open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bodø Innebandyklubb

**Bodø Innebandyklubb** (stiftet 20. oktober 2002) er en norsk innebandyklubb fra Bodø. Klubben har i dag to herrelag, to damelag, tre ungdomslag, et barnelag og to mosjonslag. 

## Historie
Klubben ble stiftet etter en henvendelse fra Harstad i 2001, da de ønsket å få Bodø med i innebandyseriene i Nord-Norge. Så langt var Bodøs innebandy organisert gjennom bedriftsidrettslag, blant annet Vestbyen Ibk, Bodøstudentenes Idrettslag og Bodø Breeze. Det var Vestbyen innebandyklubb som etter hvert endret navn til Bodø Innebandyklubb. Klubben ble styrket med spillere fra de andre bedriftsidrettsklubbene, og i 2002 startet klubben i 2. divisjon avdeling Troms/Nordland, men spilte seg etter et par sesonger opp i 1. divisjon Nord.

Klubben ble også utvidet med eget damelag i 1. divisjon Nord, og et andre lag for herrer. I dag har klubben også en ungdomsavdeling, og et eget lag for funksjonshemmede.

## Rulledingsmoro
Rulledingsmoro er Bodø Innebandyklubbs storprosjekt innen el-innebandy. El-innebandy foregår i spesialbygde, elektriske sportsstoler som er spesiallaget for denne sporten. Den stiller store krav til spillerens kjøreferdigheter, da den styres med joystick. Stolene kan stilles inn på forskjellig fart og på det meste kjøre 14 kilometer i timen. I 2007 fikk klubben 596 000 kroner fra Helse og Rehabilitering til prosjektet og oppstart av en innebandygruppe for funksjonshemmede. 
 
## Serieplassering Herrer

## Eksterne lenker
*
Breivikbotn

**Breivikbotn** (nordsamisk: *Goahtečorru*) er et tettsted og administrasjonssenteret i Hasvik kommune i Finnmark. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar . Breivikbotn ligger innerst i Breivikfjorden, en del av Lopphavet, som er kjent for sine rike fiskeforekomster. Stedet ligger 15 kilometer fra tettstedet Hasvik og 20 kilometer fra tettstedet Sørvær. Breivikbotn kapell ligger her.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hasvik kommune, informasjon om Breivikbotn
Likestillingsrådet

**Likestillingsrådet** var en norsk statlig etat. Rådet ble etablert i 1972 som et offentlig, men frittstående organ, og lovhjemlet i 1978. Likestillingsrådet var det første offentlige organ i Norge som arbeidet spesielt med likestillingsspørsmål. Det var en av tre forløpere til Likestillings- og diskrimineringsombudet.

## Historie
I 1972 ble Likestillingsrådet etablert av regjeringen, etter initiativ fra Norsk Kvinnesaksforening (NKF). NKF hadde bedt regjeringen om å opprette et eget permanent råd for å bedre kvinners stilling, etter at FN hadde anmodet alle land om å nedsette kommisjoner for å bedre kvinners stilling. Likestillingsrådet uttalte i 1984 at «Norsk Kvinnesaksforening la grunnlaget for Likestillingsrådets arbeide».

Likestillingsrådet bestod av syv medlemmer oppnevnt av Kongen i statsråd, som var representanter for partier og/eller ulike sivilsamfunnsorganisasjoner som NKF og andre. Noen av lederne i rådet hadde først og fremst partipolitisk bakgrunn, mens Eva Kolstad og Bjørg Schonhowd Leite ble oppnevnt som ledere vel så mye for sitt engasjement i Norsk Kvinnesaksforening som for sin partipolitiske bakgrunn.

Rådet ble lovfestet med likestillingsloven av 1978, der det het at «Kongen oppnevner et Likestillingsråd med det mandat og med det antall medlemmer som Stortinget til enhver tid fastsetter.

Rådet hadde et eget sekretariat. I 1997 vedtok Stortinget en omorganisering der Likestillingsrådet ble nedlagt, men rådets sekretariat ble videreført som Likestillingssenteret (formelt Kompetansesenter for likestilling). Likestillingsrådet ble 1. januar 2006 fusjonert med Likestillingsombudet og Senter mot etnisk diskriminering til Likestillings- og diskrimineringsombudet.

## Ledere
*Reiulf Steen (1973–1976) – Arbeiderpartiet
*Eva Kolstad (1976–1978) – Venstre/Norsk Kvinnesaksforening
*Bjørg Schonhowd Leite (1978–1983) – Arbeiderpartiet/Norsk Kvinnesaksforening
*Inger Sjong (1983–1987) – Høyre
*Åse Kleveland (1987–1989) – Arbeiderpartiet
*Åse Klundelien (1989–1997) – Arbeiderpartiet

Rådets sekretariatsledere var Kari Vangsnes, Tove Beate Pedersen og Brit Fougner.

## Referanser
Tove Beate Pedersen

**Tove Beate Pedersen** (født 26. august 1950) er en norsk psykolog med embedseksamen innen psykologi, etter studieopphold ved University of California, Los Angeles.

På slutten av 1990-tallet var hun generalsekretær i Human-Etisk Forbund og leder for Likestillingsrådet. I 1998 ble hun leder av Sekretariatet for kvinneforskning i Norges forskningsråd. Hun er i dag seniorrådgiver i Norsk Psykologforening.

## Eksterne lenker
*
Popkorn

**Popkorn** er en populær snacks laget av tørkede maiskorn som eksploderer, eller «popper», når de blir varmet i matolje eller i mikrobølgeovn. Inne i denne maisen er det stivelsesrikt materiale og litt vann. Når maiskornet utsettes for varme blir vannet til vanndamp, som tar mer plass, og dette fører til at maiskornet sprekker. Det stivelsesrike materialet blir omgjort til skum som størkner. Ved lavt trykk blir popkornene store. Det finnes enkelte typer mais som passer bedre til popkorn enn andre.

## Historie
Mais ble tamme for rundt 10 000 år siden i det som nå er Mexico. Arkeologer oppdaget at folk har visst om popkorn i tusenvis av år. Fossile bevis antyder at mais ble sprengt så tidlig som 4700 f.Kr. 

I Mexico har de for eksempel funnet rester av popcorn fra rundt 3600 f.Kr. Mange historikere tror til og med at popcorn er den første typen mais som er kjent for mennesker. 

I Mexico var de forberedt for øyeblikket, og la mais i veldig varme leirgryter, eller satte korn på brennende aske. På Yucatan -halvøya brukte mayaene også popcorn til rituelle og gastronomiske formål. 

Christopher Columbus bemerket at de innfødte laget hatter og bodices med popcorn, som de solgte til sjømenn. 

Rundt år 1612 dokumenterte franske oppdagelsesreisende at urbefolkningen Iroquois utnyttet mais i leirgryter ved å bruke brennende sand. De rapporterte også at under en Iroquois -middag ble det konsumert øl og suppe laget av popcorn. 

