open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stankelbein

* storstankelbein
* mellomstankelbein Cylindrotomidae
* småstankelbein
* hårøyestankelbein Pediciidae

**Stankelbein** (Tipuloidea) eller **myhank** er en overfamilie av mygg. Den omfatter familiene storstankelbein, mellomstankelbein Cylindrotomidae, småstankelbein og hårøyestankelbein Pediciidae. 

De har lange, smale vinger og lange bein. De ånder gjennom bakkroppen. De lever i ofte fuktige områder og deres naturlige fiender er fugler og andre insektetende dyr. Stankelbein er planteetere og larvene hos flere arter lever i jorden av røtter på gress og andre planter. 

De fleste voksne (imago) har flygeperioden i mai og juni. 

## Systematisk inndeling

* orden **[[tovinger]]**, Diptera
** underorden **[[mygg]]**, Nematocera
*** overfamilie **Stankelbein** (Tipuloidea)
**** familie storstankelbein, *Tipulidae*
**** familie mellomstankelbein Cylindrotomidae
**** familie småstankelbein, *Limoniidae*
**** familie hårøyestankelbein Pediciidae
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Christopher Joyce

**Christopher «Chris» Joyce** (født 31. januar 1982 i Newcastle upon Tyne i England) er en engelsk fotballspiller.

Joyce spilte i flere år på ungdomslaget til Newcastle United, men fikk ikke kontrakt. Etter noen års spill for Loughborough University og Northern Premier League-laget Blyth Spartans F.C. valgte å dra til USA for å studere. Her spilte han college-fotball for Franklin Pierce University og scoret 51 mål på 50 kamper.

Etter endt mastergrad utdannelse ble han tilbudt kontrakt med FC Dallas i Major League Soccer, men han lot det trekke ut, og da Odd Grenland kom på banen valgte han heller å reise dit. Han kom til klubben uten vederlag i mars 2006, og skrev kontrakt ut 2009.

Annen halvdel av 2007-sesongen ble han lånt ut til Nybergsund. Vårsesongen 2008 ble han lånt ut til Pors Grenland, men da kontrakten med Odd ble avsluttet 1. august samme år, opphørte samtidig utlånet. Han startet imidlertid opp igjen karrieren i Asker da han signerte for de i januar 2010. Han spilte midtstopper og rykket opp fra 2.div til 1.div i 2011. Tilbake i Pors 2012 og videre til Tollnes 2014. Han har vært tilbake i Pors som assistent trener til Knut Rønningene (2019) og Stig Haddal (2020). 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Spillerprofil fra Odd Grenlands hjemmesider
* Spillerprofil fra Oddranes hjemmesider
* Spillerprofil på Altomfotball.no
N’Djamena

**N'Djamena** (arabisk نجامينا) er hovedstaden i Tsjad. Med sine  innbyggere (2009) er hovedstadsregionen også landets klart største by. Havnebyen N'Djamena ligger ved elven Chari, like overfor den kamerunske byen Kousséri, som byen er forbundet med via en bro. 

N'Djamena ble grunnlagt som **Fort-Lamy** av den franske kommandanten Émile Gentil 29. mai 1900, og oppkalt etter en offiser som ble drept i slaget ved Kousséri noen dager tidligere. Navnet ble endret til N'Djamena (fra det arabiske navnet på en nabolandsby, som betyr *«hvilested»*) av president François Tombalbaye 6. april 1973.

I 1937 hadde byen bare 9976 innbyggere, men ti år senere, i 1947, var folkemengden nesten doblet, 18&nbsp;435. Etter uavhengigheten i 1968 nådde folkemengden 126&nbsp;483, og i 1993 hadde byen passert en halv million innbyggere.

Blant severdigheter i byen er Tsjads nasjonalmuseum. Byen har eget universitet, høyskoler for administrasjon og veterinærmedisin, American International School of N’Djamena og en internasjonal flyplass.

N'Djamena har vært vennskapsby med Toulouse i Frankrike siden 1980.

## Demografi
Befolkningsutvikling: 

*1937: 
*1940: 
*1947: 
*1958: 
*1960: 
*1970: 
*1993: 
*2000: 
*2005: 
*2008:  (est)
*2009: 

## Vennskapsbyer
* Toulouse, Frankrike 
* Stupino, Russland

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart over N'Djamena
* Turist-guide 
* Bilder 1 Bilder 2 Bilder 3
Groovy Entertainment

**Groovy Entertainment** er et moderne filmproduksjonsselskap som ble grunnlagt i 1996 av Eirik Tyrihjel. 
I tiden fra 1996 og frem til i dag har Eirik Tyrihjel hatt regissør for mer enn 400 reklamefilmer og utallige musikkvideoer.
Groovy Entertainment har hatt oppdrag for alle de store TV stasjonene som NRK, TV 2, TV3 og TVNorge samt flere spillefilmproduksjoner.
Rolf Furuseth

**Rolf Furuseth** (1915–1984) var en norsk industriarbeider og politiker (Ap) fra Raufoss i Oppland. Han ble innvalgt på Stortinget fra Oppland i 1969 og satt som stortingsrepresentant i tre perioder fra til 1981. Han var vararepresentant i periodene 1958&ndash;1961 og  1965&ndash;1969.

Han var opprinnelig utdannet bilmekaniker, og arbeidet ved Raufoss Ammunisjonsfabrikker fra 1939. Han var formann i Raufoss Jern- og Metallarbeiderforbund 1955-1970, og satt i forbundsstyret i Norsk Jern- og Metallarbeiderforbund fra 1958 til 

* 25. oktober&nbsp;1974 &ndash; 17. desember&nbsp;1974 midlertidig visesekretær i Odelstinget 

* 1977 &ndash; 1981 varamedlem i Valgkomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Industrikomitéen
* 1973 &ndash; 1977 medlem i Industrikomitéen
* 1969 &ndash; 1973 medlem i Justiskomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Finlay Mickel

**Finlay Mickel** (født 6. desember 1977 i Edinburgh) er en skotsk alpinist.

Mickel deltok første gang i et verdenscuprenn i Lake Louise i Canada i november 2000. Hans beste plassering i verdenscupen er en 10.-plass i utfor i Wengen i Sveits i januar 2006.

5. februar 2005 ble han nummer 11 i utfor i VM i Bormio i Italia. Det var det beste resultatet noen gang for en britisk mannlig alpinist i et verdensmesterskap, og det beste i noen større konkurranse siden Martin Bell ble nummer 8 i utfor i OL i Calgary i 1988.

I OL i Torino i 2006 ble han nummer 25 i utfor og nummer 22 i super-G.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Ola O. Røssum

**Ola O. Røssum** (1926–2012) var en norsk politiker (Sp) og bonde fra Nord-Fron. Han var stortingsrepresentant fra Oppland i tre perioder fra 1969 til 1981. Han hadde vært vararepresentant i perioden 1965&ndash;1969.
Han var politisk nestformann  i Senterpartiet i perioden 1977&ndash;1981.

I 1959 tok han eksamen som sivilagronom ved Norges landbrukshøgskole. Han arbeidet som driftsplanlegger i Oppland Bondelag 1960–65, og drev egen gård fra 1965. Han satt i kommunestyre og formannskap i Nord-Fron/Fron 1965–1971. 

