Sørsamisk morfologi

**Sørsamisk morfologi**, eller bøyingsverket i sørsamisk, er en typisk representant for bøyingsverket i uralske språk. Språket har mange grammatiske kategorier som blir uttrykt morfologisk, og bøyingsverket er agglutinerende.

## Substantiv
Sørsamisk har 8 kasus, 3 grammatiske, 3 lokale og 2 andre adverbiale. Substantivmorfologien er relativt konservativ, f.eks. skiller sørsamisk mellom akkusativ *-m* og genitiv *-n*; dette skillet er forsvunnet både i nordsamisk (der begge disse kasusa mangler ending) og i finsk, der suffiksa for akkusativ og genitiv har falt sammen til *-n*. Derimot finner man de samme suffiksa i den andre enden av den uralske språkfamilien. Akkusativ *-m* og genitiv *-n* fins i marisk, og akkusativ *-m* og genitiv **' i [[nenetsisk]].

Sørsamiske substantiv kan deles inn i klasser etter hvilken form stammen har, såkalte [[stammeklasse]]r. Det grunnleggende skillet går mellom likestava og ulikestava substantiv.

=== Likestava substantiv ===
Likestava substantiv kan ende på ''-ie'' ( ''guelie'' «fisk»), på ''-a'' (''maana'' «barn»), på ''-oe'' (''aaltoe'' «simle») eller på ''-e'' (''niejte'' «jente»). Denne vokalen kalles ''stammevokalen''. Stammevokalen gjennomgår ulike endringer for de ulike kasusendingene.

Stammevokalen er uforandra i [[nominativ]] entall, [[akkusativ]] entall og [[genitiv]] entall. For alle andre enn ''-e'' er den også uforandra for nominativ, [[komitativ]] og genitiv flertall, i disse kasusa faller ''-e'' bort. For alle andre kasus i flertall, for [[essiv]], og for komitativ entall, faller alle stammevokalene bort, bortsett fra ''-oe'', som blir redusert til ''-0''. Den siste gruppa av kasus er lokalkasusa [[illativ]], [[inessiv]] og [[elativ]] entall, der ''-oe'' blir forkorta til ''-o'' og de andre blir forkorta til ''-e''. Unntaket er illativ entall for ''-ie''-substantiv. Som eneste stammeklasse har -ie-substantiva et eget kasussuffiks, ''-an'' (med omlyd) i illativ entall, og foran dette suffikset faller stammevokalen ''-ie'' bort. Dette er vist i tabellen under, der **=** betyr «stammevokalen er uforandra», **0** betyr «stammevokalen er fjerna» og **>e, >o*' betyr «stammevokalen er endra til e, o».



Kasusparadigmet ser dermed slik ut, for de fire ulike likestava stammeklassetypene (essiv har, som i alle de [[samiske språk]]a, ingen egne flertallsformer):



=== Ulikestava substantiv ===

== Adjektiv ==
Sørsamiske adjektiv kan stå foran og modifisere et substantiv, som *attributt*, det kan være *predikativ*, eller det kan bli brukt som *substantiv*. I det første tilfellet har adjektivet en egen [[attributtform]]. For noen adjektiv er attributt- og predikativformene identiske. I det andre tilfellet har adjektivet ei [[predikativform]]. Det er denne forma som står i ordboka, og det er den som danner utgangspunkt for kasus-, numerus- og gradbøying. I det tredje tilfellet blir adjektivet bøyd som et substantiv.

Adjektiv med identisk attributt- og predikativform er f.eks. *røøpses* «rød», *onne* «liten» og *gieltegs* «spennende». Adjektiv med forskjellige attributt- og predikativformer er f.eks. *galmes* «kald» (attr. *galme*) og *garres* «hard» (attr. *garre*). Det er en tendens i språket til at attributtforma tar over som predikativform.

Adjektiv i sørsamisk er relativt dårlig utforska.

== Verb ==

Sørsamiske [[verb]] blir bøyd i [[Person (grammatikk)|person]], [[tempus]], [[numerus]] og [[Grammatisk modus|modus]]. Verba har de samme stammeklassetypene som substantiva.

