open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tek.no

***Tek.no*** (tidligere Hardware.no) er et norsk teknologinettsted. Nettsiden ble startet i 1998 da grunnleggeren Martin L. Wirak ønsket å lage en søkemotor for å finne laveste pris på produkter fra ulike nettbutikker. Etter hvert ble nettsidens innhold utvidet til å inkludere teknologinyheter og redaksjonelle tester av produkter.

I 2014 ble Hardware.no innlemmet i nettstedet *Tek.no*. I 2015 ble Tek.no solgt fra Amedia til Teknisk Ukeblad som solgte nettstedet videre til VG i 2017.

## I dag
*Tek.no* er eid av *[[VG]]*, som igjen er eid av Schibsted. Tek.no tester og omtaler produkter fra ulike kategorier, som forbrukerelektronikk med fokus på mobiler, datamaskiner og lyd & bilde, samt elartikler for hus og hjem, elbil og friluftsliv. Nettstedet dekker også ofte politiske saker knyttet til teknologi.

Videre produserer nettstedet også guider. Nyhetssjef for Tek.no er Niklas Plikk.

## ''Audiovisuelt.no''
*Audiovisuelt.no* var et norsk nettsted om lyd- og bildeprodukter rettet mot forbrukermarkedet. Nettstedet gikk først på luften i desember 2008 som en forlengelse og videreføring av Kulturo.no, men ble relansert i september 2009 - da med en egen dedikert redaksjon. *Audiovisuelt.no* er en del av Tek.no-nettverket. Fagredaktør for Audiovisuelt.no var Håvard Røste, som startet opp i denne rollen for fullt fra og med september 2009.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Langhus stasjon

**Langhus stasjon** er en jernbanestasjon på Østfoldbanen i sydenden av Langhus tettsted i Nordre Follo kommune. Stasjonen ble åpnet i 1919 som *Langhus stoppested*. Rundt 1932 ble stoppestedet oppgradert til stasjon, denne var bemannet til 1980, 1988 ble den fjernstyrt. Stasjonen betjenes av Vys lokaltog L2 mellom Stabekk og Ski. Fra Langhus stasjon til Oslo S er det 20,770&nbsp;km.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 

* Da Langhus fikk egen stasjon

|}
Vevelstad holdeplass

**Vevelstad holdeplass** er en jernbaneholdeplass på Østfoldbanen, sentralt i Langhus tettsted i Nordre Follo kommune. Holdeplassen ble åpnet i 1985 og betjenes av Vys lokaltog mellom Stabekk og Ski. Fra Vevelstad til Oslo S er det 20,120&nbsp;km.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 

|}
Solbråtan holdeplass

**Solbråtan holdeplass** er en holdeplass på Østfoldbanen. Solbråtan ligger i Nordre Follo kommune. Holdeplassen ble åpnet i 1939 og betjenes av Vys lokaltog mellom Stabekk og Ski. Fra Solbråtan til Oslo S er det 14,050&nbsp;km.

Steinen i fundamentet for stasjonen skal angivelig stamme fra det som skulle blitt Hitlers seiersmonument etter andre verdenskrig.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 

|}
Preussenkoalisjonen

**Preussenkoalisjonen** (ty. *Preußenkoalition*) betegner en regjeringskoalisjon i den tyske delstaten Preussen under den såkalte Weimarrepublikken.

Fra novemberrevolusjonen i 1918 til Kappkuppet i 1920 ble koalisjonen ledet av sosialdemokraten Paul Hirsch, og deretter, med to korte avbrudd i 1921 og 1925, av sosialdemokraten Otto Braun.

I sin sammensetning tilsvarte Preussenkoalisjonen tidvis den koalisjonen som på nasjonalt nivå var kjent som Weimarkoalisjonen, og fra slutten av 1921 til begynnelsen av 1925 storkoalisjonen. I de 8,5 årene SPD ikke deltok i den føderale regjeringen, hadde partiet likevel regjeringsmakten i Preussen, Tysklands mest betydelige delstat. Det katolske senterpartiet, som også satt i de føderale regjeringene i hele denne perioden, deltok også hele tiden i Preussenkoalisjonen.

Preussenkoalisjonen ble avsatt i 1932 av Franz von Papen (*[[Preußenschlag]]*).
Nordstrand stasjon

**Nordstrand stasjon** er en jernbanestasjon på Østfoldbanen på Nordstrand i Oslo. Den ble åpnet som holdeplass i 1880, rundt 1891 ble det oppgradert til stoppested og rundt 1900 fikk det status som stasjon. Siden 1970 har Nordstrand status som holdeplass igjen. Nordstrand er stoppested på Vys lokaltog L2 mellom Stabekk og Ski. Fra Nordstrand stasjon til Oslo S er det 5,950&nbsp;km.

Stasjonen var åsted for Nordstrand-ulykken 3. oktober 1993 da et skiftelokomotiv med bremsesvikt raste nedover linjen fra Rosenholm holdeplass inntil den kolliderte med et lokaltog. Fem passasjerer omkom i ulykken.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 

|}
Ljan stasjon

**Ljan stasjon** er en jernbanestasjon på Østfoldbanen. Stasjonen ligger på Ljan i bydel Nordstrand i Oslo. Den ble åpnet i 1879, og i 1894 ble skrivemåten endret fra Lian til Ljan. Her stopper Vys lokaltog L2 mellom Stabekk og Ski. Fra Ljan stasjon til Oslo S er det 7,150&nbsp;km. Stasjonen ligger 50,8&nbsp;meter over havet.

Den opprinnelige stasjonsbygningen ble tegnet av Peter Andreas Blix og representerte hans normal for mellokstasjopn av 3. klasse — i likhet med stasjoner som Dilling, Rygge, Råde, Onsøy, Greåker, Sandesund, Skjeberg og Berg. I 1923 fikk stasjonen fikk stasjonen ny bygning tegnet av Gudmund Hoel og Gerhard Fischer. Den er fredet, mens den gamle stasjonsbygningen er revet.

## Kulturminne
Ljan jernbanestasjon er et kulturminne og har nummer 86199  i Riksantikvarens kulturminnebase.

## Østfoldbanen
:*Se også [[Østfoldbanen]] og [[Østfoldbanen Oslo–Ski]].*

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 

|}
Hauketo stasjon

**Hauketo stasjon** er en jernbanestasjon som ligger ved Østfoldbanen i Søndre Nordstrand i Oslo. Stasjonen ble åpnet i 1925 og hadde statusen stasjon i noen år før den fikk statusen stoppested. Den var betjent til 1980 og fikk statusen holdeplass i 1984. Fra Hauketo stasjon til Oslo S er det 8,68&nbsp;km. Hauketo er et stoppested på Vys lokaltog L2 og L2x mellom Stabekk og Ski.
Fil:Hauketo-1950.jpg|Hauketo stasjon sett mot sør fra Øvre Prinsdals vei, ca. 1950
## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 

|}
Rosenholm holdeplass

**Rosenholm holdeplass** er en jernbaneholdeplass på Østfoldbanen. Rosenholm ligger helt syd på Holmlia i Oslo kommune, rett nord for grensa til Nordre Follo kommune. Holdeplassen ble åpnet i 1988, og betjenes av Vys lokaltog L2 mellom Stabekk og Ski. Fra Rosenholm holdeplass til Oslo S er det 11,350&nbsp;km.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 

|}
Peacemaker

**Peacemaker** («fredsskaper») er et engelsk ord og henviser til en person eller organisasjon som tar sikte på å forsone parter i en konflikt.