For sin innsats for Senterpartiet fikk han i 1994 partiets hederstegn. Røssum var lokalhistorisk interessert, og var æresmedlem av Fron historielag.

* 11. oktober&nbsp;1977 &ndash; 30. september&nbsp;1981 Visepresident i Lagtinget

* 1977 &ndash; 1981 nestformann i Landbrukskomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Valgkomitéen
* 1973 &ndash; 1977 medlem i Kirke- og undervisningskomitéen
* 1973 &ndash; 1977 sekretær i Valgkomitéen
* 1969 &ndash; 1973 medlem i Valgkomitéen
* 1969 &ndash; 1973 medlem i Kirke- og undervisningskomitéen
* 1969 &ndash; 1973 varamedlem i Valgkomitéen

* 1976 Delegat FNs generalforsamling 01.01.1976 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Olav Djupvik

**Olav Djupvik** (1931–2016) var en KrF-politiker og skolemann. Han var stortingsrepresentant for Oppland i perioden 1977–1981 og satt i Stortingets kirke- og undervisningskomité. Han var også kommunepolitiker på Lillehammer. Han meldte seg ut av KrF i 1983, da partiet trådte inn i Willoch-regjeringen, fordi partiet da ville administrere loven om selvbestemt abort.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Eli Kristiansen

**Eli Margrethe Kristiansen** (1933–2025) var en norsk sykepleier, fagforeningsleder, sykehusdirektør og KrF-politiker fra Nordland og Namsos. Hun var stortingsrepresentant fra Oslo i perioden 1977–1981.

Hun var vararepresentant for Nordland i perioden 1973–1977. Hun var personlig rådgiver for sosialminister Bergfrid Fjose i Korvald-regjeringen 1972–1973 og statssekretær for Leif Arne Heløe i regjeringen Willoch 1985–1986. 

Hun er utdannet sykepleier fra Namdal sykepleierskole 1953–1956 og arbeidet som sjefssykepleier i Namsos, Bodø og Ålesund. Hun avsluttet sin yrkeskarriere som direktør for Nordlandssykehuset i Bodø 1987–1996.

Kristiansen var styreleder for Postverket 1989–1995, nestleder i KrF 1977–1981, fylkesleder i Nordland KrF 1989–1991, leder av Norsk Sykepleierforbund 1973–1977 og region- og fylkesleder i sykepleierforbundet 1958–1973.

Eli Margrethe Kristiansen døde 5. juli 2025, 91 år gammel.

## Regjering og Storting
* 1. januar 1972–1. januar 1973 Personlig sekretær Sosialdepartementet
* 4. november 1985–31. mars 1986 Statssekretær Sosialdepartementet

* 1977–1981 medlem i Sosialkomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Prosjekterende

**Prosjekterende** er en betegnelse på fagfolk som tegner, beskriver og beregner bygge- og anleggsleveranser (entrepriseprosjekter). Det arbeid de foretar kalles å *[[prosjektere]]*. De fagfolk som utfører denne prosjekteringen er vanligvis arkitekt og rådgivende ingeniør.

Også for andre typer leveranser, bl.a. dataprogrammer, brukes betegnelsen *prosjekterende* om dem som utfører lignende arbeid.

I entrepriseprosjekter blir det dokumentmaterialet som de prosjekterende utarbeider, benyttet som dokumentunderlag for det arbeid som entreprenørene utfører. I tradisjonelt organiserte prosjekter er det byggherre som har avtale med de prosjekterende. I de såkalte *totalentrepriser* har  en entreprenør avtale med de prosjekterende.

Det er en egen Norsk Standard (NS) for avtaler mellom byggherre og prosjekterende, med tilhørende avtaledokument:

* NS 8401:2010 Alminnelige kontraktsbestemmelser for prosjekteringsoppdrag

I bustadoppføringslova som gjelder avtale om bolig for forbruker, er de prosjekterende kalt konsulent.

## Se også
* Prosjektering, også kalt prosjektplanlegging

## Kilder
*Hans Cappelen: «Byggherren og kontraktene», Oslo 2001 (1. opplag 1994), og i HolteProsjekts program «Bygglex», Oslo 2005
*Advokatfirmaet Cappelen & Krefting DA: «Oppføring av egen bolig» (Oslo 1998) om bustadoppføringslova
* Hans Jakob Urbye: "Kommentarer til NS 8401 og NS 8402", Oslo 2011
Paul Thyness

**Paul Thyness** (1930–2016) var en norsk politiker (H). Han var stortingsrepresentant for Oslo fra 1965 til 1981.

Han var utdannet mag.art. i statsvitenskap fra Universitetet i Oslo. I studietiden var han styremedlem i Det Norske Studentersamfund, formann i Den Konservative Studenterforening, skribent i *[[Minerva (norsk tidsskrift)|Minerva]]* og redaksjonsassistent i *[[Morgenbladet]]*.

I 1956 ble Thyness ansatt som utredningsleder i Høyre og sekretær for partiets programkomité, ledet av John Lyng. Thyness og Lyng samarbeidet også nært som henholdsvis leder og sekretær for stortingsgruppen i første halvdel av 1960-årene. Ved Lyngs regjeringsdannelse høsten 1963 ble Thyness hans statssekretær. Thyness var innvalgt på Stortinget fra Oslo fra 1965 til 1981, og satt i forsvarskomiteen 1965–1973, utenriks- og konstitusjonskomiteen 1973–1977 og finanskomiteen 1977–1981.

Thyness viste et bredt internasjonalt engasjement som president i NATOs parlamentarikerforsamling 1978–1980, styreformann i NUPI 1972–1978 og 1988–1992 samt president i Nordmanns-Forbundet 1975–1980.

Etter tiden som stortingsrepresentant var Thyness assisterende administrator i FNs utviklingsprogram (UNDP) i New York til 1988, hvoretter han ble president i hjelpeorganisasjonene CARE Norge og CARE International. Han var også formann i Norges Banks representantskap 1992–1998.

Han var sønn av farmasøyt Sigvald Arnfinn Thyness og hustru Aslaug, født Andersen. Han giftet seg i 1956 med lærer Ellen Marie Smemo, datter av biskop Johannes Smemo. Sammen fikk de to barn: Therese Thyness Fagerhaug og høyesterettsdommer Erik Thyness.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Karin Hafstad

**Karin Hafstad** (1936–2019) var en norsk politiker. Hun var stortingsrepresentant for Oslo fra 1973 til 1981. Hun representerte Høyre.

Hun var medlem av Unge Høyres sentralstyre fra 1965 til 1969 og satt i Høyres landsstyre. Hun engasjerte seg for demokrati og menneskerettigheter og tok initiativet til «Flagg for Tsjekkoslovakia»-aksjonen under Prahavåren i 1968. I 1963 dannet hun Enslige mødres vennering, en organisasjon som skulle hjelpe enslige, ugifte mødre til å beholde sine barn, dersom mødrene selv ønsket det. Hun var selv gift og hadde barn.

