open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
U.S. Park Police

**U.S. Park Police** er en amerikansk føderal politietat med ansvar for patruljering og etterforskning av kriminalitet i nasjonalparker.

## Historie
Etaten ble etablert i 1791 og er underlagt nasjonalparkvesenet i det amerikanske innenriksdepartementet.

Etatens SWAT-tropp startet opp i 1975.

## Ansvarsområde
Politiets ansvarsområde omfatter alle parkvesenets eiendommer, som inkluderer nasjonalparker, minnesmerker, monumenter, historiske områder og bygninger. Politiet har størst nærvær i Washington, DC; San Francisco og New York. Det har også ansvar for livvakttjenesten til USAs innenriksminister.

## Bilder

US Park Police at 2005 presidential inaugural.jpg|Tjenestemenn fra U.S. Park Police
Saturday afternoon, 12 December 2020 PROUD BOYS Protest @ Farragut Square, NW, Washington DC IMG 0321a (50806678486).jpg
U.S. Park Police helicopter.JPG
National Park Service Aviation - United States Park Police - Unidentified helicopter.jpg
12a.Gather.Democracy.WDC.6January2022 (51807342639).jpg
Park Police Horse Mounted Unit, San Francisco.jpg
Anti-War Anniversary March -17- (10072276693).jpg
US Park Police (3499353722).jpg


## Politigrader

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bijeksjon

I matematikk er en **bijeksjon**, en **bijektiv funksjon** eller en **en-til-en-korrespondanse** en funksjon *f*: *A* → *B* som er slik at hvert element i *A* er knyttet til ett unikt element i *B*, og motsatt. For eksempel er funksjonen *<math>f : \mathbb{R} \to \mathbb{R}</math>*, *<math>f(x) = 2x</math>* en bijeksjon, siden den knytter hver verdi *x* til en unik verdi *y* i \mathbb{R}. 

Formelt sier man at en funksjon er en bijeksjon dersom den tilfredsstiller følgende to betingelser:

* Hvis *x* og *y* er elementer i *A* og *x* ≠ *y*, så er *f*(*x*) ≠ *f*(*y*). (*f* er injektiv.)
* For ethvert element *y* ∈ *B*, finnes *x* ∈ *A* slik at *f*(*x*) = *y*. (*f* er surjektiv.)

For enhver bijeksjon kan man definere en *[[invers funksjon]]* *<math>f^{-1}: B \to A</math>*. Eksempelvis vil den inverse funksjonen til *f* fra over være *<math>\frac{1}{2}x</math>*.

En bijektiv funksjon fra og til den samme mengden kalles for en permutasjon. Hvis det finnes en bijeksjon mellom de to mengdene *A* og *B*, sier man at *A* og *B* har samme kardinalitet.

## Eksterne lenker
* 
*
Évariste Galois

**Evariste Galois** (født 25. oktober 1811 i Bourg-la-Reine i Frankrike, død 31. mai 1832 i Paris) var en fransk matematiker. Han døde tjue år gammel i Paris etter en duell.

Galois var den første som klarte å finne nødvendige og tilstrekkelige forutsetninger for at løsningene til en polynomligning  kan uttrykkes ved hjelp av rotuttrykk. I arbeidene sine, som ikke ble publisert før lenge etter hans død, la han grunnlaget for det som i dag kalles Galois-teori, en stor gren innen abstrakt algebra.

## Referanser


## Eksterne lenker
* matematikk.org Biografi: Évariste Galois
* O'Connor, John J., and Edmund F. Robertson. «Évariste Galois». MacTutor History of Mathematics archive
* The Galois Archive (Biografier, brev og andre tekster relatert til Galois)
Jernteppe

:*For skillet mellom Øst- og Vest-Europa under [[den kalde krigen]], se [[jernteppet]].*

Et **jernteppe** (tysk *eiserner Vorhang*, engelsk *iron curtain*) er et skjold laget av jernplater eller bølgeblikk, og anvendt som brannvegg. Det kan også senkes mellom scenen og publikumsplassene i et teater. Dette ble vanlig etter brannen i Wiens Ringteater i 1881.
Tverrsum

**Tverrsum** til et naturlig tall er summen av sifrene i tallet. For eksempel er tverrsummen til 453 lik 4&nbsp;+&nbsp;5&nbsp;+&nbsp;3&nbsp;=&nbsp;12. Når tverrsummen til et tall inneholder flere siffer, kan man fortsette med å ta tverrsummen av resultatet til man har et ensifret tall. Dette tallet kalles den minste tverrsummen til tallet. Den minste tverrsummen til 453 er tverrsummen til 12, nemlig 1+2=3. Den minste tverrsummen kan også kalles den gjentatte tverrsummen eller den itererte tverrsummen. Noen ganger kalles tverrsummen til tallet for den største tverrsummen, for å skille det fra den minste tverrsummen.

Det er viktig å merke seg at tverrsummen her beregnes ut fra sifrene til tallet, når det er skrevet i titallssystemet. Tverrsummen til et tall skrevet i andre posisjonssystemer kan også defineres, men vil da gi et helt annet resultat.

Tverrsummen er i enkelte tilfeller nyttig å regne ut.

* Et tall er delelig med 3 hvis og bare hvis tverrsummen er delelig med 3. Det samme gjelder om vi bruker den minste tverrsummen.
* Et tall er delelig med 9 hvis og bare hvis tverrsummen er delelig med 9. Det er det samme som at den minste tverrsummen er lik 9. Det samme gjelder om vi bruker den minste tverrsummen.

Tverrsummen kan også brukes til å sjekke om et regnestykke har blitt riktig utført. Hvis *a* ganget med *b* gir *c* som resultat, vil den minste tverrsummen av produktet av tverrsummen av *a* og *b* være lik den minste tverrsummen av *c*. Årsaken er at tverrsummene er kongruente med de opprinnelige tallene modulo 9, slik at modulær aritmetikk kan brukes. Dette var før regnemaskinenes tid viktig i bokføring, og er stadig i dag et viktig tema i skolematematikken.
Permutasjon

I matematikk er en **permutasjon** en ordning av rekkefølgen på objekter eller symboler. Generelt sier man at n antall objekter kan permuteres n! (n fakultet) ganger. Hvis man har tre forskjellige baller, har disse 3! = 3x2x1 = 6 forskjellige permutasjoner. 

Et annet eksempel på en permutasjon finner man i kortspill. De 52 kortene i en kortstokk ligger ordnet etter hverandre. Stokker man kortene, endres rekkefølgen, og man har da en ny permutasjon av kortene.

