open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Den Danske Filmskole

**Den Danske Filmskole** er en videregående kunstnerisk utdannelsesinstitusjon i Danmark som er underlagt Kulturministeriet og som ivaretar utdannelsene innenfor film- og TV-produksjon samt andre medierelaterte produksjoner. Skolen har cirka 100 elever. Den ligger på Holmen i København, og er Danmarks eneste statlige videregående utdannelse innenfor film- og TV-produktsjon.

## Historie
Skolen ble etablert i 1966 under Det Danske Filminstitut med filminstruktør og -teoretiker Theodor Christensen og Jens Christian Lauritzen som drivkreftene bak etableringen og med sistnevnte som institusjonens første rektor. I 1988 ble skolen en uavhengig institusjon og i 1998 ble skolen&ndash;som til da hadde vært spredd på flere ulike steder&ndash;flyttet til sine nåværende lokaler på Holmen.

## Rektorer

## Referanser



## Eksterne lenker
*
Ivittuut

**Ivittuut** (tidligere **Ivigtût**) er ei bygd i Ivittuut kommune, som ligger sydvest på Grønland. Den er i dag ikke bebodd. 

Bygda ble opprettet som en gruveby i 1806, da det ble påvist kryolitt her. Gruvevirksomheten startet opp i 1865. Mineralforekomstene var uttømt i 1987, og med dette forsvant mye av livsgrunnlaget for bygda. I dag er bygda fraflyttet, dermed er marinebasen i Kangilinnguit (Grønnedal) det eneste bebodde tettstedet i kommunen. Kommunen eksisterer kun *[[de jure]]*, og kan bli lagt innunder Narsaq kommune i framtiden. 

Kangilinnguit er det danske hovedkvarteret for marinen på Grønland. Basen ble satt opp for å beskytte de viktige kryolittgruvene i Ivittuut. 

Ivittuut innehar rekorden for den høyeste temperaturen som er målt på Grønland, med 30,1°C. Den laveste temperaturen som er målt er -28,9°C. 

## Referanser
 

## Eksterne lenker
* www.arsukfjorden.gl  Offisiell hjemmeside.
Bydel Grefsen-Kjelsås (1988–2003)

**Grefsen-Kjelsås** var en administrativ enhet i Oslo i henhold til den bydelsinndelinga som gjaldt i perioden 1988–2003. Den bestod i grove trekk av et område avgrensa av Ring 3 fra Sinsenkrysset til Storo, Akerselva til Brekke, sørenden av Maridalsvannet, Grefsenåsen sør til Trondheimsveien, og denne tilbake til Sinsenkrysset. Arealet var på 5,4 kvadratkilometer, og folketallet var ved århundreskiftet på rundt . Grefsen-Kjelsås-området ble preget av mer villabebyggelse gjennom 1900-tallet og selv om bydelen lå øst for Akerselva ble den regnet som en del av vestkanten i Oslo, eller ytre vest http://www.ssb.no/ssp/utg/200102/Fig10-1.shtml, og var den bydelen med lavest antall innvandrere.

Ved Oslos bydelsreform, som tro i kraft fra og med 1. januar 2004, gikk bydelen inn i den nye Bydel Nordre Aker. 

Bydelens logo viste et stilisert bilde av Brekkefossen i Akerselva.
Per Helge Moen

**Per Helge Moen** (født 6. november 1962 i Oslo) er en norsk maler og illustratør. Han har utdannelse fra Kunst- og håndverksskolen i Oslo der han studerte ved grafisk avdeling fra 1981 til 1985. Moen har illustrert flere skole- og barnebøker, blant annet Tormod Haugens *Jonas og Maja* fra 1997 og Minken Fosheims *Eventyret om Grieg* fra 1998. Han har ellers laget malerier i det han selv betegner som «magisk realisme». 

I 2007 flyttet Per Helge Moen fra Oslo til Arendal i Aust-Agder der han i dag arbeider.

## Eksterne lenker
* Egenpresentasjon
Moving Oos

**Moving Oos** er et norsk rockeband fra Trondheim startet i 2005.

Bandet spiller soulrock med røtter fra slutten av 60-tallet og begynnelsen av 70-tallet. De fleste av bandets medlemmer er også med i andre band som Spidergawd, New Violators, The International Tussler Society, Cadillac, Null$katte$nylterne og Dadafon. I februar 2007 ga bandet ut debutalbum *Peace & Love* på Kong Tiki Records og Playground Music. Under Alarmprisen 2007 vant bandet klassen årets nykommer. De var også nominert til Alarmprisen i klassen årets låt for «Romancer» og til Spellemannprisen 2007 i klassen rock for albumet.

I mars 2020 ga de ut sitt femte album, *Made from Sin.*

## Medlemmer
(Bandets medlemmer bruker pseudonym. Medlemmenes egentlige navn er oppgitt i parentes.)
* Frankie Castello (Frank Reppen): vokalist
* Jimmy Kruder (Per Borten): gitar
* Leslie Hammond (Haakon-Marius Pettersen): orgel, piano
* Roger Houston (Eirik Øien): bass
* Sonny Cute (Even Granås): slagverk
* Tony Cabasa (Tom Kenneth Alte): perkusjon
* Phelg Ebony (Helge Fyrileiv Guldvik): gitar
* Norma Lee (Kirsti Huke): vokalist
* Lynn Gordon (Siri Gjære): vokalist

## Diskografi
* *Peace & Love* (Kong Tiki Records, Playground Music, 2007)
* *...and Understanding* (Kong Tiki Records, Playground Music, 2008)
* *The Return of Moving Oos* (Ramalama, Sony BMG Norway, 2010)
* *Romancer* (Crispin Glover Records, 2019)
* *Made from Sin* (Crispin Glover Records, 2020)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Moving Oos på MySpace
Europavei 233

**Europavei 233** går mellom Hoogeveen i Nederland og Bremen i Tyskland.

Trasé fastlagt av UNECE: Hoogeveen – Haselünne – Cloppenburg – Bremen.

## Knutepunkter
}

|}

## Referanser
Ibrahim Gambari

**Ibrahim Agboola Gambari** (født 24. november 1944 i Ilorin, Nigeria) er en nigeriansk diplomat. Han var Nigerias utenriksminister i perioden fra 1984 til 1985. 10. juni 2005 ble han utnevnt til FNs visegeneralsekretær med ansvar for United Nations Department of Political Affairs. 

Den 29. september 2007 reiste han til Burmas hovedstad Nay Pyi Taw for samtaler med landets militære ledere i forbindelse med demokratidemonstrasjonene.

I 2012 ble Gambari tildelt den sørafrikanske Ordenen O. R. Tambos følgesvenner.

## Referanser
Tou bryggeri

**Tou bryggeri** var et bryggeri på Tau ved Stavanger.

## Historie
I 1855 ble Aksjeselskapet Tou etablert, med mål om å starte produksjon av mel og øl. Møllen kom først, med ferdigstillelse av bryggeriet i 1858. I 1901 ble all produksjon av øl flyttet til Lervig i Stavanger, der Aktiebryggeriet ble overtatt i 1908. I 1974 ble produksjonen flyttet til nye bygninger på Forus. Christianssands Bryggeri (CB) ble i 1964 et datterselskap av Tou, men ble senere i 1990 utskilt som et eget selskap igjen. Tou fusjonerte i 1990 med Nora Industrier og ble en del av drikkevareselskapetRingnes. 