**Peacemaker** eller **The Peacemaker** (i ulike former) kan også henvise (noen ganger kynisk/ironisk) til:

* Colt Single Action Army Revolver, også kalt Colt Peacemaker
* Convair B-36 Peacemaker, et bombefly
* Peacemakers, amerikansk pasifistorganisasjon
* Peacemakers (TV-serie), serie med Tom Berenger
* The Peacemaker (1997 film), film med George Clooney og Nicole Kidman
* The Peacemaker (1956 film), westernfilm
* Peacemaker (1990 film), science-fiction film
* Peacemaker (DC Comics)
* PeaceMaker (videospill)
* The Peacemaker (1998 album) & The Peacemaker 2 (2004 album), musikkalbum
* Peacemaker (Sonata Arctica sang)
* Peacemaker (Karl L. King sang) 
* Peacemaker (Naked Raygun sang)
* The Peacemaker, sang av Albert Hammond fra 1973
Sabina Guzzanti

**Sabina Guzzanti** (født 25. juli 1963 i Roma) er en italiensk skuespillerinne og satiriker.

Guzzanti er den eldste datteren av den kjente politiske kommentatoren og journalisten Paolo Guzzanti og søster av Corrado Guzzanti og Caterina Guzzanti. Hun studerte ved skuespillerakademiet i Roma. I 1988 begynte hennes fjernsynskarrière da hun deltok i en rekke humorprogrammer på fjernsyn. Guzzanti har blitt kjent for sine imitasjoner av pornostjerner og av politikere, deriblant Silvio Berlusconi. Hun spilte også i filmen *I Cammelli* av Giuseppe Bertolucci.

I november 2003 skrev, regisserte og spilte Sabina Guzzanti i den første og eneste sendingen av *[[Raiot]]*, et politisk satireprogram som ble sendt sent om kvelden på RAI-3. Etter å ha angrepet statsminister Silvio Berlusconi ble Guzzanti saksøkt av Berlusconi for «løgner og insinuasjoner», og programmet ble tatt av luften. Sabina Guzzanti laget en film om saken, *[[Viva Zapatero!]]*, som kom i 2005.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Spikkestad stasjon

**Spikkestad stasjon** er en jernbanestasjon i Asker kommune på Spikkestadbanen, som er en sidebane til Drammenbanen.  Den ble åpnet som holdeplass i 1885 og fikk status som stoppested i 1886 og stasjon i 1913. Inntil 1894 ble navnet skrevet *Spikestad*.

Fra 1886 hadde Spikkestad en billettkiosk som nå er revet. Spikkestad overtok i 1922 stasjonsbygningen fra Høvik, som hadde fått ny bygning. Etter en ombygging av stasjonsområdet på Spikkestad i 2009–2012 når ikke sporene helt bort til stasjonsbygningen, som huser et serveringssted. De reisende er henvist til leskur.

Spikkestad er endestasjon på Vys rute L1 Lillestrøm - Spikkestad. Fra Spikkestad stasjon til Oslo S er det 37,510&nbsp;km og reisetiden er 45 min.

## Bilder fra Spikkestad stasjon

Spikkestad stasjon TRS 070210 072.jpg|Spikkestad jernbanestasjon 
Spikkestad stasjon TRS 070210 068R.jpg|Spikkestad jernbanestasjon 
Spikkestad stasjon TRS 070210 070.jpg|Spikkestad jernbanestasjon 
NSB type 72 ved Spikkestad stasjon TRS 070210 081R.jpg|Lokaltog til Moss klar til avgang 
Spikkestad Station.jpg|Spikkestad stasjon etter ombygning i 2012 
Spikkestad stasjon 2013.jpg|Etter oppgradering av stasjonsområdet når ikke skinnene bort til stasjonsbygningen.


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker

* 

|}
B2

**B1**, **b1** eller **B-1** kan vise til:
* B2 &ndash; en konkurranseklasse i handikappidrett, se prosentsystemet i handikappidrett 
* B2 &ndash; et papirformat etter ISO 216 (500 × 707 mm)
* Northrop B-2 Spirit &ndash; et amerikansk bombefly
* Riboflavin &ndash; vitamin B2
* B2 &ndash; høyere mellomnivå i det felles europeiske rammeverket for språk. 
* B-2 &ndash; en norsk B-klasse undervannsbåt
Sølvi Sogner

**Sølvi (Bauge) Sogner** (1932–2017) var en norsk historiker. Det meste av hennes forskning dreide seg om familiehistorie, historisk demografi og kvinnehistorie i tidlig moderne tid (1600/1700-tallet).

Hun ble inspirert til å forske på befolkningshistorie av den franske demografen Louis Henry i 1960. Hun tok i bruk Henrys familierekonstitusjonsmetode på norske kilder fra Rendalen i sin doktorgradsavhandling.

Sogner avdekket at utvandringsbølgen til USA for et århundre siden langt fra var første store utvandrerbølge fra Norge. På 1600-tallet var det en tilsvarende meget stor utvandrerbølge, spesielt fra Sørvestlandet, til Nederland.

Sogner ble universitetslektor i 1975 og dr.philos. i 1976. Hun var førsteamanuensis ved Universitetet i Oslo 1974, og professor fra 1988.

## Bibliografi

* 1979 *Folkevekst og flytting. En historisk-demografisk studie i 1700-årenes Norge* doktorgrad
* 1984 *Barn av sin tid. Fra norske barns historie* (sammen med Bjarne Hodne)
* 1984 *Fra stua full til tobarnskull* (sammen med Eli Fure og Hege Brit Randsborg). 
* 1990 *Far sjøl i stua og familien hans* 
* 1992 *Europa 1500-1750* bind 2 i Cappelens kvinnehistorie
* 1996 *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2008061704053 Krig og fred 1660-1780]* bind 6 i Aschehougs Norgeshistorie ISBN 82-03-22034-7

## Referanser


## Eksterne lenker

* Portrettintervju i forskningsmagasinet Apollon: Sølvi Sogner – Med hjertet hos hverdagsmenneskene 2000
Kanalbrua (Moss)

**Kanalbrua i Moss** er en veibro som forbinder øya Jeløya og fastlandsdelen av Moss kommune og Moss by. Denne lave broen ble først en skyvebro, som i 1888 ble erstattet av en dobbelt svingbro, og av en klaffebro i 1957. Broen er nå sveiset og er ikke til å åpne.

I mai 2022 ble antall kjørefelt innskrenket fra fire til to, grunnet dårlig teknisk tilstand for Kanalbrua.

## Kanalen
Kanalen i Moss ble laget for at blant annet trelastskuter skulle slippe å seile rundt hele Jeløy for å komme til brygger som lå i Mossesundet. Kanalen ble først foreslått gravd av kong Christian IV, som i 1605 uttalte at det ville være en fordel med en kanal som gir en sammenhengende seilingsled mellom Værla og Sundet. De første planene som ikke ble iverksatt, kom i 1647. Nye planer kom i 1704 etter befaring av kong Fredrik IV, men arbeidet startet først den 7. august 1812.

