Herbalife

**Herbalife International** er et amerikansk «multi-level marketing»-selskap (MLM) med hovedkvarter i Torrance i Los Angeles. Selskapet ble stiftet av Mark Hughes i 1980. Konsernet hadde i 2010 en omsetning på i overkant av 2,7 milliarder dollar og er børsnotert på New York-børsen (NYSE) som «HBL». Herbalife opererer i 87 land på alle fem kontinenter og kom til Norge i 1995.

## Historikk

Hughes mor døde av komplikasjoner relatert til en slankemedisin, og sønnen bestemte seg da for å finne en sunnere måte å gå ned i vekt på for å forhindre at andre ville lide samme skjebne. Han dro til Kina for å finne urter som kunne bidra til vekttap og tilbake i hjemlandet kontaktet han en kjemiker som hjalp ham å lage slanketabletter.

Hans første produkt var *Formula 1*, en soyabasert vaniljeshake, som han solgte fra bagasjerommet på bilen sin. Selskapet ekspanderte raskt, og innen et år var omsetningen oppe i to millioner dollar og distributørskapet utvidet til Canada.

Mark Hughes' visjon for selskapet var å forandre folks liv gjennom å gi dem god ernæring og en forretningsmulighet; å gå ned i vekt eller få en sunnere livsstil og å selge produktene til folk som trengte dem. Hughes døde i 2000, bare 44 år gammel, etter å ha inntatt en dødelig kombinasjon av alkohol og antidepressiva.

Herbalife kom til Norge i midten av 1990-årene, i begynnelsen ble produktene ulovlig smuglet inn i landet fordi de ikke var godkjente av norske myndigheter. De første årene ble produktserien markedsført med en bløff om at den var utviklet i samarbeid med NASA.

Herbalife har lenge vært en ivrig sponsor av idrett. I en periode hadde selskapet sponsorkontrakt med Tromsø IL, men samarbeidet ble avsluttet etter at klubbens medisinske støtteapparat hadde stilt seg kritiske til produktene.

Selskapet er medlem av Direktesalgsforbundet og ble i 2010 kåret til årets vekstbedrift av forbundet. Selskapet oppga i 2014 å ha 11&nbsp;000 norske medlemmer. I 2015 hadde dette sunket til 9&nbsp;600. I 2021 begynte også norske Herbalife-representanter å etablere såkalte nutrition clubs, der profilering med selskapets navn og logo er forbudt. Konseptet har lenge vært en del av Herbalifes virksomhet i USA, og i saken mellom FTC og Herbalife slo FTC fast at det primære formålet med nutrition clubs ikke var å oppnå bærekraftig salg av Herbalife-produkter til sluttkunder, men å rekruttere nye deltakere.

## Forretningsmodell

Herbalifes produkter selges direkte fra person til person, og er ikke tilgjengelig i butikker. De er delt opp i to hovedkategorier, indre og ytre ernæring.

*Den indre ernæringen* omfatter basisproduktene Formula 1 (en shake i seks ulike varianter), Formula 2 (Multivitamin Complex), Formula3 (PPP eller Personalized Protein Powder) Fiber & Herbs samt andre produkter som inkluderer antioksidanter, urter, fordøyelsesenzymer og urteteer og energidrikker (LiftOff).

*Den ytre ernæringen* består av hud- og hårpleieprodukter med plante- og urteekstrakter som basisingredienser.

For å kjøpe produktene må man kontakte en distributør, og man kan også velge å bli distributør selv. Distributørene er ikke ansatt i Herbalife,  men er tilknyttet som uavhengige salgsrepresentanter og mottar provisjon på salg man har generert . Økende omsetning i distributørens nettverk kvalifiserer til å rykke opp i systemet og øke inntjeningsmulighetene.

## Kontroverser

Gjennom sin eksistens har Herbalife blitt utsatt for gjentatte beskyldninger både om å drive ulovlig pyramidespill og ulovlig markedsføring av kosttilskudd. Dette har også ført til en rekke søksmål i USA, og i 2004 gikk  distributører til gruppesøksmål mot selskapet. Saken ble løst gjennom et forlik hvor Herbalife utbetalte 6 millioner dollar uten å innrømme skyld.

I 2006 avslørte det danske TV-selskap DR gjennom skjulte opptak at Herbalife-selgere ble opplært i ulovlige salgsteknikker. Den danske Fødevarestyrelsen krevde samtidig at Herbalife stanset sin markedsføring av sine slankeprodukter som de mente var ulovlig. Herbalife valgte da å skylde på sine konsulenter og mente at selskapet ikke kunne tillegges ansvar for at disse brøt regelverket.

I november 2011 ble Herbalife dømt i belgisk rett etter at saken hadde pågått i syv år. Det var forbrukerorganisasjonen *Test-Aankoop* som i 2004 gikk til sak, og i dommen ble det konkludert med at selskapets forretningsmodell var ulovlig og at hovedmålet med virksomheten ikke var salg av produkter, men rekruttering av nye deltakere. Dommen ble anket, og 16. desember 2013 ble dommen mot Herbalife opphevet. Man fant at EUs lovgivning ikke kunne felle et selskap for brudd på forbudet mot pyramidespill bare ved at majoriteten av omsetningen ble generert av distributørenes egne produktkjøp.