### Nedleggelse
I juni 2003 vedtok styret i Ringnes å legge ned Tou, noe som kom overraskende på flere ettersom bryggeriet gikk med vesentlig overskudd. Vedaket ble møtt med sterke lokale protester, og Rogalands Avis gikk ut på forsiden og oppmodet til boikott av Ringnes. 15. august 2003 ble bryggeriet nedlagt.  

Som reaksjon på nedleggelsen ble Lervig Aktiebryggeri stiftet. 

Per 2024 produseres forsatt Tou Pils og Tou Eplemost på Ringnes Bryggeri.

## Fotnoter

## Referanser


## Litteratur

* 
*
Nils Totland

**Nils Olav Totland** (født 17. desember 1935 i Bergen) er en norsk fagforeningsleder og politiker (Ap). 

Han var statsråd i Administrasjonsdepartementet i  Gro Harlem Brundtlands tredje regjering i perioden  fra 1993 til 1996. Totland har sin bakgrunn fra NSB hvor han var ansatt fra 1952 til 1971. 

Han ble innvalgt som var landsstyremedlem i Norsk Jernbaneforbund i 1972 og ble sekretær i Statstjenestemannskartellet i 1976. Han var leder av Statstjenestemannskartellet 1982–1990, sjefssekretær i AOF 1990–1993 og styreleder av Voksenopplæringsforbundet 1997–2001.

Totland var medlem av Arbeiderpartiets sentralstyre 1987–1995. 

Totland var medlem av Skedsmo kommunestyre 1968–1982 og i Fet 1999–2003.

## Eksterne lenker
* 
*  Nils Olav Totland - Store norske leksikon
*  Videointervju med Nils Totland
Boba Fett

**Boba Fett** er en fiktiv karakter fra ''Star Wars''-universet skapt av George Lucas, som første gang dukket opp i ''The Star Wars Holiday Special'' fra 1978 som en tegneseriefigur, men er mest kjent fra filmene *[[Star Wars Episode V: Imperiet slår tilbake|Imperiet slår tilbake]]* (1980) og *[[Jediridderen vender tilbake]]* (1982), hvor han ble portretert av skuespiller Jeremy Bulloch. Karakteren dukker opp i sin egen serie *[[The Book of Boba Fett]]* i 2021. 

Boba Fett er en mandalore og en dusørjeger opprinnelig fra planeten Kamino. Han er en uforandret klone av Jango Fett, laget av Kaminoene før Klonekrigene. Han er kledd i en rustning og utstyrt med rakettryggsekk og laserpistol som våpen. 

## Opptreden
Boba dukker også opp i serien ''Star Wars: Droids'' fra 1985. På film dukket han opprindelig først opp i Imperiet slår tilbake og deretter Jediridderen vender tilbake, men i spesialutgaven av ''Et nytt håp'' (1977) på kino i 1998, er karakteren satt inn i en ekstra scene mellom Han Solo og Jabba the Hutt. Karakteren har en mindre rolle i *[[Klonene angriper]]* (2002) og *[[Sithene tar hevn]]* (2005), men senere blir karakteren mere fremtreden i *[[Star Wars: The Clone Wars (film)|The Clone Wars]]* og ''The Mandalorian''. I 2021 dukker karakteren opp i sin egen serie ''The Book of Boba Fett''. 

## Eksterne lenker
*
Kangilinnguit

**Kangilinnguit** (dansk: **Grønnedal**), tidligere stavet *Kangilínguit*, er en bygd i Ivittuut kommune, sydvest på Grønland. Den ligger ved Arsukfjorden. 

Bygden ble etablert av den amerikanske marinen under andre verdenskrig, for å beskytte den strategisk viktige kryolittgruven i Ivittuut. De siste amerikanerne forlot Kangilinnguit og Ivittuut i 1952. Bygden har i dag ca. 175 innbyggere, hvorav ca. 150 er militært personell. 

Grønlands Kommando har fortsatt sitt hovedsete her. Under andre verdenskrig het stedet *Bluie West Seven*.

Det går en 6 km lang grusvei fra Kangilinnguit til Ivittuut. Denne ble anlagt i 1956. 

Kommunens eneste skole, Ivittuut skole, ligger her i Kangilinnguit. 

## Eksterne lenker
* www.arsukfjorden.gl  Offisiell hjemmeside.
* Historiske bilder fra Kangilinnguit
* Grønlands Kommando (dansk).
* Amerikanske installasjoner i Grønland under 2.verdenskrig.
Ivittuut skole

**Ivittuut skole** er den eneste skolen i bygda Kangilinnguit (Grønnedal), som ligger i Ivittuut kommune, sydvest på Grønland. Dette er også kommunens eneste skole.

Skolen ble bygd i 1982, og ligger sammen med kommunens hovedadministrasjon. Det er også barnehage i forbindelse med skolen.

Undervisningen dekker 1. til 10. klassetrinn, men på grunn av få elever deles elevene i kun to klasser. Skolen sysselsetter to lærere og noen vikarer.

## Eksterne lenker
* Informasjonsside om skolen på kommunens hjemmeside
Ola Skjåk Bræk

:*For biokjemikeren, se [[Gudmund Skjåk-Bræk]].
*'Ola Skjåk Bræk*' (født [[4. februar]] [[1912]] på [[Eidsvoll]], død  [[26. desember]] [[1999]] i [[Trondheim]]) var en [[Norge|norsk]] bankmann  og [[politiker]] ([[Venstre]]). 

Han var [[industriminister]] i  [[Lars Korvalds regjering]]  i perioden  fra  [[18. oktober]] [[1972]] til [[16. oktober]] [[1973]]. Han representerte [[Venstre]]  i samlingsregjeringen. Som industriminister sto han sentralt i forhandlingene med [[EU]] om en [[handelsavtale]] og utformingen av norsk energipolitikk. 

Bræk var varamedlem for Venstre fra [[Møre og Romsdal]] til Stortinget i perioden fra [[1965]]-[[1969]] og 1973-1977. Han tok [[cand.jur.]] i [[1935]], og han var [[banksjef]] i [[Ålesunds nye Kreditbank]] og [[Sunnmørsbanken]] i perioden fra [[1950]] til [[1979]]. Han var i 1950 landets yngste banksjef. Han ivret for å bedre samferdselen på Nordvestlandet blant annet med veianlegg [[Stranda]]-[[Hellesylt]] ([[fylkesvei 60]]) og [[Sjøholt]]-[[Stordal]] ([[fylkesvei 650]]), samt tunnel til [[Brattvåg]]. Hans viktigste tiltak var å få i stand bompengefinansiering av [[Herøybrua|Herøybruene]]. 