Hafstad var fast medlem av Oslo bystyre og formannskap fra 1972 til 1975. Hun ble en viktig sosialpolitiker, blant annet som formann i boligutvalget. Hun var stortingsrepresentant fra 1973 til 1981 og satt i Stortingets samferdselskomité, deretter i Stortingets administrasjonskomité.

Hun var formann i Høyrekvinners Landsforbund fra 1975 til 1979.

Fra hun gikk ut av gymnaset til hun ble politiker på fulltid, arbeidet hun som sekretær. Etter tiden på Stortinget arbeidet hun som informasjonskonsulent, senere førstekonsulent i Vegdirektoratet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kristin Lønningdal

**Kristin Kverneland Lønningdal** (født 1. januar 1923 i Stavanger, død 23. februar 2010) var en norsk politiker (H), farmasøyt og fylkesmann fra Stavanger. Hun var innvalgt på Stortinget fra Rogaland i to perioder 1973–1981 og var vararepresentant 1965–1973. Etter tiden på Stortinget var hun fylkesmann i Rogaland 1981–1991. Hun var den andre kvinnelige fylkesmannen i Norge (etter Ebba Lodden).

Kristin Lønningdal hadde examen artium fra Kongsgård skolefra 1942 og apotekereksamen fra 1947. Hun var farmasøyt i Mandal 1945–1946 og var provisorfarmasøyt ved apotek i Stavanger, Risør og Tvedestrand fra 1947. 

Hun interesserte seg for en rekke politiske saksfelt, fra boligbygging og sykehuspolitikk til miljøvern og økonomisk politikk, og var opptatt av enkeltpersoner som følte at de kom til kort i møtet med offentlig byråkrati. Hun innehadde en rekke verv i Høyre og Høyrekvinners Landsforbund og var også lokalpolitisk aktiv. 

* 1. oktober 1974–30. september 1977 varasekretær i Odelstinget
* 11. oktober 1977–30. september 1980 varasekretær i Odelstinget
* 1. oktober 1980–30. september 1981 varapresident i Odelstinget

* 1977–1981 medlem i Den forberedende fullmaktskomiteen
* 1977–1981 medlem i Finanskomiteen
* 1977–1981 medlem i Fullmaktskomiteen
* 1973–1977 medlem i Den forberedende fullmaktskomiteen
* 1973–1977 medlem i Kommunal- og miljøvernkomiteen
* 1973–1977 medlem i Fullmaktskomiteen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Oddleif Fagerheim

**Oddleif Fagerheim** (født 20. september&nbsp;1911 i Ytre Holmedal, Sogn og Fjordane, død 11. desember&nbsp;1999) var en norsk politiker (Ap). Han ble innvalgt på Stortinget fra Sogn og Fjordane i 1969.
Han var vararepresentant i periodene 1950&ndash;1953 og  1958&ndash;1961.

Fagerheim var varaordfører i Fjaler i perioden 1966&ndash;1967. Han var far til keramikeren Yngvild Fagerheim.

## Stortingskomitéer
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Sjøfarts- og fiskerikomitéen
* 1973 &ndash; 1977 medlem i Samferdselskomitéen
* 1969 &ndash; 1973 medlem i Sjøfarts- og fiskerikomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Turid Dørumsgaard Varsi

**Turid Dørumsgaard Varsi** (født 3. juni&nbsp;1938 i Tinn, Telemark) er en norsk politiker (Ap). Hun ble innvalgt på Stortinget fra Telemark i 1977.

## Stortingets presidentskap

* 28. april&nbsp;1980 &ndash; 30. september&nbsp;1981 Varasekretær i Stortinget

## Stortingskomitéer
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Kirke- og undervisningskomitéen
* 1977 &ndash; 1981 varamedlem i Valgkomitéen

## Eksterne lenker
*
Haldis Havrøy

**Haldis Havrøy** (1925–2000) var en norsk politiker (Ap), og butikk- og kontorarbeider. Hun var stortingsrepresentant fra Oslo i to perioder fra 1973 til 1981. Hun ble utnevnt til æresmedlem i Det norske Arbeiderparti i 1995.

Havrøy hadde ulike jobber i Oslo: vaskehjelp ved Mustad fabrikker 1951-1958, kantinebestyrer ved Østlandske fryserier 1959-1961, ekspeditrise ved Oslo samvirkelag 1961-1964, kontorarbeider ASEA-Per Kure A/S 1964-1967, kontorarbeider ved Arbeiderbevegelsens utredningskontor 1970-1971 og bokholder ved A/S Idekommunikasjon 1971-1973. Hun tok realskole og artium i voksen alder, henholdsvis i 1968 og 1970.

Hun var bystyremedlem 1963-67, og nestleder i Oslo arbeiderparti 1971-75. Etter stortingsperioden bodde hun en periode i Bergen, hvor hun var  partisekretær i Hordaland Arbeiderparti 1984-1985.  Som pensjonist engasjerte hun seg i å dokumentere arbeiderhistorie på Lilleaker. Hun var også i to år styreleder for Nordland Akademi for Kunst og Vitenskap i hjembygda.

* 11. oktober&nbsp;1977 &ndash; 30. september&nbsp;1981 Varasekretær i Lagtinget

* 1977 &ndash; 1981 medlem i Industrikomitéen
* 1973 &ndash; 1977 varamedlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
* 1973 &ndash; 1977 medlem i Sosialkomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stålull

**Stålull** er en masse av spesielt tynn ståltråd som lages ved høvling av vanlig ståltråd. Den brukes til polering og pussing av metallgjenstander, i husholdningen gjerne innsatt med såpe. Gjenstander av tre kan pusses med oljesmøring, og får spesielt fin overflate. Stålull som har vært i kontakt med olje kan selvantenne, så en må behandle avfallet deretter.

Stålull uten såpe har evnen til å avgi gnister ved sterk varme (fyrstikkflamme). En rask luftstrøm får gnistene til å fyke, og man har et hjemmelaget «stjerneskudd».

Stålull er produsert i Norge under merkenavnet Svint siden 1939. I perioden 1961 til 2015 ble stålull produsert på Rensvikholmen i Kristiansund. Produksjonen ble etter dette flyttet ut av Norge.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Birkeland Innovasjon

**Birkeland Innovasjon** var et aksjeselskap stiftet i 2004 av Universitetet i Oslo (UiO), med universitetet som eneeier. I 2010 ble selskapet fusjonert med Medinnova AS til Inven2 AS. Selskapet hadde som formål å hjelpe forskere ved UiO å patentere og kommersialisere forskningsresultater. Medinnova AS hadde samme formål bare med forskere fra Oslo Universitetssykehus. Selskapet hadde tilhold i Forskningsparken i Gaustadbekkdalen i Oslo.