## Definisjon
De to følgende definisjonene av en permutasjon er ekvivalente:

* I kombinatorikk defineres en permutasjon som en ordning av elementene i en mengde. For eksempel er (*b*,*c*,*a*) og (*c*,*b*,*a*) to forskjellige permutasjoner av mengden {*a*,*b*,*c*}.
* I gruppeteori er en permutasjon en bijektiv avbildning mellom en mengde og seg selv. Under binæroperasjonen funksjonskomposisjon danner permutasjoner grupper (gitt en tilstrekkelig mengde av permutasjoner). En slik gruppe har mange spesielle egenskaper, blant annet sier Cayleys teorem at alle grupper er isomorfe med en permutasjonsgruppe.

## Referanser
Britisk oversjøisk territorium

Et **britisk oversjøisk territorium** (engelsk: *British overseas territory*; tidligere kjent som kronkoloni) er et territorium som er underlagt britisk overhøyhet uten å være en del av Det forente kongerike Storbritannia og Nord-Irland. 

Britiske oversjøiske territorier må holdes adskilt fra kronbesittelser, som har et annet konstitusjonelt forhold til Storbritannia, og protektorater, som formelt ikke var underlagt britisk overhøyhet. De må heller ikke forveksles med samvelderiker, som er suverene stater med den britiske monarken som statssjef.

Tidligere ble kronkolonier administrert direkte fra tjenestemenn utpekt av den britiske regjeringen. Nå er imidlertid de fleste britiske oversjøiske territorier mer eller mindre selvstyrte, men avhengig av Storbritannia med hensyn til forsvar, utenrikssaker og handel.

Oversjøiske territorier har aldri vært ansett som del av Storbritannia og har aldri hatt representasjon i det britiske parlamentet, med den begrunnelse at de er separate jurisdiksjoner. Kong Charles III er statssjef i de oversjøiske territoriene som konge av Storbritannia, ikke som konge av hvert territorium. Dette til forskjell fra samvelderikene, som Canada eller Australia, der kongen har en uttrykkelig rolle i hvert kongerike som «kongen av Canada» eller «kongen av Australia».

Kongen utnevner en guvernør for hvert territorium som handler på hans vegne og er ansvarlig for territoriets interne sikkerhet, samt opptrer som en delegat mellom territoriet og den britiske regjeringen. Guvernøren har myndighet til å oppløse territoriets lovgivende forsamling og må sanksjonere alle nye lover. Guvernøren er vanligvis fra Storbritannia.

## Nåværende oversjøiske territorium

## Se også
*Liste over tidligere britiske kolonier
*Folkeavstemningen om Falklandsøyenes politiske status

## Referanser
Yello

**Yello** er et sveitsisk elektronikaband som består av Dieter Meier og Boris Blank. De er kjent for singelen «Oh Yeah» som har en rik blanding av elektronisk musikk og vokalmanipulasjon. Sangen ble kjent etter at den ble brukt i den amerikanske filmen *[[Skulk med stil]]*. En annen kjent sang er «The Race» som ofte brukes som bakgrunnsmusikk til TV-innslag.

## Historie
Yello ble opprinnelig startet på slutten av 1970-tallet av Boris Blank og Carlos Peron, som ofte omtales som bandets tredje, ukjente medlem. Dieter Meier, en millionærplayboy med en svært allsidig bakgrunn, ble bragt inn i gruppen da de to grunnleggerne innså at de trengte en sanger. Peron forlot gruppen i 1983 for å starte en solokarriere.

## Lydbilde
Yello er svært stolte av deres originale, særegne lydbilde som først og fremst kjennetegnes av merkelige lydsampler, en framtredende rytme og Dieter Meiers dype stemme. Hvert spor på et Yello-album har blitt laget av bandet helt fra grunnen av. Hvert instrument er samplet og redigert av Boris Blank, som opp gjennom årene har bygget opp et bibliotek av over 100&nbsp;000 navngitte og kategoriserte lyder.

Yellos musikk blir av tilhengerne ofte beskrevet som svært visuell &ndash; at den skaper dramatiske filmliknende bilder i sinnet. Denne karakteristikken har gjort Yello populær innen TV, markedsføring og filmindustrien. Singelen «Oh Yeah» har blitt brukt i en rekke TV-reklamer, som lydspor for amerikansk fotball på amerikansk TV og har blitt med i minst fem filmer. Singelen «The Race» har blitt brukt mye, særlig av Eurosport. Yello laget også albumet til den britiske komediefilmen *[[Nuns on the Run]]* og den amerikanske filmen *[[The Adventures of Ford Fairlane|Ford Fairlane]]*. De spilte også inn en versjon av «Jingle Bells» for filmen *[[The Santa Clause]]*.

I Norge er «La Habanera», fra albumet *One Second*, brukt som kjenningsmelodi for programmet «Hallo i uken» i NRK P2.

## Diskografi

**Solid Pleasure* (1979)
**Claro Que Si* (1981)
**You Gotta Say Yes To Another Excess* (1983)
**Stella* (1985)
**1980&ndash;1985 The New Mix in One Go* (remix) (1986)
**One Second* (1987)
**Flag* (1988)
**Baby* (1991)
**Essential Yello* (samlealbum) (1992)
**Zebra* (1994)
**Pocket Universe* (1997)
**Eccentrix* (remix) (1999)
**Motion Picture* (1999)
**The Eye* (2003)
**Touch Yello* (2009)
**Toy* (2016)
**Point* (2020)

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Naturvitenskap

**Naturvitenskapene** er empiriske vitenskaper som søker å forklare hendelser og lovmessige sammenhenger (naturlover) i den levende og ikke-levende naturen. Naturvitenskap bruker vitenskapelig metode for å lage hypoteser og så teste disse ved hjelp av observasjoner og målinger. Naturvitenskap og teknologi er nært forbundet, ved at ny kunnskap kan gi nye produkter. 

Vitenskapene som regnes til naturvitenskapene, er:
* astronomi 
* biologi
* fysikk
* geologi
* kjemi

Denne listen er ikke utfyllende, i og med at disse vitenskapene overlapper med hverandre, og at det har oppstått mange forskningsfelt langs disse skjæringslinjene.
Eksempler er astrofysikk, biogeografi, geofysikk eller mineralogi.

Medisin og psykologi er i en viss særstilling.
Sammen med mange andre vitenskaper som er viet mennesket, regnes disse vanligvis til samfunnsvitenskapene.
I den grad medisin og psykologi bruker naturvitenskapelige metoder (biologi, kjemi, fysikk) i sine undersøkelser av mennesket, kan de imidlertid også regnes til naturvitenskapene.

Matematikk er et viktig hjelpemiddel for samtlige naturvitenskaper, men regnes ikke selv som naturvitenskap (jf. realfag), da matematikk ikke er empirisk.