I [[1976]] ble han kommandør av [[St. Olavs Orden]] for samfunnsnyttig virke. Han var gift med fredsaktivisten [[Ingeborg Skjåk Bræk]] født Wergeland. Han var far til tekstilkunstneren [[Lise Skjåk Bræk]] og professor i biokjemi [[Gudmund Skjåk-Bræk]].

== Litteratur ==
*Ola Skjåk Bræk : *Hva brast så høyt?'' (memorarer). Ålesund: Nordvest forlag, 1990. ISBN 82-90330-50-2

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Johan Kristoffersen

**Johan Kristoffersen** (1889–1953) var en norsk kombinertløper, som representerte Sørkedalens IF i Oslo.

I perioden 1910 til 1914 var han regnet som Norges beste skiløper etter lagkamerat og «skikonge» Lauritz Bergendahl. Kristoffersen ble dermed kalt «skiprinsen». I 1911 vant han kombinert i Holmenkollen. Han vant kombinert, fikk sølv på 30 km og bronse i hopp i Nordiska spelen i 1913, og vant NM i kombinert samme år. Som kombinertløper hadde Kristoffersen sin styrke i langrennssporet. 

I løpet av karrieren vant Kristoffersen fire kongepokaler, i årene 1911–1914. I 1914 ble han tildelt Holmenkollmedaljen. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* PDF-fil med vinnere av Holmenkollmedaljen
* PDF-fil med vinnere i Holmenkollen siden 1892
Kviteseid bru

**Kviteseidbrui** er ei veibru på riksvei 41 i Kviteseid kommune i Telemark. Brua krysser Haugebukti ved Løyning mellom Sundkilen og Kviteseidvatnet. Kviteseidbrui er 164 meter lang og 13 meter høy. Byggingen startet 1. september 2001 og brua ble åpnet høsten 2003. Den erstattet Sundkil bru fra 1901. Den gamle brua er bevart og vernet.

## Referanser
Sundkil bru

**Sundkil bru**, lokalt **Sundebrui**, er ei svingbru i Kviteseid kommune i Telemark. Brua krysser Sundkilen ved Karlsrud. Før brua ble bygget i 1901 var det ferjetransport over Sundkilen.
Mellom 1861 og 1897 sto ei trebru 150 meter sør for der Sundkil bru står i dag. 
Sundkil bru er 74,3 meter lang og har 5 spenn. Brudekket består av tre, og brua dreier 90 grader ved åpning. Bruas overbygning og svingmekanisme ble levert av Christiania maskinverksted. Brua var en del av riksvei 41, men ble avløst av Kviteseid bru litt lenger sør i 2003.

Sundkil bru er en av tre bevegelige bruer av denne typen i Norge, bare to er i bruk. Brua er bevart og fredet.

## Galleri

MS Victoria ved Sundkilen bru-1.JPG|MS «Victoria» nærmer seg Sundkil bru i 2011.
MS Victoria ved Sundkilen bru-3.JPG|MS «Victoria» har passert Sundkil bru i 2011.
Sundkil bru, maskineri.jpg|Maskineriet på Sundkil bru, levert av Christiania Maskinverksted i 1900.
Sundkil bru, utsving.jpg|Brua svinger ut.


## Kilder
*Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner  (se avsnitt 204 om Sundkil bru)
* Statens vegvesen: Vegen og vi, nr.13, 2003

## Eksterne lenker
* Annet bilde på www.geocaching.com
Spjotsodd bru

**Spjotsodd bru** er ei hengebru på riksvei 41 i Kviteseid kommune i Telemark åpnet i 1963. Brua krysser utløpet fra Strauman i Kviteseidvatnet. Brua er 290 meter lang, med hovedspenn 150 meter. Seilingshøyden ved flom er 14 meter.

## Historie
Den første brua på stedet ble bygget i 1840 som en flytebru av tre, etter et ønske fra sogneprest Magnus Brostrup Landstad. Den ble kun lagt ut om vinteren når vannstanden var relativt jevn, mellom 14. oktober og 14. april, mens man resten av året i stedet måtte benytte ferge. På sommeren kunne vannstanden i det da uregulerte vassdraget variere med 3–4 meter, noe som ikke fungerte med en flytebru. Den første ferga hadde plass til en hestevogn, eventuelt en bil. Senere kom det en som hadde plass til to biler eller en buss. Under andre verdenskrig ble den gamle brua og ferga erstattet av en pontongbru som lå der helt fram til dagens hengebru ble åpnet i 1963.

I 1985 startet arbeidet med å heve standarden på riksvegen til ti tonns akseltrykk og 50 tonn totalvekt. Fordi brua ikke kunne tåle to 50-tonns vogntog samtidig ble det satt opp lysregulering sånn at alle biler med totalvekt over 35 tonn måtte kjøre inn i en lomme og vente på grønt lys sånn at ikke flere så tunge biler var på brua samtidig. All øvrig trafikk var ikke omfattet av lysreguleringa.

Våren 1994 ble det opprinnelige betongdekket frest ned og erstattet med asfaltdekke.

I 2015 ble det kjent at Statens vegvesen planla en større oppgradering av brua ved å stive den av sånn at den kunne takle tyngre kjøretøy. I den forbindelse måtte brua stenges helt for tunge kjøretøy i flere måneder, og vegvesenet ønsket i utgangspunktet å gjøre det sommeren 2017. Dette førte til protester fra lokalt næringsliv, og spesielt fra reiselivsvirksomheter i Vrådal, som heller mente at stenginga måtte foregå vinterstid. Vegvesenet tok hensyn til det, og etter at finansieringen kom på plass ble det klart at arbeidene som krevde stenging ville starte 1. desember 2018 og holde på i fem måneder framover. I den perioden var veien kun åpen for kjøretøy med totalvekt under 3,5 tonn. De eneste som fikk dispensasjon var ambulanser som måtte være tyngre enn det. Folk som reiste med rutebusser ble i perioden skysset over brua med minibuss. Hele oppgraderingsarbeidet var ferdig høsten 2019. Fra november 2016 ble tillatt hastighet over brua satt ned til 50 km/t og lysreguleringa omgjort sånn at absolutt alle kjøretøy måtte vente på grønt lys, for at slitasjen på brua skulle være minst mulig. Da oppgraderingsarbeidene var ferdig ble lysreguleringa fjernet, siden det ikke lenger var behov for den.

## Galleri

Spjotsoddbrua 2012.jpg|Brubanen sett fra Smeodden (sør) mot Spjotsodd (nord).
Spjotsodd bru sett fra det tidligere fergeleiet på Smeodden.jpg|Brua sett fra det tidligere fergeleiet på Smeodden.
Bru ved Spjotsodd 1.JPG|Brua med Spjotsodd brygge i bakgrunnen.
Brusted for flytebru ved Spjotsodd.jpg|Brustedet for flytebruene, i bruk fra 1840 til 1963. Sett fra Savåsen.