På grunn av pengemangel stoppet arbeidet opp i 1814. Først i 1851 ble gravingen startet opp igjen. Åpningen av kanalen skjedde den 6. november 1855. Kanalen ble starten på en av de viktigste utviklingsperioder for Moss. Fem, seks tusen båter passerte gjennom kanalen hvert år, og etter få år ble det bygget tollbod. Ved forrige århundreskifte var begge sider av kanalen opparbeidet som park og var et populært promenadestrøk hvor byens befolkning spaserte og lyttet til parkkonsertene.

File:Dampskipet Bastø II i Moss kanal 14. juni 1902 Wilse NF.W 01351.jpg|«Bastø II» passerer åpen kanalbru sommeren 1902. Båten tilhørte Moss-Horten Dampskibsselskab i Moss og gikk i rute Moss-Oslo.
File:166. Moss. Kanalen. - no-nb digifoto 20150626 00236 bldsa PK30723.jpg|Kanalen og brua i 1930-årene
File:73 B 27. Moss - no-nb digifoto 20150626 00029 bldsa PK30481.jpg|Kanalbrua i 1950-årene. Kaianlegg for Bastøyferja sees i enden av kanalen.


## Se også
* Liste over broer i Norge
* Liste over broer i Norge etter lengde

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kanalområdet i Moss
M2

**M2** kan vise til flere ting:

* M2 (pengemengde), det brede pengemengdebegrepet
* M2 Bradley, amerikansk stormpanservogn
* M2 Light Tank, amerikansk lett stridsvogn fra mellomkrigstiden
* M2 Browning maskingevær i kaliber 12,7 mm
* Modula-2, programmeringsspråk
* Kvadratmeter (m²)
* Messier 2, kulehop i Vannmannen

## Transport
*M2, en motorvei i Ungarn
*M2 (Berlins sporvei), en av sporveislinjene i Berlin

### Metro
*M2 (Københavns metro), en av linjene til Københavns metro
*Paris Metrolinje 2, en av linjene til Paris' metro
*Budapest Metrolinje 2, en av linjene til Budapests metro
Kilstraumen bru

**Kilstraumen bru** er ei veibru på fylkesvei 565 over Kilstraumen i Austrheim kommune i Vestland. Brua er 205 meter lang og ble åpnet i 1971.

## Se også
* Bakkastraumbrua
* Liste over broer i Norge
* Liste over broer i Norge etter lengde

## Eksterne lenker
* Bilde av brua fra nordvest.
* Bilde av brua fra sørvest.
Drømtorp holdeplass

**Drømtorp holdeplass** var en holdeplass på Østfoldbanens østre linje. Drømtorp ligger i Nordre Follo kommune. Holdeplassen ble åpnet i 1932, og ble betjent av lokaltogene mellom Mysen og Skøyen. Fra Drømtorp holdeplass til Oslo S er det 25,840&nbsp;km.

Holdeplassen ble lagt ned 9. desember 2012 i forbindelse med innføring av ny grunnrutemodell for jernbanetrafikken i østlandsområdet. Stasjonen hadde 44 på/avstigende pr døgn i 2008.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Norsk jernbaneklubbs stasjonsdatabase om Drømtorp holdeplass

|}
Kråkstad stasjon

**Kråkstad stasjon** er en jernbanestasjon på Østfoldbanens østre linje i Nordre Follo kommune. Stasjonen ble åpnet i 1882, og betjenes av Vys regionstog mellom Mysen og Oslo S. Fra Kråkstad stasjon til Oslo S er det 30,090&nbsp;km. Stasjonen har to kryssingsspor med plattformer og et lastespor.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker

|}
Hawk

**Hawk** kan sikte til:

Personer:
* Tony Hawk

Militært materiell:
* Curtiss P-36 Hawk, et fly
* RQ-4 Global Hawk, et ubemannet luftfartøy

Kultur:
* *[[Hudson Hawk]]*, amerikansk film fra 1991
* *[[Inspektør Hawk]]*, amerikansk krimserie fra 1966 med Burt Reynolds.
ARH

**ARH** er en forkortelse som kan sikte til blant annet:

* Bell ARH-70 Arapaho, *Armed Reconnaissance Helicopter*.
* IATA-koden til Talagi lufthavn i Russland.
Skotbu stoppested

**Skotbu stoppested** ligger langs Østfoldbanens østre linje i Nordre Follo kommune. Stasjonen ble åpnet i 1908 som *Skodbo stoppested*, fra 1926 ble dagens skrivemåte brukt. 1969 ble stoppestedet nedgradert til holdeplass med lastespor, siden 1982 blir ikke last betjent lenger. Holdeplassen betjenes av Vys regionstog mellom Mysen og Oslo S. Fra Skotbu stasjon til Oslo S er det 32,090&nbsp;km. Holdeplassen har pr. 2012 et passasjertall på 180 sum av- og påstigende pr. årsdøgn (66&nbsp;000 per år).

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker

|}
Tomter stasjon

**Tomter stasjon** er en jernbanestasjon på Østfoldbanens Østre linje. Tomter stasjon ligger i Hobøl i Indre Østfold kommune. Stasjonen ble åpnet i 1882 da Østre linje ble tatt i bruk. Fra Tomter stasjon til Oslo S er det 37,200&nbsp;km.

Tomter er stoppested på Vys regionstog mellom Oslo S og Mysen.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker

|}
Knapstad stoppested

**Knapstad stoppested** er en jernbanestasjon på Østfoldbanens Østre linje i Hobøl i Indre Østfold kommune. Stoppestedet ble åpnet i 1912 og var betjent til 1969, 1976 ble det nedgradert til holdeplass. Fra Knapstad stasjon til Oslo S er det 41,790&nbsp;km.

I 2014 kom det en ny/oppgradert stasjon, som er 250 meter lang. Den er utstyrt med skur, linjekart og en digital tidtabell i sanntid. Stasjonen har ikke noen billettautomat, så man kjøper billett på toget uten gebyr.

Stasjonen har en skinnesmører som forhindrer gnisselyd. 

Knapstad er stoppested på Vys regionstog mellom Oslo S og Mysen.

## Galleri

fil:Knapstad stoppested TRS 070804 060.jpg|Foto: Trond Strandsberg (2007)
fil:1998. Knapstad St. - no-nb digifoto 20150624 00003 bldsa PK30243.jpg|Postkort fra 1920-årene. 


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker

|}
Spydeberg stasjon

**Spydeberg stasjon** er en jernbanestasjon på Østfoldbanens østre linje. Spydeberg stasjon ligger i Spydeberg i Indre Østfold kommune. Stasjonen ble åpnet i 1882, og er stoppested på Vys rute mellom Mysen og Oslo S. Fra Spydeberg stasjon til Oslo S er det 44,630&nbsp;km. Stasjonen ligger 107,3&nbsp;meter over havet.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker

|}
Jens Peter Broch

**Jens Peter Broch** (født 6. november 1819 i Kristiansand, død 15. mars 1886) var en norsk orientalist og språkforsker, spesialist på semittiske språk.