## Historie
Helt frem til renessansen var det vi i dag kaller «naturvitenskap» nært knyttet til filosofi og teologi. Grunnlaget for moderne naturvitenskap ble etablert under den vitenskapelige revolusjonen på 1600-tallet. Da ble den teleologisk (aristoteliske) naturoppfatningen gradvis erstattet av et mekanistisk natursyn.  Aristoteles skilte i sitt verk "Organon" mellom induktiv og deduktiv viten, og ble utgangspunkt for vitenskap gjennom antikken og middelalderen.  Nikolaus Kopernikus og Isaac Newton bidro til at naturvitenskap etter hvert ble forstått som selve Vitenskapen, og naturvitenskapen har siden i stor grad fungert som norm for andre og nyere vitenskaper.  På 1900-tallet ble naturvitenskapen utfordret rent vitenskapsteoretisk ved at Albert Einsteins teorier utfordret alle tidligere observasjoner. I kjølvannet kom mye ny tenking og teknologi, og en vitenskapspositivisme og fremtidsoptimisme gjorde naturvitenskapen til et ideale også for andre vitenskaper. Til tross for at naturvitenskapenes rammer, funksjon og status er avhengig av samfunnsmessige politiske føringer, på linje med kulturvitenskapene, finnes det fremdeles et sterkt vitenskapsfilosofisk ideal om naturvitenskapelig objektivitet og et ønske om at naturvitenskapens rolle i samfunnet er avgrenset og autonom.

## Litteratur
* Ragnar Fjelland *«Universet er ikke slik det synes å være» Filosofi og naturvitenskap i historisk perspektiv*, 2007 

## Se også
* Vitenskapelig metode
* Vitenskapsteori

## Referanser
Grønnvingerødara

**Grønnvingerødara** (*Ara chloropterus*) er en fugl i gruppen araer og en av flere arter i slekten *[[Ara (slekt)|Ara]]*. 

Kroppen er dekket av røde fjær, mens vingefjærene er tredelte med røde, grønne og blå farger. Området rundt øyet er bart med unntak av striper av bittesmå fjær. Halefjærene er blå. Arten er den nest største av araene, etter hyasintara. Gjennomsnittslengden målt fra issen til halespissen er ca. 95 cm. 

Grønnvingerødara lever i hovedsak i Brasil sør for Amazonas i områdene Mato Grosso og Mato Grosso do Sul. 

Arten er en av de vanligste å holde som kjæledyr, men er sjeldne i norske hjem. Man kan se disse fuglene i Kristiansand Dyrepark. 
Det finnes mellom fem og ti oppdrettere i Norge (2005).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Martin Waldseemüller

**Martin Waldseemüller** (også *Waltzemüller*, greskisert *Hylacomylus* eller *Ilacomilus*; født 1470 i Wolfenweiler ved Freiburg im Breisgau; død 16. mars 1520 i Saint-Dié-des-Vosges) var en tysk kartograf. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
I en alder av tyve år ble han immatrikulert ved Albert-Ludwigs-Universität i Freiburg. Der studerte han matematikk og geografi. En av hans lærere var Gregor Reisch, som gjorde ham kjent med kosmografien. I studietiden ble han kjent med elsasseren Matthias Ringmann. Han ble ordinert til katolsk prest etter studiene, da han bodde i Basel.

### Virke i Saint-Dié (St. Didel)
I 1507 reiste han sammen med Ringmann til St. Didel  i Lorraine. Klosteret der hadde utviklet seg til et sentrum for den humanistiske bevegelse. Her underviste Waldseemüller som professor for kosmologi, men arbeidet imidlertid samtidig med Ringmann, som var professor i latin, med kartografi.

Her produserte han en verdensglobe og et større verdenskart, som var de første kart som inneholdt ordet Amerika. Globen og kartet ble utgangspunkt for verket *Cosmograhiae Introductio*, en introduksjon til kosmografi. Boken inkluderte en oversettelse fra latin av Quattuor Americi-navigasjonene (*de fire oppdagelsesreiser av Amerigo*). Det er åpenbart et brev skrevet av Amerigo Vespucci, selv om noen historikere mener at det er et bedrag skrevet i Italia. Verket beskriver hvorfor navnet Amerika blir brukt: *ab Americo Inventore ...quasi Americi terram sive Americam* (fra Amerigo oppdageren ...som om det var landet av Americus, da er det Amerika). Noen hevder imidlertid at det ble skrevet av Matthias Ringmann istedenfor, eller at det var et felles arbeide.

I 1513 later det til at Waldseemüller kom på andre tanker angående kontinentenes navngivning. I hans gjenskapelse av Ptolemaeus' atlas (skrevet sammen med Ringmann), ble kontinentet simpelthen skrevet som *Terra Incognita*. Dog er omkring 1000 kopier av verdenskartet blitt distribuert og det originale forslag var kommet for å bli. Selv om Nord-Amerika stadig vekk ble kalt for *Vestindia* i dokumenter et stykke tid, ble navnet etterhvert erstattet av «Amerika».

Kartet var lenge forsvunnet, men en kopi ble funnet i et slott ved Wolfegg i det sydlige Tyskland av Josef Fischer i 1901. Det er stadig vekk den eneste kopi som er kjent, og ble kjøpt av den amerikanske kongressens bibliotek i 2001. To kopier av globen eksisterer fremdeles.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Library of Congress acquires 1507 world map
* Library of Congress acquires 1507 world map
* Catholic Encyclopedia entry on Waldseemüller skrevet af Joseph Fischer.
* Images of the world map and globe from the University of Minnesota
Aldabraøya

**Aldabraøya** er en koralløy i republikken Seychellene i Indiahavet. Den er en del av Aldabraøyene.

Atollen, som er nærmest uberørt av mennesker, er verdens nest største (etter Kiritimati) og har sin egen helt unike fauna, som blant annet inkluderer aldabraskilpadden (*Aldabrachelys gigantea*), en av verdens få kjempeskilpadder. Øya består i realiteten av fire større øyer som danner atollen, og ca. 40 øyer inne i atollen. 

Øya er 34 km lang, 14,5 km bred, med høyder opptil 8 moh, og har et landareal på 155.4 km². Lagunens areal er 224 km², hvorav to tredjedeler er tørt ved lavvann.

De første europeerne som kom til Aldabra var portugisere i 1511. På den tidspunktene var øya allerede kjent av araberne, som har gitt øya dens navn. Øyene ble brukt som base for pirater, ble fransk besittelse fra 1756. I dag er øyene ubebodd, og den tidligere byen *Picard* på sørvestspissen huser nå bare forskere og oppsynsmenn. 

