Fjerding

**Fjerding** (av norrønt *fjórðungr*, grunnbetydning «fjerdedel», avledet av *fjórir*, «fire») betyr en fjerdepart, firedel eller ¼-part. Fjerdingene var territorielle enheter med røtter tilbake til norrøn og førkristen tid i Norge (altså før år 850–1150, som gjerne regnes som kristningstiden), men mange fjerdinger oppsto også i middelalderen. De ble brukt som administrative og rettslige distrikter, særlig i forbindelse med tingsystemet. Fjerdinger ble blant annet brukt som underinndelinger av skipreider, fylker eller herreder.

Gulatingslova nevner tre nivåer: lagting, bygdelagsting og bygdeting. Fjerdingstingene fungerte som møteplasser for lensmenn, bygdefolk og lagrettemenn, og behandlet både rettssaker og lokale saker. På 1700- og 1800-tallet ble fjerding også brukt om skolekretser eller roder. I måle- og vektsystemer var en fjerding ofte en ¼-part av en større enhet, som en korntønne eller et skippund. Mål og vekt kunne imidlertid variere fra sted til sted.

## Administrativ-territorial enhet
Fjerdinger ble trolig brukt til å organisere bygder og rettsvesen før sogneinndelingen kom. I middelalderen ble det mer vanlig å dele administrative distrikter inn i fjerdeparter, som et herred, et kirkesogn eller lignende. Hole på Ringerike var for eksempel delt i Steinsfjerdingen, Årnesfjerdingen, Holefjerdingen, og Bønsnesfjerdingen. En lignende inndeling fantes også i nabokommunen Norderhov og i den litt fjernere kommunen Enebakk. På Vestlandet utgjorde fjerdingen fjerdeparten av et fylke, mens den på Island utgjorde fjerdeparten av hele landet. I våre tidlige byer stammer begrepet kvartal fra en fjerding (altså en kvartpart eller en fjerdepart).

## Mål og vekt
### Volum
Fjerding er et gammelt hulmål for tørre varer. En fjerding er det samme som 34,7 liter. Det går fire fjerdinger på en tønne. En fjerding utgjøres av to skjepper à 17,3716 liter, som igjen kan deles i fire fjerdingskar à 4,3429 liter.

1 fjerdingkar = ¼ skjeppe ≈ 4,34 liter.

### Vekt
Fjerding er en gammel enhet for vekt. En fjerding betegner et fjerdedels skålpund, tilsvarende 0,125 kg.

### Lengde
En fjerdingsvei er et gammelt lengdemål. I norrøn tid var en fjerdingsvei lik 8&nbsp;000 fot (tilsvarende 2&nbsp;275,2&nbsp;meter eller 1/4 vei). En vei tilsvarte distansen på en rast og en mil og var opprinnelig 32&nbsp;000 fot. I takt med endringene i foten (og tommen) endret derfor lengden på en fjerding seg med årene. I mål- og vektsystemet som ble brukt i Norge fra 1683 til 1887 (da metersystemet ble innført) var en fjerdingsvei omtrent 2&nbsp;823,75&nbsp;meter. Til vanns ble den også benevnt som et roskift. Etter 1887 ble den 2&nbsp;500 meter og har blitt kalt en kvartmil til lands.

Et eksempel på tidlig bruk av lengdemålet har vi i beretninger fra bispevisitaser, blant annet Jens Nilssøns ferd over Krokskogen (Oslomarka) fra 1594: 

### Tabell over gamle norske enheter for lengde

*Én kvart* var -alen.

## Tid
Fjerdingår er en gammel betegnelse for et kvartal, det vil si tre måneder. 

Et eksempel på bruken av begrepet har vi fra Eilert Sundts *Harham. Et Exempel fra Fiskeri-Distrikterne*: «Det fjerdingår november, december og januar udmærker sig ved tilfældenes sjeldenhed i sammenligning med den lysere og roligere årstid».

## Se også
* Norske måleenheter

## Referanser