open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krumgata (Oslo)

**Krumgata** (1A–7, 2–10) er en gate på Bislett i bydel St. Hanshaugen i Oslo. Den går fra Dovregata til Sofies gate. I enden mot Dovregata er det gatetun.

Navnet ble vedtatt i 1896 og henspiller på gatens form.

Gaten går over et høydedrag der hovedhuset på løkkeeiendommen Dauelsbergløkken lå i sin tid. Denne har gitt navn til Dalsbergstien. Gaten har leiegårdsbebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Dvergspolebusk

**Dvergspolebusk** (*Euonymus nanus*) er en løvfellende busk i spolebuskfamilien. 

Den har en krypende eller opprett vekst og blir én til to meter høy. Kvistene er grønne og firkantede. Bladene er nåleformede til lansettformede. Blomstene er firetallige og hvitgrønne. Arten vokser i skyggefulle skoger i Kina, Mongolia, Sentral-Asia og vestover til de østlige Karpatene, Kaukasus og Tyrkia. Den dyrkes som hagebusk i Norge og er funnet forvillet noen få steder.

## Referanser




## Kilder
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Chasmodia

* se Systematisk inndeling

***Chasmodia*** er en slekt av biller som hører til undergruppen praktskarabider (Rutelinae) i den store familien skarabider (Scarabaeidae).

## Utseende
Middelsstore, nokså brede, blanke skarabider. Oversiden er naken og glatt. I likhet med slekten *[[Macraspis]]* har disse artene et påfallende stort scutellum, men ulikt de fleste *Macraspis*-artene har de ikke antydning til metalliske farger.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
***** Underfamilien Praktskarabider, (Rutelinae) MacLeay, 1819
****** Stammen Rutelini MacLeay, 1819 
******* Gruppen Rutelina
******** Slekten *Chasmodia* MacLeay, 1819 
********* *[[Chasmodia aequatorialis]]*
********* *[[Chasmodia amazona]]* Thunberg, 1822
********* *[[Chasmodia andicola]]*
********* *[[Chasmodia anophrys]]*
********* *[[Chasmodia badia]]*
********* *[[Chasmodia bipunctata]]* MacLeay, 1819
********* *[[Chasmodia boliviana]]*
********* *[[Chasmodia brunnea]]*
********* *[[Chasmodia cachectica]]*
********* *[[Chasmodia ciliata]]*
********* *[[Chasmodia circumdata]]*
********* *[[Chasmodia collaris]]* (Blanchard, 1851)
********* *[[Chasmodia dilatata]]*
********* *[[Chasmodia divisa]]*
********* *[[Chasmodia elinguis]]*
********* *[[Chasmodia emarginata]]*
********* *[[Chasmodia frontalis]]*
********* *[[Chasmodia jamesonae]]*
********* *[[Chasmodia lateralis]]*
********* *[[Chasmodia mystacophora]]*
********* *[[Chasmodia peruana]]*
********* *[[Chasmodia puncticeps]]*
********* *[[Chasmodia scutellaris]]*
********* *[[Chasmodia steinbachi]]*
********* *[[Chasmodia tibialis]]*
********* *[[Chasmodia tridentata]]*
********* *[[Chasmodia venezolana]]*
********* *[[Chasmodia wiengreeni]]*
********* *[[Chasmodia vitticollis]]*
********* *[[Chasmodia zikani]]*

## Eksterne lenker
* Bilde av ''Chasmodia amazonica''
* Bilde av ''Chasmodia circumdata''
* Bilde av ''Chasmodia collaris''
*
Otto von Schlieben

**Hans August Otto von Schlieben** (født 14. januar 1875 i Groß-Rinnersdorf i Landkreis Lüben i Schlesien, død 22. juli 1932 i Halle) var en tysk jurist og politiker (Deutschkonservative Partei og senere Deutschnationale Volkspartei). Han var i 1925 Tysklands riksfinansminister. Den Schlieben-Popitzske finansreform ble utviklet i hans periode som minister. Johannes Popitz var von Schleiens statssekretær.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Internettside Leman, med bilde
Cnemida

* se Systematisk inndeling

***Cnemida*** er en slekt av biller som hører til undergruppen praktskarabider (Rutelinae) i den store familien skarabider (Scarabaeidae).

## Utseende
Middelsstore (8-17 millimeter), mørke, blanke skarabider, dekkvinger, bakkropp og bein kan være gulbrune. Kroppen er høyt hvelvet og omtrent så høy som bred. Pronotum er mye smalere enn dekkvingene, ved bakkanten er det trukket ut til to utskudd som omrammer det kileformede scutellum. Dekkvingene har markerte lengdefurer og dekker ikke de bakerste bakkroppsleddene. Baklårene er kraftige.

## Levevis
De voksne billene finnes ofte på blomster og annen vegetasjon. De kan legge seg ned på siden og ligner da på planterester eller rusk. Larvene lever i råtnende ved.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sør- og Mellom-Amerika, fra det midtre Mexico i nord til det sørlige Brasil og nordligste Argentina i sør.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
***** Underfamilien Praktskarabider, (Rutelinae) MacLeay, 1819
****** Stammen Rutelini MacLeay, 1819 
******* Gruppen Rutelina
******** Slekten *Cnemida* Kirby, 1827 
********* *[[Cnemida aterrima]]* Bates, 1888
********* *[[Cnemida ephippiata]]* Ohaus, 1912
********* *[[Cnemida gigantea]]* Jameson, 1996
********* *[[Cnemida intermedia]]* Bates, 1888
********* *[[Cnemida lacerata]]* (Germar, 1824)
********* *[[Cnemida leprieuri]]* Arrow, 1899
********* *[[Cnemida retusa]]* (Fabricius, 1801)
********* *[[Cnemida tristriata]]* Jameson, 1996

## Kilder
* Jameson, M.L. (1996): Revision and Phylogeny of the Neotropical genus *Cnemida* (Coleoptera: Scarabaeidae: Rutelinae). *Insecta Mundi* 10: 285-315. http://journals.fcla.edu/mundi/article/view/24838 

## Eksterne lenker
* Bilde av ''Cnemida lacerata''
* Bilde av ''Cnemida retusa''
* Bilde av ''Cnemida'' sp.
*
Oskar Veldeman

**Oskar Veldeman** (også skrevet **Veldemann**, født 8. desember 1912 i Viljandi, død 24. desember 1942 i Gorkij oblast, Russland) var en estisk skihopper og motorsportsutøver.

Han ble i 1933 første estiske mester i skihopping, og vant det nasjonale mesterskapet også i 1936, 1937 og 1940. Han forbedret den estiske rekorden i skihopping seks ganger mellom 1931 og 1936, sist til 38,5 meter. Veldeman deltok i Lahtisspelen i 1934, da han falt og skadet kneet, og i 1937. I VM i 1938, også det i Lahtis, hoppet han 50 og 52,5 meter, men falt i begge omgangene og ble bare nummer 90 av de 97 som deltok.