## Se også
* Debora-ekspedisjonen

## Eksterne lenker
* sif.sc *Seychelles Islands Foundation* er forvaltningsetat for Aldabra
* UNEP World Conservation Monitoring Centre: ''faktaark''
Bosetningen av Ulster

**Bosetningen av Ulster** (engelsk: *Plantation of Ulster*; irsk: *Plandáil Uladh*; ulsterskotsk: *Plantin o Ulstèr*) var en organisert prosess på 1600-tallet, hvor engelske og skotske protestanter fikk tildelt eiendommer i Ulster på Irland. Eiendommene var konfiskert fra katolske irer. En av årsakene til at dette kunne skje var jarlenes flukt, da de siste viktige irsktalende jarlene gikk i eksil og etterlot et maktvakuum som kunne fylles av engelskmennene. Det skjedde under Jakob VI og I, Skottland og Englands felles konge. Nybyggerne (eller *planters* som de ble kalt på engelsk) kom fra det sørlige Skottland og det nordlige England; deres kultur skilte seg fra den innfødte irske. 

Små privatfinansierte plantasjer av velstående grunneiere begynte i 1606, mens den offisielle bosetningen begynte i 1609. Mesteparten av det koloniserte landet hadde blitt konfiskert fra de innfødte irske høvdingene, hvorav flere hadde flyktet fra Irland til det europeiske fastlandet i 1607 etter de niårskrigen mot engelsk styre. Den offisielle bosetningen omfattet anslagsvis en halv million dekar (2000 km2) dyrkbar jord i grevskapene Armagh, Cavan, Fermanagh, Tyrone, Donegal og Londonderry. Land i grevskapene Antrim, Down og Monaghan ble privat kolonisert med kongens støtte.

Denne prosessen la grunnlaget for at seks av grevskapene i Ulster samlet sett har en protestantisk og britiskvennlig majoritet, og at disse ble til dagens Nord-Irland da Irland ble delt. Koloniseringen ble på som et middel til å kontrollere, anglisere, og «sivilisere» Ulster. Provinsen var nesten helt irsk-gælisk, katolsk og ruralt og hadde vært den regionen som var mest motstandsdyktig mot engelsk kontroll. Koloniseringen og nybyggingen var også ment å bryte irsk-gæliske Ulsters forbindelser med det opprørske skotsk-gæliske Høylandet i Skottland. Kolonistene (eller «britiske leietakere») ble pålagt å være engelsktalende, protestantiske, og lojale mot kongen.

Bosetningen er fortsatt, 400 år senere, et kontroversielt tema i Nord-Irland, og markeringer av forskjellige jubiléer knyttet til den har en tendens til å utløse uro og opptøyer. 

## Referanser


## Litteratur
* Adamson, Dr. I. (1995): *The Identity of Ulster*. Bangor, Pretani Press. Third Impression.
* Bardon, J. (2001): *A History of Ulster*. Belfast, Blackstaff Press. New Updated Edition.
* Canny, Nicholas (2003): *Making Ireland British 1580–1650*, Oxford University Press, Oxford.
* Curtis, Edmund (2000): *A History of Ireland: From Earliest Times to 1922*, Routledge, ISBN 0-415-27949-6
* Moody T.W & Martin, F.X. (1984): *The Course of Irish History*, Mercier Press, 2. utg., ISBN 0-85342-715-1
* O Siochru, Micheal (2008): *God's Executioner, Oliver Cromwell and the Conquest of Ireland*, Faber & Faber, London.

## Eksterne lenker
*«Plantation of Ulster», *BBC History*
*Teksten til ''Discourse on the mere Irish of Ireland'', anonymt manusskript fra ca. 1608
Distrikt (Nord-Irland)

**Nord-Irlands distrikter** er den viktigste administrative avdelingen i Nord-Irland. De 11 distriktene i Nord-Irland er administrative enheter som ble dannet etter distriktsstruktur-endringer i 2015. Tidligere (mellom 1972 og 2015) var landet delt inn i 26 mindre distrikter. Grevskapene ble enheter for lokalt selvstyre i 1900, som i det som nå er republikken Irland. Belfast i grevskapet Antrim og Londonderry (Derry) i grevskapet Derry ble grevskapenes kommunale byer (*county boroughs*), noe som i Irland betydde at de sto utenfor grevskapskommunene og hadde sine egne lordløytnanter. Da Irland ble delt i Nordirland og republikken Irland, endret ikke de lokale administrative inndelingene seg. Grevskapene ble erstattet som enheter for lokale myndigheter i Nord-Irland (men ikke for lordløytnanter) av 26 distrikter i 1973. En reformprosess initiert av Nord-Irlands hjemmestyre i 2002 førte til en plan om å slå sammen distriktene til syv større distrikter, senere endret til elleve. Fusjonen skulle skje i 2011, men ble avbrutt i 2010. Distriktsinndelingen er grunnlaget for fem utdannings- og bibliotekstyrer; styrene har imidlertid ikke hatt ansvar for bibliotekene siden 2009. En tilsvarende inndeling i fire helse- og sosialstyrer ble opphevet i 2009.

Mellom 1973 til 2015  var Nord-Irland delt inn i 26 mindre distrikter. Disse 26 distriktene var administrative enheter som i 1973 erstattet grevskapene. De ble styrt som enhetlige myndigheter, og noen av dem hadde status som *[[Bystatus#Engelsktalende land|city]]*.

## Kombinasjoner
I forbindelse med ulike ansvarsforhold er distriktene kombinert: Utdannelse og bibliotek, helse- og sosialsektor og for Eurostats NUTS.

Nord-Irland har fem regioner for utdannelse og bibliotekvesen:

Helse- og sosialsektoren er inndelt i fire regioner:

For EUs statistikkorganisasjons standardkode for administrative understatlige enheter, til bruk i statistikk er Nord-Irland delt inn i fem deler på det tredje nivået:

## Referanser
Irvinestown

**Irvinestown** (irsk: *Baile an Irbhinigh*) er en landsby i Fermanagh i Nord-Irland. Den ble grunnlagt i 1618 av Gerard Lowther, og het opprinnelig *Lowtherstown*. Senere ble området overdratt til Irvine-slekten fra Dumfries, og navnet ble da endret. 

Den mest fremtredende bygningen er en ødelagt kirke fra det 18. århundre. I nærheten av Irvingestown finner man Necarne Castle, hvor det er opprettet en rideskole. 

Hvert år avholdes *Lady of the Lake Festival*, en ti dager lang festival som begynner på fredagen etter 12. juli. Dette er den største festivalen som omfatter alle befolkningsgrupper i Nord-Irland. Festivalen har navn etter en mytisk figur som skal ha åpenbart seg glidende over vannet på Lough Erne, en kvinne i blå kjole med en blomsterbukett i hendene. Hun sies å være et varsel om gode tider. 

Castle Archdale Country Park ligger ved Lough Erne. Naturparken har gang- og sykkelstier, hageanlegg, en campingplass, serveringssted og en marina, samt andre tilbud.

