Quisling

**Quisling**, også skrevet *Qvisling*, *Quislin*, *Qvislin* og *Quislinus*, er en norsk telemarksslekt som kan føres tilbake til den danske presten Laurits Ibsøn Quislinus (også skrevet *Lars Ibsen Qvislin*, 1634–1700), som kom til Christiania som slottsprest  i 1665. Navnet er en latinisering av Kvislemark som ligger sør på Sjælland i Danmark. Leddet «kvisle» i ordet kvislemark skal henge sammen med «todelt (elv)» eller «elvedele» og er i slekt med ordet «kvist». Den mest kjente navnebæreren er Vidkun Quisling, «fører» for det nasjonalistiske partiet Nasjonal Samling (NS) og dødsdømt som landssviker etter å ha samarbeidet med den tyske okkupasjonsmakten i Norge under andre verdenskrig. Medlemmer av slekten lever i dag i USA, særlig i Wisconsin der flere av dem er leger.

## Medlemmer av slekten

Slekten er særlig knyttet til Fyresdal i Telemark. Slektsmedlemmene har ofte vært prester, offiserer, leger og gårdbrukere. Blant disse er: 

*Jon Lauritz Qvisling (1844–1930), prost og forfatter, faren til Vidkun Quisling
*Nils Andreas Quisling (1854–1934), lege, gynekolog og folkemedisinhistoriker, broren til Jon Lauritz Qvisling 
*Vidkun Quisling (1887–1945), leder for Nasjonal Samling (NS) og den tyskvennlige regjeringa i Norge under krigen.
*Maria Quisling (1900–1980), gift med Vidkun Quisling

Vidkun Quisling hadde tre søsken, Jørgen Quisling (1888–1954), Esther (1893–1914) og Arne (1898–1991). Av disse ble Jørgen lege, men hadde alvorlige psykiske problemer i den senere delen av sitt liv, Esther døde ung (1914), mens Arne utdannet seg til sivilingeniør, utvandret til USA i 1923, giftet seg og fikk en datter. En annen gren av slekten, der mange har valgt lege-yrket, fører navnet videre i USA. Den nedstammer fra en lege Andreas Quisling, som utvandret dit i slutten av 1800-tallet. Han skal ha vært onkel til Vidkun Quisling, men åpenbart ikke identisk med Nils Andreas Quisling, som er nevnt ovenfor.

I Wisconsin er familien særlig kjent som leger. Quisling Medical Clinic i Madison, Wisconsin eksisterte fra 1931 til 1998. I 2000 åpnet Quisling Terrace Apartments i den tidligere klinikkbygningen.


File:Familien Quisling ca. 1915..jpg|Vidkun Quisling (1887–1945) med foreldre og brødre omkring 1915. Fra venstre prost Jon Lauritz Qvisling (1844–1930, Quisling skrevet med «v») og moren Anna (1861–1941), lengst til høyre lillebroren Arne (1898–1991) og bakerst broren Jørgen (1888–1954). Søsteren Esther (født 1893) døde av tuberkulose i 1914.  Vidkun ble leder for det norske nazistpartiet Nasjonal Samling (NS) fra 1933 og under den tyske okkupasjonen av Norge under andre verdenskrig 1940–1945.

File:QUISLING family Sole Nesodden Norway 1924 1 Rasmus 2 Margrethe 3 Jørgen 4 Viveke 5 Signe 6 child 7 Vidkun 8 Alexandra Voronin 9 Ingerid 10 Sverre Edin 11 Maria 12 Hildur 13 Nils Nasjonalbiblioteket URN NBN no-nb digifoto 20220627 00017.jpg|Vidkun Quisling(stående som nummer fem fra venstre) i 1924, med konene Alexandra (nummer seks) og Maria (nummer ni), onkel Rasmus, tidligere major (nummer én), broren og legen Jørgen (nummer tre) og onkel Nils Quisling (til høyre), farens ti år yngre bror som var fødselslege.


## Quisling som skjellsord

Bruken av Vidkun Quislings etternavn som negativt ladet betegnelse begynte før annen verdenskrig. Den første gangen skal være da Arbeiderparti-politikeren Oscar Torp i et avisintervju 2. januar 1933 brukte navnet som en generell betegnelse for Quislings politiske tilhengere. På dette tidspunktet var Quisling i ferd med å etablere sitt norske naziparti nasjonal Samling (NS) etter mønster av det tyske NSDAP. Siden ble begrepet blant annet brukt av Aksel Sandemose i en avisartikkel i *Dagbladet* i 1934, og av avisen *[[Vestfold Arbeiderblad]]* i 1936.

