open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
AGM-114 Hellfire

**AGM-114 Hellfire** er et amerikansk luft-til-bakke-missil, utviklet for å brukes mot stridsvogner. Opprinnelig var det laserstyrt og med hulladningsstridshode, men senere varianter hadde både andre typer søkere og andre stridshoder. Det fyres heller ikke bare fra fly lenger.

I Norge er Hellfire i bruk av Kystjegerkommandoen. Opprinnelig var denne bruken tenkt som et mobilt tillegg til de største kystfortene, og erstatter for de mindre kystfortene som ble nedlagt. Etter hvert ble konseptet utvidet og overtok flere av rollene til Kystartilleriet, før kystfortene og Kystartilleriet ble endelig nedlagt i 1999. Kystjegerkommandoen og de lette missilbatteriene med Hellfire blir fraktet med Stridsbåt 90N.

Rakettdrivstoffet som benyttes er butantrioltrinitrat.

## Plattformer
### Bemannede helikoptre
*AH-1W SuperCobra
*AH-1Z Viper
*AH-64 Apache
*Agusta A129 Mangusta
*Eurocopter Tiger
*SH-60 / MH-60R / MH-60S Seahawk
*OH-58D Kiowa Warrior
*RAH-66 Comanche
*AH-6 Little Bird
*UH-60 Blackhawk
*Westland WAH-64 Apache

### Båter
*Stridsbåt 90

### Fly
*AC-208 Combat Caravan
*Lockheed Martin KC-130 Harvest HAWK
*A-29 Super Tucano
* Air Tractor AT-802U

### Ubemannede fly
*MQ-1B Predator
*MQ-9 Reaper
*Predator C
*MQ-1C Grey Eagle

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Försvarets radioanstalt

**Försvarets radioanstalt** (**FRA**) er en svensk sivil etat under Forsvarsdepartementet som bedriver signalspaning (spaning etter radiosendninger og andre signaler som kan fanges opp i luften) på oppdrag fra regjeringen, forsvaret, Totalförsvarets forskningsinstitut, Försvarets materielverk og andre myndigheter. Formålet er å støtte svensk utenriks-, sikkerhets- og forsvarspolitikk.

På forespørsel gir FRA også støtte til informasjonssikkerhetsarbeidet hos andre myndigheter og statlige selskaper.

Etaten har rundt 800 ansatte. Hovedkvarteret ligger i Lovön, femten kilometer vest for Stockholm sentrum.

Försvarets radioanstalt blir ledet av en generaldirektør og har ikke noe styre.

## FRA-loven
FRA-loven omhandler etterretningsvirksomhet med innhenting,
bearbeidelse, analyser samt rapporter om signaler fra elektronisk kontakt ut og inn av Sverige.

Til tross for voldsomme protester vedtok Sveriges riksdag «signalspaningsloven» 18. juni 2008 med 132 mot 128 stemmer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kronikk i avisen ''Dagens Nyheter'' om FRA fra dens tidligere sjef Anders Wik (svensk)
Ung Symfoni

**Ung Symfoni** ble grunnlagt 1997 og er et symfoniorkester for ungdom i alderen 14 til 25 år.

Orkesteret har samling en helg i måneden. Orkesteret øver hovedsakelig i Bergen og hovedtyngden av musikerne kommer fra Hordaland. Orkesteret har helt siden starten blitt dirigert av Kjell Seim.

Orkesteret samler unge musikere fra skoleorkestre, korps, musikkskoler, videregående skoler og konservatorier. Ung Symfoni er medlem av De Unges Orkesterforbund (UNOF) og drives av De Unges Orkesterforbund Hordaland.

## Eksterne lenker
* De Unges Orkesterforbund Hordaland
Claymore

**Claymore** kan bety:

* Operasjon Claymore fra andre verdenskrig, også kalt Svolværraidet.
* Slang for sektormine.
* En bestemt type skotsk sverd
* Claymore, japansk Anime og Manga-serie.
Waltheof II av Northumbria

**Waltheof, jarl av Northumbria** (født c. 1050, død 31. mai 1076 på St. Giles's Hill i Winchester) var den siste av anglosaksiske jarlene som forble i England et tiår etter normannernes erobring.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Waltheof var sønn av jarl Siward av Northumbria, og ble, selv om han antagelig var utdannet for et geistlig liv, jarl av Huntingdon og jarl av Northumberland omkring år 1065.

### Etter 1066
Etter slaget ved Hastings var han nødt til å underkaste seg Vilhelm Erobreren, men da et spontant opprør brøt ut i nord, samtidig som anglosakseren Edgar Ætheling krevde den engelske tronen med skotsk støtte angrep og erobret byen York deltok også Waltheof i opprøret. Med den brutalitet som var karakteristisk for Vilhelm ble opprøret knust, og deretter herjet, brente og massakrerte han befolkningen. Det fikk Waltheof til igjen underkaste seg Vilhelm i 1070. Deretter, for å gjenopprette sitt jarldømme giftet han seg strategisk med Vilhelms niese, Judith, og ble belønnet med jarldømmet Northampton to år senere.

I dommedagsboken (Domesday Book), som ble beordret av Vilhelm Erobreren og ble endelig fullført i 1086, blir Waltheof nevnt som «Walleff»; *«I Hallam [‘Halun’], et gods med dets 16 landsbyer, der er 29 ‘carucater’ [~14 km²] å skattlegge og der jarl Walleff har en ‘aula’ [hall]. Der kan ha vært omtrent 20 ploger [målenhet]. Dette land holder Roger de Busli for hertuginne Judith.»* (Hallam eller Hallamshire er nå en del av byen Sheffield i South Yorkshire)

Waltheof ble gift i 1070 med Judith av Lens, datter av Lambert II, hertug av Lens og Adelaide eller Adeliza, hertuginne av Aumale. De fikk tre barn, alle døtre, den eldste, Maud eller Matilda, brakte jarldømmet til sin andre ektemann, kong David I av Skottland. En av Waltheofs barnebarn var Waltheof (d. 1159), abbed av Melrose i Skottland. Hans jarldømme av Northampton, derimot, døde med ham og han forble den siste som holdt angelsaksisk tittel inntil jarlen av Wessex bortimot et tusen år senere.

I 1075 deltok Waltheof i sammensvergelse mot normannerkongen som ble satt organisert av jarlene i Norfolk og Hereford, men han angret snart og tilsto for erkebiskop Lanfranc, og deretter overga han seg til Vilhelms nåde i Normandie. Da han kom tilbake til England sammen med kongen ble han arrestert, og etter at han var blitt brakt fram for kongens domstol to ganger ble han dømt til døden.

Den 31. mai 1076 ble han halshugget på St. Giles's Hill, i nærheten av Winchester.

### Ettermæle
Waltheof er blitt beskrevet som veik og lite til å stole på, men som sin far en mann av stor fysisk styrke. Han var også from og opptatt av veldedighet og av den engelske befolkningen ble han betraktet som en martyr, og det ble således sagt at mirakler skjedde ved hans gravsted i Crowland.

