open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eira (navn)

**Eira** er et nordisk og walisisk kvinnenavn. *Eira* er også brukt som mannsnavn, men svært sjeldent. Eira er i tillegg et nord-samisk etternavn.

## Etymologi
Kvinnenavnet *Eira* kan være:
* dannet som en variant av *[[Eir]]*, som har opprinnelse i norrøne *eir*, «beskyttelse, hjelp».
* det walisiske ordet *eira* som betyr «snø».

Mannsnavnet *Eira* er en kjæleform av *Eirikki*, den finske formen av *[[Erik]]*.

## Utbredelse
Kvinnenavnet *Eira* er kjent brukt i den walisiske teksten *[[Mabinogion]]* fra 1100- og 1200-tallet. Det er kjent brukt i Sverige og Norge fra 1870-årene. 

Navnet *Eira* har vært vanlig i Norge siden 2010-årene og hadde en popularitetstopp med 0,5 % i 2025.

*Eira* har navnedag i Finland og Norge:

### Eira som kvinnenavn

|}

### Eira som mannsnavn

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Aurora Amalia Eira Maria Hellberg (1884-1969), svensk journalist og forfatter
* Eira Stenberg (1884-1942), finsk dramatiker
* Eira Vielhomme (1899-1942), fransk motstandskjemper
* Eira Fukushima (1902-1995), japansk kunstner og treskjærer
* Eira Sørensen (1918-2007), dansk maler og keramiker
* Eira Jones (1939-2021), walisisk skuespiller og sanger
* Eira Kasper, finsk rektor og forfatter
* Eira Mollberg, finsk teater- og dokumentarfilmregissør
* Eira Soriola, finsk skuespiller 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gustav Christian Gjøs

**Gustav Christian Gjøs** (født 20. januar 1810 i Näsinge i Strömstad, Sverige, død 29. juni 1889 i Berg i Østfold) var en norsk politiker og maler.

Han ble innvalgt til Stortinget i 1851 som andre representant fra Fredrikshald valgkrets, men ble bare sittende i én periode. På Stortinget var han medlem av Bankkomiiteen. Fra 1837 til 1849 hadde han vært medlem av bystyret i Fredrikshald.

Gjøs ble undervist i malerfaget av sin bror, landskapsmaleren Ferdinand Gjøs i Christiania. I 1830 reiste han til København og utdannet seg videre. Deretter etablerte han seg som malermester i Fredrikshald fra 1833. I likhet med sin bror skal han ha malt landskapsmalerier. Han var gift to ganger og hadde tilsammen ti barn.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Acton Bjørn

**Acton Bjørn** (født 23. september 1910 i København, død 20. juni 1992) var en dansk produktdesigner og kompanjong med Sigvard Bernadotte i det felles foretaket *Bernadotte & Bjørn Industridesign A/S*.

Acton Bjørn studerte arkitektur og byplanlegging og begynte å arbeide som formgiver under andre verdenskrig. I 1950 startet han sammen med Sigvard Bernadotte  designfirmaet *Bernadotte & Bjørn Industridesign A/S*. Firmaet var et av Skandinavias første konsulentbyråer for industridesign. Hovedkontoret lå i København med filialer i New York og Stockholm. Samarbeidet mellom Bernadotte og Bjørn varte til 1964. I den tiden ble det skapt mange designklassikere, som rustfrie kjøkkenredskaper for *Modernum* (1954) og plastskålen *Margrethe* for *Rosti Bakelitfabrik * (1950), som fortsatt er i produksjon. Blant oppdragsgiverne hørte blant annet Husqvarna, Bang & Olufsen, Facit, AGA, General Electric og Elektro-Helios. 

I 1965 åpnet Bjørn sitt eget kontor i København med spesialisering på husholdningsredskaper, kontormøbler og emballasje. Samme år formga han en transistorradio for Bang & Olufsen, *Beolit 500*. Designet innebar en forenkling av radioens bruk som kan sammenlignes med telefonens. I 1966 fikk Bjørn en dansk designpris for dette arbeidet. Acton Bjørn lyktes med å forene praktisk funksjon med enkel skulptural form.

## Galleri

Fil:Bernadotte_Wasserkessel.jpg|Vannkjele for *Modernum*, sammen med Sigvard Bernadotte
Fil:Bernadotte_Schuessel.jpg|Skålserie Margrethe for *Rosti*, sammen med Sigvard Bernadotte
Bang-Olufsen-Beolit-500-Transistor-Radio.jpg| Beolit ​​​​500, transistorradio for * [[Bang & Olufsen]] * 1965
Facit Pl 1958.jpg|Skrivemaskine for * Facit * 1958
Fil:Bernadotte & Bjørn Industridesign.jpg


## Referanser


## Litteratur
* *Industrial Design A-Z*, Taschen GmbH, Köln, 2000 ISBN 3-8228-6310-6

## Eksterne lenker
*
Simon, greve av Sicilia

**Simon av Hauteville** (født 1093, død 1105 i Mileto i Calabria), også fransk: **Simon de Hauteville**, italiensk: **Simone D'Altavilla**, var eldste sønn og tronarving etter Roger I av Sicilia og Adelaide del Vasto. Moren styrte regentskapet så lenge han satt på tronen.  

Simon var bare et barn da han arvet tronen i 1101 og han døde bare fire år senere. Dette satte hans yngre bror, den store Roger II av Sicilia på tronen som først greve, deretter konge av Sicilia.

## Referanser
Markus Schmidt

**Markus Schmidt** (født 23. oktober 1968) var en østerriksk aker som deltok i de olympiske vinterleker 1992 i Albertville og 1994 i Lillehammer.

Schmidt vant en olympisk bronsemedalje i aking under Vinter-OL 1992 i Albertville. Han kom på tredjeplass i ener for menn, bak Georg Hackl fra Tyskland og sin landsmann Markus Prock.

Neuner ble verdensmester i aking 1996 i Altenberg i mixed.

## OL-medaljer
* 1992  Albertville -  Bronse i aking, ener menn  Østerrike

## Eksterne lenker
*
Hans Christian Ørsted Hambro

**Hans Christian Ørsted Hambro** (1855–1900) var en norsk folkehøyskolebestyrer. Han drev Garnes folkehøyskole på Garnes utenfor Bergen fra 1887 til 1899.

## Liv og virke
### Slekt
Christian Hambro var av den norske grenen av Hambro-slekten, som kom til Bergen med hans farfar, kjøpmannen Edvard Hambro. Han var sønn av fabrikkeier Carl Joachim Hambro (1813–1873) og Angelique Cathrine Bull (1813–1899) og bror av skolebestyrer Edvard Isak Hambro (1847–1909). Han var onkel til Høyre-politikeren Carl Joachim Hambro (1885–1964). På morssiden var han i slekt med den danske vitenskapsmannen Hans Christian Ørsted, som han var oppkalt etter. Han ble i 1891 gift med sin niese Angelique Cathrine Ege.

### Barndom og ungdom
Christian Hambro flyttet fire år gammel til Bergen sammen med foreldren, og begynte siden på byens latinskole, men måtte slutte i 17-årsalderen på grunn av sykdom. Han gikk da til sjøs og kom så langt som til India. 

