open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Adhemarius gannascus

*Adhemarius gannascus* er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne store arten lever fra Mexico sørover til Sør-Amerika.

## Utseende
En stor (vingespenn 92 – 124&nbsp;mm), slank, lysbrun svermer. **Brystet** er mørkebrunt til svart på sidene, bakkroppen har to små, mørke flekker midt på oversiden. **Forvingen** er lang og smal, noe sigdformet, ytterst i spissen med en liten innskjæring. Den har et bredt, svart skråbånd nær roten, en liten, svart flekk nær vingespissen og en rund, svart flekk nær bakkanten midt på. Forvingens bakhjørne er markert. **Bakvingen** er rosa med tre mørke tverrbånd. Hele undersiden er rosa hos hannen. Larven er enten gul eller grønnlig, med glatt hud. Den har en lys lengdestriper, men mangler tydelige skråstriper på sidene. Hodekapselen er påfallende tilspisset i toppen.

Adhemarius gannascus MHNT CUT 2010 0 281 Alto Palmar Chapare Bolivia female dorsal.jpg| *Adhemarius gannascus* ♀ 
Adhemarius gannascus MHNT CUT 2010 0 281 Alto Palmar Chapare Bolivia female ventral.jpg| *Adhemarius gannascus*  ♀ △
Adhemarius gannascus MHNT dos.jpg| *Adhemarius gannascus* ♂ 	
Adhemarius gannascus MHNT ventre.jpg | *Adhemarius gannascus* ♂  △	


## Levevis
Larven kan finnes på avokado (*Persea* spp.)-trær, på slektene *[[Ocotea]]* og *[[Nectandra]],* og på ulike busker og trær i laurbærfamilien (Lauraceae) og maurefamilien (Rubiaceae). De voksne svermerne flyr om natten og kommer gjerne til lys.
## Utbredelse
Denne arten er vidt utbredt fra Mexico i nord til det nordlige Argentina og Paraguay i sør.
## Kilder

* Oehlke, W. Sphingidae of the Americas – *Adhemarius gannascus*. https://web.archive.org/web/20140726035309/http://www.silkmoths.bizland.com/aganngan.htm
## Eksterne lenker
*
Amorpha juglandis

***Amorpha juglandis*** er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne arten, som ofte blir regnet til slekten *[[Laothoe]],* lever i Nord-Amerika.

## Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn 45 – 75&nbsp;mm), brun svermer. **Kroppen** er mindre strømlinjeformet enn hos mange andre svermere. **Hodet** er temmelig lite med reduserte munndeler, antennene er nokså lange og tydelig fjærformede hos hannen. Vingene er brede med bølgete ytterkant. **Forvingen** er lysebrun med et bredt, trekantet, mørkere tverrbånd nær midten. Av og til er bare den nedre delen mørkere. Utenfor dette tverrbåndet er det en smal, brun tverrlinje. **Bakvingen** har to smale, brune tverrlinjer. Som hos den nærtbeslektede slekten *Laothoe* hviler denne svermeren med forkanten av bakvingen stikkende ut foran forvingen, den kan da ligne på et vissent blad. Larven er grønn, hele overflaten kledt med små, hvite vorter. Den har tynne, lyse skråstriper på sidene, en tykkere, gul skråstripe ender ved hornet på bakkroppen, som er piggete. Hodekapselen er sterkt tilspisset fremover.

Amorpha juglandis MHNT CUT 2010 0 266 Sank City Sank Co Wisconsin male dorsal.jpg|*Amorpha juglandis*  ♂ 
Amorpha juglandis MHNT CUT 2010 0 266 Sank City Sank Co Wisconsin male ventral.jpg|*Amorpha juglandis*  ♂   △
Amorpha juglandis MHNT CUT 2010 0 266 Edgard, St. John Par. Louisiana USA female dorsal.jpg|*Amorpha juglandis*   ♀ 
Amorpha juglandis MHNT CUT 2010 0 266 Edgard, St. John Par. Louisiana female ventral.jpg|*Amorpha juglandis*   ♀ △


## Levevis
Larven lever på en rekke forskjellige løvtrær: hickory (*Carya*), valnøtt (*Juglans*), or (*Alnus*), hassel (*Corylus*), bøk (*Fagus*) og humlebøk (*Ostrya*). Den kan lage en pipende lyd om den blir forstyrret. De voksne svermerne flyr om natten, og tar ikke næring til seg.

## Utbredelse
Denne svermeren finnes i USA og det sørlige Canada fra Atlanterhavskysten til Rocky Mountains.

## Kilder
* Oehlke, W. Sphingidae of the Americas – *Amorpha juglandis*. http://www.silkmoths.bizland.com/ajugland.htm 

## Eksterne lenker
*
Callambulyx tatarinovii

***Callambulyx tatarinovii*** er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den finnes bare i Øst-Asia, fra det vestlige Kina østover til Japan, sørover til Tibet.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 57 – 82 mm), olivengrønn svermer, det finnes også en brun fargevariant. Den ligner på *[[Smerinthus kindermanni]].* Brystet har en timeglassformet, mørkebrun tegning. Forvingen har et trekantet, mørkere tverrbånd nær midten og en trekantet, mørkere flekk ved vingespissen. Bakvingene er brunrosa med to mørkere streker ved bakhjørnet. Larven er grønn med tallrike små, hvite vorter. Den har tydelige, lyse skråstriper på annethvert kroppsledd og en smal, gulhvit ryggstripe. Hodekapselen er tilspisset i toppen, og hornet på bakkroppen er kraftig og rødlig.

Callambulyx tatarinovii tatarinovii MHNT CUT 2010 0 172 Ussuri Bay Russia male dorsal.jpg| *Callambulyx tatarinovii tatarinovii* ♂  	
Callambulyx tatarinovii tatarinovii MHNT CUT 2010 0 172 Ussuri Bay Russia male ventral.jpg|*Callambulyx tatarinovii tatarinovii* ♂ △	 
Callambulyx tatarinovii tatarinovii MHNT CUT 2010 0 284 Okusinbo Japon female dorsal.jpg| *Callambulyx tatarinovii tatarinovii* ♀ 
Callambulyx tatarinovii tatarinovii MHNT CUT 2010 0 284 Okusinbo Japon female ventral.jpg| *Callambulyx tatarinovii tatarinovii* ♀ △	


## Levevis
Som hos andre Smerinthinae tar ikke de voksne svermerne næring til seg. Larvene lever på ulike løvtrær, hyppigst på alm (*Ulmus* spp.).