## Referanser
Hamnvik

**Hamnvik** (med tettstedsnavnet **Ibestad**) er et tettsted og administrasjonssenteret i Ibestad kommune i Troms. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger på Rolla (Rolløya), som er en av de to øyene kommunen består av. Den andre er Andørja.

## Stedet

I Hamnvik finnes servicefunksjoner og administrative funksjoner som kommuneadministrasjon, lensmannskontor, lege, sykehjem, skole, barnehage, kirke og prest, matbutikk og jernvarehandel.

Navnet Hamnvik skriver seg fra en vik litt nedenfor det som idag er tettstedet. I denne viken etablerte Jens Bing Dons et handelssted på slutten av 1700-tallet. Handelsstedet er nå under renovasjon og brukes i reiselivssammenheng. Servering av mat skjer på bestilling. Det har vært i familiens eie frem til idag, og er det fortsatt. Det utgjør idag et meget godt bevart eksempel på et tradisjonelt nordnorsk handelssted. Stedet er bl.a. omtalt i Nils A. Ytrebergs bok om de nordnorske handelsstedene.

Rolløya med Hamnvik er knyttet til fastlandet via bro fra fastlandet til Andørja og tunnel derfra til Hamnvik på Rolløya.

De nevnte øyene er rekordholdere: Rolla er den vannrikeste øya etter størrelse i Norge. Andørja er Nord-Europas meste fjellrike øy, også med Langlitinden (1276 moh) som det høyeste fjellet på en norsk øy (unntatt Beerenberg på Jan Mayen). Desto mer fantastisk er dette faktum fordi Andørja har en fjord som går helt inn til midten av øya.

## Referanser


## Eksterne lenker
Arkitekturguide Hamnvik handelssted. Universitetet i Tromsøs nettsted. Engelsk tekst. (besøkt 29. november 2012)
FRA

**FRA** kan vise til:

* Försvarets radioanstalt, svensk, sivil etat under Forsvarsdepartementet som bedriver signalspaning.
* Fremtidig renteavtale, fastlåsing av rentesatsen for lån eller innskudd i en bestemt periode.
* ISO 3166-1 alfa-3-koden til Frankrike
* IATA-koden til Frankfurt internasjonale lufthavn i Tyskland
* Den europeiske unions byrå for grunnleggende rettigheter (Fundamental Rights Agency)
Paralympiske leker

**De paralympiske leker** er en multisportkonkurranse som arrangeres hvert fjerde år av Den internasjonale paralympiske komité (IPK), og avholdes i forbindelse med de ordinære olympiske lekene. Paralympiske leker er tilsvarende olympiske leker for utøvere med fysisk funksjonshemming. 

De første paralympiske sommerlekene ble holdt i Roma i 1960, og de første vinterlekene ble holdt i Örnsköldsvik i 1976. I 1960, 1964 og i 1988 ble de paralympiske sommerlekene arrangert i samme by som de olympiske sommerleker, fra og med 1992 ble både Paralympiske sommer- og vinterleker arrangert i tilsvarende vertsby som i de olympiske lekene. 19. juni 2001 skrev Den internasjonale olympiske komité (IOK) og IPK under en avtale som sikret at Paralympiske leker framover skal arrangeres på samme sted som de olympiske lekene, rett etter at OL er avsluttet. I 2018 ble denne avtalen fornyet, og gjelder fram til 2032.

Paralympiske leker må ikke forveksles med Special Olympics, som er for utøvere med utviklingshemming.

## Vertsbyer for de paralympiske leker

## Medaljefordeling

;Fotnoter


;Fotnoter


;Fotnoter


### Norges medaljer i Paralympiske leker
#### Sommerleker

* *Juniorklasse er inkludert i medaljefordelingen  5 – 2 – 1 sum 8 medaljer

#### Vinterleker

### Totalt

## Se også
* Olympiske leker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Den lille havfrue (andre betydninger)

**Den lille havfrue** kan vise til
* Den lille havfrue - eventyr av H.C. Andersen fra 1837
* Den lille havfrue (ballett) - ballett fra 1909 
* Den lille havfrue (statue) - statue i København fra 1913

**Film og TV**;
**[[Den lille havfruen (film, 1989)|*Den lille havfruen* (1989)]] fra 1989
**Den lille havfruen II – Havets hemmelighet* fra 2000
**Den lille havfruen: Fortellingen om Ariel* fra 2008
*[[Den lille havfruen (2023)|*Den lille havfruen* (2023)]]

* [[Den lille havfruen (TV-serie)|*Den lille havfruen'' (TV-serie)]]
Moder

**Moder** kan blant annet vise til:

* Kvinnelig forelder
* Den modale skalaen
* Moder (elv), en sideelv til Rhinen.
Vestfjorddalen

:*For artikkelen om Vestfjorddalen på Svalbard, se [[Vestfjorddalen (Svalbard)]].*

**Vestfjorddalen** er en dal i Tinn kommune i Telemark fylke. Dalen strekker seg fra Vestfjorden, en del av innsjøen Tinnsjå, og vestover forbi Rjukan, Vemork og Rjukanfossen, opp til Møsvatn. Elva Måna renner gjennom hele Vestfjorddalen. I Vestfjorddalen bor det ca. 4&nbsp;100 personer. De fleste bor i byen Rjukan, Miland og Mæl. Dalen er 19 km lang. Rv37 går gjennom dalen. Dalsidene strekker seg på det høyeste opp til 1&nbsp;264 moh rett under Gaustatoppen 1&nbsp;883 moh. resten holder seg på 1&nbsp;000-1&nbsp;200 moh.

## Historie
Før Norsk Hydro etablerte sine fabrikkanlegg på Rjukan, var det bare et par hundre innbyggere i dalen. Men rundt 1909 kom folketallet opp til 12&nbsp;000. Rjukan var Norges mest moderne industriby på den tiden.
Film (andre betydninger)

**Film** kan vise til:

*Film betyr vanligvis bevegelige bilder som en ser på et lerret eller en skjerm (kino, TV, video osv.)
*Fotografisk film, plastfilm belagt med lysfølsomt materiale som settes i et kamera for framstilling av fotografier.
*Film (væske), et tynt lag med væske, enten på overflaten av et fast stoff eller en annen væske, eller for seg selv.
*Membran, tynn hud eller et ytterlag, enten gjennomsiktig eller farget.
*''Film'' (film), en film skrevet av Samuel Beckett.
*Film (band), et rockeband fra Kroatia.
* Filming, f.eks. en fotballspiller som later som om han/hun er skadet
Idse

**Idse** er ei øy som ligger i Strand kommune i Rogaland. Øya er på ca. 5 km², og den nærmeste naboøya er Idsal. På Idse har det vært drevet bortimot 40 gårdsbruk på sør- og østsida av øya, men de senere år har vist en betydelig nedgang med kun 3 aktive melkebønder. Her dyrkes det også poteter, tomater, agurker, jordbær, blåbær og juletrær. Nord- og vestsida er forbeholdt hytteområder. Spesielt på Tangane og Kjeksevåg finnes det hytter som skriver seg helt tilbake til 1940-årene. Det var også familier fra Stavanger og omegn flyktet fra byen under krigen og bygget «hytter» på Idse. I de senere årene har hytteutbyggingen vært svært ekspansiv, noe som sannsynligvis har sammenheng med gode forbindelser til Stavanger/Sandnes-området. Det er i dag mellom 300 og 400 hytter på øya. Det har tidligere vært drevet kolonialhandel og postkontor på kaien på Idse, men begge deler er nå avviklet. I 1917 ble det bygget telefonlinje mellom Jørpeland og Idse.