Birkeland Innovasjon bistod forskere med videreutvikling av ideer med sikte på patentering og salg av lisenser, samt markedsundersøkelser, opprettelse av kommersielle selskaper og kontakt med investorer. En viss andel av inntektene fra lisenssalg gikk tilbake til forskningsmiljøene og finansierte ny forskning. Ved bedriftsetableringer tilfalt en del av aksjene universitetet. Birkeland Innovasjon hadde navn etter fysikeren Kristian Birkeland, som var forsker ved universitetet da han sammen med industrimannen Sam Eyde stiftet Norsk Hydro-Elektrisk Kvælstofaktieselskab, som senere ble til Norsk Hydro.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hjemmeside
Egil Bergsland

**Egil Bergsland** (født 2. september&nbsp;1924 i Notodden, Telemark, død 12. oktober 2007) var en norsk politiker (Ap). Han ble innvalgt på Stortinget fra Telemark i 1977. Han var vararepresentant i perioden 1973&ndash;1977.

Bergsland var varaordfører i Notodden i perioden 1964&ndash;1967 og ordfører i 1971&ndash;1975.
 
## Stortingskomitéer
* 1977&ndash;1981 medlem i Kommunal- og miljøvernkomitéen

## Eksterne lenker
*
Kirsten Myklevoll

**Kirsten Emilie Myklevoll** (1928–1996) var en norsk lærer og politiker (Ap). Hun var innvalgt på Stortinget fra Troms og var statsråd i Odvar Nordlis regjering. Hun var også fylkesordfører i Troms.

Myklevoll gikk på Tromsø lærerskole fra 1947-1951 og arbeidet som lærer i Vardø, Honningsvåg, Astafjord og i Skånland, hvor hun var ansatt ved Sandstrand skole fra 1960 til 1981. 

Hun startet sin politiske karriere i Skånland og var i perioden 1963-1967 medlem av Skånland kommunestyre. Hun ble innvalgt på Stortinget fra Troms fra 1973 til 1981, og var forbruker- og administrasjonsminister i 1978 og 1979. På Stortinget satt hun i flere komitéer og var formann i Kommunal- og miljøvernkomitéen. Etter rikspolitikken var hun fylkesvaraordfører i Troms i perioden 1983&ndash;1987 og fylkesordfører i 1987&ndash;1991 og 1991&ndash;1992.

## Regjering
* 11. januar 1978 &ndash; 8. oktober 1979: Statsråd i Forbruker- og administrasjonsdepartementet 

## Stortingskomitéer
* 1977–1981: medlem i Industrikomitéen
* 1977–1981: formann i Kommunal- og miljøvernkomitéen
* 1977–1981: varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1977–1981: varamedlem i Valgkomitéen
* 1973–1977: sekretær i Kommunal- og miljøvernkomitéen
* 1973–1977: varamedlem i Valgkomitéen

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Johnny Stenberg

**Johnny Stenberg** (født 3. januar 1925, død 17. mars 1990) var en norsk politiker (Ap).

Han var sønn av baneformann Gabriel Stenberg og Anna Håland, og vokste opp i Moi i Dalane. Etter Orkdal landsgymnas ble Stenberg ansatt som stasjonsbetjent i NSB i Trondheim-distriktet i 1944, deretter som konduktør i NSB i Drammen-, Egersund- og Trondheim-distriktene i 1949. I 1962 ble Stenberg overkonduktør i Trondheim-distriktet. Johnny Stenberg giftet seg i 1951 med Annie Marie Hauggjerdet, som han fikk ett barn med, og bodde i Gudå i Nord-Trøndelag.

Stenberg var medlem av Meråker kommunestyre og formannskap 1960–1975, varaordfører 1964–1966, ordfører 1967–1973 og varaordfører 1973–1975. Han fungerte som ordfører under Alf Karlsens sykdom fra 1. april 1965. Han var også medlem av Nord-Trøndelag fylkesting og fylkesutvalg 1968–1975. Stenberg var innvalgt på Stortinget fra Nord-Trøndelag 1973–1981, og satt hele perioden i Stortingets kommunal- og miljøvernkomité.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Roald Bye

**Roald Åsmund Bye** (født 7. november&nbsp;1928 i Malvik, Sør-Trøndelag, død 15. april&nbsp;2003) var en norsk politiker (Ap), byråkrat og kulturarbeider. Han var stortingsrepresentant fra 1969 til 1981.

## Liv og virke
Bye var dattersønn av statsminister Johan Nygaardsvold.

Han var bestyrer ved Arbeidskontoret for Stjørdalen 1962–81, instituttleder ved Statens Attføringsinstitutt i Trondheim 1982–90, formann i Sør-Trøndelag Arbeiderparti 1957–69, vararepresentant til Stortinget 1954–69 og fast representant fra Sør-Trøndelag 1969–81.

Bye var opptatt av sosialpolitiske spørsmål. I alle sine tre perioder som fast representant på Stortinget var han medlem av sosialkomiteen. Han var opptatt av saker som dreide seg om barnetrygd, krigspensjon, dagpenger og sykepenger. I sitt arbeid på Stortinget var han saksordfører for viktige trygdesaker som nedsettelse av pensjonsalderen fra 70 til 67 år, sykepengereformen, som gav full lønn under sykdom, og for opprettelsen av Likestillingsrådet. Han arbeidet også aktivt for at det ble bygd ut et godt helsestasjonstilbud til alle barn i Norge. 

Bye var en aktiv frivillig lokal kulturarbeider. Han var bl.a  manusforfatter og regissør for lokalrevyen i Hommelvik, aktiv i lokalhistorisk formidling og engasjert i barne og ungdomsarbeid i Framfylkingen.

## Stortingskomitéer
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Sosialkomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Valgkomitéen
* 1973 &ndash; 1977 medlem i Sosialkomitéen
* 1973 &ndash; 1977 varamedlem i Valgkomitéen
* 1969 &ndash; 1973 medlem i Sosialkomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Petter Furberg

**Petter Furberg** (1923&ndash;1999) var en norsk industriarbeider og politiker (Ap). Han var stortingsrepresentant, valgt inn for Vestfold, i tre perioder 1969&ndash;1981.

## Liv og virke

Petter Furberg var sønn av garvemster og lokalpolitiker Sven Verner Furberg og Anna (født Larsen). Familien bodde opprinnelig i Sande, men Petter vokste opp i Horten. Broren Sven ble kjemiprofessor.

Etter andre verdenskrig reiste Furberg til sjøs. Senere begynte han å arbeide ved Horten Verft, først som kranfører, og etter videreutdannelse som kalkulatør.

Furberg ble valgt inn i Horten Bystyre i 1953, og fra 1967 satt han også i formannskapet som Arbeiderpartiets gruppeleder. Han ble valgt inn på Stortinget i 1969, og fikk tre perioder. Etter å ha trukket seg tilbake fra partipolitikken i 1981 ble han utnevnt til leder av Riksrevisjonen, noe han var fram til han gikk av med pensjon i 1990.

## Stortingets presidentskap

* 9. oktober&nbsp;1973 &ndash; 30. september&nbsp;1977 Varasekretær i Lagtinget.

## Stortingskomitéer
* 1969 &ndash; 1973 medlem i Landbrukskomitéen
* 1973 &ndash; 1977 sekretær i Justiskomitéen
* 1977 &ndash; 1981 sekretær og nestformann i Justiskomitéen

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Arvid Johanson

**Arvid Helmer Johanson** (1929–2013) var en norsk journalist, redaktør og politiker (Ap) fra Halden. Han var stortingsrepresentant for Østfold i fem perioder; fra 1958–61 og 1965–1981. Johanson var olje- og energiminister fra oktober 1980 til oktober 1981 i Odvar Nordlis regjering og Gro Harlem Brundtlands første regjering, blant annet med ansvar for Altautbyggingen.

