open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sysenvatnet

**Sysenvatnet** er en innsjø nær riksvei 7 på Hardangervidda sør for Hardangerjøkelen i Eidfjord kommune i Vestland. Innsjøen har tilsig hovedsakelig fra øst og nordøst, og det naturlige utløpet er i sørvest til elva Leiro, ei sideelv til Bjoreio.

Innsjøen er regulert som magasin for kraftproduksjon, med den 81 meter høye Sysendammen. Vannet ledes i tunnel via Rembesdalsvatnet til Sima kraftverk. Ved tidligere oppdemming til 880 moh var dybden 40 meter. Reguleringshøyden er nå 66 meter med høyeste regulerte vannstand 940 moh. Maks dybde er da 100 m.

## Se også
* Sysendammen
* Vøringsfossen
* Sima kraftverk

## Referanser




## Eksterne lenker
* Dybdekart over Sysenvatn, NVE
Samsjøen

:*For innsjøen med samme navn i Ringerike kommune i Buskerud, se [[Samsjøen (Ringerike)]].*

**Samsjøen** er en innsjø som ligger i kommunene Midtre Gauldal og Melhus i Trøndelag. Samsjøen er regulert, og kraftverka i Samsjøvassdraget er per i dag en del av TrønderEnergi. 

Det går bilvei langs sørvestsiden av sjøen, mot Lundamo i vest og mot Singsås i sør. Men området rundt sjøen fra sørvest til nordøst er vernet som Samsjøen naturreservat, og der er motorisert ferdsel ikke tillatt.

Rensfjellrennet er et årlig skirenn mellom Støren og Selbu, som går enten over eller nord for sjøen, avhengig av isforholda.

I tillegg er området rundt Håen og Samsjøen et fint utgangspunkt for turer nordover til Brungmarka i Klæbu, både via Rensfjellet, Kråkfjellet og Oksdalen. 

## Referanser
Nelaug (innsjø)

**Nelaug** er en innsjø i kommunene Froland og Åmli i Agder. Nelaug er en del av Arendalsvassdraget, som er et av landets mest gjennomregulerte vassdrag.

Også innsjøen Nelaug er regulert med en demning som slipper vann videre til magasinet til Flatenfoss kraftverk, som ligger sør for Nelaug stasjon på Sørlandsbanen. Det er bare fire meter fallhøyde fra innsjøen Nelaug til magasinet nedenfor og hittil har det ikke vært regningssvarende å bygge kraftverk her.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Garsjøen

Det finnes flere innsjøer kalt **Garsjøen**:

* Garsjøen (Sør-Varanger)
* Garsjøen (Aurskog-Høland)
Fundin

**Fundin/Unndalsvatnet** er en innsjø i Folldal kommune i Innlandet og Oppdal kommune i Trøndelag. Innsjøen er regulert som magasin for Einunna og Savalen kraftverker, med reguleringshøyde 11 meter. Konsesjon er gitt til Glommens og Laagens Brukseierforening 26. august 1966. Fra nord renner elven Unna inn i innsjøen, derav navnet på Oppdalssiden Unndalsvatnet. Vannet er relativt grunt, med 60 % av arealet grunnere enn 5 meter, og anslått maksdybde på 23 meter. Det er derfor store arealer som tørrlegges ved lav magasinfylling. Likevel er næringsforholdene gode med store forekomster av linsekreps, skjoldkreps og marflo. Vanligvis forsvinner marflo ved regulering på over 6 meter.

I sjøen finnes ørret og en mindre bestand av harr. Dessuten ble ørekyt observert første gang i 1986, og det finnes en liten bestand i strandnære områder. Ørretens kvalitet er førsteklasses, med kondisjonsfaktor i gjennomsnitt 0,95–1,05.

## Referanser
Næra

**Næra** er en langstrakt innsjø i Ringsaker kommune i Innlandet. Den strekker seg ca. 9 km i nordvestlig  retning fra Næroset til Teinvika. Bredden varierer fra noen hundre meter til over 2 km, omtrent ved midten, ved Kongssund er den på sitt smaleste, bare 157 m. Innsjøen har lave, langgrunne og for det meste skogbevokste bredder, enkelte myrområder og dyrkede steder. Særlig i den vestlige delen er det en del skogkledde holmer. I sjøen finnes gjedde, abbor, hork (steinpurke) og ørekyt.

De viktigste elvene er Mysuholta (Lona) som munner ut i nordvest og Bøvra i sydvest. Innsjøen har utløp i østenden ved Næroset, hvor Moelva renner til Mjøsa ved Moelv.

Sjøen er magasin for Moelv kraftverk, og reguleringshøyden er drøyt to meter.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Hestefossdammen

**Hestefossdammen** er en kunstig innsjø på grensen mellom Norge og Russland. Den norske delen ligger i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Innsjøen ble dannet ved byggingen av Hestefoss kraftverk på 1970-tallet.

## Referanser
Hamlagrøvatnet

**Hamlagrøvatnet** er en innsjø i kommunene Voss og Kvam i Vestland. Den har et areal på , og er en av de største i Hordaland fylke.

Innsjøen er reguleringsmagasin for Kaldestad kraftverk i Bergsdalen og det overføres også vann fra Torfinnsvatnet, som naturlig har avløp til Vosso, samt en del mindre elver som ellers ville ha rent til Hardangerfjorden. Vannstanden reguleres i hovedsak med nedtapping, men det er en mindre tredemning ved utløpet. Reguleringshøyden er mellom 588 og 560 meter.

Fylkesvei 5400 mellom Bulken og Dale går langs nordsiden av vannet. 

I eldre dager gikk det rutebåt på vannet. Det var kafeteria og overnatting i begge ender av vannet. Telegraflinje gikk langs vannet på sydsiden.

Om øverste gården på Hamlagrø ble det sagt at så mange herreder grenset til området, at beboerne kunne stå i Bruvik herred og slå høy i Bulken herred, og om de siktet med haglen på viltet som sprang for livet i Samnanger herred, ramlet det ikke før det rakk inn i Voss herred. 

Hamlagrøløpet, som strekker seg fra vannets nordside og vestover langs Fylkesvei 314, arrangeres årlig i oktober/november. 

## Referanser




## Se også
Hodnaberg kraftverk

## Eksterne lenker
* Bilde
Nordre Bjøllåvatnet

**Nordre Bjøllåvatnet** (lulesamisk: *Bajep Ruovdajávrre*) er en innsjø i Bjøllådalen i Saltdal kommune i Nordland. Innsjøen er kilde for Bjøllåga, som renner ut i Ranelva. Turistforeningshytta Bjellåvasstua ligger ved innsjøen langs den gamle telegraflinja over Saltfjellet. 

## Referanser
Helin

:*For kvinnenavnet, se [[Helin (navn)]]*

**Helin** er en innsjø i Innlandet. Mesteparten av sjøen ligger i Vang kommune, mens området ved utløpet i sørøst ligger Vestre Slidre. Helin drenerer til Tisleia og innsjøen ble regulert i forbindelse med utbyggingen av Åbjøra kraftverk. Vannspeilet kan reguleres med inntil 2 meter. Helin er en vindeksponert klarvannssjø med en nokså rik bunnvegetasjon, blant annet kransalger helt ned til 15 meters dyp. Denne vegetasjonen gir en høy produksjon av bunndyr.