## Kilder
* Pittaway, A.R. (2007) Sphingidae of the Eastern Palearctic http://tpittaway.tripod.com/china/c_tat.htm
## Eksterne lenker
*
Mimas (svermere)

* *[[Mimas christophi]]*
* lindesvermer, *[[Mimas tiliae]]*

***Mimas*** er en slekt av sommerfugler som tilhører familien svermere (Sphingidae). Slekten omfatter bare to arter, lindesvermer (*[[Mimas tiliae]]*), som også finnes i Norge, og den asiatiske *[[Mimas christophi]].*

## Utseende
Middelsstore (vingespenn 70 – 80&nbsp;mm) svermere. Kroppen er gråaktig, hodet ganske lite. Som vanlig hos Smerinthinae er munndelene reduserte. Forvingene er flikete, mer eller mindre brunlige, ofte med et grønnlig eller rosa skjær hos lindesvermeren. I midten har de et bredt, avbrudt, mørkt tverrbånd som er bredest ved fremkanten. Larven er grønnlig med små, hvite flekker og tynne, lyse skråstriper på sidene.

## Levevis
De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg. Larvene lever på forskjellige løvtrær.
## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
************ Familien svermere, Sphingidae
************* Underfamilien Smerinthinae
************** Slekten *[[Mimas (sommerfugl)|Mimas]]* Hübner, 1819 – to arter
*************** Lindesvermer, *[[Mimas tiliae]]* (Linnaeus, 1758) – finnes på Østlandet og Sørlandet
*************** *[[Mimas christophi]]* (Staudinger, 1887) – erstatter lindesvermeren i Sibir
 
Mimas christophi MHNT CUT 2010 0 1983 Gora Hakone Kanagawa Japan male.jpg|*[[Mimas christophi]]* 
Mimas tiliae MHNT male.jpg|*[[Mimas tiliae]]*   


## Kilder
* Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
* Pittaway, A.R. (2007) Sphingidae of the Eastern Palearctic http://tpittaway.tripod.com/china/m_chr.htm

## Eksterne lenker
*
Adhemarius dariensis

***Adhemarius dariensis*** er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne store, karakteristiske arten finnes bare i Mellom-Amerika.

## Utseende
En stor (vingespenn 107 – 124&nbsp;mm), slank, hovedsakelig kanelbrun svermer. Hodet er forholdsvis stort til Smerinthinae å være, og kanelbrunt, bakkroppen er ensfarget kanelbrun og tilspisset. Brystet er sjokoladebrunt med en kileformet, kanelbrun flekk i midten, denne er størst hos hunnene. Forvingen er sigdformet med en liten innskjæring i spissen, kanelbrun med sjokoladebrune flekker og bånd. Ved roten er det en oval flekk, i midten av vingen et rett skråbånd, ved vingespissen og ved ytterkanten store, diffuse flekker. Hos hannen har forvingene et stort, karminrosa område ved roten på undersiden. Bakvingene er karminrosa med et ufullstendig, mørkt tverrbånd ytterst, brune på undersiden.

## Levevis
Larvene antas å leve på planteslekten *[[Ocotea]].*

## Utbredelse
Denne arten er funnet fra Mexico i nord til Panama i sør.

## Kilder
* Oehlke, W. Sphingidae of the Americas – *Adhemarius dariensis*. https://web.archive.org/web/20110928101130/http://www.silkmoths.bizland.com/adonydar.htm
## Eksterne lenker
*
Gangs of New York

***Gangs of New York*** er en film fra 2002 med regi av Martin Scorsese og manuskript av Jay Cocks, Steven Zaillian og Kenneth Lonergan. Handlingen finner sted i 1860-årenes New York og er inspirert av Herbert Asburys bok *The Gangs of New York*.

*Gangs of New York* handler om konflikten mellom de innfødte (primært protestanter) og immigrantene (primært katolikker). Amsterdam Vallon (spilt av Leonardo DiCaprio) er en ung irsk-amerikaner som oppnår William «Bill the Butcher» Cuttings tillit (spilt av Daniel Day-Lewis). «Bill the Butcher» er lederen av de innfødtes bande, og han står bak det brutale drapet på Amsterdams far som tidligere var leder av immigrantenes bande. William Cutting er basert på den virkelige Bill «The Butcher» Poole, som var leder av banden «The Bowery Boys». Han ligger begravet i Greenwood Cemetery, Brooklyn, New York.

Filmen begynner i 1846, men hopper raskt til de tidlige 1860-årene. Historien følger William Cutting i hans rolle som leder av banden «The Bowery Boys». Det hele kulminerer i en konfrontasjon mellom Amsterdam og Bill.

## Handling
Vi er i Five Points-kvarteret på Manhattan i 1846. En bandekrig mellom de innfødte og immigrantene som har vart i flere år er ved å nå sitt klimaks. De innfødtes leder William «Bill the Butcher» Cutting nærer et åpent hat overfor immigrantene. Lederen av immigrantenes bande «Dead Rabbits», Priest Vallon, har en ung sønn, Amsterdam. Bill og Priest møter med hver sin bande i et blodig oppgjør som ender med at Priest blir slått ihjel av Bill. Amsterdam tar kniven som ble brukt og løper vekk og begraver den. Han blir funnet og tatt til et barnehjem. 16 år senere forlater Amsterdam barnehjemmet. Når han vender tilbake til Five Points, møter han sin gamle venn Johnny. Johnny introduserer Amsterdam for Bill. Amsterdam møter flere av hans fars tidligere lojale menn, deriblant «Happy Jack» (Reilly) og McGloin (Gary Lewis), som nå er under Bills kontroll.

Amsterdam møter også Jenny Everdeane (Diaz), en lommetyv og Bills elskerinne. Amsterdam blir også involvert i Boss Tweeds semi-kriminelle imperium.

## Rolleliste
* Leonardo DiCaprio som Amsterdam Vallon.
* Daniel Day-Lewis som William Cutting (basert på William Poole)
* Cameron Diaz som Jenny Everdeane.
* Jim Broadbent som William "Boss" Tweed.
* John C. Reilly som Happy Jack Mulraney.
* Henry Thomas som Johnny Sirocco.
* Liam Neeson som Vallon
* Brendan Gleeson som Walter "Monk" McGinn.
* Gary Lewis som McGloin
* Stephen Graham som Shang
* Eddie Marsan som Killoran
* Alec McCowen som pastor Raleigh
* David Hemmings som John F. Schermerhorn.
* Lawrence Gilliard Jr. som Jimmy Spoils.
* Cara Seymour som Hell-Cat Maggie
* Roger Ashton-Griffiths som P. T. Barnum.
* Barbara Bouchet som fru Schermerhorn.
* Michael Byrne som Horace Greeley
* John Sessions som Harry Watkins.
* Giovanni Lombardo Radice som Mr. Legree.

## Eksterne lenker
* 
* 
* Anmeldelse av ''Gangs of New York'' 
* Anmeldelse av ''Gangs of New York'' hos Yahoo
* ''Gangs of New York'' hos The New York Times (krever medlemskap)
Marumba dyras

***Marumba dyras*** er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne store, lyse arten finnes i det sørlige Asia fra India østover til Taiwan.