I Chile, på 1700 -tallet, produserte urbefolkningen også popcorn med sandteknikken for å male det og senere produsere et mel som ble konsumert som en fersk eller varm drikke.

## Tilberedning
Popkorn selges både ferdig poppet, upoppet og som «mikropop», hvor sistnevnte er en spesiell type som tilberedes i mikrobølgeovn. Upoppet popcorn kan tilberedes i gryte eller popcornmaskin. Popcornmaskin er ofte raskere, og man kan bruke mindre fett. Til fett kan man for eksempel bruke meierismør, olivenolje eller solsikkeolje. 

Popcorn blir som regel servert med smeltet smør og salt. I andre land som for eksempel Tyskland spises det også ofte med sukker eller honning.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
FN-bygningen

**FN-bygningen** (også kjent som FNs sekretariatsbygning) i New York står som et landemerke i Turtle Bay på Manhattans østside, med utsikt mot East River. Hovedkvarteret har adressen United Nations Plaza 760 og ligger langs First Avenue mellom 42nd Street og 48th Street. Bygningen stod ferdig i 1952 etter tegninger av den amerikanske arkitekten Wallace K. Harrison som prosjektleder i samarbeid med en rekke internasjonalt anerkjente arkitekter som rådgivere, blant dem Oscar Niemeyer fra Brasil og Le Corbusier fra Frankrike, som hadde størst innflytelse på utformingen av anlegget. Foran den 39 etasjer høye bygningen står nesten 200 flaggstenger, hvor medlemslandenes flagg står i alfabetisk rekkefølge. 5 000 mennesker arbeider der.

FNs hovedkvarter inkluderer tre større bygninger: 
* Sekretariatet (39 etasjer høyt)
* Hovedforsamlingsbygningen (hvor alle medlemsnasjonene møter til hovedforsamlingene)
* Biblioteksbygningen, oppkalt etter FNs andre generalsekretær, Dag Hammarskjöld

Området blir definert som internasjonalt og nøytralt territorium.

Fra 1946 til 1950 holdt den nystartede generalforsamlingen i FN til i bygningen som i dag rommer Queens Museum.

## Norske bidrag til bygget
Da bygget var under planlegging og FN ble ledet av nordmannen Trygve Lie ble de skandinaviske landene bedt om å donere og utsmykke hvert sitt rom. Norge fikk tildelt salen der Sikkerhetsrådet har sine møter. Rommet ble utformet av arkitekten Arnstein Arneberg, kunstneren Per Krogh laget veggmaleriet som henger rett bak det hesteskoformede møtebordet, mens Else Poulson designet tapetet.

Det er også brukt marmor fra Fauske i bygget, ikke minst synlig fra møter i generalforsamlingen hvor de grønne marmorflisene blir bakgrunn for talerstolen. 

## Se også
* Palais des Nations

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Traktaten bak etableringen av FNs hovedkvarter (på engelsk)
* Informasjon om guidede turer (på engelsk)
* Kart fra Google.com som viser plasseringen til FN-bygningen
*Nyoppusset norsk gave til FN (Aftenposten)
PGA (golf)

**PGA** er innen golf en forkortelse for **Professional Golfers' Association**, et vanlig engelsk navn på interesseorganisasjoner for profesjonelle golfspillere. De fleste land med et profesjonelt golfmiljø har et interesseforbund for de profesjonelle spillerne, og betegnelsen *PGA* inngår ofte i navnet.

Det eldste PGA-forbundet er The Professional Golfers' Association, som ble stiftet i 1901 og som representerer profesjonelle golfspillere i Storbrtiannia og Irland. I USA er profesjonelle spillere representert av PGA of America, og i Norge av PGA of Norway.

Profesjonelle damespillere representeres i noen områder av et eget dameforbund, gjerne kalt **Ladies Professional Golf Association** (**LPGA**).

Hvert forbund tilbyr instruksjon og videreutdanning til sine medlemmer, arrangerer turneringer, støtter amatørgolf som gir arbeid til medlemmene og støtter juniorgolf som bidrar til rekruttering.

Mange forbund er delt i en divisjon for klubbproer, som arbeider som instruktører i golfklubber, og en divisjon for turneringsspillere, som tjener til livets opphold ved å delta i turneringer. I noen tilfeller er turneringsavdelingen skilt helt ut av forbundet og etablert som en selvstendig organisasjon. Eksempler på dette er PGA European Tour, som ble skilt ut av det britiske forbundet, og PGA TOUR, som arrangerer turneringer i USA.
Kondor (andre betydninger)

**Kondor** og **Condor** kan ha flere betydninger:

*Kondorer, en rovfuglfamilie 
*Kondor (golf), et golfbegrep
*Condor, amfibisk pansret personellkjøretøy
*Condor (Rio Grande do Sul), den brasilianske kommunen i Rio Grande do Sul
*Condor Airlines, tysk flyselskap
*Legion Condor, tysk militært forband
*Antonov An-124, russisk transportfly med NATO-kallenavn *Condor*
*B-2 Condor, amerikansk bombefly
*Focke-Wulf Fw 200, tysk langdistansebombefly med kallenavn *Condor*
Nico Hambro

**Nicoline Christine «Nico» Hambro** (født *Harbitz*, 1861&ndash;1926) var en norsk  kvinnesaksforkjemper og politiker for Frisinnede Venstre. 

## Liv og virke
Nico Hambro var sosial og utadvendt, og var allerede i 1879 med i en leseforening for kvinner (Kvindernes læseforening i Bergen).

Hun var i 1885 medstifter av Bergen Kvinnesaksforening, der hun var styremedlem i flere år og "viseformand" i 1916.. Hun var senere leder for Norske Kvinners Nasjonalråd fra 1916 til 1921. Hun ble også politisk aktiv etter hvert, og medstifter og sannsynligvis leder for bergensavdelingen av Landskvinnestemmerettsforeningen. Hambro ble i 1910  suppleant for Frisinnede Venstre i bystyret, der hun ble valgt til varamedlem/medlem i skolestyret (1911-1916).

Hun var med i flere foreninger og utvalg utenom kvinnesaksforeningen, bl.a.  styremedlem i Bergen Sædelighedsforening, sanitetsforeningen, medlem i tilsynsutvalg for fengsel og fattighus i Bergen og var med å stifte Bergen Kvinneråd i 1903. Hun ble også med i styret. Og hun var med i styret for Magdalenahjemmet, et hjem for offentlig prostituerte, stiftet i 1879.

Nico Hambro var kjent som foredragsholder, og hun skrev, publiserte og oversatte også flere bøker, både fra tysk og engelsk.

## Familie
Hun var datter av malermester Niels Andreas Harbitz og giftet seg med Edvard Hambro. De fikk fire barn, deriblant stortingspresident Carl Joachim Hambro, legen Cathrine Hambro og læreren Elise Hambro, som ble Norges første kvinnelige rektor.