Grunnleggeren av slakterforretningen A. Idsøe, Thore Thorsen Idse, ble født i 1796 på Idse. Han giftet seg i 1826 med Siri Ådnesdatter Selvik, født 1802 på Selvik i Høle. Firmaet som ble etablert i 1828 er i dag Stavangers eldste firma.

## Referanser
Oanes

Oanes ligger i Strand kommune i Rogaland i kryssningspunktet mellom Lysefjorden og Høgsfjorden.

Fra Oanes går det ferje i Høgsfjordsambandet til Lauvvik i Sandnes. Før Ryfylketunnelen ble tatt i bruk 2019 var sambandet del av riksvei 13, etter at tunnelen ble forbinder den fylkesvei 523 i Strand med fylkesvei 508 i Sandnes. Kaien på Oanes har åpent venterom og sesongåpen kiosk.

På grunn av ferjekaien er det flere bussruter som går fra/til Oanes.

## Se også
* M/F Oanes, ferje som gikk på Høgsfjordsambandet – oppkalt etter stedet Oanes

## Referanser
Seksjonering

**Seksjonering** er opprettelse av en seksjonsenhet i det norske eiendomsregisteret, matrikkelen.

## Formål
Seksjonering benyttes der en eiendom består av flere selvstendige eierenheter som skal selges og pantsettes hver for seg, og der det ikke er naturlig å dele eiendommen på vanlig måte ved en delingsforretning. Typisk er leilighetsbygg i flere etasjer, forretningsgårder eller en blanding av forretning og leiligheter. En seksjonering kan bestå av to typer seksjoner: boligseksjoner og næringsseksjoner.

Ved en seksjonering vil det alltid være et fellesareal som alle seksjonseierne har en andel i. Alle seksjonseierne er samtidig en del av et sameie.

## Vilkår
Det er flere krav som må være oppfylt for at seksjonering kan finne sted:

* Alle hovedseksjoner skal være del av et bygg, men de kan ha målsatte tilleggsdeler utenom bygget. 
* Alle seksjoner skal ha adkomst fra fellesareal eller offentlig vei.
* Alt areal som tjener til felles nytte skal være fellesareal.
* Alle boligseksjoner skal ha eget bad, kjøkken, soverom og oppholdsrom.
* Hele eiendommen må seksjoneres, ikke bare deler av den.

## Fremgangsmåte
En begjæring om seksjonering skrives på et fastsatt formular og undertegnes av hjemmelshaver til eiendommen. I begjæringen skal alle seksjonene gis et seksjonsnummer, og det skal være angitt hver enkelt seksjons andel i fellesutgiftene. Det må også lages felles vedtekter for seksjoneringen.

Begjæringen sendes til den kommune som eiendommen ligger i. I tillegg til selve begjæringen skal det vedlegges:
*Situasjonsplan over eiendommen, som viser bygninger og fellesareal.
*Kopi av hustegninger (alle plan), med de enkelte seksjoner inntegnet.
*Kopi av vedtektene som er fastsatt for seksjoneringen.

Kommunen kontrollerer at seksjoneringsbegjæringen er riktig utfylt, og at vilkårene for seksjonering er tilstede. Dersom vilkårene er oppfylt skal kommunen gi tillatelse til seksjonering.

Kommunen sender deretter seksjoneringsbegjæringen til tinglysing sammen med situasjonsplan og hustegninger.

Seksjoneringer med ni seksjoner eller flere skal registreres i foretaksregisteret i Brønnøysund. Styret skal melde sameiet til registrering senest seks måneder etter at seksjoneringsvedtaket er blitt tinglyst (SL § 11) ved innsendelse av registreringsskjema.

## Kostnader
For behandlingen av seksjoneringsbegjæringen kan kommunen kreve betaling som regnes ut på grunnlag av rettsgebyr. Kommunen kan maksimalt kreve:
* Tillatelse til seksjonering, hvor befaring ikke er nødvendig: 3 rettsgebyr. (per 2012: 2 580 kroner)
* Tillatelse til seksjonering, hvor befaring er nødvendig: 5 rettsgebyr. (per 2012: 4 300 kroner)

I tillegg kommer tinglysingsgebyr (per 2012: 1 548 kroner).

## Eksterne lenker
* Eierseksjonsloven
* Seksjoneringsskjema
Todd Solondz

**Todd Solondz** (født 1959) er en amerikansk manusforfatter og filmregissør. Han er kjent for sine kontroversielle filmer. Han har vunnet en rekke priser på ulike filmfestivaler.

## Filmografi
* 1985: *[[Schatt's Last Shot]]* (kortfilm)
* 1989: *[[Fear, Anxiety & Depression]]* (spillefilm)
* 1995: *[[Welcome to the Dollhouse]]* (spillefilm)
* 1998: *[[Happiness]]* (spillefilm)
* 2001: *[[Storytelling (film)|Storytelling]]* (spillefilm)
* 2004: *[[Palindromes]]* (spillefilm)
* 2009: *[[Life During Wartime (film)|Life During Wartime]]* (spillefilm)
* 2011: *Dark Horse* (spillefilm)
* 2016: *Wiener-dog* (spillefilm)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Todd Solondz' hjemmeside
Corsica et Sardinia

**Corsica et Sardinia** var en provins i Romerriket som bestod av Korsika og Sardinia. Disse to øyene hadde vært under romersk kontroll siden 200-tallet f.Kr. da romerne vant dem i forbindelse med punerkrigene.
Actis

**Actis – Rusfeltets samarbeidsorgan** er en paraplyorganisasjon for 39 frivillige organisasjoner som jobber med rusmiddelpolitikk, forebygging, behandling, pårørendearbeid og oppfølging av mennesker som har eller har hatt avhengighetsproblemer. 

Actis ble startet 1. februar 2003. Initiativet kom fra organisasjoner som tidligere utgjorde Avholdsfolkets Landsråd. Etter etableringen sluttet flere nye organisasjoner seg til felleskapet. Actis er ikke selv en avholdsorganisasjon.

Styreleder er Geir Riise. Actis mottok i 2021 totalt 16 millioner kroner i driftsstøtte fra Helse- og omsorgsdepartementets via Helsedirektoratets budsjett.

Generalsekretær i Actis - Rusfeltets samarbeidsorgan er Inger Lise Hansen.

## Egenpresentasjon
Actis – Rusfeltets samarbeidsorgan er en paraplyorganisasjon for 39 organisasjoner som jobber på rusfeltet. Som paraply er organisasjonen partipolitisk uavhengig og livssynsnøytral.

Organisasjonens hovedkontor ligger i Oslo. Actis har også kontor i Brüssel for å følge opp saker i EU med betydning for rusfeltet.