## Eksterne lenker
*
Titan

**Titan** eller **TITAN** kan referere til:

* Titan (grunnstoff)
* Titan (måne), Saturns største 
* Titan (nettsted)  
* Titaner guder i gresk mytologi
* Titan (rakett), en amerikansk rakettfamilie
* Titan (database), svensk database med trafikkdata
* TITAN Teaterskole, The International Theatre Academy Norway
* HTC Titan, telefon
* «Titan», en ubåt som i 2023 imploderte under et dykk ned til RMS «Titanic»s vrak
Peppes Pizza

**Peppes Pizza** er en norsk pizzarestaurantkjede. 

Kjeden består av ca. 90 avdelinger i Norge som drives etter franchise-prinsippet i tillegg til egeneide avdelinger. Den første restauranten ble åpnet på Solli Plass i Oslo i 1970 av den amerikanske innvandreren Louis Jordan, sammen med hans norske kone Anne, under navnet Peppe’s Pizza.

## Historie
Restaurantkjeden er knyttet til det norsk-amerikanske ekteparet Louis Jordan (født 1931) og Anne Jordan (født 1944), der Louis Jordan jobbet på pizzarestauranten «Pepe Pizzeria» i Hartford i Connecticut. Etter at ekteparet flyttet til Norge startet han prosessen med åpne en pizzarestaurant ved hjelp av sin kone.

De overtok et lokale på Solli Plass i Oslo under navnet «Peppes Pizza Pub» i mai 1970.

## Eierskap og firmanavn

Kjeden skiftet i perioden 1998–99 navn fra Peppe’s Pizza til Peppes Pizza, og i 1993 ble selskapet børsnotert. Peppes Pizza ble kjøpt opp av Narvesen ASA i 1994, og deretter ble alle serveringsvirksomhetene i Narvesen solgt til Umoe Catering (senere Umoe Restaurants) i 2002. I 2021 ble Umoe Restaurants solgt til Jordanes, og endret samtidig navn til Dely AS med merkevarer som TGI Fridays, Starbucks, La Baguette, Kjøkken & Kaffe m.fl. 

## Peppes Pizza utenfor Norge

Den første Peppes Pizza-restauranten utenfor Norge åpnet i København på 1980-tallet, men ble avviklet i 1997. Kjeden har også hatt restaurant i Göteborg. 

Peppes Pizza ble også etablert i Kuwait 20. januar 2005, og i 2006 åpnet det også en Peppes-restaurant i Shanghai  som ble avviklet i 2010.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Protektorat

Et **protektorat** er en stat som har avstått deler av sin suverenitet til en annen stat. Betegnelsen dekker en rekke forhold, men brukes typisk om stater som har avstått full eller delvis kontroll over utenrikssaker, men beholdt stor grad av selvstendighet i indre saker. Protektorat kan oppstå som følge av at den dominerende staten truer med eller benytter makt, eller når den svakere staten ser fordeler (vanligvis militær beskyttelse) i ordningen. Ofte er uttrykket brukt eufemistisk og statusen er nært beslektet med et lydrike. 

Et protektorat skiller seg fra biland og kolonier fordi protektoratet beholder sin suverenitet (skjønt ofte kun i navnet), protektoratets territorium er klart avgrenset fra den beskyttende statens og protektoratets borgere ikke blir undersåtter i den beskyttende staten. I begynnelsen er den beskyttende statens muligheter til å blande seg i protektoratets indre anliggender vanligvis regulert ved traktat. Protektoratet har imidlertid små muligheter til å motsette seg forsøk på større kontroll fordi det ikke har tilgang til diplomatiske kanaler.

## Eksempler
Protektorater har eksistert siden tidlige tider i forbindelse med større imperier, og det er kjente tilfeller i gresk og romersk historie. I første verdenskrig ble Egypt et protektorat under Storbritannias beskyttelse. Cuba var i all vesentlighet et protektorat under USA inntil 1934. De tyske koloniene i Afrika og Asia ble frem til første verdenskrig kalt *Schutzgebiete*. Under annen verdenskrig ble Böhmen og Mähren et tysk protektorat. I dag har ingen stater formelt status som protektorat, men det finnes flere kvasi-protektorater, inkludert Cookøyene, Marshalløyene, Mikronesiaføderasjonen og Niue. De tidligere tilsynsområdene under FN skilte seg fra protektorater i den forstand at de ble klargjort for endelig selvstendighet og at den dominerende statens kontroll var gjenstand for ettersyn av FNs tilsynsråd.
Sanksjon (statsrett)

**Sanksjon** (fra latin: *sanctio*, helliggjøre) er den formelle metoden hvorved et statsoverhode (eller dennes representant) bifaller en ny lov og dermed sluttfører lovgivningsprosessen.

Sanksjon er som regel påkrevet for at en ny lov skal tre i kraft, og nektelse blir i realiteten et veto. Lovgivende forsamlinger har imidlertid ofte mulighet til å forbigå sanksjonsnektelse ved å fatte et vedtak med kvalifisert flertall eller lignende prosesser. Sanksjonsnektelse blir dermed kun et utsettende veto. I innskrenkede monarkier (til forskjell fra absolutte monarkier) er sanksjon som regel kun en formalitet.
Sanksjon

**Sanksjon** kan være en godkjenning eller en uønsket følge eller reaksjon, og kan vise til:

*Sanksjon (statsrett)
*Sanksjon (folkerett)
*Forvaltningsrettslig sanksjon, som vanligvis skjer i form av en tvangsmulkt.
*Strafferettslig sanksjon, nemlig straff.
*Erstatningsrettslig sanksjon (plikt til å betale skadeserstatning).
*Sanksjon (sosial)
Sanksjon (folkerett)

En **sanksjon** (i folkerett som regel brukt i flertallsformen **sanksjoner**) er tvangstiltak truffet av en eller flere stater mot en annen stat. Sanksjoner brukes som regel i forsøk på å tvinge en stat til å overholde sine folkerettslige forpliktelser eller underkaste seg dom.

Typen sanksjoner som oftest blir brukt er av økonomisk og politisk grad. Slike tiltak kan være alt fra våpenembargoer, handelsboikott, brudd på kommunikasjoner til sjøs og til lands, og diplomatisk isolasjon. Allikevel viser det seg at slike sanksjoner ikke er noen garanti for at det blir endringer i landets politikk. For at sanksjoner skal fungere er det viktig at alle retter seg til sanksjonene, og at de blir godkjent av FNs sikkerhetsråd. Sanksjoner blir derfor ofte brukt før man iverksetter strengere tiltak, som for eksempel bruk av militær makt. 
I utgangspunktet er alle stater i verden suverene. Folkeretten er mer som et frivillig lovsystem, der alle stater er med på å utforme dem, og lover å følge dem. Alle land i verden (utenom Vatikanet) har signert FN-pakten, og på den måten har de overlatt en del av sin suverenitet til FNs sikkerhetsråd.
Gjennom tidene har det blant annet blitt brukt sanksjoner mot Irak, Iran, Libya, Syria, Somalia, det tidligere Jugoslavia og Sør-Afrika.