## Ettermæle
Nico Hambros vei i Oslo er kalt opp etter henne.

## Bibliografi

* Hambro, Nico (1910). *Bergens kvindesagsforening 1885-1910*. I: Husmoderen 24, s. 121-122.
* Hambro, Nico (1925). Bergens kvindesaksforenings virksomhet 1910-1925. Bergen 1925. 8 s.
* Hambro, Nico (1925). Norske kvinders arbeide for sædelighet. I: Mørck, Fredrikke. *Norske kvinder: en oversigt over deres stilling og livsvilkaar i hundredeaaret 1814-1914. III: En kort oversigt over deres stilling og livsvilkaar i tiaaret 1914-1924*. Oslo: Berg & Høghs Forlag, s. 160-163.

## Litteratur

* Schnelle, Fanny (1929). Nico Hambro. I: Koht, Karen Grude. *Norske kvinners nasjonalråd 25 år.* Oslo, Steenske Forlag, s. 15-16.
* Nagel, Anne-Hilde; Fløystad, Ingeborg og Skiftesvik, Kari Hop (red.) (2024): *Driftige Bergenskvinner: Bergen Kvinnesaksforenings historie*. Bergen: Bodoni forlag. ISBN .

## Referanser




## Eksterne lenker

* Nico Hambro i Kvinnehistorie.no. Besøkt 24.10.2025.
* Nicoline Hambro – kvinnesakspioner i Store norske leksikon. Besøkt 14.11.2025.
Greenfee

**Greenfee** er en avgift som golfspillere betaler til golfklubber de ikke er medlem av for å få spille på deres golfbaner. Greenfee varierer i størrelse mellom klubber og kan gi spillerett hele dagen eller for en enkeltrunde.

Mange klubber har greenfee-medlemmer (også kalt *non-residents*). Medlemsformen innebærer at medlemmet bor langt unna golfbanen og derfor kan bli medlem til en lavere pris enn fullverdige medlemmer. Greenfee-medlemmer må betale, ofte redusert, greenfee hver gang de spiller.

I noen områder forekommer greenfee-samarbeid mellom golfklubber, som innebærer at klubbenes medlemmer spiller for redusert greenfee på de banene som inngår i samarbeidet.
Kondorer

* andeskondor 
* kaliforniakondor 
* kalkunkondor 
* kongekondor 
* myrkondor 
* skogkondor 
* svartkondor 

**Kondorfamilien** (Cathartidae) eller **kondorer** (Cathartiformes) kalles også **amerikagribber** og **vestgribber** og er en familie av store rovfugler som finnes i Nord- og Sør-Amerika. Kondorene likner i bygning og levevis på de virkelige gribbene, men er i realiteten et slående tilfelle av konvergent evolusjon, ettersom begge gruppene først og fremst lever av åtsler Familien omfatter blant annet andeskondoren, som har et vingespenn som bare overgås av enkelte langvingede albatrosser.

På engelsk brukes begrepet «condors» bare om andes- og kaliforniakondor, mens gruppen som sådan refereres til som «New World vultures».

## Beskrivelse

Kondorer er store gribbeliknende fugler med et nakent hode og delvis naken hals. Nebbet er krumt og klørne kraftige.

Disse tilpasningene likner dem vi finner hos gribber, og kondorene lever i stor grad på samme måte. Hovednæringen er åtsler, men de kan i sjeldne tilfeller også ta levende byttedyr. De har delvis vært utsatt for utryddelsesjakt, fordi de har blitt beskyldt for å ta lam.

Tross likheten med gribber stammer kondorene fra en annen gruppe. I en tid har man trodd at kondorene var i nær slekt med storkefugler, i motsetning til de virkelige gribbene som er haukefugler., men nå peker nyere forskning i retning av at kondorene kan bli skilt ut i sin egen orden - Cathartiformes. Fellestrekkene skyldes at de to gruppene har utviklet seg til å leve på samme måte, som åtseletere i tørre strøk. Kondorer jakter først og fremst med en høyt utviklet luktesans, mens de virkelige gribbene baserer seg på synet.

## Inndeling
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Houston (2019). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017).

* Cathartiformes, kondorer
** Cathartidae, kondorfamilien
*** *[[Cathartes]]*
**** *[[kalkunkondor|C. aura]]*, kalkunkondor
**** *[[myrkondor|C. burrovianus]]*, myrkondor
**** *[[skogkondor|C. melambrotus]]*, skogkondor
*** *[[svartkondor|Coragyps]]*
**** *[[svartkondor|C. atratus]]*, svartkondor
*** *[[kongekondor|Sarcorhamphus]]*
**** *[[kongekondor|S. papa]]*, kongekondor
*** *[[kaliforniakondor|Gymnogyps]]*
**** *[[kaliforniakondor|G. californianus]]*, kaliforniakondor
*** *[[andeskondor|Vultur]]*
**** *[[andeskondor|V. gryphus]]*, andeskondor

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Hurtigminne

**Hurtigminne** (engelsk: *cache*) (uttale /kæʃ/, kæsj) er betegnelsen på en type høyhastighetsminne i datamaskiner.

En datamaskins kjørende programmer (prosesser) ligger i hovedhukommelsen (RAM). Under kjøring flyttes de aktive instruksjonene og dataene kontinuerlig over i hurtigminnet, slik at prosessoren kan hente dem derifra. Det går typisk rundt hundre ganger fortere å lese fra hurtigminne enn fra hovedhukommelsen, så flyttingen over til hurtigminnet øker maskinens regnehastighet betraktelig.

En maskins hurtigminne er begrenset, en typisk hjemmemaskin kan ha i størrelsesordenen 1-8 MB hurtigminne. Dette kommer av den høye prisen på hurtigminne. 

Om prosessoren trenger data eller instruksjoner som ikke ligger i hurtigminnet, sier man at man får en *bom* (*miss*). Da vil deler av hovedhukommelsen kopieres over i hurtigminnet. Operativsystemet vil da gjerne gjøre antagelser om hvilke data prosessoren trenger den neste tiden, slik at hele sekvenser av data vil kopieres over. Dette kan også gjøres parallelt med at prosessoren regner, slik at man minimerer tiden prosessoren må vente på nye instruksjoner.

Mange maskinarkitekturer opererer med flere nivåer av hurtigminne. De fleste nye maskiner har nå to nivåer fra ca. 1-8 MB, mens firekjerneprosessoren Phenom fra AMD har 3 nivåer hurtigminne (2 MB), der hastigheten på det primære hurtigminnet er enda raskere enn hastigheten på det sekundære hurtigminnet osv.
Rasebiologi

**Rasebiologi** var en vitenskap som forsket på forskjeller mellom menneskeraser. Rasebiologiens blomstringstid var fra 1800-tallet frem til 1940-årene. I dag er det stor enighet blant biologer om at rasebiologien må betegnes som misbruk av (og ikke som en fagdisiplin innen) biologien.

Grunnen til at rasebiologisk forskning ble forlatt, er fordi det ideologiske og politiske misbruket av resultatene, som resulterte i ufattelige menneskelige lidelser.

