open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sjampo

:*For ishockeyspilleren, se [[Espen Knutsen|Espen «Shampo» Knutsen]]* 

**Sjampo**, er et kosmetikkprodukt som brukes for å rense hodehår og hodebunn for uønsket fett (talg), smuss, olje, hudpartikler, flass og partikler fra luften som over tid bygger seg opp i hår og i hodebunn. Sjampo er ofte tilsatt parfyme. Sammen med vann danner sjampo et skum som fjerner urenhetene. Samtidig er det viktig at en sjampo ikke fjerner for mye av det naturlige talget (sebum) som er en forutsetning for normal hårvekst. 

Sjampo er mest alminnelig i væskeform med varierende viskositet, men finnes også i fast form, som gel, pasta eller krem og som tørrsjampo.

Navnet kommer opprinnelig fra hindi hvorfra det senere er blitt opptatt i engelsk der navnet skrives *shampoo*. Opprinnelig betydning betyr å gni eller massere.

Ingrediensene i sjampo kan være så mange, de store kosmetikkselskapene opererer med ulike kjemiske sammensetninger og virkestoffer. Felles for alle sjampoer er at de skal bidra til å tilføre håret en følelse av friskhet og renhet. De ulike oppskriftene retter seg mot forskjellige hårtyper. Sjampoprodusentene bruker årlig store summer på å markedsføre sjampoproduktene sine for å fortelle forbrukerne hvilke egenskaper deres seneste sjampoforskning kan tilføre håret.

Anvendelse: Sjampoen brukes helst i vått hår. Etter en kort massasje skylles produktet ut med vann. Produsentene fraråder oftest å få middelet i øyet da dette kan fremkalle en ganske ubehagelig svie.

## Eksterne lenker
*
Stevning

En **stevning** er et dokument som inngis til en domstol for å starte en rettssak.  Ordet *vitnestevning* brukes om en formell innkalling til en person om å vitne for en domstol.

I lovgivningen er det stilt bestemte krav til hva en stevning må inneholde for at en domstol skal kunne behandle den.   Det er blant annet krav om klar betegnelse av partene og av hva den som starter saken (saksøker) vil ha dom for. Domstolens personell kan hjelpe den som selv vil sette opp en stevning. De fleste saksøkere bruker imidlertid en advokat til å bistå seg med stevning og søksmål.

En stevning som inngis til domstolen, og som ikke oppfyller lovens krav, vil bli avvist av domstolen hvis feilen ikke rettes innen en fastsatt frist.

En stevning starter normalt en sivil sak for en tingrett eller for en voldgiftsrett. Men også privat straffesak anlegges ved stevning.

En stevning må følges opp av motparten (saksøkte) med et tilsvar innen den fristen som retten fastsetter, for å unngå at det blir avsagt en uteblivelsesdom i favør av saksøker.

## Muntlig stevning
En stevning kan anlegges muntlig i retten.
 Dette kan ikke skje via telefon men må skje ved fysisk oppmøte i retten.  Både saksøker og den av rettens medarbeidere som har satt opp stevningen skal skrive under på stevningen.

## Referanser


## Litteratur
*
*Ot.prp.nr. 51 (2004-2005). Regjeringen. Se merknad til § 9-2, s. 392.
*NOU 2001:32 kap. 9. Regjeringen s. 745-748.

## Eksterne lenker
* Store norske leksikon om stevning.
* Skjema for stevning til tingretten hvis saken ikke har vært behandlet i forliksrådet.
* Skjema for stevning hvis saken har vært behandlet i forliksrådet.
Prosessrett

**Prosessrett** er de rettsregler som gjelder for domstolsprosesser. *Prosess* er i juridisk forstand en betegnelse for det rettsområdet som gir regler om føring av saker ved en domstol eller annet tvisteløsningsorgan. Man skiller mellom straffeprosess, som er regler som blir anvendt i straffesaker, og sivilprosess, som brukes i sivile tvister.

## Kilder

**Knophs innføring i Norges rett*, kapittel om *rettshåndhevelsen*

## Se også
* Norsk prosessrett
Norbert Reithofer

**Norbert Reithofer** (født 28. mai 1956) er en tysk bedriftsleder, og har siden siden 1. september 2006 vært konsernsjef for BMW Group.

Reithofer har arbeidet hos BMW siden 1987, hvor han blant annet har vært teknisk direktør på BMWs fabrikk i Sør-Afrika og sjef for BMW Manufacturing Corporation i USA. Fra 2000 hadde Reithofer ansvaret for produksjonen og etterfulgt i 2006 Helmut Panke som konsernsjef.

Reithofer ble i 2010 utnevnt til medlem av Den bayerske fortjenstorden.

## Referanser
Moderne femkamp under Sommer-OL 1960

**Moderne femkamp under Sommer-OL 1960** ble arrangert fra 26. til 31. august 1960.

60 utøvere fra 23 nasjoner deltok i moderne femkamp, som i Sommer-OL 1960 i Roma besto av en individuell øvelse samt en lagkonkurranse.

## Medaljefordeling

## Resultater
### Individuelt
*60 deltagere, hvor 58 fullførte, fra 23 nasjoner. 

### Lag
*Poengene til hver nasjons tre beste utøvere i den individuelle øvelsen ble justert og lagt sammen.

## Eksterne lenker
* Modern Pentathlon at the 1960 Summer Olympics hos olympedia.org
* Resultater og profilside  hos sports-reference.com
Prise

**Prise** (av fransk *prendre*, «å ta») er et skip eller en last kapret fra en fiendtlig makt. En prise kunne selges ved en såkalt «prisedomstol», som fastsatte verdi på skip og last. Private spekulanter kjøpte ofte opp prisefartøyer, solgte lasten med fortjeneste, og eventuelt også skipet. Skipet kunne også bli satt inn i kjøpers egen flåte, som handelsfartøy eller som et kaperfartøy. 

31 kaprede skip skal ha kommet til Bergen bare i 1796, og de fleste ble kjøpt av bergenske kjøpmenn til ren spottpris. Avgiften på fartøyer kjøpt i utlandet beløp seg til 10 riksdaler pr kml, forhøyet i 1803 og igjen i 1806 med ialt 2,5 riksdaler pr kml. Denne avgiften skulle gå til et fond for «statens forsvar og sikkerhet».Magistratens arkiv, 22. august 1808, Bergen byarkiv, gjengitt i Tore L. Nilsen: «Treskipsbygging i bergensområdet 1776-1814», ''Sjøfartshistorisk årbok'' 1983 (s. 29), Nasjonalbiblioteket Men avgiften fikk neppe stor virkning, for «kommerskollegiet» omtalte etter at den ble påbudt, «*et betydelig Antal fremmede Skibe indført i Landet...*» Men selv med importavgiften i tillegg var priseskip det rimeligste skipskjøpere kunne skaffe seg. I 1799 kom da en kongelig resolusjon som forbød utenlandske kapere å sende priser til Norge eller selge dem der.

Kjøpesummen ble fordelt etter bestemte regler blant mannskapet på kaperbåten, eller eventuelt marinefartøyet som hadde erobret prisen. Normalt gikk også en viss andel av pengene til staten, dersom prisen var et resultat av kaperfart. Offiserer fikk størstedelen av prisepengene, som så ble fordelt nedover på mannskapet etter rang. 