## Bruk av sanksjoner : Sør-Afrika
Det finnes flere eksempler hvor verdenssamfunnet har utført sanksjoner mot nasjoner som ikke har overholdt sine folkerettslige forpliktelser. 
I 1962 vedtok FN-resolusjon 1761 som innebar økonomisk og diplomatisk boikott av apartheidstyret i Sør-Afrika. 7. november samme år ble Nelson Mandela dømt til fengsel for å ha organisert den væpnede motstandskampen mot regimet. FN-vedtaket ble fulgt opp av mange land, men ikke av Sør-Afrikas viktigste handelspartnere, USA, Storbritannia, og Frankrike, som også er permanente medlemmer av sikkerhetsrådet. I 1977 kom et bindende FN–vedtak (Resolusjon 418) om våpenembargo, men Israel forsynte fremdeles Sør-Afrika  med våpen og teknologi.
I 1975 vedtok FNs Generalforsamling å ekskludere Sør-Afrika fra alle FNs organer. I 1983 ble det sterkere kontroll av kulturblokaden som hadde startet i 1968. Dette innebar registrering av artister som brøt blokaden. Idrettsblokaden innebar at Sør-Afrika ble utestengt fra OL i 1964, og fra IOC i 1970. Selv om det fremdeles ble levert olje, så fikk Sør-Afrika store økonomiske problemer etter oljeblokaden. USA, Storbritannia og Frankrike støttet fremdeles opp mot Sør-Afrika, men ettersom opinionen hjemme ble sterkere og det ble større framgang for motstandkampen i Sør-Afrika, så skiftet USA, Storbritannia og Frankrike gradvis kurs.

26. juli 1985 vedtok Sikkerhetsrådet resolusjon 569 som påla FNs medlemsland restriksjoner på det økonomiske og militære samarbeidet med apartheidstaten Sør-Afrika. I 1990 ble Nelson Mandela løslatt, og han spilte en sentral rolle i forhandlingene fram til de første frie valgene i Sør-Afrikas historie, og en avskaffelse av apartheidstyret i 1994.

## Referanser
Gothminister

**Gothminister** er et goth-industriell metal-band fra Norge. Det ble startet av Bjørn Alexander Brem i 1999, og har siden gitt ut åtte album. Gothminister er omtalt som en av de mest ikoniske artistene i scenen.

## Om bandet
Bandets sceneshow inneholder pyrotekniske effekter, animatroniske figurer og fjernstyrte flygende monstre. Bandet deltok i Melodi Grand Prix 2013 med låten «Utopia», men gikk ikke videre fra den andre delfinalen 26. januar.

Albumet *[[Utopia]]* (2013) kom inn på Tysklands offisielle topp 100 salgslister.  Høsten 2017 lanserte bandet sitt sjette album *The Other Side*.

Bandet slapp i 2022 albumet *Pandemonium*.

Bjørn Alexander Brem deltok som soloartist i Melodi Grand Prix 2024 under Gothminister-navnet med låta «We Come Alive», og ble nummer fire i finalen.

## Medlemmer
### Medlemmer (per 2024)
* Gothminister (Bjørn Alexander Brem) – vokal
* Icarus (Glenn Nilsen) – gitar

### Tidligere medlemmer
* Android (Andy Moxnes) — keyboard, gitar
* Halfface (Tom Kalstad) – keyboard
* Machine – gitar
* Dementia Narcissus (Sandra Jensen) — vokal
* Chris Dead (Christian Svendsen) — trommer 
* Turbo natas ( Ketil Eggum)

## Diskografi
### Studioalbum
* 2003: *[[Gothic Electronic Anthems]]*, BMG, Drakkar, Soulfood, Tatra
* 2005: *[[Empire of Dark Salvation]]*, BMG, Drakkar, e-Wave, Tatra, Tuba
* 2008: *[[Happiness in Darkness]]*, BMG, Drakkar
* 2011: *[[Anima Inferna]]*, Danse Macabre, ALIVE
* 2013: *[[Utopia]]*, AFM Records, Soulfood
* 2017: *[[The Other Side]]*, AFM Records, Soulfood
* 2022: *Pandemonium* , AFM Records, Soulfood
* 2024: *Pandemonium II: The Battle of the Underworlds, AFM Records, Soulfood*

### Singler
* 2001: «Angel Demo» (demo-EP), Angel Productions
* 2002: «Angel», Soulfood, Tatra
* 2002: «Devil», Soulfood, Tatra
* 2003: «The Holy One» (promosingel), BMG, Drakkar, e-Wave, Tatra
* 2005: «Dark Salvation EP» (klubbsingel), BMG, Drakkar/e-Wave, Tatra
* 2005: «Swallowed by the Earth» (klubbsingel), BMG, Drakkar Entertainment/e-Wave, Tatra
* 2008: «Dusk Till Dawn» (klubbsingel), BMG, Drakkar Entertainment, e-Wave, Tatra
* 2011: «Liar» (klubbsingel), Danse Macabre, ALIVE
* 2013: «Utopia» (klubbsingel), AFM Records, Soulfood
* 2017: «Der Fliegende Mann» (klubbsingel), AFM Records, Soulfood
* 2017: «The Sun» (klubbsingel), AFM Records, Soulfood
* 2017: «Ich will alles» (klubbsingel), AFM Records, Soulfood
* 2022: «Pandemonium» (klubbsingel), AFM Records, Soulfood
* 2022: «Demons» (klubbsingel), AFM Records, Soulfood
* 2022: «This is your darkness» (klubbsingel), AFM Records, Soulfood
* 2022: «Star» (klubbsingel), AFM Records, Soulfood
* 2023: «I am the Devil» (klubbsingel), AFM Records, Soulfood
* 2023: «Battle of the Underworlds» (klubbsingel), AFM Records, Soulfood
* 2024: «We Come Alive» (klubbsingel), AFM Records, Soulfood

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Gothminister  på VampireFreaks.com
*  Gothminister på Soulfood
Metallisk hydrogen

**Metallisk hydrogen** er en degenerert fase der hydrogen er elektrisk ledende og har andre metalliske egenskaper som høy refleksjonsevne. Fasen antas å eksistere ved trykk over 400–500 gigapascal (GPa) i store gassplaneter som Jupiter og Saturn.

Tilstanden ble først teoretisk forutsagt av Eugene Wigner og Hillard Bell Huntington i 1935, som beregnet at hydrogen ville bli metallisk ved et trykk på rundt 25 GPa. Senere beregninger har kommet til at faseovergangen ikke inntreffer før ved 400–500 GPa, som er høyere enn trykket i jordas kjerne (360 GPa).

