open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Warren Rudman

**Warren Bruce Rudman** (født 18. mai 1930 i Boston, Massachusetts, død 19. november 2012 i Washington D.C.) var en amerikansk republikansk politiker, som var senator for delstaten New Hampshire fra 1980 til 1993. 

Han vant over sittende senator John Durkin i valget i 1980, på en republikansk bølge ledet av Ronald Reagan.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
KF Laçi

**Klubi Futbollit Laçi**, også kjent som kun **KF Laçi**, er en albansk fotballklubb fra byen Laçi i distriktet Kurbin nordvest i Albania. Klubben ble grunnlagt i 1960. Lagets draktfarger er svarte med hvite vertikale striper og svart underdel, mens bortedraktene er hvite med svarte detaljer og hvit underdel. KF Laçi spiller for øyeblikket i landets øverste divisjon Kategoria Superiore, og spiller sine hjemmekamper på Stadiumi Laçi. Nåværende trener er Stavri Nica.

Klubben ble grunnlagt i 1960 som *Industriali Laç*, men skiftet til nåværende navn da klubben rykket opp til øverste divisjon for første gang i 1991. De har aldri vunnet hverken det albanske seriemesterskapet eller det albanske cupmesterskapet Kupa e Shqipërisë. KF Laçi har deltatt i europeisk sammenheng ved én anledning etter at de endte på en fjerdeplass i serien i 2009/2010-sesongen og ble tildelt en plass i Europaligaen (2010/2011), men uten at klubben klarte å kvalifisere seg videre til turneringens sluttspill.

## Kjente spillere med tilknytting til klubben
*  Edmond Dosti
*  Julian Gjeloshi
*  Ismet Munishi
*  Erion Xhafa

## Referanser


## Eksterne lenker
*
KS Flamurtari Vlorë

__NOTOC__

**Klubi Sportiv Flamurtari Vlorë**, også kjent som kun ** Flamurtari Vlorë**, er en albansk fotballklubb fra byen Vlorë i distriktet med samme navn sørvest i Albania. Klubben ble grunnlagt i 1923. Lagets draktfarger er svarte med røde vertikale striper detaljer og svart underdel, mens bortedraktene er hvite med røde og svarte detaljer. Flamurtari Vlorë spiller for øyeblikket i landets øverste divisjon Kategoria Superiore, og spiller sine hjemmekamper på Stadiumi Flamurtari. Nåværende trener er Julian Rubio.

Klubben har vunnet det albanske seriemesterskapet ved én anledning, som var i 1990/1991-sesongen. De har også endt på andreplass ved flere anledninger. Flamurtari Vlorë har også vunnet det albanske cupmesterskapet Kupa e Shqipërisë ved tre anledninger, senest i 2008/2009-sesongen. Klubben vant også den albanske supercupen Superkupa Shqiptare to ganger, i 1990 og i 1991.

Klubben har deltatt i europeisk sammenheng ved flere anledninger, for første gang med Cupvinnercupen i 1985/1986-sesongen. De har også deltatt i Mesterligaen (1991/1992) og både UEFA-cupen & Europaligaen (1986/1987, 1987/1988, 2009/2010, 2011/2012 og 2012/2013). Med unntak av UEFA-cupen i 1987/1988, hvor klubben spilte seg frem til tredje runde mot den spanske storklubben FC Barcelona, har ikke Flamurtari Vlorë lyktes med å kvalifisere seg videre til sluttspill i noen av turneringene.

## Meritter
* Kategoria Superiore (1): 1990/1991
* Kupa e Shqipërisë (3): 1984/1985, 1987/1988, 2008/2009
* Superkupa Shqiptare (2): 1990, 1991

## Kjente spillere med tilknytting til klubben
*  Loro Boriçi
*  Alban Bushi
*  Geri Çipi
*  Migen Memelli
*  Gjergji Muzaka
*  Odise Roshi
*  Ervin Skela
*  Franc Veliu

## Referanser


## Eksterne lenker
* Klubbens offisielle nettsider
Ludia

* se Systematisk inndeling

***Ludia*** er en slekt av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).

## Utseende
Små til middelsstore (vingespenn 40-60 millimeter), vanligvis ganske mørkt brune påfuglspinnere. Hannene er mindre og har smale, tydelig sigdformede forvinger, hunnene er større med bredere forvinger som ikke er sigdformede, men ofte har litt tannete ytterkant. Forvingen har en hvit, mer eller mindre E-formet tegning nær spissen. Bakvingen er rosa, i alle fall i den fremste delen, og har en øyeflekk som vanligvis er plassert på et mørkbrunt felt som strekker seg til vingens innerkant.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
************ Familien påfuglspinnere, Saturniidae
************* Underfamilien Saturniinae 
************** Slektsgruppen Micragonini
*************** Slekten *Ludia* Wallengren, 1865
**************** *[[Ludia arguta]]* Jordan, 1922
**************** *[[Ludia arida]]* Jordan, 1938
**************** *[[Ludia corticea]]* Jordan, 1922
**************** *[[Ludia delegorguei]]* (Boisduval, 1847)
**************** *[[Ludia dentata]]* (Hampson, 1891)
**************** *[[Ludia goniata]]* Rothschild, 1907
**************** *[[Ludia hansali]]* Felder, 1874
**************** *[[Ludia jordani]]* Bouyer, 1997
**************** *[[Ludia leonardo]]* Stoneham, 1962
**************** *[[Ludia monroei]]* Jordan, 1938
**************** *[[Ludia obscura]]* Aurivillius, 1893
**************** *[[Ludia orinoptena]]* Karsch, 1893
**************** *[[Ludia pseudovetusta]]* Rougeot, 1978
**************** *[[Ludia pupillata]]* Strand, 1911
**************** *[[Ludia styx]]* Darge, 1996
**************** *[[Ludia syngena]]* Jordan, 1922
**************** *[[Ludia tessmanni]]* Strand, 1911

## Kilder
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
* Bilder av artene

## Eksterne lenker
* 
* Saturniidae Web - *Ludia*. Med bilder av de fleste artene http://www.saturniidae-web.de/Ludia.htm
* African Moths - *Ludia orinoptena* http://www.africanmoths.com/pages/SATURNIIDAE/LUDIINAE/ludia_orinoptena.htm
Biskop Gunnerus’ gård

**Biskop Gunnerus' gård** i Dronningens gate 5 i Trondheim ble oppført i sin opprinnelige form etter bybrannen i 1708. 

Gården besto av en toetasjes rektangulær hovedbygning med énetasjes sidebygninger mot øst og vest. Med sitt høye valmtak ruvet den over bebyggelsen mot vest, men hadde på motsatt side av gata en annen større bygning, Grambowgården, mens det store Ridderhuset lå tvers over Apotekerveita. Eiendommen ble kjøpt av biskop Johan Ernst Gunnerus i 1767 og benyttet både som privatbolig og som samlingssted for medlemmene av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab. Biskop Gunnerus var opptatt av en rekke vitenskaper og hadde en større samling av naturhistorisk og etnografisk materiale i tillegg til et stort bibliotek. Disse samlingene ble oppbevart i gårdens østre del, i sidefløyen mot tveita.