Veldeman var en dyktig motorsykkelracer. Han ble blant annet estisk mester i speedway i 1934 og 1935, og vant et internasjonalt, estisk landeveisløp foran ca. 20 000 tilskuere i 1934 og 1938. Han satte flere estiske fartsrekorder, og ble kåret til Årets motorsykkelkjører i Estland i 1934, 1935 og 1938.

Av yrke var han sportsjournalist og karikaturtegner i avisa Rahvaleht, under pseudonymet *Ove*. Etter at Sovjetunionen okkuperte Estland i juni 1940, viste Veldeman sin motstand mot okkupantene, blant annet etter en fotballandskamp 18. juli mellom Estland og Latvia på Kadriorg stadion i Tallinn, da han kjørte på motorsykkel rundt fotballbanen og viftet til publikum med et estisk flagg. Han ble arrestert 3. september 1940 og anklaget for å ha drevet kontrarevolusjonær virksomhet.

Veldeman satt en tid i Lasnamäe-fengselet i Tallinn, men ble i 1941 sendt til Russland, der han 16. desember 1941 ble dømt til 10 års straffarbeid. Han døde i en arbeidsleir i Gorkij oblast 24. desember 1942.

## Referanser


## Kilder
* Maaleht: Mees, kes tõi Eestisse suusahüpped (skrevet av Tiit Lääne, 7. desember 2012, besøkt 23. januar 2015)
* Veldemani Puhkemaja: Oskar Veldemani visiitkaardiks oli hulljulgus (skrevet av Tiit Lääne, 12. desember 2007, besøkt 23. januar 2015, opprinnelig publisert på Neljas)
* Eesti Spordi Biograafiline Leksikon: Oskar Veldemann (31. desember 2010, besøkt 23. januar 2015)
* Sport24: Oskar Veldemann (resultater, besøkt 23. januar 2015)
* Lahden Kaupunginmuseo (Lahtis bymuseum): Salpausselän kisat - Lahti Ski Games  (resultater, hopp, VM 1938)

## Eksterne lenker
* Eesti filmi andmebaas: Film fra det estiske mesterskapet i skihopping i Tallinn i 1937
Al-Rashid

**Al Rashid**, *huset Rashid*, var et wahhabitisk dynasti i Jabal Shammar i Najd, og nedstammet fra Abdullah ibn Ali al-Rashid, som i 1835 bemektiget seg Najd av wahhabitenes overhode emir Faisal i Riyadh, og som ble anerkjent som emir over Jabal Shammar med hovedstaden Ha'il. Rashidene styrte riket frem til 1921.

Etter å ha blitt fordrevet av egypterne i 1838 vendte Addallah ibn Ali al-Rashid tilbake etter deres tilbaketog i 1841, og regjerye frrm til sin død i 1847. Hans sønn Talal regjerte 1847-67 over et betydelig utvidet område, i alt mindre avhengighet av huset Saud i Riyadh. Dennes bror Muhammed gjorde seg med osmanenes hjelp 1872-97 fullstendig uavhengig av emiren i Riyadh, og  erobret i 1891 dette rike. Brorsønnen Abd al-Aziz ibn Rashid, som regjerte 1897-1906 kom i strid med Mubarak av Kuwait, som støttet Ibn Saud av huset Saud. Ibn Saud bemektiget seg Riyadh i 1902 och minsket senere mer og mer rashidenes makt, til han i 1921 erobret Ha'il og førte de overlevende av slekten Rashid i fangenskap til Riyadh.
 
Under første verdenskrig stod emir Saud, en sønn avl Abd al-Aziz ibn Rashid, regent 1908-1920, på osmanenes side.

## Litteratur
*
Vinter-X Games Aspen 2015

**[[Vinter-X Games]] Aspen 2015** ble arrangert i Aspen i Colorado i USA fra 21. januar til 25. januar 2015.

I den 14. utgaven ble det ble konkurrert i 19 øvelser innen ski, snøbrett og snøscooter. I tillegg ble det arrangert turnering i spillet Counter-Strike: Global Offensive som en del av Major League Gaming og avholdt konserter med Snoop Dogg, Chromeo, Skrillex og Wiz Khalifa.

USA endte som beste nasjon med 31 medaljer; fordelt på 11 gull, 11 sølv og 9 bronse. I snøscooterøvelsene tok USA 14 av 15 medaljer, mens Canada stakk av med én gullmedalje. Til sammen tok Canada 11 medaljer; fordelt på 6 gull, 2 sølv og 3 bronse, og endte som nest beste nasjon.

Norge tok ett gull ved Silje Norendal og ett sølv ved Ståle Sandbech, begge medalje ble tatt i slopestyle i snøbrettøvelsene. Den siste gullmedaljen gikk til Sverige og Emma Dahlström i slopestyle i skiøvelsene.

## Resultater
### Ski
#### Menn

#### Kvinner

### Snøbrett
#### Menn

#### Kvinner

### Snøscooter

## Medaljeoversikt

## Se også
*Vinter-X-Games Aspen 2014

## Eksterne lenker
* 
* Program 
* Resultater
Næringskyst

**Næringskyst** er en kysttype som karakteriseres av bratte klipper (næringer) som ender rett i havet.  I Norge er kysttypen vanlig i Finnmark, men den finnes også på Senja i Troms og på Nordvestlandet. Den dannes på kyststrekninger som ligger åpent mot havet og hvor bølgene fritt kan bryte mot land. Berggrunnen på havnivå brytes ned av marin abrasjon, det overhengende fjellet raser ut og etterlater en bratt skrent. Det utraste materialet males opp og fjernes av bølgene og havbunnen utenfor næringen blir derfor relativt grunn. 
## Referanser
Elin Wedege

**Elin Jebsen Wedege** (født 13. mars 1921, død 7. april 2016) var en norsk organisasjonsarbeider som var leder av Norges Husmorforbund fra 1969 til 1977.

Elin Wedege ble født i Berlin der faren, legen Lauritz Stoltenberg var volontærassistent ved Kaiserin Augusta Victoriahaus. Hun tok artium i 1939 og giftet seg i 1942 med Nils Petter Wedege. Hun engasjerte seg i husmorlaget og ble lagleder i Holmen Husmorlag 1962-67 og leder for Husmødrenes Barnehager 1968-69. Fra 1972 var hun også leder for Nordisk Husmorforbund.

## Referanser
Fjordelva (Loppa)

**Fjordelva** er ei elv i Loppa kommune i Finnmark. Den renner fra nordsida av Øksfjordjøkelen til Nuvsfjorden rundt tre kilometer sør for Nuvsvåg. Elva er  lang og har et nedbørfelt på . Middelvannføringen ved munningen er .

Vassdraget ble vernet mot kraftutbygging i Verneplan IV for vassdrag i 1993.

## Referanser
Myra (Oslo)

**Myra** var en vei i grenseområdet mellom Sagene og Torshov i Oslo. Den gikk langs østsiden av Akerselva fra Vøyenbrua og nordover, i det parkområdet som kalles Myraløkka.