Siden 1996 har det vært gjort flere forsøk på å påvise metallisk hydrogen eksperimentelt. I 2011 meldte forskere ved Max Planck-instituttet for kjemi at de hadde observert noe som virket som en faseovergang til metallisk hydrogen ved et trykk på 260–300 GPa, men det kom flere innvendinger mot eksperimentet og en gruppe ved Carnegie Institution for Science fant ingen faseovergang selv ved et trykk på 360 GPa. I oktober 2016 hevdet to forskere ved Harvard University at de hadde klart å påvise fasen ved et trykk på 495 GPa og resultatene ble publisert i Science i januar 2017. Mulige alternative forklaringer på resultatene har blitt fremsatt og  gjenstår det å se om andre klarer å etterprøve resultatene.

## Referanser
Lever

**Leveren** er et stort kjertelorgan som har en rekke viktige funksjoner i kroppen, der den blant annet inngår i fordøyelsessystemet. Den er det sentrale organet for stoffskiftet, det organ som til slutt bearbeider alle de næringsstoffer som fordøyelsesprosessen har frigjort. Derfor kalles leveren også «*kroppens kjemiske laboratorium*».

## Anatomi og funksjoner
Leveren er rødbrun i fargen og deles gjerne i to avgrensede seksjoner, kalt *lapper* eller *leverlapper*. Hos mennesker strekker leveren seg 15–16 cm i dybden og måler ca. 20 cm på tvers. Vekten ligger vanligvis på ca. 1,5 kg hos voksne, men vekten varierer noe (1–2 kg kan sies å være normalt). Det relativt myke og svært viktige organet ligger godt beskyttet bak ribbenene.Leveren omdanner de råstoffene kroppens celler trenger for å leve. Det er hit næringsemnene kommer etter at de er fordøyd eller brutt ned, og de små bestanddelene har blitt sugd opp via tarmslimhinnen og ført via portvenesystemet til leveren.I leveren blir aminosyrene satt sammen til forskjellige proteinforbindelser, alt etter hvilken oppgave de har i kroppen, og i leveren blir sukker (monosakkarider som har blitt nedbrutt fra enten polysakkarider eller disakkarider) omdannet til glykogen, som lagres i leveren og omdannes til glukose igjen når kroppen trenger det. Leveren kan også omdanne en type næringsstoffer til en annen type, som fett fra karbohydrater og glukose fra proteiner. Leveren produserer vitaminer som kroppens celler trenger, og det er leverens celler som bryter ned alkohol. Leveren er dessuten viktig for koagulasjonsfaktoren i blodet

### Gallegangene
Gallegangene fra høyre og venstre leverlapp forener seg til gallegangen (*ductus hepaticus*), som kommer ut av leverporten. Gallegangen avgir en sidegren (*ductus cysticus*) til galleblæren, og fortsetter deretter som *ductus choledochus* (som ligger i den frie kanten av *omentum minus*) til tolvfingertarmen (*duodenum*), der den munner sammen med utførselsgangen for bukspyttkjertelen (pancreas).

## Galle
Leveren produserer også galle, en gul væske som levercellene skiller ut. Gallegangene danner et finforgrenet gangsystem som samler opp gallen, som deretter flyter ut i hovedgallegangen, på undersiden av leveren, som leder gallesyren i retning tolvfingertarmen. Før den tømmes dit når gallen galleblæren, som ligger på undersiden av leveren og er tilkoblet hovedgallegangen. Der lagres den for en stund og blir konsentrert, til den tømmer seg i tolvfingertarmen.

## Annet
Giftstoffene og avfallsstoffene som leveren skiller ut kan enten gå tilbake til blodet og skilles ut via nyrene som urin, eller de kan gå over i gallen og skilles ut med avføringen. 

Leveren er også unik på grunn av sin evne til å lege seg selv (ingen andre indre menneskeorganer klarer dette). Bare 25 prosent av leveren trenger å være intakt for at den kan klare å vokse ut til normal størrelse igjen.

## Se også
* Galleblæren
* Tolvfingertarmen

## Referanser
Tynntarm

**Tynntarmen** (latin: *intestinum tenue*) er en del av fordøyelsessystemet, den delen som befinner seg mellom magesekken og tykktarmen. Tynntarmen består av tre segmenter; *[[duodenum]]* (også kalt tolvfingertarmen, fordi denne seksjonen er omtrent like lang som tolv fingre – 25-30 cm), *[[jejunum]]* og *[[ileum]]*. Hos mennesker måler tynntarmen normalt ca. 4-6 meter, og hvis vi bretter ut den foldete innsiden har den et areal på 200 m2
I den innledende delen av tynntarmen (tolvfingertarmen) tilføres galle og bukspytt, som også nøytraliserer magesyren og inneholder enzymer. Resten av tarmen (primært i jejunum) tilføres tarmsaft fra kjertelceller som sitter i slimhinnene. I denne delen og i ileum fullføreres nedbrytningen av næringsstoffene til så små enheter (molekyler) at de kan absorberes.

Når molekylene er små nok suges de opp gjennom tarmtottene som finnes langs veggene i tynntarmen. Fra tarmtottene spres de videre ut i blodet (til portvenen), slik at blodet kan frakte næringsstoffene videre til leveren, der de omdannes og spres ut via blodbanen til den enkelt celle. Blant det som suges opp av tynntarmen er vann, mineraler som jern, kalsium, klor og natrium, gallesalter som finnes i galle, vitaminer, fettmolekyler, aminosyrer og monosakkarider.

## Se også

* Fordøyelsessystem
* Magesekk
* Tykktarm
* Tarmflora

## Segmentene
* **Tynntarmen**
** Duodenum (startsegmentet, også kjent som tolvfingertarmen)
** Jejunum (midtsegmentet)
** Ileum (sluttsegmentet)

## Referanser
Galleblære

**Galleblæra** (latin: *vesica biliaris* eller *vesica fellea*) er et lite, pæreformet organ som finnes hos mange virveldyr der galle blir lagra og konsentrert før den blir sluppet ut i tynntarmen.

## Funksjon
Levercellene i leveren produserer gallesyre, en gul væske som skilles ut et finforgrenet gangsystem som samler den opp og tømmer den til galleblæren via hovedgallegangen, på undersiden av leveren. Der lagres gallen og blir konsentrert, til ca. 50 ml, til den tømmer seg via en gallegang som ender i et felles tømmepunkt med bukspytt fra bukspyttkjertelen til tolvfingertarmen (startsegmentet i tynntarmen). Tolvfingertarmen sender ut et signalstoff (hormon) når den trenger tilførsel av galle.  Galleblæren sitter i bukhulen, hvor galle lagres og konsentreres. Den er forbundet med leveren og tolvfingertarmen (*duodenum*) via gallegangene.

## Dyr med og uten galleblære
Galleblæras funksjon er knyttet til leveren, og bare virveldyr har en virkelig lever og kan derved ha galleblære. Særlig hos slimål, som er en åtseleter er galleblære svært velutviklet.