Etter det tyske angrepet på Norge i april 1940, forsøkte Quisling å overta regjeringsmakten mot tyskernes vilje, men inngikk gradvis i et samarbeid med okkupasjonsmyndighetene. Under krigen ble derfor «quisling» forsterket som skjellsord. Navnet ble heretter synonymt med «landssviker», «forræder» og «kollaboratør» på flere språk, og særlig brukt om personer som samarbeider med en fiende eller okkupasjonsmakt, for eksempel i en marionetteregjering.

Den britiske avisen *[[The Times]]* brukte Quisling i betydningen «landsforræder» første gang 15. april 1940, i lederartikkelen *Quislings everywhere* skrevet av Sven Åhman, London-avisas korrespondent i Stockholm. Avisa fikk følge av *[[Daily Mail]]* fire dager senere. *The Times* påpekte at lyden av etternavnet passet perfekt til betydningen og listet opp engelske ord med nedsettende betydning som minner om det. Via det statlige radioselskapet British Broadcasting Corporation (BBC) ble uttrykket siden spredt utover verden. 

Winston Churchill brukte uttrykket *filthy Quislings* i en tale han holdt for den amerikanske kongressen 27. desember 1941.

29. januar 1944 hadde *[[Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning]]* en karikaturtegning av Quisling på trykk, utført av den norske avistegneren Ragnvald Blix. Tegningen, som senere er blitt klassisk, viser Quisling på vei til audiens hos Hitler. Quisling strekker ut armen til nazihilsen og sier: «Jeg er Quisling», hvorpå vaktsoldaten svarer: «Og navnet?». Tegningen bidro etter krigen til å forsterke begrepet quisling som ensbetydende med forræder.

Ordet «quisling» ble under krigen også brukt nedsettende om folk som var medlemmer av Nasjonal Samling (NS), eller som på annet vis samarbeidet med okkupasjonsmakten. I  1940&ndash;41 prøvde myndighetene å vende den negative betydningen av ordet, og «quisling» ble forsøkt brukt som en hedersbetegnelse av NS selv. Blant annet brukte forsyningsminister Albert Viljam Hagelin begrepet under en tale i Colosseum kino i Oslo i mars 1941: «Ja, jeg er en quisling, og jeg er stolt over å være en quisling!». Forsøket mislyktes.

En «quisling» kunne på folkemunne dessuten bety en tokroneseddel. Det ble spøkefullt sagt at det gikk to uslinger på en quisling. En «usling» var da en enkroneseddel.

Som et motsvar til dette og andre kritiske kallenavn, forsøkte NS i 1941 å etablere «jøssing» som skjellsord for engelskvennlige antinazister i Norge. Betegnelsen var dannet etter navnet på Jøssingfjorden dit britiske styrker like før okkupasjonen hadde jagd Altmark, et tysk krigsskip med britiske krigsfanger, uten protester fra det nøytrale Norge. «Jøssing» ble imidlertid snart overtatt som en hedersbetegnelse blant «gode nordmenn».


File:Quisling stamp.jpg|Antinazistisk brevmerke fra krigen med Arne Taraldsens karikatur av Quisling i renneløkke. «30 stk sølv» henviser til pengene Judas fikk for å forråde Jesus, «Vanære og forakt har Quislings færd ham bragt» er en satirisk omskrivning av Bjørnsons «Vår ære og vår makt». 

File:Worn Tools Are 'quislings' (verso) (cropped).jpg|*Worn tools are "quislings" – Turn'em in!* («Slitt verktøy er «quislinger»/forræderiske – lever dem inn/angi dem!»), britisk kampanjeplakat fra *Royal Society For Prevention of Accidents* beregnet på innenlands krigsindustri. Motivet viser dårlig verktøy dekorert med tyske jernkors på geledd foran skyggen av en tysk soldat som gjør hitlerhilsen.

File:William Heath Robinson Inventions - Page 097.png|*Catching a Quisling* («å fange en landsforræder»), vitsetegning av den engelske illustratøren William Heath Robinson (1872–1944). Tegningen viser britiske soldater som røyker ut og fanger en nazi-sympatisør, mens de redder flyktende sivilister.


## Se også
* Vidkun Quisling
* Jøssing, NS' skjellsord for engelskvennlig og antinazistisk nordmann

## Referanser




## Eksterne lenker
*