Det vitenskapsteoretiske problemet bestod i at rasebiologer ikke satte frem testbare hypoteser, men selektivt lette etter støtte for sine antakelser &ndash; antakelser som i sin tur var basert på fordommer og politiske overbevisninger. At de funnene som ble gjort på denne måten, i neste omgang ble brukt til å rettferdiggjøre politikken, gjorde ikke saken bedre.

Rasebiologiens teoretiske fundament kan sies å ha vært sosialdarwinismen, som så dagens lys i Storbritannia i 1860-årene. Dette utløste blant annet den eugeniske forskningen som ble gjennomført i store deler av den vestlige verden i begynnelsen av 1900-tallet. Mens man i USA overveiende omtalte den som *eugenikk*, ble denne betegnet som *[[rasehygiene]]* i mange europeiske land. Det mest dramatiske eksempelet på rasebiologisk forskning var imidlertid menneskeforsøkene i Nazi-Tysklands konsentrasjonsleirer.

## Raseforskning i dag
Forskningen som i dag skjer på etniske forskjeller mellom menneskegrupper, har lite til ingenting til felles med 1800- og 1900-tallets rasebiologi, og omtales derfor heller ikke som rasebiologi. Forskningen er i hovedsak genetisk og prøver bl.a. å avdekke menneskeartens evolusjon før og etter at denne utvandret fra opphavsregionen i Afrika. Resultatene kan langt på vei sies å ha avkreftet rasebiologiens grunnantakelse:
De genetiske forskjellene mellom etniske menneskegrupper er små. I den grad humangenetikere uttaler seg om politiske konsekvenser, tar de vanligvis eksplisitt avstand fra politisk (mis)bruk av funnene.
Tvert imot har enkelte humangenetikere hevdet at det ikke fins noe vitenskapelig grunnlag for rasebegrepet.

## Se også
*Rase
*Menneskeraser
*Eugenikk, rasehygiene
Kondor (golf)

**Kondor** er et uttrykk innen golf for å slå ballen i hullet på fire slag under hullets par. Det regnes som uhyre sjelden, om ikke umulig, det kan utføres på et hull med par&nbsp;6 eller flere (som sjelden forekommer), eller på et par 5-hull, noe som også vil være hole in one.

På engelsk kalles kondor også *triple eagle* eller *double albatross*.

En kjenner til i alle fall 3 tilfeller der en spiller har oppnådd hole in one / kondor på par 5-hull.
Verfassungsschutz

**Verfassungsschutz** (*forfatningsbeskyttelse*) betegner Tysklands føderale og statlige sikkerhetstjenester for innenriks politisk overvåkning. På grunn av landets føderale struktur, består Verfassungsschutz av både et føderalt byrå (*Bundesamt für Verfassungsschutz*) og i stor grad uavhengige enkeltbyråer (kalt *Landesämter für Verfassungsschutz*) i hver enkelt delstat. 

## Oppgaver

Den viktigste oppgave som tilligger Verfassungsschutz er å overvåke organisasjoner som betraktes som en trussel mot den «frihetlig-demokratiske grunnordning». Den direkte foranledning for opprettelsen av tjenestene var den kalde krigens kommunistiske trussel.

Selv om Verfassungsschutz bruker alle typer overvåkningsteknologi og infiltrasjon, baserer den for det meste sin informasjon på publikasjoner fra organisasjonene som observeres. Informasjonen samles i årlige rapporter, kalt *Verfassungsschutzberichten*, som er tilgjengelig for allmennheten; trolig gis det også mer detaljerte og hemmelige rapporter til regjeringen.

Verfassungsschutz har ingen politimyndighet; når de får informasjon er de avhengig av politiet eller statsadvokatene for å forfølge straffbare forhold.

Det er den til enhver tid sittende regjering (føderalt, eller i den enkelte delstat) som avgjør hvilke organisasjoner som skal overvåkes. Dette fører til at partiet Die Linke overvåkes kun i delstatene hvor partiet CDU regjerer. 

Organisasjonene Verfassungsschutz overvåker faller i fire hovedgrupper:
*Venstreekstremister 
*Høyreekstremister (inkludert partiet NPD)
*Utenlandske ekstremistorganisasjoner i Tyskland (hovedsakelig muslimske ekstremister)
*Scientologi (ansett av tyske myndigheter som en autoritær, antidemokratisk kommersiell organisasjon, og ikke som en religion)

Noen av Verfassungsschutz-byråene har også andre oppgaver, som beskyttelse av regjeringsrelatert informasjon, overvåkning av utenlandske hemmelige tjenester, og av organisert kriminalitet.

## Presidenter

*1950–1954 Otto John
*1955–1972 Hubert Schrübbers
*1972–1975 Günther Nollau
*1975–1982 Richard Meier
*1983–1985 Heribert Hellenbroich
*1985–1987 Ludwig-Holger Pfahls — han forsvant i juli 1999, og ble arrestert i Paris i 2004 på grunn av anklager om korrupsjon i forbindelse med et våpensalg til Saudi-Arabia mens han var statssekretær i Forsvarsministeriet i Kohl-regjeringen på 1990-tallet. Korrupsjonsanklagen ble senere frafalt.
*1987–1991 Gerhard Boeden
*1991–1995 Eckart Werthebach
*1995–1997 Hansjörg Geiger
*1997–2000 Peter Frisch
*2000–2012 Heinz Fromm
*2012–2018  Hans-Georg Maaßen
*2018– Thomas Haldenwang

## Se også
* Tysklands politiske system

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ludwig-Holger Pfahls

**Ludwig-Holger Pfahls** (født 13. desember 1942 i Luckenwalde) er en tysk politiker (CSU). Han var president for Bundesamt für Verfassungsschutz fra 1985 til 1987, og fra 1987 til 1992 statssekretær i Forsvarsdepartementet.

## Bakgrunn, utdannelse og yrke

Han var sønn av en offiser, og er utdannet jurist med doktorgrad. Han virket som dommer ved Bayerisches Oberstes Landesgericht og som statsadvokat for næringslivssaker.

## Politisk karriere
Fra 1974 arbeidet Pfahls i det nye bayerske miljøverndepartementetet og i 1976 ble han parlamentarisk sekretær i Det bayerske statskanselli, hvor Franz-Josef Strauss oppdaget ham og gjorde ham til sin personlige sekretær da han ble statsminister i 1978. Fra 1981 var Pfahls sjef for statsministerens kontor, og i 1982 ble han sjef for den såkalte «Grundsatzabteilung» i statskanselliet.

I 1985 ble Pfahls utnevnt til president for Bundesamt für Verfassungsschutz. Forsvarsminister Manfred Wörner (CDU) kalte ham til det føderale forsvarsdepartementetet som statssekretær på forslag fra Strauss i 1987. Han var ansvarlig for rustningskontroll, anskaffelse og eksport av våpen.

På grunn av manglende innbetaling av partikontingent ble han strøket fra CSUs medlemslister i 2000.