En sjøoffiser på et krigsskip kunne kreve prisepenger for erobrede fartøyer, både krigsskip og handelsfartøyer med sin last av skyts eller verdisaker.
	
## Priser i nyere tid
Etter at kaperfart ble forbudt rundt 1850, sank antallet priser drastisk. Nå kunne ikke lenger sjørøveri mot enkelte lands fartøyer legaliseres, og det var opp til marinestyrkene i hvert enkelt land å ta eventuelle priser. Under første verdenskrig tok tyske ubåter priser, i form av handelsfartøyer, men det var helst når de var såpass nær land at ubåten og handelsfartøyet sammen kunne nå havnen. Utfordringen ved å føre en prise til havn er gjerne mannskapsmangel – en ubåt har svært begrenset med mannskap og det kan være vanskelig å avse så mange som er nødvendig for å holde kontroll og føre en erobret prise tilbake til land. 

I norsk rett reguleres prisetaking av *lov um prisereglar og prisedomstolar* av 1947. En god (lovlig) prise skal prisedomstolen tildømme staten. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jan Inge Sørbø

**Jan Inge Sørbø** (født 16. september 1954 på Bru i Rennesøy kommune, Rogaland) er en norsk litteraturviter, forfatter og journalist. Han er  professor ved Institutt for sosialfag ved Høgskolen i Volda og har dessuten vært professor ved Nordisk institutt ved Universitetet i Bergen og ved NLA Høgskolen. 

Sørbø er utdanna ved Universitetet i Bergen, der han tok hovedfag i litteraturvitenskap i 1982. I 1998 avla han doktorgraden på Arnold Eidslott og Theodor W. Adorno. Han underviser i norsk ved Høgskolen i Volda og er ellers aktiv som kulturjournalist. 

Sørbø debuterte skjønnlitterært i 1986 med diktsamlinga *Lågt skydekke*, og har gitt ut fire diktsamlinger og romanen *Til Elise*, foruten de biografiske romanene *Alexander* om Alexander Kielland og *Symfoni No. 3, opus 41* om Fartein Valen. Han har skrevet biografien til filosofen Hans Skjervheim og lyrikeren Olav Aukrust, og analyser av forfatterskapene til Arnold Eidslott, Alfred Hauge, Ronald Fangen og Alexander Kielland. Sørbø har også interessert seg for fenomener som vekkelseskristendom og New Age og har skrevet bøker om nyreligiøsitet. 

I 2020 ble han utnevnt som medlem av regjeringens ytringsfrihetskommisjon.
 
## Bibliografi
; Romaner 
* *Alexander*, 1991.
* *Til Elise*, 1998.
* *Symfoni No. 3, opus 41*, 2006

; Dikt 
* *Lågt skydekke*, 1986.
* *Babettes gjester*, 1988.
* *Blåmalar og litt lakkerar*, 1993.
* *Den sjette timen*, 1997.

; Faglitteratur 
* *Blomsterbarn i kyrkja*, 1985.
* *Svar til ein sjaman. New Age, overmennesket – og ei kyrkje på flukt*, 1988.
* *Offentleg samtale. Presse-etiske grunnspørsmål*, 1991.
* *Kva er god kommunaljournalistikk?* 1993.
* *Essay om teologi og litteratur*, 1994.
* *"Høstet på himlens skråninger". Sju essay om Arnold Eidslott*, 1996.
* *"Over dype svelg". Eit essay om Ronald Fangens aktualitet*, 1999.
* *Angen av bork og ein brennande einerbusk. Om Alfred Hauges forfattarskap*, 2001.
* *Hans Skjervheim. Ein intellektuell biografi*, 2002.
* *Frå gamle fjell til magma. Linjer i nynorsk lyrikk*, 2004.
* *Kielland som melodramatikar*, 2005.
* *Ørneflukt og ormegard. Ein biografi om Olav Aukrust*, 2009
* *Lyset frå fars ansikt. Refleksjonar ved livets slutt*, 2010
* *Til trøyst. Å gje språk til psykiske kriser, 2013*
* *Arne Garborg. Frå bleike myr til alveland*, 2015

## Referanser


## Eksterne lenker

* Jan Inge Sørbø - Store norske leksikon
Redutt

**Redutt** er en betegnelse på en mindre lukket skanse med fremspringende vinkler eller firkantet skanse med skytestillinger på alle sider. En redutt fungerer som regel som en framskutt stilling i forbindelse med en hovedfestning. En redutt kan forveksles med en feltskanse siden de kunne være midlertidig anlagt som feltbefestninger både for slag, beleiring og som forsvar eller forstyrrende element. De var utenverk i prinsipp, men de var av og til hastig oppbygget og ment for en rekke roller som bunkeren i moderne tid.
Bærefrekvens

**Bærefrekvens** er en betegnelse for den nominelle frekvensen av en bærebølge. Frekvensen kan endres som følge av modulasjon, men midles den over et tidsrom som er betydelig lengre enn inversen av båndbredden, så vil den være tilsynelatende konstant. Ved noen modulasjonsformer vil ikke bærefrekvensen være en enkelt frekvens, men et frekvensbånd. I disse tilfellene blir gjerne sentrum av frekvensbåndet omtalt som bærefrekvensen.
Skansekurv

En **skansekurv** er en flettet vidjekurv på cirka halvannen meter høyde fylt med jord. Vidjekurven var tatt i bruk som midlertidig beskyttelse for de militære under strid som beleiring eller som improviserte forsvarsanlegg. De gjorde tjeneste som provisoriske forsterkninger av dekning, men kunne også brukes for å stabilisere eksisterende festningsverk med jordvoll.
Bærebølge

**Bærebølge** er en bølgeform som er modulert for å representere informasjon for overføring. Bærebølgen kjennetegnes ved at den er den frekvens man stiller radiomottageren inn på, når man skal motta radioutsendelser.

Modulasjonen er den informasjon som overleveres i bærebølgen og dermed utsendes. Det kan være tale, musikk eller data som på forskjellig måter kan «kodes» (moduleres) inn i bærebølgen. Alt etter modulasjonsfrekvens vil bærebølgen være til stede i forskjellige former, være undertrykt eller mangle helt.

Bærebølger brukes for å overføre radiosignaler til en radiomottager

* Frekvensmodulasjon (FM) og amplitudemodulering (AM) signaler er begge overført vha. bærebølger.