Navnet – et gammelt lokalnavn for området øst for Akerselva, der landskapet tidligere var myrlendt – ble vedtatt i 1934. Her lå også Myrens Verksted, som etter nedleggelsen er ombygget til kontorlokaler, kringkastingsstudioer mm.

Ingen hus har adresse Myra i dag, selv om navnet forekommer i en rekke kartverk. Helt i sør er bare en liten stump kjørbar før trafikken blokkeres av fysiske hindringer. Ellers er mye av det gamle veiløpet nå gangvei gjennom parken. I nord er en kombinert gang- og veibro over Akerselva som gir kjøreadkomst til Maridalsveien 139 – via det tidligere fabrikkområdet på østsiden.

I dag brukes Myra ofte som betegnelse på nabolaget av Torshov som vender mot Myraløkka.

## Referanser


## Kilder
* [Oslo byleksikon: Myra](https://oslobyleksikon.no/side/Myra_(vei))
Tvillinghjul

**Tvillinghjul** er to hjul som er montert tett sammen på samme aksling. Avstanden mellom senter av de to hjulenes berøringsflater med bakken  skal være maksimalt 460 mm for at de skal kalles tvillinghjul, i henhold til EUs bestemmelser. Felgenes design forhindrer at det blir kontakt mellom de to dekkene under belastning. Lastebiler og busser har ofte tvillinghjul på én eller flere bakaksler. Tilhengere på lastebiler har også ofte tvillinghjul. Traktorer og andre landbruksmaskiner kan ha tvillinghul. Racerbiler med tvillinghjul forekom på 1930-tallet.

## Fordeler med tvillinghjul
Med tvillinghjul fordeles kjøretøyets vekt over et større areal. Ved kjøring på vei vil dette forbedre kjøretøyets lasteevne, fordi ett enkelt hjul har fysiske begrensninger når det gjelder styrke, fleksibilitet og friksjon. Med tvillinghjul forbedres også framkommeligheten på glatte vinterveier. På traktorer og andre terrengående maskiner er formålet å fordele kjøretøyets masse over en større flate for at unngå jordpakking og at kjøretøyet synker ned under løse eller våte forhold. Med tvillinghjul kan man også lettere unngå å sette spor, det kan være spesielt ønskelig ved f.eks. gressklipping på idrettsanlegg, golfbaner og i parker. Traktorer og andre landbruksmaskiner kan til og med ha trillinghjul (tre dekk på hver side av hver aksling).

På traktorer er de ytterste dekkene ofte beregnet på å avmonteres når det ikke er bruk for dem.

## På racerbiler

Tvillinghjul ble brukt i motorsport i 1930-årene for å absorbere de økte sidekreftene. Eugen Bjørnstad var den første som kjørte med tvillinghjul i bilrace da han deltok med sin Alfa Romeo i Italias Grand Prix i 1937. Også  Auto Union og ERA prøvde tvillinghjul. I 1970-årene eksperimenterte Ferrari med tvillinghjul på sin 312T6.

## Fotnoter og referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Minowademningen

**Minowademningen** (japansk: 箕輪ダム) er en demning i prefekturet Nagano, Japan, som ble fullført i 1992.

## Referanser
Herman Wouk

**Herman Wouk** (1915–2019) var en amerikansk forfatter som blant annet skrev *[[Mytteriet på Caine]]* (*The Caine Mutiny*), samt de to trebinds romanverkene *[[Krigens vinder]]* (*The Winds of War*) og *[[Krig og erindring]]* (*War and Remembrance*). I 1952 mottok Wouk Pulitzerprisen for romanen *Mytteriet på Caine*, som siden er blitt filmatisert flere ganger, blant annet med Humphrey Bogart i hovedrollen. Han skrev også manus til tv-serien *Krig og erindring* fra 1988, som bygger på romansyklusen av samme navn.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Herman Wouk ble født i New York i en jødisk familie som hadde emigrert fra Russland. Etter barndom og ungdomsår i The Bronx og studier ved Townsend Harris High School, studerte han ved Columbia University fra 1934. 

Deretter arbeidet han ved radio i fem år. 

### Forfatter
Hans første roman, *The Man in the Trenchcoat*, ble utgitt i 1941.  

Wouk tjenstegjorde i USAs marine som offiser på to forskjellige minesveipere, USS «Zane» og USS «Southard».  

Han ble forfatter på heltid i 1946. Han hadde påbegynt sin andre roman, *Aurora Dawn*, på fritiden som oppstod ombord. Romanen ble utgitt i 1947. Hans tredje roman, *City Boy*, ble en kommersiell skuffelse da den ble utgitt i 1948.

Hans neste roman, *The Caine Mutiny* (1951), som vant Pulitzerprisen for skjønlitteratur i 1952 og ble en bestselger, behandler hans krigserfaringer ombord på minesveipere under andre verdenskrig. *The Caine Mutiny* ble omarbeidet til et Broadwayskuespill, *The Caine Mutiny Court Martial*, og ble filmatisert i 1954 med Humphrey Bogart som Lt. Commander Philip Francis Queeg, kaptein på den fiktiva DMS *Caine*.  

Han giftet seg med Betty Sarah Brown i 1945, og de fikk tre sønner. Hans førstefødte sønn, Abraham Isaac Wouk, døde i en ulykke som barn og Wouk dediserte romanen *War and Remembrance* (1978) til ham.

Hans romaner etter *The Caine Mutiny* er blant andre *Marjorie Morningstar* (1955), *Youngblood Hawke* (1962) og *Don't Stop the Carnival* (1965). Wouks første verk av ikkefiktiv natur *This is My God* ble utgitt i 1959 og er en beskrivelse av ortodoks jødedom.  

I 1970-årene utgav Wouk sine to mest ambisiøse romaner, *The Winds of War* (1971) og *War and Remembrance* (1978). Begge romaner ble filmatiserte som fremgangsrike miniserier. Begge serier ble regisserte av Dan Curtis og i begge spilte Robert Mitchum hovedrollen som Victor «Pug» Henry.

Wouk døde i sitt hjem i Palm Springs i California 17. mai 2019. Han ble 103 år gammel.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Pulp fiction (begrep)

**Pulp Fiction** er konstruert av begrepet for fuktig masse av trestrimler, og betegner masselitteratur distribuert på simpelt papir.

Med ordet «pulp» menes papir av dårlig kvalitet. Ettersom slikt billig papir ble anvendt til trykking av ukeblader, ulike magasiner og hefter, som publiserte simple røverhistorier og kriminalromaner, kom produktene til å bli omtalt som «The Pulp».

Blant de mest fremgangsrike forfatterne innenfor denne sjangeren var Edgar Rice Burroughs (1875-1950), som etter en feilslått militær karriere som vervet soldat, bestemte seg for å prøve seg som populærforfatter. Først kom Burroughs opp med romanene om John Carter, som skildret hans spennende opplevelser på Mars, hvor han ble gift med en utenomjordisk prinsesse og tok bolig på den røde planeten. Romanene ble så godt mottatt at de også ble oversatt til dansk, men det virkelige gjennombruddet for Burroughs skjedde med fortellingene om Tarzan, apenes konge. Både John Carter og Tarzan ble filmatisert, og begge kom også ut som tegneserier. Tegneseriene om Tarzan er blitt selve in-begrepet på *Pulp Fiction*.