I 1930 ble et 35&nbsp;km² stort område mellom Helin og Syndinvannene i øst fredet som botanisk plantenasjonalpark; Helin plantepark. I skiferura under fjellet Gila og langs Helin vokser flere sjeldne planter, blant annet urvalmue (*Papaver relictum*). Urvalmuen er ellers bare påvist ett annet sted i verden; Bleia naturreservat i Lærdal. Det er imidlertid omdiskutert hvorvidt dette er en egen underart, se islandsvalmue. Ellers er Helin er omgitt av bjørkeskog.

Det er adkomst til Helin i nord via vei (bomveg) fra Grindaheim i Vang kommune. Herfra kan man også via vei (bomvei) ta seg videre til Smådalen, vest for Helin. Nord i Helin ligger stølsområdene; Grøvstølen, Tunestølane og Vassenden. Det går vei langs mesteparten av Helins østside og denne passerer Helestrond før den endrer i Tangane. Sør for Helin ligger Strøstølane og det er adkomst hit via vei (bomvei) fra Ryfoss/Riste bru ved E16 over Syndin.

Fiske er tillatt i perioden og 1. januar til 15. august. Fiskekort selges og admininstreres av Helin grunneierlag.

Helin ble sammen med Nordre Syndin vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag i 1973. Vernet ble begrunnet med innsjøenes store biologiske mangfold knyttet til botanikk og vannfauna.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Krutvatnet

**Krutvatnet** (sørsamisk: *Kruvhtegenjaevrie*) er en innsjø som ligger i Hattfjelldal kommune i Nordland.Vatnet ligger ved Riksveg 73, mellomriksvegen fra E6 ved Trofors til E12 i Sverige. R73 er en del av Krutfjellvegen. Nordlandsruta, ei merket vandrerute fra Abisko til Nord-Trøndelag, passerer på nordsida av Krutvatnet. Vatnet har en  blandet fiskebestand av både røye og ørret. Det er fanget fisk over 6 kg. En regulering av vatnet for kraftproduksjon planlegges gjennomført 2010–2012.

## Referanser
Heggmovatnet

**Heggmovatnet** er en innsjø i Bodø kommune i Nordland. Vannet er regulert som magasin for Heggmoen kraftverk. Siden 2007 har Heggmovatnet vært kommunens hovedvannkilde gjennom Bodø Hovedvannverk.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Borsæ

**Borsæ** er en innsjø i Tokke kommune i Telemark. Innsjøen er en del av Arendalsvassdraget. Den er regulert som magasin for Gausbu kraftverk og kraftverkene videre nedover vassdraget. Borsæ har utløp mot øst gjennom Sæbyggjeåi, mens de viktigste tilløpselvene er Fyråi, Grunnevassåi og Uråi.

## Fotnoter



## Referanser
Vektaren

**Vektaren** (sørsamisk: *Vuaktere*) er en innsjø i Røyrvik kommune i Trøndelag. Den har tilløp fra Saksvasselva fra Saksvatnet i vest og fra Hudningselva fra Hudningsvatnet i øst. Utløpet er mot sør til Røyrvikelva som renner ned til Limingen. Siden reguleringen i 1959 er utløpet oppdemmet, slik at Vektaren nå danner magasin for Røyrvikfoss kraftverk. Samtidig ble avløpet fra Namsvatnet ledet i tunnel til Vektaren.

Av fisk finner en ørret, røye og ørekyt.  I nordenden ligger Husvik/Vektarbotn naturreservat.  Vektarbotn er, ved hjelp av en terskel, ikke berørt av reguleringen.  Gården Vekterli ligger på nordsiden av dette området, rett overfor Kaukartangen, der man i tidligere tider ropte (kauket) over for å få båtskyss.  I nordvestenden, ved utløpet av tunnelen fra Namsvatnet, finner vi gården Myrheim.  

## Referanser
Mjosundvatnet

**Mjosundvatnet** er en innsjø i kommunene Namsos og Nærøysund i Trøndelag. Den er regulert som magasin for Liavatn kraftverk.

## Referanser
Sundsbarmvatnet

**Sundsbarmvatnet** er en innsjø som ligger i kommunene Seljord og Kviteseid i Telemark. Den er en del av Skiensvassdraget og har utløp via Mandalselvi mot Seljordsvatn.

Innsjøen er hovedmagasin for Sundsbarm kraftverk og det overføres vann til Sundsbarmvatnet fra Åmotdalsvassdraget, Morgedalsvassdraget og Øyfjellsvassdraget.

På en halvøy i vannet ligger rester etter Guldnes gruver. Gruvene var i drift periodisk i årene mellom 1538 og 1880-årene. Spor av den eldste driften forsvant etter at vannet ble oppdemmet. I 1540 var det et stort bondeoppgjør på stedet og bøndene prøvde å jage tyske gruvearbeidere vekk. Opprøret ble slått ned og 16 av dem dømt til døden. 10 av de dømte fikk kjøpt seg fri. Den første norske daler ble laget av sølv fra denne gruven.

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* Seljord kommune Attraksjoner
* Skagerak kraft
Øvre Tysdalsvatnet

**Øvre Tysdalsvatnet** er en innsjø i Hjelmeland kommune i Rogaland. Etter areal er innsjøen en av de største i fylket. I østenden av innsjøen ligger den veiløse garden Trodla-Tysdal. Øvre Tysdalsvatnet er en typisk fjordsjø.  

Innsjøen har tilløp fra elvene Tusso og Helgalandsåna. Tusso renner fra heiområdene øst for Grasdalen, forbi Grasdalen, ned Norddalen og munner ut i Øvre Tysdalsvatnet ved Trodla Tysdal. Helgalandsåna renner fra Djupadalen. Øvre Tysdalsvatnet har utløp til elva Bjørg ved gården Bruna i vestenden av innsjøen.

## Referanser
Rossfjordvatnet

**Rossfjordvatnet** er en innsjø i Senja kommune i Troms.

Innsjøen er forbundet med Rossfjorden og Malangen gjennom Rossfjordstraumen og et flere kilometer bredt tidevannsområde. Rossfjordvatnet er en brakkvannspoll og såkalt meromiktisk innsjø. Det vil si at den har ferskvann i overflaten, mens vannet dypere ned er salt. Vannmassene dypere enn 10&ndash;15 meter skiftes ikke ut, er uten oksygen, har stort innhold av sulfid under 15 meters dyp og de eneste livsformene som klarer seg er enkelte bakterier.

Innsjøen tilføres periodevis sjøvann fra Malangen. Ved liten tidevannsforskjell og ved mye ferskvannstilførsel går vann stort sett ut av innsjøen. Ved stor tilførsel av sjøvann eller ved kraftig vind kan råttent vann fra dypet føres opp til overflaten. En steinur hindrer silden å vandre mellom innsjøen og Rossfjorden, og silden har trolig vært innestengt i lang tid. Innsjøen ligger 1 meter over havnivå.

Rossfjordvatnet har mange fiskearter, som abbor, laks, ørret, røye, trepigget stingsild, skrubbe, småsil, torsk, sei og ål. Innsjøen har sin egen sildestamme, som skiller seg ut genetisk.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Miljødirektoratet – Rossfjordstraumen
Meltingvatnet

**Meltingvatnet** (også kalt **Meltingen**) er en innsjø i kommunene Leksvik og Inderøy i Trøndelag. Den er regulert som magasin for Mosvik kraftverk.