Sammen med broren (Ole Jacob Broch, senere professor i matematikk) gikk han tre år på Kristiansand katedralskole, før familien i 1833 flyttet til Kristiania. Der begynte de på den private *Overlærer Møllers institut* som Ulrik Wilhelm Møller (1791–1853) hadde startet i 1822. Jens studerte derpå til cand.theol. i 1843 og ble lærer ved Nissens latin- og realskole som broren Ole nettopp hadde startet. Fra 1845 ble han universitetsstipendiat ved Det Kongelige Frederiks Universitet, dets andre lærer i orientalske/østerlandske språk, spesielt arabisk da. Han studerte utenlands og gjestet, blant annet hos  Heinrich Leberecht Fleischer (1801–1888) i Leipzig, samme stedet der den kjente testamente-tolker Carl Paul Caspari (1814–1892) oppholdt seg 1834–1838 og i 1842 mottok sin doktorgrad. Brochs og Casparis erfaringer fra Leipzig inspirerte forresten den senere professor i hebraisk, Elias Blix (1836–1902) til å komme ned og være 1871–1872. Broch hadde også et lengre utenlandsopphold fra 1853 til 1855.  Til det nystartede Videnskabs-Selskabet i Christiania ble han innvalgt i 1859, og til Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab i 1877. Han ble ekstraordinær lektor i 1865 og full professor i 1876. Hans hovedarbeide er en meget omhyggelig utgave av Zamakhsharis grammatiske verk *Al-Mufassal* (1879).

Han var sønn av oberstløytnant/krigskommissær og stortingsrepresentant Johan Jørgen Broch (1791–1860) og Jensine Laurentze Bentzen (1790–1877). Hans bror Ole Jacob Broch (1818–89) ble professor i matematikk ved samme universitet som Jens (Oslo), og de bygde hver sin bolig i «Professorbyen» (se Gamle Aker); Jens bygde *Fridarheim* og Ole bygde *Fagerheim*. Selv giftet Jens seg i 1847 med Louise Joachime Müller (1827–1913), datter av kaptein Otto Fredrik Müller (1782–1854) og Vilhelmine Hedevig Bech (1796–1880) av Müller (slekt). De hadde ingen barn, men en pleiedatter Hedvig Bie (født Solberg) som var konens søsterdatter.
:''Se Broch (slekt)
## Utgivelser
* 
## Referanser
Den europeiske unions delegasjon til Norge

**Den europeiske unions delegasjon til Norge** ligger i Oslo og er EUs representasjon i Norge. Delegasjonen ivaretar de offisielle forbindelsene mellom EU og Norge. Det finnes tilsvarende delegasjoner i rundt 130 land, og en viktig oppgave er å informere om EUs oppbygging, politikk og aktiviteter.

## Eksterne lenker
*
Mysen stasjon

**Mysen stasjon** er en jernbanestasjon på Østfoldbanens Østre linje i Indre Østfold kommune, den ble åpnet i 1882. Stasjonen er regulær endestasjon for Vys lokaltog på linje L22 som går mellom Mysen og Oslo S. I rushtiden er imidlertid en del avganger forlenget til Rakkestad. Fra Mysen stasjon til Oslo S er det 64,770&nbsp;km.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
Sonora

**Sonora** er en av Mexicos 31 delstater, og befinner seg i landets nordvestre del. Mot nord har Sonora grense mot Arizona, USA, mot øst ligger delstaten Chihuahua, mot sør Sinaloa og mot vest Baja California. Sonora har også en lang kyst mot Californiabukta (Mar de Cortés på spansk). I utstrekning er Sonora den nest største delstaten, med en utstrekning på , større enn Nord-Norge, Trøndelag og Møre og Romsdal til sammen. Det bor om lag 2,7 millioner mennesker i Sonora, eller ca. 12 mennesker per kvadratkilometer. Hovedstaden heter Hermosillo og ligger i en oase midt i Sonora-ørkenen.

## Geografi

Det meste av territoriet er preget av Sonoraørkenen, som også strekker seg inn i California og Arizona. I tillegg går fjellkjeden Sierra Madre Occidental i nord-sørretning gjennom staten. Et annet fjell er Cerro del Pinacate i Cabeza Prieta-fjellene, . I nordvest renner elva Colorado inn fra USA og danner et lavtliggende området som er preget av intens jordbruk. Utenfor kysten ligger det flere øyer. Haiøya (Isla Tiburón) er Mexicos største øy med  (litt mindre enn Senja).

## Økonomi
Kvegdrift og gruvedrift er tradisjonelt de viktigste næringsveiene. Imidlertid er det også en sterk vekst i antallet maquiladoras, fabrikker som lager ferdigvarer til markedene i USA og Canada. 

## Befolkning
Befolkningen øker sterkt i Sonora. Det er først og fremst på grunn av innvandring fra fattigere områder sør i Mexico, og innvandrerne jobber først og fremst i den nye industrien som blomstrer opp langs grensen i nord. Urfolksgrupper som seri, yaquí og mayo hører hjemme i Sonora, men de aller fleste innbyggerne er mestiser.

## Se også
* Liste over kommuner i delstaten Sonora
* William Walker (leiesoldat)
Eidsberg stasjon

**Eidsberg stasjon** er en holdeplass på Østfoldbanen (østre linje). Eidsberg stasjon ligger i Eidsberg i Indre Østfold kommune. Stasjonen ble åpnet i 1882. Stasjonsbygningen, i Sveitserstil er vernet. Vys rute R22 mellom Rakkestad og Oslo S stopper på holdeplassen. Fra Eidsberg stasjon til Oslo S er det 68,630&nbsp;km. Stasjonen ligger 152,8&nbsp;meter over havet.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Rakkestad stasjon

**Rakkestad stasjon** er en jernbanestasjon på Østfoldbanen (Østre linje). Rakkestad stasjon ligger i Rakkestad kommune. Stasjonen ble åpnet i 1882. Fra Rakkestad stasjon til Oslo S er det 78,62&nbsp;km. Stasjonen ligger 103,8&nbsp;meter over havet.

Rakkestad er endestasjon for 13/14 avganger på hverdager på Vys regionaltogslinje R22 Oslo S - Mysen/Rakkestad. Frem til desember 2023 gikk det ingen tog til Rakkestad i helgene. Pr. 2024 kjøres de fleste togene til Rakkestad, mens enkelte kun går til, eller starter fra, Mysen.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
Næringsparken holdeplass

**Næringsparken holdeplass** var en holdeplass på Østfoldbanen (Østre linje). Næringsparken ligger i Indre Østfold kommune. Holdeplassen ble åpnet i 1994, og ble betjent av NSBs lokaltog mellom Mysen og Skøyen. Fra Næringsparken holdeplass til Oslo S er det 55,330&nbsp;km. Holdeplassen hadde pr 2008 et passasjertall på 44 sum av- og påstigende pr. årsdøgn.

Holdeplassen ble lagt ned 9. desember 2012 i forbindelse med innføring av ny grunnrutemodell for jernbanetrafikken i østlandsområdet.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase om Næringsparken holdeplass
Slitu stasjon

**Slitu stasjon** er en jernbanestasjon på Østfoldbanen (østre linje) i Indre Østfold kommune. Stasjonen ble åpnet i 1882 og var bemannet til 1969, 1991 ble den nedgradert til holdeplass. Den betjenes av Vys lokaltog mellom Mysen og Oslo S. Fra Slitu stasjon til Oslo S er det 59,330&nbsp;km. Stasjonen har pr 2008 et passasjertall på 28 sum av- og påstigende pr. årsdøgn.