Han var også vararepresentant til Stortinget i periodene 1954&ndash;1957 og 1961&ndash;1965. I 1964–65 rykket han opp til fast møtende representant etter at Henry Jacobsen døde.

Fra 1982 til 1993 var Johanson redaktør i *[[Halden Arbeiderblad]]*, en avis han tidligere hadde arbeidet som journalist i på 1950-tallet. Han gav ut mer enn et dusin bøker med lokalhistorisk tilsnitt fra Halden.

* 1977&ndash;1981 formann i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1977&ndash;1981 formann i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1977&ndash;1981 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1977&ndash;1981 formann i Industrikomitéen
* 1977&ndash;1981 varamedlem i Valgkomitéen
* 1973&ndash;1977 formann i Industrikomitéen
* 1973&ndash;1977 sekretær i Finanskomitéen
* 1973&ndash;1977 varamedlem i Valgkomitéen
* 1973&ndash;1977 medlem i Fullmaktskomitéen
* 1969&ndash;1973 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
* 1969&ndash;1973 nestformann i Finanskomitéen
* 1969&ndash;1973 medlem i Finanskomitéen
* 1969&ndash;1973 varamedlem i Valgkomitéen
* 1969&ndash;1973 medlem i Fullmaktskomitéen
* 1965&ndash;1969 medlem i Finanskomitéen
* 1965&ndash;1969 medlem i Finans- og tollkomitéen
* 1961&ndash;1965 medlem i Protokollkomitéen
* 1961&ndash;1965 medlem i Den hemmelige protokollkomitéen
* 1958&ndash;1961 medlem i Finans- og tollkomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Thorbjørn Kultorp

**Thorbjørn Kultorp** (1929-2004) var en norsk industriarbeider, fagforeningsleder og politiker (Ap) fra Skjeberg. Han var stortingsrepresentant fra Østfold i tre perioder 1969–1981.

Kultorp var jord- og skogsbeider i ungdommen, og begynt ved Borregaard i 1951. Her var han først anleggsarbeider og fra 1952 tekstilarbeider. Han arbeidet som studieinstruktør i Arbeidernes Opplysningsforbund 1966–69 og 1981–1990. I sin politiske virksomhet var han særlig opptatt av voksenopplæring og videreutdanning.

Han var fagforeningsleder ved Borregaard 1958–1960, fylkessekretær i Østfold Ap 1962–1966, landsstyremedlem i Norsk Tekstilarbeiderforbund 1961–1965 og varaordfører i Skjeberg 1967–1971.

* 1977–1981: nestformann i Kirke- og undervisningskomitéen
* 1973–1977: medlem i Kirke- og undervisningskomitéen
* 1969–1973: medlem i Kirke- og undervisningskomitéen
* 1969–1973: varamedlem i Valgkomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Elin Nilsen

**Elin Nilsen** (født 1968) er en norsk tidligere langrennsløper som representerte Bossmo og Ytteren IL i Rana.

Hun har tre stafettsølv fra OL henholdsvis i 1992, 1994 og 1998. Hun har fem VM-medaljer i stafett: bronse fra 1991 og 1993, og sølv fra 1995, 1997 og 2001. Hennes beste individuelle OL-plassering er to fjerdeplasser på 30&nbsp;km henholdsvis i Albertville i 1992 og Nagano i 1998.

Nilsen har vunnet Skarverennet hele 13 ganger.

## Sammenlagtplasseringer i verdenscupen


 distansecupen var delt mellom langdistanse og mellomdistanse


## Medaljer i norske mesterskap

## Referanser


## Eksterne lenker
*
De Havilland DH 98 Mosquito

**de Havilland DH 98 Mosquito** var et britisk angrepsfly som ble utviklet av de Havilland i 1940. Den britiske luftgeneralen Sir Wilfrid Freeman ble så imponert over flyet at han bestilte 50 eksemplarer mens flyet ennå bare var på tegnebrettet. Flyet utmerket seg ved at det ble laget av tre som stort sett var limt sammen. I starten ble dette sett på som et steg tilbake i flykonstruksjon, men det ble etter hvert godtatt, og den lave produksjonsprisen gjorde det enda mer populært i den britiske luftkommandoen. Et ankepunkt var at flyet ikke hadde noen defensiv bevæpning, men kun satset på sin høye hastighet for å unnslippe fiendtlige jagerfly. Dette viste seg å være effektivt, og flyet ble en stor suksess.

Flyet utmerket seg både i rollen som lett bomber og som jagerfly blant annet på grunn av at det ikke trengte jagerstøtte og at det hadde lang rekkevidde. Som jagerfly hadde Mosquitoene en bevæpning på fire .303 Browning maskingevær og fire Hispano 20 mm maskinkanoner i nesa. Det ble utover i krigsårene utviklet flere varianter av flyet som var spesielt tilpasset forskjellige oppgaver. Noen av de siste variantene kunne bære med seg bombelast på 1&nbsp;800&nbsp;kg fra Storbritannia til Berlin og tilbake, noe som var halvparten så mye som en stor B-24 Liberator kunne bære. Det er regnet ut at Mosquito kunne fly med denne bombelasten til Berlin, slippe bombelasten, returnere til Storbritannia og ta inn ny bombelast og drivstoff for så å fly til Berlin og slippe denne bombelasten, på den samme tiden det tok Stirling (Bomber Commands tregeste bombefly) å levere én bombelast. Mosquitoen trengte en femtedel av det mannskapet en B-24 trengte og hadde heller ikke bruk for jagerstøtte. Flyet hadde også sine svake sider, men er av mange regnet som et av de beste allierte kampfly under krigen.

Det var Mosquito bombefly som ble brukt under angrepet mot Gestapos hovedkvarter i Oslo, Victoria terrasse den 31. desember 1944 da en trikk på Drammensveien ble rammet. 78 nordmenn, og 27 tyskere omkom i angrepet.

Den norske 334 skvadron og 333 skvadron som ble opprettet i Storbritannia under andre verdenskrig, ble utstyrt med Mosquito jagerbombere.

Flyet ble videreutviklet til De Havilland DH 103 Hornet. Dette ble utviklet under krigen, men kom ikke i ordinær drift før i 1946.

## Spesifikasjoner (B Mk.IV Srs 2)

## Referanser


## Litteratur
* Birtles, Philip. De Havilland Mosquito: The Original Multirole Combat Aircraft. Stroud, England: Fonthill Media, 2017. ISBN 978-1-78155-494-4.

## Eksterne lenker
* 
* «De Havilland Mosquito: The wooden fighter-bomber that could do it all», av Imperial War Museums, fra YouTube, lengde 0:13:15
Marit Mikkelsplass

**Marit Elisabeth Mikkelsplass** (født **Marit Elisabeth Wold**; 22. februar 1965 i Oslo) er en norsk tidligere langrennsløper som representerte Kjelsås Idrettslag i Oslo. Mikkelsplass har OL-sølv fra 30&nbsp;km i 1994 og stafettsølv i OL henholdsvis fra Calgary 1988 og Nagano 1998, samt sølv på stafettene i VM 1995 og VM 1997. Hun har VM-bronse fra 30&nbsp;km i 1997.