Galleblære finnes hos mange virveldyr, men mangler hos mange arter, særlig planteetere. Alle virveldyr produsere galle, men hos dem som mangler blære tømmes gallen suksessivt ut i tarmen etter hvert som den blir laget. Hos dyrearter som spiser store måltider en gang i blant vil det å ha et lager med galle være viktig, mens dyr med et jevnere matinntak kan klare seg uten. Mennesker kan leve uten galleblære. Kirurgisk fjerning av galleblæren kalles for *[[kolecystektomi]]*.

Gallen bryter først og fremst ned fett, og dyr med svært mager kost har derved lite behov for store mengder av det. Dyr med jevnt, fettfattig mattintak omfatter først og fremst planteetere, og da særlig drøvtyggere, selv om kyr har galleblære. Dyr uten galleblære omfatter:

* Hjortedyr
* Moskushjorter
* Kameler
* Giraffer
* Hvaler
* Hestefamilien
* Neshorn
* Rotter
* Duer
* Flere typer fisk

## Referanser
Tabasco (varemerke)

**Tabasco** er et registrert varemerke som brukes om en serie med sauser og krydder. Varemerket tilhører produsenten McIlhenny Company, som ble grunnlagt i 1868 i Avery Island i Louisiana i USA.

Den er laget av cayennepepperfrukten *Capsicum frutescens*. Frukten knuses og tilsettes salt og massen helles på eikefat hvor den lagres i tre år. I løpet av disse årene foregår en gjæring av pepperfrukten. Før sausen tappes på flasker tilsettes eddik, slik at den ferdige sausen inneholder omtrent ti prosent eddik. Det som gjør sausen sterk er pepperfruktens innhold av *Capsaicin* («pepperstoff»). Smaksstyrken er gitt i scovillegrader.

## Eksterne lenker
*
Gasskjempe

**Gasskjemper**, også kalt **kjempeplanet** eller **gassplanet**, er betegnelsen på store planeter som i hovedsak består av gassformet eller flytende materie og ikke har noen fast overflate. Gasskjempene kan likevel ha en fast kjerne, men det finnes ingen veldefinert faseovergang som for eksempel mellom jordens atmosfære og jordmantelen. I solsystemet blir planetene Jupiter og Saturn regnet som gasskjemper. Uranus og Neptun var tidligere klassifisert som gasskjemper, men, på 1990-tallet ble det kjent at de besto av hovedsakelig tyngre og mer ustabile elementer (som blir referert til som "iser"). Derfor blir Uranus og Neptun oftere separert inn i sin egen kategori av iskjemper.

## Referanser
Maximilian I av Det tysk-romerske rike

**Maximilian I** av Habsburg (født 22. mars 1459 i Wien, død 12. januar 1519 i Wels, Oberösterreich) var keiser av Det tysk-romerske rike. Han ble kalt «den siste ridder».

Han var sønn av keiser Fredrik III. I 1477 giftet han seg med datteren og arvingen av hertug Karl den dristige av Burgund, Maria av Burgund. Gjennom dette ekteskapet fikk Maximilian gjennom sin kone ved svigerfarens død i 1479 Nederlandene og Franche-Comté, mens Frankrike tok kontroll over det egentlige Burgund.

1486 ble Maximilian valgt til konge av romerne (tysk konge) ved siden av sin keiserlige far, og da denne døde syv år senere ble han enekonge. I det følgende året marsjerte Frankrike inn i Italia, noe som førte til de langvarige italienske kriger som først etter Maximilians død ble løst til gunst for riket.

Av hans forsøk på å reformere det hellige romerske riket, ble særlig inndelingen i rikskretser av varig betydning.

Maximilian ble i 1508 kronet som romersk keiser.

For å redusere det voksende trykket mot det tysk-romerske rike fra herskerne av Frankrike, Polen, Ungarn. Böhmen og Russland, møttes Maximilian med Vladislav av Bøhmen og Ungarn og Sigismund I av Polen i Wien. De ekteskapsforbindelser som er ble arrangert bragte Habsburgerne et tiår senere den ungarske og bøhmiske kronen. Maximilians etterfølger som keiser var hans sønnesønn Karl V, da hans sønn, Karl Vs far, Filip I av Kastilia var død allerede i 1506. Til oppdrager for sitt barnebarn og regent over Nederlandene hadde keiseren utsett sin datter Margarete av Østerrike, som fylte denne oppgaven med sikkert instinkt.

Hans gravmonument i hoffkirken i Innsbruck ble aldri ferdigstilt.

Maximilian gjorde mye for å fremme åndslivet i sitt riket, han var en stor kunstelsker og gikk inn for humanismen. Han utga selv poetiske verker, som *Theuerdank* som allegoriserte hans brudekonkurranser, den ufullendte *Weißkunig* som omhandlet hans gjerninger frem til 1513 og den kun planlagte *Freydal* om hans turneringer.

I 1512 kom han i forbindelse med Albrecht Dürer og gav den store renessansemaleren en årlig pensjon.

## Familie og etterkommere
Maximilian giftet seg 19. august 1477 i Gent med arvehertuginne Maria av Burgund (1457–1482). De hadde barna:
* Filip I av Castilla, (1478–1506) – gift med Johanna av Castilla, dermed konge av Spania
* Margarete av Østerrike, (1480–1530) – gift med Don Johann, prins av Aragon

Han ble gift på  nytt 16. mars 1494 i Hall i Tirol med prinsesse Bianca Maria Sforza (1472–1510), som ved hans side ble romersk keiserinne. De hadde ingen barn.

## Litteratur

* Bernd Schneidmüller/Stefan Weinfurter (Hrsg.): *Die deutschen Herrscher des Mittelalters, Historische Porträts von Heinrich I. bis Maximilian I.*, Verlag C.H. Beck : München 2003

## Galleri


File:Bernhard Strigel 003.jpg|Keiser Maximilian I (1459-1519) og familien hans, deriblant barnebarnet Karl V av Det tysk-romerske rike, tidlig på 1500-tallet. 
Fil:Huldigung.jpg|Maximilian mottar hyllesten fra de verdslige og geistlige stender, herunder paven. 
Fil:Peter_Paul_Rubens_120b.jpg|Maximilian som ridder. 


## Referanser


## Eksterne lenker
* 

* Biografi på historiker.de (tysk)
Binyre

**Binyrene** er et par av endokrine (indresekretoriske) kjertler hos pattedyr, som er lokalisert ved siden av nyrene. Hver binyre består av to deler, en ytre bark og indre marg. De to delene har forskjellig opprinnelse, funksjon og oppbygning. Derfor er det naturlig å betrakte binyrene som to forskjellige endokrine organer. De skiller henholdsvis ut binyrebarkhormoner (glukokortikoider, mineralokortikoider og kjønnshormoner) og katekolaminene: adrenalin og noradrenalin.

Binyrebarkcellene produserer mer enn 30 forskjellige hormoner, binyremargcellene produserer adrenalin.