## Medlemsorganisasjoner

* Arbeiderbevegelsens Rus- og Sosialpolitiske Forbund (AEF)
* Atrop støtte- og ettervernsenter 
* Barn av rusmisbrukere (BAR) (assosiert medlem)
*Basecamp
* Blå Kors
*Det er mitt valg
* Det Hvite Bånd
* DNT Edru Livsstil
* Familieklubbene i Norge
* Fondet for Forskning og Folkeopplysning om Edruskap
* Forbundet Mot Rusgift (FMR)
* FORUT, Solidaritetsorganisasjon for utvikling
* Frelsesarmeens rusomsorg
* Internasjonal helse- og sosialgruppe (IHSG)
* IOGT i Norge
* Ja, det nytter
* JUBA
* Juvente
*Kom og Dans
*Lillehammer brukerstyrt senter, Havang
* MA – Rusfri Trafikk
* Ung i trafikken
* Minotenk - minoritetspolitisk tenketank (assosiert medlem)
*MIO Minoritetenes interesseorganisasjon
* Norsk Helse- og Avholdsforbund
* Norsk Narkotikapolitiforening
*Norske Jernbaners Avantgard
* Retretten (assosiert medlem)
* Rusfri oppvekst
* Samarbeidsforum for Norske Kollektiv
* Skeiv Verden (assosiert medlem)
* Trasoppklinikken
*Ung i trafikken
* Ungdom Mot Narkotika (UMN)
*Usynlige tigre

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Nordisk tidsskrift for filologi

***Nordisk tidsskrift for filologi*** begynte å utkomme i København 1859 som «Tidskrift for philologi og pædagogik», hvorav ti bind utkom til 1873. Deretter ble det 1874&ndash;92 utgitt en «Ny Række» i ti bind med tittelen «Nordisk tidsskrift for filologi». Til slutt utkom «Tredje Række» (20 bind) 1892&ndash;1911 under K. Hudes redaksjon. Innholdet bestod særlig av avhandlinger angående klassiske språk og arkeologi.
Eskatologi

**Eskatologi** er den teologiske læren om de siste tider, verdens undergang og eventuell fornyelse. Endetidslæren spiller en viktig rolle i flere religioner, blant annet i hinduismen, buddhismen, parsismen, jødedommen, kristendommen og islam, men også i norrøn mytologi og andre mytologiske forestillinger. Ordet *eskatologi* er satt sammen av det greske *eschatos* som betyr «ytterst» eller «sist», og *logos*, det vil si «ord» eller «lære».

## Eskatologi i ulike religioner
Ifølge norrøn mytologi skal verden gjennomgå voldsomme forandringer ved Ragnarok,  De fleste av gudene skal dø, og verden skal synke i havet.  To mennesker skal overleve, og de skal bli starten på en ny menneskelig sivilisasjon.  

Innen kristendommen ser man det gjerne slik at Bibelen bygger på en historieforståelse som skrider frem mot et mål. Gud styrer historien mot den endelige oppfyllelse av den hensikt han har med hele sin skapning. Mange kristne snakker om at den kristne kirke lever i tiden mellom det allerede oppfylte mål, nemlig Jesu død og oppstandelse, og den fremtidige oppfyllelse av målet, begivenhetene i de siste tider ved Jesu gjenkomst.

I kristendommen finner man mange ulike syn på endetiden.  Preterister mener at endetiden alt har vært, spesielt at Johannes' Åpenbaring dekker begivenheter i løpet av det første århundret i vår tidsregning.  Historisister forbinder hendelser i løpet av verdenshistorien med bibelske forestillinger.  Idealister ser på bibelen, spesielt Johannes' Åpenbaring, som symbolsk og ikke noe som skal skje konkret.  Futurister mener at bibelske profetier gjelder for en gang i framtiden.

I kristen tro finner man ofte forestillinger om belønning og straff forbundet med endetiden, som i Matteus 13:43: «Og slik som når ugresset blir sanket sammen og brent på ilden, slik skal det gå ved verdens ende: Menneskesønnen skal sende ut sine engler, og de skal sanke sammen og ta bort fra hans rike alt som fører til fall, og alle som gjør urett.  Så skal de kaste dem i ildovnen, der de gråter og skjærer tenner.  Da skal de rettferdige skinne som solen i sin Fars rike.»

I kristendommen har det vært et stort antall profetier om når endetiden skulle inntreffe.  Det første rent kristne profetiet finner man i bibelen: «Sannelig, jeg sier dere: Noen av dem som står her, skal ikke smake døden før de ser Menneskesønnen komme med kongsmakt.» (Matteus 16:28)

Innen zarathustrismen oppfattes verdenshistorien som en strid mellom den gode Ahura Mazda og den onde Ahriman. Tiden skal vare i tolv tusen år som deles i fire tretusenårige perioder. Før og etter de tolv tusen årene er tiden uendelig.

## Se også
* antikrist
* apokalypse
* bortrykkelsen
* De fire verdensmonarkier
* dommedag
* dødsrike
* Harmageddon, 
* Johannes' åpenbaring
* millenarisme
* Messias
* Kosmologi
* ragnarok
* udødelighet
* Usshers kronologi

## Eksterne lenker
* 
* Om apokalypsen og endetiden i Bibelen (dansk tekst)
* Fyldig artikkel om eskatologi i ''Nordisk familjebok'' fra 1907 (på svensk)
Katafrakt

**Katafrakt** var tungt pansret kavaleri i det romerske kavaleriet i slutten av antikken og i begynnelsen av middelalderen. Ofte var også hesten fullt pansret.

Middelalderens ridderutstyr er basert på katafraktenes klesstil som besto av at hesten og soldaten var kledd i full rustning, vanligvis skjellrustning som gjorde både hest og rytter mer eller mindre ugjennomtrengelig. Normalt bar de et spyd eller lanse kalt en kontos.

Katafraktene kommer opprinnelig fra Midtøsten og Selevkidimperiet i år 300 f.Kr. Men etter Romas erobring benyttet romerne seg av østens katafrakter.
Ridderrennet

**Ridderrennet** er et skirenn for utøvere med syns-, bevegelseshemning eller annet handikapp. Ridderrennet  avholdes på Beitostølen i Oppland hvert år i slutten av mars måned som en del av den internasjonale Ridderuka. Den blinde plateartisten og helsesportsentusiasten Erling Stordahl innstiftet rennet. Det første rennet ble arrangert 12. april 1964. Alt i 1962 startet Stordahl med et skikurs for blinde. I 1968 ble det for første gang arrangert Ridderuke.

Arrangementet har inspirert andre nasjoner, nylig har også Kina opprettet sin egen ridderuke.

Ridderrennet ble tildelt «Årets hederspris» for idrettsåret 2013 på Idrettsgallaen 2014.

## Referanser


## Litteratur

## Eksterne lenker
*
Report on Manufactures

**Report on Manufactures** (rapport om industriproduksjon) var en rapport skrevet av den første finansministeren i USA, Alexander Hamilton for USAs kongress. I rapporten foreslo han forskjellige virkemidler for å stimulere den nye republikkens innenlandske produksjon, og gjøre den mindre avhengig av import fra Storbritannia. Hamiltons syn var at industriproduksjon var mer fordelaktig enn landbruk alene; Thomas Jefferson var av motsatt mening inntil sine eldre dager.