## Referanser




## Eksterne lenker
* Om fergestedet på fjordfaehren.de
Liste over Nigerias utenriksministre

Siden Nigeria ble uavhengig fra Storbritannia 1. oktober 1960 har følgende personer tjenestegjort som landets utenriksminister:
Europavei 314

**Europavei 314** går mellom Leuven i Belgia og Aachen i Tyskland.

Trasé fastlagt av UNECE: Leuven – Hasselt – Heerlen – Aachen.

## Knutepunkter

}

|}

## Referanser
Mølje

**Mølje** er en matrett som har lange tradisjoner i Norge. Navnet brukes både om kjøttmølje og fiskemølje, men det er stor forskjell på de to rettene. Mens kjøttmølje er basert på kjøttkraft (som oftest av svin) og flatbrød, består fiskemølje av kokt torsk med lever og rogn. Her finnes det utallige variasjoner på både kjøttmølje og fiskemølje. Langs kysten i Troms er fiskemølje «nasjonalretten», og i innlandsområdene spiser man kjøttmølje. Møljetradisjonen står i dag fremdeles sterkt i Buskerud. 

## Kjøttmølje
### Tradisjoner
Mange steder i landet har mølje vært en tradisjonsrett som ble servert om formiddagen på julaften. I indre Østfold og flere andre steder har det vært tradisjon å servere mølja klokken 12, gjerne til storfamilien, som ofte dro hver til sitt for resten av kvelden.

Mange serverer også kjøttmølje som tilbehør til lutefisk.

### Varianter
En variant som det før i tiden var tradisjon å servere enkelte steder i Finnmark, var mølje av flådde, rensa sauehoder med avhogd snute. Hodene ble lagt i saltlake i 10 – 14 dager og siden kokt med tunger og hjerter. Retten ble kalt kjøttmølje og servert til middag på julaften.

## Fiskemølje
### Tradisjoner
Fiskemølje med torsk spises mest om vinteren mens møljen av sei er mer noe man spiser om sommeren. I fiskmøljen av sei bruker man bare lever, mens den av torsk har man også med rogn. Det er en gammel tradisjon at man fisket juletorsken og lagde mølje til julemiddag i Nordland, men også andre steder var og er dette fremdeles tradisjon.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Mølje fra Nordland (Fiskemølje)
Paamiut kommune

**Paamiut kommune** er en tidligere kommune i Vestgrønland, sydvest på Grønland.

## Navn og kommunevåpen
Navnet Paamiut betyr «folket ved munningen» eller «de som bor ved munningen», og peker på byen Paamiuts beliggenhet ved munningen av Kuannersooqfjorden. Kommunevåpenet viser to blå havørner på hvit bakgrunn. Dette har sin bakgrunn i at Grønlands største bestand av havørn finnes i kommunen og havområdene utenfor. 

## Historie
Saqqaqfolket var trolig det første folket som befolket denne regionen. Disse kom fra Canada, men trakk sørover på vestkysten, og også rundt Kapp Farvel og et stykke nordover på østkysten. 

Da Eirik Raude befolket Grønland fra år 985 kalte de Arsukfjorden for Arnlauge Fjordur (Arnlaugsfjord), etter en av Eirik Raudes menn, Arnlaug, som bosatte seg her. Man antar at nordboene bodde her i området fram til 1300- eller 1400-tallet, og det finnes fortsatt rester etter nordboerne her. 

Fra rundt år 1400 ble området befolket av Inugsuk-kulturen. Dette var et eskimofolk, og det etterkommere etter disse som i dag befolker området rundt Arsukfjorden. 

Paamiut ble etablert i 1742, under navnet Frederikshåb, som en handelsplass for å kjøpe inn spekk og skinn fra boplassene rundt i området. I nyere tid har byen særlig vokst på 1960-tallet, som et resultat av den konsentrasjonspolitikken som ble ført. Fiskeindustrianlegget som ble etablert her i 1967 er i dag Grønlands største. 

Gjennom historien har Paamiut vært et handelssentrum, først for hvalkjøtt, senere for fisk. Kommunen, og da særlig byen Paamiut har lenge hatt tilnavnet «Grønlands kunstnerkoloni», på grunn av sin produksjon av klebersteinprodukter. 

## Geografi og klima
Kommunen ligger helt sydvest på Grønland. Den grenser i nord til Nuuk kommune, i øst til Narsaq kommune og i sør til Ivittuut kommune. 

Av det totale arealet på 51&nbsp;000 km² er 6&nbsp;000 km² land, 40&nbsp;500 km² innlandsis og 4&nbsp;500 km² er hav. 

Kommunens høyeste fjell er Kuunnaat med 1&nbsp;418 moh. Sermilik er kommunens lengste fjord, med 58 km, og den største innsjøen heter Kangorsuup Tasorsua. Denne er 23 km lang, og 210 meter dyp på det dypeste. 

I denne regionen er klimaet mildere enn lenger nord på Grønland, så havnene her er alltid isfrie. En del isfjell er det derimot. Gjennomsnittstemperaturen er 5,6°C i juli og 5,3°C i august.

## Kommunikasjon
Det finnes nesten ingen veier mellom byer eller bygder på Grønland. Den eneste veien er en 6 km lang grusvei mellom Ivittuut og Kangilinnguit i Ivittuut kommune. 

For å komme til Paamiut eller Arsuk må man enten fly til f.eks. Narsarsuaq Airport ved Narsarsuaq, i nabokommunen Narsaq. Herfra kan man fly med helikopter; både Paamiut og Arsuk har egen heliport, men selv om Arsuk sin heliport er asfaltert er den ikke offentlig godkjent. Arsuk har heliport i Fortuna Havn, ca. 3 km øst for bygda. Alternativt går det båter mellom svært mange av byene på vestkysten. 

## Byer og bygder i Paamiut kommune
*Paamiut (da.: Frederikshåb)
*Arsuk
Manngard

**Manngard** er en av flere mulige metoder for å gjennomsøke et område. Et annet ord for manngard er søkekjede. Å gå manngard betyr at en gruppe personer gjennomsøker et geografisk område systematisk, for å finne et objekt (vanligst en savnet person).

Personene som skal gjennomføre søket stilles opp på en rett linje i terrenget med en viss avstand mellom hver person. Avstanden mellom personene avhenger av terrengets beskaffenhet og størrelsen på objektet som skal finnes. Personene starter søket samtidig. De går i samme retning, og holder samme innbyrdes avstand. 

Ved starten av søket får personene beskjed om å holde øyekontakt med den ene sidemannen (vanligvis den venstre), slik at linjen holdes rett, og slik at avstandene mellom personene er den samme under hele søket. Personen som går lengst til venstre vil derfor fungere som lederen av søket, og bestemme retningen.
Lars Sørensen (politiker)

**Lars Sørensen** (født 1959) er en grønlandsk politiker og kommunal tjenestemann.

Han var medlem av Grønlands landsting i to valgperioder fra 1995 til 2002, som representant for Inuit Ataqatigiit.

Sørensen var borgermester i Paamiut kommune fra 1997 til sammenslåingen til Sermersooq kommune i 2009.