## Referanser
Øljusjøen

**Øljusjøen** er en innsjø som ligger i Lærdal kommune i Vestland og Hemsedal kommune i Buskerud. Innsjøen er regulert med reguleringshøyde mellom  og  moh.  Vannet utnyttes i Borgund kraftverk.

## Referanser
Stordalsvatnet (Etne)

**Stordalsvatnet** er den største innsjøen i Etne kommune i Vestland. Innsjøens hovedtilløp er fra Stordalselva i nordøst, og utløpet er via Nordelva i sørvest til Etneelva. 

I vassdraget finnes ørret, sjøørret, laks, røye og ål. Fiske er tillatt mot fiskekort.

## Referanser
Korssjøen

:*For innsjøen i Re og Holmestrand kommuner i Vestfold, se [[Korssjøen (Vestfold)]].*

**Korssjøen** er en innsjø sør i Røros kommune i Trøndelag. Sjøen ligger 759 meter over havet, i øvre del av Trysilvassdraget. Tilsiget kommer hovedsakelig fra bekker i øst, og utløpet er i sørenden mot Litlkorssjøen, og videre via Hollelva og Siksjøen til Tufsinga.

Sjøen inngår i den gamle vintertransportveien over frosne elver og vann fra Tufsingdalen til Røros. Denne ble i 2010 innskrevet i UNESCOs verdensarvliste sammen med Røros og omegn.

## Referanser
Holderen

**Holderen** (svensk: *Holdern*) er en innsjø som ligger på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger i Snåsa kommune i Trøndelag, inne i Blåfjella-Skjækerfjella nasjonalpark. Den svenske delen ligger i Åre kommune i Jämtland.

Holderen ble i 1980 vernet mot kraftutbygging i Verneplan II for vassdrag.

## Referanser
Viksdalsvatnet

**Viksdalsvatnet** er en innsjø som ligger i Sunnfjord kommune i Vestland. To elver møtes i innsjøen/vannet, den ene med opprinnelse i Jostedalsbreen nasjonalpark og den andre starter på Gaularfjellet. Disse to elvene regnes som begynnelsen på Gaularvassdraget.

Viksdalsvatnet er et godt fiskevann, og er et av flere som blir brukt under konkurransen Sunnfjord aurefiskefest. Det er ett fiskeslag i vannet: ørret (aure).

I nedre enden av vannet blir det delt fra Hestadfjorden av en smal landtunge og et lite sund. På denne landtungen ligger Hestad kapell.

Rv 610 følger sørsiden av Viksdalsvatnet fra Eldalsosen. På nordsiden ligger Fv 421.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Aurefiske – informasjonsside om ørretfiske bl.a. i Viksdalsvatnet.
* Aurefiskefest i Sunnfjord  - her ligger informasjon om fiskefesten.
Store Ropelvvatnet

**Store Ropelvvatnet** (nordsamisk: *Stuorra Juranjávri*) er en innsjø i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den har et areal på . Innsjøen har utløp mot nord via Lille Ropelvvatnet og Ropelva til Bøkfjorden.

## Referanser
Skoddebergvatnet

**Skoddebergvatnet** (nordsamisk: *Skoaberjávri*) er en innsjø i Tjeldsund kommune i Troms. Den er regulert som magasin for Skoddeberg kraftverk.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Søndre Boksjø

**Søndre Boksjø** (svensk: *Boksjön*) er en innsjø som ligger på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger i kommunene Halden og Aremark i Østfold, og svenske delen ligger i Dals-Ed kommune i Dalsland. Innsjøen har et areal på 8,25&nbsp;km², hvorav 5,05&nbsp;km² ligger i Norge. Den har utløp mot sør gjennom Hallerødelva.

Søndre Boksjø ligger rett sør for Nordre Boksjø, nord for Kornsjø og øst for Ørsjøen. Noe lenger nord ligger nedre del av Haldenvassdraget som fører videre østover til Aspern og nordover til Aremarksjøen og Aremark.  Mot øst, i Sverige, ligger Stora Le.

Deler av Søndre Boksjø ligger i Lundsneset naturreservat og har et interessant fugleliv.  Blant annet hekker fiskeørn, storlom og laksand på holmene i sjøen.

## Referanser
Storvatnet (Salsbruket i Nærøy)

**Storvatnet** (sørsamisk: *Stoerre-jaevrie*) er en innsjø i Nærøysund kommune i Trøndelag. Den er regulert som magasin for Liafoss kraftverk.

## Referanser
Juvatn

**Juvatn** (også skrevet *Gjuvvatnet*) er en innsjø i Åseral kommune i Agder. Elva Logna renner gjennom innsjøen.

Juvatn er regulert som magasin for Logna og Smeland kraftverker. Innsjøen ble oppdemt i 1958–1959 i sammenheng med utbyggingen av Logna kraftverk. Det er to demninger, i øst hoveddemningen (Juvassdammen) over det tidligere utløpet, og en lavere sperredam mot vest, som også brukes som overløp når magasinet er fullt.

Fylkesvei 351, som ble bygget samtidig med kraftutbyggingen, går til nordenden av innsjøen. Langs veien på vestsida av Juvatn ligger Bortelid, med vintersportsenter og store hytteområder.

## Referanser
Orrevatnet

**Orrevatnet** er en grunn innsjø som ligger nær havet i Klepp kommune i Rogaland. Orrevatnet ligger bare 4 meter over havet, og var en grunn fjord i steinalderen. Innsjøen er internasjonalt viktig som overvintrings-, raste - og hekkelokalitet for våtmarskfugl. Hele innsjøen er sammen med deler av det nærliggende Ergavatnet og deler av Horpestadvatnet, vernet som Orrevatnet naturreservat.

## Referanser
Hundålvatnet

**Hundålvatnet** er en innsjø i Vefsn kommune i Nordland.

Innsjøen er regulert som magasin for Grytåga kraftverk. Reguleringen ble gjort med en 25 m høy demning, oppfylt 1. - 9. januar 1963.  Gårdene ble neddemt og familiene fikk erstatningstomter på Husbrekka mellom Mosjøen og Olderskog.

## Referanser
Styggevatnet

**Styggevatnet** og **Austdalsvatnet** er en bresjø i Luster kommune i Vestland fylke. De to innsjøene var tidligere separate, men etter at Styggevassdammen ble bygget på midten av 1980-tallet førte oppdemmingen til at innsjøene vokste sammen. Austdalsvatnet er den nordvestlige delen av innsjøen, og Styggevatnet er den sørvestlige delen. Innsjøen er regulert som hovedmagasin for Jostedal kraftverk, og er oppdemt med en steinfyllingsdemning ved utløpet.

Vannet kommer fra Kupvatnet i nord, samt som smeltevann fra Austdalsbreen, en brearm av Jostedalsbreen. Fra Styggevassdammen renner vannet ut i Sprongdøla og videre ut i Jostedøla.

## Turisme
Austdalsbreen kalver i Austdalsvatnet (i nordvest) og det tilbys guidede turer som kombinerer kajakkpadling på vannet med brevandring på breen.