### Karriere
Etter en periode som sjømann vendte han tilbake til Norge og gikk på styrmannsskole. Deretter dro han til sjøs igjen, inntil han måtte gå på land på grunn av en skade. Etter å han forlatt sjøen arbeidet han i flere år på kontoret hos Mowinckel & søn i Bergen.

Hambro var gjennom lesning av Grundtvig og Kierkegaard blitt begeistret for folkehøyskolesaken, og hadde også besøkt Askov folkehøyskole i Danmark. I 1887 opprettet han sin egen folkehøyskole, Garnes folkehøyskole, på Garnes utenfor Bergen. Her bygget han også sin egen bolig, villaen «Fredlund». I 1899 måtte han imidlertid oppgi skolen på grunn av sykdom. Han døde året etter.

## Kilder
* Hambro, C. J.: *Far og sønn*. Oslo: Gyldendal, 1948.
* «Garnes folkehøgskule», i Stauri, Rasmus: *Folkehøgskulen i Danmark, Norge, Sverige og Finland*. Kristiania: Norli, 1910.

## Eksterne lenker
* Slektsinformasjon om Hans Christian Ørsted Hambro
Garnes folkehøyskole

**Garnes folkehøyskole** var en folkehøyskole på Garnes i Arna utenfor Bergen som var i virksomhet fra 1887 til 1899.

Folkehøyskolen ble anlagt ved Sørfjorden på Garnes av Christian Hambro (1858–1900) i 1887, og hadde i alt om lag 900 elever. Her oppførte han også sin egen bolig, villaen «Fredlund». I 1899 måtte Hambro stenge skolen på grunn av sykdom. Han døde i mars 1900. Kona og sønnen bodde der i 2. etg mens det var leid ut til husflidskole fra september samme året med 35 elever. Skolen var der i 5 år til den ble flyttet dit den ligger i dag.

## Kilder
*
Liste over ordførere i Bremanger

**Liste over ordførere i Bremanger** viser navn, parti og funksjonsperiode for ordførere i Bremanger kommune fra kommunesammenslåing i 1964 og fram til dag.

* Mons Monsen, Arbeiderpartiet (1964–1965)
* Alf Bakke, upolitisk liste (1966–1967)
* Abraham Øvrebotten, Arbeiderpartiet (1968–1979)
* Bjarne Haugland, Venstre (1980–1981)
* Svein Kåre Senneset, Arbeiderpartiet (1982–1987)
* Roar Førde, Høyre (1988–1995)
* Einar Kjerpeset, Senterpartiet (1996–2003)
* Kåre Olav Svarstad, Arbeiderpartiet (2004–2011)
* Karl Vidar Førde, Senterpartiet (2011–2015)
* Audun Åge Røys, Høyre (2015–2019)
* Anne Kristin Førde, Arbeiderpartiet (2019–)

## Eksterne lenker
* Fylkesleksikon, NRK Sogn og Fjordane
Ivan Bratt

**Ivan Bratt** (født 24. september 1878 i Jönköping, død 25. januar 1956 ved Lundby i Bettna) var en svensk lege, politiker og entreprenør. Han er blitt mest kjent for å ha innført motboken i Sverige. Motboken inngikk i et alkoholpolitisk system som også er kalt for «Brattsystemet». Opprettelsen av Systembolaget var også en del av dette systemet, hvor Bratt la grunnlaget ved etablering av «*Aktiebolaget Stockholmssystemet*» i 1913.

## Bakgrunn og livsgjerning
Ivan Bratt var sønn av «hovrättsråd»* (tilsv. [[lagmann]])* Axel Bratt og Ellen Wahlberg. Han tok «med.lic.» 1903 i Stockholm, og i 1906 åpnet han egen legepraksis i Stockholm. Han ble valgt inn i Stockholms «stadsfullmäktige» (kommunestyre) 1908, og i Sveriges riksdags andre kammer for Stockholms stads første valgkrets for «liberala samlingspartiet» i 1921.

I februar 1908 deltok Bratt i «Läkarsällskapet»s debatt om alkoholpolitikk og presenterte sitt forslag til løsning. I 1909 ga han ut boken «*Kan nykterhetsfrågan lösas utan totalförbud*»?.

I 1913 etablerte Bratt «Aktiebolaget Stockholmsystemet» og søkte om og fikk konsesjon for all detaljhandel med sprit i Stockholm. Snart forhandlet han om oppkjøp av spritforretninger, vinbutikker og destillatører over hele landet og meddelte finansministeren at dersom han lykkedes i å få kontroll over spritproduksjonen skulle overskuddet gå til statskassen. 

I årene 1917-1918 kjøpte Bratt opp 98 firmaer, og skapte et privat alkoholmonopol på fire år; i imperiet var *«fem grossister, två fastighetsbolag, elva agentfirmor, ett råbränneri, Carnegiebryggeriet, läkemedelsföretaget [[Astra]], [[Grand Hôtel Stockholm|Grand Hotel]] och [[Svanens droghandel]], vid den tiden en omfattande apoteksrörelse»*. 
Den første innbetalingen til statskassen var på 5 millioner kr., tilsvarende nesten 10 prosent av statsbudsjettet. «AB Vin & Spritcentralen» ble etablert i 1917, og staten fikk løse inn aksjene og Vin & Spritcentralen fikk monopol og overtok all partihandel av alkohol i Sverige, samtidig med at motboken ble obligatorisk innført i hele landet.

Ivan Bratt ligger begravet på Bettna kirkegård i Flen kommune.

## Bibliografi
* Ivan Bratt (1909) *Kan nykterhetsfrågan lösas utan totalförbud?* Albert Bonniers Förlag.
* Ivan Bratt (1911) *Nykterhetspolitiska utvecklingslinjer.* Albert Bonniers Förlag.
* Ivan Bratt (1922) *På konsulinnans terrass. Ett samtal om den 27 augusti m.m.* Svenska andelsförlaget.
* Ivan Bratt (1926) *En riksdagsdebatt om spritcentralen.* P.A. Norstedt & Söners förlag.

## Biografier
* Knut Falk (1930). *Märkesmän   inom   vårt   ekonomiska liv*. Wahlström & Widstrands förlag. Anmeldelse i ''Svensk Läraretidning'', 1930.
* Håkan Westling (1997). *Ivan Bratt. Legendarisk läkare, Systemets grundare*.

## Referanser
Juridisk Studentforening

**Juridisk Studentforening** ved Treider College er en selveid ideell organisasjon, som arbeider for et best mulig faglig og sosialt miljø for jusstudentene ved Treider College, og ble etablert i november 2008.

## Eksterne lenker

*
Malgomaj

**Malgomaj** (sørsamisk: *Jetneme*) er en innsjø nordvest for Vilhelmina i Västerbottens län i Sverige. Innsjøen ligger 344 meter over havet, i Ångermanälvens vassdragsområde.

Malgomaj har et areal på 103 kvadratkilometer og er 110 meter dyp. Den er omkring 40 km lang og en til tre kilometer bred.

Sjøens økologiske status klassifiseres som utilfredsstillende (sv. «otilfredsställande»), vesentlig på grunn av vannstandsvariasjoner. Kjemisk er sjøen betydelig påvirket av luftbårne forurensninger, spesielt polybromert difenyleter PBDE (flammehemmere) og kvikksølvforbindelser. Dette gjelder generelt alt vann i Skandinavia.