## Referanser
Kassiopeia

**Stjernebildet Kassiopeia** er synlig i nord og ligger mellom stjernebildene Persevs og Kefeus og galaksen Andromeda. Kassiopeia består av fem stjerner i W-formasjon, der to av dem, ρ Cassiopeiae og V509 Cassiopeiae, er blant de mest lyssterke i vår galakse. I USA oppfattes stjernetegnet som en M, og kalles derfor «McDonald's» på amerikansk.

Meteorsvermen Perseidene, som kan observeres i månedene juli og august, viser seg mellom Persevs og Kassiopeia. Kassiopeia er kjent fra gresk mytologi, og er ett av de 48 stjernebildene omtalt i Ptolemaios' verk *Almagest*.

## Tycho Brahe og Kassiopeia
Det var i dette stjernetegnet at Tycho Brahe fikk øye på en ny stjerne, en *stella nova*, SN 1572, der SN står for supernova, og 1572 er årstallet. Inntil da hadde man trodd at stjernehimmelen var uforanderlig.
 Supernovaen i Kassiopeia er blant de få man har kunnet observere med det blotte øye. Brahe observerte supernovaen 11. november 1572, da den skinte mer klart enn Venus. I mars 1574 var den ikke lenger synlig med det blotte øye.

## Mytologi
I gresk mytologi var Kassiopeia kong Kefevs av Etiopias dronning. Datteren deres, Andromeda, var kjent for sin skjønnhet, og Kassiopeia mente om seg selv at hun var vakrere enn nereidene, havguden Poseidons døtre. Som straff for Kassiopeias hovmod (hybris) dømte han hennes datter Andromeda til å stå lenket til en klippe, der et monster ventet på henne. Persevs, som nettopp hadde drept gorgonen Medusa, avtalte med Andromedas foreldre at han fikk gifte seg med piken, hvis han drepte uhyret før det drepte henne. Han lyktes med dette, og foreldrene hennes stelte til bryllup, da Phineus dukket opp og hevdet sin rett til bruden, men Persevs tok livet av ham ved å vise fram Medusas avhugde hode. Poseidon plasserte de døde blant stjernene – Kassiopeia med hodet ned halve året, som straff for sin forfengelighet.

## Særlige objekter
* Sjeltåken
* Hjertetåken

## Referanser
Coral Bay (De amerikanske Jomfruøyer)

: *Se også [[Coral Bay|Coral Bay (andre betydninger)]]



*'Coral Bay''' er en bukt og et tettsted på øya Saint John som tilhører De amerikanske Jomfruøyer. Coral Bay ligger på øyas østside. Coral Bay var det første stedet på øya som ble bosatt av europeiske kolonister, da Dansk Vestindias guvernør Erich Bredal 25. mars 1718 annekterte øya og heiste det danske flagget på plantasjen Carolina i Coral Bay. Like etter ble rydding av skog, oppføring av plantasjer og bygging av fortet Fortsberg påstartet. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*  http://www.coralbaystjohn.com/
Coral Bay

**Coral Bay** kan vise til:

*Coral Bay (De amerikanske Jomfruøyer) – et tettsted i De amerikanske Jomfruøyer
*Coral Bay (Kypros)
*Coral Bay (Western Australia)
Iván Pedroso

**Iván Lázaro Pedroso Soler** (født 17. desember 1972 i Havanna) er en kubansk friidrettsutøver. Han var den dominerende utøveren i lengdehopp på deler av 1990-tallet. I OL 2000 vant han gull. Han ble verdensmester hele ni ganger, fire ganger utendørs og fem ganger innendørs.

## Karriere
Allerede som 17-åring hoppet Pedroso over åtte meter. I begynnelsen av karrieren var lengdeøvelsen dominert av Carl Lewis og Mike Powell. Etter at de la opp, trådte Pedroso frem som den dominerende lengdehopperen. Fra 1993 til 2001 vant han innendørs-VM fem ganger på rad, og utendørs ble han mester fire ganger på rad.

Han kronet idrettskarrieren i OL 2000 i Sydney, der han tok gull med et hopp på 8,55. Seieren i VM 2001 ble Pedrosos siste mesterskapstittel. 

29. juli 1995 hoppet Pedroso 8,96 i Sestriere, én centimeter lengre enn Mike Powells verdensrekord fra 1991. Usikkerhet med hensyn til vindmålingen gjorde imidlertid at resultatet ikke ble godkjent av IAAF. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sonora (andre betydninger)

**Sonora** kan vise til:

* Sonora – en delstat i Mexico
* Sonora (Mato Grosso do Sul) – en brasiliansk kommune i delstaten Mato Grosso do Sul
* Sonora (plateselskap) – et tidligere svensk plateselskap
Primærgruppe

**Primærgruppe** er i sosiologien betegnelsen på en grunnleggende gruppe mennesker i et samfunn.  En primærgruppe kan sies å være oversiktlig og liten, partene i gruppen omgås i ansikt-til-ansikt-relasjoner, og de angår hverandre over et vidt spekter av interesser.

En familie kan sies å være en primærgruppe, men også en vennekrets eller en annen gruppe av personer kan regnes for det. Gruppens funksjoner er forholdsvis uspesifiserte, og den tjener medlemmenes behov så lenge disse er i samsvar med gruppens målsetting. Ordet brukes ofte til forskjell fra sekundærgruppe..

Begrepet primærgruppe ble innført av Charles H. Cooley slik *«Med primærgrupper mener jeg de som kjennetegnes ved nært samkvem og samvirke, ansikt til ansikt»*

Begrepet er problematisert fordi ikke bare tidlige og nære relasjoner karakteriseres som primærgrupper, men også senere i livet-grupper som gjerne kjennetegnes ved følelsesmessig tilknytning, men uten nødvendigvis geografisk nærhet. 
## Kilder
**Dictionary of Sociology and related Sciences* Littlefield, Adams & Co 1966 edition, søkeord: Group, primary.
Paamiut

**Paamiut** (dansk: *Frederikshåb*, tidligere stavet **Pâmiut**) den største byen og administrativt sentrum i Paamiut kommune sydvest på Grønland. Byen ligger på en slette, omkranset av fjell. 

Navnet betyr «de som bor ved munningen», og gjenspeiler at byen ligger ved munningen av Kuannersooqfjorden. Klimaet her gjør at havet ikke fryser til om vinteren. 

Byen ble etablert i 1742 av Jakob Severin, som en handelsplass, og er en av Grønlands eldste byer. Den vokste senere på grunn av handelen med skinn og hvalprodukter. Den ble også kjent for sine klebersteinprodukter. På 1950-tallet utviklet byen en blomstrende torskeindustri, som varte til 1989, da torskebestanden falt. 

Byen hadde 1&nbsp;817 innbyggere pr 2005. 

Byens folkeskole heter Atuarfik Tuiisak (Tuiisak skole). I tillegg har de en handels- og sjøfartsskole; Imarsiornermik Ilinniarfik. 

Byens sykehus heter «Dronning Magrethep peqqissaavia» (Dronning Magrethes helsesenter). Dette ble innviet i 1990. Det gamle sykehuset var i bruk fram til 1998. Det nye sykehuset har ti sengeplasser, og bl.a. egen operasjonsavdeling, røntgenavdeling og fødestue. 