Frekvensen for en gitt radiostasjon er faktisk bærerens sentrerte bølgefrekvens.
Bølgeform

**Bølgeform** er formen på et signal, sånn som en bølge som beveger seg over en vannoverflate.

## Eksempler på bølgeformer

Vanlige periodiske bølgeformer inkluderer

*Sinusbølge: sin (2 π *t*). Amplituden til bølgeformen følger en trigonometric sinusfunksjon med hensyn på tid.
*Sagtannbølge: 2 (*t* − floor(*t*)) − 1. 
*Kvadratisk bølge: saw(*x*) − saw (*x* − duty). 
*Triangelbølge: (*t* − 2 floor ((*t* + 1) /2)) (−1)floor ((*t* + 1) /2).
Eidsvoll 1814s

**Eidsvoll 1814s** er et amerikansk fotballag i Eidsvoll, tilsluttet Norges Amerikansk Fotball og Cheerleading Forbund. De er ca. 130 spillere, fordelt på tre lag: senior, U17 og U15.
## Historie
Eidsvoll 1814s ble grunnlagt i 1995 av Kenneth Andersen, Bård Aune og Jarle Østhagen, 
## Meritter

*1996: 1.-plass 2. divisjon, avd. øst.
*1997: 1.-plass 2.divisjon. 2.-plass NM.  1.-plass John Bull Bowl, Bøn.
*1998: 3.-plass seriespill.  3.-plass NM.  1.-plass Eidsvoll Bowl
*1999: 2.-plass seriespill.  2.-plass NM
*2000: 2.-plass seriespill.  2.-plass NM
* 2001: 2.-plass seriespill.  1.-plass NM
* 2002: 3.-plass seriespill.  2.-plass NM U19
* 2003: 1.-plass seriespill.  2.-plass NM.  2.-plass NM U19
* 2004: 1.-plass seriespill.  1.-plass NM.  4.-plass NM U19
* 2005: 1.-plass seriespill.  1.-plass NM.  3.-plass NM U19 (delt)
* 2006: 1.-plass seriespill.  1.-plass NM.  2.-plass EFAF CUP.  2.-plass NM U16
* 2007: 1.-plass seriespill.  1.-plass NM. Semifinale EFL
* 2008: 1.-plass seriespill.  1.-plass NM. Kvartfinale EFL.  2.-plass NM U16.  2.-plass NM U19
* 2009: 1.-plass seriespill.  1.-plass NM.
* 2010: 1.-plass seriespill.  1.-plass NM.
* 2013: 1.-plass seriespill.  1.-plass NM.
* 2014: 1.-plass seriespill.  2.-plass NM.
* 2015: 1.-plass seriespill.  2.-plass NM.  1.-plass NM U17.  1.-plass NM U15.
*2016: 2.-plass seriespill.  2.-plass NM.  2.- plass NM U19.  1. plass NM U17. 
*2017: 2.-plass seriespill.  2.-plass NM.  1.-plass NM U17.  
*2018: 4.-plass seriespill.  1.plass NM U17 

## Hovedtrenere

* Vince McGee (1997&ndash;1998)
* Jan Johannson (1999)
* Vince McGee (2000)
* Dan McCarty (2001)
* Vince McGee (2002&ndash;2003)
* Mike Burton (2004&ndash;2005)
* William Miller (2006)
* Brian Cain (2007)
* Nick Evans (2008)
* William Miller (2009)
* Dax Michelina (2009)
* Aaron James (2010)
* Geoff Buffum (2013-2014)
* John Pate (2015)
*Greg Kleidon (2016)
*TJ Reap (2017)
*Michael Hall (2018-2020)
*Kris Ceballos (2021)
*Leif Oskar Lindvik (2022)
*Jenny Widding (2022-dd)

## 1814s cheerleading
Eidsvoll 1814s cheerleading består av ca. 14 jenter fra alderen 12 til 18 år. Laget ledes av Monica Liaker. Hovedtreneren er Frida Kristine Forberg. Det ble oppstartet i januar 2014. De har to lag et all-girls juniorlag, og et coed seniorlag.

## Eksterne lenker
* 
* Hjemmeside til Eidsvoll 1814's
* Hjemmeside til Noaff
Carolyn Swetland

**Carolyn Grace Swetland** (født 1913, død 18. september 1995) var en amerikansk-norsk sosialantropolog og forfatter. Swetland kom til Norge på antropologisk feltarbeid på 1960-tallet, og var resten av livet vekselvis bosatt i Paris og på Biri. De siste åra av sitt liv bodde hun i Oslo. Hun var på 1970-tallet daglig leder i Fremmedarbeiderforeningen.

Swetland debuterte som skjønnlitterær forfatter i en alder av 74 år med barneboka *Bedre enn en kamel?*; den siste romanen skrev hun like før hun døde i 1995, 81 år gammel. Hun var en svært internasjonalt orientert forfatter, og bøkene hennes henter handlinga si fra flere kontinenter.

## Utgivelser
* 1995: *Maximal utgang* (roman)
*1993: *Svart bud i hvitt hus* (roman)
*1992: *Michelangelos fange* (roman)
*1990: *In-chê Allah* (roman)
*1989: *Utgraving i tom jord* (roman)
* 1988: *Teppe uten seng* (roman)
* 1987: *Bedre enn en kamel?* (barnebok)
*1979: *Migrant workers, language and culture* (sakprosa)

* 1977: *The ghetto of the soul. The socio-cultural effects of programs of formation on migrant workers and their families in Norway* (sakprosa)

## Noter
Luna 1

**Luna 1** var det første romfartøy som kom i nærhet av Månen, og det første romfartøy som havnet i en heliosentrisk bane. Luna 1 var en del av sovjets Luna-program.
Enebakkneset

**Enebakkneset** er et nes på østsiden av innsjøen Øyeren i Lillestrøm kommune.

Enebakkneset var en del av Fet kommune fra 1962 til 1. januar 2020. Før 1962 var Enebakkneset en del av Enebakk kommune.

Kjente beboere er blant andre illustratøren Hilde Kramer.

## Referanser
Holandsvika

### Navn og beliggenhet
Holandsvika er ei bygd i enden av Drevjadalen i Vefsn, Nordland, vel 15 kilometer nord for Mosjøen. Sør for Holandsvika ligger bygdene Søfting og Skaland.Navnet Holandsvika knyttes til gårdene Holand (Vefsn), som ligger på en høyde i vestskråningen av  Vetfjellet (Veto). Stedsnavnet Holandsvika dekker imidlertid et område som strekker seg langt utenfor Holandsgårdene. Holandsvika regnes å dekke den nederste delen av Drevjadalen, det vil si utløpet av Drevjeelva på sørøstlig side. Området dekker i dag foruten Holand (Vefsn); også Holandssjøen, Laremmen, Myrmo (Vefsn), og Nyland (Vefsn). Den nedlagte jernbanestasjonen «Holandsvika» ligger for eksempel på Nyland (Vefsn), som ligger i den nordlige utkant av det området som dekkes av stedsnavnet Holandsvika.

Nordlandsbanen og fylkesvei 78 går gjennom bygda, der de skiller lag henholdsvis nordover og vestover.

### Postkontor og nærbutikker

Holandsvika hadde eget Poståpneri i tidsrommet 1.10.1919, til 15.07.1996, og hadde postnummer 8666. Postkontoret var først knyttet landhandelen til Gunnar Holand, senere overtok landhandler Ottar Holand, før kontoret ble flyttet til samvirkelaget på Nyland i 1963. Postkontoret ble nedlagt i 1996, og postnummeret ble historie.

### Næringsliv

Vefsn kommune har besluttet å klargjøre Drevjeleira som fremtidig industriområde, det er derfor påbegynt et arbeide med å dekke dette våtmarksområde med fyllmasse.

Arbor hadde i sin tid en fabrikk i bygda, nærmere bestemt på Nyland (Vefsn). Denne fabrikken er nå nedlagt.