Gården ble i 1830 overtatt av tollkasserer Aage Claudius Schult, som fremhevet seg på flere områder, bl.a. som en sentral person i byens musikkliv. I 1870 ble eiendommen solgt til Andreas Myhre. Han tok bygningen i bruk til hotell under navnet Britannia Hotell. Den ble revet i 1895 for å gi plass til en ny hotellbygning i mur.

Eier av hotellet på det tidspunktet var Petet A. Clausen, som beholdt deler av den gamle bygningen og fikk den satt opp som privatbolig på Ilevollen, med gateadresse Ilevollen 7. Her har den i mange år vært brukt videre som privatbolig, men ble i tillegg omkring 2000 tatt i bruk som lokale for musikkbarnehagen Musikkmanesjen.

## Litteratur
* Christiansen, Per R. (2009). *Hus med hedersmerke – historiske bygninger i Trondheim*, s. 100–101. Tapir Akademisk forlag, Trondheim.
Holmenkollrennet 2013

**Holmenkollrennene 2013** blir arrangert 15. til 17. mars, i Holmenkollen i Oslo.

## Program
### Fredag
* 1300 Kombinert hopp K134 1. omg.
* 1530 Kombinert 10km langrenn.
### Lørdag
* 0930 Kombinert hopp K134 2. omg.
* 1245 Kombinert 15km langrenn.
* 1415 50km menn fri fellesstart langrenn.
* 1800 Hopp K134 kval.
### Søndag
* 1145 30km kvinner fri fellesstart langrenn.
* 1400 Hopp K134 kvinner og menn.

## Resultater
### Kombinert
1 hopp HS134 + 10km

2 hopp HS134 + 15km

### Langrenn
50km menn

30km kvinner

### Hopp
HS134 kvinner
 

HS134 Menn

## Eksterne lenker
Offisiell hjemmeside
Leirelva

**Leirelva** er ei elv i Trondheim kommune i Trøndelag. Den har utspring fra Blomstertjønna sørøst for Gråkallen i Bymarka. Den renner først via Vintervatnet mot sør og ned til innsjøen Skjellbreia. Elva snur deretter mot øst og passerer gjennom Litl-Leirsjøen og Store Leirsjøen før den passerer Kongsvegen ved Leirbrua. Den fortsetter videre østover gjennom bebyggelsen på Byåsen, til dels i en dyp ravinedal. Her opptas de store sidebekkene Kystadbekken og Uglabekken som renner nordfra til Leirelva. Ved Forsøkslia opptas Heimdalsbekken som kommer sørfra. Leirelva snur nå i nordlig retning og renner parallelt med Heimdalsvegen (fylkesveg 900) til den munner ut i Nidelva mellom Kroppanbrua og Sluppen bru. Elva er  lang, og har et nedbørfelt på . Middelvannføringen ved munningen er .

Ravinedalen har en del gråor-heggeskog, og bekkedraget er en viktig viltkorridor som knytter Bymarka sammen med skogene i øst. Nedre del av Leirelva er et viktig gyteområde for laks og sjøørret. 

I 2009 valgte Trondheim kommune Leirelva som byens kulturminne for året. Begrunnelsen var at Leirelva var et godt bevart industriområde, og at elva var tidlig brukt i utnyttelse av vannkraft i området.

## Industri
Elva har vært brukt mye i industrivirksomhet og har blitt eid av mange personer på ulike tidspunkt. Ved Flatåsen langs Leirelva lå Leirbrua med skysstasjon siden middelalderen, og etterhvert eget gjestgiveri. 

Fra 1759 til tidlig på 1800-tallet ble elva brukt som energikilde til bruk i kruttproduksjon ved en kruttmølle på Selsbakk. Ole Tangen eide først møllen, men solgte den til Christopher B. Heide, som videre solgte den til Broder Lysholm Krohg i 1819. Krohg avsluttet kruttproduksjonen på grunn av flere eksplosjonsulykker og startet en papirfabrikk og en kornmølle. Da han døde i 1866 overtok grosserer Helmer Lundgren den nederste av de to møllene, mens fru Krohg overtok den andre og øverste møllen. I 1875 ble hele bedriften kjøpt opp av Carl W. Ianssen, som omdannet fabrikken til aksjeselskapet *A/S Trondhjems Papir- og Papfabrik*. I 1916 solgte familien Ianssen vannrettighetene sine til Trondheim kommune for gratis strøm. Bedriften er fortsatt eid av familien Ianssen under navnet *Selsbakk Fabrikker A/S* og *Industriparken A/S*. Leirelva har også vært energikilde for benmelsfabrikk, såpekokeri og diverse sagbruk.

## Litteratur
*
*

## Referanser


## Eksterne lenker
* Industriområdet ved Leirelva – NRK
Lezhë slott

**Lezhë slott** (albansk:*Kalaja e Lezhës*) er det slott og festning beliggende ved byen Lezhë i det nordlige Albania. Det høyeste punktet er 186 meter.

Slottet stammer fra ilyrerne. I 1440 ble det ombygget av venetianerne og i 1522, etter den osmanske erobringen, utviklet disse befestningene videre. Festningen har spor av illyrisk, romersk, bysantinsk og osmansk arkitektur.

## Eksterne lenker
* Lezha online
*  Lezha Travel & Touri  
*  Shengjini Travel & Tourism
Petar Vukičević

**Petar Vukičević** (født 1956) er en norsk friidrettstrener og tidligere utøver innen hekkeløp av jugoslavisk bakgrunn. Han har trent flere norske hekkeløpere til norske rekorder og nasjonale titler, blant annet datteren Christina som pr. 2012 er innehaver av den norske rekorden på 100 meter hekk og sønnen Vladimir som innehar rekorden på 110 meter hekk.

## Karriere
Vukičević var selv en habil utøver og vant det jugoslaviske mesterskapet på 110 meter hekk fem ganger. Han representerte Jugoslavia under Sommer-OL 1980 i Moskva.

Han møtte halvt serbiske Turid Ljiljana Syftestad, giftet seg og flyttet til Lørenskog i 1987. Han ble da trener for flere norske utøvere innen hekkeløp og sprintløp. Blant disse er Monica Grefstad, Gaute Melby Gundersen og Lena Solli Reimann, som alle har eller har hatt norske rekorder på korthekk. I tillegg har han trent Anders Erlend Idås som ble norgesmester på 100 meter i 2013.  Han trente også Kamilla Brandt til norsk mesterskap i 2003. De ble siden gift.

## E-post-saken 2012/2013
Høsten 2012 offentliggjorde Turid Syftestad e-postutveksling mellom Vukičević og den serbiske legen og treneren Srdjan Djordjevic fra perioden 2001 til 2003. E-postene inneholdt spørsmål vedrørende et avansert dopingregime med veksthormoner og testosteron. Saken skapte stor medieinteresse. Vukičević bestridet innholdet som manipulert, mens Antidoping Norge tror at innholdet er reelt. Vukičević ble ikke dømt for saken siden den var foreldet, men Norges Friidrettsforbund suspenderte ham fra trenergjerningen.