## Litteratur
* 
* 

## Se også
*Den gule presse
*Kiosklitteratur
Uruguayanske pass

**Det uruguayanske [[pass]]et** (spansk: *pasaporte uruguayo*) utstedes til statsborgere av Uruguay. Passet kan brukes til utenlandsreiser og fungerer også som bevis på uruguayansk statsborgerskap. Passet er gyldig i ti år og er utformet på samme måte som de fleste av Mercosur-landenes pass.

## Fakta

Uruguays riksvåpen er trykket på framsiden henhold ordene «*República Oriental del Uruguay*» (spansk): «Republikken øst for Uruguay». Ordene «PASS» og «PASAPORTE» er trykket under landets navn. De nye uruguayanske, maskinlesbare passene har et biometri (e-pass) symbol nederst. 

### Indentitetsinformasjon
Et uruguayansk pass inneholder følgende data:

* Bilde av passets eier
* Type (P)
* Landskode (URU)
* Passnummer
* Etternavn
* Fornavn 
* Nasjonalitet 
* Fødselsdato
* Fødselsnummer
* Kjønn 
* Fødselssted 
* Utstedende myndighet 
* Utstedelsesdato 
* Passets eiers signatur 
* Passets gyldighetstid

## Språk
Informasjonssiden er trykket på spansk, portugisisk og engelsk. 

## Referanser
Gedimino prospektas

**Gedimino prospektas** er en hovedgate i Litauens hovedstad Vilnius. Gaten ble i 1989 oppkalt etter storhertug Gediminas. Den går fra Katedralplassen, og forbinder Gamlebyen i Vilnius med bydelen Žvėrynas med broen over Neris.

Langs Gedimino prospektas ligger mange av de viktigste rikspolitiske institusjonene, som parlamentet, regjeringskontorer, forfatningsdomstolen, samt kulturinstitusjoner som nasjonalteateret, musikk- og teaterakademiet, og Litauens nasjonalbibliotek Martynas Mažvydas.

På 1800-tallet het gaten *Šventoljo Jurgio* («St. Georgsgaten»), da byen var under polsk kontroll (1920–1939) het den *Ulica Mickiewicza* (etter Adam Mickiewicz), under den tyske okkupasjonen under andre verdenskrig fikk gaten navnet *Adolf-Hitler-Strasse*. Under den sovjetiske okkupasjonen gaten først – *[[Stalin]]o prospektas* og senere *[[Lenin]]o prospektas*. Dagens navn ble tatt etter at Litauen ble selvstendig.

## Bildegalleri

Fil:Former KGB building in Vilnius (9654551708).jpg|Det tidligere KGB-hovedkvarteret, i dag det såkalte «folkemordmuseet».
Fil:Gediminas Avenue 1, Vilnius, Lithuania - Diliff.jpg|Sett østover, mot katedralen.
Fil:Vilnius, Gedimino pr. buvęs Šv. Georgijaus prospektas 1900.jpg|«St. Georgsgate» i 1900.
Fil:Vilna.jpg|Gaten i 1912.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Louie Vito

**Louis «Louie» Vito** (født 20. mars 1988 i Columbus i Ohio) er en amerikansk snøbrettkjører som konkurrerer i halfpipe. Han representerte landet sitt under Vinter-OL 2010 i Vancouver, der han ble nummer 5. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Sterling-ulykken i Teheran

**Sterling-ulykken i Teheran** inntraff 15. mars 1974 da Sterling Airways med Super Caravelle OY-STK kom i brann på Mehrabad internasjonale lufthavn i Teheran med tap av 15 passasjerer.

Flyet som kom fra Colombo på Sri Lanka hadde mellomlandet i Teheran for drivstoff og var klarert for avgang til Københavns lufthavn med 96 passasjerer og fire manns besetning. Under taxing brøt understellet på høyre side sammen, vingen knakk og flyet kom i brann. Evakuering ble iverksatt, 81 passasjerer og besetningen ble reddet gjennom nødutgangene på venstre side.

15 personer omkom i ulykken, mens 37 personer pådro seg skader under evakueringen.

## Se også
* Sterling-ulykken i Dubai

## Referanser


## Eksterne lenker
* Informasjon om ulykken hos Aviation-safety.net
Fjordelva

**Fjordelva** eller **Fjordselva** kan vise til flere elver i Norge:

*Fjordelva (Loppa) – i Loppa kommune i Finnmark
*Fjordelva (Kvænangen) (Kanaselva) – i Kvænangen kommune i Troms
*Fjordselva (Gulen) (Storelva) – i Gulen kommune i Sogn og Fjordane
*Fjordselva (Høyanger) (Førdeelva) – i Høyanger kommune i Sogn og Fjordane
Østdalsveien (Oslo)

**Østdalsveien** (1, 2A–8) er en vei på Abildsø i bydel Østensjø i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Abildsøveien.

Veien fikk navn etter den tidligere husmannsplassen Østdal (Lambertseterveien 74A) i 1928.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Østvangveien (Oslo)

**Østvangveien** (1A–29, 2A–26) er en vei på Årvoll i bydel Bjerke i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Lofthusveien like ved dennes kryss med Årvollveien.

Veien fikk navn i 1951 etter eiendommen Østvang.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Øvre Ljanskoll vei (Oslo)

**Øvre Ljanskoll vei** (1–35B, 2–34) er en vei på Øvre Ljanskoll i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Kronveien til Storåsveien.

Navnet ble vedtatt i 1947.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Øvre Myrhaugen (Oslo)

**Øvre Myrhaugen** (3–17, 6–14) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Ostadalsveien.

Veien ble tidligere regnet som en del av Myrhaugen og fikk sitt nåværende navn i 1981.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Østre Holmensvingen (Oslo)

**Østre Holmensvingen** (1A–17, 2–22) er en vei på Østre Holmen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Helleveien til Tråkka.

Veien fikk navn i 1952 etter Østre Holmen gård. Den har villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
There’ll Be Some Changes Made

**«There'll Be Some Changes Made»** er en sang skrevet av Benton Overstreet og William Blackstone som ble gitt ut i 1921.

Ann-Margret spilte inn sangen og ga den ut på albumet *[[The Vivacious One]]* i 1962.
Østerlisvingen (Oslo)

**Østerlisvingen** (1–9, 2–8) er en vei på Lambertseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Østerliveien til Gina Krogs vei.