### Fiskeri og skipstrafikk
Tradisjonelt har det vært stor aktivitet knytte til fiske og transport i Holandssjøen, som er et begrenset område av strandsonen i Holandsvika. Det skal ha vært mellom 40 og 50 naust og buer på dette lille området i 1850 (GH), og en del av dette skal ha vært utgangspunkt for lofotfiske.

Lokalbåt og senere tankanlegg

### Kultur
Lokalt er bygda kjent for Ner-Drevjo Revylag.

## Referanser
Varpe

**Varpe** innebærer å forhale et fartøy (vanligvis en seilskute) ved hjelp av en trosse med et varpanker som er kastet (varpet) fra en lettbåt (barkasse) et stykke unna fartøyet. Uttrykket stammer fra middelnedertysk Warp zu werpen (werfen) «å kaste».

I elvemunninger, og andre steder der landskapet kunne egne seg, ble det ofte anlagt fester i land for varptrossa. Ofte ble det også satt ned rekker med stolper langs elvesiden som både ga feste for varping og støttet skipet slik at det ikke havnet på grunt vann. Fartøyet flyttes så ved å hale inn ankerkjetting eller trosse ved hjelp av fartøyets spill. Om man ønsker å flytte skipet over lengre strekninger, gjentas operasjonen flere ganger. Spesielt krigsskip brukte denne metoden som på dansk het *varpning*.

Større fartøyer hadde gjerne et spesielt varpanker som var langt lettere enn baugankeret til dette formålet. Mindre fartøyer kan varpes ved hjelp av en dregg.

Varping ble også benyttet i forbindelse med tømmerfløting. Over innsjøer ble tømmeret bundet sammen til flåter, og disse kunne forflyttes med trosse, varpedregg og et spill på flåten.

Fra midten av 1800-tallet overtok dampmaskindrevne slepebåter denne bukseringen av seilskuter i store havner.

Landfaste installasjoner til varping er i dag kulturminner. Dette kan være solide bolter av jern som er festet i fjellet.

## Se også

* Varpebåt

## Eksterne lenker

* Om varp, fra *[[Store norske leksikon]]*
* Varping på *Baatwiki.no*
Keo

**KEO-satellitten** er en satellitt som var planlagt skutt ut i rommet i 2000, ble av økonomiske og andre årsaker utsatt til 2002, 2007/2008, 2010/2011, 2012, 2013, 2015, etterfulgt av 2015/2016, per sommeren 2008 antas det at utskyting kan skje i 2010 eller 2011. Satellitten er planlagt som en tidskapsel, der innholdet er meldinger fra dagens innbyggere på Jorden til menneskeheten 50000 år fram i tid. Den banen som planlegges for satellitten vil føre den tilbake til jordatmosfæren om 50000 år.

Prosjektet er støttet av blant annet UNESCO, Hutchison Whampoa og European Space Agency. Navnet er satt sammen av de tre mest brukte lydene i de mest utbredte språkene i verden i dag. UNESCO forlangte at linken til deres hjemmeside ble slettet, noe som ble gjort i 2004.

Jean-Marc Philippe, grunnleggeren av KEO, døde 12. november 2008.

Per november 2020 er ingen lanseringsdato bekreftet. Om dette prosjektet noen gang blir gjennomført er ikke godt å si.

## Eksterne lenker
*
Norge under Sommer-OL 1960

**Norge under Sommer-OL 1960**. 40 sportsutøvere, hvorav 39 menn og en kvinne, deltok for Norge i elleve sporter under Sommer-OL 1960 i Roma. Norge fikk ett gull under lekene, i seileøvelsen Flying Dutchman.

## Medaljeoversikt

## Medaljevinnerne

## Boksing

## Bryting

### Gresk-romersk stil

## Fekting

## Friidrett

### Herrer

### Damer

## Padling

## Roing

## Seiling

## Skyting

## Sykling

## Turn

### Herrer

## Vektløfting

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Die Tageszeitung

***Die Tageszeitung*** (egen skrivemåte: ***die tageszeitung***, forkortet ***taz***) er en miljøpolitisk og venstreorientert tysk dagsavis. Den ble grunnlagt i 1978 i Vest-Berlin, og hadde i 2016 et opplag på ca. 51&nbsp;000 eksemplarer. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Apsis (astronomi)

I astronomi er en **apsis** det punktet med største eller minst avstand i en elliptisk bane til et himmellegeme fra midtpunkt av tiltrekningen, noe som generelt er massesentrum i systemet. 

Aphel og perihel er de punktene i en planetbane som henholdsvis er lengst og kortest unna solen.

## Se også
*Apogeum
*Perigeum
Fiji under Sommer-OL 1960

**Fiji under Sommer-OL 1960**. Fijis tropp til Sommer-OL 1960 i Roma bestod av to menn som begge deltok i friidrett. Fiji, som deltok i et OL for andre gang, vant ingen medaljer.

## Medaljer

## Deltageroversikt

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Baltische Rundschau

***Baltische Rundschau*** er en tyskspråklig månedsavis som utgis i Estland, Litauen og Latvia. Den ble grunnlagt i 1994, har et opplag på 7&nbsp;000 eksemplarer og har hovedkontor i Vilnius i Litauen.

## Eksterne lenker

* Offizielle Homepage
SETI

**SETI** (engelsk forkortelse for **search for extra-terrestrial intelligence**, altså **leting etter utenomjordisk intelligens**) er en betegnelse for forsøk på å motta signaler fra sivilisasjoner i verdensrommet. Det har vært gjennomført flere slike prosjekter siden 1960-årene, også i regi av USAs regjering. Det en vanligvis gjør i SETI-prosjekter er å lete gjennom himmelen med radioteleskop etter signaler som kan ha blitt sendt av utenomjordiske sivilisasjoner.

Noe som gjør SETI svært vanskelig er at det er så mange ukjente variabler. En vet ikke hvor på himmelen man kan forvente å finne radiosignaler, heller ikke hvilke frekvenser fremmede sivilisasjoner kan tenkes å sende på, eller hvordan de vil overføre informasjonen. Når man gjennomfører et SETI-prosjekt, er man nødt til å gjøre en del antakelser for å smalne inn søket, og dette gjør at det til dags dato ikke er gjennomført noen fullstendige  søk.

En har ennå ikke klart å påvise eksistensen av utenomjordiske vesener. Den mest sannsynlige kandidaten for et signal fram til nå, det berømte «Wow-signalet», ble mottatt av det nå nedlagte *[[Big Ear]]*-teleskopet ved Ohio State University den 15. august 1977. Imidlertid varte det bare i 72 sekunder, og ble aldri detektert igjen.

## Antakelser
SETI-prosjekter har tradisjonelt begrenset seg til kun å undersøke de stjernene som ligner på vår sol. Det er fordi en antar at planeter som ligner på Jorda, og livsformer som ligner på oss, bare kan utvikle seg rundt slike stjerner. En har også hovedsakelig konsentrert seg om mikrobølgedelen av radiospekteret, mellom 1 og 10 gigahertz, fordi det er dette som passer best for å sende signaler til andre stjerner. Frekvenser som er høyere eller lavere enn dette vil dempes betydelig av planetatmosfæren på sender- og mottakersiden, samt interstellare gass-skyer. Innenfor dette frekvensområdet er det få praktiske forskjeller, men SETI-forskere tror at det er høyere sannsynlighet for å motta signaler rundt det såkalte «vannhullet» mellom 1,420 og 1,640 gigahertz. Det er fordi hydrogen i naturlig tilstand sender ut stråling på 1,420&nbsp;GHz (se hydrogenlinjen), og hydroksylionet sender ut stråling på 1,640&nbsp;GHz (hydroksyllinjen). Både hydrogen og hydroksyl er bestanddeler i vann, og en antar at alle sivilisasjoner som kan sende radiobølger også er kjent med disse frekvensene.