### Etter e-postsaken
Vukicevic fortsatte i 2013 som trener for blant andre sønnen Vladimir, Tale Ørving, Anders Erlend Idås og Kine Aaltvedt, mens datteren Christina byttet trener. Friidrettsforbundet forsøker å holde avstand til Vukicevic.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Nynäshamns Järnvägsmuseum

**Nynäshamns Järnvägsmuseum** er blant de eldre jernbanemuseer i Sverige. En forening  ble grunnlagt i Stockholm i 1972 av entusiaster for å bevare lokomotivet MaWJ 1 fra sør i Dalarna.

Foreningen flyttet til Lövlund i Nynäshamn i 1974, der vogner av tre fra forrige århundreskifte ble anskaffet.
På 1980-tallet måtte foreningen igjen flytte på grunn av at Nynäshamn vokste. Foreningen havnet tilslutt i verkstadet i Nynäsgård, som i 1999 ble kjøpt fra kommunen.

Etter det ble det anskaffet kjøretøy fra den opprinnelige Nynäsbanan, SNJ (*Stockholm Nynäs järnväg*). Museet ble innviet i 1994 og ble for første gang åpnet for allmennheten.
Fra begynnelsen av veterantrafikken lånte man først inn vogner av tre fra andre foreninger, seinere ble mer moderne personvogner av stål anskaffet, blant annet Bo6 og F5 fra 30-40-tallet i tillegg til flere lokomotiv.
Dette har ført til at baneområdet er bygget om i flere omganger ettersom flere kjøretøy ble anskaffet. Seinest sommeren 2012 da Nynäsgårds stasjon ble bygget om til møtestasjon.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Liste over borgermestre i Sundini

**Liste over borgermestre i Sundini**. Sundini ble Færøyene dannet ved sammenslutningen av kommunene Sundini, Saksun, Haldarsvík, Hósvík, Hvalvík og Gjógv i 2005.

## Fotnoter

## Referanser
Ksamiløyene

**Ksamiløyene** (albansk: *Ishuj të Ksamilit* eller *Ishuj të Tetranisit*) er fire små øyer sør i Albania. Landsbyen Ksamil, som øyene er oppkalt etter, ligger øst på en av øyene. Ksamiløyene har et samla areal på 7,1 hektar, og en del av dem utgjør en del av Butrint nasjonalpark. Øyene har flere restauranter som kan nås med båt.

## Referanser
Maja e Ershellit

**Maja e Ershellit** er et fjell i Albania. Det er 2&nbsp;065 meter høyt og befinner seg i De fordømte fjellene, nord for Komansjøen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Geographical Names – Maja e Ershellit
* Traveljournals.net – Maja e Ershellit
Dešat

**Dešat** er et fjell på grensa mellom Nord-Makedonia og Albania. Fjellet har bratte fjelltopper, blant annet Krtsjin og Velivar. Det høyeste punktet er Velivar med en høyde på 2&nbsp;373 meter over havet. Andre topper er Deli Senitsa og Suva Bara. Dešat har dype elvedaler, omfattende skogsområder og små brevann. Den nærmeste byen på makedonsk side er Debar.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Geographical names – Dešat
* Feasability study on establishing a transboundary protected area
Dukagjini

**Dukagjini** er en fjellregion nord i Albania og vest i Kosovo, der fjellkjeden Prokletije ligger. Den er en forlenging av De dinariske alper. Det høyeste punktet er Maja e Jezercës på 2694 moh.

Regionen er en del av distriktet Shkodër i Albania. 

## Historie
Området var en del av det bysantinske fylket Dyrrhachium til den serbiske herskeren Stefan Vojislav (1018–1043) erobret regionen. På begynnelsen av 1400-tallet erobret osmanerne området. De ga området relativt stort selvstyre. En av osmanernes fyrster Lekë Dukagjini (også skrevet Lekë Dushmani), ble født i området og har gitt navn til regionen. Etter den første balkankrigen ble området en del av Albania.

## Eksterne lenker
* Geographical names – Dukagjini
Finiq

**Finiq** er en landsby og en kommune sør i Albania. Den befinner seg 8 km fra Det joniske hav og 20 km nord for grensa til Hellas. De fleste innbyggerne har gresk som morsmål.

Finiq tilhører distriktet prefekturet Vlorë. Landsbyen er administrasjonssentrum i kommunen med samme navn, som også omfatter landsbyene Finiq, Buronje, Clirim, Vrion, Karahaxhe, Bregas, Blerima. 

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
* Finiq kommune hos Shoqata e Komunave të Shqipërisë
Parku i Madh

**Parku i Madh** (albansk for «Den store parken») er en park i Albanias hovedstad Tirana. Den har et areal på om lag 230–240 hektar og befinner seg sør i byen. Den har en kunstig innsjø og en rekke andre landemerker, blant annet Sankt Procopius-kirken, Presidentpalasset og flere minnesmerker over kjente albanere. I den sørlige enden av parken er det en dyrehage og en botanisk hage.

## Referanser
Munkhaugveita

**Munkhaugveita** er en 107 meter lang veit i Trondheim sentrum, som går mellom Munkegata og St. Jørgensveita. Den munner ut i Munkegata på høyde med Trondheim tinghus. 

## Historie
Veita er oppkalt etter munkene hadde sine fine hager (*«houger»*) her. Navnet Munkhaugveita eller -gata oppstod etter ca 1750. Ellers har denne veita hatt flere navn. **Sverdfegerveita** ble den hetende, etter håndverksyrket sverdfegere, som ikke var annet enn våpensmeder. Da det ble slutt på at håndverkerne til daglig bar dolk eller kårde forsvant yrket fullstendig. Folk var ikke klar over dette før et par mannsaldre var gått. De kalte veita for **Svartfeierveita**, men dette er ikke noe som har med det opprinnelige navn å gjøre, selv om det passer godt på dem som er i feieryrket. 

Veita omtales som **Munkestretet** i 1701. **Lille Munkegate** var brukt som navn en stund, før den ble hetende Munkhaugveita. Offisielle dokumenter bruker også denne betegnelsen. I middelalderen ble veita kalt Smidesgeilan (1658), og den gikk den gangen helt bort til Bersvendveita. Det eldste kjente navnet er «stretet som løper til smierne», som ble brukt i 1617. Begge disse navnene henviser til at det holdt til flere smeder i Bersvendveita. 