Veien fikk navn i 1955 etter plassen Østli (under Abildsø). Den har blokkbebyggelse (ark. Byarkitektens kontor, fullført 1954–56) i Nylænde borettslag.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Østre vei (Oslo)

**Østre vei** (1–7, 2–6) er en vei på Høyenhall i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Kildals vei til Solbakkeveien. Navnet ble vedtatt i 1917.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Østreheimsveien (Oslo)

**Østreheimsveien** (1–29, 2–50) er en vei på Årvoll i bydel Bjerkei Oslo. Den begynner og slutter i Årvollveien, som den går dels parallelt med idet den krysser Kildeveien og Stølsvegen.

Veien fikk navn i 1932 etter kafeen Østreheim, som ble drevet av det lokale skytterlaget.

Ved krysset mellom Østreheimveien og Årvollveien står minnebautaer over Viggo Hansteen og Rolf Wickstrøm, som ble skutt av tyskerne på skytebanen her i 1941. Minnesmerkene ble utført av Nic Schiøll i 1946. Det er også gjort oldtidsfunn i området.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Make Love to Me

**«Make Love to Me»** er en sang skrevet av Bill Norvas, Alan Copeland, Leon Rappolo, Paul Mares, Ben Pollack, George Brunies, Mel Stitzel og Walter Melrose som ble gitt ut i 1954.

Ann-Margret spilte inn sangen og ga den ut på albumet *[[The Vivacious One]]* i 1962.
Østvollveien (Oslo)

**Østvollveien** (1A–21, 4A–20) er en vei på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. Den går sørover fra Tungebråtveien og ender som blindvei sør for Bakketoppen.

Veien fikk navn i 1927 etter eiendommen Østvoll (i Tungebråtveien 1).

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Øverliveien (Oslo)

**Øverliveien** (1–89B, 2–88) er en vei på Klemetsrud i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Det er en blindvei på nordsiden fra Enebakkveien.

Navnet ble vedtatt i 1978 etter eiendommen Øverli, øverst i veien. Den var opprinnelig en husmannsplass kalt Gjerdsrudlia, men ble ombygget til villa og fikk nytt navn i 1890-årene.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Please Don’t Talk About Me When I’m Gone

**«Please Don't Talk About Me When I'm Gone»** er en sang skrevet av Sam H. Stept og Sidney Clare som ble gitt ut i 1930.

Ann-Margret spilte inn sangen og ga den ut på albumet *[[The Vivacious One]]* i 1962.

## Eksterne lenker

*
Øvre Lunden (Oslo)

**Øvre Lunden** (1–15, 2–10) er en vei på Linderudi bydel Bjerke i Oslo. Den går som blindvei sør- og østover fra nær enden av Økernveien.

Den har navn etter Lunden kloster (i nr. 3–5).

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Østerliveien (Oslo)

**Østerliveien** (1–57B, 2–66B) er en vei på Brattlikollen og Lambertseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Sandstuveien til Lambertseterveien.

Navnet ble vedtatt i 1926.

I nr. 9A er Berg (gnr./bnr. 160/18), et småbruk som ble utskilt fra Abildsø i 1906. Lambertseter alders- og sykehjem er i nr. 42. I nr. 56 er en boligblokk som ble oppført i 1950–51 og går for å være landets første drabantbyblokk.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Våghalsen (Oslo)

**Våghalsen** (1–9, 2–14) er en vei på Ila i bydel Sagene i Oslo. Den går fra Maridalsveien til Sagveien.

Veien fikk navn i 1983 etter en eldre, men bortregulert gate som lå på omtrent samme sted. Denne igjen hadde navn etter fossen Våghalsen i Akerselva (nedenfor Beierbrua).

I nr. 2–12 er det trehusbebyggelse, for det meste vertikaldelte tomannsboliger, oppført i 1983–85, men tilpasset områdets gamle trehusbebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Væringkleiva (Oslo)

**Væringkleiva** (1–3, 2–6) er en vei i bydel Gamle Oslo. Den går ned Ekebergskrenten mot Kværner, fra Ryenbergveien til Konows gate.

Veien fikk navn i 1914 etter væringene.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommune – Bydelsoversikt
Von Øtkens vei (Oslo)

**Von Øtkens vei** (1–5B, 2–14) er en vei på Ljan i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Gladvollveien til Ljansbakken.

Veien fikk navn i 1917 etter generalmajor Johan Wilhelm von Øtken (1668–1733), som en periode var sjef for Nordenfjeldske Dragonregiment, og som eide Nedre Ljan i 1712–22.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Volvat terrasse (Oslo)

**Volvat terrasse** (1–21, 2–20) er en vei på Volvat i bydel Ullern i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Sørkedalsveien like øst for Vestre gravlund.

Navnet ble vedtatt i 1939. I nr. 10 er våningshuset på Store Frøen..

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Festningens gymnastikksal

**Festningens gymnastikksal** er en bygning i det ytre festningsområde av Akershus festning, Oslo. Bygningen ble oppført i 1861 av arkitektene A.F.W. von Hanno og H.E. Schirmer. Den fikk et tilbygg i 1891 og ble ombygget i 1954 til 1955. Bygningen er i det vesentlige fredet. 

## Møte- og konsertlokale
Gymnastikksalen ble på 1800-tallet også brukt som møte- og konsertlokale. C.J. Hambro forteller i en tale i Universitetets Aula i 1938, om et stort folkemøte i 1863 i og utenfor gymnastikksalen. Møtet vedtok en støtteresolusjon for Polen i landets kamp for løsrivelse fra Russland. Resolusjonen som ifølge Hambro «ble vedtatt med den mest bestemte tilslutning», lød slik: 

Under en konsert søndag den 3. november 1889 ble det holdt konsert i Festningens gymnastikksal til støtte for de streikende fyrstikkarbeiderne. Gymnastikksalen var stilt gratis til disposisjon av Akershus' kommandant. Under konserten opptrådte Agathe Backer Grøndahl, Gina Oselio og ekteparet Mally og Thorvald Lammers. Etter denne konserten ble 1000 kroner overlevert til streikekomiteen.  

Festningens gymnastikksal ble på 1880-tallet relativt ofte brukt som konsertlokale, blant annet av Musikforeningen og Cæciliaforeningen. 

## Referanser
M6

**M6** eller **M-6** kan vise til:

*BMW M6, en sportsbil basert på BMW 6-serien
*M6 (Berlins sporvei), en sporveilinje i Berlin
*M6 (Ungarn), en motorvei i Ungarn
*M6 Linebacker,  et amerikansk selvdrevet luftvernsystem
*Ingram M6, en amerikansk maskinpistol som ble produsert fra 1949 til 1952 
*M-6, kallenavn på M-621, en lastebil med flatkasse som var i bruk i det norske Forsvaret fra 1960-tallet til den ble utrangert på 1990-tallet
*M6, skruer og muttere med metriske gjenger i dimensjonen 6 mm, se Gjenge#Standarder
*M6, en metrolinje under bygging i Istanbul, se Istanbuls metro#M6
*M6, IATA-flyselskapskode for det amerikanske flyselskapet Amerijet International
*, en fransk tv-kanal
Abha

**Abha**  (arabisk: ‏أبها‎) er en by i det sørvestlige Saudi-Arabia. Byen er hovedstad i landets Asir-provins.  hadde  innbyggere per .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Euonymus verrucosus

***Euonymus verrucosus*** er en løvfellende busk i spolebuskfamilien. 

Den blir opptil tre meter høy. Kvistene og stammen er grågrønne til gråbrune og tett dekket av vorter. Bladene er ovalt elliptiske eller avlangt elliptiske med bølgende rand. Blomstene er firetallige. Arten vokser i åpen skog og skogsteppe fra Østerrike og Tsjekkia i nordvest sørover til Hellas, Tyrkia og Transkaukasia og østover til Kina, Korea og Japan.

