i havet vest for byen Eyrarbakk.

## Flommer
De lavereliggende delene av Hvítá og Ölfusá blir ofte rammet av store flommer om vinteren, forårsaket av isgang som sperrer elveløpet og sender vannet ut over det flate landet rundt. Fra 1825 til 2006 har det vært minst 54 flommer, som har forårsaket betydelig skade på infrastruktur og jordbruk. Hvítá-Ölfusá anses som den farligste flomelva på Island.

## Bruer
Det er per 2025 fire bruer over Hvítá. Den første ble bygget i 1927 ved Brúarhlöð, rundt 10 kilometer nedenfor Gullfoss. Den ble bygget på nytt i 1959 og for tredje gang i 1994-1995. I 1958 ble det bygget bru ved Laugarás og i 2010 ved Flúðir. Helt i nord ved Bláfell ble det i 1935 oppført ei bru over Hvítá for fjellveien Kjalvegur som går videre mot nord over Kjölur.

Det er også to bruer over Ölfusá, en ved Selfoss og en helt ute ved elvemunningen mot Atlanterhavet.

## Vannkraftprosjekter
Ved Gullfoss var det på 1920-tallet på tale med et kraftverksprosjekt. Prosjektet ble etter hvert skrinlagt, hovedsakelig som følge av innsatsen til Sigríður Tómasdóttir, Islands første miljøforkjemper.

I nyere tid har det vært vurdert to vannkraftprosjekter i elvas øvre løp. Det første ville ha utnyttet fallet fra Hvítárvatn til et kraftverk sør for Bláfell, med effekt 76 MW og årlig produksjon på 536 GWh. Hvítá ville blitt oppdemt ved Ábóti-fossen og sideelvene Jökulfall, Grjotá og Sandá overført til Hvítárvatn-magasinet som ville blitt regulert 20 meter ved senking. Det andre prosjektet var ved Gýgjarfoss i sideelva Jökulfall, hvor et 14 MW kraftverk ville utnyttet fallet fra et kunstig magasin ved Ásgarðsfjall til elva nedstrøms Gýgjarfoss, med årlig produksjon på 101 Gwh. Ingen av disse prosjektene ble realisert.

## Se også
* Elver på Island

## Referanser