Det går en sommeråpen anleggsvei til Styggevassdammen som normalt åpner i juni eller juli.


P1000364Gletsjer bij Styggevatnet.JPG|Breen og innsjøen
P1000345Styggevatnet.JPG|Breen og innsjøen
Glacier_1.jpg|Panoramabilde av breen og innsjøen (2011)
Glacier_21.jpg|Oversiktsbilde av Austdalsvatnet (2011)
Tour on the glacier.JPG|Brevandring på Austdalsbreen (2011)


## Referanser




## Eksterne lenker
*
Vestvannet

**Vestvannet** er en innsjø som ligger i Sarpsborg kommune i Østfold. Vestvannet ligger inntil Glommas vestre løp, og er en «blindtarm» til Glomma, demmet opp av raet. Både tilsiget fra Mingevannet og avløpet til Ågårdselva er helt nord i vannet. Utskiftingen i vannet skjer derfor vesentlig som følge av endringer i Glommas vannføring.

Fredrikstad kommune henter drikkevannet sitt fra Isnesfjorden i den nordlige inngangen til Vestvannet. Vannets kvalitet er god hva gjelder tarmbakterier, og god til mindre god når det gjelder andre forurensninger. Ved Isnes er også innløpet til en tømmertunnel, som går ned til Visterflo ved Eid.

Den sørligste delen av vannet rundt Bjørnstad og ut til Bjørsøya, er vernet som **Vestvannet naturreservat**.

## Fisk i Vestvannet

## Referanser
Mjermen

**Mjermen** er en innsjø som ligger i Aurskog-Høland kommune i Akershus. Mjermen er adskilt fra den noe større innsjøen Setten ved Kolstadfoss, hvor en kort jernbanestrekning tidligere ble benyttet til å frakte båter mellom innsjøene.

Det er noe båtliv om sommeren på Mjermen. Det offentlige friluftsområdet Halsnes ligger som en halvøy ut i Mjermen.

## Se også
* Liste over innsjøer i Akershus

## Referanser
Tunnsjøflyan

**Tunnsjøflyan** er en innsjø i kommunene Røyrvik og Namsskogan i Trøndelag. Den er regulert som magasin for Tunnsjødal kraftverk.

## Referanser
Suolojávri

:*For innsjøen med samme navn i Lebesby kommune, se [[Suolojávri (Lebesby)]].*
**Suolojávri** er en innsjø i Kautokeino kommune i Finnmark.

## Referanser
Funnsjøen

**Funnsjøen** er en innsjø i Meråker kommune i Trøndelag. Innsjøen er oppdemmet og regulert som magasin for Funna kraftverk. Fra innsjøen renner elva Funna ned til Stjørdalselva

Det er også komponert en sang om Funnsjøen som heter «En Sommerkveld ved Funnsjøen» av Alfred Krogstadnes.

## Nedbørsfelt
Funnsjøens nedbørsfelt er 60.87 km2 med et tilsig av nedbør på 79.81 millioner m3 per år. Avrenning til funnsjøen er på 41.55 liter/sekund km2. Nedbørsfeltet består av flere naturtyper, deriblant myr, skog og fjell. Nedbørsfeltet tilhører et større felt for avrenning ned til havet som er stjørdalsvassdraget som er på 2229 km2. 

### Kraftverk
Anleggene i Stjørdalsvassdraget var før 1989 eid av ELKEM, men ble overført til staten der NTE søkte om å overta de gamle anleggene, det ble samtidig søkt om tillatelse til å begynne anleggsarbeid for funnsjøen, som sto ferdig i 1994. Funnsjøen reguleres med 11,5 meter, og har varierende høyde over havet på 442 moh til 430,5 moh . 

Regulering av vannstand kan føre til negative økologiske konsekvenser. Litorale samfunn kan få negativ påvirkning med den variable strandsonen slik som makrofytter og invertebrater. Deres biodiversitet synker trolig som konsekvens. Andre effekter kan være tap av fint sediment på grunn av økt erosjon, noe som reduserer næring tilgjengelig i den litorale sonen. Fisk påvirkes indirekte siden det går tapt næring og gyteområder. 

### Beiteområde
Nedbørsfeltet har både reindrift og sauebeite tilstede, noe som har innvirkninger gjennom økosystemer. Høyt beitetrykk kan føre til økning av koliforme bakterier som kan indikere en risiko for drikkevannskvalitet, noe som kan være viktig siden små bekker som fører inn til funnsjøen ofte brukes til drikkevann . 

### Hyttefelt
Hytter finnes langs funnsjøen og nedbørsfeltet, særlig nært veien på østsiden. Store deler av området er omringet av myr, og uttak av torv for hyttebygging har negativ effekt på økosystemtjenestene myr innehar slik som klimaregulering, ferskvannstilførsel til innsjøen og vannkvalitet gjennom filtrering. Hyttene er bygget med relativt stor distanse mellom hverandre, noe som har negativ effekt på store avstander, ofte har hytteutbygging med drenering opptil 15 ganger arealet til hytten som effekt sone, dette kan være habitat fragmentering og forstyrrelse av dyreliv slik som hekking og beiting . 

## Referanser
Øyarvatnet

**Øyarvatnet** er en innsjø i Sirdal og Valle kommuner i Agder. Den er en del av Kvinavassdraget og er regulert som magasin for Kvinen kraftverk.

## Referanser
Nedre Heimdalsvatnet

**Nedre Heimdalsvatnet** er en innsjø som ligger sør i Vågå kommune i Innlandet, øst for Valdresflye. Sjøen er reguleringsmagasin for kraftverkene i Vinstra, og vannføringen er overført til Vinstervatna for å nyttes i Øvre Vinstra kraftverk.

## Referanser
Kilefjorden

**Kilefjorden** er en innsjø i kommunene Iveland, Evje og Hornnes og Vennesla i Agder. Den har utløp til elva Otra, som også er Kilefjordens hovedtilløp.

Ved utløpet av den nedenforliggende Gåseflåfjorden har Gåseflådammen demmet opp de to fjordene til en sammenhengende innsjø som er inntaksmagasin for Iveland kraftverk. De to fjordene er skilt av en kort strekning av Otra kalt Soga, som nå er mer som et sund.

Dampbåten DS «Bjoren» gikk i rute på Kilefjorden i 30 år fra 1866 til 1896 da Setesdalsbanen ble åpnet på hele strekningen frem til Byglandsfjord. Etter ombygging ble båten flyttet nordover til Byglandsfjorden og Åraksfjorden.

## Fotnoter



## Referanser
Vuolep Sårjåsjávrre

**Vuolep Sårjåsjávrre** er en innsjø på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger i Fauske kommune i Nordland, den svenske ligger i Jokkmokk kommune i Lappland.

## Referanser
Jægervatnet

:*Denne artikkelen er om innsjøen. For bygda med samme navn, se [[Jægervatnet (bygd)]].*
**Jægervatnet** (kvensk: Järvenmukka) er en innsjø som ligger i Lyngen kommune i Troms. Den har et areal på 7,17&nbsp;km², og ligger kun 3 meter over havet. Innsjøen har utløp til Ullsfjorden gjennom den 630 meter lange Jægervasselva. Flere elver munner ut i Jægervatnet, hvorav den største er Stortindelva, som renner inn i vatnet fra sørøst. Andre tilløpselver er Trollvasselva fra sør, Forholtelva fra øst og Botnelva fra nord.