## Galleri

Euonymus verrucosus20090519 51.jpg|Kvist med vorter
Euonymus verrucosus20100627 226.jpg|Grein
Euonymus verrucosa 2.jpg|Bladverk og blomster
Euonymus verrucosus 20080907b.jpg|Frukt
Euonymus verrucosus 7131.jpg|Vekstform om høsten


## Kilder
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Serieanalyse

**Serieanalyse** er et sett av prosedyrer innen kjemiske analyser. De blir inndelt i kvalitativ analyse og kvantitativ analyse. I en kvalitativ analyse blir det undersøkt hvilke stoff som er tilstede, mens i en kvantitativ analyse blir det undersøkt om hvor mye en har av dette stoffet. En serieanalyse kan enten være kvalitativ eller kvantitativ. Hovedprinsippet går ut på at analysen skal skje ut i fra en prosedyre. Denne prosedyren bygger rundt ett spesifikt system, og ikke rundt flere systemer. Eksempler på dette kan være forskjellige titreringer.
Vinter-X Games Aspen 2013

**[[Vinter-X Games]] Aspen 2013** ble arrangert i Aspen i Colorado i USA fra 24. januar til 27. januar 2013.

## Resultater
### Ski
#### Menn

#### Kvinner

### Snøbrett
#### Menn

#### Kvinner

### Snøscooter

## Medaljeoversikt

## Se også
*Vinter-X-Games Aspen 2014

## Eksterne lenker
* 
* Program 
* Resultater
Gymnosporia senegalensis

***Gymnosporia senegalensis*** er en busk i spolebuskfamilien. Arten er mer kjent som *Maytenus senegalensis*. Den blir opptil to meter høy og har torner og læraktige blad. Blomstene er femtallige, grønnhvite og fire–seks millimeter brede.

Underarten *G. senegalensis* subsp. *senegalensis* er utbredt i halvtørre områder i Afrika sør for Sahara fra Senegal til Sør-Afrika. Underarten finnes også på Madagaskar, sørlige deler av Den arabiske halvøy og i Iran, Afghanistan, Pakistan, India og Bangladesh.

Underarten *G. senegalensis* subsp. *europaea* er utbredt i Nord-Afrika og Sør-Spania. I Spania finnes den ved kysten i provinsene Málaga, Granada, Almería og Murcia. Her vokser den i krattvegetasjon sammen med blant annet *[[Rhamnus lycioides]]*, dvergpalme og av og til balearbuksbom.

## Kilder
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker

*
Kvantitativ analyse (kjemi)

**Kvantitative analyser** brukes i kjemien til å analysere hvor mye som er til stede av et stoff i en løsning. Eksempler på dette kan være titreringer som redokstitrering, syre-basetitrering, fellingstitrering og komplekstitrering
Torgny Segerstedts vei (Oslo)

**Torgny Segerstedts vei** er en del av Ring 3 i Oslo. Navnet betegner stykket fra Holmenveien i vest til Sognsveien i øst. Det vil si nedenfor Rikshospitalet, Gaustad sykehus og Blindern videregående skole (tidligere Sogn videregående skole) og ovenfor Forskningsparken og Sogn hagekoloni. Den vestre fortsettelsen heter Viggo Hansteens vei og den østre Kaj Munks vei.

Veien fikk navn i 1945 etter Torgny Segerstedt, som gjorde en stor innsats for Norge under den andre verdenskrig.

Eneste veinummer i bruk er 11 (McDonald's).

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Willy Valentinsen

**Willy Vallentinsen** (født 11. februar 1926 i Bergen, død 5. desember 1944 samme sted) var en norsk mekanikerlærling og motstandsmann under andre verdenskrig. Han var bosatt på Laksevåg.

Han ble skutt på Nøstetorget under en razzia i Bergen 5. desember 1944.

Willy Valentinsens vei i Bergen er oppkalt etter ham.

## Referanser
Andreas S. Oksvold

**Andreas Sakariassen Oksvold** (født 22. mars 1862 på Sparbu i Nord-Trøndelag, død 2. september 1914 i Steinkjer) var en norsk lærer, kjøpmann og politiker (V).

## Familie og yrkesliv
Han ble født på husmannsplassen Høgsveet under gården Oksvoll på Sparbu som sønn av Sakarias Johannessen Oksvold og Marta Larsdatter Haugdal. Han mistet faren som toåring, og moren ble gift på nytt med enkemannen Jørgen Oksvold, og ryddet plassen Jørnplassen. Andreas S. Oksvold giftet seg med Mette Gurine Nilsdatter Trøite fra Hegra, som han fikk fire barn med. Oksvolds svoger var ordfører og stortingsmann Johan Peter Trøite.

Etter eksamen ved Klæbu seminar i 1882 var han huslærer på Lund i Egge og lærer i Hegra og Egge de neste to årene. Deretter var han handelsbetjent hos kjøpmann Berg i Vallersund på Fosen. Oksvold ble handelsbetjent hos kjøpmann Carl Vodahl i Steinkjer i 1887, ekspeditør for Indtrøndelagens Dampbåtsamlag i 1889 og bestyrer ved Aktie Handelsforeningen Bien i 1891. I 1895 gikk Oksvold sammen med Robert Hermannsen om å etablere firmaet Hermannsen & Oksvold, som drev handel med «kolonialvarer, jernvarer, fargehandel, glass og steintøy samt kortevarer.» Etter bybrannen i 1900 drev Oksvold handel i eget navn frem til 1906. I 1906 overtok han som kasserer i Stod og Stenkjær Sparebank etter Ole Andreas Sæther.

## Politisk arbeid
Oksvold var medlem av Steinkjer bystyre fra 1896, medlem av formannskapet i flere perioder og ordfører 1902–1903. Han var valgmann, og var vararepresentant til Stortinget fra Nordre Trondhjems amt (Nord-Trøndelag) 1901–1906. Oksvold møtte på Stortinget for Hans Konrad Foosnæs fra april 1904 og ut året, senere fast for statsråd Harald Bothner 1905–1906. Oksvold var medlem av Stortingets landbrukskomité i 1904 og Stortingets konstitusjonskomité 1905–1906.