## Utseende
En stor(vingespenn 90 – 125&nbsp;mm), lysbrun svermer. Hodet er ganske lite med reduserte munndeler, antennene kraftige og smalt fjærformede. Brystet har tre smale, brune lengdestriper og bakkroppen en smal, brun midtstripe. Vingene er sterkt bølgete langs ytterkanten. Forvingen har 7-8 smale, brune tverrlinjer, den nest ytterste danner en virvel rundt en rund, brun flekk nær vingens bakkant. Bakvingen er brun med to svarte flekker nær bakhjørnet, på undersiden rosa langs innerkanten. Larven er grønn, dekket med små, spisse, hvite vorter. Den har lyse skråstriper på sidene, hornet på bakkroppen er grønt og piggete. Hodekapselen er tilspisset mot toppen i de første larvesatdiene, men ikke hos utvokste larver. Hodet er grønt med en hvit lengdestripe på hver side.
Puppen er brunrød, med tydelige antenneslirer, men ikke spor av sugesnabel.

Marumba dyras dyras MHNT CUT 2010 0 192 Ban Kheum Laos male dorsal.jpg|*Marumba dyras dyras * ♂  	
Marumba dyras dyras MHNT CUT 2010 0 192 Ban Kheum Laos male ventral.jpg|*Marumba dyras dyras *  ♂ △	


## Levevis
Larven lever på ulike busker og trær i familiene Bombacaceae, Malvaceae, Sterculiaceae, Tiliaceae og Sapindaceae. I likhet med andre Smerinthinae tar ikke de voksne svermerne næring til seg. De kommer sjelden til lys, og flyr sannsynligvis forholdsvis lite.
## Kilder
* Pittaway, A.R. (2007) Sphingidae of the Eastern Palearctic http://tpittaway.tripod.com/china/m_dyr.htm
## Eksterne lenker
*
Pachysphinx occidentalis

***Pachysphinx occidentalis*** er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne arten lever i det vestlige Nord-Amerika, i øst erstattes den av *[[Pachysphinx modesta]].*

## Utseende
En stor (vingespenn 130 – 150&nbsp;mm) og kraftig svermer, virker tung. Den er enten lyst eller mørkt gråbrun. Hodet er ganske lite med reduserte munndeler, antennene lange og fjærformede. Forvingen, som er trekantet og forholdsvis bred, har bølgete ytterkant. I midten er det et bredt, trekantet, mørkere tverrbånd, dette har en liten, trekantet, hvit flekk. Bakvingen er skarpt rosa med grått bakhjørne. **Larve**n er grønn med glatt hud og hvite skråstriper på sidene. hornet på bakkroppen er hvitt og ganske lite. Hodekapselen er blålig grønn og knudrete.

## Levevis
Larven lever på osp og poppel (*Populus* spp.) og vier (*Salix* spp.). Som hos andre Smerinthinae tar ikke de voksne svermerne næring til seg.

## Kilder
* Oehlke, W. Sphingidae of the Americas – *Pachysphinx occidentalis*. http://www.silkmoths.bizland.com/pocciden.htm
## Eksterne lenker
*
Siktelse

**Siktelse** er en formell anklage i straffeprosessen som reises av påtalemyndigheten mot en person som med skjellig grunn mistenkes for å ha begått et straffbart forhold. 

Siktelse er et prosessuelt skritt i etterforskningen som gir den mistenkte bestemte rettigheter og markerer at saken har kommet til et punkt der påtalemyndigheten vurderer bevisene som tilstrekkelige for videre straffeforfølgning.

## Norge
I norsk rett er det kun påtalemyndigheten som kan beslutte siktelse. En person anses som siktet når påtalemyndigheten har tatt ut formell siktelse, eller når det er truffet beslutning om tvangsmidler som pågripelse, ransaking, beslag eller andre forholdsregler rettet mot vedkommende.

Siktelsen skal angi hvilket straffebud handlingen knytter seg til, samt beskrive det faktiske grunnlaget for mistanken. Når en person blir siktet, får vedkommende status som part i saken og en rekke prosessuelle rettigheter, blant annet:
* Rett til å la seg bistå av forsvarer, inkludert offentlig oppnevnt forsvarer i alvorlige saker.
* Rett til innsyn i saksdokumentene.
* Rett til å bli varslet og være til stede i rettsmøter.

En siktet har ikke plikt til å forklare seg, og kan ikke straffes for å gi uriktig forklaring om egne forhold. Dersom vedkommende fremsetter en uriktig anklage mot andre, kan dette imidlertid være straffbart.

Det er ikke adgang til å reise siktelse mot personer som er avgått ved døden, da straffeansvar faller bort og vedkommende ikke lenger er et rettssubjekt.

## Videre prosess
Siktelse er ikke det samme som tiltale. Etter at etterforskningen er ferdigstilt, vurderer påtalemyndigheten om det skal tas ut tiltale eller om saken skal henlegges. Siktelsen kan være et midlertidig prosesskritt som senere frafalles dersom bevisene ikke holder, eller som leder frem til et anklageskrift.

Formålet med siktelse er å varsle den mistenkte om sakens karakter og å sikre den enkeltes rettigheter i møte med tvangsmakt, samtidig som det gir påtalemyndigheten et verktøy for å gjennomføre etterforskningen på en rettssikker måte.

## Referanser
Martin Fillo

**Martin Fillo** (født 1986) er en tsjekkisk fotballspiller som spiller for den tyske klubben SpVgg SV Weiden.

Han spilte for  fra 2008 til 2010.

Han kan bekle flere posisjoner på banen; offensiv midtbane, sentral midtbane, spiss eller ving. I sin første periode i Viktoria Plzen ble han mest brukt som offensiv midtbane og spiss. Han spilte mange kamper tross sin unge alder, og scoret mange mål.

Han spilte for for U21-landslaget i flere år, og fikk i 2009 tre kamper for A-landslaget til . 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 

* Profil på Vikings sider
Erik Mortvedt

**Erik Mortvedt** (født 1983), kjent mononymt som **Erik**, er en norsk rapper. Sammen med Kristoffer Tømmerbakke utgjør han den norgeskjente duoen Erik og Kriss. 

Han har en treårig utdannelse i grafisk design ved Westerdals School of Communication i Oslo.

Mortvedt er også en profesjonell bandyspiller for Øvrevoll/Hosle IL. Han har vært aktiv med sporten siden han var 6 år gammel, og spilte da klubben var i eliteserien for noen år siden, selv om musikkarrieren etter hvert satte en demper på idrettskarrieren.

Høsten 2009 deltok han i «Camp Senkveld» på TV-programmet Senkveld med Thomas og Harald på TV 2. Mortvedt ble utstemt i andre runde fra laget til Thomas Numme, men kom med i programmet igjen og ble tapende finalist mot laget til Harald Rønneberg i siste konkurranse før finalen og vant med laget sitt "Team Thomas" tilsammen / tilslutt i finalen. Våren 2011 deltok Mortvedt i TVNorge-programmet *[[4-stjerners middag ]]*, han vant finalen og kan smykke seg med tittelen *TVNorges stjernekokk i 2011.*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Olga Anisimova

**Olga Viktorovna Anisimova** (russisk Ольга Викторовна Анисимова, født 29. januar 1972 i Khanty-Mansijsk) er en russisk skiskytter.