## Korrupsjonsanklager i forbindelse med våpensalg

Det er blitt fremsatt påstander om at Pfahls skal ha tatt imot flere millioner mark i smørepenger fra våpenlobbyister. Konkret er Pfahls blitt anklaget for korrupsjon og skatteunndragelse i forbindelse med et våpensalg til Saudi-Arabia. I 1999 utstedte statsadvokaten i Augsburg en arrestordre på ham. Riksadvokaten i Bayern overprøvet denne beslutningen; noe som knapt er skjedd tidligere. I mellomtiden reiste Pfahls til Taiwan og holdt seg borte fra Tyskland i de neste fem årene. Hans spor forsvant i Taipei 6. juli 1999, og det kan synes som han har bodd i Hongkong. Den daværende statsadvokaten i Augsburg utelukket ikke at Pfahls var blitt advart på forhånd av venner i den bayerske justistjenesten.

Men den 13. juli 2004 ble han arrestert i Paris og utlevert til Tyskland 20. januar 2005. 3. august samme år ble han fritatt for skyld i korrupsjonsanklagen, etter at tidligere kansler Helmut Kohl tok på seg ansvaret for våpenhandelen med Saudi-Arabia. Pfahls ble isteden 12. august dømt for å ha skaffet seg fordeler og for skatteunndragelse til en minimal fengselsstraff på to år og tre måneder. 1. september ble han løslatt, da man tok høyde for tiden han hadde sittet i varetekt siden han ble arrestert i Frankrike.

I oktober 2005 avslørte en fjernsynskanal at Pfahls under sin langvarige flukt var blitt støttet av de franske sikkerhetstjenester Direction de la surveillance du territoire og Direction Générale de la Sécurité Extérieure, som hadde hjulpet ham å passere ubemerket forbi personkontroller på lufthavner. Motivet synes å være å unngå å røre opp i den pågående Elf-skandalen og Leuna-affæren, som han også var innviklet i, og kan også forklares med politisk og personlig vennskap mellom franske og tyske konservative.

## Referanser
Music From the Film More

***Soundtrack from the Film More***, også bare kalt ***More***, er et filmmusikk-album fra det britisk bandet Pink Floyd. Det kom ut i 1969 og er musikk til filmen *More* regissert av Barbet Schroeder. Det var det første albumet fra bandet der Syd Barrett ikke medvirket.

Albumet kom ut midt i bandets mest eksperimentelle periode og bærer preg av at bandet søkte mot forskjellige stilretninger. Det kommer tydelig frem allerede på albumets to første spor. «Cirrus Minor» er en rolig låt som innledes av fuglelyder, mens «The Nile Song» kanskje er den hardeste rockelåten Pink Floyd noen gang har spilt inn. Den perkusjon- og pianobaserte «Up The Khyber» og «A Spanish Piece» der en lespende David Gilmour nærmest hvisker sammen med sin akustiske gitar blir regnet som noe av det mest originale Pink Floyd har laget.

Bandet brukte ikke mer enn åtte dager på å spille inn albumet. I tillegg er noen av versjonene på platen annerledes enn musikken som høres i filmen. Blant annet synges det kanskje mest kjente sporet på *More*, «Cymbaline», av Roger Waters på filmversjonen mens David Gilmour er vokalist på albumversjonen. Forøvrig er *More* det eneste albumet der Gilmour er hovedvokalist på samtlige sanger bortsett fra de seks instrumentallåtene.

«Cymbaline» ble fremført på konserter rundt 1970. I tillegg var «Green is the Colour» en del av bandets uutgitte prosjekt «The Journey» som ble spilt live en rekke ganger. «More Blues» regnes som inspirasjonen til blueslåten Pink avsluttet mange konserter med fra 1970 til 1972.

Albumet havnet på 9.-plass på den britiske salgslisten, mens den bare fikk beskjedne plasseringer i USA. Synet på albumet er like sprikende som innholdet. Mens enkelte fans og kritikere mener at albumet er det mest undervurderte bandet har gitt ut, synes andre at *More* er det svakeste i Pink Floyd-katalogen.

## Sporliste
# «Cirrus Minor» (Waters) – 5:18
# «The Nile Song» (Waters) – 3:26
# «Crying Song» (Waters) – 3:33
# «Up the Khyber» (Mason/Wright) – 2:12
# «Green Is the Colour» (Waters) – 2:58
# «Cymbaline» (Waters) – 4:50
# «Party Sequence» (Waters, Wright, Gilmour, Mason)- 1:07
# «Main Theme» (Gilmour/Waters/Wright) – 5:28
# «Ibiza Bar» (Waters, Wright, Gilmour, Mason) – 3:19
# «More Blues» (Waters, Wright, Gilmour, Mason) – 2:12
# «Quicksilver» (Waters, Wright, Gilmour, Mason) – 7:13
# «A Spanish Piece» (Gilmour) – 1:05
# «Dramatic Theme» (Waters, Wright, Gilmour, Mason) – 2:15

## Personell
* David Gilmour – vokal, gitarer
* Nick Mason – trommer, perkusjon, lydeffekter
* Roger Waters – bass, perkusjon, lydeffekter, kor
* Richard Wright – keyboard, kor
### Studiopersonell
* Brian Humphries – Lydtekniker

## Eksterne lenker
*
Roland Utbult

**Roland David Utbult** (født 1951) er en svensk kristen sanger, forfatter og riksdagsmann. Ved Riksdagsvalget i 2010 ble han valgt inn som representant for Kristdemokraterna, som er søsterpartiet til Kristelig Folkeparti i Norge. (2005–2009 var han medlem i Folkpartiet.) Fra 2020 ble han kultur- og idrettspolitisk talsmann for Kristdemokraterna.

## Biografi
Som musiker har Roland Utbult blant annet samarbeidet med Oslo Gospel Choir, Tomas Ledin, Andraé Crouch, Per-Erik Hallin, Triple & Touch, Gladys del Pilar, Janne Schaffer, Bandmaskinen, Egil Svartdahl, og Sveriges Radios symfoniorkester. Utbult har medvirket i TV-serien *[[Minns du sången]]* og hans sanger «*Om Sommaren*» og «*Längtan till havet*» lå begge fem uker på Svensktoppen henholdsvis somrene 1998 og 2003.

Utbult har før sin tid som heltidspolitiker arbeidet på «Göteborgs räddningsmission» med arbeid blant hjemløse, samt på Erikshjälpen. Sammen med avisen *[[Dagen (svensk avis)|Dagen]]* har han stiftet *Utbult-stipendiet*, som årlig deles ut til en musiker som forløpig ikke har fått sitt gjennombrudd.

Etter å ha vært bosatt mange år i Uddevalla flyttet han tilbake til Öckerö i 2017.