Landskapet nord og sør for Jægervatnet er relativt flatt med store myrer. I nord ligger Stormyra med Stormyra naturreservat, som har et interessant fugleliv hvor blant annet smålom hekker. Ved Jægervassbotn i sørenden av vatnet ligger og en typisk bakke- og fastmattemyr. Vest for vatnet ligger Jægervassåsen (365 moh), Flatfjellet (337 moh) og Barheia (352 moh), som er skogkledte opp til ca. 300 meters høyde. Øst for Jægervatnet ligger Lyngsalpan, hvor de høyeste toppene i Jægervasstindan når opp i over 1600 moh. Lyngsalpan landskapsvernområde grenser til vatnet i sør og øst. Både langs øst‑ og vestsiden av Jægervatnet ligger sammenhengende og velutviklede blåbærbjørkeskog, hvor tregrensa ligger på mellom 200 og 300 meters høyde. Ned mot bredden av vannet finnes frodige forekomster av gråor og hegg i bekkedaler og lave partier.

Jægervatnet har trolig Troms' mest produktive bestand av sjørøye. Det forekommer også en del ørret og laks.

Vatnet er mye brukt til friluftsliv, så som fisking, bading og båtliv om sommeren og isfiske og skigåing om vinteren. Ved østbredden av vatnet ligger Jægervasshytta, som er hovedhytta for fjellsportgruppa i Troms Turlag og som blir mye brukt i forbindelse med fjellklatring og toppturer i Lyngsalpan. Det er fast bosetning og jordbruksvirksomhet langs nordsiden av vatnet og på begge sider av Jægervasselva, og det går skogsbilvei langs vestsida av vatnet. Øst- og sørsida av vatnet er lite berørt av tekniske inngrep.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Dybdekart over Jægervatnet, NVE
Ara (innsjø)

**Ara** (også kjent som **Aremarksjøen**) er en innsjø som ligger i Aremark kommune i Østfold. Den hører til Haldenvassdraget og dekker 7,47 kvadratkilometer. Fylkesvei 21 går langs østsiden av sjøen. Aremark kommunesenter ligger langs Fv21 i søndre ende av Ara. Sjøen er omkranset av jordbruksarealer og skog.

Mellom Brekke sluser i Halden kommune, og Strømsfoss sluser i Aremark, har Haldenkanalen samme vannspeil gjennom Stenselva, Aspern, Skotsbergelva og Ara. Strømsfoss sluser forbinder Aremarksjøen med Strømselva og Øymarksjøen, som begge ligger to meter høyere.

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
*
Sørungen

**Sørungen** er en innsjø i Selbu kommune i Trøndelag. Sjøen er regulert for kraftproduksjon. Det naturlige utløpet i nord er stengt med en demning, og vannet ledes mot øst til Julskaret kraftverk ved Storslindvatnet. Vannet fra elva Nåla overføres også til Sørungen, slik at dette inngår i magasinet for kraftverket. I tillegg overføres vannet fra (Store) Rensjøen til Rensjø kraftverk vest i Sørungen. Dette sto ferdig i 2007.  

Området rundt sjøen er en populær hytteplass. Det går privat bomvei rundt Sørungen fra Slind og Gulset. Veien vedlikeholdes av Sørungen vegforening, Selbu.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vannportalen om reguleringer til Selbu E-verk, med bilder
Faulvatnet

**Faulvatnet** (lulesamisk: *Låddejávrre* eller *Giebnávrre*) er en innsjø i Sørfold kommune i Nordland. Vannet er regulert og er magasin for Lakshola kraftverk.

## Referanser
Dokkfløyvatnet

**Dokkfløyvatnet** er en regulert innsjø som ligger i kommunene Gausdal og Nordre Land (Torpa) i Innlandet. Dokkfløyvatnet er en del av Dokkavassdraget.

Vannet er demmet opp med Dokkfløydammen som er en 680 meter lang, og på det meste, 83,5 meter høy steinfyllingsdam. Reguleringshøyden er fra kotehøyde 670-735 moh. Vannmengden er beregnet til 250 millioner kubikkmeter.

Det går en tunnel som overfører vann fra  elva Synna som renner omtrent parallelt med Dokkfløyvannet lengre vest. Vannet fra magasinet går i tunnel til Torpa kraftverk og videre til Kjøljuadammen, hvor også vatnet fra Kjøljua opptas. Så går vannet til Dokka kraftverk der det ligger enda en kraftstasjon. Vannet sendes deretter ut i Randsfjorden.

I forkant av neddemmingen av Dokkfløyvatnet startet det i 1978 arkeologiske undersøkelser. Bare i neddemmingsområdet ble det funnet 121 fangstgroper for elg, 90 jernvinneanlegg og 68 boplasser fra steinalderen. Ved hjelp av C14-metoden er de eldste datert til å være over 9000 år gamle.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Rovatnet

**Rovatnet** er en innsjø ved Kyrksæterøra i Heim kommune i Trøndelag.

Tidligere drikkevannskilde for Kyrksæterøras ca. 2500 innbyggere. Innsjøen er et yndet badested på sommeren. Utløpet av Rovatnet ligger i nordøst og fører til elva Søo som renner gjennom tettstedet og kommunesenteret Kyrksæterøra og ut i Hemnfjorden.

Ved reguleringa av Søo med Søvatnet og Vasslivatnet, fikk Rovatnet mer enn halvert sitt nedbørfelt fra 237 til 113 km². Dette har ført til at vannets gjennomstrømningstid ble doblet fra 1 til ca. 2 år. Dette antas å ha gjort vannet noe mer næringsrikt. Ved prøvefiske i 2003 var gjennomsnittsstørrelsen på røye bare 29 g. Ørreten har bedre kvalitet, men dette antas å henge sammen med at en stor del er sjøørret som bruker fjorden som oppvekstområde. 

Fylkesvei 680 går langs hele vestsida av vatnet. 

Ved Rovatnet ligger Roberget, som strekker seg 342 moh. Motivet er ofte brukt på postkort og reklamemateriell for Hemne kommune.

## Referanser
Ytre Fiskelausvatnet

**Ytre Fiskelausvatnet** er en innsjø i Balsfjord kommune i Troms. Den ligger mellom Aursfjorden og Storsteinnes, på nordsiden av Blåtind skytefelt. Rundt vatnet er det en del hyttebygging. Utløp er mot vest gjennom Lakselva, som renner til Aursfjorden.

## Referanser
Rore

**Rore** er en innsjø i kommunene Grimstad og Arendal i Agder.

Rorevannet stenges i vest av raet, og det har utløp via Bjorsund til Nidelva. Ved høy vannføring i Nidelva kan strømmen i Bjorsund snu og renne inn i Rore.

Vannverket for Grimstad og Arendal tar vann fra Rore og innsjøen er hoveddrikkevannskilde for 60 000 mennesker. I 2012 ble det kjent at sørv er spredt til vannet, noe som kan være uheldig for vannkvaliteten, da sørven spiser småfiskene som igjen spiser alger. Dette kan føre til en oppblomstring av alger. Det er ikke tillatt å campe, bade dyr eller kjøre motorkjøretøy ned til vannet, samt det henstilles at man ikke bader i vannet. Bruk av motorbåt er kun tillatt ved tillatelse.