Hun deltatt i VM to ganger, i mixed stafett i Pokljuka i 2006, der endte laget hennes helt nede på 16.-plass etter svake prestasjoner av de mannlige deltakerne (Ivan Tsjerezov og Maksim Tsjudov, samt i 2007 i Antholz med 43.-plass på normaldistansen og 7.-plass på stafett.

I sesongen 2007/08 oppnådde hun sin første individuelle pallplassering, da hun ble nummer to på fellesstarten i Oberhof.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Statistikk hos ''Biathlonworld''
Hermod (navn)

**Hermod** er et sjeldent norsk mannsnavn med gammelhøytysk opprinnelse. Navnet er dannet av ledd som betyr «hær» og «mot». I norrøn mytologi var Hermod sønn av Odin, og var gudenes sendebud. En navnebærer er den norske økonomen Hermod Skånland (1925–2011), som var sentralbanksjef fra 1985 til 1994.

## Etymologi
*Hermod* er en yngre form av gammelhøytyske *Herimot* eller svenske *Hermoder*. *Herimot* har opprinnelse i de gammelhøytyske ordene *heri*, «hær», og *mout*, «mot». *Hærmóðr* og *Hermóðr* var norrøne former av navnet og *Hermoth* og *Hærmodh* var henholdsvis gammeldanske og gammelsvenske former. *Hermoder* var en nyere svensk form av *Hærmóðr*, som nå har gått ut av bruk. 

*Hermóður* er en islandsk og færøysk form av navnet.

## Utbredelse

*Hærmóðr* er kun kjent brukt i tre nordiske runeinnskrifter fra vikingtiden, så navnet var ikke blant de mest brukte på den tiden. *Hermóðr* er ellers kjent brukt i Norge fra 1334. *Hermod* er kjent brukt i norske middelalderballader, blant annet i «Hermod Ille».

Formen *Hermoder* er kjent brukt i Sverige fra 1800-tallet.

Navnet *Hermod* var i Norge først mest brukt i Ål i Buskerud, Vinje og Mo i Vest-Telemark og Orkdal i Sør-Trøndelag. Fra 1920 var navnet mest brukt i Nordland og Troms.

*Hermod* har navnedag i Norge:

*Hermod* er i dag et sjeldent navn. Det er mest brukt i Norge.

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Hermod Lannung (1913–2006), dansk politiker og motstandsmann
* Hermod Skånland (1925–2011), norsk økonom og tidligere sentralbanksjef
* Hermod Espelund (født 1944), norsk politiker
* Ole Hermod Henriksen, norsk operasanger

## Annen bruk av navnet
* Hermod (tegneserie), amerikansk tegneseriefigur inspirert av den norrøne guden Hermóðr

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kristoffer Tømmerbakke

**Kristoffer Chaka Bwanausi-Tømmerbakke** (født 1983), kjent under artistnavnet **Kriss**, er en norsk rapper. Sammen med Erik Mortvedt utgjør han den norgeskjente duoen Erik og Kriss.

Tømmerbakke tar seg av all musikkproduksjonen i tillegg til vokale bidrag. Han har en ettårig utdannelse i musikkproduksjon ved Noroff Instituttet i Oslo.

Utover høsten 2009 var også han blant annet med i konkurransen Camp Senkveld i programmet Senkveld med Thomas og Harald på TV 2.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Fermi Gamma-ray Space Telescope

**Fermi Gamma-ray Space Telescope**, før oppskyting kalt **Gamma-ray Large Area Space Telescope** (**GLAST**), er et romteleskop som ble skutt opp 11. juni 2008 fra Cape Canaveral Air Force Station etter ti års planlegging og konstruksjon. Teleskopet skal utforske det øverste frekvensområdet av det elektromagnetiske spekteret.
GLAST er et multinasjonalt samarbeidsprosjekt mellom NASA, det amerikanske energidepartementet og statlige etater i Frankrike, Tyskland, Italia, Japan og Sverige. 

## Instrumenter
GLAST består av de to instrumentene Large Area Telescope (LAT) og GLAST Burst Monitor (GBM). LAT er en partikkeldetektor som kan oppdage fotoner i energiområdet 30 MeV til 300 GeV, og benytter tilsvarende teknologi som i partikkelakseleratorer på Jorden. GBM består av 14 sensorer som kan registrere plutselige utbrutt av gammastråling som gammaglimt og solstormer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* GLAST  på nettstedet til NASA
* GLAST på nettstedet til Stanford University
* NASA website for Fermi 
* Fermi Mission Profile by NASA's Solar System Exploration
* GBM website at Marshall Space Flight Center
* Fermi public outreach and education website
* "GLAST into space" article in ''symmetry'' magazine
* "Window on the Extreme Universe" article in ''Scientific American'', December 2007 issue. Note: full article on website requires subscription.
* List of published papers based on LAT data
* "New kind of pulsar discovered" in Cosmos Online
* Fermi's music: The GLAST Prelude and Cosmic Reflection
Eikeli videregående skole

**Eikeli videregående skole** er en offentlig videregående skole på Eikeli i Bærum. Skolen ble etablert i 1960 som *Eikeli kommunale høyere almenskole*.

Skolen har tilbudene studiespesialisering og salg, service og reiseliv. 
Eikeli vgs har visjonen lyst til å lære, og bygger sitt arbeid på verdiene stolt, støttende og skapende.

Skolen stod klar til skolestart i august 1960, da som Eikeli kommunale høyere almenskole. Skolen endret navn til Eikeli gymnas. Første året hadde skolen 19 klasser og i 1961 møtte 28 klasser. I 2020 hadde Eikeli 17 klasser.

## Rektorer
* 2022-: Ellen Bruun Råum
* -2021: Dag Brustad

## Referanser


## Eksterne lenker
*
FairPlay

**FairPlay** er et DRM-system utviklet av Apple og lansert i 2003. Det er inkludert i multimediaprogramvaren QuickTime, og benyttes av Appleproduktene iPhone, iPod, iTunes og iTunes Store. Systemet krypterer lydfiler av AAC-format og søker å hindre at filene spilles av på enheter som ikke er autorisert til det.
Brukseier

En **brukseier** er en person som eier et bruk, vanligvis ett eller flere sagbruk, men kan også være en person som eier annen virksomhet, så som møllebruk. 

I flere tilfeller er betegnelsen brukt av, eller om, en person som samtidig eier annen tilknyttet virksomhet og/eller skogeiendommer som levererer tømmer til sagbruk, tresliperi, trelasthandel og eksport m.m.

Under Riksforsamlingen på Eidsvoll i 1814 var fem av de 112 utsendingene brukseiere.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Elektrostal

**Elektrostal** (russisk: Электроста́ль) er en by i Moskva oblast i Russland. Den ligger 58&nbsp;km øst for Moskva. Frem til 1938 het byen *Zatisje* (russisk: Зати́шье). Innbyggertall: 146&nbsp;294 (folketelling 2002).

## Industri
Elektrostal er et senter for metallurgi og bygging av tungt maskineri. De viktigste selskapene er:
*Elektrostal metallurgiske fabrikk
*Elektrostal kjemisk-mekaniske fabrikk
*Elektrostal Heavy Machine Building Plant, JSC.
*Machine Building Plant (MSZ), også kjent som Elemasj, produserer utstyr til kjernekraftverk, med eksport til mange land i Europa.