## Bildegalleri

Munkhaugveita 1 (ca. 1970 - 1990) (15829961743).jpg|Munkhaugveita 1 (ca. 1970 - 1990)
Munkhaugveita sett fra Munkegata (ca. 1970 - 1990) (16449086752).jpg|Munkhaugveita sett fra Munkegata (ca. 1970 - 1990)
Shell - Munkegata Bilservice (1998) (8589894228).jpg|Shell - Munkegata Bilservice (1998)


## Se også
* Fuglesangen - en veit som gikk fra St. Jørgensveita, og fulgte dagens Munkhaugveita, og videre over Torvet til Bersvendveita

## Referanser


## Litteratur
*
*
* Paasche, Erling (1983). Historisk litteratur om Trondheim: Trondheim i 1000 år: *Historisk Guide, Veitene - Middelalderens gatenett i Trondheim*, Trondheim kommune.
Lana

**Lana** kan vise til:
* Lana (Syd-Tirol) – en by i Syd-Tirol i Italia
* Lana (elv) – en elv i Albania
* Lana (kvinnenavn)
Holocerina

* se Systematisk inndeling

***Holocerina*** er en slekt av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).

## Utseende
Små til middelsstore (vingespenn 50-70 millimeter), brune eller rødbrune påfuglspinnere. Hannene er mindre med smalere, markert sigdformede vinger, hunnene er større, forvingene er bredere og kanpt sigdformede, i tillegg er vingenes sølvfargede flekker vanligvis større enn hos hannene. Forvingen er brun med et mørkere tverrbånd i midten, på dette sitter det en uregelmessig, sølvaktig hvit tegning. Det er ofte en mindre, sølvhvit flekk på bakvingen også, ellers er den vanligvis ganske ensfarget. Hos hannene er bakvingens ytterkant noe innbuktet.
Larvene er brokete farget, med vorter som bærer kranser av korte, stive børster, dessuten spredte, lange hår.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
************ Familien påfuglspinnere, Saturniidae
************* Underfamilien Saturniinae 
************** Slektsgruppen Micragonini
*************** Slekten *Holocerina* Pinhey, 1956
**************** *[[Holocerina agomensis]]* (Karsch, 1893)
**************** *[[Holocerina angulata]]* (Aurivillius, 1893)
**************** *[[Holocerina digennariana]]* Darge, 2008
**************** *[[Holocerina guineensis]]* (Strand, 1912)
**************** *[[Holocerina intermedia]]* Rougeot, 1978
**************** *[[Holocerina istsariensis]]* Stoneham, 1962
**************** *[[Holocerina menieri]]* Rougeot, 1973
**************** *[[Holocerina micropteryx]]* (Hering, 1949)
**************** *[[Holocerina nilotica]]* (Jordan, 1922)
**************** *[[Holocerina occidentalis]]* Bouyer, 2008
**************** *[[Holocerina orientalis]]* Bouyer, 2001
**************** *[[Holocerina prosti]]* Rougeot, 1978
**************** *[[Holocerina rhodesiensis]]* (Janse, 1918)
**************** *[[Holocerina rougeoti]]* Bouyer, 1997
**************** *[[Holocerina smilax]]* (Westwood, 1849)
**************** *[[Holocerina wensis]]* Rougerie & J. Bouyer, 2005

## Kilder
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
* Bilder av artene

## Eksterne lenker
* 
* Saturniidae Web - *Holocerina*. Med bilder av de fleste artene http://www.saturniidae-web.de/Holocerina.htm
* African Moths - *Holocerina smilax* https://web.archive.org/web/20140822165533/http://www.africanmoths.com/pages/SATURNIIDAE/LUDIINAE/holocerina%20smilax.htm
Prespa

**Prespa** (gresk: Πρέσπα; makedonsk: Преспа; albansk: *Prespa*) er en region som deles mellom Hellas, Albania og Nord-Makedonia. Sentralt i regionen ligger Prespasjøen og Ohridsjøen. Innsjøene ligger 853 meter over havet, men mange av de omkringliggende fjelltoppene strekker seg over 2000 meter over havet. Den største byen i Prespa er Resen, med rundt 9&nbsp;000 innbyggere.

## Eksterne lenker
* Foreninga for bevaring av Prespa
Herman Amberg

**Herman Amberg** (født 20. mai 1754, død 23. desember 1837) var en dansk-norsk skolemann og rektor.

Han var født i Helsingør som sønn av gullsmed Lars Amberg. Faren hadde utvandret fra Norge til Danmark. Han var bror av språkforskeren Hans Christian Amberg. Herman Amberg ble student i 1772 og siden ansatt ved Oslo katedralskole i 1782, utnevnt til rektor i 1799. Fra 1806 til 1825 var han rektor ved Kristiansand katedralskole. Amberg skrev ofte på latin, og bidro til Jacob Badens dansk-latinsk ordbok så vel som brorens dansk-tyske ordbok. Han utga selv en del skoleprogrammer og noen oversettelser.

Han var gift med Marthe Bonsach fra 1798 til hennes død i oktober 1835. De hadde ingen barn. Herman Amberg døde i Kristiansand i desember 1837.

## Bibliografi
* Gravskrift over Hermann Colbjørnsen (Chra., 1794)

## Referanser
Beleiringen av Kruja (1450)

**Første beleiring av Kruja** foregikk i 1450 da en større osmansk hær beleiret den albanske byen Kruja som på dette tidspunktet var den reelle hovedstaden i Albania og Lezhaligaens viktigste tilholdssted. De albanske styrkene under kommando av Skanderbeg slet på dette tidspunktet med lav kampmoral etter den mislykkede beleiringen av Svetigrad (antakelig Demir Hisar i dagens Makedonia) 14. mai til 31. juli 1448 og tapet av Berat i et nattlig angrep av pasjaen av Gjirokastra i tidligere samme år.

De osmanske styrkene rykket fram mot Kruja 5. april 1450, og Skanderbegs oppmuntringer, støttet av byens presteskap, som støttet de av byens befolkning som hevdet at de hadde hatt visjoner om kjeruber og engler som hadde flydd over Albania, ga de albanske soldatene ny optimisme til å forsvare deres hovedstad med alle midler. Skanderbeg selv hevdet han hadde mottatt en visjon fra St. Georg som hadde gitt ham et brennende sverd.

Før beleiringen var etablert forlot Skanderbeg med en styrke på  mann (herunder en rekke slavere, italienere, franskmenn og tyskere), og etterlot en styrke på  mann under kommando av sin nestkommanderende Vrana Konti. Festningen hadde forsyninger for en beleiring på 16 måneder, og kvinner og barn var evakuert til byer i Det venetianske Albania.

Skanderbegs styrke angrep de ulike osmanske leirene i området rundt Kruja og angrep sultan Murad IIs forsyningslinjer. Innen september var moralen sunket dypt i de osmanske leirene, også på grunn av sykdom. Den osmanske hæren måtte erkjenne at citadellet i Kruja ikke ville falle, opphevet beleiringen og vendte tilbake til Edirne. Den kommende vinteren døde sultan Murad II og ble etterfulgt av sin sønn Mehmed II.

## Referanser
Bersvendveita

**Bersvendveita** (10, 14, 16, 18) er en veit som ligger i Midtbyen i Trondheim og strekker seg fra Kongens gate 20/22 og fram til Dronningens gate. Veita er ca. 143 m lang. 