Hun er gift med den tidligere langrennsløperen Pål Gunnar Mikkelsplass, og er avdelingsleder innen pleie og omsorg i Nesbyen i Buskerud.

## Verdenscupseire

## Medaljer i norske mesterskap

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  ''Marit Mikkelsplass vart den store NM-dronninga'' Artikkel i Fjordingen 29. januar 1996
Rolf Fjeldvær

**Rolf Fjeldvær** (1926–2017) var en norsk lærer og politiker (Ap) fra Hitra i Trøndelag. Han var stortingsrepresentant i fire perioder fra 1965 til 1981. 

Han vokste opp hos besteforeldrene på Ansnes, og tok eksamen på Tromsø lærerhøgskole i 1950. Han var lærer i Vardø 1951-1954 og i heimbygda Sandstad 1954-1960. Fra 1961 til 1988 var han skoleinspektør/skolesjef; først i Sandstad og fra 1964 i nykommunen Hitra.

Fjeldvær var formann i Kommunikasjonsnemnda i perioden 1964&ndash;1967, formann i Arbeidsdirektoratets styre i 1975&ndash;1979, formann i Sjømannsnemnda i 1975&ndash;1979 og riksrevisor i Riksrevisjonen 1979&ndash;1994.  Han ledet utvalget til å utrede utlendingers beskjeftigelse på norske skip 1977-1982.

Han fikk Kongens fortjenstmedalje i gull i 2000. Han fikk Hitra kommunes ærespris i 2014.

* 1977 &ndash; 1981 nestformann i Samferdselskomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Valgkomitéen
* 1977 &ndash; 1981 medlem i Fullmaktskomitéen
* 1973 &ndash; 1977 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
* 1973 &ndash; 1977 medlem i Valgkomitéen
* 1973 &ndash; 1977 nestformann i Samferdselskomitéen
* 1973 &ndash; 1977 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1973 &ndash; 1977 medlem i Fullmaktskomitéen
* 1969 &ndash; 1973 nestformann i Sjøfarts- og fiskerikomitéen
* 1969 &ndash; 1973 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
* 1969 &ndash; 1973 medlem i Kirke- og undervisningskomitéen
* 1969 &ndash; 1973 varamedlem i Valgkomitéen
* 1965 &ndash; 1969 medlem i Kirke- og undervisningskomitéen
* 1965 &ndash; 1969 medlem i Protokollkomitéen
* 1965 &ndash; 1969 medlem i Den hemmelige protokollkomitéen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Odd Vattekar

**Odd Vattekar** (født 2. januar 1918 i Vadheim i Høyanger, død 19. februar 1992 i Holmestrand) var en norsk industrimann og politiker for Høyre. Han var stortingsrepresentant for Vestfold 1969–1981 og fylkesmann i Vestfold 1979–1988.

Han var sønn av kjøpmann Nils Vattekar og hustru Kari Eri. Han gikk Bergens katedralskole og Oslo handelsgymnasium før han studerte i England, Tyskland, Sveits og Sverige. Han var diplomkandidat fra Handelshøjskolen i København.

Han vokste opp i et arbeidermiljø og hadde tillitsverv i AUF i Høyanger. Vattekar var blant nordmennene som meldte seg frivillig til å kjempe for republikanerne under den spanske borgerkrigen. Han drog til Baskerland for å bistå stridskreftene der som sanitetssoldat. Under den tyske okkupasjonen av Norge sluttet Vattekar seg til Milorg.

Vattekar ble i 1942 ansatt som funksjonær ved Nordisk Aluminiumindustri i Holmestrand. Han ble personalsjef i 1945, kontorsjef i 1959 og fabrikkdirektør og stedfortreder for administrerende direktør i 1966.

Vattekar ble høyremann etter krigen. Han formann i Holmestrand Høyre, medlem av Holmestrand bystyre og formannskap 1956–1962 og 1968–1971, medlem av Vestfold fylkesting og fylkesutvalg 1968–1971 og innvalgt på Stortinget fra Vestfold 1969–1981. Han var medlem av Stortingets finanskomité 1969–1975 og nestformann i Stortingets industrikomité 1975–1981.

Han ble tildelt Deltagermedaljen og Kong Olav Vs jubileumsmedalje 1957–1982.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pål Gunnar Mikkelsplass

**Pål Gunnar Mikkelsplass** (født 1961) er en norsk tidligere langrennsløper. Han fikk tilnavnet «Bromma-ekspressen» på grunn av det høye tempoet han holdt. Han representerte Bromma IL i Hallingdal.

Mikkelsplass ble nummer fire på 15&nbsp;km og gikk på det norske laget som tok gull på 3 x 10&nbsp;km stafett i junior-VM 1981 i Schonach im Schwarzwald. Fra VM har han to gull og én bronse i stafett, henholdsvis i 1982, 1985 og 1987, samt sølv på 15&nbsp;km klassisk i VM i 1989. Han har også OL-sølv fra 15&nbsp;km klassisk i Calgary i 1988, og deltok også i vinter-OL i 1984 i Sarajevo.

Etter å ha blitt forgiftet av kobber i 1989, kom han aldri like sterkt tilbake og la skiene på hylla i 1993.

I 1994 giftet han seg med Marit Wold. De har to barn.

Han var landslagstrener i langrenn fra 1999 til 2002.

## Verdenscupseire

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Trude Dybendahl

**Trude Dybendahl** (1966–2024) var en norsk langrennsløper. Hun representerte Kjelsås IL i Oslo og tok åtte verdenscupseire, tre OL-medaljer og seks VM-medaljer, med individuelt gull og sølv fra VM i 1991 som høydepunkter.

Dybendahl var forfatter av bøkene *Større skiglede med bedre teknikk* (Kagge Forlag 2007) og *Medaljens innside* (2021) og var medforfatter av barneboken *Reisen til Istiden* (Gyldendal 2009) og boken *Magic and Miracles* (2018). Hun produserte to DVD-er innenfor skiteknikk og coaching.

I 1990 ble hun tildelt Norges Røde Kors’ pris «årets medmenneske». Hun hadde flere styreverv, og virket som skribent i flere aviser og tidsskrifter.

Hun var eier og daglig leder av firmaet Trude Dybendahl AS og grunnlegger av konferansen «Women Wake up!».

Trude Dybendahl døde 23. august 2024.