## Diskografi
### Studioalbum
* 1975: *Roland Utbult* &ndash; LP/MC (Nyutgave på CD 1995)
* 1977: *Solklart* &ndash; LP/MC (Nyutgave på CD 1995)
* 1979: *Du är musiken* &ndash; LP/MC 
* 1981: *En stor glädje* (med Anders Andersson, Charlotte Höglund, Tina Lundberg og Sacré Choeur) (LP)
* 1982: *På din sida* &ndash; LP/MC (Nyutgave på CD 1993)
* 1984: *Till vår Gud* &ndash; LP/MC (Nyutgave på CD 1993)
* 1984: *Fylt av liv* (med Elisabeth Ødegård, Roland Utbult og Kjell Fjalsett) (LP) 
* 1986: *Ansikte mot Gud* &ndash; LP/MC (Nyutgave på CD 1997)
* 1988: *Den första kärleken* &ndash; LP/CD/MC  
* 1993: *Längtan* &ndash; CD/MC  
* 1994: *Sjung sjung Halleluja* &ndash; CD/MC  
* 1995: *Stilla natt, heliga natt* &ndash; CD/MC Julealbum
* 1996: *Se dig om* &ndash; CD/MC  
* 2003: *Små nycklar* &ndash; CD
* 2005: *PsalmFestival* CD
* 2009: *Roland Utbults bästa*
* 2014: *Mix* (minialbum, CD)
* 2020: *I Jesu armar* sammen med Evelina Gard (Spotify)
* 2020: *Längs Vägen* (CD)

### Singler
* 1972: «True Gospel Creation»
* 1978: «Sten Tuff» / «Kom och Se»
* 2003: «Längtan till havet»
* 2003: «Ett land att leva i» / «Du»
* 2006: «Så skimrande var aldrig havet» / «Längtan till havet» / «Ett land att leva i»
* 2010: «Stockholm» / «O, hur saligt att få vandra» / «Omkring tiggaren från Luossa»

### Samlingsalbum
* 1982: *Kom och se* (LP)
* 1991: *En sång inom Mig!* (CD)
* 1995: *Roland Utbult / Solklart* (CD)
* 1998: *Milstolpar 1* (3xCD)
* 2003: *Milstolpar 2* (3xCD)
* 2016: *Milstolpar 1 & 2* (6xCD)

## Bibliografi
* 1985: *Jim*
* 1994: *Horisont* 
* 2000: *Milstolpar* &ndash; notebok (alle 50 sangene fra CD-boksen med samme navn)
* 2009: *Milstolpar 2* &ndash; notebok (alle 50 sangene fra CD-boxen med samme navn)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*(no) Portrettintervju i magasinet Krigsropet
Svein Mathisen

**Svein «Matta» Mathisen** (1952–2011) var en norsk fotballspiller, journalist, fotballeder og ekspertkommentator på TV. 

Bortsett fra et kort proffopphold i den skotske klubben Hibernian FC spilte «Matta» hele sin karriere i  i Kristiansand. Han ble norsk seriemester i  og  og spilte 25 kamper (to mål, mot  i 1979 og mot  i 1980) for det norske . Han mottok Norges Fotballforbunds gullklokke etter kampen mot  26. september 1984, en kamp som også ble hans siste landskamp.

«Matta» ble benyttet som offensiv midtbanespiller eller ren spiss. Han var en kreativ spiller som ble en stor publikumsfavoritt i Kristiansand. Til sammen spilte «Matta» 327 seriekamper i øverste divisjon og scoret 106 mål. Begge deler er klubbrekord. Da han la opp i 1989, hadde han rekorden for antall spilte kamper i den norske eliteserien. Denne rekorden har senere blitt slått av en rekke spillere ettersom antallet kamper per sesong har økt. Han er pr. 30.05.2023 rangert som nummer 19 av spillere med flest kamper i Eliteserien. Hans 106 seriemål utgjorde 19% av alle Starts mål (563) i eliteserien fra 1969 til 89. 

Han ble kåret til Årets spiller av VG i 1978. I 1998 ble han utnevnt til æresmedlem av Start.

Etter karriereslutt ble «Matta» mediemann på fulltid. Han var først journalist i Fædrelandsvennen, før han ble sportsredaktør i samme avis. Deretter gikk veien til NRK Radiosporten, før han meldte overgang til TV 2 som ekspertkommentator, en stilling han hadde i over 10 år. I 2007 vendte han tilbake til  som sports- og mediedirektør, senere betegnet sportssjef. 

Mathisen døde i januar 2011 av kreft, en diagnose han fikk sommeren 2010. Han var sønn av Alf Mathisen og far til Start-spiller Jesper Mathisen.

I november 2011 kom boka om Svein Mathisen. Mathisen begynte selv å skrive før han ble syk, mens sønnen Jesper fullførte prosjektet.

## Landskamper

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Svein Mathisen er død NRK Sørlandet 27. januar 2011
* Svein Mathisen 1952-2011 www.ikstart.no - Minneord fra kolleger
Bård Borgersen

**Bård Borgersen** (født 20. mai 1972) er en norsk tidligere fotballspiller fra bydelen Vågsbygd i Kristiansand. Han var en stor og sterk midtstopper, som spilte ti kamper for . I landslagssammenheng huskes Borgersen kanskje best fra sin debut i en VM-kvalifiseringskamp mot  i 2001 hvor han scoret to mål. 

På klubbnivå spilte Borgersen sist for . Han la opp etter 2011-sesongen, men fortsatte i klubbens støtteapparat med ansvar for talentsatsing i tillegg til å være trener for klubbens andrelag.
I september  ble han ansatt som midlertidig trener for A-laget da Mons Ivar Mjelde ble løst fra kontrakten.

Det var også i Start at han begynte sin karriere på toppnivå, men i sin første periode i klubben fikk han lite spilletid og dro til  og videre til . Det var i sistnevnte klubb at han skapte seg et navn i norsk toppfotball, og han var blant annet med på å vinne cupen i 2000 som Odd-spiller.

I 2002 dro Borgersen til den danske klubben , som han representerte i fire sesonger (to hele og to halve sesonger) før han returnerte til  foran 2005-sesongen. I sin comebacksesong for moderklubben var han med på å vinne sølv i Eliteserien og mottok Kniksenprisen som årets forsvarsspiller.

Borgersen har skrevet boken *Bli en bedre fotballspiller* (ISBN 9788272861680), som ble utgitt på Akilles i 2006.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Are Tronseth

**Are Tronseth** (født 3. september 1981) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller.

Han har spilt for Remyra, Stjørdals/Blink, Rosenborg, Ham-Kam, Hønefoss, Fredrikstad, Sarpsborg Sparta, FK Haugesund og Ranheim. Han har spilt åtte landskamper for U21-landslaget. Tronseth spilte midtstopper, men har også blitt brukt på midtbanen samt som spiss.

## Spillerkarriere
Han startet sin karriere i Remyra og Stjørdals/Blink, og ble tatt opp i A-stallen til Rosenborg sommeren 2000 etter salget av Bjørn Otto Bragstad til Derby County FC. Der fikk han sin første A-lagskamp i mai 2001 mot Bossekop i første runde av cupen, hvor han også skåret. Han ble senere omskolert til spiss og gjorde et positivt inntrykk for Rosenborgs andrelag. 