## Eksterne lenker
*
Demonata

***Demonata*** er en bokserie som er skrevet av den irske forfatteren Darren Shan. Bokserien er innenfor sjangeren grøsser og handler om en verden bestående av demoner, i motsetningen til forfatterens andre serien, *[[Sagaen om Darren Shan]]*, som handlet om vampyrer. Demonata-serien er fortalt av tre forskjellige hovedpersoner: Grubbs Grady, Kernel Fleck, og Bec MacConn. Den sistnevnte er den første kvinnelige hovedperson i Shans forfatterskap. Serien består av ti bøker som på norsk er utgitt av forlaget Cappelen Damm.

Bøkene (utgitt til nå):
* *Lord Loss*
* *Demontyven*
* *Slackt*
* *Bec*
* *Blodbeist
* *Ragnarok*
* *Dødens skygge*
* *Ulveøya
* *Mørket kaller*
* ''Helvetets helter

Kronologisk rekkefølge :
* Bec  (Foregår cirka 1600 år før Demontyven) 
* Demontyven  (30 år før Lord Loss)
* Lord Loss  (Tidlig i det 21 århundre)
* Slackt  (14 måneder etter Lord Loss)
* Blodbeist  (Cirka et år etter Slackt)
* Ragnarok  (Foregår direkte etter Blodbeist)
* Dødens skygge  (Seks måneder etter Ragnarok og omtrent parallelt med Ulveøya og Mørket kaller)
* Ulveøya  (Omtrent parallelt med Mørket kaller) 
* Mørket kaller  (Omtrent parallelt med Ulveøya)
* Helvetes helter  (Foregår direkte etter mørket kaller)
Rommen Sportsklubb

**Rommen Sportsklubb** (stiftet 20. august 1970) er et norsk idrettslag fra Rommen i Bydel Stovner i Groruddalen i Oslo. Klubben ble til 24. november 1997, etter en sammenslåing av Stovnerkameratene Ballklubb og Smedstua Idrettslag. 

26. november 2007, ble det klart at Rommen fikk innvilget ny kunstgressbane.

## Fotball
Fotballaget rykket i 2010 ned fra 3. divisjon til 4. divisjon. Klubben var tidligere en del av samarbeidsklubben Groruddalen Ballklubb, men laget ble lagt ned i 2008.

Sesongen 2016 gav Petter Skogsletten seg som trener og Kjell Sverre Hansen Wold tok over som hovedtrener, sammen med Petter Halvorsen som assistent. Klubben fusjonerte med Vestli IL og slo seg sammen til Stovner Sportsklubb, i 2020. Begge trenerne ble med videre etter sammenslåingen med Stovner Sportsklubb.

## Håndball

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jens Mørk Friis

**Jens Mørk Friis** (født 2. august 1788, død 31. mai 1871 på Breili i Østre Toten) var en norsk embetsmann. Friis var sønn av Molde-kjøpmannen *Johan Friis* og *Maren Jentoft Mørk*. Han ble 12. august 1833 gift med *Maren Pauline Hjort* (1797–1860), som han fikk seks barn med. Ett av disse var arkitekt Otto Hjort Friis. 

Friis ble kopist i 1816 og tok norsk juridisk eksamen i 1817. I 1820 ble han fullmektig i justisdepartementet.

Fra 1825 til 1860 var han fogd i Toten fogderi. De første åra bodde han på garden Mellom-Rustad, men i 1832 fikk han kjøpt sin forgjenger Børge Johan Schultz' eiendom, Breili. Her skal det ha vært et gjestfritt hus, og barnebarnet Jens Raabe skildrer i boka *En storbygd* det muntre selskapslivet på garden. Som fogd var han svært godt likt, og etter at han gikk av, fikk han som hedersgave fra fogderiets innbyggere en kostbar frokostoppsats i sølv.  

Friis var flere ganger konstituert som amtmann i Kristians amt, som Lauritz Weidemanns stedfortreder.

## Litteratur
* Midthaug, Leif: *Rettsvesen. Embeds- og ombudsmenn, i Totens bygdebok II*, Oslo 1953, s. 345-346.
* Raabe, Jens: *En storbygd. Kulturskildringer fra Toten*, Oslo 1905, s. 109-111.
Bogorodsk

:*Denne artikkelen er om byen i Nizjnij Novgorod oblast. For byen i Moskva oblast som tidligere het Bogorodsk, se [[Noginsk]]*.

**Bogorodsk** (russisk: Богоро́дск) er en by i Nizjnij Novgorod oblast i Russland. Den ligger rundt 40&nbsp;km sørvest for Nizjnij Novgorod. Innbyggertall: 37&nbsp;095 (folketelling 2002), 38&nbsp;401 (folketelling 1989). 

Byen har vært kjent siden 1570, som en landsby under navnene *Bogoroditsjnoje*, *Bogoroditskoje*, eller *Bogorodskoje*. Bystatus ble innvilget i 1923.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Iannis Xenakis

**Iannis Xenakis** (gresk: Ιάννης Ξενάκης, født 29. mai 1922 i Brăila i Romania, død 4. februar 2001 i Paris) var en gresk-fransk komponist og arkitekt. Han var innen arkitekturen en elev av blant andre Le Corbusier og av Olivier Messiaen innen musikk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Mercedes (navn)

**Mercedes** er et opprinnelig spansk kvinnenavn som betyr «nåde». Navnet er vanlig blant annet i Spania og flere land i Sør- og Mellom-Amerika. En navnebærer er den argentinske sangeren og politiske aktivisten Mercedes Sosa (1935–2009), kjent som «stemmen til de stemmeløse» i Latin-Amerika.

## Etymologi
Det er hentet fra en av de spanske tituleringene av jomfru Maria, *María de las Mercedes*. Det spanske ordet *la merced*, som i flertall blir *las Mercedes*, betyr «nåde».

## Utbredelse

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Mércédès Jellinek (1889–1929), Emil Jellineks datter, som bilmerket Mercedes ble oppkalt etter
* Mercedes McCambridge (1918–2004), amerikansk skuespiller
* Mercedes Sosa (1935–2009), argentinsk sanger og politisk aktivist
* Mercedes Ruehl (født 1948), amerikansk skuespiller
* Mercedes Milá (født 1951), spansk journalist og TV-programleder
* Mercedes Morán (født 1955), argentinsk skuespiller
* Mercedes Aráoz (født 1961), peruansk økonom og politiker
* Mercedes Mason (født 1982), svensk-amerikansk skuespiller

## Se også
* Mercedes (andre betydninger)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Børge Sandnes

**Børge Sandnes** (født 1970) er en norsk lokalpolitiker (FrP). Han var i perioden 2007–2011 varaordfører i Svelvik kommune.

Sandnes ble første gang valgt inn i kommunestyret i 2003. I 2017 stilte han til valg til Sametinget i Sør-Norge valgkrets.

