Rosenkål

**Rosenkål** (*[[Brassica oleracea]]*, fra gruppen Gemmifera) i Brassicaceae-familien, er en gruppe kultivarer fra hagekål framdyrket til små grønne knopper med tettsittende blader, vanligvis 2,5-4 cm i diameter. De ligner på bittesmå kålhoder, og også rosenknopper, derav navnet.

## Dyrking
Forløperne til rosenkålen ble etter alt å dømme dyrket fram i det gamle Rom. Dagens rosenkål ble muligens dyrket i dagens Belgia så tidlig som på 1200-tallet. Dette forklarer hvorfor den har fått navnet «Brussels sprout» på engelsk – «Brusselvekst». Den første skriftlige nedtegnelsen er datert til 1587. I løpet av 1500-tallet var kålen godt likt i det sørlige Nederland, og ble etterhvert også populær lenger nord. 

Rosenkål dyrkes i 7-24°C, men best resultat fås ved 15-18°C. Plantene gror fram fra frø i frøkasser eller drivhus, og flyttes så til åkeren. Grønnsaken er klar for innhøsting 3-6 mnd. etter planting. De spiselige skuddene vokser som knopper, i spiraler bortover tykke stilker, ca. 1/2-1 m. høye. Her modnes de over flere uker, fra bunnen til toppen av stilkene.   Rosenkålen kan plukkes for hånd i korger, da høstes gjerne 5-15 rosenkålskudd på én gang. Da kutter man av hele stilken. Man kan også bruke maskin til innhøstingen. Høstemåten avgjøres av typen rosenkål. Hver stilk kan gi opptil 1,4 kg, men en typisk kommersiell drift vil gi omtrent 0,9 kg.

## Bruk og matlaging
Den vanlige måten å bearbeide rosenkål på er først å kutte av hele stilken, helt inn til bladene. Deretter fjerner man løse blader. Når kålen skal kokes, ev. dampkokes, pleier noen kokker å skjære et kryss i på undersiden av stilken for at kålen lettere skal bli gjennomkokt. Rosenkål kan også bli varmet i mikrobølgeovn, woket, ristet (stekt) eller kokt suppe på. 

Hvis man koker rosenkålen for lenge, begynner den å lukte svovel. Rosenkålplantens store blader er spiselige og næringsrike.

I Storbritannia og Sentral-Europa er rosenkål tradisjonelt en vintergrønnsak, og spises ofte kokt, smørdampet eller ovnsbakt til stek, spesielt i julen. 

* Ovnsbakt rosenkål
* Kokt rosenkål med bacon

### Lagring
Bør lagres mellom 0–1 Celsius, beskyttet mot lufttrekk og etylengass (som produseres av bl.a. epler).

## Egenskaper og næringsinnhold
Rosenkål er i samme botaniske familie som hagekål, grønnkål, brokkoli og kålrabi. Den har lavt fettinnhold, høyt innhold av folat, vitamin C og kostfiber, samt er en kilde til kalium. Inneholder forholdsvis store mengder vitamin A og folsyre. I tillegg tror en del at den beskytter mot tykktarmskreft, fordi den inneholder sinigrin.

### Næringsinnhold pr. 100 gram (utdrag):

* Vann: 82 g
* Energi: 220 kJ / 53 kcal
* Protein: 5,1 g
* Kostfiber: 4,6 g
* Vitamin C: 113 mg
* Folat: 159 µg

## Bilder

Fil:Rosenkåldyrking Stokke.JPG|Rosenkålåker i Stokke i Vestfold.
Fil:Brussels sprout field 200503.jpg|Et rosenkåljorde etter innhøsting 
Fil:BrusselsSprouts-OnVine.jpg|Rosenkål på grovkuttede stengler
Fil:Brussels-sprouts-on-stalk.jpg|Rosenkål på stengler
 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* PROTAbase on ''Brassica oleracea (Brussels sprouts)''
* ''Brassica oleracea gemmifera'' – Plants For a Future database entry
* Brussels Sprouts – anbefalinger for å opprettholde   kvalitet etter inhøsting (UC Davis)
* Brussels Sprouts Nutrition – næringsinnholdet i rå rosenkål.