Tronseth ble hentet til Hamarkameratene foran 2003-sesongen av trener Ståle Solbakken på utleie fra Rosenborg. Her spilte Tronseth midtstopper, og var et vesentlig bidrag til at Hamarkameratene i 2003 rykket opp til Tippeligaen. Senere samme år ble overgangen gjort permanent og Tronseth fikk fast kontrakt, samtidig som han også fikk totalt åtte U21–landskamper for Norge. Han debuterte for U21–landslaget under en turnering i Qatar mot Brasil i januar 2003.

Foran 2005-sesongen ble han likevel leid ut til Hønefoss, og foran 2006-sesongen meldte han overgang til Fredrikstad. Tronseth spilte deretter i Sarpsborg Sparta, før han i september 2008 signerte en treårskontrakt med FK Haugesund.

Fra 2012 til 2016 spilte han for Ranheim.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* RBKweb.no – Are Tronseths spillerbiografi
* HamKam.no – Tronseths spillerprofil hos Hamarkameratene
Wrightegaarden

**Wrightegaarden** er en bygning som ligger i Langesund og er fra tidlig på 1800-tallet. Den har tidligere vært posthus. Bygningen er i tre og har tak av glassert tegl. Bygget er oppført av Just Wright og Bolette Cudrio mellom 1800 og 1810. Bygget blei freda i 1923. I 1991 og i 1994 blei bygningen ramma av brann, og har etter dette blitt restaurert.

Bygningen fungerer som konsertscene og kulturhus for Langesund. Mange kjente artister har opptrådt på Wrightegaarden, blant annet Bob Dylan, Elton John, A-ha, B.B. King, Kent, Postgirobygget, DumDum Boys og Raga rockers.

## Eksterne lenker
*  Hjemmeside
* 
*
Tollnes Ballklubb

**Tollnes Ballklubb** (stiftet 27. september 1932) er et fotballag fra Skien. supporterklubben heter Tollnestigrene. Klubben er kjent for blant annet sitt kunstgressanlegg

I 2002 var Tollnes for første og så langt eneste gang i 1. divisjon. Etter sesongen 2006 rykket laget ned til 3. divisjon.

## Tabell

## Kjente spillere som har spilt for Tollnes
* Herolind Shala
* Edwin van Ankeren
* Kim Engen
* Sami Mahlio
*Jonas Waksvik 
* Morten Romsdalen
* Einar Rossbach
* Kai Risholt
* Mathias Fredriksen

## Eksterne lenker
* 
* Tollnes Stadion - Nordic Stadiums
Steinar Pedersen (fotballspiller)

**Steinar Pedersen** (født 1975) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er sportslig leder for Vålerenga Fotball Damer.

Han er fra bydelen Hellemyr i Kristiansand

## Spillerkarriere
Pedersen begynte sin karriere i , og har også vært innom , ,  og .

I 1997 ble han den første nordmann som vant Champions League da han spilte for Borussia Dortmund. Dette til tross for at han fikk lite spilletid i den tyske klubben, og ikke var på banen i finalen.  

I sine yngre dager spilte Pedersen en rekke kamper for det norske U21-landslaget. Han har spilt én kamp for . 

## Trenerkarriere
Før 2014-sesongen ble han ansatt som trener i Jerv, som nettopp hadde rykket opp til 2. divisjon. I sin første sesong ledet han laget til nok et opprykk. I 2015 tok han laget til en 5. plass i 1. divisjon og kvalifisering til Eliteserien. I kvalifiseringen til Eliteserien møtte de Start. Kvalifiseringen endte med tap 2-4 og Jerv ble værende i 1. divisjon i 2016.

Før 2016-sesongen tok han over som hovedtrener i nettopp Idrettsklubben Start. I Pedersens første sesong rykket de ned fra Eliteserien. Året etter var de med i toppen av 1. divisjon, og laget lå på andreplass da Pedersen i september 2017 fikk sparken. Pedersen var kritisk til den sportslige ledelsen og uenig i begrunnelsen til at han fikk sparken da laget lå på opprykksplass med fem kamper igjen av sesongen.

2. august 2018 tok Pedersen over som ny hovedtrener for Arendal Fotball. I september 2020 ble det kjent at han var enig med klubben om at han fratrådte som hovedtrener med umiddelbar virkning.

25. november 2020 ble han hovedtrener i dameklubben Amazon Grimstad FK, med en kontrakt over tre år.

31. januar 2022 ble det kjent at han hadde signert en kontrakt på to år som assistenttrener for Vålerenga Fotball Damer. Før 2023-sesongen gikk han over i rollen som sportslig leder i klubben. 

## Familie
Hans far Erik Ruthford Pedersen har både spilt og vært trener i , mens broren Kjetil Ruthford Pedersen har spilt for Start og en rekke andre klubber, samt trent . Pedersen er svoger av Marius Johnsen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Trond Pedersen

**Trond Pedersen** (født 1951) er en norsk tidligere fotballspiller. Han var i mange år høyreback på  og det norske . 

Pedersen spilte 41 kamper med flagget på brystet, og var blant annet med på den sensasjonelle seieren over  i 1981. Han mottok Norges Fotballforbunds gullklokke etter kampen mot  9. mai 1979.

På klubbnivå ble Pedersen seriemester med Start i  og . Han spilte 269 kamper i eliteserien mellom  og . Dette tallet var norsk rekord inntil det ble slått av hans tidligere lagkamerat Svein Mathisen noen år senere. I dag ligger Pedersen på 18.-plass på denne adelskalenderen.

Pedersen var hovedtrener for  i sesongene  og . Han har senere vært trener for  og .

I 1998 ble han utnevnt til æresmedlem av .

## Landskamper

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Insidens

**Insidensen** av en sykdom er definert som antall «nye» tilfeller av en sykdom i en populasjon i en definert periode.  Dette tallet er anvendelig for epidemiologer, fordi det angir risikoen for en sykdom.

* Insidensraten er definert som insidens delt på summen av risikoperioder/situasjoner for det enkelte individ.
* Insidens per 1000 defineres slik:


\frac{
  \mbox{Antall nye tilfeller av en sykdom i en spesifisert periode} \times 1000}
  {\mbox{Antall personer i faresonen for å utvikle denne sykdom i denne perioden}}


Denne brøken som inneholder antall individer med risiko for sykdom i nevneren er den vanligste måte å uttrykke insidens selv om det kan være store tall som 100&nbsp;000 i nevneren.

Insidens og insidensrate bør ikke forveksles med prevalens som defineres som antall individer som til enhver tid / på et tidspunkt har en sykdom i en definert befolkning. Denne verdien sier ingenting om risikoen for å få tilstanden. 

For eksempel en langvarig sykdom med stor spredning i samfunnet i 2002 vil få høy prevalens i 2003 på grunn av langvarig forløp, men den kan ha lav insidensrate i 2003. Men en sykdom som smitter lett og har kortvarig sykdomsforløp vil ha lav prevalens og høy insidens.