## Se også
* Liste over innsjøer i Skandinavia

## Referanser
Det går alltid et korstog

***Det går alltid et korstog*** er det åttende albumet til den norske musikk- og teatergruppen Tramteatret. Albumet ble utgitt i 1983. Sangene på plata var tidligere framført i gruppas revy *Det går alltid et korstog* samme år.

## Sporliste
# «Hypatia» (Anders Rogg/Arne Garvang/Terje Nordby)
# «Det går alltid et korstog» (A. Rogg/A. Garvang/T. Nordby)
# «Sakkeus» (A. Rogg/A. Garvang/T. Nordby)
# «Jesus hang på korset» (A. Rogg/A. Garvang/T. Nordby)
# «Martin Luther» (T. Nordby)
# «Det æ'kke sånt det er ment» (A. Rogg/A. Garvang/T. Nordby)
# «Lyset skal komme» (A. Rogg/A. Garvang/T. Nordby)
# «Samba rundt gullkalven» (A. Rogg/A. Garvang/T. Nordby)
# «Nilen» (A. Rogg/A. Garvang/T. Nordby)
# «Nordlys» (A. Rogg/A. Garvang/T. Nordby)
# «Tordenvær» (A. Rogg/A. Garvang/T. Nordby)
# «Høyt oppi himmelen» (A. Rogg/A. Garvang/T. Nordby)
# «Visjon misjon» (A. Rogg/A. Garvang/T. Nordby)
# «Vi trenger den kristne moral» (T. Nordby)
# «Tro ikke» (A. Rogg/A. Garvang/T. Nordby)

## Medvirkende
### Tramteatret
* Arne Garvang – gitarer, låtskriver, sang, kor
* Anders Rogg – tangenter, låtskriver, sang, kor
* Terje Nordby – akustisk gitar, låtskriver, sang, kor
* Billy Johansson – bass, kor, sang, maling, 
* Henning Westeng – perkusjon, trommer, kor
* Anne Nyutstumo – sang, kor
* Helge Winther-Larsen – sang, kor
* John Nyutstumo – diverse blåseinstrumenter, sang, kor
* Magne Bruteig – sang, kor, fløyte
* Liv Aakvik – sang, kor
* Kine Hellebust – sang, kor
* Per Kjeve – sang, kor
* Marianne Krogness – sang, kor
### Andre
* Ola Johansen – produsent, teknikker
* Roar Vangen – assistentteknikker 
* Kjartan Bjelland – fotografi
* Øyvind Skotland – fotografi

## Eksterne lenker
Østfold-Posten

**Østfold-Posten** ble etablert under navnet **Folkets Røst** i 1917. Avisen fikk navnet Østfold-Posten i 1959. I 1990 ble avisen slått sammen med Øvre Smaalenene. Etter en ny sammenslåing med Indre Smaalenenes Avis i 1997 ble navnet endret til Smaalenenes Avis i 2003.

Avisen var organ for Arbeiderpartiet
Armando

**Armando** er en spansk, italiensk og portugisisk form av mannsnavnet *[[Herman]]*, som har tysk opprinnelse og betyr «hærmann».

## Utbredelse

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Armando Trovaioli (f. 1917), italiensk komponist
* Armando Peraza (f. 1924), cubansk jazzmusiker 
* Diego Armando Maradona (f. 1960), argentinsk fotballspiller
* Armando Iannucci (f. 1963), skotsk komiker
* Armando Gallop (1970–1996), amerikansk plateprodusent
* Armando Montelongo (f. 1970), ameriakensk TV-seriedeltaker
* Armando Christian Pérez (f. 1981), amerikansk rapper kjent som Pitbull
* Armando Cordova, svensk kjemiprofessor
* Armando Fox, amerikansk informatikkprofessor
* Armando Santos, norsk klesdesigner

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Back to the 80’s (album)

***Back to the 80's*** er det tredje albumet til den norske musikk- og teatergruppen Tramteatret. Albumet ble utgitt i mars 1980. Sangene på plata var tidligere framført i gruppas revy, *Back to the 80's*, året før.

## Sporliste
# «Å livet svinger» (Anders Rogg/Terje Nordby)
# «Jodeledili» (A. Rogg/Arne Garvang/T. Nordby)
# «Begin åh Begin (Begin the Beguine)» (Cole Porter, norsk tekst: T. Nordby)
# «Altaballaden» (A. Garvang/T. Nordby)
# «Frisco» (A. Rogg/T. Nordby)
# «I Spit On You» (A. Garvang/T. Nordby)
# «Back to the 80's» (A. Garvang/T. Nordby)
# «Nostalgi» (A. Garvang/T. Nordby)
# «Lykke og samhold» (A. Garvang/T. Nordby)
# «Bomber og brylkrem» (A. Garvang/T. Nordby)
# «Vannmannens solfylte tiår» (A. Rogg/A. Garvang/T. Nordby)
# «Cool It» (A. Garvang/T. Nordby)
# «Æ og du (Jag och du)» (Kine Hellebust/Ted Ström)
# «Slåss mot rasismen» (A. Rogg/A. Garvang/T. Nordby)

## Musikere
### Tramteatret
* Arne Garvang – låtskriver, kor, sang, gitarer
* Anders Rogg – tangentinstrumenter, sang, kor, låtskriver
* John Nyutstumo – diverse blåseinstrumenter, sang, kor, låtskriver
* Marianne Krogness – sang, kor
* Kine Hellebust – låtskriver, sang, kor
* Anne Nyutstumo – sang, kor
* Carsten Loly – trommer, kor
* Billy Johansson – bass, kor
* Liv Aakvik – sang, kor
* Helge Winther-Larsen – sang, kor, instruktør
* Terje Nordby – gitar, låtskriver, sang, kor
* Magne Bruteig – sang, kor
* Per Kjeve – sang, kor
### Andre
* Ola Johansen – produsent
* Ted Ström – låtskriver
* Cole Porter – låtskriver
* Svein Engebretsen - tekniker
* Asbjørn Krogtoft - tekniker
* Petter Hox - tekniker
Vitenskapsåret 1848

## Hendelser
* Lord Rosse studerer M1 og gir den navnet Krabbetåken.
* William Cranch Bond og William Lassell oppdagere Hyperion, Saturns måne.
* Charles Darwin og Alfred Russel Wallace antyder evolusjon ved naturlig seleksjon i en artikkel til Linnean Society of London.
* William Thomson Kelvin oppdager det absolutte nullpunkt.
* Mary Somerville utgir boken *Physical Geography*

## Prisvinnere
* Copleymedaljen: John Couch Adams, britisk astronom.
* Rumfordmedaljen: Henri Victor Regnault, fransk kjemiker og fysiker.
* Wollastonmedaljen: William Buckland, britisk geolog, paleontolog og prest.