## Se også
* SETI@home
Michael Konůpek

**Michael Konůpek** (født 1948) er en norsk forfatter. Konůpek ble utvist fra Tsjekkoslovakia etter å ha underskrevet det systemkritiske oppropet Charta 77, og har siden vært bosatt i Oslo.

Foruten egne skjønnlitterære verk har Konůpek gjendiktet tsjekkisk lyrikk til norsk, og har gitt ut antologier med innvandrerforfattere. Fra sitt eksil har han også vært aktiv i den tsjekkoslovakiske demokratibevegelsen.

Hans farfar var den kjente tsjekkiske kunstneren Jan Konůpek. Han er gift med kunstneren Line With.

## Priser

* 1984 – Riksmålsforbundet oversetterpris, sammen med Kjell Olaf Jensen, for den tsjekkiske romanen *[[Tilværelsens uutholdelige letthet]]* av Milan Kundera

## Utgivelser
### Romaner
* *Bøhmerland 600 cc*, 1987.
* *I sin tid*, 1993.
* *Rutenia*, 2013.

### Noveller
* *Hittil*, 1997.

### Gjendiktning
* Jaroslav Seifert: *Pestsøylen og andre dikt*, 1984. (Sammen med Tore Stubberud.)
* Ivan Divis: *Makter*, 2000. (Sammen med Arne Ruste.)

### Sakprosa
* *Dagbok fra Praha. Høsten 89 våren 68*, 1990.
* *Mellomspill. 5 essays om Sentral-Europa*, 1991.

## Referanser


## Kilder
* Presentasjon av Michael Konupek i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
Aufbau

***Aufbau*** (tysk for «bygge opp») er en tyskspråklig månedlig tidsskrift som utgis av forlaget Jüdische Medien i Zürich i Sveits siden 2005. Det er en videreføring av en avis som ble utgitt av tyskspråklige jøder i New York i 70 år, fra 1934 til 2004.  Tidsskriftet henvender seg særlig til intellektuelle.

Avisen Aufbau ble etablert som medlemsblad for German Jewish Club i New York 1. desember 1934, og utviklet seg til det viktigste informasjonsorganet for tysk-jødiske flyktninger til USA. Navnet «Aufbau» viste til at det tysk-jødiske livet måtte bygges opp igjen.

Til avisens utgiverkollegium hørte tidvis kjente personer som Albert Einstein, Thomas Mann (ikke jødisk, men jødisk kone) og Stefan Zweig. Avisens mangeårige sjefredaktør var Manfred George. Andre som skrev for avisen innbefattet Hannah Arendt, Max Brod, Martin Buber, Oskar Maria Graf, Heinrich Eduard Jacob, Hertha Pauli, Alfred Polgar, Curt Riess, Hans Sahl, Will Schaber, Gershom Scholem og Carl Zuckmayer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Dolomiten

***Dolomiten*** er den eldste og største av de tyskspråklige Syd-Tirolske dagsavisene. Den ble grunnlagt i 1882 under navnet *Der Tiroler*. Hovedkontoret ligger i Bozen/Bolzano.

Avisen er kristelig-katolsk preget, og går sterkt inn for de tysk- og ladinskspråklige minoritetenes rettigheter i Italia. Avisen selges hovedsakelig i Syd-Tirol, men også i større byer i Midt- og Nord-Italia og i Innsbruck, Wien og München.

Avisen hadde et opplag på rundt 43&nbsp;000 daglige eksemplarer i 2016. Av leserne har ca. 65&nbsp;% tysk som morsmål. En tredjedel av opplaget selges i abonnement og resten i løssalg.

## Eksterne lenker
*
Sierra Nevada (USA)

**Sierra Nevada** er en fjellkjede som ligger i den østlige delen av den amerikanske delstaten California. Fjellkjeden er også kjent som *The Sierra.*

Sierra Nevada strekker seg 650 km, fra Fredonyerpasset i nord til Tehachapipasset i sør. I vest grenser den til Californias Central Valley, og i øst til Great Basin.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Cedars-Sinai Medical Center

**Cedars-Sinai Medical Center** er et stort, privat sykehus i Los Angeles i USA, med over  ansatte og 900 sengeplasser. Cedars-Sinai er resultatet av en sammenslåing av to store sykehus i Los Angeles i 1961: *Cedars of Lebanon*, grunnlagt i 1902 som Kaspare-Cohn Hospital, og *Mount Sinai Home for the Incurables*, opprettet i 1918 som et hospice.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Den islamistiske rettsunion

**Den islamistiske rettsunion** (engelsk: the **Islamic Courts Union** (**ICU)**; somali: *Midowga Maxkamadaha Islaamiga*; arabisk: اتحاد المحاكم الإسلامية‎‎ *Ittihād al-mahākim al-islāmiyya*) ) var en sammenslutning av sharia-domstoler i Somalia som gikk sammen for å utfordre den offisielle statsadministrasjonen i landet. Lederen for ICU var Sharif Sheikh Ahmed. Sammenslutningen var også kjent som **Joint Islamic Courts**, **Union of Islamic Courts** (**UIC**), **Supreme Islamic Courts Council** (**SICC**) og the **Supreme Council of Islamic Courts** (**SCIC**). Vestlige massemedier omtaler ofte denne sammenslutningen som **somaliske [[Islamisme|islamister]]**.

ICU fikk i 2006 kontroll over hovedstaden Mogadishu, samt de viktige byene Johwar, Kismayo, Beletweyne, Dusa Mareb, Hobyo, samt mange andre mindre byer.
## Referanser


## Se også
* Al-Shabaab
Gyrid Olavsdatter

**Gyrid Olavsdatter**, «Gyrithe» hos Saxo Grammaticus’ *[[Gesta Danorum]]* på slutten av 1100-tallet, «Gyritha» hos Arild Huitfeldt på midten av 1500-tallet, var, etter tradisjonen, en svensk kongsdatter som *kan* ha vært dronning av Danmark omkring 985. 

De senere danske historikerne Arild Huitfeldt (1603) og Jakob Langebek (1772) registrerer Gyrid/Gyritha som en av de to konene til Harald Blåtann - den andre er Tove, som er kun kjent ved navn etter hun reiste en runestein etter sin mor ved Sønder Vissing i Østjylland.

Hun nevnes som søster av Styrbjørn Sterke (ca. 960–985), som var sønn av sveakongen Olav Bjørnsson. Hvis det stemmer, er Gyrid kongsdatter og også niesen til Erik Seiersæl (945–ca. 995).

Faren Olav var samkonge med Erik Seiersæl omkring 970 til 975. Antakelig har faren dødd i 975. Etterpå er det Erik som er enekonge fram til sin død i 995.

