Haugalandet

**Haugalandet**, eller **Haugesundshalvøyen**, er en halvøy og et distrikt nordvest i Rogaland fylke. Området ligger mellom Boknafjorden i syd og Bømlafjorden, den ytre delen av Hardangerfjorden, i nord.

I tradisjonell geografisk og kulturell forstand omfatter Haugalandet kommunene Haugesund, Karmøy, Tysvær, Vindafjord, Bokn og Utsira, som samlet dekker  kvadratkilometer og hadde  innbyggere i 2025. Dette området utgjør den mest utbredte forståelsen av Haugalandet, med Haugesund som regionsenter, mens andre byer er Kopervik, Åkrehamn og Skudeneshavn på Karmøy.

Sunnhordland-kommunene Stord, Fitjar, Bømlo, Tysnes og Kvinnherad regnes normalt ikke som en del av Haugalandet, men tilhører et eget historisk og geografisk distrikt lengre nord. I enkelte administrative og juridiske sammenhenger forekommer imidlertid at Sunnhordland og Haugalandet behandles samlet. Eksempler på dette er Haugaland og Sunnhordland tingrett, som fra 2021 omfatter 14 kommuner i Rogaland og Vestland, og tidligere Haugaland og Sunnhordland politidistrikt (2002–2015). Denne bruken er funksjonell og skiller seg fra den tradisjonelle geografiske avgrensningen.

I utvidet regional sammenheng regnes også Sveio og Etne syd for Bømlafjorden/&#8203;Bjoafjorden/Skånevikfjorden enkelte ganger med til Haugalandet, noe som gir et samlet areal på  kvadratkilometer og  innbyggere (2025). Ølen fungerer som et mindre regionsenter i den indre delen av distriktet.

## Navn og etymologi
Haugalandet har tradisjonelt vært regnet som en del av Ryfylke, men den betegnelsen brukes nå kun om områdene lengre østover. Navnet kommer fra det norrøne gårdsnavnet *Haugar* og betegnet opprinnelig området rundt den historiske gården og senere byen Haugesund. Formen *Haugarlandet* forekommer i eldre språkbruk, og halvøyen har i tillegg blitt omtalt som *Haugesundshalvøyen*.

Betegnelsen *Haugalandet* ble tatt i bruk på 1800-tallet, trolig introdusert av Ivar Aasen, som brukte navnet i diktet «Haraldshaugen», skrevet etter sitt besøk ved Haraldshaugen og publisert i *[[Folkevennen]]* i 1853. Rundt 1900 ble navnet mer utbredt, særlig innen målbevegelsen, avholdsbevegelsen og arbeiderbevegelsen, som ofte brukte formen *Haugarlandet*, mens borgerskapet i Haugesund foretrakk betegnelsen *Haugesund halvø*. Fra 1970-årene brukes *Haugalandet* i offentlig administrasjon og regional planlegging.

## Kommuner
Haugalandet er tradisjonelt inndelt i seks kommuner i Rogaland:

### Kommunehistorikk
I 1838 ble området inndelt i kommunene Skjold, Nedstrand, Avaldsnes, Torvastad, Skudenes og Vikedal. Fra Skjold ble Tysvær utskilt i 1849 og Vats i 1891. Fra Nedstrand ble Sjernarøy utskilt i 1868. Fra Torvastad ble Haugesund utskilt i 1854, Skåre i 1881 og Utsira i 1924. Fra Skudenes ble Bokn utskilt i 1849, Skudeneshavn i 1857 og Åkra i 1892. Fra Avaldsnes ble Kopervik utskilt i 1866 og Stangaland i 1908, mens fra Vikedal ble Imsland og Sandeid utskilt i 1922. Skåre ble innlemmet i Haugesund i 1958.

I 1965 ble kommunene Avaldsnes, Kopervik, Skudenes, Skudeneshavn, Stangaland, Torvastad og Åkra sammenslått til Karmøy kommune. Samtidig ble deler av Avaldsnes overført til Tysvær kommune, sammen med deler av Skjold og hele Nedstrand. Resten av Skjold ble sammenslått med Imsland, Sandeid, Vats og Vikedal til Vindafjord kommune. Ølen kommune ble overført fra Hordaland til Rogaland i 2002, og innlemmet i Vindafjord i 2006. Sjernarøy ble innlemmet i Finnøy kommune i 1965.

## Administrative inndelinger
* Distriktet hørte til forhenværende Ryfylke fogderi.
* Distriktet hører til Haugaland og Sunnhordland tingrett i Gulating lagdømme.
* Distriktet hører til Sør-Vest politidistrikt.
* Distriktet hører til Helse Fonna i det statlige helseforetaket Helse Vest.
* Bokn, Haugesund, Tysvær, Utsira og Vindafjord hører til Haugaland prosti, Karmøy til Karmøy prosti, begge i Stavanger bispedømme.
* Distriktets kommuner er medlemmer av Haugaland Vekst regionråd.

## Befolkningsutvikling
Tabellen viser befolkningsutviklingen på Haugalandet i årene 1769–2001 basert på kommunegrensene fra 2002.

## Tettsteder

Tettsteder på Haugalandet per :

* Haugesund ()
* Kopervik ()
* Åkrehamn ()
* Førre ()
* Skudeneshavn ()
* Avaldsnes ()
* Ølensjøen ()
* Skjold ()
* Grinde ()
* Aksdal ()
* Sandeid ()
* Ferkingstad ()
* Vikedal ()
* Ølensvåg ()
* Sandve ()
* Østenstad ()
* Slåttevik ()
* Bokn ()
* Nedstrand ()

### Bystatus
Haugesund fikk først bystatus som ladested i 1854 og ble oppgradert til kjøpstad i 1866. Skudeneshavn ble ladested i 1857, og Kopervik i 1866; begge mistet bystatusen i 1965, men den ble gjeninnført i 1996 etter beslutning fra kommunen. Åkrehamn fikk bystatus i 2002, også ved vedtak fra kommunen.

## Bildegalleri

Fil:Haraldshaugen.JPG|Haraldshaugen, nasjonalmonument reist i 1872; tradisjonelt knyttet til Harald Hårfagres grav.
Fil:Visnes Freiheitsstatue.JPG|Kobberet til Frihetsgudinnen kom fra Vigsnes Kobberverk; lokal miniatyrkopi på Visnes.
Fil:Haugesund.jpg|Haugesund, største by og regionsenter på Haugalandet.
Fil:Utsira hamn.jpg|Utsira, Norges minste kommune i folketall.
Fil:Olavskirken Avaldsnes.jpg|Avaldsnes kirke, middelalderkirke ved den historiske Avaldsnes kongsgård.


## Fotnoter


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Turforslag til Haugalandet på DNT og NRKs nettsted UT.no