## Fødsler

## Dødsfall

## Bildegalleri

1829_Melchior_Gommar_Tieleman,_Ölgemälde_Caroline_Herschel_Hannover.tif|Caroline Herschel(1750–1848)
Carl_Johan_Schönherr_(from_Svenska_Familj-Journalen_1881).png|Carl Johan Schönherr(1772–1848)
Jöns_Jacob_Berzelius_from_Familj-Journalen1873.png|Jöns Jakob Berzelius(1779–1848)
George_Stephenson_-_Project_Gutenberg_etext_13103.jpg|George Stephenson(1781–1848)
BBolzano.jpg|Bernhard Bolzano(1781–1848)
Bibron_Gabriel_1806-1848.png|Gabriel Bibron(1805–1848)
Otto-lilienthal.jpg|Otto Lilienthal(1848–1896)
V._Meyer_ca1890.jpg|Victor Meyer(1848–1897)
Johann_Palisa.jpg|Johann Palisa(1848–1925)
Young_frege.jpg|Gottlob Frege(1848–1925)
Albertina_Maria_Carlsson.png|Albertina Carlsson(1848–1930)
Otto_Pettersson_ca_1900.jpg|Otto Pettersson(1848–1941)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vitenskapsåret 1849

## Hendelser
* Édouard Roge oppdager prinsippene for Roche-grensen, og lykkes i å forklare hvorfor Saturns ringer ikke klumper seg sammen til en måne.
* George Gabriel Stokes viser hvordan solitære bølger kan oppstå ved kombinasjoner av periodiske bølger.
* Hippolyte Fizeau og Léon Foucault måler lyshastigheten til cirka 298&nbsp;000 km/s.

## Prisvinnere
* Copleymedaljen: Roderick Murchison, skotsk geolog
* Wollastonmedaljen: Joseph Prestwich, britisk geolog

## Fødsler

## Dødsfall

## Bildegalleri

Kjeldahl3.JPG|Johan Kjeldahl(1849–1900)
Felix_Christian_Klein.jpg|Felix Klein(1849–1925)
Ivan_Pavlov_NLM3.jpg|Ivan Pavlov(1849–1936)
GustavFrederikHolm.jpg|Gustav Frederik Holm(1849–1940)


## Referanser
King Chiaullee

**King Chiaullee** er en musikkgruppe fra øya Man i Irskesjøen som spiller tradisjonell, keltisk musikk. Gruppen har tre albumutgivelser.

Gruppens medlemmer møtes som tenåringer mens de gikk på skole sammen i 1994, og har siden opptrådt og turnert på tallrike festivaler over hele Storbritannia, enkelte land i Europa, og i USA. Tittelen på gruppen, «King Chiaullee», innebærer en bevisst misforståelse; det er ikke snakk om navnet til en konge, men er mansk-gælisk og betyr «Musikkhoder».

Gruppens musikk karakteriseres som tradisjonell, det vil si at de knytter an til historisk folkemusikk fra landene rundt Irskesjøen, det som gjerne kalles for keltisk musikk, fra Irland, Skottland, Bretagne og ikke minst Man. I tillegg til å framføre en eklektisk blanding av tradisjonelle melodier spiller gruppen også en del egne komposisjoner. De fem musikerne spiller en rekke hovedsakelig akustiske instrumenter som fele, fløyte, bouzouki, bodhrán, gitar og kontrabass.

## Festivaler
Foruten faste opptredener i hjemlandet Man har King Chiaullee spilt på en rekke musikkfestivaler for tradisjonell og folkemusikk. Da gruppen opptrådte i Bretagne og deltok i Festival Interceltique de Lorients musikkonkurranse for grupper vant de førsteprisen, *Trophée Cidrerie des Terroirs*, noe som hjalp gruppen til nye opptredener i Milano og ved Italias kjente Celtica-festival. De har også deltatt på scenen i festivalene Montreal Celtic Festival i Canada, Bethlehem Celtic Classics i USA, Chicago Celtic Fest i USA, Cwlwm Celtaidd i Wales, Lowender Perran i Cornwall, Derrygonnelly i Nord-Irland, og ikke minst Celtic Connections i Glasgow.

## Medlemmer
Gruppens fem medlemmer er
* Adam Rhodes (fele og bouzouki)
* David Kilgallon (fele)
* Russell Cowin (bodhran og kontrabass)
* Gilno Carswell (fløyte)
* Matthew Kelly (gitar og mandolin)

## Diskografi
* *Baase Cooil Stroo* (2000)
* *Reel:Ode* (2003) 
* *Nish!* (2006) 

Gruppen har også bidratt i tallrike samlealbum med flere ulike musikere.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* King Chiaullees offisielle nettsted
* King Chiaullees andre offisielle nettsted
* King Chiaullee-nyheter, musikkvideoer, konsertopptak med mere hos NME
* King Chiaullee for iTunes
Mary’s Boy Child

**«Mary's Boy Child»** er en julesang skrevet av Jester Hairston i 1956.

Sangen ble opprinnelig skrevet for Harry Belafonte, men er mest kjent utført av den tyske discogruppen Boney M.

Juul Hansen har skrevet en norsk tekst. Hans norske tittel er «Det var engang en julenatt». Tvillingene Randi og Torild med Yngve Bjerkes orkester spilte inn sangen 5. oktober 1964. Den ble utgitt på singlen Columbia 45GN&nbsp;1733.

Sangen har også kommet med norsk tekst med tittelen «Marias Guttebarn» (tekst av Lars Kilevold) fremført av blant andre Anita Skorgan (1994), "Marias barn" (tekst av Arve Sigvaldsen) fremført av Stein Ingebrigtsen (1979),  "Lang tid tilbake" (tekst av Arnold Børud) fremført av Frisk Luft (1976) og med dansk tekst med tittelen «Det var en gang en julenat». Den danske versjonen ble sunget i en norsk oversettelse av Ingjerd Helén på musikkalbumet *Jul med Ingjerd Helen* fra 1978.

## Tekst
Vitenskapsåret 1850

## Hendelser
### [[Fysikk]]
*Rufolf Clausius publiserer en artikkel om en mekanisk teori om varme, som for første gang inneholder prinsippene bak termodynamikkens andre hovedsetning
*Hippolyte Fizeau og E. Gounelle måler elektriske hastigheter
*Léon Foucault viser at lyshastigheten i luft er større enn i vann og at brytningsindekset står i omvendt proporsjon til hastigheten

## Prisvinnere
*Copleymedaljen: Peter Andreas Hansen, dansk astronom.
*Rumfordmedaljen: François Arago, fransk matematiker, fysiker og astronom.
*Wollastonmedaljen: William Hopkins, britisk matematiker og geolog.

## Fødsler

*1. januar - Oscar Jacobsen, norsk ingeniør, politiker og statsråd (død )
*9. februar - Hjalmar Schiøtz, norsk lege og Norges første professor innen oftalmologi (død )
*15. januar - Sofia Kovalevskaja, russisk matematiker (død )
*6. juni - Karl Ferdinand Braun, tysk fysiker (død )
*25. august - Charles Richet, fransk fysiolog, nobelprisvinner i medisin/fysiologi (død )

## Dødsfall

*27. mars - Wilhelm Beer, tysk astronom (født )
*28. mars - Bernt Michael Holmboe, norsk matematiker (født )
*10. mai - Louis Joseph Gay-Lussac, fransk kjemiker og fysiker (født )

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vitenskapsåret 1851

## Hendelser
* 1. mai – Den første verdensutstillingen, Londonutstillingen 1851 åpner i det nybygde Crystal Palace.

## [[Meteorologi]]

## Prisvinnere
*Copleymedaljen: Richard Owen, britisk biolog og paleontolog.
*Wollastonmedaljen: Adam Sedgwick, britisk geolog.