## Severdigheter
*Fredens kirke (*Eqqissinerup oqaluffia*) – en av byens eldste bygninger (1909)
*Presteboligen
*Museet

## Kilder
* *Greenland and the Arctic*, Etain O'Carroll og Mark Elliott. Lonely Planet 2005. ISBN 1-74059-095-3.
* ''Greenland in Figures 2005'' Statistics Greenland. 3rd Edition, May 2005. 

## Eksterne lenker
* 
* Bilder fra Paamiut
* Bilder fra Paamiut
Olaf Ludwig

**Olaf Ludwig** (født 1960 i Gera) er en tidligere tysk landeveissyklist. Ludwig var aktiv på 1980- og 1990-tallet.

Ludwig vant i 1982 og 1986 amatørkonkurransen Course de la Paix samt landeveisrittet under OL 1988, der han konkurrerte for Øst-Tyskland. Som profesjonell syklist vant han to etapper i Tour de France og i 1990 den grønne poengtrøya. Han vant Amstel Gold Race i 1992 og kom på pallen under i Paris-Roubaix samme år.

Fram til 2006 var Ludwig ansvarlig for laget T-Mobile Team.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Baskerland (autonom region)

**Baskerland** (baskisk: *Euskadi*, spansk: *País Vasco*) er en autonom region i Spania. Hovedstaden i regionen er Gasteiz (spansk: Vitoria).

Regionen består av de tre provinsene Araba, Gipuzkoa og Bizkaia (spansk: Álava, Guipúzcoa og Vizcaya), og er del av det historiske området Baskerland. Den autonome regionen er det området som i dag oftest omtales som Euskadi, mens Euskal Herria brukes om det historiske området Baskerland, som også inkluderer den autonome regionen Navarra og de tre baskiske provinsene Nedre Navarra, Lapurdi og Zuberoa som ligger i det franske departementet Pyrénées-Atlantiques.

Regionen Baskerland styres av Baskerlands regjering.

## Historie
I 1931 samlet leder av Det baskiske nasjonalistparti (EAJ-PNV) José Antonio Aguirre nasjonalistiske ordførere i Gernika der forsamlingen under Gernikatreet proklamerte den Baskiske Republikk og dennes rett til selvstyre i et føderalt Spania. Republikken ble kortvarig på grunn av den spanske borgerkrigens utbrudd 17. juli 1936. Aguirre og hans regjering ble tvunget i eksil, men fortsatte arbeidet for et mer selvstendig Baskerland. Regjeringen forble i eksil i USA og ble ledet av Jesús María Leizaola etter Aguirres død i 1960. 

Etter Francisco Francos død i 1975 begynte en forsiktig demokratisering av Spania. I 1978 fikk Spania ny grunnlov godkjent ved folkeavstemning som ledd i demokratiseringen. Mens EAJ-PNV oppfordret folk til å avstå fra å stemme, oppfordret det nye partiet Herri Batasuna baskere om å stemme mot den nye grunnloven. I de baskiske provinsene i Spania stemte 23.5 prosent nei, mens 55 prosent avsto fra å delta.

Senere samme år ble Statuttene om baskisk autonomi vedtatt ved folkavstemning. EAJ-PNV støttet opprettelsen av den autonome regionen Baskerland, mens Batasuna var i mot, dels fordi provinsen Nafarroa var utelatt fra den nye politiske enheten. Den baskiske eksilregjeringen ble ikke oppløst før Statuttene om baskisk autonomi ble vedtatt. Samtidig ble Baskerlands regjering og Baskerlands parlament opprettet.

## Referanser


## Kilder
*Kurlansky, Mark: ''The Basque History of the World''. Penguin (2001). ISBN 978-0-14-029851-2
*Aguirre, José Antonio: ''Escape Via Berlin - Eluding Franco in Hitler's Europe''. University of Nevada Press (1991) ISBN-13: 978-0874171679.

## Eksterne lenker
*
Spanish Town

**Spanish Town** er Jamaicas nest største by og var hovedstad frem til 1872. Spanish Town har 148&nbsp;845 innbyggere.

## Historie
Den spanske bosettingen *Villa de la Vega* ble grunnlagt av guvernør Francisco de Garay i 1534 som hovedstad for kolonien. Senere ble byen også kalt *Santiago de la Vega* og *St. Jago de la Vega*. Byen endret navn til Spanish Town etter Storbritannias erobring av Jamaica i 1655. Siden byen fikk store skader i forbindelse med erobringen, tok Port Royal over som en uoffisiell hovedstad. Men i 1692 ble store deler av Port Royal ødelagt av et jordskjelv og Spanish Town tok over som øyas hovedstad.

Spanish Town var hovedstad frem til 1872, da hovedstaden ble flyttet til Kingston. 

## Personer fra Spanish Town
* Sprinteren Asafa Powell 
* Sangeren og skuespillerinnen Grace Jones
* Cricketspilleren Jermaine Lawson
* Reggaeartisten Diana King

## Eksterne lenker
*
Undervisningsmetode

**Undervisningsmetode** er den måten undervisningen legges til rette og organiseres på. Både arbeidsform og undervisningsform inngår i begrepet undervisningsmetode. Metoden kan ha forskjellig preg, som bestemmes dels av stoffets karakter, dels av elevenes forutsetninger og dels av lærerens eller foreleserens evner og trening.

Undervisningsmetode omfatter didaktikkens HVORDAN. I dag brukes mange metoder sammen med andre hjelpemidler enn tavle og annet tradisjonelt utstyr. Prinsippet for undervisningen følger kriteriene MAKVISE:
*Motivasjon
*Aktivisering
*Konkretisering
*Variasjon
*Individualisering
*Sosialisering
*Evaluering

## Litteratur
*Brattenborg, Steinar og Berit Engelbretsen, *Innføring i kroppsøvingsdidaktikk*, Høyskoleforlaget, Oslo, 2010, 3. opplag

## Se også
*Skole
*Utdanningsmetoder
*Undervisningslære
*Undervisningsferdighed
*Undervisningsdifferensiering
Atuarfik Tuiisak

**Atuarfik Tuiisak** (Tuiisak skole) er folkeskolen i byen Paamiut i Paamiut kommune, sydvest på Grønland.

I 1926 ble den daværende skolen flyttet til ved siden av kirken, siden den var for liten og i dårlig stand. Samme år sto den nye skolen på plass, og fikk senere også et eget sløydhus.

I etterkrigstiden har imidlertid økningen i befolkningen, og dermed antall elever, gjort at skolen er bygd ut i flere omganger. I skoleåret 1952/53 var det 123 elever her, mens i 1974/75 var det hele 784 elever her. Dette året ble også skolebygningen fra 1926, samt sløydhuset, revet.

De nyeste bygningene ble bygd på begynnelsen av 1970-tallet.

Skolen har også skolefritidsordning, skolen har både egen gymsal og tannklinikk.