Styrbjørn skal ha blitt uvenner med sin onkel Erik, og rømte til Danmark. Der ble Styrbjørn gift med  Tyra Haraldsdatter, datter til den aldrende kong Harald Blåtann (930–986). Det er her i historien at Gyrid samtidig ble gift med kong Harald Blåtann i en gjensidig dynastisk allianse. Det var broren, Styrbjørn, som lovet henne bort til kongen, mot at denne hjalp ham med penger. Ifølge Saxo skal hans søskenbarn, Erik, sønn av farbror Olaf, «havde skilt ham ved Riget». Med pengestøtte fra Harald Blåtann, ledet Styrbjørn snart en hær som gikk inn i Sverige. Styrbjørn døde der i slaget ved Fyrisvollene da han kriget mot fetteren, Erik Seiersæl. Året etter døde Harald Blåtann. Etter Harald Blåtanns død er det ikke nedtegnet mer om Gyrid.

## Referanser
Intoleranse

**Intoleranse** kan ha flere betydninger:

## Intoleranse (medisinsk)
Svekket motstand mot enkelte typer medisiner, forhold i naturen *(f. eks. [[pollen]])*, eller matvarer *(f. eks. [[cøliaki]])*. Fellesbetegnelse på medisinsk intoleranse er allergi.

## Intoleranse (mekanisk)
Overskridelse av en gjenstands tillatte avvik fra en nominell størrelse, der avviket vil føre til mekanisk sammenbrudd.

## Intoleranse (sosialt)
Mangel på overbærenhet og frisinn overfor annerledes personer *(tenkende eller utøvende)*.

Intoleranse er gjerne et produkt av en samfunnsmessig struktur bygd opp etter kollektivistiske prinsipper, men kan også være personlig og psykisk betinget.

Personlig betinget intoleranse vil normalt ikke føre til ulemper for andre enn de personer som er involvert, mens samfunnsmessig intoleranse fører til undertrykking og/eller hets både av grupper av mennesker og enkeltmennesker.

Intolerante samfunn vil være sterkt regelstyrte, etter forordninger bestemt av den herskende politiske ledelse. Klassiske eksempler på intolerante samfunn er nazismen på 1930- og 1940-tallet, kommunistiske samfunn, og sterkt religiøse samfunn *([[kibbutz]]er i [[Israel]] og [[islam]]ittiske stater)*.

Det motsatte av sosial intoleranse er toleranse, frisinn og liberalisme.
Pioneer 11

**Pioneer 11** var det andre romfartøyet til å utforske Jupiter og det ytre solsystemet, og var det første til å utforske Saturn.

Romfartøyet ble sendt ut fra Cape Canaveral den 5. april 1973.

## Eksterne lenker
* NASA – NSSDC Master Catalog Display: Spacecraft "Pioneer 11" 

* NASA – The Pioneer Missions
* Spacecraft Escaping the Solar System &mdash; current positions and diagrams
Visuelt spektrum

Det **visuelle spektrum** er den delen av det elektromagnetiske spektrum som vårt øye kan oppfatte. Det er ingen klar grense på hva som er synlig lys, Normalt er dette bølgelengder på ca. 400 nm til ca. 700 nm, mens hos noen 
kan dette være bølgelengder på 380 til 780 nm.

## Enkel fargelære
Menneskes øye har maksimum respons i den grønne delen av spekteret, rundt 555 nm.
Spekteret inneholder ikke alle fargene som øyet kan se, det inkluderer blant annet ikke brunt og rosa.
Disse fargene har begge basisfargen rød, men oppfattes som andre farger på grunn av annen lysstyrke.

## Se også
* Fargespekter
* Regnbue
* Elektromagnetisk spekter

## Eksterne lenker
*
Hilde Brunsvik

**Hilde Brunsvik** (født 1959) er en norsk forfatter og sanger. 

Hun er utdannet idéhistoriker fra Universitetet i Oslo, og sanger og sangpedagog fra Complete Vocal Institute i København. Hun debuterte som forfatter i 1989 med novellesamlingen *Fiskens ansikt*. 

Hilde Brunsvik er grunnlegger og leder av Klangfestivalen. Hun er gift med forfatteren Edvard Hoem.

## Verker
### Bibliografi
* *Fiskens ansikt,* noveller, Aschehoug 1989
* *Heksesmør,* noveller, Aschehoug 1992
* *Spor etter vind,* roman, Aschehoug 1996
* *Stemmen,* roman, Aschehoug 2001
* *En guide til Oslo domkirke,* Oslo domkirke 2003
* *Einar Pastor'n Iversen – et jazzliv*, biografi, Aschehoug 2010
* *Reise til menneskene,* roman*,* Solum Bokvennen 2017
* *Kamma/Emma,* roman, Solum Bokvennen 2021
* *Min lille by*, kortprosa, Solum Bokvennen 2023

### Diskografi
* *Run For Love II*, Park Grammofon 2019
* *Edvard Hoems LIVET,* NORCD 2019
* *Maybe Next Year,* Park Grammofon 2019
* *Min lille by,* Park Grammofon 2023

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*  Anmeldelser i *[[Aftenposten]]*
*  Hilde Brunsvik ''Forfatterkatalogen'' hos Forfattersentrum
137 (tall)

**137** (*ett hundre og trettisju*) er det naturlige tallet som kommer etter 136 og kommer før 138.

137 er et oddetall.

137 er CXXXVII i romertall.

137 er det 33. primtallet.
Bjørnsund fyr

**Bjørnsund fyr** på Bjørnsund i Hustadvika kommune i Møre og Romsdal var bemannet frem til 1994. Det har vært fredet siden 2000. Fyret ble opprettet i 1871. Lyktens høyde over havet er 26 meter, lysstyrken 16&nbsp;200 candela og rekkevidden 15 nautiske mil. Fyret er viktig i forbindelse med skipsfarten over Hustadvika. I 1957 ble det opprettet radiofyr, som ble erstattet av radarfyr i 1977. Tyfon har vært tilgjengelig siden 1959 og erstattet et gammel tåkehorn fra 1918.

## Referanser


## Eksterne lenker
* fyr.no
*
Arne Mo

**Arne Mo** (født 1960) er en norsk forfatter fra Mo i Ørsta som bor i Vågå. 

Fra han var ferdig med ungdomsskolen, har han vært på selfangst nesten hvert år, først da han var 20 begynte han på videregående skole. Livet på selfangst dannet bakgrunn for hans debutroman. Hans andre lidenskap er hanggliding, og det danner bakgrunn for romanen *Skywayman*. Han har også gitt ut en CD, *Redd*, med oversatt tekster av den amerikanske blues/singer/songwriter-legenden Ted Hawkins.

## Verker
### Romaner
* *Raud is*, 1989.
* *Skywayman*, 1996.
* *Vandraren*, 2006.

### Noveller
* *Med vetet i baklomma*, 1992.
* *Mannfolk*, 1999.
* *Heltane er mette, 1996.*

### Barne- og ungdomsbøker
* *Rasmus Lynum og mysteriet i Mørkedalen*, 1997.

## Eksterne lenker
* Intervju med Arne Mo i Dag og Tid
* Informasjon om plateutgivelse
Alexander Brenning

**Tor Sæther** (1944–2013), kjent under forfatterpseudonymet **Alexander Brenning**, var en norsk forfatter.

De tre første romanene fra Alexander Brenning utgjør en trilogi. Trilogien vakte stort oppstyr og mye debatt, både på grunn av spenningen med forfatterens identitet, og på grunn av hovedpersonens hemningsløse kjønnsdrift.