## Fødsler

* 8. juli - Arthur Evans, britisk arkeolog (død 1941).
* 3. august - George Francis FitzGerald, irsk fysiker (død 1901).

## Dødsfall

* 28. januar - John James Audubon, ornitolog og illustratør (født 1785)
* 18. februar - Carl Gustav Jakob Jacobi, tysk matematiker (født 1804)
* 17. juli - John Farey, engelsk mekanikkingeniør og sakprosaforfatter (født 1791)
* 2. september - William Nicol, skotsk geolog og fysiker (født 1770)
 
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stora Lulevatten

**Stora Lulevatten** (lulesamisk: *Stuor Julevu*) er en regulert innsjø i det nordlige Lappland i Norrbottens län, Sverige. Innsjøen er magasin for Porjus kraftverk, og er oppdemt ved Porjus om lag 8 km nedenfor det naturlige utløpet at Luleälven. Som følge av reguleringen varierer sjøens høyde fra 369 til 372 meter over havet. Sjøens areal er på 135-155 km². 

Den økologiske status klassifiseres som utilfredsstillende (sv. «otilfredsställande»). Kjemisk er sjøen betydelig påvirket av luftbårne forurensninger, spesielt polybromert difenyleter PBDE (flammehemmere) og kvikksølvforbindelser. Dette gjelder generelt alt vann i Skandinavia.

Stora Lulevatten strekker seg fra Porjus i sørøst oppover til Jávrregasska, der en kort elvestrekning skiller innsjøen fra det ovenforliggende Langas (374 moh).

Stora Lulevatten befinner seg i de to kommunene Jokkmokk og Gällivare.

## Se også
*Liste over innsjøer i Skandinavia

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Annams drageorden

**Annams drageorden** (vietnamesisk: *Đại Nam Long tinh Viện*, fransk: *Ordre du Dragon d'Annam*) er en vietnamesisk orden. Den ble innstiftet 14. mars 1886 av keiser Dong Khanh og ble tildelt for sivile og militære fortjenester av både keiseren og Frankrikes president, som representant for kolonimakten. Ordenen ble tildelt som statsorden inntil keiser Bao Dai abdiserte 25. august 1945. Ordenen ble i 2005 gjenopptatt av det keiserlige dynasti i eksil.

## Inndeling
Annams drageorden er inndelt i fem grader:
* Storkors 
* Storoffiser
* Kommandør
* Offiser
* Ridder 
 
## Insignier
Ordenstegnet for Annams drageorden består av en oval stjerne med åtte grupper av tagger. Stjernen er i sølv for riddere, i gull for høyere grader. Midtmedaljongen er oval og har keiser Dong Khanhs navn innskrevet med kinesiske tegn i gull på blå emalje. Navnet er omgitt av ornamenter. Medaljongen er omgitt av en bord i rød emalje. Ordenstegnet er opphengt i båndet i en krone og over denne en drage i grønn emalje med røde detaljer. 

Ordensstjernen for storkors og storoffiserer har seksten tagger og er i sølv. Den er besatt med en drage i gull med grønn emalje og røde detaljer. Dragen holder midtmedaljongen fra ordenstegnet. 

Ordensbåndet er rødt med gule striper ved kantene. I en periode var båndet for militære tildelinger hvitt med guloransje kantstriper. Ordensbåndet for tildelinger fra Frankrikes president var grønt med oransjegule kantstriper.

## Norske innehavere
Annams drageorden ble også tildelt nordmenn, blant dem Thomas Thomassen Heftye.

## Kilder
* «Vietnam» i Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Mankoo: *World Orders of Knighthood and Merit*, andre bind, Buckingham: Burke's Peerage, 2006, s. 1879–1882.
* «France – Colonial Orders» i Robert Werlich: *Orders and decorations of all nations. Ancient and modern, civil and military*, 2. utgave, Washington DC: Quaker Press, 1974, s. 145.
Aavatsmarkbreen

**Aavatsmarkbreen** er en isbre i Oscar II Land på Spitsbergen, Svalbard. Den er en dalbre som er en utløper fra Løvenskioldfonna. Den går derfra mot vest og møter kysten i Hornbækbukta ved Forlandsundet. Breen er 12 kilometer lang og rundt fire kilometer bred.

Den har navn etter Ivar Aavatsmark (1864–1947), som anbefalte for Stortinget å bevilge penger til å utstyre HMS «Farm» for Gunnar Isachsens Spitsbergen-ekspedisjoner i 1909 og 1910.

## Referanser
Madagaskars sentralbank

**Madagaskars sentralbank** (gassisk: *Banky Foiben'i Madagasikara*, fransk: *Banque Centrale de Madagascar*) er sentralbanken på Madagaskar. Hovedkontoret ligger i hovedstaden Antananarivo. 

## Historie
Sentralbanken har sitt opphav i Banque de Madagascar, etablert i 1925, som hadde ansvaret for utstedelse av gassisk franc (valutakode MGF). Gassisk franc var valutaen på Madagaskar fra 1925 til 2005. I 1945 ble Banque de Madagascar et des Comores etablert, og det ble etablert en felles valuta med Komorene; madagaskar-komorisk franc (valutakode XMCF). 

Etter at Madagaskar fikk sin uavhengighet fra Frankrike i 1960 gjeninnførte Madagaskar *gassisk franc* (MGF) som valuta. 

I 1963 forlot Madagaskar CFA-francsonen, og den gassiske francen ble ikke lenger konvertibel med CFA-franc. Madagaskars sedler og mynter ble utstedt av *Institut d'Émission Malgache* fram til 1974, da Banque Centrale de Madagascar ble etablert. Siden 1. januar 2005 har ariary vært den offisielle valutaen på Madagaskar. 

## Liste over sentralbanksjefer
*1973–1983 : Leon Maxime Rajaobelina
*1984–1988 : Richard Randriamaholy
*1988–1993 : Blandin Razafimanjato
*1993–1994 : Raoul Johnson Ravelomanana
*1996–2007 : Gaston Edouard Ravelojaona
*2007–2012 : Frédéric Rasamoely
*2012–2013 : Guy Ratovondrahona
*2013–2014 : Razafimbelo Vonimanitra
*2014–2019 : Alain Hervé Rasolofondraibe
*2019–2023: Henri Rabarijohn
*2023–:Aivo Andrianarivelo

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Carolyn Chute

**Carolyn Chute** (født 14. juni 1947) er en amerikansk forfatter fra Maine. Hun ga ut sin første og mest kjente bok i 1985, *The Beans of Egypt, Maine*. Den ble filmatisert i 1994.

Hun bor i Parsonsfield i et hus uten telefon, datamaskin eller varmt vann med mannen sin, som er analfabet. Hun skriver på en skrivemaskin. Hun startet gruppen Second Maine Militia, en gruppe tilhengere av det andre tillegget til USAs grunnlov, som gir folk rett til å bære våpen. Hun eier blant annet en AK-47 selv. 