## Eksterne lenker
* Skolens offisielle hjemmeside
Joseph Guillemot

**Joseph Guillemot** (født 1. oktober  1899 i Le Dorat, død 9. mars 1975 i Paris) var en fransk friidrettsutøver. 

I 1920 vant Guillemot sitt første nasjonale mesterskap på 5000 meter, og var dermed kvalifisert til OL 1920.
I Antwerpen var Paavo Nurmi publikums store favoritt. Under 5000-meterfinalen hadde Nurmi lagt sin egen strategi, for å utmatte de farlige svenskene Eric Backman og Runar Falk i første del av løpet. Etter tre runder tok Nurmi ledelsen og økt farten. Bare Guillemot greide å holde følge. Halvveis i løpet overtok Guillemot ledelsen, og på sisterunden løp han tilsynelatende lett fra Nurmi. I mål skilte det fire sekunder mellom løperne. På 10&nbsp;000 meter, som ble arrangert noen dager etterpå, tok Guillemot sølv, denne gang med Nurmi på førsteplass.

Etter OL vant Guillemot i 1922 det internasjonale terrengmesterskapet individuelt, og førte Frankrike frem til seier i lagkonkurransen både i 1922 og 1926. Han vant det franske mesterskapet på 5000 meter tre ganger, men deltok ikke i OL 1924 på grunn av uenighet mellom ham og det franske friidrettsforbundet. 

Han satte to verdensrekorder i løpet av karrieren: 2000 meter (5.34,8) og 3000 m (8.42,2). 

## OL-medaljer
* 1920  Antwerpen -  **Gull** i friidrett, 5 000 meter  Frankrike  
* 1920  Antwerpen -  Sølv i friidrett, 10 000 meter  Frankrike

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sekundærgruppe

**Sekundærgruppe** er innen sosiologien en gruppe personer som danner en enhet som står utenfor en primærgruppe. Eksempler på sekundærgrupper er interessegrupper, yrkesgrupper og organisasjoner. Gruppen karakteriserest også med at mange medlemmer, fjerne forbindelser og upersonlig samhandling der varigheten og enheten mer beror på stabiliteten i den sosiale organisasjonen og/eller på en bestemt interesse, oppgave eller lignende enn på varige vennskapsbånd mellom medlemmene.
UCI ProTour 2008

**UCI ProTour 2008** var den fjerde sesongen UCI arrangerte sin ProTour. Alejandro Valverde vant sammenlagt som i 2006.

## Endringer
Sammenlignet med UCI ProTour 2007 var det en del endringer. Discovery Channel og Unibet.com ble lagt ned etter 2007-sesongen, og det ble ikke delt ut nye ProTour-lisenser, slik at antallet ProTour-lag ble redusert til 18.

Etter en lengre strid mellom UCI og arrangørene av de store rittene, blant annet om hvilke lag som kunne og skulle inviteres til de ulike rittene, ble det i september 2007 bestemt at rittene til disse arrangørene gikk ut av ProTouren og inn på UCI Europe Tour. Dette innebar at ProTour-lagene ikke lenger var garantert å få stille i disse rittene. Tour Down Under i Australia var nytt innslag på ProTour-kalenderen. 

;Ritt som gikk ut av ProTour:
* Paris-Nice, Paris–Roubaix, La Flèche Wallonne, Liège-Bastogne-Liège, Tour de France og Paris-Tours – arrangert av ASO
* Tirreno-Adriatico, Milano-Sanremo, Giro d'Italia og Lombardiet rundt – arrangert av RCS Sport
* Vuelta a España – arrangert av Unipublic

## ProTour-ritt 2008

## Poengsystem

* Det deles i tillegg ut 3, 2 og 1 poeng til de tre første på hver etappe i etapperittene
* Hvis rytteren ikke er på et ProTour-lag, vil ikke poengene bli delt ut.
## Resultater
### Individuell konkurranse

#### Tidligere ledere

### Lagkonkurransen

### Nasjonskonkurransen

## Lag
UCI ProTour 2008 bestod av følgende 18 lag:

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 2008 UCI ProTour  - resultater og ranking
The Grand

**The Grand** var et norsk rockeband som eksisterte fra 2006 til 2010.

Bandet bestod av bluesgitarist Amund Maarud (gitar/vokal), hans yngre bror Henrik Maarud (trommer), Per Tobro (bass) og Eirik Tovsrud Knutsen (keyboard og trommer). Bandet spilte en blanding av rock og psykedelisk blues. I mai 2007 ga bandet ut EPen *The Grand EP* og debutalbumet *The Grand* i oktober samme år, begge på The Grand Recordings/Sonet. Bandet var A-listet i sju uker på NRK P3 høsten 2007, og spilte i 2007 og 2008 på blant andre Roskildefestivalen, Buktafestivalen, Øyafestivalen, Eurosonic i Nederland og Popkomm i Berlin. De ble nominert til Alarmprisen 2007 i klassen årets liveartist.

## Medlemmer
* Amund Maarud: gitar, vokal
* Henrik Maarud: slagverk, vokal
* Per Tobro: bass, vokal
* Eirik Tovsrud Knutsen: hammondorgel, vokal, slagverk

## Referanser


## Eksterne lenker
* NRK Artister
* Musikknyheter.no – Intervju med The Grand, 25.09.2007
Democratic Voice of Burma

**Democratic Voice of Burma** (DVB), også kjent i Norge som **Burma-radioen**, er en radio- og TV-stasjon med base og studio i Oslo. Stasjonen er uavhengig, eid av eksil-burmesere, og sender usensurerte nyheter via satellitt. Tidligere  ble nyheter sendt via kortbølgesenderen på Kvitsøy til Myanmar (tidligere kjent som Burma). DVB anslår at stasjonen når ca. 5 millioner burmesere. Stasjonen har også et kontor i Chiang Mai i det nordlige Thailand.

DVB ble startet som radiostasjon av burmesiske studenter og flyktninger som måtte flykte fra landet etter opprøret i 1988. Stasjonen ble gitt i gave til den burmesiske eksil-regjeringen av norske myndigheter i 1992. I 2000 ble stasjonen uavhengig. I dag får DVB økonomisk støtte fra de skandinaviske myndighetene, Utenriksdepartementet og Fritt Ord i Norge, Free Voice i Nederland og National Endowment for Democracy i USA. DVB har hatt TV-sendinger siden 2005.

DVB samler inn nyheter via journalister i skjul i Burma og langs landets grenser. Stasjonen har ca. 12 ansatte i Norge og i alt rundt 100 medarbeidere, hvorav ca. 40 i Burma. Til vanlig sender DVB 2 timer radio hver dag, men stasjonen utvidet sendetiden til 9 timer daglig under demonstrasjonene høsten 2007.

Flere av DVBs journalister i Burma ble arrestert under demonstrasjonene høsten 2007.

Sjefredaktør og administrerende direktør for Democratic Voice of Burma er Ave Chan Naing.

Radiostasjonen mottok Ossietzkyprisen 2007.