Insidens kan også uttrykkes som absolutt risiko.

## Se også
* Prevalens
Haugaland Arbeiderblad

***Haugaland Arbeiderblad*** var en avis i Haugesund, startet i 1907 under navnet *Arbeiderbladet* som organ for Arbeiderpartiet. Fram til andre verdenskrig var avisen igjennom en rekke navneskifter. I 1910 til *Haugesunds Folkeblad*, i 1926 til *Haugesunds Arbeiderblad*, i 1931 til *Haugarland Arbeiderblad* og i 1939 til *Haugaland Arbeiderblad*.

Avisens lederartikkel kritiserte Vidkun Quisling i juni 1940, og Haugesunds pressesensur spurte general Tittel i Bergen om det skulle reageres overfor avisen. Tittel svarte at han ikke syntes man skulle dempe «*den slags avvikende meningsytringer, som Tyskland riktignok tok til etterretning, men ikke lot seg influere av*». Avisen ble likevel stanset av de tyske okkupantene 15. februar 1941.

I perioden 8. mai til 30. august 1945 kom avisen ut sammen med de øvrige Haugesundsavisene, *[[Haugesunds Avis]]* (V) og *[[Haugesunds Dagblad]]* (H), som fellesavisen *[[Haugesunds-Pressen]]*.

*Haugaland Arbeiderblad* fortsatte som dagsavis fram til avisen ble lagt ned som egen tittel i 1955. Abonnentene ble overtatt av Stavanger-avisen *[[Rogalands Avis]]* som samtidig byttet navn fra *[[1ste Mai]]*. Den var ved nedleggelsen byens minste avis.

## Referanser


## Eksterne lenker
* ''Haugaland Arbeiderblad, online
Hein Vergeer

**Henricus Coenradus Nicolaas «Hein» Vergeer** (født 2. mai 1961 i Reeuwijk) er en nederlandsk tidligere skøyteløper. Han vant allround-VM to år på rad, i 1985 på Hamar, og i 1986 i Inzell. De samme årene ble han også europamester.

I 1985 ble han tildelt Oscarstatuetten.

## Personlige rekorder

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Blekk

**Blekk** er en flytende væske som er sort eller mørk i farge og brukes til å skrive, tegne, eller trykke med. Ved å dyppe en pensel eller en penn i en liten flaske med blekk, blekkhus, kan man påføre blekket på et skriveunderlag som papir. Blekk kan også bli brukt i fast form, og denne typen blekk blir benyttet i trykkerier og den litografiske presse. Vanligvis er blekk svart, men i våre dager kan man få det i ulike farger. Etymologisk kommer det norske ordet blekk fra et angelsaksisk ord og tilsvarer det engelske ordet *black*.

## Blekkets historie

### Karbonblekk

Blekk har lang historie, blant annet fra Kina og Egypt. Blekk bestod opprinnelig av sot (*engelsk «carbon black», norsk «karbonblekk»*) eller farger fra mineraler, planter og dyr, utrørt i vann, vin eller eddik som bindemiddel. Oppfinnelsen av å fremstille karbonblekk er blitt tilegnet kineseren Tien Chen (ca. 2697-2657 f.Kr.). 

Karbonblekket ble laget av lampesot og gummi arabicum (*«Arabias tårer»*) tynnet ut med et løsemiddel (som for eksempel vann). Karbonet ga farge til væsken. Gummien holdt karbonet flytende og virket som bindemiddel på skriveunderlaget. Grekerne kalte karbonblekket for *atéramnon*, romerne *atramentum*, som betyr sort. Som konserveringsmiddel ble det tilsatt moskusolje eller kamfer.

### Jerngallus

Rundt 1100 e.Kr. ble det oppdaget at blekk kunne fremstilles ved en løsing av jernsulfat i ekstrakt av eikegalleple. Reaksjonen mellom jernsaltet og garvestoffene i et ekstrakt fører til utfelling av svarte, mikroskopiske partikler. Grekerne kalte det *énkauston* etter verbet *enkaiein* som betyr ‘å brenne inn’. Romerne betegnet jerngallusblekket *incaustum*. Ordet lever videre i det gammelfranske ordet *enque* og det engelske *ink*.

Jerngallusblekk var standard i skrive- og tegneblekk i Europa fra 1100-tallet og til 1800-tallet, men holdt seg også langt inn i på 1900-tallet. En offisiell spesifikasjon for bruk av jerngallusblekk på offentlige dokumenter var i bruk i USA på 1940-tallet og i Tyskland helt frem til 1974.

### Moderne blekk

Siden 1860 er blekk hovedsakelig blitt fremstilt av syntetiske fargestoffer løst i vann, der tilsetning av salter av jern eller andre metaller kan gjøre skriften mer holdbar. 

Kulepenn- eller tørrblekk bestod opprinnelig av forbindelser mellom fargestoffer (basiske anilinfarger) og fettsyrer, men denne blekktypen hadde lang tørketid og dårlig lysfasthet, og senere er kulepennblekket videreutviklet til pastaer av lysfaste, organiske fargestoffer løst i blant annet glykoler og aromatiske alkoholer; til sammen opptil ti komponenter.

I våre dager brukes blekk mye i datastyrte skrivere eller printere.

## Eksterne lenker
* 
* Blekk ; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Henk van der Grift

**Hendrik «Henk» van der Grift** (født 1935) er en nederlandsk tidligere skøyteløper.

Karrierens store høydepunkt var sammenlagtseieren i allround-VM 1961 i Göteborg. På 500 meter kom han på andreplass bak sprinteren Jevgenij Grisjin. Han tapte noen sekunder på 5000 meter, men gikk til topps på søndagens 1500 meter. På den avsluttende 10&nbsp;000-meteren tapte han ikke flere sekunder enn at han gikk til topps sammenlagt, foran russeren Viktor Kositsjkin og nederlenderen Rudie Liebrechts. 

Van der Grift ble dermed Nederlands første verdensmester på 56 år; den forrige gullvinneren var Coen de Koning helt tilbake i 1905. For sin prestasjon ble Van der Grift tildelt Oscarstatuetten i 1961. Han ble også æresmedlem i Fagernes Idrettslag samme år.

## Personlige rekorder

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Fredrik Klock

**Fredrik Linge Klock** (født 1981) er en norsk fotballspiller som spilte for Hødd, SK Brann og AaFK.  

Som guttespiller kom han til Aalesund, og fikk tidlig sjansen til å trene med A-laget. Han fikk sin debut da han spilte mot Lillestrøm i 2003. 

Sommeren 2004 gikk han til Brann og fikk sin Brann-debut i februar 2005. 7. februar 2006 forlot Klock Brann til fordel for 1.-divisjonsklubben Hødd, hvor han spilte til han avsluttet karrieren som norsk cupmester i 2012.

## Referanser


## Eksterne lenker
*