Plattformen på stasjonen er kortere enn togene som kjører med dobbelt togsett. Passasjerer som skal gå av på Slitu må derfor passe på å være i riktig del av toget. Kommer de vestfra, er siste mulighet for å flytte seg mellom togsettene når toget står på Askim stasjon.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
Hassel-Nødder

***Hassel-Nødder*** (full tittel: *Hassel-Nødder, med og uden Kjerne, dog til Tidsfordriv, plukkede af min henvisnede Livs-Busk*) er et selvbiografisk verk skrevet av Henrik Wergeland mens han lå på dødsleiet 1845.

Wergeland presenterer her en samling episoder fra sitt begivenhetsrike liv, for eksempel reisen til England og Frankrike.

## Den første bok med xylografier utført i Norge
*Hassel-Nødder* utkom posthumt med xylografiske illustrasjoner etter Adolph Tidemands og Johannes Flintoes tegninger. Andreas Aubert har gjort rede for måten Wergeland selv laget direktiver og forlegg for tegningene, og Erik Henning Edvardsen har fortalt hvordan det gikk til at han fikk høre om at xylografen Hans Peter Hansen var kommet til Christiania med et dansk teaterselskap. Wergeland sendte bud på Hansen og tok den lovnad av ham at han skulle bli i byen og lage tresnittene for boka. Gjennom dette arbeidet kom Hansen, ved også å få lært opp den første norske utøver av xylografikunsten, Haakon Adelsten Lunde, til å etablere xylografikunsten i Norge.

*Hassel-Nødder* ble senere illustrert av Chrix Dahl.

## Utgivelser
**Hassel-Nødder, med og uden Kjerne, dog til Tidsfordriv, plukkede af min henvisnede Livs-Busk*. Christian Tønsbergs Forlag. Trykt hos W.C. Fabritius. Christiania 1845.
**Hassel-Nødder, med og uden Kjerne, dog til Tidsfordriv, plukkede af min henvisnede Livs-Busk*. Illustrasjoner av Chrix Dahl. Fabritius & Sønners Forlag. Oslo 1936.
**Hassel-Nødder, med og uden Kjerne, dog til Tidsfordriv, plukkede af min henvisnede Livs-Busk*. Cappelen Damm. Oslo 2008. Utgitt i samarbeid med Nasjonalbiblioteket

## Sekundærlitteratur
*Andreas Aubert: Henrik Wergelands Tegninger fra Dødsleiet. *VG* No. 187. Lørdag den 5. juli 1902, s. 1.
*Erik Henning Edvardsen: *Gammelt nytt i våre tidligste ukeblader*. Norsk Folkeminnelags skrifter nr. 143. Oslo 1997, s. 11–12.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Utgaven fra 1845, 1936 og 1997 hos Nasjonalbiblioteket.
Knut Røed

**Knut Røed** (født 1961) er en norsk økonom og seniorforsker ved Frischsenteret for Samfunnsøkonomisk forskning ved Universitetet i Oslo.

Han tok doktorgrad (dr. polit.) ved Universitetet i Oslo i 1998. Han har særlig forsket på arbeidsmarkedsøkonomi, arbeidsledighet, tilbud av arbeidskraft, pensjonsreformer, trygdeøkonomi og mikroøkonomi. 

I 2009 ble han med i det regjeringsoppnevnte Brochmann-utvalget, eller Velferds- og migrasjonsutvalget. Utvalgets rapport ble lagt frem i mai 2011.

Røed har argumentert for at Inkluderende arbeidsliv (IA-avtalen) ikke har kraftige nok virkemidler til å få ned sykefraværet og har anbefalt økt bruk av gradert sykmelding. Han har deltatt i forskningsprogrammet som evaluerer Nav-reformen. Her har forskningsgruppen han har deltatt i sammenlignet resultater fra kommuner som hadde Nav-kontor med andre som ennå ikke hadde etablert slike. Resultatet av denne studien var at Nav-reformen hadde ført til dårligere arbeidsformidling og integrering i arbeidslivet i kommunene som hadde innført reformen. Røed har også forsket på bruk av trygdeytelser blant innvandrere. Ved å koble folkeregisteret, trygderegister og arbeidstakerregister har han fulgt utvikling i blant innvandrergrupper av forskjellig nasjonalitet over tid etter hvor mange år de har bodd i landet.

Fra 2019 til 2020 ledet Røed en prosjektgruppe som forsket på formuesskatt i Norge. Prosjektgruppen var et samarbeid mellom Skatteforsk ved Handelshøyskolen, Norges miljø- og biovitenskapelige universitet og Frischsenteret. Forskningen fokuserte på små og mellomstore bedrifter. Prosjektrapporten ble levert 14. september 2020. En hovedkonklusjon er «at økt formuesskatt for majoritetseiere i nært eide, små og mellomstore virksomheter i gjennomsnitt bidrar til å øke sysselsettingen i den virksomheten de eier».

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Røeds side på Frischsenteret
* CV
1. FC Union Berlin

**1. FC Union Berlin** er en tysk fotballklubb stiftet januar 1966, og spiller sine hjemmekamper på An der Alten Försterei i Berlin-Köpenick. Klubben spiller i Bundesligaen siden 2019/20-sesongen, etter å ha vunnet en opprykkskvalifisering mot  sesongen før. De siste årene har de spilt i 2. Bundesliga. Høydepunkter for klubben er tysk cupfinale mot FC Schalke 04 og 8-0 seier over erkerivalen FC Dynamo Berlin. I 2023/24-sesongen skal de for første gang spille i Mesterligaen etter at de kom på fjerdeplass i sesongen før. Klubben er kjent fra tiden i Øst-Tyskland som et lag i uoffisiell opposisjon mot det daværende styret, og særlig mot Stasi-laget Dynamo Berlin. Når Union Berlin fikk frispark pleide tilskuerne å rope «Die Mauer muss weg» (muren må falle).

Klubben er også kjent for sitt engasjement fra publikum, som blant annet jobbet 140&nbsp;000 timer på dugnad for å gjenoppbygge klubbens arena.

## Meritter
* Tysk visemester: 1923 (som *Union Oberschöneweide*)
* FDGB-Cup vinner: 1968
* FDGB-Cup tapende finalist: 1986
* DFB-Cup tapende finalist: 2001

## Spillerstall
Oppdatert 3. september 2024.

### Utlånte spillere

## Plasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Berg stasjon (Sognsvannsbanen)

**Berg stasjon** er en stasjon på Sognsvannsbanen i Oslo, mellom Ullevaal Stadion og Tåsen. Stasjonen ble anlagt ved åpningen i 1934, men er ombygd og forlenget flere ganger, senest i 2002. Berg stasjon ligger i nærheten av Berg tennisklubb og Berg barneskole (tidligere Berg videregående skole).

## Eksterne lenker
Campbellerslaget

**Campbellerslaget** var et teaterslag ved andre framføring av Henrik Wergelands dramatiske arbeid *[[Campbellerne]]* 28. januar 1838.