## Historie
Bersvendveita har navnet sitt etter Bersvend Olsen Rynning (eller Rønning) som jobbet som høker (en som drev med småhandel) og som bodde i nr 9 rundt år 1681. Veita var opprinnelig en del av byens løkke og nevnes så tidlig som i 1720 under navnet Bersvendveita, like etter Rynnings død. Den omtales i 1630 som «veita ved byens løkke» nord i byen, og lå på grensen mellom hospitalets jorder i vest og de geistliges løkker i øst. Dette området var den gang utenfor byens bebyggelse, og her holdt det til flere bøkkere og smeder. Før veita fikk navnet Bersvendveita gikk den under navnet Gjetveita, samme navn som veita som i dag ligger nord for Bersvendveita. Både Bersvendveita og Gjetveita kan sees på som en sammenhengende veit mellom Kongens gate og Olav Tryggvasons gate.

Veita har gjennom tidene blitt forandret av blant Hornemannsbrannen i 1681 og av at de tyske okkupantene rev alle gårdene i veita under andre verdenskrig.

## Bygninger og annet langs Bersvendveita
* **7:** Sæthers Bondelogi, tidligere overnattingssted.

## Bildegalleri

A. B. Johnsen Mote og Hatter - Bersvendveita 16 (1972).jpg|A. B. Johnsen Mote og Hatter i Bersvendveita 16 (1972)
Bersvendveita (3880098243).jpg|Bersvendveita (årstall ukjent)
Bersvendveita (3880894036).jpg|Bersvendveita sett fra Kongens gate (årstall ukjent)
Bersvendveita 9 (3880097321).jpg|Bersvendveita 9 (årstall ukjent)


## Referanser


## Litteratur
*
*
* Paasche, Erling (1983). Historisk litteratur om Trondheim: Trondheim i 1000 år: *Historisk Guide, Veitene - Middelalderens gatenett i Trondheim*, Trondheim kommune.

## Eksterne lenker
* NRK - Veiter i Trondheim
Acre (elv)

**Acre** er ei elv i det sentrale Sør-Amerika. Den har utspring i grenseområdene mellom Peru og Brasil og munner ut i elva Purus, ei sideelv til Amazonas. Elva er  lang.

Fra utspringet renner Acre først mot øst og er grenseelv mellom Peru og Brasil til Iñapari, og deretter mellom Bolivia og Brasil. Ved Brasiléia forlater elva grensa og snur mot nordøst inn i den brasilianske delstaten Acre. Den passerer byen Xapuri og renner gjennom delstatshovedstaden Rio Branco, før den munner ut i Purus ved byen Boca do Acre i delstaten Amazonas. 

Elva er farbar for båter fra munningen til Xapuri, og i regntiden fra januar til mai helt til grensa mot Bolivia, en strekning på 622 kilometer. Elva var ei viktig transportåre på slutten av 1800-tallet, som følge av de nylig oppdagede gummitreskogene. Acres dalføre er relativt tett befolket, og store deler av den opprinnelige regnskogen er i dag borte.

## Historie
Området ble bosatt av peruvianere mellom 1870 og 1878, men ble invadert av brasilianske gummisankere i løpet av det neste tiåret (under gummiboomen) og leverte gummi til markedene i Iquitos, Manaus og Belém. I 1899 etablerte den bolivianske regjeringen en tollstasjon i Puerto Alonso ved Acreelva, for innkreving av eksportavgifter på gummi. Dette førte til en konflikt med de brasilianske nybyggerne, og endte til slutt med en grensekonflikt mellom de to republikkene. I juli 1899 erklærte nybyggerne, kalt *acreanos*, sin uavhengighet og opprettet sin egen republikk, men i mars året etter ble de tvunget til å underkaste seg Brasil. Den forekom diverse uro fram til Brasil bestemte seg for å okkupere Puerto Alonso med en militær styrke. Grensekonflikten ble til slutt løst ved Petropolis-avtalen 17. november 1903, hvor Brasil kjøpte de gummiproduserende områdene sør til rundt den niende breddegrad.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Spydeberg prestegård

**Spydeberg prestegård** ligger i Spydeberg i Østfold. Hovedbygningen, stabburet, tunet og hagen på prestegården ble fredet av Riksantikvaren i 1991.

Jacob Nicolaj Wilse var prest i Spydeberg fra 1768 til 1786 og bodde på prestegården.

Prestegården spilte en viktig rolle i 1814. Det var her Christian Frederik holdt statsråd 8. august, dette ble senere kjent som Spydebergstatsrådet, og ble utgangspunkt for unionstraktaten med Sverige. Dette ble fullført som Konvensjonen i Moss den 14. august 1814.

I forbindelse med Grunnlovsjubileet 1814-2014 ble Wilses historiske hage gjenskapt etter omfattende dokumentasjon etter arkeologiske undersøkelser og tegninger og opptegnelser fra Wilse. Hele anlegget ble markert ferdigstilt 14. august 2014 av kronprins Haakon og kronprinsesse Mette-Marit. Prestegårdshagen ble kåret til Årets grønne park for 2017.


File:Kronprins Haakon & Kronprinsesse Mette Marit besøker Spydeberg prestegård.jpg|Kronprins Haakon og kronprinsesse Mette-Marit besøker Spydeberg prestegård
File:Presten Jacob N. Wilses restaurerte formalhave fra 1700-tallet på Spydeberg prestegård.jpg|Presten Jacob N. Wilses restaurerte formalhave fra 1700-tallet på Spydeberg prestegård


## Eksterne lenker
* 
* Om Spydebergstatsrådet fra Eidsvoll 1814
* 

## Litteratur
*
*
Bajram Curri-bulevarden

**Bajram Curri-bulevarden** (albansk: *Bulevardi Bajram Curri*) er en stor boulevard i Albanias hovedstad Tirana. Den går i retning vest–øst, og krysser byens sentrum sør for Skanderbegplassen. Ved Riniaparken krysser den Dëshmorët e Kombit-bulevarden like sør for plassen. Mot øst går den sammen med Ali Demi-gata.

Boulevarden het tidligere *Shqiperia e Re*. Den ble oppgradert i 2003 sammen med Zhan d'Ark-bulevarden.

## Referanser
Mali Grad

**Mali Grad** - «Den lille byen» (albansk: Qyteti i Vogël-in) er en øy beliggende sør i den albanske delen av Prespasjøen. Øya har mange grotter som gir et spesielt dyreliv. Øya er formet som et rompetroll og består av noen trær og en del sand.

Kirken Shpella e Maligradit ligger på øya, bygget av den lokale adelsmannen Kesar Novak i 1369.

Øyas areal er på kun fem hektar. 

## Referanser
Phillipskurven

**Phillipskurven** ble funnet empirisk av A.W. Phillips i 1958 og viser i sin opprinnelige form en sammenheng mellom lønnsstigning og arbeidsledighetsprosenten, således at når arbeidsledigheten synker så stiger inflasjonen. Phillipskurven skal vise sammenhengen mellom de to  makroøkonomiske variablene inflasjon og arbeidsledighet.