Oksvold kom i kontakt med avholdsbevegelsen som huslærer på Lund, og ble medlem av godtemplarlosjen Ølver i Steinkjer. Da han kom tilbake til byen som handelsbetjent i 1887, gikk han inn i Stenkjær og omegns totalavholdsforening, som var tilknyttet DNT, og satt periodevis som formann. Han var formann i Inntrøndelagen fylke av DNT 1891–1894, 1896–1898, 1899–1901 og 1909–1912. Fylkesorganisasjonen hadde over 2&nbsp;800 medlemmer ved etableringen i 1891.

## Død
Han døde av tuberkulose i 1914, 52 år gammel, og ble begravet fra Steinkjer kirke.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ferner Jacobsen

**Ferner Jacobsen AS** er en familieeid bedrift for eksklusive klær  med tre butikker, én i Oslo på Karl Johans gate, én i Fredrikstad og én på Fornebu. 

## Historie
Ferner Jacobsen AS ble etablert i 1926 av Ferner Jacobsen (født 20. juni 1885, død 7. juli 1964), som åpnet butikk i Hollendergården i Stortingsgata 14 i Oslo. Jacobsen hadde siden 1916 drevet City Magasin i Kirkegata 30, senere Rosenkrantz' gate 20, men solgte denne butikken i 1932.

Da Jacobsen døde i 1964, ble driften overtatt av sønnene Johan Martin Ferner (født 22. juli 1927, død 24. januar 2015) og Finn Ferner (født 10. mars 1920, død 11. mars 2001). I dag er Johan Martin Ferners sønn Carl-Christian Ferner største eier, mens Øyvind Hjelkrem-Haug er daglig leder. 

Bedriften hadde 55 ansatte i 2012. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Karihaugveien (Oslo)

**Karihaugveien** (89, 22–102) er en vei på Furuset og Karihaugen (i bydelene Stovner og Alna) i Oslo. Den går fra Jerikoveien til kommunegrensen til Lørenskog, der den skifter navn til Solheimveien (fylkesvei 352). Veien går i hovedsak parallelt med E6, men krysser over og under denne et par ganger.

Navnet ble vedtatt i 1979. Tidligere var veien regnet som en del av Strømsveien.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Tore Sanderud

**Tore Sanderud** (1919&ndash;2007) var en norsk embetsmann, som blant annet var rådmann i Hamar før han fikk stillingen som direktør for Norsk Tipping i 1977. 

Han ble cand.jur. i 1943 og jobbet deretter i Finansdepartementet før han i 1953 ble kontorsjef i Hamar kommune. Han ble rådmann i 1963, hvor han tok over etter Sigurd Pedersen.

## Referanser
Ole Greger Lillevik

**Ole Greger Lillevik** (født 1966) er forfatter og dosent ved Norges arktiske universitet UiT Narvik. Han har bakgrunn som psykiatrisk sykepleier, og har arbeidet med forskning og undervisning siden 2001. I 2009 ble han tilsatt ved Regionalt ressurssenter om vold og traumatisk stress ved Universitetssykehuset i Nord-Norge (RVTS Nord).

Hans forskning har i stor grad vært rettet mot miljøterapeutisk arbeid og trusler og vold i klientarbeid. Han har vært medforfatter av flere artikler og bøker innen sitt fagområde. 

I 2014 fikk han formidlingsprisen som deles ut av Norges arktiske universitet UiT Narvik (daværende Høgskolen i Narvik). Han delte prisen med førstelektor Wivi-Ann Tingvoll ved Avdeling for helse og samfunn.

## Bibliografi
;Bøker av Ole Greger Lillevik sammen med Lisa Øien
* 
* 
* 
**Andre bøker**

* *Vold mot barn.* Kate Mevik, Ole Greger Lillevik, Oddbjørg Edvartsen (red). Gyldendal akademisk. 2016. ISBN 978-82-05-49320-9
**Vold i nære relasjoner*. Ole Greger Lillevik, Jens Severin Salamonsen, Inge Nordhaug (red.). Gyldendal. 2019. ISBN 978-82-05-51242-9
*Miljøterapi i barnevernsinstitusjoner. Ole Greger Lillevik, Berit Landmark, Øystein Stokvold. (red). Fagbokforlaget. 

;Vitenskapelige artikler av Ole Greger Lillevik sammen med Lisa Øien
* . 
*  
*  
*  

## Referanser


 
 
 



## Eksterne lenker
* 
*
Monrad Mjelde

**Monrad Mjelde** (født 7. mars 1902 i Bergen, død 1. februar 1945 i Breslau) var en norsk kommuneingeniør og motstandsmann.

Mjelde arbeidet illegalt under krigen, og hjalp blant annet flyktninger til England. Han ble arrestert 7. november 1941 og satt i Bergen kretsfengsel til han 24. november ble overført til Ulven fangeleir. Derfra ble han sendt til Tyskland og tyske fangeleire, via Kiel til Rendsburg, deretter Sonnenburg og til slutt Breslau. Han døde i fangenskap det siste krigsåret, 1. februar 1945.

Monrad Mjeldes vei i Bergen er oppkalt etter ham.

## Referanser
David Vikøren

**David Vikøren** (født 26. september 1926 i Haugesund, død 28. mars 2022 i Oslo) var administrerende direktør i Norges Rederforbund fra 1977 til 1992.

Han var cand.oecon. fra Universitetet i Oslo (1951) og arbeidet deretter i et år i Statistisk sentralbyrå før han ble knyttet til Norges Rederiforbund i 1952. Han var assisterende direktør fra 1964 og var administrerende direktør i Rederiforbundet fra 1977 til 1991. Han hadde en rekke offentlige verv og styreverv i norske og internasjonale bedrifter. og var også rådgiver ved norske delegasjoner til OECD og UNCTAD.

Han hadde også en rekke sentrale verv i norsk kulturliv som styreleder i Oslo Filharmonien, i Venneforeningen til Det Norske Kammerorkester og styremedlem i Dronning Sonjas Internasjonale Musikkonkurranse.

Hans far, Olav Vikøren (1884–1964), var folkehøgskolerektor og forfatter og var blant annet rektor på Nordhordland folkehøgskole. I 1928 flyttet familien til Gjøvik hvor han ble rektor på Viken folkehøgskole.

## Verv
* Styreleder for Filharmonisk Selskaps Orkester og Hardanger Musikkfest
* Styremedlem i Fridtjof Nansens Institutt og Sjøfartsmuseet
 
## Heder
* Kommandør av Finlands løves orden
* Ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden (1986)

## Referanser


## Eksterne lenker
* David Vikøren - Store norske leksikon
* NSD Forvaltningsdatabasen - David Vikøren
Kantarellen terrasse (Oslo)

**Kantarellen terrasse** (1–47 fortløpende) er en vei og et boligfelt på Mortensrud i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei (eller et nett av gangveier) på sørsiden av Mortensrudveien, som nesten omringer området.

Navnet ble vedtatt i 1990, og bebyggelsen i dette boligfeltet – tolv lavblokker der det også finnes barnehage (ark. Alex Christiansen) – ble oppført i 1991.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
*Kantarellen borettslag
Karl Andersens vei (Oslo)

**Karl Andersens vei** (1A–175, 2–98) er en vei på Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går fra Karihaugveien til Vardeheimveien.