## Meritter
### [[Vinter-OL|OL]]
* Calgary 1988 – sølv på stafetten
* Albertville 1992 – sølv på stafetten
* Lillehammer 1994 – sølv på stafetten

### [[Ski-VM|VM]]
* Val di Fiemme 1991 – gull på 5&nbsp;km
* Val di Fiemme 1991 – sølv på 15&nbsp;km
* Val di Fiemme 1991 – bronse på stafetten
* Falun 1993 – bronse på 5&nbsp;km
* Falun 1993 – bronse på stafetten
* Trondheim 1997 – sølv på stafetten

### Junior-VM
Hun gikk på det norske laget som tok gull på 3 x 5&nbsp;km stafett under junior-VM 1986 i Lake Placid.

### NM-medaljer

### Verdenscupseire

## Sammenlagtplasseringer i verdenscupen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Trude Dybendahl Ski
Ole Kristian Furuseth

**Ole Kristian Furuseth** (født 7. januar 1967 i Jessheim) er en norsk tidligere alpinist. Han tok sin første verdenscupseier i Furano i 1989 og sin siste i Bormio i 2000. Han var med dette den første alpinist med verdenscupseire i tre ulike tiår. Seinere har også  Anja Pärson og Didier Cuche greid det.

## Karriere

Furuseth fikk bronse i slalåm under VM i 1991. Han tok OL-sølv i slalåm i 1998. Han la opp som alpinist i 2002. Furuseth har ni verdenscupseire: tre i storslalåm og seks i slalåm. Han vant verdenscupen i storslalåm i sesongen 1989/90, delt med Günther Mader, og han kom på andreplass i verdenscupen sammenlagt samme sesong.

## Resultater i verdenscupen i alpint

### Verdenscupseire

### Sammenlagtplasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Design og håndverk

**Design og håndverk** er et videregående (Vg1) utdanningsprogram i videregående skole. Dette trinnet leder fram til fagbrev eller svennebrev for ca. 50 yrkesfag, men også til studiekompetanse for opptak på høyskoler og universitet.

På Design og håndverk lærer man tradisjonelle håndtverksfag, bruk og utforming av ulike materialer, utvikling av ideer til ferdig produkter, design og visuelle uttrykk, videreutvikling av kreative ferdigheter, om kunst og kultur. Det legges vekt på både kreativitet, estetikk og å arbeide med hendene.

## Fag
Design og håndverk gir grunnutdanning for følgende fag og håndverksfag:

## Se også
*Liste over norske videregående skoler
*Liste over håndverksfag en kan ta mesterbrev i

## Referanser
St. Cuthbert

**St. Cuthbert** eller **den hellige Cuthbert** kan vise til:

* Cuthbert av Lindisfarne – skotsk-engelsk helgen
* Cuthbert Mayne – engelsk martyr og helgen
Courchevel altiport

**Courchevel altiport**  er en flyplass i Frankrike. Flyplassen ligger to kilometer sør for skistedet Courchevel.

Flyplassen i Courchevel er en såkalt altiport, noe som betyr at flyplassen ligger høyt til fjells. Landingene skjer alltid i oppoverbakke, og dermed kan flyene lande på en kortere strekning enn om rullebanen hadde vært flat. Take-off skjer i nedoverbakke, og bakken hjelper da flyene å få ekstra hastighet.

Courchevel altiport har en asfaltert rullebane med lengde 535 meter og bredde 40 meter. Baneretningene er 05 og 23. Hellingen på rullebanen varierer mellom 12,5 og 18,5&nbsp;%. Dette er den bratteste rullebanen i Europa. Flyplassen kan ta ned så store fly som en 54-seters Dash 7 (som ellers ikke trenger lengre rullebane enn 600 meter). Rullebanen brøytes også om vinteren. Den har imidlertid ikke landingslys. Rullebanens høyde er  moh. (nederst) og  moh. (øverst).

Flyplassen var 12. juli 2005 mål for en etappe i sykkelrittet Tour de France. Spanske Alejandro Valverde vant den 192,5 km lange etappen som startet i Grenoble.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Tekniske data om flyplassen (pdf-fil)
* The altiport – Aeroclub des Trois Vallées
* Courchevel Altiport – pilotlist.org
* Field report: Courchevel altiport – Higher Flyer
* [Bildegalleri](http://www.airliners.net/search/photo.search?placesearch=Courchevel%20(CVF%20%2F%20LFLJ)&distinct_entry=true) - airliners.net
* Tour de France til Courchevel – TV2 Nettavisen
Senter for økologisk og evolusjonær syntese

**Senter for økologisk og evolusjonær syntese** (, forkortet **CEES**) er en seksjon ved Institutt for biovitenskap ved Universitetet i Oslo. CEES var senter for fremragende forskning i årene 2007-2017. CEES har kontorer i Kristine Bonnevies hus på Blindern i Oslo og var ledet av professor Nils Chr. Stenseth fra oppstarten i 2006 til september 2018. Fra september 2018 er CEES ledet av professor Kjetill S. Jakobsen.

Senteret samler forskere fra blant annet fagene populasjonsbiologi, statistikk, matematisk modellering og genomikk. Et av senterets hovedmål er å forske på sammenhenger mellom miljø, økologi og evolusjonsprosesser. CEES har administrert og koordinerer en rekke andre norske, nordiske og internasjonale forskningssentre.

## Eksterne lenker
* CEES
* Kjetill S. Jakobsens personprofil
Buddy Rich

**Bernard «Buddy» Rich** (født 30. september , død 2. april ) var en amerikansk jazztrommeslager og bandleder.

Rich ble født av jødiske foreldre i Brooklyn i New York. Han begynte å spille trommer 18 måneder gammel og spilte i familiens Wilson & Rich vaudeville under kallenavnet «Baby Traps, the Drum Wonder». 

Rich var selvlært musiker og sa en gang at han kun hadde tre års formell skoleutdanning, fra han var 13 år gammel til han var 16 år gammel, i Brooklyn.

Som femtenåring tjente han allerede, i gjennomsnitt, 1 000 US dollar i uken.

I  begynte Buddy sin jazzkarriere i Joe Marsalas gruppe, og spilte siden med Bunny Berigan (1938), Artie Shaw (1939), Tommy Dorsey (1939–1942, 1945, 1954–1955), Benny Carter (1942), Harry James (1953–1956), Les Brown, Charlie Ventura, og Jazz at the Philharmonic, i tillegg til at han ledet sitt eget band. Fra  til sin død ledet han ett av jazzhistoriens mest kjente storband.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Paradiskollen

**Paradiskollen** (også kalt **Paradispipern**) er en ås øst for tettstedet Harestua sør i Lunner kommune i Akershus. Åsen har en høyde på 670 meter over havet og er det høyeste punktet i Romeriksåsene, med god utsikt mot Gjerdingen, Harestuvatnet og Store Skillingen. På klare dager kan man også se bl.a. Tryvannshøgda, Blefjell, Gaustatoppen, Norefjell, Ådalsfjellene og Synnfjell i sørlige Huldreheimen.

Kollen har to toppunkter, og det andre toppunktet på 652 moh ligger vest for Kroktjerna. Det går sti fra Harestua over den høyeste toppen. Stien fortsetter rundt Kroktjerna og til Hakadal.