Empirisk sett har denne sammenhengen vært meget ustabil. Keynesiansk teori bruker opprinnelig Phillips-kurven som teoretisk grunnlag, men etter stagflasjonsperioden på 1970'tallet er det vanskelig å fastholde at Phillips-kurven i sin opprinnelige utgave gir mening. Noen Keynesianske økonomer holder fast ved Phillips-kurven, men hevder som monetaristene, at den er loddrett, og markerer NAIRU (Non Accelerating Inflation Rate of Unemployment). Likevel argumenterer de for at kurven kan flyttes innad samtidig som inflasjonen holdes stabil. Dette skjer ved å føre ekspansiv finanspolitikk kombinert med kontraktiv pris- og inntektspolitikk.

Monetaristisk teori kritiserer Phillipskurven for at den ikke inneholder inflasjonsforventninger. Hvis disse ble tatt med ville Phillips-kurven forandres slik at samme arbeidsledighetsprosent kan henge sammen med forskjellige inflasjonsprosenter, dermed ville det bli gitt at Phillipskurven, på lang sikt, er loddrett. Ifølge monetaristisk teori forårsaker også crowding-out-mekanismer at Phillipskurven på lang sikt er loddrett. Monetaristisk teori sier at Phillipskurven er loddrett, men hvis markedskreftene er frie vil kurven bevege seg innover (arbeidsledigheten reduseres) og inflasjonen vil gå i null, hvilket i tradisjonell forstand er NAIRU. Det kan derfor generelt sies at monetaristene mener at arbeidsledigheten reduseres hvis markedskreftene settes fri, mens keynesianerne mener at arbeidsledigheten reduseres hvis den offentlige sektor regulerer etterspørselen og samfunnets strukturer.
Chenpi

**Chenpi** eller **chen pi** (tradisjonell kinesisk: 陳皮, forenklet kinesisk: 陈皮, pinyin: *Chénpí*, jyutping: *Can4 pei4*) er soltørkede skall fra tangerin som benyttes som smakssetting i det kinesiske kjøkken og også benyttes i tradisjonell kinesisk medisin. De tørkes og eldes, og får en skarp og bitter smak. 

Noen tong sui-desserter som for eksempel rød bønnesuppe tilberedes av og til med *chenpi*. *Chenpi* benyttes også i den hunanesiske rett *appelsinkylling*.

## Referanser
Dong’an-kylling

**Dong'an-kylling** () er en rett innen det kinesiske kjøkken, typisk for hunankjøkkenet. (Det navnegivende Dong'an er et fylke i provinsen Hunan.)

Den består av forvelt kylling, chilipepper og krydder, som stekes raskt i planteolje og eddik.

## Referanser


## Eksterne lenker
* En oppskrift
Nordisk mesterskap i hurtigløp på skøyter

**Nordisk mesterskap i hurtigløp på skøyter** var et mesterskap for å kåre Nordens beste skøyteløper.

Det ble første gang arrangert etter 1. verdenskrig i årene 1919–1922 for senior herrer over allround-distansene (500&nbsp;m – 10&nbsp;000&nbsp;m / 1&nbsp;500&nbsp;m – 5&nbsp;000&nbsp;m). Konkurransen ble gjenopptatt i 1951, men da arrangert i en syklus på annethvert år frem til og med 1955. I mesterskapene på 1950-tallet var distanserekkefølgen (500&nbsp;m – 5&nbsp;000&nbsp;m / 1&nbsp;500&nbsp;m – 10&nbsp;000&nbsp;m), bortsett i fra i 1955 da var det liten firkamp (500&nbsp;m – 3&nbsp;000&nbsp;m / 1&nbsp;500&nbsp;m – 5&nbsp;000&nbsp;m) som gjaldt. Allround-mesterskapet i 1955 er så langt det siste nordiske mesterskapet i allround og det er ikke avholdt siden.

I perioden 1989-1991 ble det arrangert nordisk mesterskap i sprint, og disse gangene var begge kjønn representerte.

## Nordisk mesterskap – allround

## Nordisk mesterskap – sprint

## Referanser
Det venetianske Albania

**Det venetianske Albania** (italiensk: *Albania Veneta*, albansk: *Shqipëria Venedikase or Shqipëria veneciane*) var betegnelsen på de områder som tilhørte Republikken Venezia i perioden mellom 1420 og 1797. Dette omfattet deler av dagens Dalmatia, Montenegro og det nordlige Albania. Det bestod opprinnelig av de kystområdene som senere ble til nordre Albania samt kysten av Montenegro, men de albanske og sørlige montenegrinske delene ble tapt til Det osmanske rike i 1571.'

Benevnelsen ble brukt som en avgrensing til Det osmanske Albania som var i området Kosovo og det sørlige Albania.

Venetianerne hadde i perioder kontrollert mindre dalmatiske landsbyer på 1100-tallet, men skaffet seg ikke permanent kontroll før 1420. Språklig assimilerte venetianerne hurtig dalmatisk  inn i venetiansk. Det venetianske Albania var en provins i republikken Venezia med navn *Albania Veneta*.

Den albanske befolkningen bodde særlig rundt Ulcinj og Durrës. Området rundt Kotor var befolket med kroater og romansk-språklige katolikker.

Etter at Den første franske republikk hadde erobret og avskaffet Republikken Venezia  i 1797, ble området en del av Napoleons italienske kongedømme, og i 1809 ble det innlemmet i de franske illyriske provinsene. Etter Napoleons nederlag i 1814 og Wienerkongressen kom området under kontroll av Keiserdømmet Østerrike.

## Referanser
Nils R. Ringdal

**Nils Rolfssøn Ringdal** (født 1939) er norsk journalist og forfatter som var ansatt i NRK i nesten 40 år. Han har primært arbeidet med stoff innen naturvitenskap og i særdeleshet tema innenfor helse og medisin.

Ringdal ble født i Oslo og vokste opp på Voss. Han ble cand. mag. ved Universitetet i Oslo i 1972 med fagkretsen engelsk, idéhistorie og italiensk. Han har også hatt studieopphold ved Augsburg College i Minneapolis i USA og i Roma og Perugia i Italia.

Han var fast medarbeider i radioprogrammet *[[Sånn er livet]]* fra begynnelsen i 1984 der han særlig ble kjent for programinnslag om medisinske og helsepolitiske emner. I 1988 gikk han over til det populærvitenskapelige programmet ''Verdt å vite''.  

I perioden 1990–1992 hadde ha to års permisjon fra NRK: ett år som fagsjef og avdelingsleder i Sosialpolitisk avdeling i Landsforeningen for Hjerte- og Lungesyke, Oslo, og ett år som informasjonskonsulent ved Norges Landbruksvitenskapelige Forskningsråd (innlemmet i Norges Forskningsråd fra 1.1.1993). 

Ringdal er medlem av Norsk faglitterær forfatter- og oversetterforening.