Rapporten presenterte økonomiske prinsipper, basert på både det merkantilistiske system som praktisert i England og slik Jean-Baptiste Colbert, rådgiver til Louis XIV i Frankrike utviklet landet. Hamiltons teorier skulle senere bli innpasset i det såkalte «amerikanske system» av senator Henry Clay fra Kentucky og hans «Whig Party»

Abraham Lincoln som tidlig i sin politiske karriere støttet Clay ville senere bruke prinsippene fra Hamiltons rapport som grunnpilarer i sin politikk. Hamiltons rapport inneholdt blant annet:

* Tollsatser for å beskytte USAs gryende industri
* Avgifter og toll for å få inntekter til det føderale budsjettet
* Oppmuntre etableringen av nye bedrifter
* Utvikle USA til å bli en stor industriell nasjon

Hamilton anså at toll, skatter, subsidier til industri, regulering av handel og liknende, ville både gi arbeidsplasser og oppmuntre til immigrasjon. Han trodde også at det ville gi utvidet utvikling og modernisering av samfunnet, også for landbrukssektoren.

## Eksterne lenker
* Redigert, med kommentarer
* Utdrag fra rapporten (Columbia University Press) (University of Chicago)
* Utdrag fra rapporten (University of San Diego)
Spenningsfall

Et **spenningsfall** er den spenningen som oppstår over en elektrisk komponent i en elektrisk krets når det flyter elektrisk strøm gjennom komponenten.

## Spenningsfall i energiteknikk
Med et **spenningsfall** menes her forskjellen i spenningen mellom kilde og forbruker i et elektrisk energinett. Betegnelsen brukes også om spenningstap ved energioverføring generelt, altså inne i apparater og i nettledninger.

Spenningsfallet skyldes ledningsnettets resistans og er lik spenningen som oppstår på grunn av strømmen gjennom denne resistansen. Uten forbruk er både strømmen og spenningsfallet lik null.

For å minke spenningsfallet kan en bruke en transformator til å transformere opp spenningen til et høyere nivå, for ved samme effekt og høyere spenning vil strømmen synke.
Man kan også øke tverrsnittet (ha en tjukkere kabel) eller bruke et annet kabelmetall, f.eks kobber leder strøm bedre enn aluminium. Ofte brukes aluminium på større kabler på grunn av kobberprisen, og man bruker da større kabel for å kompensere for den noe dårligere ledningsevnen (holde spenningsfallet like lavt).

Slik regner man ut spenningsfall i et trefase-nett:

\ \Delta U = \frac{\sqrt{3} \cdot I \cdot l \cdot \rho \cdot \cos{\phi}}{A}

Formelen tar hensyn til spenningstapet over alle tre lederne i et trefasenett. I et system med to ledere blir formelen:

\ \Delta U = \frac{2 \cdot I \cdot l \cdot \rho \cdot \cos{\phi}}{A}

Lengden er lengden av 1 leder, ikke samlet lengde. Derfor ganges det med 2 i denne formelen.

I formlene ovenfor er 
:∆U = Spenningsfall I  = Strømmen i lederen(målt i ampere) 
:l  = lengde på lederenρ = Resistansen (målt i Ohm) til lederen ved 1 meter og 1mm² tversnitt. Se Tabell over spesifikk motstand
:cosφ = faseforskyvningsgrad 
:A = ledertverrsnitt(målt i mm²) 
:
Blindhet

**Blindhet** er en fysiologisk tilstand uten evne til å fange synsintrykk. Den juridiske definisjon av tilstanden er dog mer kompleks.
Det komplette fravær av evne til å oppfatte strukturer og lys blir klinisk beskrevet som ingen lyssans, men blindhet imbefatter også delvis visusreduksjon. I Nord-Amerika og det meste av Europa er blindhet i juridisk sans definert som synsstyrke 20/200 (6/60) eller mindre i det best fungerende øye med den best mulig korreksjon. Dette innebærer at en juridisk blind person må stå 20 fot fra ett objekt for å kunne se det med samme grad av klarhet som en person med normalt syn kan fra 200 fot.

Redusert syn inkluderer *low vision* så vel som blindhet (se artikkelen om synstap).

## Årsaker til blindhet
Betydelig nedsatt synsstyrke har en rekke årsaker:

### Sykdommer

De fleste tilfeller av redusert syn er forårsaket av sykdom og feilernæring. Ifølge et anslag i en rapport fra WHO i 2002, så er det mest vanlige årsakene til blindhet globalt:
* grå stær (47,8 %), 
* grønn stær (12,3 %), 
* aldersrelatert macular degeneration (AMD) (8,7 %),
* trakom (3,6 %), 
* corneal opacity (5,1 %) og
* diabetisk retinopati (4,8 %), i tillegg til andre årsaker.

### Genetiske defekter
Mennesker med albinisme har ofte redusert syn.

### Skader på hornhinnen
Skader på hornhinnen kan gi fra små til store brytningsfeil eller total blindhet.

### Amblyopi
Amblyopi er redusert synsevne på et øye uten påviselige anatomiske forandringer.

## Hjelpemidler

Det er utviklet en rekke hjelpemidler for blinde mennesker, fra talende utstyr (f.eks. vekter, klokker og mobiltelefoner) til avanserte datatekniske hjelpemidler med program for syntetisk tale, forstørret skjermtekst eller punktskrift. Punktskriften leses på ekstrautstyr som kalles leselist. De tradisjonelle lydbøkene på kassett leveres nå i Norge i form av Daisy-bøker på CD.

### Mobilitet
Mennesker med meget redusert syn kan forflytte seg ved bruk av førerhund og/eller en hvit stokk, det internasjonale symbolet for blindhet.

## Se også
* Synstap
* Liste over øyesykdommer
* Nattblindhet
* Fargeblindhet
* Snøblindhet
* Liste over blinde mennesker

## Eksterne lenker
* 
* Norges Blindeforbund – Blindeforbundets hjemmeside
* Access Watch: Blind users review accessibility of mainstream software 
* American Council of the Blind
* American Foundation for the Blind
* Blind Access Journal: Redusert syn in the real world
* VISION 2020: The Right to Sight
* International Agency for the Prevention of Blindness (IAPB)
* International Braille Research Center
* Literature Bibliography and Resources List
* National Braille Press
* National Federation of the Blind: Civil rights and consumer advocacy
* National Library for the Blind
* National Library Service for the Blind and Physically Handicapped
* Recording for the Blind and Dyslexic
* Royal National Institute for the Blind
* WHO Fact Sheet on Redusert syn
Paralympiske vinterleker 2006

**Paralympiske vinterleker 2006** ble arrangert 10.–19. mars 2006 i Torino i Italia. Dette var de niende paralympiske vinterlekene. Det var første gang Italia var vert for de paralympiske vinterlekene; de var i 1960 arrangør av de første sommerlekene i Roma.