Norske kostholdseksperter har utvist stor skepsis mot at Herbalife markedsfører sine kosttilskudd til unge idrettsutøvere. Selskapet har også blitt kritisert av norske myndigheter for å selge produkter som inneholdt genmodifisert soyamel. I 2014 ble det avdekket at  Gro Harlem Brundtland urettmessig hadde blitt fremstilt som Herbalife-selger.

I 2017 foretok avisen Nordlys en omfattende gjennomgang av markedsføringen til Herbalifes toppselger. Det ble da funnet at store deler av markedsføringen brøt med regelverket, til tross for at selgeren nylig var blitt tildelt hedersprisen *DF Award* under Direktesalgsforbundets årlige arrangement. Herbalife innrømmet da at selskapet ikke hadde vært nøye nok med å kontrollere sine selgeres markedsføring, og at dette heller ikke var blitt gjennomgått ved nominering til prisen som ble delt ut.

### Ackman vs. Herbalife

I desember 2012 falt Herbalife-aksjen etter at investoren William Ackman publiserte en rapport der han mente at Herbalife er et gigantisk pyramidespill hvor produktene er uvesentlige i forhold til rekruttering av stadig nye deltakere. Ettersom amerikanske myndigheter syntes å forholde seg passive, kjøpte andre investorer store aksjeposter i Herbalife, noe som resulterte i at den steg igjen og passerte godt forbi kursen Ackman hadde shortet på. Blant disse var den kjente investoren Carl Icahn. I mars 2014 annonserte US Federal Trade Commission at de hadde innledet granskning av selskapet, noe som bidro til at aksjekursen igjen sank.

22. juli 2014 holdt Ackman en ny presentasjon hvor han fokuserte på Herbalifes konsept *Nutrition Clubs*. Ifølge Ackman er dette en strategi fra selskapets toppledelse om å nå ut til fattigere deler av befolkningen som ikke har råd til engangsinvesteringen som skal til for å starte opp som vanlig distributør for selskapet, men at selskapet ved hjelp av obligatoriske opplæringsordninger sørger for å påtvinge dem løpende kjøp av kostbare produkter. Reaksjonen blant analytikerne var at Ackmans kritikk skuffet, men like fullt sank aksjekursen med 19 % i juli 2014. I desember 2014 frigjorde Ackman et videoopptak fra et internt lederseminar i 2005 hvor en fremtredende salgsrepresentant kom med en rekke innrømmelser om Herbalifes forretningskonsept.

### Forlik med FTC

I 2014 innledet amerikanske Federal Trade Commission en etterforskning av Herbalife. I juli 2016 ble det offisielt bekreftet at det var inngått forlik mellom partene som innebar at Herbalife måtte betale en bot på 200 millioner dollar, samt iverksette omfattende endringer i sin forretningsplan.

FTC konkluderte blant annet med at :
* Herbalifes kompensasjonsplan stimulerte til verving av nye deltakere fremfor varesalg
* medlemmenes varekjøp var i hovedsak en betaling for fortsatt deltakelse i forretningsmuligheten
* 80 % av deltakerne mislyktes med å rekruttere nye deltakere
* en overveldende majoritet av deltakerne tjente svært lite eller ingenting, og svært mange tapte penger
* Herbalife tilbød ikke sine selgere en realistisk mulighet til å tjene penger på varesalg alene
* medlemmer plasserte strategiske kjøp nedover i sitt nettverk for å kvalifisere seg for bonuser
* Herbalife drev villende markedsføring av forretningsmuligheten ved å promotere den som en sannsynlig vei til betydelig inntekt
* selskapets påstander om at store deler av omsetningen kom fra salg av varer til sluttkunder kunne ikke dokumenteres siden det ikke fantes mekanismer for å måle dette
* medlemmene ble pålagt begrensninger som gjorde det vanskelig å selge varer til sluttkunder
* mens Herbalife påstod at flertallet av medlemmer kun hadde registrert seg for å få rabatt på produktene, utgjorde disse i virkeligheten en svært liten del av medlemmene
* de offisielle ansvarsfraskrivelsene fungerte ikke etter hensikten
* de såkalte *nutrition clubs* gikk med underskudd og hadde kun til hensikt å rekruttere nye medlemmer til forretningen
* omtrent halvparten av medlemmene ble skiftet ut hvert år

Til tross for at forliket i detalj beskrev et produktbasert pyramidespill ville ikke FTC bruke dette begrepet om selskapet. Mange medier rapporterte derfor at FTC hadde erklært at Herbalife ikke var et pyramidespill, men på en pressekonferanse avkreftet FTC at de hadde gitt noen slik erklæring. New York Post rapporterte senere at det var en del av forliket at Herbalife ikke uttrykkelig skulle defineres som et pyramidespill.

### Bestikkelser i Kina

I august 2020 ble Herbalife ilagt totalt 123,1 millioner dollar i bøter for å omfattende ulovlige bestikkelser av kinesiske tjenestepersoner. Formålet med disse bestikkelsene var at selskapet skulle få nødvendig lisens til å operere i landet, samt å forhindre etterforskning og negativ mediaomtale.

## Referanser


## Eksterne lenker
*