## Bibliografi
* *Venter på far*, 1986  ISBN 82-403-0007-3
* *Fibromyalgi*, 1989 ISBN 82-02-11748-8
* *Kjepper i Vårherres Hjul*, 1992  ISBN  82-590-1009-7
* *Den lille aleneboken*, sammen med B. M. Dyb, 1996  ISBN 82-7776-033-7
* *Shakespeares sonetter* (oversettelse) 2012, E-bok ISBN 978-82-9989-500-2, komplett oversettelse også på: www.sonetter.no
* *Utvalgte Shakespeare-sonetter*, lydbok; 9788299895019,*Ordflyt 2012 
* *Orkesteret* (ad lib.), 2012, E-bok ISBN 978-82-9989-502-6
* *Vossaminne*, 2011, ISBN 978-82-7959-172-6
* *I dag meg, i morgen deg*, 2014, E-bok ISBN 978-82-931-6759-4
* *Mininoveller (Nick Bell, psev.), 2014, E-bok ISBN 978-82-931-6784-6*
*To kvinner og deres menn, 2018, ISBN 978-82-93520-15-3
*I dag meg, i morgen deg/Mozzarella, 2019, 978-82-93520-28-3
*William Shakespeare Sonetter. Gjendiktning, 2020,ISBN 978-82-93520-61-0

*Min heite harme, mi tunge ro. Kjærlig i dikt og prosa. 2022 ISBN 978-82-93520-97-9

har også utgitt en rekke pocketbøker under psevdonymet Nick Bell;

## Referanser


## Eksterne lenker
* Ringdals nettsider
Pogradec

**Pogradec** er en by i prefekturet Korçë sørøst i Albania. Byen har en befolkning på ca.  innbyggere og ligger ved Ohridsjøen, nær grensen til Nord-Makedonia og Hellas.

## Etymologi
Byens navn kommer trolig fra det makedonske ordet *pod grad* som betyr *stedet nedenfor slottet*. Dette henspiller på den illyriske festningen i fjellet som dominerer bybildet.

## Kultur og tradisjon
Langs strendene til Ohridsjøen finnes det mange eldre hus med turistrom, nye leiligheter til leie, samt moderne hoteller. Ettersom Pogradec er en albansk by med tradisjonell muslimsk majoritet i tillegg til en hel del kristne, finnes både moskéer og albansk-ortodokse kirker i byen.

De kunstneriske tradisjonene i Pogradec har frembragt mange kjente malere, treskjærere, forfattere og poeter, blant annet Lasgush Poradeci, en av grunnstenene i moderne albansk diktning. Kunsthåndverk kan ses i arkitektoniske detaljer rundt omkring i byen.

I Ohridsjøen finnes den lokale fisken *koran* som bare finnes i to sjøer i verden. Fisken er populær for sin gode smak og kjøttet er rødt på vinteren og hvitt på sommeren. Pogradec er et godt utgangspunkt for fiske i den rikholdige innsjøen.

## Arkeologi, natur og historie

Byen har en gammel historie og det finnes mange dokumenterte kulturelle, geologiske og naturlige plasser. På den siste halvdelen av 1990-tallet gjorde Albanias politikk at landet ble isolert fra omverden i langt større grad enn de øvrige landene på Balkan. Området omkring Pogradec er derfor fullt av historisk viktig kultur.

Arkeologiske utgravninger på høydene over byen har avslørt bosetning så langt tilbake som fra 500-tallet f.Kr. Dette tilhører Desaret- og muligens Enkelana-stammene. Under de påfølgende århundrene flyttet innbyggerne seg ned til foten av høyden og etablerte byen Pogradec ved strandkanten av Ohridsjøen.

Arkeologiske undersøkelser har bekreftet at området har vært bebodd siden den neolittiske tiden  f.Kr., med et befolkningstall og bosetning som økte under kobber-, bronse- og jernalderen. 24 naturmonument og 36 kulturelle minnesmerker har blitt offisielt dokumentert og under beskyttelse av UNESCOs verdensarv.

## Severdigheter

### Selca
Fem gamle krypter og monumenter som er datert til tiden 400 f.Kr. finnes i Selca, plassen for den gamle bosettingen Pelion, der den illyriske kongen bodde. Andre gjenstander funnet på plassen er datert fra bronsealderen frem til 500-gallet e.Kr. Dette inkludere ioniske skatter, bronse- og kjeramikkobjekter, våpen og gullartikler.

### Golic-broen

Golic-broen går over Shkumbinielva og stammer fra 1600-tallet. Denne gamle stenkonstruksjonen ligger ved den antikke Egnatia-veien nær Golic, en by midt i Mokra-området. Langs veien til Golic er det fin utsikt over fosser og bergmassiv fra dype daler.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bashkia e Pogradecit Pogradec kommunes offisielle hjemmeside
Kauko Salomaa

**Kauko Johannes Salomaa** (født 28. februar 1928 i Viborg landkommune i Viborgs län, død 29. juli 2016 i Vanda i landskapet Nyland) var en finsk skøyteløper som var med og representerte hjemlandet under Vinter-OL 1952 i Oslo og i 1956 i Cortina d'Ampezzo og ble nordisk mester i allround i Helsingfors 1955. Han er også tre ganger finsk mester i allround.

## Meritter
### Internasjonale mesterskap
Olympiske leker (Vinter) deltatt i to OL ved seks konkurranser.
:* Oslo 1952 på 500 m, 1 500 m, 5 000 m og 10 000 m og Cortina d'Ampezzo 1956 på 5 000 m og 10 000 m.
::* Beste resultat 7.-plass på 1 500 m i Oslo 1952.

Allround-VM på skøyter deltatt fire ganger.
:* Oslo 1949, Eskilstuna 1950, Helsingfors 1953 og i Moskva 1955.
::* Beste resultat 17.-plass sammenlagt i Eskilstuna 1950.

EM på skøyter deltatt seks ganger
:* Helsingfors 1950, Oslo 1951, Hamar 1953, Davos 1954, Falun 1955 og i Helsingfors 1956.
::* Beste resultat 12.-plass sammenlagt i Helsingfors 1950.

Nordisk mesterskap på skøyter deltatt tre ganger.
:* ,  og .
::* Beste resultat 1.-plass og sammenlagtmester i Helsingfors 1955.

## Personlig
Kauko er en yngre bror av  som deltok i både EM og VM på skøyter, og ble finsk allround-mester i Åbo 1945.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*  Kauko Salomaa på www.ISU.html.infostradasports.com nettsider
*  Kauko Salomaa på The-Sports.org (noen resultater)
Thibaut Courtois

**Thibaut Nicolas Marc Courtois** (født 1992) er en belgisk fotballspiller som spiller for den spanske klubben .

Courtois har tidligere spilt for den belgiske klubben .

## Landslaget
Han fikk sin første kamp for  mot  (0–0) i november 2011.

Han ble tatt ut som førstekeeper i den belgiske troppen til VM i fotball 2014 i Brasil.

Han ble tatt ut i s EM-tropp til EM i Frankrike 2016.

Han ble tatt ut i s tropp til VM i fotball 2018 i Russland. Han vant adidas Golden Glove for VM 2018s beste keeper.