## Bibliografi
* *The Beans of Egypt, Maine*. New York, Ticknor & Fields, 1985; redigert versjon utgitt som *The Beans of Egypt, Maine: The Finished Version*. San Diego, Harcourt Brace, 1995.
* *Letourneau's Used Auto Parts*. New York, Ticknor & Fields, 1988.
* *Merry Men*. New York, Harcourt Brace, 1994.
* *Up River: The Story of a Maine Fishing Community* (sakprosa, skrevet med Olive Pierce). Hanover, New Hampshire, University Press of New England, 1996.
* *Snow Man*. New York, Harcourt Brace, 1999.
* *The School on Heart's Content Road*. New York, Atlantic Monthly Press, 2008

## Referanser
Michael Specter

**Michael Specter** (født 1955) er en amerikansk forfatter og journalist som skriver for magasinet *[[The New Yorker]]*, noe han har gjort siden 1998. Han skriver hovedsakelig om vitenskap, teknologi og globale helsespørsmål.

Specter startet i *[[Washington Post]]* i 1985, hvor han først dekket lokale spørsmål, deretter vitenskap. Han ble etterhvert sjef for avisens New York-kontor. I 1991 startet han i *[[The New York Times]]*, og var korrespondent i Moskva fra 1994 til 1998. Han dekket blant annet krigen i Tsjetsjenia og det russiske presidentvalget i 1996. I 1998 ble han korrespondent i Roma.

I 2009 ga han ut boken *Denialism*, som handler om hvorfor personer i USA og Europa avviser vitenskapelige sannheter basert på mye data, og i stedet omfavner noe mer komfortabelt og konstruert. Blant emnene han går gjennom er organisk mat, vaksinesikkerhet og genomikk.

## Bibliografi
* *Denialism: How Irrational Thinking Hinders Scientific Progress, Harms the Planet, and Threatens Our Lives* (The Penguin Press, 29. oktober 2009)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Nettside
* Firing Bullets of Data at Cozy Anti-Science. Intervju med Specter i *[[The New York Times]]*, publisert 4. november 2009.
Vasa län

**Vasa län** (finsk: *Vaasan lääni*) er et historisk len i Finland. Lenet bestod i tidsrommet 1775&ndash;1997. Administrasjonssete i lenet var Vasa. I årene 1855&ndash;1917 da Vasa ble kalt Nikolaistad, ble lenet kalt *Nikolaistads län*. 

Vasa län omfattet opprinnelig de nåværende landskapene Mellersta Österbotten, Österbotten og Södra Österbotten samt de nordlige områdene av Mellersta Finland. Dessuten hørte Virdois kommune til Vasa län. I 1960 ble de østlige delene av lenet fraskilt og innlemmet i det nyopprettede Mellersta Finlands län. I 1969 ble Virdois kommune overført til Tavastehus län.

Etter landskapsreformen i 1997 ble Vasa län en del av Västra Finlands län.

## Eksterne lenker
* Artikkel om Vasa län i Nordisk familjebok, bind 31, spalte 756, 1921
Joachim Yhombi-Opango

**Joachim Yhombi-Opango** (født 12. januar 1939 i Owando i Fransk Ekvatorial-Afrika, død 30. mars 2020 i Neuilly-sur-Seine i Frankrike) var en kongolesisk offiser som styrte Kongo-Brazzaville som president og leder for en militærregjering fra 1977 til 1979. Han fikk makten etter at forgjengeren, Marien Ngouabi, ble drept i et attentat. Yhombi Opango ble selv styrtet av Denis Sassou-Nguesso.

Yhombi-Opango var leder i partiet Rassemblement pour la démocratie et le développement  (RDD). Han fungerte som statsminister fra 1993 til 1996.

Yhombi-Opango ble dømt in absentia til 20 års tvangsarbeid for underslag og korrupsjon i slutten av desember 2001 og bodde derfor i eksil frem til 2007.

Han døde i mars 2020 etter å blitt smittet av covid-19.

## Referanser
Nona

**Nona** er det høyeste fjellet på Grytøya i Harstad kommune. Fjellet strekker seg  meter over havet. Fjellets primærfaktor, som også er på  meter, er blant de 100 høyeste i Skandinavia.

## Se også
* Liste over skandinaviske fjell med størst primærfaktor

## Fotnoter



## Referanser
Thomas D’Alesandro jr.

**Thomas D'Alesandro jr.** (1903–1987) var en amerikansk politiker som representerte Det demokratiske parti. Han satt i Representantenes hus for Marylands 3. distrikt fra 1939 til 1947.  Han ble borgermester i Baltimore i 1947, noe han var i tolv år. Da tapte han Demokratenes nominering. Han stilte til valg som guvernør i 1954 og senator i 1958.

D'Alesandro var far til Nancy Pelosi, «speaker» i Representantenes hus, og Thomas L.J. D'Alesandro III, borgermester i Baltimore.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Vitenskapsåret 1852

## Hendelser
* 1. oktober – Det britiske patentkontoret (Patent Office) blir grunnlagt, når nye patentlover trer i kraft. Under den gamle ordningen har 13 561 patenter (kongelige privilegiebrev) blitt innvilget mellom 1617 og 1852. På de påfølgende 25 årene blir det registrert 84 114 patenter.

## Prisvinnere
*Copleymedaljen: Alexander von Humboldt, tysk naturforsker og forskningsreisende.
*Royal Astronomical Societys gullmedalje: Christian August Friedrich Peters, tysk astronom.
*Rumfordmedaljen: George Gabriel Stokes, irsk matematiker og fysiker.
*Wollastonmedaljen: William Henry Fitton, irsk geolog.

## Fødsler

*2. juli – William Burnside, engelsk matematiker (død 1927).
*30. august – Jacobus Henricus van 't Hoff, nederlandsk kjemiker og vinner av den første nobelprisen i kjemi (1901) (død 1911)
*9. september – John Henry Poynting, britisk fysiker (død 1914).
*2. oktober – William Ramsay, britisk kjemiker og nobelprisvinner (død 1916).
*15. desember – Henri Becquerel, fransk fysiker; tildelt nobelprisen i fysikk i 1903 (55, død 1908)

## Dødsfall

## Bildegaller

Paul_Nadar_-_Henri_Becquerel.jpg|Henri Becquerel(1852–1908)
Vant_Hoff.jpg|Jacobus Henricus van 't Hoff(1852-1911)


## Referanser
Vitenskapsåret 1910

## Astronomi

* Jorden passerer gjennom halen av Halleys komet. 

## Biologi
*Thomas Hunt Morgan oppdager at genene er plassert i kromosomer.

## Kjemi
* Albert Einstein og Marian Smoluchowski definerer Einstein-Smoluchowski-formelen for attenuasjonskoeffisienten som følge av fluktuasjoner i tettheten av en gass

## Matematikk
* Utgivelse av 1. opplag av *[[Principia Mathematica]]* av Alfred North Whitehead og Bertrand Russell, et av de viktigste og mest banebrytende verk innen matematisk logikk og filosofi.