Sandnes har arbeidet som redaktør i Fremskrittspartiet, hvor han hadde det daglige redaksjonelle ansvaret for FrPMedia, herunder medlemsavisen *Fremskritt*, partiets nyhetsseksjon på nett og FrPs nettTV.

Han ble i 2020 ansatt i NTNUs kommunikasjonsavdeling i Ålesund.

## Referanser
Laothoe

* *[[Laothoe amurensis]]*
* *[[Laothoe austauti]]*
* *[[Laothoe iberica]]*
* *[[Laothoe philerema]]*
* *[[Laothoe populeti]]*
* *[[Laothoe populetorum]]*
* ospesvermer, *[[Laothoe populi]]*

***Laothoe*** er en slekt av sommerfugler som tilhører familien svermere (Sphingidae). Disse sju artene ligner på visne blad når de sitter i ro i sin karakteristiske hvilestilling, der bakvingene stikker ut foran forvingene.

## Utseende
Middelsstore til store (vingespenn 70 – 120&nbsp;mm), grå svermere. Hodet er ganske lite, munndelene reduserte og antennene tydelig fjærformede. Vingene har bølgete ytterkant og flere tynne, lyse bølgete tverrstriper. Flere arter har et påfallende, rustrødt felt ved roten av bakvingen.
Larven er grønnlig med små, hvite vorter spredt utover hele kroppen.

## Levevis
De voksne svermerne flyr om natten og tar ikke næring til seg. Larvene lever på osp (*Populus*) eller selje / pil (*Salix*).
## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
************ Familien svermere, Sphingidae
************* Underfamilien Smerinthinae
************** Slekten *Laothoe* Fabricius, 1807 – sju arter
*************** Ospesvermer, *Laothoe populi* (Linnaeus, 1758) – finnes nord til Nordland
*************** *[[Laothoe amurensis]]* (Staudinger, 1892) – finnes i Finland
*************** *[[Laothoe austauti]]* (Staudinger, 1877) – Nord-Afrika
*************** *[[Laothoe iberica]]* Eitschberg, Danner & Surholt, 1989 – Spania
*************** *[[Laothoe philerema]]* (Djakonov, 1923) – Sentral-Asia
*************** *[[Laothoe populeti]]* (Bienert, 1870) – Iran
*************** *[[Laothoe populetorum]]* (Staudinger, 1887) – Asia


Laothoe amurensis MHNT CUT 2010 0 391 Ussuri, Vladiwostock occ., Sutschanski-Rudnik, Russia, male.jpg|*[[Laothoe amurensis]]*
Laothoe austauti MHNT CUT 2010 0 202 Khenchela Algeria female.jpg|*[[Laothoe austauti ]]*
Laothoe populi MHNT.jpg|*[[Laothoe populi]]*


## Eksterne lenker
*
Spinnehus

**Spinnehus** var arbeidshus hvor særlig fattige kvinner og barn arbeidet med veving og spinning mot betaling. Spinnehus ble opprettet for å motvirke tigging, fungerte også som opplæringssted.
Noginsk

**Noginsk** (russisk: Ногинск) er en by i Moskva oblast i Russland. Den ligger rundt 30&nbsp;km øst for Moskva. Innbyggertall: 117&nbsp;555 (folketelling 2002), 123&nbsp;020 (folketelling 1989). 

Byen ble grunnlagt i 1389 som *Rogozji*. Den ble senere nevnt med navnet *Bogorodsk* – Guds mors by – i et dekret fra Katarina den store fra rundt 1781. Den fikk navnet Noginsk i 1930, oppkalt etter den kommunistiske tekstilmannen Viktor Nogin. Enkelte selskaper i byen, som for eksempel Bogorodsk Bryggeri og *Bogorodskavtotrans* (lokalt transportselskap), bruker fremdeles navnet Bogorodsk.

Gjennom hele 1800-tallet og en betydelig del av 1900-tallet var byen et stort tekstilsenter, som behandlet bomull, silke og ull. Byens industriproduksjon er i dag konsentrert om keramiske materialer (to større selskaper), matvarer (en fiskefabrikk), drikkevarer (en av Russlands største produsent av leskedrikker ligger nær Noginsk) og byggematerialer. 

Noginsk er et transportknutepunkt, idet den ligger ved kryssingen mellom motorveien til Nizjnij Novgorod (M7/E22) og en av Moskvas ringveier. Byggingen av en ny bompengefinansiert motorvei inn mot Moskva er nå startet. Den nye veien vil gå sør for den nåværende, mellom Nizjnij Novgorod-motorveien og Nosovikhinskoje-motorveien, og vil gi en estimert reisetid til Moskva på 20&nbsp;minutter.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Uoffisielt nettsted 
* Bogorodsk/Noginsk historieressurser
Bind for øynene

**Bind for øynene** er et skjerf, større tørkle eller annet som bindes foran øynene på en person for å hindre ham eller henne fra å se. Det er vanligvis av tekstil og knyttes fast rundt hodet. 

## Bruk

Bind for øynene brukes i visse leker, for eksempel blindebukk. I sport brukes det i handikapidretten goalball av deltakere som kan se. Det brukes også ved meditasjon eller for å sove på steder hvor det er mye lys, for eksempel på fly eller om man må sove om dagen. Noen får det også om de skal til undersøkelse med MRI og føler klaustrofobi i denne sammenhengen. I forbindelse med henrettelser får man også bind for øynene om man skal skytes, se arkebusering. Man bruker også bind for øyene i visse sexleker, spesielt innen S&M og bondage.

## I litteraturen
Bind for øynene er vanlig i filmer og bøker som handler om kidnapping. Da får offeret bind for øynene for ikke å se hvor det befinner seg. 

## Se også
* Øyelapp
* Blindebukk
## Eksterne lenker
*
Romvesen

**Romvesen** er en populær benevnelse på et utenomjordisk vesen som er tenkt å leve eller eksistere på andre planeter i universet. Det er ikke påvist at det finnes slike skapninger. 

Romvesen blir generelt omtalt uten henvisning til intelligens eller ikke, men det er ofte underforstått at det er intelligent og humanoid (menneskeliknende). Utenomjordisk liv i form av for eksempel bakterier eller mikroorganismer blir vanligvis ikke omtalt som «romvesen».

I science fiction er det  svært mange teorier og beskrivelser av ulike former for romvesen.