## Fotnoter



## Referanser
Bygg- og anleggsteknikk

**Bygg- og anleggsteknikk** er et utdanningsprogram på Vg1 (første trinn) i norsk videregående skole.

Kurset kvalifiserer til å gå videre på ett av følgende programområder på Vg2, eller opplæring i bedrift:

* Anleggsgartner
* Anleggsteknikk
* Betong og mur
* Overflateteknikk
* Treteknikk
* Tømrer
* Byggmontasje og stillasbygg
* Klima, energi og miljøteknikk
* Rørlegger
* Trearbeid (kryssløp til tilbud under Håndverk, design og produktutvikling)

Etter Vg2 Anleggsgartner kan man bli lærling i Anleggsgartnerfaget. Etter Vg2 Anleggsteknikk kan man bli lærling i Anleggsmaskinførerfaget, Anleggsrørleggerfaget, Asfaltfaget, Banemontørfaget, Brønn- og borefaget, Fjell- og bergverksfaget, Vei- og anleggsfaget eller Veidrifts- og veivedlikeholdsfaget. Etter Vg2 Betong og mur kan man bli lærling i Betongfaget eller i Murerfaget. Etter Vg2 Overflateteknikk kan man bli lærling i Industrimalerfaget eller i Malerfaget. Etter Vg2 Rørlegger kan man bli lærling i Rørleggerfaget. Etter Vg2 Trearbeid kan man bli lærling i Bøkkerfaget, Møbelsnekkerfaget, Tredreierfaget, Treskjærerfaget eller Orgelbyggerfaget. Etter Vg2 Treteknikk kan man bli lærling i Industrisnekkerfaget, Limtreproduksjonsfaget, Trelastfaget eller Trevare- og bygginredningsfaget. Etter Vg2 Tømrer kan man bli lærling i Tømrerfaget. Etter Vg2 Ventilasjon, tak- og membrantekking kan man bli lærling i Isolatørfaget, i Tak- og membrantekkerfaget eller i Ventilasjons- og blikkenslagerfaget.

Alternativt kan man gå direkte fra Vg1 og ut i lære i bedrift i ett av følgende fag:
*Byggdrifterfaget
*Feierfaget
*Gipsmakerfaget
*Glassfaget
*Renholdsoperatørfaget
*Steinfaget
*Stillasbyggerfaget

## Eksterne lenker
* vilbli.no: Bygg- og anleggsteknikk
Restaurant- og matfag

**Restaurant- og matfag** er et Videregående trinn 1 (Vg1) utdanningsprogram i norsk videregående skole. Kurset er veien fram til fagbrev eller studiekompetanse som trengs for å søke på høyskoler og universitet.

Kurset kvalifiserer til følgende utdanningsprogrammer på Vg2:
*Vg2 Baker og konditor
*Vg2 Kjøttfag og næringsmiddelindustri
*Vg2 Kokk- og servitørfag

Etter Vg2 Baker og konditor kan man bli lærling i Bakerfaget eller i Konditorfaget. Etter Vg2 Kjøttfag og næringsmiddelindustri kan man bli lærling i Industriell matproduksjon, Kjøttskjærerfaget, Pølsemakerfaget, Sjømatproduksjon eller i Slakterfaget. Etter Vg2 Kokk- og servitørfag kan man bli lærling i Ernæringskokkfaget, Ferskvarehandlerfaget, Kokkfaget eller i Servitørfaget.

## Skoler
Restaurant- og matfag er et tilbud som tilbys i videregående opplæring i alle fylker, gjerne ved flere skoler. I Oslo er faget lagt til Etterstad videregående skole.

## Referanser


## Eksterne lenker
*vilbli.no: Restaurant- og matfag
Nattjazz

**Nattjazz** er en av Norges største jazzfestivaler. Festivalen avvikles årlig i slutten av mai, samtidig med Festspillene i Bergen. Den har base på USF Verftet i Bergen, som Nattjazz og Bergen Jazzforum har deltatt i etableringen av. Festivalen ble arrangert første gang i 1972, og har en musikalsk profil med hovedvekt på etnisk og moderne jazz.

Siden 1993 har festivalen blitt avviklet på USF Verftet, før den tid ble den i mange år avviklet på det gamle Studentsenteret (nå revet) og enda tidligere på Håndverkeren (nedlagt). I 2012 ble Nattjazz arrangert på ulike scener i Bergen sentrum (innendørs og utendørs), grunnet oppussing på Verftet.

Nattjazz avvikler de fleste konsertene innendørs på USF Verftet der flere scener er i bruk, ellers benyttes den åpne plassen foran USF Verftet til større utendørs konserter. Tidligere har deler av de tilstøtende Kjødehallene vært benyttet og festivalen har også fra tid til annen samarbeidsprosjekter med f.eks. Festspillene i Bergen i Grieghallen. Inne på USF Verftet benyttes normalt 4 scener og publikum kjøper adgang til huset, ikke til enkeltkonserter. De 4 scenene som er i bruk varierer i kapasitet fra omtrent 70 til 700 personer. Noen lokaler er satt opp med sitteplasser, andre primært med ståplasser. I tillegg er det tilrettelagt områder hvor publikum kan slappe av og følge med hva som skjer på de ulike scenene vha intern-TV. Det er normalt flere artister på hver scene i løpet av en kveld.

## Eksterne lenker
* 
* Bergen Jazzforum
Kolbjørn Stordrange

**Kolbjørn Stordrange** (1924–2004) var en norsk politiker (H), rektor og gårdbruker fra Flekkefjord. Han var stortingsrepresentant for Vest-Agder i tre valgperioder fra 1965 til 1977.

## Liv og virke
Han vokste opp på gården Storedranga i daværende Nes kommune. Han fikk skjøte på gården etter sin mor, som da var enke, i 1948.

Han tok artium ved Voss landsgymnas og arbeidet noen år som lærer i Flekkefjord. Han ble cand.philol. med hovedfag i engelsk fra Universitetet i Oslo i 1954. Samme år giftet han seg med lærerinne Magnhild Hovstad, datter av Johan Hovstad. Kolbjørn og Magnhild fikk tre barn; sønnen Bjørn Stordrange ble også stortingsrepresentant. Stordrange ble i 1955 ansatt som lektor ved Flekkefjord gymnas. Han var rektor her fra 1979 til 1991.

Stordrange var medlem av kommunestyret og varaordfører i Nes før kommunesammenslåingen i 1965, deretter medlem av Flekkefjord bystyre og formannskap.

Han var Høyres 1. vararepresentant til Stortinget fra Vest-Agder i periodene 1958–1961 og 1965–1969. Den siste perioden møtte han fast for Sverre Walter Rostoft, som var industriminister. Stordrange var innvalgt på eget mandat i periodene 1969–1973 og 1973–1977. Han satt først i Stortingets protokollkomité, så i Stortingets landbrukskomité og til sist i Stortingets kirke- og undervisningskomité. Han fant selv skolepolitikken mest givende å arbeide med, men søkte ikke renominasjon til Stortinget i 1977.

Han vendte tilbake til kommunepolitikken, i 1979 som Høyres ordførerkandidat i Flekkefjord. Han ble ikke ordfører, men satt i bystyret og formannskapet og som leder i flere kommunale utvalg frem til 1991, deretter perioden 1991–1995 som medlem av bystyret og leder i eldrerådet.

Han mottok Kongens fortjenstmedalje i gull i 1994 og KS-medaljen i 1995.

## Referanser


## Eksterne lenker
*