=== Person- og tempusbøying ===
    båetedh ‘å komme’
    Presens                              Preteritum
    sg.      du.          pl.            sg.     du.         pl.     
 1  båatam   båetien      båetebe      1 böötim  böötimen    böötimh
 2  båatah   båeteden     båetede      2 böötih  böötiden    böötidh
 3  båata    båetiejægan  båetieh      3 bööti   böötigan    böötiejin   
 
    båetedh ‘å komme’
    Presens                              Preteritum
     sg.     du.          pl.            sg.        du.          pl.     	 
 1  dåeredem dåerieden    dåeriedibie  1 dåeriedim  dåeriedimen  dåeriedimh  
 2  dåeredh  dåeriedidien dåeriedidie  2 dåeriedih  dåeriediden  dåeriedidh  
 3  dåerede  dåeriedægan  dåeriedieh   3 dåeriedi   dåeriedigan  dåeriedin

=== Infinitte former ===

=== Hjelpeverbet *leah* ===
Her er paradigmet for *leah* «å være» i [[presens]] og [[preteritum]] [[indikativ]]:

    Presens                   Preteritum
    sg.  du.    pl.           sg.     du.       pl. 
 1  leam lean   libie        1 lim    limen     limh
 2  leah lidien lidie        2 lih    liden     lidh
 3  lea  lægan  leah         3 lij    ligan     lin

=== Nektelsesverbet ===
I sørsamisk, som i de fleste [[uralske språk]], er nektelsen et verb. [[Negasjonsverb|Nektelsesverbet]] i sørsamisk blir bøyd i [[person]] og [[tal]]. På samme måte som i [[lulesamisk]], men til forskjell fra [[nordsamisk]] og [[finsk]], blir negasjonsverbet også bøyd i [[tempus]]:

    Presens                   Preteritum
    sg.  du.    pl.           sg.     du.       pl. 
 1  im   ean    ibie        1 idtjim  idtjimen  idtjimh
 2  ih   idien  idie        2 idtjih  idtjiden  idtjidh
 3  ij   eakan  eah         3 idtji   idtjigan  idtjin

== Postposisjonar ==
I tillegg til [[preposisjon]]er har sørsamisk også [[postposisjon]]er. Postposisjonene tar komplementa sine i [[genitiv]]. Noen av postposisjonene, de som omhandler retning og plassering, bilr bøyd i lokalkasusa [[illativ]], [[inessiv]] og [[elativ]], alt ettersom de betyr *til*, *i*/*på* eller *fra*. Jf. tabellen nedafor, der *til* er symbolisert med →•, *i*/*på* med • og *fra* med •→:

            inni    utafor  foran   bak         mellom      ved sida av i nærheten av  
 →• «ill»   sijse   gåajkoe uvte    duakan      giske       bealese     gietskese
 •  «ine»   sisnie  luvnie  åvtesne dueksesne   gaskesne    bealesne    gietskesne
 •→ «ela»   sistie  luvhtie åvteste duekeste    gaskeste    bealeste    (-)

== Litteratur ==
*  [[Knut Bergsland|Bergsland, Knut]] (1946). *Røros-lappisk grammatikk : et forsøk på strukturell språkbeskrivelse*. Instituttet for sammenlignende kulturforskning. Serie B. Skrifter ; 43. Oslo: Aschehoug.
*  
*  Hasselbrink, Gustav (1981). T1  - Grammatik, Wörterbuch Å - Flytt'edh.
*  Lagercrantz, Eliel (1923). *Sprachlehre des Südlappischen : nach der Mundart von Wefsen*. Bulletin / Kristiania Etnografiske Museum ; 1
*  [[Ole Henrik Magga|Magga, Ole Henrik]] og [[Lajla Mattsson Magga]] (2012). *Sørsamisk grammatikk''. Karasjok: Davvi girji.

## Eksterne lenker
* Sørsamisk grammatikk på risten.no