Framføringen av syngespillet *Campbellerne* fikk Wergelands kulturpolitiske motstandere gjennom flere år, Intelligenspartiet eller «Troppen» (de konservative studentene), til å mobilisere til pipekonsert. De mente at forestillingen var en skam for teateret, skjønt stykket var fullstendig uskyldig og ikke vanskelig å forstå. Wergelands støttespillere, de såkalte «klapperne» slo seg sammen mot «piperne», og klapperne vant. Forestillingen endte med slagsmål i og utenfor teatret. For Wergeland var Campbellerslaget en stor seier, for motstanderne et komplett nederlag. Deres hensikt hadde vært å vippe ham av pinnen med et «coup de main», men de konstaterte at den store publikumssympatien var på hans side. Etterpå hevnet taperne seg i Den Constitutionelle med en serie artikler ved Peter Jonas Collett. Han ble senere Wergelands svoger.

## Se også
*Campbellerfeiden
*Konflikten mellom Wergeland og Welhaven
Kornsjø stasjon

**Kornsjø stasjon** var en jernbanestasjon på Østfoldbanen. Kornsjø stasjon ligger i Halden kommune, på grensen til Sverige. Stasjonen ble åpnet i 1879, men er nå kun en teknisk stasjon der tog kan møtes på enkeltsporet. Fra Kornsjø stasjon til Oslo S er det 169,20&nbsp;km. Stasjonbygningen ligger i Norge 1,0&nbsp;km fra grensen, men signalteknisk strekker stasjonsområdet seg inn i Sverige. Det er norske signaler på svensk side. Tog stopper ikke for passasjerer å gå av på Kornsjø stasjon.

## Stasjonsbygningen
Stasjonsbygnigen fra jernbanens åpning i 1879 var tegnet av arkitekt Peter Andreas Blix, men den brant i august 1900. Ny stasjonsbygning ble tegnet av arkitekt Paul Due og tatt i bruk i 1900. Stasjonsbygningen ble vesentlig større enn den nedbrente forgjengeren, da den nå også skulle romme tollkontor og bolig for tollstedsjefen. Tradisjonen forteller at kong Oscar II selv engasjerte seg i utformingen av stasjonen. Bygningen ble oppført i mur og ikke tre, men Due utarbeidet også tegninger til en trebygning.

## Kulturminne
Stasjonsbygningen på Kornsjø ble fredet av Riksantikvaren 1. oktober 2001, tinglyst 14. desember 2001. Den har nr. 86054 i Riksantikvarens register Askeladden (kulturminnedatabase).

|}

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 

* Gamle postkort fra Kornsjø .
* RIKTLINJER FÖR GRÄNSÖVERSKRIDANDE TRAFIK KORNSJÖ GRÄNSEN - KORNSJØ (Trafikverket)
Løvmoen holdeplass

**Løvmoen** var en holdeplass på Østfoldbanen som lå i Halden kommune. Holdeplassen ble åpnet i 1933 og var i bruk til passasjertransport frem til 30. mai 1965.

|}

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Jernbaneverket 
* Norsk Jernbaneklubb om Løvmoen
Bøen holdeplass

**Bøen holdeplass** var en jernbaneholdeplass på Østfoldbanen. Bøen ligger i Halden kommune. Holdeplassen ble åpnet i 1933 og nedlagt i 1965.

|}

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Jernbaneverket 
* Norsk Jernbaneklubb
Prestebakke stasjon

**Prestebakke stasjon** er en tidligere jernbanestasjon på Østfoldbanen. Prestebakke stasjon ligger i Halden kommune. Stasjonen ble åpnet i 1879, men er ikke lenger i bruk til passasjertransport. Fra Prestebakke stasjon til Oslo S er det 158,66&nbsp;km.

Stasjonsbygningen er en laftet trebygning i sveitserstil tegnet av Peter Andreas Blix. Stasjonsbygning, godshus, kjøregrav, skinnegang, privetbygning og tilhørende haveanlegg er fredet av Riksantikvaren.

## Østfoldbanen
:*Se også [[Østfoldbanen]] og [[Østfoldbanen Sarpsborg–Kornsjø]].*

|}

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 

* Idd og Enningdalen Historielag.
*
Buer stoppested

**Buer stoppested** er et jernbanestoppested på Østfoldbanen i Halden kommune. Stoppestedet ble åpnet i 1916, og var betjent for billettsalg og ekspedering av gods inntil 1959. Da ble stoppestedet nedgradert til holdeplass. Fra 1965 var det ikke lenger persontrafikk ved Buer, selv om det enda noen år gikk an å sende vognlaster med gods hit.

|}

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Jernbaneverket 
* Norsk Jernbaneklubb
Slaget ved Gergovia

**Slaget ved Gergovia** ble utkjempet i 52 f.Kr. ved Gergovia (dagens Gergovie, Frankrike). Slaget stod mellom den romerske republikk, ledet av prokonsul Julius Cæsar, og galliske styrker, ledet av Vercingetorix. Slaget ble vunnet av gallerne.
Santarém

**Santarém** kan vise til:

* Santarém (Portugal) – en by i Portugal
* Santarém (distrikt) – et distrikt i Portugal
* Santarém (Pará) – en brasiliansk kommune i delstaten Pará
* Santarém – tidligere navn på den brasilianske kommunen Joca Claudino i delstaten Paraíba
Aspedammen stasjon

**Aspedammen stasjon** er en jernbanestasjon mellom Halden og Kornsjø på Østfoldbanen. Aspedammen stasjon ligger i Halden kommune. Stasjonen ble opprettet i 1879, mistet passasjertrafikken i 1965 og ble en ubetjent, fjernstyrt stasjon med kryssingsspor i 1975. Kryssingssporet er 760 meter langt. Aspedammen er for tiden eneste krysningsmulighet mellom Halden og Kornsjø.  Stasjonsbygningen fra 1879 er tegnet av Balthazar Lange. 

Anders Geval Pettersen utgav i 2001 romanen *Stasjonsstedet*, som handlet om livet på Aspedammen på 1930-tallet. Pettersen er en tidligere NSB-ansatt som er vokst opp på stedet. 

|}

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Tistedal stasjon

**Tistedal stasjon** er en jernbanestasjon på Østfoldbanen. Tistedal stasjon ligger i Halden kommune. Stasjonen, som opprinnelig het **Femsøen stasjon**, ble åpnet i 1879, 1882 fikk den navnet Tistedalen. Selve stasjonen er nedlagt, men den østlige delen av stasjonsanlegget er beholdt som sidespor.

Jernbanelinjen mellom Halden stasjon og Tistedal stasjon regnes som en av de bratteste linjestrekningene i landet. Over en avstand av 4 kilometer mellom stasjonene, er høydeforskjellen 93 meter. Dette stigningsforholdet overgås bare av Flåmsbanen.

|}

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Ingedal stasjon

**Ingedal stasjon** er en jernbanestasjon i Sarpsborg kommune på Østfoldbanen. Den ble åpnet 1891 som *Døle holdeplass*; dagens navn fikk den 1953. I 1895 ble holdeplassen oppgradert til stoppested og i 1924 til stasjon. Denne ble fjernstyrt 1974 og ubemannet året etter. I 1983 var det slutt på persontrafikken.