Torino ble valgt til arrangørby i 1999 i konkurranse med Sion i Sveits, med 52&nbsp;mot 36&nbsp;stemmer. Fire andre kandidatbyer hadde gått ut tidligere i prosessen: Helsingfors i Finland, Poprad i Slovakia, Zakopane i Polen og Klagenfurt i Østerrike.

Det ble konkurrert i fem idretter. Som i alle andre paralympiske leker ble medaljer utdelt for hver handikappklassifikasjon innen hver idrett (totalt 58&nbsp;gullmedaljer ble utdelt).

Konkurransene i alpint, langrenn og skiskyting ble holdt i Sestriere og Cesana San Sicario, mens kjelkehockey og rullestolcurling ble holdt i Torino og Pinerolo. Utøverne bodde i utøverlandsbyer i Torino og Sestriere.

## Idretter
Det ble arrangert 58 øvelser innen fem idretter.
* 
* 
* 
* 
* 

## Deltakerland
39 nasjoner deltok i lekene. (Antall utøver per nasjon i parantes)

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
* 
* 
* (**vert**)
* 
* 
* 
* 
*
*
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
*
*  
* 
* 

## Program

## Medaljefordeling

## Referanser


## Se også
*Paralympiske leker
*Vinter-OL 2006

## Eksterne lenker
* Torino 2006 Paralympic Winter Games hos paralympic.org
* Offisielle sider, med medaljestatistikk, oversikt over deltakere o.l.
Dekurion

**Dekurion** var i Romerriket tittelen på en soldat som ledet en gruppe på ti mann. Han bar en sabel som verdighetstegn. 

En dekurion kan kanskje til en viss grad sammenlignes med en korporal i vår moderne tid.
Odd Lien

**Odd Arthur Lien** (født 16. august 1915 i Oslo, død 24. november 2002) var en norsk redaktør og politiker (Ap) fra Kristiansand. Han var innvalgt på Stortinget fra Vest-Agder i to periodere 1973–1981.

Han var født i Oslo og vokste opp i Halden. Lien var tidlig aktiv i motstandsarbeidet som flyktningelos og kurer. Han ble arrestert i 1940 og satt fengslet resten av krigen. Etter frigjøringen arbeidet Lien som journalist i *[[Halden Arbeiderblad]]* frem til 1947, siden som redaktør av *[[Rana Blad]]* fra 1947 til 1949. I 1949 begynte han som journalist i *[[Sørlandet (avis)|Sørlandet]]*, fra 1956 til 1977 som redaktør.

Lien var æresmedlem i Vest-Agder krigsinvalideforening og formann i Venner av Israel i Norsk Arbeiderbevegelse (VINA). Han hadde en rekke andre verv.

* 1977–1981 medlem i Utenriks- og konstitusjonskomiteen
* 1977–1981 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomiteen
* 1973–1977 medlem i Utenriks- og konstitusjonskomiteen
* 1973–1977 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomiteen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ragnar Udjus

**Ragnar Udjus** (født 10. oktober 1933 i Landvik i Aust-Agder) er en norsk journalist, redaktør og politiker (Sp). Han var innvalgt på Stortinget fra Vest-Agder i to perioder fra 1973 til 1981. Han var valgt på en fellesliste mellom Senterpartiet og DLF i den siste perioden. I 1972-73 var han politisk rådgiver for miljøvernministrene Trygve Haugeland og Helga Gitmark i Lars Korvalds regjering.

Udjus er utdannet agronom fra Holt landbruksskole. Han arbeidet som fylkessekretær for Senterpartiet i Aust-Agder 1959-1963 og for begge Agder-fylkene 1963-1972 og 1981-1984. Han var redaktør i ukeavisen Agder Tidend 1965-1968. Etter stortingstida arbeidet han som redaktør i nærradioen Radio Sør 1981–1991 og for lokalradio og TV Sør 1991-2000. Han har også vært engasjert i NRK Sørlandet. Han var leder av Norsk Nærradioforbund 1984-1989. Han var medlem av det offentlige nærradioutvalget 1981–82 og av kringkastingsreklameutvalget 1982-84.

Han er far til politisk redaktør i *[[Fædrelandsvennen]]* Vidar Udjus og bestefar til fotballspilleren Kenneth Udjus.

* 1. januar 1972–1. januar 1973 politisk sekretær i Miljøverndepartementet

* 1977–1981 medlem i Kommunal- og miljøvernkomiteen
* 1977–1981 varamedlem i Valgkomiteen
* 1973–1977 medlem i Sjøfarts- og fiskerikomiteen
* 1973–1977 varamedlem i Valgkomiteen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Thor Gystad

**Thor Gystad** (født 3. august 1919 i Ullensaker, død 15. juni 2007) var en norsk politiker (Ap) og jernbanearbeider. Han var innvalgt på Stortinget fra Akershus i tre perioder fra 1969 til 1981. Han var også ordfører i Ullensaker 1959–1969 og fylkesordfører i Akershus 1963–1969. 

Han hadde flere verv lokalt, regionalt og sentralt, blant annet satt han i styret for Norges Kommunalbank 1967–1984. Gystad ledet to NOU-utvalg: Bilavgiftsutvalget av 1972 og Personbilutvalget. 

Gystad var ansatt i Norges Statsbaner (NSB) i hele sitt yrkesliv. Han ble ansatt som telegrafist i 1939 og gikk gradene via jernbaneekspeditør til jernbanefullmektig. Han deltok i motstandsbevegelsen under krigen, og mottok Deltagermedaljen i 1945.

Han var sønn av overkonduktør ved NSB Hans M. Gystad (1889–1959)  og hjemmeværende Thora Elstad (1885–1967). Han var gift med Astrid Gystad (1918–2009).

* 1977–1981 medlem i Samferdselskomiteen
* 1977–1981 medlem i Valgkomiteen
* 1973–1977 medlem i Samferdselskomiteen
* 1973–1977 medlem i Valgkomiteen
* 1969–1973 medlem i Finanskomiteen
* 1969–1973 medlem i Valgkomiteen

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Gerd Kirste

**Gerd Kirste** (1918–2014) var en norsk politiker for Høyre. Hun var stortingsrepresentant for Akershus fra 1973 til 1981.

Hun vokste opp i Bærum som datter av ingeniør Sigurd Sørum og hans kone Anna, født Hole. Hun gikk gymnas, handelsskole og husmorskole. Hun giftet seg i 1939 med Ernst Kirste, sønn av boktrykker Max Rich. Kirste. Ernst overtok hennes fars maskingrossistfirma. Gerd og Ernst Kirste fikk fire barn og bodde på Høvik i Bærum.

Gerd Kirste var medlem av Bærum kommunestyre fra 1960 til 1975 og medlem av Akershus fylkesting fra 1966 til 1975. Hun var medlem av formannskapet i Bærum i to perioder, og var formann i sosialstyret og viseformann i skolestyret. Hun var innvalgt på Stortinget fra Akershus fra 1973 til 1981, og satt sin første periode i Stortingets justiskomité, deretter i Stortingets sosialkomité.