## Fysikk
* Den tyske fysikeren pater Theodor Wulf S.J. klatrer opp Eiffeltårnet med et elektrometer og oppdager det første bevis på kosmisk stråling
* Hans Reissner og Gunnar Nordström definerer Reissner-Nordströms teori om singularitet

## Teknologi

* Det første direktesendte musikalske radioprogram. Lee De Forest kringkaster en direktesendt opptreden av Enrico Caruso fra Metropolitan-operaen
* Henri Fabre blir den første personen til å fly et sjøfly etter å ha tatt av fra et vann i nærheten av rullebanen Martigues, Frankrike
* Den rumenske aerodynamikeren Henri Coandă lanserer tidenes første jetfly, Coandă-1910

## Priser
*Copleymedaljen: Francis Galton
*Darwinmedaljen: Roland Trimen
*Henry Draper-medaljen: Charles Greeley Abbot
* Nobelpriser
** Fysikk – Johannes Diderik van der Waals
** Kjemi – Otto Wallach
** Medisin – Albrecht Kossel
*Sylvestermedaljen: Henry Baker
*Wollastonmedaljen: William Berryman Scott

## Andre hendelser
*Willard Gibbs-prisen opprettes.
*Norges tekniske høgskole (NTH) (opprinnelig "Den Tekniske Høiskole", så *Norges Tekniske Høiskole*) opprettes i Trondheim.

## Fødsler

## Dødsfall

## Referanser
Vitenskapsåret 1854

## Hendelser
*Filippo Pacini, italiensk anatom, oppdager bakterien som forårsaker kolera – (Vibrio cholerae).
* John Snow oppdager at brønnen i Broad Street, Soho, London, er årsak til spredning av kolera, og får fjernet pumpehåndtaket
*Louis Pasteur begynner etter ønske fra bryggerinæringen å studere gjæringsprosessen – fermentasjon.

## Prisvinnere
*Copleymedaljen: Johannes Peter Müller, tysk fysiolog, anatom og biolog.
*Rumfordmedaljen: Neil Arnott, britisk lege.
*Wollastonmedaljen: Richard John Griffith, irsk geolog.

## Fødsler

* 29. april – Henri Poincaré, fransk matematiker, fysiker, og vitenskapsteoretiker (død 1912)
* 13. juni – Charles Algernon Parsons, engelsk oppfinner (død 1931)
* 12. juli – George Eastman, amerikansk oppfinner (død 1932)
* 18. oktober – Salomon August Andrée, svensk oppfinner og ballongflyger (død 1897)

## Dødsfall

* 6. juli – Georg Ohm, tysk fysiker (født 1789)

## Bildegalleri

Carl_Gustaf_Mannerheim.jpg|Carl Gustaf von Mannerheim(1797–1854)
Florentino_Ameghino_1878.jpg|Florentino Ameghino(1854–1911)
Emil_von_Behring_im_März_1914._Fotografie_von_Waldemar_Titzenthaler.jpg|Emil Adolf von Behring(1854–1917)


## Referanser
Vitenskapsåret 1855

## Hendelser
* 10. mai – Robert Wilhelm Bunsen finner opp Bunsenbrenneren. 
* 15. mai – Verdensutstillingen 1855 åpnes på Marsfeltet i Paris.
* Det første fossilet av archaeopteryx blir funnet i Bayern i Tyskland.
* James Clerk Maxwell forener elektrisitet og magnetisme til en teori om elektromagnetismen og viser at lyset er en elektromagnetisk bølgebevegelse.

## Prisvinnere
* Copleymedaljen: Léon Foucault, fransk fysiker.
* Wollastonmedaljen: Henry Thomas de la Bèche, britisk geolog

## Fødsler

|-
|rowspan=3|Januar 
|5. || King Camp Gillette ||  || forretningsmann og oppfinner ||align=center| ||align=center|1932 ||
|-
| 21. || John Moses Browning ||  || oppfinner ||align=center| ||align=center|1926 ||
|-
| 28. || William Seward Burroughs ||  || oppfinner av en regnemaskin ||align=center|41 ||align=center|1898 || 

|Mars 
| 13. || Percival Lowell ||  || astronom ||align=center| ||align=center|1916 ||
|-
|Mai
|24. || Alfred Cort Haddon ||  || antropolog og etnolog ||align=center|84 ||align=center| || 

|Juni 
| 14. || Edvard Ellingsen ||  || ingeniør, pedagog, arachnolog og entomolog ||align=center| ||align=center|1938 ||
|-
|November 
|5. || Léon Teisserenc de Bort ||  || meteorolog ||align=center| ||align=center|1913 ||
|}

## Dødsfall

|-
|Februar 
| 23. || Carl Friedrich Gauss ||  tysk || matematiker og fysiker ||align=center|77 ||align=center|1777 || 

|April 
| 13.|| Henry Thomas de la Bèche ||  || geolog ||align=center| ||align=center|1796 ||
|-
|Juli 
| 8. || William Edward Parry ||  || admiral og polarforsker ||align=center| ||align=center|1790 ||
|}
## Bildegalleri

Carl_Friedrich_Gauss.jpg|Carl Friedrich Gauss(1777–1855)
William_S._Burroughs_(1855-1898).jpg|William Seward Burroughs(1855–1898)
Philip_Alexius_de_László_(1869–1937)_-_Alfred_Haddon_-_2_-_Haddon_Library.jpg|Alfred Cort Haddon(1855–1940)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dagens Nyheter (Harstad)

***Dagens Nyheter*** var en avis som utkom i Harstad fra 20. mars 1924 til 7. mars 1931.   Avisen var organ for Norges Kommunistiske Parti og redaktør var Sigurd Simensen.

De to første numrene gikk under navnet *Dagens Nyt*. Avisen ble trykket i Aas & Søn fra og med nummer 1 til nummer 37, som utkom 6. oktober 1928. Deretter ble avisen trykket i *[[Friheten (Nordland)|Friheten]]*s trykkeri i Svolvær fra og med nummer 38 (13. oktober 1928) til og med nummer 43 (24. november 1928). Avisen ble igjen trykket i Aas & Søn fra og med nummer 44 (1. desember 1928) og frem til siste nummer av avisen utkom.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Sigurd Simensen. Kommunist og pressemann (PDF)
Vitenskapsåret 1853

## Hendelser
*Exhibition of the Industry of All Nations, en verdensutstilling i New York, USA. Elisha Graves Otis demonstrerer en heis med sikkerhetsbremser.
*Great Industrial Exhibition arrangeres i Dublin, Irland.

## Prisvinnere
*Copleymedaljen: Heinrich Wilhelm Dove, tysk fysiker og meteorolog.
*Wollastonmedaljen: 
**Adolphe d'Archiac, fransk geolog og paleontolog.
**Edouard de Verneuil, fransk paleontolog.