Det har stått to ekspedisjonsbygninger ved Ingedal. Den siste var fra 1916 og ble revet i 2007.

|}

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
Berg stasjon (Østfoldbanen)

**Berg stasjon** er en jernbanestasjon på Østfoldbanen. Berg stasjon ligger i Halden kommune. Stasjonen ble åpnet i 1879 og ble fjernstyrt 1974. Den er ikke lenger i bruk til passasjertransport, men har siden 1983 status som godsterminal. Stasjonen drives idag som gods- og tømmerterminal (Haldenterminalen). Adressen er Vestgårdveien 19, adkomst via riksvei 204 eller fylkesvei 104.

Den opprinnelige stasjonsbygningen som stod her, ble tegnet av Peter Andreas Blix og oppført til åpningen. Den ble revet i 1989. Nå befinner det seg et stort terminalbygg på stasjonstomten samt en større utvendig lagerplass. Området er inngjerdet og ikke tilgjengelig for almenheten.

|}

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
Hafslund holdeplass

**Hafslund holdeplass** var en holdeplass på Østfoldbanen i Sarpsborg kommune. Den var endestasjon for Hafslundbanen frem til 1973, men den er ikke lenger i bruk og er fjernet. Det er 111,960&nbsp;km fra Hafslund holdeplass til Oslo S og 78,96&nbsp;km til Ski stasjon om Østre linje.

## Historie
En togmeldingstasjon ble åpnet på stedet 15. mai 1926. Denne ble erstattet av en holdeplass i 1933. 
Holdeplassen har ikke vært i bruk etter at persontrafikken mellom Rakkestad og Sarpsborg på Østre linje ble innstilt i 2002.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
Karl Ernst

**Karl Ernst** (født 1. september 1904 i Wilmersdorf i Berlin, død 31. juli 1934 i Berlin-Licherfelde) var en tysk nazist og SA-general med nær tilknytning til SA-leder Ernst Röhm. Han fikk en ledende stilling i Sturmabteilung (SA) og ble innvalgt i Riksdagen.

Ernst ble drept i De lange knivers natt.

## Liv og virke
Han ble født i Wilmersdorf i Berlin, og arbeidet som ung mann som pikkolo på et hotell der, og som utkaster på en kafé. I 1923 gikk han inn i NSDAP. Han tiltrakk seg raskt lederen Ernst Röhms oppmerksomhet, angivelig ikke minst fordi han hadde utseendet med seg, og kom snart inn i Röhms indre krets. 

4. april 1931 ble Ernst forfremmet til SAs leder for Berlin og Brandenburg. Gjennom Röhms innflytelse ble han valgt inn i Riksdagen i 1932. Tidlig i 1934 ble han forfremmet til Gruppenführer i SA, og ble samtidig innlemmet i den nasjonale ledelsen for organisasjonen. 

30. juni 1934 giftet han seg, og brudeparet kjørte til Bremen for å dra videre på bryllupsreise til Madeira. Utenfor Bremen ble han forbikjørt av SS-medlemmer som åpnet ild mot bilen. Hans kone og sjåfør ble såret. Ernst ble deretter pågrepet av SS-folka og sendt til Berlin hvor han ble henrettet som en del av utrensningene i De lange knivers natt.

## Referanser
Stasjon Nexus

**Stasjon Nexus** er en romstasjon som opptrer i flere av historiene til Jon Bing og Tor Åge Bringsværd, særlig i tilknytning til romskipet Marco Polo.

**Stasjon Nexus** er også navnet på en tegneserie tegnet av Thore Hansen etter manus av Bing & Bringsværd, publisert i *[[Nazar 2: Åndeskrift]]*, Bing & Bringsværd, Gyldendal 1976. Serien handler om NASA-astronautene Portobello og Cyrano som i sine forberedelser til en Venusekspedisjon, finner spor som sender dem tilbake i tid og hvor de til slutt finner Atlantis.

Rundt 1970 kjøpte ukebladet *[[Illustrert]]* tegneserien «Stasjon Nexus», men de måtte legge ned virksomheten, før serien ble utgitt. Deretter ble serien kjøpt av *[[Vi Menn]]*, som aldri utga den. «Stasjon Nexus» ble noe senere utgitt i «Bobbla». I 1976 ble serien utgitt på ny. Denne gang i Bings og Bringsværds antologi «Åndeskrift» (fra side 112 til side 163).

## Kilder
**Tegn* (Tidsskrift om og med tegneserier) nr 1 1992.
*Thore Hansen (2010)
Rutine for Nemesis

***Rutine for Nemesis*** er et norsk enkeltstående science-fiction-hørespill som gikk på NRK Radio i 1978. Hørespillet er en frittstående fortsettelse av *[[Rutine for ukjent planet]]* og ble etterfulgt av *[[Rutine for Terra Nova]]* i 1981. Manuset er skrevet av Jon Bing og Tor Åge Bringsværd. 

## Historien
Hørespillet er utformet som en rapport fra stjerneskipet Marco Polo til Hovedkontroll Jord. Utgangspunktet for historien er at datamaskinen ombord på Marco Polo fanger opp et nødsignal mens skipet er på vei til NGC 4481/5. Besetningen ombord ligger i nedfrosset tilstand. Datamaskinen legger om kursen og når besetningen våkner finner de ut at skipet er i sektor 567651 og er plassert i bane rundt den sol-løse planeten Nemesis. Nemesis er en såkalt søppelplanet; dens beliggenhet og beskaffenhet gjør den passende som et lagringssted for radioaktive stoffer. Kontrollstasjonen på planeten styres av en robot. Imidlertid, hvert 25. år kommer et kontrollskip for å overhale stasjonen. Besetningen reagerer på å være i bane rundt søppelplaneten; det er et sted det fortelles rykter og historier om. Disse får vi lite kjennskap til. Som datamaskinen på Marco Polo sier: «*Historiene er irrasjonelle, ulogiske og blir ikke arkivert.*»

Besetningen finner ut at nødsignalet stammer fra et stjerneskip av typen Mandeville. Besetningen går ombord og finner ut at mannskapet har vært borte fra skipet i seks år. Det blir klart at besetningen på Mandeville har dratt ned til Nemesis for å ta en rutinesjekk av kontrollstasjonen der. Hva som siden har skjedd med dem er uvisst. 

Mannskapet på Marco Polo drar ned til Nemesis for å undersøke hva som har skjedd med kontrollmannskapet. Landingsfartøyet deres blir skadd når de lander på kontrollstasjonen, men ikke verre enn at det kan repareres. På kontrollstasjonen møter de roboten Edgar Allan 16, som har utviklet visse bisarre personlighetstrekk. Den snakker om spøkelser, stemmer og mennesker som dreper hverandre. Det blir snart klart at den forrige kontrollgjengen drepte hverandre. 

Snart merker besetningen på Marco Polo de fenomener Edgar Allan 16 snakker om. De merker stadig vind inne i den hermetisk lukkede stasjonen, de får hallusinasjoner og mareritt og de stoler mindre og mindre på hverandre. Etter en stund kan besetningen også se hverandres mareritt og bruker det de får se i et hensynsløst forsøk på å bryte ned hverandres selvfølelse. Spørsmålet blir hva og hvem som kan greie å bevare det menneskelige i en slik situasjon.