Kirste var leder for Høyrepensjonistenes Landsforbund fra 1997 til 1999.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Anne-Olaug Ingeborgrud

**Anne-Olaug Ingeborgrud** (1925–2003) var en norsk lærer, politiker (KrF) og lokalhistoriker. Hun var stortingsrepresentant fra Akershus i én periode 1977–1981 og statssekretær for Kjell Magne Bondevik i Kirke- og undervisningsdepartementet 1983–85 i Willochs regjering.

Hun var utdannet lærer ved Oslo lærerskole 1947. Hennes politiske engasjement begynte som innvalgt kommunestyrerepresentant i Nes fra 1959. Etter tolv år i lokalpolitikken var hun i perioden 1973&ndash;1977 Akershus Kristelig Folkepartis vararepresentant på Stortinget. Hun var andre viseformann i Kristelig Folkeparti i 1981&ndash;1985 og første viseformann 1985&ndash;1987. Hun ble æresmedlem i Kristelig Folkeparti i 1991. I 1995 fikk hun Kongens fortjenstmedalje i sølv.

* 11. oktober&nbsp;1977 &ndash; 30. september&nbsp;1981  Sekretær i Odelstinget 

* 1977 &ndash; 1981 medlem i Finanskomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Valgkomitéen

## Forfatterskap
Som pensjonist skrev hun flere lokalhistoriske bøker. Hun ble utnevnt til æresmedlem i Raumnes Historielag i 1993.

* *Glimt fra livet på Skauen før 1950: Nes på Romerike*, Nes bygdebok (1989)
* *Kvinner i arbeid for hjem og samfunn* (1992)
* *I Livets tjeneste: Jordmor Annes fargerike liv* (1993)
* *Stasjonssenteret Årnes vokser fram* (1997)
* *Glimt fra Gamle Los Christianos* (lokalhistorie fra Tenerife, 1998)
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bustadoppføringslova

**Bustadoppføringslova** er en kortform og den offisielle betegnelsen på loven er *lov om avtalar med forbrukar om oppføring av ny bustad m.m.* (bustadoppføringslova). Den er gitt som lov av 13. 6.1997 nr. 43, og lovforarbeidene er særlig Ot prp nr 21 (199697), NOU 1993: 20 Kjøp av ny bustad og NOU 1992 : 9 Forbrukarentrepriselov.

Tidligere hadde det ikke vært en lovregulering av slike byggekontrakter i Norge. For bygge- og anleggskontrakter har det siden 1938 vært flere Norsk Standard (NS). Det er nå egne NS for både avtaler etter bustadoppføringslova og for avtaler mellom entreprenør og annen byggherre enn den som er forbruker.

Standardkontraktene som er tilpasset bustadoppføringslova er Byggblankett 3425 til 3429 B, og de ulike kontraktene er tilpasset de forskjellige typetilfellene av kontrakter.

For avtaler om byggearbeid e.l. på bygg o.l. som ikke er under oppføring, gjelder lov av 16. juni 1989 nr. 63 om håndverkertjenester m.m for forbrukere. For salg av bolig som ikke er under oppføring, gjelder lov av 3. juli 1992 nr. 93 om avhending av fast eigedom («avhendingslova»).

Standardkontraktene som er tilpasset håndverkertjenesteloven er Byggblankett 3501 og 3502.

I bustadoppføringslova er det både nye bestemmelser og en del bestemmelser som inneholder de vanlige rettsreglene for avtale om entreprisearbeid. Lovens bestemmelser er stort sett tvingende, såkalt *[[preseptorisk]]e* lovbestemmelser. Loven skal hindre at forbrukeren får dårlige avtaler og gir derfor bestemmelser om hva det er tillatt å avtale. Det skal ikke være mulig å avtale eller gjøre gjeldende vilkår som er dårligere for forbrukerne enn det som følger av lovens bestemmelser. Hvis forbrukeren inngår avtale som er i strid med loven, vil ikke de lovstridige avtalevilkårene være bindende.

## Litteratur

*Hans Cappelen: «Byggherren og kontraktene», Oslo 2001 (1. opplag 1994), og i HolteProsjekts program «Bygglex», Oslo 2005
*Advokatfirmaet Cappelen & Krefting DA: «Oppføring av egen bolig» (Oslo 1998) om bustadoppføringslova
* *Bustadoppføringslova. Avtaledokumenter med kommentarer*, Kåre Lilleholt og Jørgen Birkeland, Oslo 2011

## Eksterne lenker

* «En praktisk veiledning til Bustadoppføringslova» , ved Advokatfirmaet Cappelen & Krefting DA.
* «Om lov om avtalar med forbrukar om oppføring av ny bustad» Ot.prp. nr. 21 (1996-97) 
* «Bustadoppføringslova»
Thor Lund

**Thor Lund** (født 27. mai&nbsp;1921 i Aker, Akershus, død 16. juni&nbsp;1999) var en norsk politiker (Ap) fra Moland/Arendal. Han ble innvalgt på Stortinget fra Aust-Agder i 1969, og satt på Tinget i 12 år fram til 1981. Han var ordfører i daværende Moland kommune i periodene 1962&ndash;1963, 1963&ndash;1967, 1967&ndash;1971, 1983&ndash;1987 og 1987&ndash;1989.

Han var vararepresentant til Stortinget i perioden 1965&ndash;1969 og varaordfører i Stokken i perioden 1959&ndash;1961.
## Liv og virke
I 1951 flyttet Thor Lund sammen med sin kone Kaspara til Eydehavn, og ble mekaniker på Nitriden og aktiv både i fagforeningen, i partiarbeid og i kommune- og fylkespolitikken. 
Fra 1954 var han leder av Stokken Arbeiderparti, og stilte som representant i Stokken kommunestyre fra 1955. I perioden 1959-61 var han varaordfører, og ble i 1962 den første ordføreren i den nysammenslåtte kommunen, Moland. 

Thor Lund var medlem av kommunestyret og ordfører i åtte år i Moland kommune før han ble valgt inn på Stortinget i 1969. I 1983 vendte han tilbake til kommunepolitikken og ble igjen ordfører i Moland kommune frem til 1989. Han var medlem av både formannskap og kommunestyre til 1991, som var det siste virkeåret til Moland kommune før kommunesammenslåingen med Arendal. Som kommunepolitiker spilte han en viktig rolle for utviklingen av regionsamarbeidet i Aust-Agder. 
 
Thor Lund satt i Stortingets sosialkomite fra 1971 til 1981, en periode som var preget av store endringer både i helsevesenet og trygdeordningene. Sosialpolitikk, arbeidstakernes rettigheter, økonomi og rettferdig fordeling engasjerte ham sterkt, ved siden av at stortingsplassen også var en base for å ivareta hjemfylkets interesser.. 
       
Han satt som medlem av Nordisk råd i åtte år fra 1973. I 1979 ble han innvalgt i hovedstyret for Norges vassdrags- og elektrisitetsvesen. 

