Hypogeum

**Hypogeum** (latin: *hypogeum* fra gresk: ὑπόγειον, *hypo*, «under» og Γῆ,*[[gaia|gē]]*, «moder jord», «under jorden»; flertall *hypogeer*) er et underjordisk tempel eller gravanlegg, som regel sikret med et hvelv, hogd ut av fjellgrunnen med en rekke sammenknyttede rom. Begrepet ble benyttet av Herodotos for å henvise til underjordiske gravkamre i oldtidens Egypt, skjønt også for sapperende tunneler til persiske beleiringskraft.

Kristne bygget senere lignende underjordiske helligdommer, krypter og graver som de kalte katakomber, men det var kun adskilt i navnet enn i hensikt og ritualer, og arkeologiske og historiske forskning har vist at de er i praksis det samme. Werner Jacobsen skrev at «Som andre ambisiøse romere, var helgen-biskopene fra 200- og 300-tallet vanligvis gravlagt i hypogea i gravlunder utenfor byenes murer; ofte var det kun mirakler ved deres graver som fikk deres etterfølgere til tilpasse seg mer oppdatert utforming. I Dijon ble helgenen og biskop Benignus (død ca. 274) gravlagt i en stor sarkofag i et gravkammer i den romersk gravlund. Ved 500-tallet hadde graven forlengst forfalt og ble ansett som hedensk, selv av biskop Gregor av Langres.»

Hypogeer vil ofte inneholde bestemte nisjer for kremerte menneskelige levninger eller *loculi* for gravlevninger. Tidvis kunne graver av denne typen bli referert til som bygde graver.

En hypogeum kan også referere til enhver antikk bygning eller en del av en bygning som er bygd under jorden slik de rekker med tunneler under Colosseum i Roma, som ble benyttet for å holde på slaver, særskilt krigsfanger, og ville dyr, mens de ble holdt klare for gladiatorkamper. Dyr og slaver ble ført opp via falldører under den sandbelagte arenaen under kampene.

## Eksempler
Et tidig eksempel på en hypogeum er funnet ved det minoiske bronsealderstedet Knossos på Kreta. Dets undergrunnshvelv var formet som en bikube og hogd ut av myk bergart. Ħal-Saflieni Hypogeum, et underjordisk tempelstruktur fra yngre steinalder på Malta, er det eldste eksempel på et forhistorisk hypogeum. Dens eldste fase er dater til 3600–3300 f.Kr. Det består av et kompleks av underjordiske kamre, haller og passasjer som dekker omtrentlig 500 m2 på tre nivåer, delvis hogd ut for å etterligne tempelarkitektur og inneholder omfattende mengder av forhistoriske kunst i form av relieffer. På Larnaka på Kypros ble Lefkaritis-graven oppdaget i 1998, etter å ha blitt forseglet for 2800 år siden

Hypogeer er også funnet i oldtidens Egypt, eksempelvis i den nordlige Masghuna-pyramiden, den sørlige Masghuna-pyramiden, og den uferdige pyramiden i sørlige Sakkara. Hypogea i oldtidens Palmyra i dagens Syria inneholdt *loculi* stengt med steinplater med skulpturerte portrettrelieffer, og sarkofag av med relieffer av familiemiddager på sarkofaglokkene.

Fra tidlig kristen tid finnes Silivri-Kapi-hypogeet i Istanbul og Hypogeum Flaviorum i Roma. Av hypogeer fra romertiden i det norditalienske område og i regionene i Puglia finnes Trinitapoli-hypogeene og Torre Pinta-hypogeet ved Otranto. I Tyskland er det en rekke hypogeer som romerske graver, eksempelvis den såkalte romergraven i Weiden ved Köln.

## Bilder

Photo Ellis Hal Salflieni.jpg|Ħal-Saflieni Hypogeum på Malta
Hypogée 17.jpg|Kartagisk grav Sedouikch i Djerba, Tunisia
Tomb-of-Senenmut.jpg|Inngangen til grav TT 353 ved nekropolis ved Teben i Egypt. Den er 97, 36 m lang og 41,93 m dyp
hypogeum cyark 1.jpg|Laserskanning i 3D av profilen Volumnus-familienes hypogeum
hypogeum cyark 3.jpg|Tablinum på innsiden til Volumnus-familienes hypogeum, nordenden av krypten
hypogeum cyark 2.jpg|3D-bilde av Volumnus-familienes hypogeum
Three Brother's hypogeum, Palmyra.jpg|Inngangen til De tre brødrenes hypogeum i Palmyra
Damascus, National Museum, Hypogeum of Yarhai (6362299863).jpg|Hypogeum til Yarhai, Damaskus, Syria


## Referanser


## Litteratur
* Andresen, Carl (1965): *Hypogäum*. Zürich-München: Artemis-Verlag, ISBN 3-89350-960-7, s. 1348.

## Eksterne lenker
* 
*Hypogeum of the Volumnis digital media archive, bilder og data fra  CyArk-forskning ved Universitetet i Ferrara