## Annet
Som ofte ellers i sin produksjon putter Bing & Bringsværd inn referanser til andre forfattere og oppdagere. Kontrollskipet Mandeville er kalt opp etter globetrotteren og reiseskildreren John de Mandeville og Edgar Allan 16 er en referanse til Edgar Allan Poe. Man kan også merke seg at den virkelige John de Mandeville var sterkt påvirket av den virkelige Marco Polo.

## I rollene
* Erik Hivju … Jason
* Katja Medbøe … Gaia
* Kai Remlov … Akeron
* Bab Christensen … Skipets datamaskin
* Arne Bang-Hansen … Roboten Edgar Allan 16

## Produksjon
* Mentz Schulerud, inspisient
* Arne Kristian Dypvik, teknisk regi
* Nils Nordberg, instruktør

## Referanser
Skjeberg stasjon

**Skjeberg stasjon** er en jernbanestasjon på Østfoldbanen. Skjeberg stasjon ligger i Sarpsborg kommune. Stasjonen ble åpnet 2. januar 1879 og fjernstyrt 1974. Persontrafikken ble lagt ned 29. mai 1983. 

|}

## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
Adolf Wagner

**Adolf Wagner** (1890–1944) var en tysk nazist og SA-general som hadde stillingen som riksforsvarskommissær under andre verdenskrig. 
## Liv og virke
### Bakgrunn
Wagner ble født i Algringen i Lothringen. Under første verdenskrig gjorde han tjeneste som offiser. Han ble tildelt Jernkorset.

Etter krigen meldte han seg inn i NSDAP, og ble utnevnt til gauleiter for Øvre Bayern. Han støttet ølkjellerkuppet i 1923 og ble senere oppnevnt som seremonimester for de årlige 9. november-markeringene til minne om kuppforsøket.
### Nazi-Tyskland
I 1933 ble han innenriksminister og visestatsminister i Bayern, og han var også representant i Riksdagen for valgkretsen Bayern-Schwaben. To år senere ble han innlemmet i Adolf Hitlers personlige stab i Det brune hus i München, etter at han i 1934 hadde hatt ansvaret for utrenskningen av SA-medlemmer i München under De lange knivers natt. Han ble forfremmet til *[[Obergruppenführer]]* i 1937.

I 1936 ble han utnevnt til utdannings- og kulturminister i Bayern. Han gjennomførte da den nazistiske kampanjen mot den katolske kirkes selvstendige skolevesen i Bayern slik at alle disse skolene ble omgjort til «samfunnsskoler». Prosessen hadde skutt fart i 1937 etter at pave Pius XII fordømte den nasjonalsosialistiske ideologi i sin tyskspråklige encyklika Mit brennender Sorge, og var fullført før utgangen av 1938. Ensrettingen hadde startet tidligere med en ideologisk kampanje koblet med pressmidler for å få foreldrene til å sende sine barn til nazikontrollerte skoler. Politikken ble fordømt fra prekestolen av kardinal Michael von Faulhaber.

I september 1939, kort tid etter utbruddet av andre verdenskrig, ble han utnevnt til riksforsvarskommissær for militærdistriktene VII og XIII.

Wagner irriterte Hitler i 1941 da han insisterte på å fjerne kors fra skolene i Bayern. Denne avgjørelsen provoserte katolikker ikke bare i Bayern, men i hele Tyskland. Dette ble, sammen med den katolske motstand mot eutanasiprogrammet, sentralt ansett som alvorlig, idet landet var i krig og man ved tiltakene risikerte å svekke lojaliteten til regimet fra en stor nasjonal minoritet. Motstanden mot denne ordren var så stor at Wagner måtte trekke den tilbake. Dette var en sjelden og vellykket folkelig motstand mot beslutninger under det tredje riket.
### Død
Wagner fikk slag i 1942 og døde to år senere, den 12. april 1944, Bad Reichenhall. Han fikk en statsbegravelse, som var en av de siste gangene *[[Blodfanen]]* ble vist offentlig.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Erik Hivju

**Erik Hivju** (født 1947) er en norsk skuespiller. Han har mottatt Amandaprisen (1988), Teaterforeningens stipend og Nationaltheatrets venners stipend i 1994.

Utdannet ved Statens Teaterhøgskole 1968-71. Han har vært tilknyttet Nationaltheatret siden 1968, og har hatt en rekke større og mindre roller, blant annet i flere av Henrik Ibsens skuespill og andre klassikere. 

Erik Hivju er sønn av skuespiller Inger Worren og far til skuespiller Kristofer Hivju. 

Hivju er også en mye brukt lydbokinnleser. Han har blant annet lest inn romanserien om Bjørn Beltø av Tom Egeland og Idioten av Fjodor Dostojevskij, hvor han også spilte rollen som Rogosjin i Oslo Nye Teaters oppsetning i 1996. Han har også lest inn bøker av forfatterne Dan Brown og Arto Paasilinna.

## Noen teaterroller
* : John Gabriel Borkman i *[[John Gabriel Borkman]]*  (Trøndelag Teater)
* : Sigmund Freud i *Gjesten* (Nationaltheatret)
* : Dovregubben i *[[Peer Gynt]]* (Egypt)
* : Pozzo i *[[Vente på Godot]]* (Nationaltheatret)
* : Erik Madsen, bokholder i *[[Den Stundesløse]]* (Nationaltheatret)
* : Rogosjin i *[[Idioten (roman)|Idioten]]* (Oslo Nye Teater)
* : Presten i Strindbergs *Faderen* (Nationaltheatret)
* : Sigurd i *[[Hærmennene på Helgeland]]* (Nationaltheatret)
* : Claudius, konge av Danmark i *[[Hamlet]]* (Nationaltheatret)
* : Alfred Allmers i *[[Lille Eyolf]]* (Nationaltheatret)
* : Korfører i *[[Kong Oidipus]]* (Nationaltheatret)

## Filmografi
### Film
* : *[[Lasse & Geir]]*
* : *[[Operasjon Cobra (film)|Operasjon Cobra]]*
* : *[[Adjø solidaritet]]*
* : *[[Frida – med hjertet i hånden]]*
* : *[[Gåten Knut Hamsun]]*
* : *[[Salige er de som tørster]]*
* : *[[Ulvenatten (film)|Ulvenatten]]*
* : *[[Max Manus (film)|Max Manus]]*
* : *[[Snekker Andersen og Julenissen (film)|Snekker Andersen og Julenissen]]*
* : *[[Kongens nei (film)|Kongens Nei]]*
* : *[[Askeladden – i Soria Moria slott]]*
* : *[[Nr. 24 (film)|Nr. 24]]*

### Fjernsyn
* : *[[The Last Place on Earth|Kappløpet mot Sydpolen]]*
* : *[[Jul i Blåfjell]]* 
* 2002: *[[Jul på Månetoppen]]*
* : *[[Johnny og Johanna]]* 
* 2008-2010: *[[Hvaler (dramaserie)|Hvaler]]*
* : *[[Heksejakt (TV-serie)|Heksejakt]]*
* : *[[Nepobaby (TV-serie)|Nepobaby]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Forestillingsarkiv – Nationaltheatret