## Romaner
* *Trist som en matros* – roman 1995.
* *Uten å finne den* – roman 1996.
* *Tiden til intet* – roman 1998.
* *Den som stjeler et menneske. Om Kamilla* – roman 1999.
* *Jeg er din bøddel* – roman 2006.
* *Himmelen over... og Havet hinsides* – roman 2011. (Under eget navn – Tor Sæther)

## Eksterne lenker
* Aftenposten
* Dagbladet
Marianne Fastvold

**Marianne Fastvold** (født 1951), oppvokst på Haslum, examen artium ved Nadderud Gymnas, er en norsk forfatter. Fastvold er utdannet jurist, og har i tillegg til sitt skjønnlitterære forfatterskap skrevet en rekke avhandlinger om privatrettslige emner, særlig kvinnerett.

Av romanene hennes er det *Død som en dronte* som har fått størst oppmerksomhet. Den er dramatisert for radio av Gunnar Germundson, og er oversatt til blant annet tysk og latvisk.

Fastvold er i dag bosatt på Nesodden.

## Bibliografi
### Romaner
* *Død som en dronte*, 1994.
* *Tristan kommer*, 1998.
* *Feid og pyntet*, 2003.
* *Kjærlighet for viderekomne*, 2008.
* *Kvinner før jul*, Gyldendal 2011.
* *Cocktaileffekten*, Gyldendal 2015.
### Noveller
* *Dame i svev*, 1991.

## Referanser


## Kilder
* Presentasjon av Marianne Fastvold i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
Marit Ihle

**Marit Ihle** (født 11. desember 1954, død 13. september 2010) var en norsk forfatter (nynorsk), utdannet ved Skrivekunstakademiet. Hun var prestedatter, født i Sunnfjord, oppvokst på Voss og i Alversund. Marit Ihle var opprinnelig utdannet og hadde lang yrkespraktis som førskolelærer, ofte i deltidstilling for å få tid til kunstnerisk virksomhet. De siste årene av sitt liv bodde hun på Fedje, og fullførte sitt siste bokmanuskript i sykehussengen på Voss, bare dager før hun døde etter lang tids sykdom.

I de to sammenhengende romanene skildrer hun jenteoppvekst i et religiøst miljø på Vestlandet på en frisk og morsom måte. 

## Romaner
* *Minnebok*, 1995
* *Nikkelhjarte*, 1997

## Barnebøker
* *Dyneprinsen*, 1995
* *Det brenn oppå loftet*, 1996
* *Kongen som var redd for lyset*, 2004

## Eksterne lenker
* Digitaliserte bøker av Marit Ihle hos Nasjonalbiblioteket
Reidun Nortvedt

**Reidun Nortvedt** (født 14. oktober 1947, død 4. mai 2008) var en norsk forfatter. Hun var utdanna sykepleier og skuespiller.

Nortvedt debuterte i 1992 med romanen *Søndag*, og denne og oppfølgeren *Mandag er månens dag* vakte en viss oppsikt på grunn av hovedpersonens opprør mot et religiøst oppvekstmiljø og hennes utsvevende seksualliv som student ved Diakonissehuset i Oslo. Søndag er seinere filmatisert av Berit Nesheim under tittelen *[[Søndagsengler]]*.

## Verker
* *Søndag*, roman, 1992.
* *Mandag er månens dag*, roman, 1995.
* *Inn i granskauen blått bakom skyen*, prosastykker, 1997.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Aftenposten
Assimilering

**Assimilering** defineres innenfor samfunnsvitenskapen som den prosess som gjør at en person eller en minoritet gir avkall på sin kultur og går over til å leve i henhold til majoritetskulturens dominerende verdier, normer og tradisjoner. Assimilasjon kan være påtvunget eller frivillig, eller den kan skje som følge av en prosess der nye generasjoner av en minoritet vokser opp i majoritetskulturen, og dermed tilegner seg denne. 

Ordet brukes ofte i innvandringsdebatt og drøftelse av integreringspolitikk, men er også et faguttrykk i sosialantropologi. Assimilasjon ses gjerne i sammenheng med *[[Integrasjon (sosiologi)|(kulturell) integrasjon]]* og *[[segregering|(kulturell) segregasjon]]*. Segregasjonspolitikk innebærer et mål om at etniske eller kulturelle grupper holdes atskilt, mens integrasjon betyr at minoriteten deltar majoritetskulturen uten å gi slipp på egen identitet og særpreg. 

Uttrykket stammer fra latin *similis* (liknende), og betyr «gjøre lik».

## Se også
* Fornorsking av samer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dreiebok

**Dreieboka** for en film er regissørens og fotografens skriftlige videreføring av et filmmanus. Dreieboka tar utgangspunkt i synopsis og manus, men inneholder i tillegg instrukser om bildeutsnitt, kameravinkler- og bevegelser, lyd og lyssetting.

I en dreiebok benyttes kun ord, mens handlingen i et storyboard er visualisert med bilder.
Gerd Kvanvig

**Gerd Kvanvig** (født 25. oktober 1965) er en norsk forfatter. Hun debuterte i 1994 med diktsamlingen *Persona*. I 1995 kom hennes første roman, *Det ekstraordinære hjertet*. Kvanvig har seinere utgitt romanene *Paradiset innskrevet* og *Dagen som ikke finnes*. 

## Verker
### Romaner
* *Det ekstraordinære hjertet*, 1995.
* *Paradiset innskrevet*, 1999.
* *Dagen som ikke finnes*, 2000.
* *Morderens fortelling*, 2009. 
* *Meldinger fra dødskloden*, 2010.

### Dikt
* *Persona*, 1994.

## Kilder
*Presentasjon av Gerd Kvanvig i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider 

## Eksterne lenker
* Digitaliserte bøker av Gerd Kvanvig i Nasjonalbiblioteket.
Monolit

**Monolit** er et varemerke for en sjokolade produsert av Freia. Produktet består av lag av trøffel, marsipan og gelé overtrukket med sjokolade. Den ble lansert i 1926 for å spille på oppmerksomheten rundt Gustav Vigelands start på arbeidet med Monolitten samme år. Fra 1957 til 1963 var produksjonen innstilt, på grunn av kapasitetsmangel.

Monolit produseres i dag ved et produksjonsanlegg i Kaunas, Litauen.

## Referanser
Henrik Nor-Hansen

**Henrik Nor-Hansen** (født 16. oktober 1967) er en norsk forfatter. 

Han vokste opp i Madlamark i Stavanger, og debuterte i 1996 med romanen *Krater på krater.* Han har senere utgitt en rekke diktsamlinger og kortromaner. 

I 2017 ble han nominert til Nordisk råds litteraturpris for romanen *Termin*. 

## Verker
;Dikt 
* *Realitetene*, 2000.
* *Medium*, 2001.
* *Arbeidet*, 2004.
* *Trilogiene*, 2006.
* *Formiddagen er fri og omtrentlig for den som skriver,* 2008.