Det finnes også et utall  historier om virkelige hendelser der det spekuleres i om romvesen har vært involvert, og om statlige myndigheter og organisasjoner har stått bak operasjoner for å dekke over virkeligheten. På samme måte har observasjoner av ufoer blitt tolket som «bevis» på intelligent liv og avansert teknologi fra fremmede planeter og på offisielt hemmelighold. Area 51 i Nevada i USA er et testområde for fly som har blitt forbundet med fantasifulle fortellinger om romvesen. Militærbasen nekter imidlertid for å ha hatt kontakt med romvesen i sitt anlegg som for det meste ligger under jorda. Amerikanske filmsuksesser som *[[Nærkontakt av tredje grad]]* (1977), *[[E.T.]]* (1982) og  *[[Independence Day]] *(1996) er eksempler på kommersiell populærkultur som bygger på spekulasjoner om besøk fra utenomjordiske vesen og hemmelighold.
Den sveitsiske forfatteren Erich von Däniken er kanskje den mest kjente av dem som har frontet forestillingen om besøk av utenomjordisk liv. I sine mange pseudohistoriske og pseudovitenskapelige bøker har han fremmet teorien om «astronauter i oldtiden». I den internasjonale bestselgeren *Chariots of the Gods* (utgitt som *Erinnerungen an die Zukunft* i 1968) har han for eksempel knyttet bibelske tekster og gammelegyptiske hieroglyfer til besøk fra verdensrommet.

## Se også

* Antikke astronauter
Hespetre

**Hespetre** brukes til å lage en hespel (garnbunt) eller nøste av tråd som er spunnet på hjulrokk eller håndtein.

Den eldste og enkleste typen består av en stang i midten med lett buet tverrtre ytterst i hver ende. Garnet legges om tverrarmene, mens hespetreet svinges med hånden sånn at det lages en hespel.

På et hespetre funnet i Oseberg-funnet ligger de to tverrarmene i samme plan, mens de i yngre hespetrær av samme type er plassert i rett vinkel mot hverandre.

I tidens løp ble denne gamle typen erstattet av et roterende redskap som er brukt helt opp til vår tid. Det nye hespetreet besto av en oppstående stang på fot med fire armer i et kryss festet oppe på siden sånn at det roteres vertikalt. Det ble drevet av et lite håndtak.

Hvis garnet skal brukes til strikking, ønsker man gjerne å nøste det opp. Dette arbeidet kan gjøres for hånd, eller ved hjelp av en garnvinde. Hespetre brukes, feilaktig, også som navn på garnvinde, men redskapene brukes i ulike faser av arbeidet med garnet. Hespetre: Fra garn spunnet på rokk eller håndtein over til hespe (eller hespel). Garnvinde: Fra hespe over til nøste.

## Referanser


## Litteratur
* Marta Hoffman: *Fra fiber til tøy*, Landbruksforlaget 1991

## Eksterne lenker
*
Libyas kommuner

Det er 22 **kommuner i Libya**, kjent under arabisk terminologi som *[[Shabiyah|sha'biyat]]* (singular *sha'biyah*). Disse er i all hovedsak bygd på den gamle inndelingen hvor landet var inndelt i 32 kommuner. Systemet, den gang med 32 kommuner, erstattet i 1990 Baladiyat-systemet, hvor landet var inndelt i 25 *Baladiyat*. Mange av de Baladiyat fra den gamle inndelingen, er tilsvarende de inndelingene som ble gjort i det nyere systemet. Det gamle Baladiyat-systemet erstattet i sin tur systemet med *muhafazah* (provinser), som hadde vært siden 1960-tallet.

## ''Sha'biyat''
*[[Sha'biyah]]* er en neologisme som brukes kun i Libya. Uttrykket betyr kommune (eller høyeste administrative nivå). Det nåværende systemet bestående av 22 sha'biyat erstattet det tidligere systemet bestående av 32 sha'biyat. Det nye systemet baserer seg imidlertid i stor grad på det gamle. Den nye inndelingen er som følger:

## 32-Sha'biyat-systemet

To av kommunene mangler på kartet, Al Qatrun og Al-Jaghbub.

## Inndeling etter ''Baladiyat''
*[[Baladiyah]]* (singular) or *Baladiyat* (plural) er arabiske ord, brukt i enkelte arabiske land for å betegne den høyeste admistrative nivå for en inndeling (omtrent det samme som kommune). Systemet, som ble innført tidlig på 1970-tallet, besto av 25 Baladiyat, og skulle erstatte 3-Muhafazat-systemet (provinsinndelingen). De fleste kommunene fra Baladiyat-systemet er tilsvarende de fra dagens Sha'biyat-system.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Soyaolje

**Soyaolje** er en vegetabilsk olje utvunnet av soyabønner. Soya er den viktigste oljeplanten i verden. Produksjonen har økt mye i de senere årene. USA, Brasil, Argentina og Kina er de største produsentene. Soyaolje er den klassiske matoljen i det asiatiske kjøkken. I vekstsesongen 2002–2003 ble det produsert 30,6 millioner tonn soyaolje over hele verden. Dette utgjorde halvparten av produksjonen av matoljer i verden. 

## Produksjon
Ved behandling av soyabønner for oljeekstraksjon og påfølgende soyamelproduksjon, er valg av bønner med høy kvalitet viktig. Det må være rene, skallfrie, gule soyabønner. Soyabønner med mørkt skall, eller endog bønner med en mørk flate der de var festet, vil etterlate mørke flekker i melet og er uønsket til bruk i kommersiell matproduksjon. Alle kommersielle soyabønner i USA er gule eller gulbrune.

For å produsere soyaolje, knuses soyabønnene. De justeres for fuktighetsinnhold, rulles til flak og blir løsningsmiddel-ekstrahert med kommersiell heksan. Oljen blir så raffinert for ulike bruksområder og enkelte ganger hydrogenert. Soyaolje, både flytende og delvis hydrogenert, blir eksportert, solgt som «vegetabilsk olje», eller benyttes i ulike typer ferdigmat. Resterende soyabønneskall brukes vesentlig som dyrefôr.

## Innhold
Soyaolje inneholder 16 % mettet fett, 23 % enumettet fett og 58 % flerumettet fett. De enkelte fettsyrer er fordelt med 7–10 % alfalinolensyre (C18:3), 51 % linolsyre (C-18:2) og 23 % oljesyre (C-18:1). Soyaolje inneholder også 4 % stearinsyre og 10 % palmitinsyre. 

Soyaolje har en relativt høy andel, 7&ndash;10 %, linoljesyre, som gir uønsket egenskap der oljen skal stå fremme over tid som i restauranter. På begynnelsen av 1990-tallet utviklet Iowa State University soyaolje med 1 % linoljesyre i oljen.
 
I 2004 lanserte tre firmaer: Monsanto, DuPont/Bunge, og Asoyia genmodifiserte soyabønner med lavt innhold av linoljesyre med motstandsdyktighet mot plantevernmiddelet Roundup. 

Det er forsøkt å herde soyaoljen med hydrogenering. Da brytes dobbeltbindinger som gjør oljen umettet og dermed skapes mettede fettsyrer som betegnes transfettsyrer, i motsetning til den naturlige cis. Transfett antas å ha uheldige helseeffekter. Umettede fettsyrer har høyere frysepunkt enn tilsvarende mettede fettsyrer. For å gjøre den flytende, umettede oljen fast og smørbar, kan hydrogenering gi fast, mettet transfett.

## Bruk
Soyaolje er den klassiske matoljen i det asiatiske kjøkken. Den brukes til steking, baking og som ingrediens i sauser.
Soyaolje har ikke insektfrastøtende effekt i seg selv, men brukes som fiksativ til eteriske oljer i insektmidler.