Rore er egnet til sportsfiske, og har ørret, abbor, bekkerøye og gjedde, i tillegg til den uønskede sørven.

## Referanser
Vangsvatnet

:*For innsjøen i Oppland med samme navn, se [[Vangsvatnet (Lesja)]].*
**Vangsvatnet** er en innsjø som ligger i Voss kommune i Vestland. Kommunesenteret Vossavangen ligger ved nordøstenden av innsjøen. 

Flere dalfører løper sammen ved Vossvangen og innsjøen får tilførsel fra Raundalen, Bordalen, Myrkdalen og Oppheimsvatnet. Den viktigste tilførsel er Vossos hovedløp på 1,5 km fra sammenløpet mellom Strandaelvi og Raundalselvi ved Tvildemoen. Et sund med en terskel på bare 12 meters dyp deler innsjøen i to basseng, det øvre (nærmest Vangen) er dypest med 60 meter (gjennomsnittlig 38 meter). 

Historisk har vannet ofte vært islagt fra desember til april. Innsjøen er relativt næringsfattig. Det er laks, røye og ål i innsjøen, og det har vært drevet omfattende fiske med garn etter røye. Laks, sjøørret og ål går opp Flagafossen ved utløpet. Vosso mellom Vangsvatnet og Bolstadfjorden har vært en av Norges beste lakseelver. Den marine grensen er 94 meter i området. Om sommeren holder ørreten til i de øverste 2-3 meter, mens røye holder til i dypere vannlag.

Vangsvatnets utløp var opprinnelig trangt slik at Vossevangen var utsatt for oversvømmelse, dette problemet er stort sett bort etter at løpet ble utvidet. I 1719 og 1743 skal vannet ha steget til over kirkegulvet i Vangskyrkja. Ved gjenreisingen etter bombingen i april 1940 ble gatelegemet i sentrum hevet opp til 1,5 meter for å unngå fremtidige flomskader. Utløpet ved Bulken går i et 700 meter langt og smalt juv. Nedbørsfeltet består i stor grad av snaut, bratt fjell med lite naturlig regulering. Fjellene går opp i over 1200 meter og snøsmeltingen kan skape flom. En såkalt 100 års flom vil gi en vannstand på 7 meter over det normale. Den første utvidelsen av utløpet ble gjort i 1865 i regi av Kanalvesenet (NVE). En skadeflom i 1918 førte til at ytterligere tiltak ble vurdert, men ikke gjennomført og flommer skapte fortsatt problemer langs innsjøen og i sentrum. På 1980-ble senking ved tunnel vurdert og ved utvidelse av juvet vurdert. I 1991-1993 ble utløpet utvidet ved at  m3 ble sprengt bort, det ble samtidig bygget opp en terskel ved utløpet. Senkingen ga mer stabil og noe lavere normal vannstand.

Europavei 16 og Bergensbanen (tidligere Vossebanen) går langs den nordlige bredden. Den gamle bygdeveien går på sørsiden (fylkesvei 311). De ble på 1800-tallet vurdert å anlegge kanal for dampskip langs Vosso fra Bolstadfjorden til Vangsvatnet. Planen ble lagt bort da Vossebanen ble realisert. 

Grendene omkring innsjøen har vært bebodd siden vikingtid og folkevandringstid. Voss er et av distriktene i landet med flest gårdsnavn på «-vin». 

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Bordalsvatn

**Bordalsvatn** er en innsjø i Vinje kommune i Telemark. Den har hovedtilløp fra elvene Bora og Havråi, og sjøens utløp er også Bora, som fortsetter til den løper sammen med Kjela nede ved Edland.

## Regulering
Bordalsvatn er kraftig regulert, med en reguleringshøyde på 39&nbsp;meter. Innsjøen er magasin for Kjela kraftverk og ved Boras utløp er det bygget en 40 meter høy demning. For å hindre vannet i å renne over til Rafdøla er det også bygget en sperredam over Rafdøla like nord for Kliningstøyl. Denne dammen ligger to kilometer nedenfor det opprinnelige vannskillet mellom Bora og øvre del av Rafdøla, som nå er neddemt. Vannføringen fra Bordalsvatn overføres til kraftverkets inntaksmagasin Førsvatn, som ligger på sørsida av Kjelas dalføre, gjennom en 12,5 kilometer lang tunnel.

## Fotnoter



## Referanser
Lygne

**Lygne** er en innsjø som ligger i Hægebostad kommune i Agder. Den er ca. 1 mil lang og rundt 700 meter på det bredeste.

En stor bestand av små ørret, men et oppfiskningsprosjekt startet i 2010 og skal holde på i tre år. Dette forbedrer forhåpentligvis bestanden og øker snittvekten betraktelig. Stor fisk finnes også.

## Referanser
Vigdarvatnet

**Vigdarvatnet** er en innsjø i Sveio kommune i Vestland, og litt i Haugesund kommune i Rogaland. Vannet strekker seg fra Apeland til Sveio, Tveit, Lindøy og Fjon. Med et areal på  er den den største innsjøen i Sveio. Vannoverflaten ligger bare 10 meter over havet, og havet sto i tidligere tider høyere enn dette, noe som gjør det mulig å finne skjell noen plasser på bunnen.

Navnet kommer fra et sagn om et brudepar som skulle til kirken for å bli vigde, men gikk gjennom isen og dermed ble «vigd i vann».

## Referanser
Store Sameti

**Store Sameti** (nordsamisk: *Sámetjávri*) er en innsjø i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den har utløp mot sør via ei kort elv til Lille Sameti og videre til Sametielva.

## Referanser
Storavatnet (Osterøy)

**Storavatnet** er en innsjø i kommunene Vaksdal og Osterøy i Vestland. Den er reguleringsmagasin for Herlandsfoss kraftverk.

## Referanser
Brusdalsvatnet

**Brusdalsvatnet** er en innsjø på Uksenøya i kommunene Ålesund og Skodje i Møre og Romsdal. Den har et areal på  og ligger 26 meter over havet. Innsjøen har et volum på 300 millioner m3.

Brusdalsvatnet har utløp gjennom Spjelkavikelva, som renner fra vestenden av innsjøen ned til Åsefjorden. Innsjøen er sammen med Spjelkavikelva det største vassdraget i Ålesund kommune. Vannet i innsjøen har en teoretisk omløpstid på åtte år. Innsjøen er den største på Sunnmøre. E136/E39 går langs innsjøen.

Innsjøen er drikkevannskilde for Ålesund siden 1980. Vannet pumpes fra innsjøen til et magasin inne i Emblemsfjellet I 2009 ble det funnet høye verdier av miljøgifta bromerte flammehemmere (HBCDD) i bunnslammet. Etter det Ålesund kommune og NIVA opplyser har dette ikke betydning for vannkvaliteten på drikkevannet.

Det har vært arrangert skøyteløp på det islagte vannet.