Han ble tatt ut i s EM-tropp til EM i fotball 2021.

Han ble tatt ut i s tropp til VM i fotball 2022 i Qatar.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Spillerprofil hos Skysports.com
National Rap Show

***National Rap Show*** er et norsk radioprogram om rap og hiphop som har gått på NRK Radio siden 1993. Programmet ledes av Tommy Tee og IsakOslo. Programmet går på NRK P3 Musikk og sendes fredagskvelder fra kl 21.00-24.00. *National Rap Show* sendte i starten under vignetten til fredagsprogrammet *[[Barbarene]]*. Tommy Tee har vært programleder fra starten, og er med det verdens lengstsittende radioprogramleder.

1. september 2025 byttet programmet sendekanal fra NRK P3 til det nyetablerte NRK P3 Musikk.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
* National Rap Show på P3
* Eldre Hjemmeside (arkivert i 2001)
Saudi-Arabias provinser

Saudi-Arabia er delt inn i 13 provinser (arabisk: مناطق إدارية ; *manatiq idāriyya*, sing. منطقة إدارية ; *mintaqah idariyya*). Hver provins er delt inn i guvernementer (محافظات ; *Muhafazat*, sing. محافظة ; *muhafazah*), 118 totalt. Dette tallet inneholder også provinshovedstedene, som har en annen status som kommuner (*amanah*) ledet av ordførere (*amin*). Guvernementene er videre inndelt i underguvernementer (*marakiz*, sing. *markaz*).

## Eksterne lenker
*
Sigrid Johanssen

**Sigrid Johanssen** (født 8. desember 1862 i Trondheim, død 20. juli 1931) var aktiv i KFUK i Trondheim i mange år og hadde også formannskapet i landsstyret for KFUK i tre år (1919–1922). Sigrid Johanssen var kjent som banebrytende for en rekke sosiale tiltak i Trondheim og for sin innsats innen kristne organisasjoner.

## Oppvekst
Sigrid Johanssen var datter av Christen Johanssen som var skolebestyrer og klokker i Domkirken. Sigrid var yngst av ni søsken. Hun mistet moren før hun fylte 4 år og måtte etterhvert styre huset for faren i noen år. En av hennes brødre, Hans Johanssen, ble rektor ved Trondheim katedralskole.

## Virke
Sigrid Johanssen ble medlem i KFUK i Trondheim i 1891 og sekretær der i 1897. Hun var fra 1910 reisesekretær i Kristelige Ungdomsforbund og var formann i KFUK til sin død i 1931. Hun hadde formannskapet i landsstyret for KFUK i tre år.

Sigrid Johanssen var initiativtaker og drivkraft for byggingen av feriehjemmet ved Kyvannet. Det var i hennes tid at KFUK begynte med speiderarbeide. Sigrid Johanssen skapte blant annet et hjem for unge arbeidssøkende kvinner fra distriktet, og hun fikk startet et lese- og serveringssted i byen for dampskipenes kvinnelige betjening.

Sigrid Johanssen var kjent som banebrytende for en rekke sosiale tiltak i Trondheim og for sin innsats innen kristne organisasjoner, blant annet Redningsmisjonen. Hun var i mange år kontordame ved Thomas Angells Stiftelser. Voksø og Kullerud skriver om henne: *«Også hun ville sprenge rammene. Foreningens ansvar kunne ikke stoppe med de snille, gode kristne unge pikene som den vernet om. Den måtte også ut å gjøre noe for de mange piker som ikke søkte møtene, men som trengte omsorgen enda mere. Hun krevde at UKKF nå gikk inn i sedelighetsarbeidet, inn i det oppsøkende og reddende arbeid. Mange rygget tilbake, men Sigrid Johanssen hadde flertallet med seg.»*

## Ettermæle
Sigrid Johanssen er gravlagt på Domkirkegården hvor de kristelige ungdomsforeninger har reist et stort marmorkors i hennes minne.

Sigrid Johansens veg i Trondheim er oppkalt etter henne. Vegnavnet er stavet med en s i motsetning til hvordan navnet ble skrevet i andre kilder.

## Bøker
* *Lys kristentro : bibeltimer, foredrag og andakter* utgitt av Trondhjems K.F.U.K.

## Referanser
Dennis Holm

**Dennis Holm** (født 1972) er en færøysk politiker og samfunnsforsker fra Vágur.

Han var borgermester i Vágs kommuna fra 2013 til 2020. Han har også vært styreformann i kommunenes interesseorganisasjon Føroya Kommunufelag.

I 2022 ble han innvalgt på Lagtinget som representant for partiet Tjóðveldi. Like etter valget ble han utnevnt til fiskeri- og samferdselsminister i Aksel V. Johannesens andre regjering. Holm gikk av som minister i februar 2025, etter at Lagtingets kontrollkomité konkluderte at han hadde overtrådt sine fullmakter da han omfordelte kolmulekvotene.

Holm er utdannet cand.scient.pol. fra Aalborg Universitet fra 1998. Han har siden vært universitetslektor og forsker ved instituttet for samfunnsutvikling under Fróðskaparsetur Føroya i Tórshavn. Han var instituttleder fra 2005 til han fikk permisjon for å tiltre som borgermester i hjemkommunen i 2013.

Dennis Holm er sønn av Elise (Lisa) og Óli Holm, som er tidligere politiker og idrettsleder. Annika Olsen, som også er politiker, er Dennis Holms kusine.

## Referanser
Susan Butcher

**Susan Butcher** (født 26. desember 1954, død 5. august 2006) var en amerikansk hundekjører. Hun var den andre kvinnen som vant Iditarod i 1986. Hun vant også i 1987, 1988 og 1990.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Vrana Konti

**Vrana Konti**, eller **grev Vrana** fl.(1442, død 1458) var en napolitansk adelsmann, som hadde fått tittelen *conte* (greve) av Alfonso V av Aragon og som senere ble en av de nærmeste medarbeiderne til George Kastriota Skanderbeg i Albania. Han var Skanderbegs rådgiver og en av hans beste generaler, og tjenestegjorde hos ham i 16 år, fra han gikk inn i Skanderbegs tjeneste i 1442 og fram til sin død.

Vrana deltok i alle av Skanderbegs viktigste slag fram til sin død i 1458. Han er særlig kjent for sin motstand som kommandør over den albanske garnisonen under den første beleiringen av Kruja. Han ble tilbudt store pengesummer og en høy stilling i Det osmanske rike av sultan Murad II dersom han gikk over i deres tjeneste, men han avslo disse tilbudene.

## Navn
Han er av mange historikere omtalt som «grev Vrana» eller «Urana» (albansk: Vrana Konti, italiensk: Vrana Conte, Brana Conte, conte d' Urana, latin: Uranocontes) og i noe mindre grad som **Vran** eller **Vranjanin**. Han blir også omtalt som **Vrana Altisferi** og **Uran Altisferi**, Vrana er ikke et albansk navn, men slavisk, selv om noen kilder kaller ham «en greker ved navn Vranas».

## Referanser