Alt-Treptow

**Alt-Treptow**  er en ortsteil i Berlins bydel Treptow-Köpenick. Navnet Alt-Treptow kommer av den prøyssiske landkommunen Treptow som ble innlemmet i Stor-Berlin i 1920.

Alt-Treptow grenser i sørvest til Neukölln, i nordvest til Kreuzberg, i nordøst til Friedrichshain og Stralau og i sørøst til Plänterwald. Stedet er et gammelt knutepunkt for vei-, vann- og skinnegående trafikk i Berlin.

## Historie

Området for dagens Alt-Treptow var fra 500- eller 600-tallet bebodd av slavere (vendere). Navnet var opprinnelig knyttet til utvidelsen av elven Spree i Rummelsberg See, øst for Stralau. Navnet fantes i ulike varianter som Trebow, Trebkow, Trebikow, Trepkow. Betydningen er sannsynligvis *fuktig sted* eller *forsenkning*. Det ble etterhvert navnet på selve fiskerlandsbyen.

Løpet for dagens Landwehrkanal som opprinnelig var en drenerings- og senere fløtningskanal, dannet grensen mot Berlin. Området sør for kanalen ble kalt Cöllnische Heide, tidligere også Mirica. Markgreve Otto III av Brandenburg hadde overdratt området til borgerne i Cölln, idag sentrum av Mitte. Dagens Alt-Treptow tilhørte den nordlige del av området, kalt Vorderheide eller Birkheide. Den sørlige delen av Cöllnische Heide ble kalt Spreeheide eller Hinterheide og omfatter omtrent dagens Baumschulenweg.

Ved sammenslåingen av Berlin, Cölln, Friedrichswerder, Dorotheenstadt og Friedrichstadt til *Den kongelige hoved- og residensby Berlin* i 1709, ble Cöllnische Heide som da ble kalt Stadtforst, innlemmet i Berlin.

Området antas å ha vært forlatt etter tredveårskrigen, men ble åpenbart bosatt på ny fra begynnelsen av 1700-tallet. I 1707 nevnes Treptow som et *Vorwerk*, i betydningen en mindre gård. Fra 1779 ble stedet befolket av sacksiske innflyttere.

Fra 1808 ble området kalt *Gutsbezirk Treptow*. Kjerneområdet var Vorwerk Treptow, bl.a. med et kjent serveringssted kalt *Spreebudike*. Fra 1821/1822 fantes Magistrats-kaffehaus Treptow, en forløper til dagens restaurant *Zenner*.

Landkommunen (tysk: Landgemeinde) Treptow ble etablert 22. januar 1876 og omfattet dagens Treptow, Plänterwald og Baumschulenweg.

Mellom 1899 og 1932 gikk det undergrunnsbane mellom Alt-Treptow og Stralau under Spree, den såkalte *Knüppelbahn* (Knüppel, tysk for stokk). Stokken fulgte vognen slik at man skulle unngå kollisjon under jorden. Banen ble helt stengt etter olympiaden i 1936.

Ved etableringen av Stor-Berlin i 1920 ble området lagt til den administrative bydelen Treptow. Mellom 1945 og 1990 lå Alt-Treptow i Øst-Berlin.

Den 11. juni 1962 lyktes 55 østberlinere å flykte til Vest-Berlin gjennom en ca 75 meter lang tunnel som var gravd fra et lokale på Heidelberger Ecke Elsenstraße. Tunnelen ble først oppdaget av byggearbeidere i 2004.
 
## Severdigheter
Treptower Park ble opprettet mellom 1876 og 1888. Parken omfatter et sovjetisk krigsminnesmerke som ble ferdigstilt i 1949. Innenfor parkens område finnes også Archenhold-Sternwarte med verdens lengste bevegelige refraktor og som tilhører Deutsches Technikmuseum Berlin.

Skulpturen Molecule Man ligger på grensen mot det tidligere DDR. Arena Berlin er et multifunksjonelt utstillings-, konsert og fornøyelseslokale som holder til i de gamle bussgarasjene ved utløpet av Landwehrkanal (Lohmühleninsel).

Insel Berlin, tidligere Insel der Jugend (ungdomsøya) fikk broforbindelse i 1916 (Abteibrücke, abbedibroen) og fungerer som friområde, med bl.a. kafeer og kanoutleie.

## Bilder

Fil:Berlin Insel der Jugend - Abteibrücke.jpg|Abteibrücke til Berlin Insel (Berlinøya)
Fil:Berlin Treptow Archenhold Sternwarte.jpg|Archenhold Sternwarte med verdens lengste bevegelige refraktor
Fil:Wachturm schlesischer busch.jpg|Grensevakttårn for DDR ved Schlesischer Busch
Fil:Berlin alt-treptow bus-maintenance-hall aboag 20050205 p1000190.jpg|Bussgarasjene som idag huser Arena Berlin
Fil:Lohmühleninsel Berlin Treptowerbrücke.JPG|Treptowerbrücke ved Lohmühleninsel 


## Kollektivtrafikk
Treptower Park stasjon trafikkeres av Berlins forstadsbaner.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Theodor Hosemann: ''Hier können Familien Kaffe kochen'' (1861)