## Se også
*Genetisk modifisert organisme
*Dansk Sojakagefabrik

## Referanser
Fergesambandet Flakk–Rørvik

**Flakk–Rørvik** er et fergesamband på fylkesvei 715 mellom Flakk i Trondheim og Rørvik i Indre Fosen kommune, begge i Trøndelag. Overfarten går over Trondheimsfjorden og tar omtrent 25 minutter. Fra 1. januar 2019 trafikkeres ruten av Torghatten Midt, tidligere FosenNamsos Sjø, som er et datterselskap av Torghatten ASA. Fra 2011 til 2018 ble sambandet trafikkert av Fjord1 A.S. Også før 2011 ble ruten trafikkert av FosenNamsos Sjø. Fra 2019 brukes de to hybridferjene MF «Munken» og MF «Lagatun», i tillegg brukes MF «Trondheim» som C-ferje.

## Historie
Fergesambandet ble åpnet i Rørvika øst for Stadsbygd i 1978 med Fosen Trafikklag som operatør. Selskapet hadde også ansvar for all bussdrift på Fosenhalvøya. Sammen med hurtigbåtforbindelsen Skansen – Vanvikan erstattet det fergesambandet Skansen–Vanvikan. Trønderbilene ble kjøpt opp av tidligere Fosen ASA (Nå Torghatten ASA) og bussdriften ble overlatt til dem, og fergeselskapet gjennoppsto som FNS (Fosen Namsos Sjø AS). I Fosen Namsos Sjøs periode til 2010 trafikkerte MF «Trondheim», MF «Fosen» og MF «Masfjord» sambandet. Ferga Masfjord ble satt inn ved økt trafikk i fergesambandet. Da MF «Trondheim» gikk til Hufthamar-Krokeide Sammen med MF Marstein (før MF Masfjord) og MF «Fosen» gikk til Hatvik-Venjaneset.

I 2010 vant Fjord1 A.S anbudet som ble lagt ut av Statens vegvesen. I dette anbudet var forutsetningene at det gikk tre ferjer fast på sambandet. Fjord1 vant anbudskonkurransen. Fjord1 brukte MF «Glutra», gassferga MF «Korsfjord» og MF «Tresfjord». 

Som første fergesamband i Norge fikk fergesambandet fra 4. januar 2010 innført AutoPASS, drevet av Bro- og Tunnelselskapet AS. Alle betalingshus ble tatt ut av drift og man kan kun kjøre gjennom AutoPASS på begge sider av fjorden. Bilister uten AutoPASS ble etterfakturert på grunnlag av registreringsnummeret på kjøretøyene. Det ble også mulig å betale ombord. Fra 1. januar 2019 gikk ferjesambandet over til den nasjonale løsningen AutoPASS for ferje som driftes av Skyttel AS.

Fra 2019 brukes de to hybridferjene MF «Munken» og MF «Lagatun», i tillegg brukes MF «Trondheim» som C-ferje.

## Referanser


## Eksterne lenker
* www.flakkrorvik.no 
* Ferjene i Midt-Norge 
* Bro- og Tunnelselskapet
Garnvinde

**Garnvinde** eller **nøstetre** er et redskap som anvendes i den siste del av prosessen med å omdanne ull, eller plantefibre, til garn. 

Begrepet hespetre brukes noen ganger, feilaktig, om en garnvinde. Hespetreet anvendes i en tidligere del av prosessen, når ullen, eller plantefibrene, er spunnet til garn på en spinnerokk eller håndtein – og skal bli til hesper (garnbunter) for videre bearbeiding. Etter hespingen skal garnet nøstes opp for å brukes i produksjon av vevnader eller strikketøy. Denne nøstingen kan foregå ved hjelp av en garnvinde. Nøstingen kan også foregå uten bruk av redskap, ved at én person holder hespene mens en annen nøster. 

Enkelte av de nyere redskapene kan brukes både som hespetre og garnvinde. Den roterende delen plasseres da i vannrett eller loddrett stilling. 

## Referanser


__INGENINNHOLDSFORTEGNELSE__
Spondylartropati

**Spondylartropati** er en samlebetegnelse på en gruppe revmatiske sykdommer. Symptomer kan være smerter og stivhet i rygg, og/eller leddsmerter og hovne ledd, oftest i beina.
Sykdommer som omfattes av begrepet spondylartropati er bl.a.:
* Bekhterevs sykdom
* Noen typer leddgikt
* Psoriasis artritt
* Reaktiv artitt
Kastneshamn

**Kastneshamn** er et gammelt handelssted i Dyrøy kommune i Troms. Stedet ligger på fastlandssiden av Dyrøysundet, langs fylkesvei 211, 13 km sørvest for kommunesentret Brøstadbotn. Fra Kastneshamn fortsetter fylkesveien sørøstover inn Faksfjorden.

Fram til slutten av 1980-tallet hadde Kastneshamn lokalbåtanløp, men stedet har opplevd gradvis nedgang i folketallet. Idag er den gamle storgården i bygda gjort om til leiligheter som leies ut hovedsakelig i turistsesongen om sommeren.

## Kastnes grunnkrets
Kastneshamn er den største bygda i **Kastnes grunnkrets**, som i tillegg innbefatter hele den sørligste delen av kommunen. Til grunnkretsen hører blant annet Faksfjord, Sørfjorden og ubebodde Gjeskevika. Kastnes dekker et areal på 52,16 km². 

Grunnkretsen grenser i nord til Hundstrand og Bjørkebakk og i øst og sør til Salangen kommune. Over Dyrøysundet i nordvest ligger Dyrøya og over Mjøsundet i sørvest Andørja i Ibestad.

Innbyggertall i Kastnes grunnkrets:

## Referanser
Kirkegårdspoesi

**Kirkegårdspoesi** er en betegnelse som er blitt brukt om en trend i engelsk 1700-tallspoesi, der jeg-ets betraktning av gravene på en kirkegård danner utgangspunkt for refleksjoner over livet og døden, tiden og evigheten. Av diktere som har fått betegnelsen kirkegårdspoeter («graveyard poets») er Thomas Parnell, Thomas Warton, Thomas Percy, Thomas Gray, James Macpherson, Robert Blair, William Collins, Mark Akenside, Joseph Warton, Henry Kirke White og Edward Young.

Det tidligste diktet som er blitt rubrisert som kirkegårdspoesi, er Thomas Parnells *A Night-Piece on Death* fra 1721. Det kanskje mest kjente diktet er Thomas Grays ''Elegy in a Country Churchyard'' fra 1751, et dikt i 32 strofer som åpner med linjene:

:The curfew tolls the knell of parting day. 
:The lowing herd winds slowly o'oer the lea, 
:The ploughman homeward plods his weary way, 
:And leaves the world to darkness and to me.

Kirkegårdspoetene markerte et stemningsskifte i engelsk poesi som med tida leda fram mot romantikken.

## Kilder
* Noyes, Russell (red.) (1956). *English Romantic Poetry and Prose.* New York: Oxford University Press. ISBN 0-19-501007-8