Mellom innsjøen og fjorden har elven blitt utnyttet til kraftproduksjon fra 1917. For å lede vann til kraftstasjonen ble det gravd en kanal fra Lillevannet (en mindre innsjø nedenfor Brusdalsvatnet) til bygdesenteret Spjelkavik. Kraftstasjonen var i drift til 1981. Planen om kraftverk ble diskutert fra 1893. Kraftstasjonen leverte 600 kW og var Ålesunds elektrisitetsforsyning til Tafjord kraftselskap leverte strøm fra 1923. Stasjonen ble da overtatt av Spilkevigs garnfabrikk som eide grunne der kommunen hadde anlagt kraftverket i 1917. 

## Referanser
Skjækervatnet

**Skjækervatnet** (sørsamisk: *Skæhkerenjaevrie*) er en innsjø som ligger i kommunene Steinkjer, Verdal og Snåsa i Trøndelag fylke. Innsjøen ligger 441 meter over havet, og har et areal på . Fra Skjækervatnet renner elva Skjækra, ei sideelv til Helgåa, mot sørvest. De to elvene møtes ca. 350 meter etter Skjækerfossen.

Skjækervatnet ligger i sin helhet innenfor Skjækra landskapsvernområde, mens grensa til Blåfjella-Skjækerfjella nasjonalpark følger østbredden av sjøen. Litt nordvest for vannet ligger det som er beregnet til å være Norges geografiske midtpunkt, og en varde er murt opp på dette stedet.

## Referanser
Årdalsvatnet

**Årdalsvatnet** er en innsjø som ligger i Årdal kommune i Sogn og Fjordane.

Den 20. og 21. februar 1954 ble det arrangert Årdalsmesterskap i hurtigløp på skøyter for gutter, jenter, senior og junior.
 

## Fotnoter



## Referanser
Rauddalsvatnet

**Rauddalsvatnet** er en innsjø vest i Skjåk kommune i Innlandet. Den er magasin for Framruste kraftverk, og er omkranset av Breheimen nasjonalpark unntatt ved utløpet i øst.

Den selvbetjent turisthytta Skridulaupbu ligger ved vestenden av Rauddalsvatnet.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Rekvatnet

**Rekvatnet** (lulesamisk: *Goajvojávrre*) er en innsjø i Hamarøy kommune i Nordland, omtrent 17 kilometer sørøst for Innhavet og like øst for grenden Kråkmo.

Den er regulert som magasin for Rekvatn kraftverk ved Fjerdvatnet. og vannstanden reguleres mellom 284-272 moh. I tillegg til tilsiget fra Rekvatnets eget nedbørfelt tilføres også vann fra Slunkajavrre kraftverk. Det naturlige utløpet er mot vest til den nå som oftest tørrlagte Falkelva, som renner ned til Sandnesvatnet.

## Referanser
Gákkajávri

**Gákkajávri** er en innsjø i Porsanger kommune i Finnmark. Den er regulert som magasin for Luostejok kraftverk, som utnytter fallet i Lailafossen i utløpselva Luostejohka.

Innsjøen ligger nær E6, mellom Lakselv og Karasjok. I sørenden finner man Porsangers største hyttefelt.

Gákkajávri utgjør sammen med Skoganvarre og Øvrevann et populært utfartsområde, særlig vinterstid, da det fungerer som knutepunkt for ski- og snøscooter-aktivitet.

## Referanser
Holtsjøen

**Holtsjøen** er en innsjø nordøst i Midtre Gauldal kommune i Trøndelag. Sjøen har tilsig fra mindre bekker, og det naturlige utløpet er i sørenden gjennom elva Holta, mot Gaula. Det er imidlertid bygd en reguleringsdam nedstrøms bekken fra Holttjønna, og vannet ledes i en tunnel vestover til kraftverksmagasinet i Samsjøen. Det er gitt flere konsesjoner, de første den 1.6.1962 og 9.12.1966. Det er ingen hjemmel i konsesjonen av 09.12.1966 for å kunne gi pålegg om minstevannføring i Holta. Konsesjonen av 1.6.1962 kan trolig tas opp til revisjon etter 1.6.2012.

## Referanser
Fjørvatnet

**Fjørvatnet** (også kalt *Fjærvatn*, finsk/kvensk: *Höyhenjärvi*, russisk: Хеюхенъярви – *Khejukhenjarvi*) er en innsjø som ligger på grensen mellom Norge og Russland.

Vatnet ligger i naturreservat på begge sider av grensa. Den norske delen ligger i Pasvik naturreservat i Sør-Varanger kommune i Finnmark.

## Referanser
Aursjoen

**Aursjoen** er en innsjø i Skjåk kommune i Innlandet. Sjøen er regulert som magasin for Skjåk kraftverk, som nytter fallet ned til Ottadalen ved Bismo.

## Referanser




## Eksterne lenker
* NVE, dybdekart 1964
Tunsbergdalsvatnet

**Tunsbergdalsvatnet** er en innsjø på vestsida av Jostedalen i Luster kommune i Sogn og Fjordane. Innsjøen er reguleringsmagasin for Leirdøla kraftverk.

## Referanser
Krokvannet (Lebesby)

**Krokvannet** (nordsamisk: *Mohkkejávri*) er en innsjø i Lebesby kommune i Finnmark. Den er utspring for Adamsfjordelva, og er regulert som magasin for Adamselv kraftverk.

Vannføringen fra Krokvannet overføres via Gabbatkanalen til Gahpatjávri i Friarfjordvassdraget, og videre via Offervannet og Offervann kraftverk til Store Måsvannet, som er  inntaksmagasin for Adamselv kraftverk. Fra vest overføres vann fra elvene Važžejohka og Gáissavuolesjohka til Krokvannet via to tunneler og en kort kanal. Etter oppdemmingen har de tidligere separate innsjøene Muorahisjávri i nord og Márddašjávri i sørøst blitt en del av Krokvann-magasinet.

## Se også
* Krokvatnet

## Referanser
Nutella

**Nutella** er et pålegg med hasselnøtter som blir fremstilt av den italienske sjokoladefabrikanten Ferrero. 

Nutella ble oppfunnet i 1946 i Piemonte av konditoren Pietro Ferrero. Pålegget består av sukker, vegetabilsk olje, ristede hasselnøtter, kakao, melkepulver, emulgator og vanilje. Navnet Nutella stammer imidlertid fra 1964, dette året ble varemerker som inneholdt betegnelsen «super» forbudt i Italia. Til da hadde navnet vært *Supercrema*.

Pålegget er mye brukt i Europa og noe mindre i Nord-Amerika. I tillegg til at pålegget brukes på brødskiven, er det i Frankrike også vanlig å servere det med crêpes som hurtigmat.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ferrero

**Ferrero SpA** er en italiensk produsent av sjokolade og andre konfektprodukter.

Selskapet ble grunnlagt av konditoren Pietro Ferrero i 1946 og har sitt hovedkontor i Alba i Italia. Det har over 32&nbsp;000 ansatte og er fortsatt i Ferrero-familiens eie.

## Produkter
*Nutella
*Kinderegg
*Ferrero Rocher
*Tic Tacs


MonCheri.jpg|Mon Cheri
Ferrero Küsschen ak (ganz).jpg|Ferrero Küsschen
Duplo-Schokoriegel.jpg|Duplo sjokoladestang
Kinder Pingui ak.jpg|Kinder sjokolade
Pack of Fox's Melts Viennese Chocolate.jpg|Fox's kjeks
Super Huge Tic Tac! (4730881842).jpg|Tic Tacs


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kolonien Georgia

**Kolonien Georgia**, en av de sørlige koloniene, var den siste nordamerikanske kolonien som ble etablert av Storbritannia i det som skulle bli USA.