Veien fikk navn i 1968 etter landhandler Karl Andersen (1888–1965), som hadde kallenavnet «kongen av Høybråten».

Veien har rekkehusbebyggelse (ark. Helge Thams og Per Gaare) oppført 1969–70 i OBOS-borettslaget Øvre Høybråten.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Karl Flods vei (Oslo)

**Karl Flods vei** (1A–41, 2B–28) er en vei på Kalbakken i bydel Grorud i Oslo. Den går fra Kalbakkveien til Flaengrenda.

Den har tidligere gått under navnene Ammerudveien og Ammerudbakken og fikk sitt nåværende navn i 1965 etter Karl Agathon Flod (1891–1964), som var herredsgartner i Aker og bygarter i Oslo.

Veien har tomannsboliger oppført 1948–49 for Ammerud borettslag, i dag i Møllerstua borettslag.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* [
Lillebakken (Oslo)

**Lillebakken** (1–5, 2A–6G) er en vei på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. Den går fra Solveien til Florabakken. Navnet ble vedtatt i 1917.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Arne Abrahamsen

**Arne Oskar Abrahamsen** (født 20. juli 1924 i Ålesund, død 2. juni 1945 i Meiningen) var en norsk postaspirant og motstandsmann.

Under andre verdenskrig var han bosatt på Laksevåg i Bergen, og ble liksom sin far Magne Abrahamsen og broren, Martin Teodor Abrahamsen, involvert i motstandsarbeidet. Han hadde flere oppdrag for den såkalte Stein-organisasjonen. Høsten 1941 hadde han planlagt en englandsfart, men lykkes ikke.

Han ble arrestert 21. januar 1942 og fengslet i Bergen. 26. februar ble han overført til Møllergata 19 i Oslo og 10. mars til Botsfengslet. På vårparten året etter ble han sendt videre til Tyskland. 
I *Sondergericht [[Kiel]]*  ble han i oktober 1943 dømt til ti års fengsel. Broren fikk fem år. Faren ble dømt til døden og skutt.

Selv havnet Arne Abrahamsen i tyske fangeleire, til slutt i Bautzen. Der var han blant fangene som ble befridd av amerikanske styrker 2. april 1945. For ham kom befrielsen likevel for sent. Han døde av gallopperende tuberkulose på sykehus i Meiningen to måneder etter befrielsen.

Han er gravlagt på Solheim gravplass i Bergen. Han har fått en av byens gater oppkalt eller seg, Arne Abrahamsens vei nedenfor Melkeplassen.

## Referanser
Lyseskrenten (Oslo)

**Lyseskrenten** (1–27, 2–58B) er en vei på Øraker i bydel Ullern i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Lysehagan. Navnet ble vedtatt i 1954.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Lyseveien (Oslo)

**Lyseveien** (3–5C; ingen partallsadresser) er en vei i Ullernåsen i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Hoffsjef Løvenskiolds vei til Vækerøveien. Navnet ble vedtatt i 1935.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Kaptein Oppegaards vei (Oslo)

**Kaptein Oppegaards vei** (1A–47, 2A–46) er en vei på Munkerud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Postdamveien til Bakkerudveien.

Veien fikk navn i 1926 etter skipsfører Christian Oppegaard, som eide Munkerud gård fra 1852 til sin død ca. 1880.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Karistuveien (Oslo)

**Karistuveien** (1A–3B, 2) er en vei på Nordseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Lindbäckveien til Nordseter terrasse.

Veien fikk navn i 1952 etter Karistua, sommerhuset til handelsreisende Anders Osnes fra 1920-årene.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Lysehagan (Oslo)

**Lysehagan** (1A–75, 2–50) er en vei på Bjørnsletta i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Vækerøveien til Bærumsveien.

Veien fikk navn i 1951 etter Emil Lyse, fra gården Lyse i Sørkedalen. Han har også gitt navn til Lysejordet, et område han i sin tid forpaktet.

I veien er flere OBOS-blokker. Nr. 50 (ark. Arkitektene AS) ble oppført i 1989 og er beregnet på personer over 50 år. I nr. 63–75 er tre blokker (ark. Sverre Narve Ludvigsen) fullført i 1961–62 og tilsluttet Lysehagan borettslag.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Norangsdalen

**Norangsdalen** er en dal i Ørsta og Stranda kommuner i Møre og Romsdal. 

Dalen er svært trang, med bare et par hundre meter mellom dalsidene på det smaleste. Gjennom dalen renner Norangselva, som munner ut innerst i Norangsfjorden ved bygda Øye. 

I dalbunnen ligger en rekke små vatn. Blant dem er Lygnstøylvatnet, som ble dannet den 26. mai 1908 da et stort steinras fra fjellet Keipen demmet opp elva og la ei seter under vann. Dalen har i 2022 to sætrer, Urasætra og Stavbergsætra.

Dalen har stor turisttrafikk. Villa Norangdal ble bygget i 1885, Union Hotel i 1891.

## Transport
Fylkesvei 655 går gjennom dalen. Svedebrua er bygd av steinheller bygd med seks løp omkring 1836, og fortsatt i bruk i 2022. I 1846 fikk dalen en kjøre- og rideveg.  I 1893 til 1896 bygde man bredere kjøreveg som for det meste fulgte den gamle.  De gamle steinbruene er ikke lenger del av hovedvegen.

## Galleri

Steinen_GangeRolv.jpg|Steinen GangeRolv i Norangsdalen sett fra fylkesveien
Ndal_gml_veg.jpg|Gamlevegen i Norangsdalen (gjennom Lygnstølsvatnet)
Norangsdalen_001.jpg|Uravatnet i Norangsdalen
Norangsdalen_002.jpg|Norangsdalen
Norangselva.jpg|Norangselva
Norangsdalen_Uraseatra_1.jpg|Urasætra i Norangsdalen
Stavbergs%C3%A6tra.jpg|Stavbergsætra i Norangsdalen
Stavbergvatnet_Ndal.jpg|Stavbergvatnet i Norangsdalen
Norangsdalen 004.jpg|Fjell i Norangsdalen
Norangsdalen_005.jpg|Info. skilt om Stavbergsætra i Norangsdalen
Geilskredbrua.jpg|Geilskredbrua
Bru_Lunheim_Norangsdalen_01.jpg|Gammel steinbro ved Lunheim
Bru_Lunheim_Norangsdalen_02.jpg|Gammel steinbro ved Lunheim
Norangsdalen_Infoskilt_2.jpg|Uravatnet i Norangsdalen bakom skiltet
Norangsdalen_006.jpg|Norangsdalen, fylkesvei 655
Norangsdalen_Snow_from_last_year.jpg|Snø fra siste år i Norangsdalen
Norangsdalen 02.jpg|Norangsdalen
Skredet af mai 1908 i norangsdalen, Søndmør - no-nb digifoto 20160330 00116 bldsa NGU0288 (cropped).jpg|Vei gjennom raset som gikk i 1908


## Referanser