* 1977&ndash;1981 medlem i Valgkomitéen
* 1977&ndash;1981 medlem i Sosialkomitéen
* 1973&ndash;1977 medlem i Sosialkomitéen
* 1969&ndash;1973 varamedlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
* 1969&ndash;1973 medlem i Sosialkomitéen
* 1969&ndash;1973 medlem i Protokollkomitéen

## Æresbevisninger
* KS-medaljen 1990
* Kongens fortjenstmedalje i gull 1993

## Eksterne lenker
* 
*  Eydehavnportalen – Biografi
Erland Asdahl

**Erland Asdahl** (1921–1988) var en norsk gårdbruker, oppfinner og politiker (Sp) fra Nes i Akershus. Han var stortingsrepresentant fra Akershus i én periode 1977–81. 

Har var utdannet på Tomb jordbruksskole 1941, og arbeidet som forpakter/gårdsbestyrer på hjemgården Fossum 1941–57 inntil han overtok etter faren og selv drev hjemgården fram til 1985. 

Han satt i formannskapet i hjemkommunen i to perioder 1959-1963, 1971-1975, i fylkestinget i tre perioder 1959–67 og 1971–75 og var vararepresentant til Stortinget i fire perioder mellom 1954 og 1973. Han var landsstyremedlem i Bondepartiet 1952-56 mens han var leder av Senterungdommen. Som politiker engasjerte han seg særlig i jordvernsaker og i Kielland-ulykken. Han var også aktiv i menighetsarbeid, indremisjon og som søndagsskolelærer, og var leder av Borg bispedømmeråd 1970–74.

Som oppfinner sto han bak potetopptakeren *Faun 1600*, som ble produsert av Underhaug Fabrikk.

Han fikk Senterpartiets hedersmerke i 1987.
Han var yngre bror av Høyre-politikeren Kristian Asdahl.

* 1977 &ndash; 1981 sekretær i Administrasjonskomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Valgkomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vientiane

**Vientiane** er hovedstaden i Laos, og har ca. 730&nbsp;000 innbyggere med forsteder. Byen ligger på Mekongflodens nordlige bredd, på grensen mot Thailand. «Vientiane» er den franske skrivemåten for byens navn, som også kan transkriberes (f.eks. på engelsk) som «Vieng Chan».

Det var kong Setthathirath som gav byen status som hovedstad i Lan Xang i 1560. Da Lan Xang falt i 1707, ble Vientiane et selvstendig kongedømme. I 1779 ble byen erobret av den siamesiske generalen Phraya Chakri, og ble en vasallstat til Siam.

Vientiane ble hovedstad i det franskstyrte Laos i 1899.
Tor Oftedal

**Tor Olav Oftedal** (født 14. januar&nbsp;1925 i Sandnes, død 5. oktober&nbsp;1980) var en norsk journalist og politiker (Ap). Han ble innvalgt på Stortinget fra Buskerud i 1969, og var stortingsrepresentant frem til sin død i 1980.

Oftedal begynte karrieren som journalist i *[[1ste Mai]]*, før han deretter var ved Arbeidernes Pressekontor. Her var han stortingsmedarbeider fra 1947 til 1954, samtidig som han var redaktør for *[[Fritt Slag]]* 1951&ndash;1952. Han ble politisk medarbeider i  *[[Fremtiden]]* i Drammen i 1954, og fra 1964 til 1969 var han avisens redaktør.

Han var sjef i Riksrevisjonen i 1978&ndash;1980, og hadde i denne tiden permisjon fra Stortinget. 
 
## Stortingskomitéer
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Administrasjonskomitéen
* 1977 &ndash; 1981 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1977 &ndash; 1981 nestformann i Administrasjonskomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Valgkomitéen
* 1973 &ndash; 1977 formann i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1973 &ndash; 1977 formann i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1973 &ndash; 1977 medlem i Valgkomitéen
* 1969 &ndash; 1973 medlem i Valgkomitéen
* 1969 &ndash; 1973 medlem i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1969 &ndash; 1973 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1969 &ndash; 1973 varamedlem i Valgkomitéen

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Gunnar Hvashovd

**Gunnar Thorleif Hvashovd** (1924–2001) var en norsk industriarbeider og politiker (Ap) fra Kongsberg. Han var stortingsrepresentant fra Buskerud i tre perioder fra 1969 til 1981 og ordfører i Kongsberg 1959–1969.

Han var ansatt ved Kongsberg Våpenfabrikk som dreier 1942-1982, og tok fagbrev i 1948. Han var hovedverneombud ved KV 1955-1969. 

* 1977&ndash;1981 medlem i Sosialkomitéen
* 1977&ndash;1981 varamedlem i Valgkomitéenbystyre
* 1977&ndash;1981 medlem i Fullmaktskomitéen
* 1973&ndash;1977 varamedlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
* 1973&ndash;1977 medlem i Sosialkomitéen
* 1969&ndash;1973 varamedlem i Valgkomitéen
* 1969&ndash;1973 medlem i Sosialkomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hans Torgersen

**Hans Torgersen** (1926–2015) var en norsk glassmester og politiker (KrF) fra Drammen. Han ble innvalgt på Stortinget fra Buskerud i 1977, og satt i én periode. 

Han var medlem av Drammen bystyre i 12 år og av Buskerud fylkesting i to perioder. Torgersen var fylkesleder i Buskerud KrF 1974–78, og formann i Buskerud krets av Norsk Søndagsskoleforbund 1959-1962. Han hadde også verv i indremisjonen og ved Danvik Folkehøgskole.

Som glassmester drev han egen forretning i Drammen 1950-1989, etter først å ha gått i lære hos glassmester Arnesen i Drammen 1941-50. 

## Stortingskomiteer
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Kommunal- og miljøvernkomitéen
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Arkimedes’ skrue

**Arkimedes' skrue** er en trykkløs pumpe oppkalt etter oppfinneren, den greske matematikeren Arkimedes (287-212 f.Kr.). Innretningen ble laget for å transportere vann oppover. Den består av en stor skrue som er skjult i et rør. Skruen er som en slags renne så vannet ikke renner ut. Når spiralen blir sveivet rundt med håndmakt, løftes vannet høyere opp og er til slutt på toppen. 

Pumper som er konstruert etter dette prinsippet, brukes fortsatt i noen deler av verden, for eksempel for å pumpe opp vann fra kanaler og annet, og det samme prinsippet brukes også i gruver og under boring av tunneler for å transportere ut den utgravde masse. Arkimedes' skrue slik den ble beskrevet av Vitruvius kan ha vært en forbedret utgave av innretningen som ble brukt til å vanne Babylons hengende hager.

Det er mange meninger om hvorfor Arkimedes laget Arkimedes' skrue. Noen mener han hadde fulgt med på kvinnene som hentet vann, og han tenkte at det måtte være en enklere måte å gjøre det på. Andre mener at han var på vei tilbake fra Egypt og på reisen så  at det kom mye vann inn i båten, og at han da så behovet for en slags pumpe for å fjerne vannet igjen.

## Referanser


## Kilder
* P. J. Kantert: "Manual for Archimedean Screw Pump", Hirthammer Verlag 2008, ISBN 978-3-88721-896-6.
* P. J. Kantert: "Praxishandbuch Schneckenpumpe", Hirthammer Verlag 2008, ISBN 978-3-88721-202-5.

## Eksterne lenker
*