## Fødsler

|-
|Februar 
| 11. || Hans Jacob Sparre Schneider ||  || entomolog ||align=center|65 ||align=center|1918 || 

|Juli 
|18. || Hendrik Lorentz ||  || fysiker og nobelprisvinner ||align=center|74 ||align=center|1928 || 
|-
|September 
|2. || Wilhelm Ostwald ||  latvisk-tysk || kjemiker, nobelprisvinner ||align=center|78 ||align=center|1932 ||
|}

## Dødsfall

|-
|Mars ||17. || Christian Doppler ||  || fysiker ||align=center|49 ||align=center|1803 ||

|April ||23. || Auguste Laurent ||  || kjemiker ||align=center|45 ||align=center|1807 ||
|-
|September ||14. || Hugh Edwin Strickland ||  || geolog, ornitolog, naturforskersom arbeidet innenfor biologisk systematikk ||align=center|42 ||align=center|1811 || 

|rowspan=2|Oktober ||2. || François Arago ||  || astronom, fysiker og statsmann ||align=center|67 ||align=center|1786 ||
|-
|18. || Gotthelf Fischer von Waldheim ||  tysk || zoolog, forsker i anatomi, paleontolog og geolog ||align=center|82 ||align=center|1771 ||
|}
## Bildegalleri

Fischer_von_Waldheim_1771-1853.jpg|Gotthelf Fischer von Waldheim(1771–1853)
François_Arago_par_Ary_Scheffer.jpg|François Arago(1786–1853)
Cdoppler.jpg|Christian Doppler(1803–1853)
Auguste_Laurent2.JPG|Auguste Laurent(1807–1853)
Hugh_Edwin_Strickland_1811-1853.jpg|Hugh Edwin Strickland(1811–1853)
HansJakobSparreSchneider1853-1918.jpg|Hans Jacob Sparre Schneider(1853–1918)
H_A_Lorentz_(Nobel).jpg|Hendrik Lorentz(1853–1928)
Wilhelm_Ostwald.jpg|Wilhelm Ostwald(1853–1932)


## Referanser
Vitenskapsåret 1871

## Hendelser
* Alexander von Humboldt publiserer *Kosmos – Entwurf einer physischen Weltbeschreibung* (utkast til en fysisk verdensbeskrivelse).
* Charles Darwin publiserer *The Descent of Man and Selection in Relation to Sex*.
* Skånska Cement AB grunnlegges i Lomma etter initiativ av Otto Fahnehjelm og begynner året etter å produsere Portlandsement.

## Prisvinnere
*Copleymedaljen: Julius Robert von Mayer, tysk lege og fysiker.
*Wollastonmedaljen: Andrew Ramsay, britisk geolog.

## Fødsler

## Dødsfall

## Bildegalleri

Charles Babbage 1860.jpg|Charles Babbage(1791–1871)
Anna_Atkins_1861.jpg|Anna Atkins(1799–1871)
Rudolf_Felder.jpg|Rudolf Felder(1842–1871)
44154_Poul_Heegaard.jpg|Poul Heegaard(1871–1948)
Thekla_Resvoll.jpg|Thekla Resvoll(1871–1948)
Emile_Borel-1932.jpg|Émile Borel(1871–1956)


## Referanser
Tumblr

**Tumblr** er en mikrobloggplattform som lar brukerne poste tekst, bilder, video, linker, sitater og lyd til sin såkalte tumblelog. Brukere kan velge å følge andre brukere, og se postene deres samlet i en nyhetsstrøm på forsiden. Tjenesten vektlegger selv sin gode brukervennlighet og store mulighet for personlig tilpasning.

Tumblr ble kjøpt opp av Yahoo! i juni 2013.

## Se også
*Mikroblogging
*Web 2.0
*Twitter
## Eksterne lenker
*
Runde Miljøsenter

**Runde Miljøsenter** er en miljøforskningsstasjon, et formidlingssenter og et konferansesenter på fuglefjelløya Runde.  Senteret åpnet 1. oktober 2009. 

## Arbeidsområde
Forskingssenteret på Runde ønsker å etablere infrastruktur for overvåking og forsking på miljøet, samt å promotere bærekraftig teknologi innen fiske, fangst og energiproduksjon. Senteret skal kunne benyttes av forskere både fra Norge og utlandet, og en ønsker å oppnå økt fokus på de viktige havområdene utenfor Møre, som er et av de viktigste gytefeltene i norske farvann.

## Rundeskatten

«Rundeskatten» fra det nederlandske frakteskipet Akerendam hadde med seg på sin jomfrutur i 1725, da skipet kom ut av kurs og forliste utenfor Runde på Sunnmøre en stormfull natt til 8. mars samme år. 6. juli 1972 ble skatten oppdaget av tre sportsdykkere. Store deler av skatten ble senere hentet opp.

## Eksterne lenker
* Runde Miljøsenter si nettside
Siberia

**Siberia** eller ***Sibiria*** var et kontinent i tidligere tider, som ofte lå like øst for Baltica og tidvis støtte sammen med dette kontinentet med dannelse av bl.a. Uralfjellene langs siden. Kontinentet hadde basis i et kraton (grunnfjellsskjold) som kalles Angaraland eller Angaraskjoldet, og idag utgjør Det sentralsibirske platå. Siberia og Angaraland er svært gamle grunnfjellsstrukturer.

Siberia støtte sammen med Pangæa i Perm. I dag er det en del av det Eurasiske superkontinentet.

## Siberias historie
Kontinentenes forflytning kan spores bakover i tid ved hjelp av fossiler, geologiske strukturer og paleomagnetisme. Med dagens teknologi kan vi spore Siberias historie 2,5 milliarder år tilbake, og det er derved et av de eldste kjente kratonene vi kjenner.

* ~2,5 milliarder år siden (Siderium), Angaraland var del av Arktika sammen med det Canadiske skjold
* ~2,0 milliarder år siden var Nordishavet lukket og det senere Siberia (Angaraland) lå presset mot Nord-Canada, Grønland og Baltica.
* ~1,1 milliarder år siden (Stenium), Angaraland ble del av superkontinentet Rodinia.
* ~750 millioner år siden (Kryogenium), Rodinia brøt opp og Angaraland ble del av Protolaurasia.
* ~600 millioner år siden (tidlig Ediacara), Protolaurasia ble en del av det nye superkontinentet Pannotia.
* ~550 millioner år siden (sen Ediacara), Pannotia brøt opp, og Protolaurasia delte seg opp i Laurentia, Baltica, og Siberia.
* ~Kambrium, Siberia var et uavhengig kontinent.
* ~Karbon, Siberia kolliderte og ble en del av det lille kontinentet Kazakhstania.
* ~Perm, Siberia og Kazakhstania koliderte med Baltica og formet superkontinentet Pangæa. De sibirske trappene ble dannet.
* ~Jura, Pangæa splittet opp i Gondwanaland og Laurasia.
* ~Kritt, Laurasia delte seg opp i to kontinenter: Nord-Amerika og Eurasia.
* **I dag**, Siberia er den del av superkontinentet Eurasia.

## Eksterne lenker
* Kart som viser Arktika-kontinentet med Laurentia, Siberia (Angaraland) og Baltica for 2 mrd år siden - *Russian Journal of Earth Sciences (WDCB)*.
* Gerald K. Czamanske og Valeri A. Fedorenko, ''The Demise of the Siberian Plume'', 14. januar 2004.
Læringsnettverket

**Læringsnettverket** er et landsomfattende nettverk av norske attføringsbedrifter som driver tilpasset læring og kompensatorisk opplæring for å forberede deltakerepå arbeidslivet. Mange av nettverkets medlemmer har spesialisert seg på basiskompetanseopplæring, både som tilbydere av BKA-kurs til bedrifter og som tilpasset opplæring for personer som er søkt inn via Nav.

Læringsnettverket tilbyr metodekurs til sine medlemmer. Denne opplæringen fokuserer på kartlegging og tolkning av kartleggingsresultater, individuelle opplæringsplaner og valg av metoder. Nettverket har erfaring med opplæring av voksne med dysleksi, lese- og skrivevansker, tallbehandlingsvansker og arbeidsrettet språkopplæring for minoritetsspråklige.

## Eksterne lenker
*