Kontrakten for **Provinsen Georgia** ble signet av Georg II av Storbritannia 21. april 1732 og grunnlagt av James Oglethorpe. Kolonien ble oppkalt etter kong Georg. Det opprinnelige dokumentet spesifiserte at kolonien var mellom Savannah og Altamaha elvene opp til deres kilder og så vestover «hav til hav». Området innenfor kontrakten hadde tidligere vært del av den opprinnelige provinsen Carolina.

Det kongelige rådet fullførte dokumentet 9. juni 1732. Styringsrådet klarte ikke å styre kolonien slik at kontrakten ikke ble oppfylt. 23. juni 1752 ba styret om et nytt forsøk ovenfor kongen, ett år før kontrakten gikk ut. 7. januar 1755 sluttet kolonien offisielt å være en styrekoloni og ble en kronkoloni.

Koloniens opprinnelige formål ifølge Oglethorpes plan, var som straffekoloni for bosetning av mennesker i gjeldsfengsel. De første fangene ankom 12. februar 1733, en dag som fremdeled feires som Georgia-dagen. I et halvt århundre var kolonien en viktig måte å bli kvitt overbefolkningen i britiske fengsel. Etter at britene mistet kontroll over provinsen, opprettet de den første kolonien i Australia til å tjene samme formål.

Fra 1732 til 1758 var de mindre sivile inndelingene distrikter og landsbyer. I 1758 ble provinsen Georgia delt inn i åtte deler,  i tillegg til fire andre som ble lagt til i 1765. I 1777 ble de opprinnelige åtte fylkene i Georgia opprettet.

I praksis var bosetningen i kolonien begrenset til området rundt Savannah-elven. Det vestlige området i kolonien forble territoriet til Creek konføderasjonen til det den amerikanske revolusjonskrigen, da det ble avstått til USA i 1805. 

## Eksterne lenker
* LOC: Etablering av Georgia-kolonien 1732-1750
* Carl Vinson Institute of Government, University of Georgia: Historien til Georgia
* Sir John Percival dokumentene, også kalt: Egmont dokumentene, 1732-1745. University of Georgia Hargrett Library.
* Dagboken til Viscount Percival senere den første jarlen av Egmont. University of Georgia Hargrett Library.
After Eight

**After Eight Thin Mints** (**After Eights**) er et konfektprodukt beskrevet som «mynte omkapslet av mørk sjokolade». Dog ble en melkesjokoladeutgave tilgjengelig i 2006. Produktet ble laget i 1962 av Rowntree and Company Limited. Siden 1988 har sjokoladen blitt produsert av Nestlé.

## Historie
De «tynne myntene» har vært produsert i fabrikken i Castleford i West Yorkshire siden 1970, og *[[sjokoladetrøffel|Chocolate Truffles]]* lages i York. After Eights selges nå over hele Europa og Nord-Amerika, og en milliard After Eight-sjokolader produseres årlig. I 1967 ble After Eights også produsert i Rowntrees fabrikk i Wandsbek-distriktet i Hamburg.

After Eights ble opprinnelig laget av mørk sjokolade uten meieriprodukter. I 2007 startet Nestlé å tilsette melkefett til After Eight, som gjorde dem til et meieriprodukt. Nestlé har også laget spesialvarianter av After Eights, som inkluderer After Eight appelsin og After Eight med melkesjokolade.

## Produksjon
Fyllet i midten av After Eight er laget av en stiv masse av sakkarose og vann tilsatt enzymet invertase. Denne massen er dekket av mørk sjokolade. Etter at den er ferdigprodusert splitter enzymet gradvis sukrose i de mer oppløselige glukose og fruktose, som resulterer i en mer flytende konsistens. Modning av mynten sies å ta 3 dager.

## Dagens varianter
After Eight-produkter inkluderer:
* **Thin Mints:** det opprinnelige After Eight-produktet. Disse består av kvadratiske ruter med mørk melkesjokolade som omkapsler myntemassen.
* **Mint & Blood Orange:** denne varianten av de tynne myntene var en spesialutgave produsert for sommeren 2011.
* **Delights:** runde søtsaker av mørk sjokolade fylt med myntemasse.
* **Straws:** lange, tynne staver av myk mørk sjokolade fylt med myntemasse.
* **Biscuits:** et produkt som kombinerer mørk sjokolade med mynte i en kjeks.
* **Chocolate Santa Claus:** i juletiden har Nestlé Tyskland en 125 grams julenisse laget av hvit eller mørk myntesjokolade.
* **Bitesize:** vanlig sjokolade fylt med myntemasse. Veldig like i utseende til de opprinnelige Munchies. Opprinnelig kjent som **Mintola**, deretter omdøpt **Mint Munchies** i 1995, før det havnet inn under merkevaren After Eight i 2006.

### Utgåtte varianter
* **Chocolate Truffles**
* **Dark Chocolate Irish Creams**
* **Ice Cream Dessert**
* **Lemon Sorbet**

### Andre relaterte produkter
* **Pfefferminz** – en variant av Ritter Sport som er lik den opprinnelige After Eight i smak, men med form som en Ritter Sport.
* **After Eight (cocktail)** – en lagdelt shot bestående av Crème de cacao, Crème de menthe og Baileys Irish Cream.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Blackburn Olympic FC

**Blackburn Olympic Football Club** var en engelsk fotballklubb som eksisterte fra 1877 til 1889. Klubben var fra Blackburn som ligger i den engelske regionen Nordvest-England.

## Historie
Blackburn Olympic ble stiftet i august 1877 ved at to mindre klubber, Black Star og James Street, slo seg sammen. Navnet oppsto etter en ide av James Edmundson, klubbens første kasserer.
Hovedgrunnen til at klubben markerte seg så bra i engelsk fotball på den tiden var økonomisk støtte fra Sid Yates. Han eide det lokale jernstøperiet der mange av spillerne også arbeidet.

Deres store triumf var seieren i FA-cupen i 1883. I denne turneringen ble deres lokale rival, Blackburn Rovers slått ut allerede i 2. runde.

Etter å ha vunnet cupen måtte klubben etter en stund innse at Blackburn Rovers var blitt byens beste lag. De vant Fa-cupen i 1884, og ved hjelp av økonomisk støtte fra John Lewis sørget de for at Olympic sine beste spillere gikk over til byrivalen. Noen år senere var laget også svakere enn to andre lag fra Blackburn, Witton og Blackburn Road.

I august 1889 måtte klubben gi seg, og banen deres ble solgt til Blackburn Railway Clerks Club. Nå er det **St Mary`s Sixth Form College** som holder til på dette stedet.

## Meritter
*Vinner av FA-cupen: 1883.

## Blackburn Olympic sine resultater i FA-cupen, 1883

## Vinnerlaget fra 1883
T. Hacking
J. Ward
S.A. Warburton (kaptein)
T. Gibson
W. Astley
J. Hunter
T. Dewhurst
A. Matthews
G. Wilson
J. Costley
J. Yates