Folkeavstemningen om ny grunnlov i Kenya 2005

**Folkeavstemningen om en ny grunnlov i [[Kenya]]** ble holdt 21. november 2005. Forslaget til ny grunnlov ble stemt ned av 58 % av stemmene. Blant andre president Mwai Kibaki hadde gått ut til støtte for forslaget, noe som førte til at det styrende partiet National Rainbow Coalition (NARC) ble splittet. På grunn av den høye graden av analfabetisme i landet var stemmesedlene merket med symboler snarere enn tekst; støtte til forslaget ble betegnet med en tegning av en banan, mens motstanderne brukte en tegning av en appelsin. Folkeavstemningen delte kenyanerne, og tilsammen ni personer døde som følge av voldeligheter mellom partene. Selve valget gikk allikevel fredelig for seg.

## Grunnlovsforslaget
Hovedspørsmålet i utarbeidelsen av forslaget var hvor mye makt som skulle ligge hos presidenten. Mange fryktet at president Kikabi skulle forsøke å sikre seg all makt. Derfor innebar flere utkast en deling av makten mellom presidenten og en statsminister; det endelige forslaget innebar derimot stor makt til presidenten.

Et annet viktig spørsmål var om man skulle forsøke å skape fred mellom Kenyas mange etniske grupper med jordreformer. Det endelige forslaget tok høyde for dette gjennom å begrense utlendingers mulighet til å eie land i Kenya (hvite innvandrere og deres etterkommere eier store landområder i Kenya). Forslaget innebar også at kvinner for første gang ville kunne eie land, dog kun gjennom ekteskap, og at man skulle etablere en «jordkommisjon» som skulle ha oppsyn med omfordelig av jordområder og særlig se til at statsansatte ikke ga bort landområder i bytte for tjenester. Kommisjonen skulle også se til at menneskerettighetene ble ivaretatt i uenigheter om jord og søke å gi jordområder tilbake til etniske grupper som hadde blitt fratatt eller frarøvet land i fortiden. Gjennom å kategorisere jordområder som enten myndighetenes, samfunnets eller enkeltpersoners ville man legge til rette for at jordkommisjonen skulle kunne omfordele land. Akkurat dette møtte størst motstand blant landeiere som ikke holdt til på jorden sin og nomadegrupper som maasaiene.

Grunnlovsforslaget åpnet for «religiøse domstoler» som en konsekvens av at islamske domstoler allerede fantes i Kenya, slik at andre religioner også fikk lovfestet muligheten til slike domstoler.

Ettersom president Kibaki fremsto både svært positiv til forslaget og samtidig brukte det som grunnlag for sin egen valgkamp, brukte mange velgere avstemningen til å ta stilling til Kibakis regjering; mange var mer opptatt av dette aspektet enn det faktiske grunnlovsforslaget. Med grunnlag i dette krevde «appelsin-siden» (som skulle samle seg til Orange Democratic Movement) at det skulle bli utskrevet nyvalg.

Det ble gjennomført én meningsmåling på forhånd, som ga 42 % mot, 32 % for, 22 % ikke sikker og 4 % ville ikke svare.

## Resultatet
Spørsmålet på stemmeseddelen lød: «Er du for eller mot at forslaget til ny grunnlov skal ratifiseres?»

### Oppdelte resultater

## Etterspill
Etter nederlaget kastet president Mwai Kikabi hele regjeringen og handlet raskt for å gjenvinne sin politiske styrke. Kikabi kommenterte dette med det var blitt «nødvendig for meg, som president for republikken, å reorganisere regjeringen min for å gjøre den mer samlet og bedre egnet til å tjene det kenyanske folk». 

Denne omorganiseringen innebar at hele regjeringen unntatt generaladvokaten, som har grunnlovsbeskyttelse, og visepresident Moody Awori, som ble fratatt sin post som innenriksminister. Etter to uker valgte presidenten ut en ny regjering. Men da en stor del av de utpekte takket nei til stillingene og trakk sin støtte til presidenten, ble regjeringen bestående i hovedsak av presidentens politiske venner.

## Referanser