;Romaner 
* *Krater på krater*, 1996
* *En redegjørelse for reisestipendet 2010,* 2012
* *En kort evaluering av psykososialt stress*, 2014
* *Termin: En framstilling av vold i Norge,* 2016 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Dagbladet
Bauska

**Bauska** (tysk: *Bauske*, litauisk: *Bauskė*) er en regional by i Latvia, 70 km fra hovedstaden Riga og 20 km fra grensen til Litauen.  Den ligger hvor elvene Mūša og Mēmele går sammen og blir til Lielupe. Kommunen Bauska hadde i 2011  innbyggere, med 9508 i selve byen Bauska.

Arkeologiske funn i området viser bosettinger fra 3500 år tilbake. Bauska ble grunnlagt i 1443 av Den tyske orden og fikk status som tettsted i 1609.

Bauska fikk hard medfart under andre verdenskrig, da stedet lå i frontlinjen i midten av 1944.

12 km vest for Bauska ligger slottet Rundāles Pils fra 1700-tallet.  Det ble bygget 1736&ndash;1767 under ledelse av Bartolomeo Rastrelli, som også var byggmester for Eremitagen i St. Petersburg.

Bauska selv har borgruiner fra 1200- til 1600-tallet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
138 (tall)

**138** (*ett hundre og trettiåtte*) er det naturlige tallet som kommer etter 137 og kommer før 139.

138 er et partall.

138 er CXXXVIII i romertall.
AC Schnitzer

**AC Schnitzer Automobile Technik** er et tuningfirma med hovedkontor i Aachen, Tyskland som spesialiserer seg på tuning av biler fra BMW og MINI, samt motorsykler fra BMW.

Selskapet ble etablert i 1987. Navnet er hentet fra bokstavkoden for bilskilt i Aachen (AC) og familien Schnitzer/Lamm. Selskapet er nå en del av *KOHL Automobile GmbH*. AC Schnitzer er sertifisert av BMW, og deres biler beholder fabrikkgarantien. Norsk importør og eneforhandler er Autolife as i Oslo. 

## Eksterne lenker
* 
* AC Schnitzers norske hjemmeside
* AC Schnitzers internasjonale hjemmeside
Prosit

«**Prosit**» er et utropsord som sies til en som nyser: «*måtte det gagne!*» «*må det være til nytte*», presens konjunktiv av latin *prodesse* som betyr «å gagne,» «være til nytte», av  *pro* = «for» og *sit* = «måtte det være». Det er en hilsen i ordets opprinnelige forstand (hilse = helse).

Det har vært hevdet at skikken med å si «prosit» ved nys stammer fra pestens tid, der folketroen skal ha tolket nyset som et varsel; men hoste ville vært et mye mer illevarslende symptom, og likevel kjenner man ikke til noen avverge-hilsen forbundet med hoste.

På tysk ønskes også «prosit» eller «prost», men i betydningen «skål!» På tysk sier man *Gesundheit!* («Sunnhet!») til den som nyser.

## Referanser
Sikkerhetsbil

En **sikkerhetsbil** (engelsk *safety car*, i USA også kjent som **pace car**, som direkte kan oversettes til «*tempobil»*) er i motorsport en bil som setter en grense for hastigheten til de konkurrerende bilene når det har oppstått en større ulykke eller obstruksjon på banen. Sikkerhetsbilen samler da opp feltet slik at banemannskaper får mulighet til å rydde eventuelle hindringer med mindre risiko for å bli påkjørt.

Sikkerhetsbilen blir sendt ut på banen når det inntreffer en situasjon som innebærer at løpet ikke kan fortsette på normalt vis under trygge forhold. Banefunksjonærer vil da vifte med gule flagg og vise plakater med bokstavene «SC».

I Formel 1 er sikkerhetsbilen utstyrt med gule og grønne lys; grønne lys signaliserer at sjåføren rett bak kan passere. Når løpets leder er rett bak sikkerhetsbilen endres lysene til gult. Safety car kjøres av en profesjonell racerkjører og må holde jevnt høy hastighet slik at dekkene på racerbilene holdes på riktig temperatur, og samtidig unngå at løpsbilenes motorer overopphetes.

En **virtuell sikkerhetsbil** er et alternativ til en fysisk sikkerhetsbil, og fungerer slik at alle førerne må senke farten. Løpsfunksjonærene overvåker da sjåførenes såkalte deltatider slik at man ikke skal kunne utnytte situasjonen og kjøre seg opp. Med virtuell sikkerhetsbil unngår man at feltet samles, hvilket ofte ville vært en konkurransemessig fordel for mange av bilene bak i feltet.

## Eksterne lenker
* 
* ''Formula1.com'': Safety car 
* Indy 500 Pace Cars
Patrice Leconte

**Patrice Leconte** (født 12. november 1947 i Paris) er en fransk filmregissør og manusforfatter.

Leconte arbeidet i sin ungdom som tegneserieforfatter, blant annet for det franske bladet *Pilote*. Sin første film regisserte han i 1976, *Les Vécés étaient fermés de l'interieur* (*Toalettene var stengt fra innsiden*). Han fikk sitt internasjonale gjennombrudd med *[[Mannen i vinduet (film)|Mannen i vinduet]]* i 1989, som ble vist på filmfestivalen i Cannes. Mange utenlandske kritikere omtalte ham den gang som en nykommer, selv om han allerede hadde regissert åtte filmer. Siden har han imidlertid vunnet stor anerkjennelse som kunstfilmregissør, både i Frankrike og i utlandet, særlig med filmer som *Det største er kjærligheten* med Juliette Binoche og Daniel Auteuil, og *Mannen fra toget* med Jean Rochefort og Johnny Hallyday.

## Filmografi

* *Les Vécés étaient fermés de l'interieur* (1976)
* *Les Bronzés* (1978)
* *Les Bronzés font du ski* (1979)*
* *Snyltegjesten* ([[1981]]) 
* *Ma femme s'appelle reviens* ([[1982]]) 
* *Circulez y'a rien à voir* ([[1983]])
* *Proffene* ([[1985]]) 
* *Tandem* ([[1987]]) 
* *Mannen i vinduet* ([[1989]])
* *Frisørens ektemann* ([[1990]]) 
* *Tango* ([[1993]])
* *Yvonnes parfyme* ([[1994]])
* *Les Grands ducs* ([[1996]]) 
* *De latterlige* ([[1996]])
* *En av to* ([[1998]]) 
* *Piken på broen* ([[1999]]) 
* *Det største er kjærligheten* ([[2000]])  
* *Félix et Lola* ([[2001]])
* *Rue des plaisirs* ([[2002]]) 
* *Mannen fra toget* ([[2002]])
* *Meget intime betroelser* ([[2004]])
* *Dogora* ([[2004]])
* *Les Bronzés 3: amis pour la vie* ([[2006]])
* *La guerre des miss'' (2009)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hellas under Sommer-OL 1960

**Hellas under Sommer-OL 1960**. Den greske troppen under sommer-OL i Roma bestod av tilsammen 52 deltagere, hvorav 48 deltok under lekene. Hellas vant én gullmedalje; i drageklassen i seiling. 

## Medaljer

## Medaljevinnerne

## Deltageroversikt

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com