Den norske UNICEF-medarbeideren Hallvard Kuløy var opprinnelig innehaver av lisensen for radiostasjonen.
## Referanser


## Kilder

*Video 4: Democratic Voice of Burma (DVB.no): Demokrati fra utsiden (besøkt 29. september 2007)
*Journalisten: Formidler Burma-dramaet til verden (27. september 2007)

## Eksterne lenker
* 
*
Odd Højdahl

**Odd Højdahl**  (født 5. januar 1921, død 23. februar 1994) var en norsk politiker og fagforeningsleder.

Han var sosialminister i Trygve Brattelis første regjering i perioden fra 1971 til 1972. Han var sekretær og leder i Norsk Tjenestemannslag.  Odd Højdahl var leder for Statstjenestemannskartellet fra 1964 til 1969 da han på LO-kongressen  ble valgt til nestformann i LO, et verv han hadde frem til 1977. Han ble i 1977 ansatt som direktør i Statens arbeidstilsyn, en stilling han hadde frem til 1988.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Damenes pokal

**Damenes pokal** er en premie som ble utdelt til den utøveren som presterte godt og samtidig tekte seg på en høflig, sjarmerende og dannet måte i forbindelse med idrettslig konkurranse. Pokalen ble første gang satt opp i 1884 i forbindelse med Husebyrennet. Pokalen var fra Christianias damer «til den kjækkeste skiløberen fra Christiania».

Skikken med tildeling av Damenes pokal forsvant gradvis utover mot midten av 1900-tallet. I senere tid er tradisjonen tatt opp igjen av ulike klubber, innen blant annet skyting og golf.

Tradisjonen med damenes pokal ble adoptert av friidrett, og utdelt i forbindelse med tidenes første friidretts-NM i Kristiansand i 1896. Den ble tildelt Einar Knudsen for hans allsidighet i mesterskapet. Pokalen har likevel hatt lengst historie og tradisjon i forbindelse med kombinert renn i Holmenkollrennene. Her ble pokalen tildelt konkurransens beste hopper. Ved to tilfeller ble pokalen ikke delt ut, siden hopperens langrennsløp ble vurdert altfor dårlig (Bengt («Silver-Bengt») Eriksson, 1960 og Gjert Andersen, 1970)

Pokalen ble tatt vel i mot, og det var en ære å bli plukket ut. Overrekkelsen ble ofte foreviget av et fotografi av vinneren sammen med komiteens kvinner. Samtidig kan pokalen sees på som et symbol på hvilket nivå kvinnene var forventet å delta i idrett. Kvinner var forventet å holde en viss avstand fra selve aktiviteten, og det var antatt at de ikke forstod seg seg på de idrettslige prestasjoner. En pokal som hedret dannelse innen idrett passet godt i tiden, og lå innenfor det som ble ansett å være en kvinnes område.

## Referanser
Mediegrafiker

**Mediegrafiker** er en yrkestittel innen grafisk bransje. Utdannelsesløpet innebærer yrkesrettet utdanning med opplæring i bedrift i tredje og fjerde år, det vil si etter at VG2 Medier og kommunikasjon er bestått.

Lærlingetiden tilbringes i en førtrykksbedrift (førtykksavdeling, reklamebyrå eller liknende). Bestått læretid (fagprøve) gir yrkeskompetanse med fagbrev og yrkestittelen mediegrafiker.

Mediegrafikerfaget er fra 2020 slått sammen med mediedesignfaget.

## Eksterne lenker
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av mediegrafiker
Vladimir Kuts

**Vladimir Petrovitsj Kuts** (russisk: Владимир Петрович Куц) (født 7. februar 1927, død 16. august 1975) var en sovjetisk langdistanseløper. Navnet skrives også **Volodymyr Petrovytsj Kuts** (Володимир Петрович Куц), den ukrainske stavemåten, siden Kuts ble født i Aleksino, som ligger i dagens Ukraina.

Kuts ble første gang lagt merke til i internasjonal sammenheng i 1954. Under europamesterskapet i Bern slo han favorittene &ndash; den tsjekkiske stjernen Emil Zátopek og briten Christopher Chataway &ndash; på 5000 meter, og satte samtidig ny verdensrekord. Noen måneder senere mistet Kuts rekorden til Chataway, men tok rekorden tilbake igjen bare 10 dager senere.

Kuts var blant favorittene under OL 1956 i Melbourne. Hovedmotstanderen på 5000 m var briten Gordon Pirie, som hadde satt ny verdensrekord tidligere samme år. Kuts hadde imidlertid satt ny verdensrekord på 10&nbsp;000 meter kort tid før lekene. I den første finalen, 10&nbsp;000 meter, tok Kuts oppskriftsmessig ledelsen fra start. Fire runder før mål måtte Pirie gi tapt, og Kuts løp inn til en enkel seier. 5000-meterfinalen, som ble arrangert fem dager etter, ble en ren paradeseier, og Kuts tok sin andre gullmedaljene i løpet av lekene.

I 1957 forbedret Kuts verdensrekorden på 5000 meter til 13.35,0, en tid som ikke ble slått før i 1965, av Ron Clarke. Kuts la opp i 1959.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sørkedalens Idrettsforening

**Sørkedalens Idrettsforening (SIF)** (stiftet 1886 som **Sørkedalens Skiklub**) er et norsk idrettslag tilhørende Sørkedalen i Oslo. Idrettsforeningen ble startet av Carl Grøttum. Grøttum var klubbens første formann. 

Skiidrett var klubbens kjerne i mange år, go klubben er best kjent for de historiske skiløperne de hadde tidlig på 1900-tallet. I tillegg til skikongen Lauritz Bergendahl er kjente navn Johan Kristoffersen, Ingvar Langlien, Johan Grøttumsbråten (gikk til BUL) og Lars Bergendahl. Peder Grøttumsbråten vant klubbnes første kongepokal i 1889. 

Navneskiftet til *Sørkedalens Idrætsforening* kom i 1905, da sykkelsport ble en voksende aktivitet, og ble tatt opp som idrett i klubben. 

Klubben fikk overta det gamle bygget til Sørkedalen skole i 1926, klubbhuset fikk navnet «Lokalet». «Lokalet» ble et slags samfunnshus, til bruk for alle foreninger i Sørkedalen. Klubblokalet ble utvidet i 1980, med tilbygget *Bergendahlsstua*. Klubben har egen lysløype på rundt 2 kilometer.

Sørkedalens IF har gått fra å være en toppidrettsklubb for skiidrett, til å bli en fleridrettsklubb med et breddidrettsaspekt. Sykkelgruppen har trappet ned, mens fotball friidrett og orientering kom til. De senere år er også alpint blitt en stadig større del av satsingen. Allidrettsgruppen for de yngre medlemmene tilbyr sosiale aktiviteter.

Klubben har opprettholdt sin tradisjon som arrangør av skirenn. Lauritz Bergendahls Minneløp (første gang arrangert 1972) og Sørkedalsrennet (siden 1980) er de største. Klubben arrangerer også Sørkedalsløpet (siden 1974), sykkelløpet Sørkedalen Grand Prix (siden 1980) og en uformell akekonkurranse som arrangeres årlig i Kjelsåsveien.

## Tabellen (2020)

## Eksterne lenker
*