open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Schwa

**Schwa** er et begrep innen fonetikk for en trykklett, redusert vokallyd klassifisert som en sentral midtre vokal, det vil si uttalt med tunga plassert midt i munnen. En uttaler schwa med avslappet tunge og lepper, og blir ofte regnet som uspesifisert for trekkene høy, lav, fremre/bakre og rund. I det internasjonale fonetiske alfabetet blir schwa skrevet som en *e* opp ned, '''ə'''. Navnet «schwa» kommer fra hebraisk sjevá, en nøytral eller stum vokal.

Schwa er den vanligste vokallyden i engelsk, og finnes for eksempel som førstevokal i «again», midtvokal av «photograph» og sluttvokal i «mother». Mange andre vokaler blir redusert til schwa når de er i en trykksvak stavelse. På norsk finner man ofte schwa i siste stavelsen av hannkjønnsord i bestemt form, som «mannen», uttalt ['mɑnən], og i noen uttaler i slutten av infinitvsformer av verb, som «bite». I noen tilfeller kan schwa-lyden bli videre redusert og forsvinne helt, som når «mannen» får uttalen /man.n/.

Schwa og schwa-reduksjon er utbredt i fransk, der ordet «petit» kan uttales enten [pəti] eller redusert, som [pti]. Om en legger trykk på stavelsen som har en schwa, for eksempel ved svært tydelig uttale eller i sang, vil vokalen få en annen vokalkvalitet enn schwa. Et ord som «petit» får da uttalen [pøti]. På fransk kan systematisk bortfall av schwa visualiseres gjennom formelen X*Kə → X*K, hvor K tilsvarer en konsonant og X* tilsvarer en ikke-konsonant (for eksempel en vokal eller en ordgrense). I praksis betyr dette at en schwa kan falle bort dersom den kun har én uttalt konsonant umiddelbart foran seg. Det finnes noen unntak til denne regelen, blant annet skriftbildene ⟨rKəK⟩ og ⟨KsəK⟩ som kan reduseres til henholdsvis ⟨rKK⟩ og ⟨KsK⟩: dersom to konsonanter står foran en schwa og den første av de to er en *r* eller den andre av de to er en *s*, kan altså schwa-lyden i teorien alltid falle bort. Dette er tilfellet i «apport**e**rai» og «une s**e**maine» som i dagligdags tale gjerne uttales [apɔʁtʁɛ] og [ynsmɛn]. Det er også en markant forskjell på bortfall og ikke-bortfall av schwa mellom ulike stilnivåer av fransk talespråk. I *français soutenu*, eller pen fransk, er det vanlig å beholde alle schwaene som lar seg beholde. I *français familier*, eller dagligdags tale, er det vanlig å fjerne alle schwaene som lar seg fjerne.

I fransk tale er det også regler for når schwa *skal* falle bort. Bortfall kan deles i to hovedkategorier: obligatorisk bortfall og valgfritt bortfall. Obligatorisk bortfall gjelder stort sett alltid en ⟨e⟩ i slutten av et ord, som i «homm**e**», «apport**e**» og «voitur**e**». Det er også obligatorsik bortfall midt i ord, som i «maint**e**nant» og «sam**e**di», så lenge regelen for bortfall blir overholdt. I for eksempel «vendr**e**di», hvor schwa-lyden har to uttalte konsonanter foran seg, faller den ikke bort. I enstavelsesord eller i første stavelse av flerstavelsesord er bortfall av schwa valgfritt. Dette er tilfellet i ord som «j**e**», «n**e**» og «q**ue**», «f**e**ra», «d**e**main» og «p**e**tit». Disse valgfrie schwaene fjernes vanligvis i dagligdags tale, men beholdes i penere talespråk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*
Alex Baumann (bobsleigh)

**Alex Baumann** (født 9. mars 1985) er en sveitsisk bobkjører. Han representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der han tok gull i toer-bob.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Verdenscupen i skihopping 2001/02

**Verdenscupen i skihopping 2001/02** var den tjuetredje verdenscupsesongen i skihopping. Sesongen startet 23. november 2001 i Kuopio og avsluttet 23. mars 2002 i Planica. Polakken Adam Małysz vant verdenscupen sammenlagt, mens Tyskland vant nasjonscupen.

## Kalender

### Menn

## Resultater

### Sammenlagt

### Nasjonscupen

## Referanser
Bogstadveien holdeplass

**Bogstadveien holdeplass** er en trikkeholdeplass i Bogstadveien i Oslo. Holdeplassen ligger mellom Vibes gate og Industrigata, og ble åpnet 16. mai 2014 som erstatning for de to nedlagte trikkeholdeplassene; Rosenborg og Schultz' gate.

Holdeplassen Rosenborg som er neste stasjon på Briskebylinjen, er den tidligere holdeplassen *Uranienborg* som arvet navnet fra den nedlagte holdeplassen.

## Referanser


## Eksterne lenker
Cerro Cementerio

**Cerro Cementerio** (255 moh) er et fjell i det nordlige Uruguay. Det ligger nær byen Valle del Edén.

## Se også
* Cerro Batoví
* Cerro de las Ánimas
* Cerro de los Chivos

## Referanser


## Eksterne lenker
* Cerro Cementerio i peakbagger.com (engelsk)
Tetradoxa omeiensis

***Tetradoxa omeiensis*** er en plante i moskusurtfamilien. Den er den eneste arten i sin slekt.

Den er en flerårig urt som blir 10–20&nbsp;cm høy. Den har én til tre blader ved basis av stengelen. Lenger opp på stengelen sitter det ett par av motsatte blader. Blomstene sitter i et aks og er gulgrønne. Blomstringstiden er i mai–juni. Den vokser på våte steder i skog, og av og til på steingrunn, i en høyde på omtrent 2300&nbsp;moh i den kinesiske provinsen Sichuan.

Denne sjeldne planten ble ikke vitenskapelig beskrevet før i 1981 og da regnet til slekta *[[Moskusurtslekta|Adoxa]]*. I nyere litteratur blir den ofte flyttet til en egen slekt, men *Flora of China* beholder den i *Adoxa*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Korsvedslekta

* duftkorsved (*V.*&nbsp;×&nbsp;*bodnantense*)
* filtkorsved (*V.&nbsp;lantana*)
* glanskorsved (*V.&nbsp;davidii*)
* koreakorsved (*V.&nbsp;carlesii*)
* korsved (*V.&nbsp;opulus*)
* laurbærkorsved (*V.&nbsp;tinus*)
* lønnebladkorsved (*V.&nbsp;acerifolium*)
* marskorsved (*V.&nbsp;farreri*)
* praktkorsved (*V.*&nbsp;×&nbsp;*burkwoodii*)
* tannkorsved (*V.&nbsp;dentatum*)
* tranebærkorsved (*V.&nbsp;trilobum*)
* vinterkorsved (*V.&nbsp;rhytidophyllum*)
* *[[Viburnum edule]]*
* *[[Viburnum lantanoides]]*
* *[[Viburnum orientale]]*

**Korsvedslekta** (*Viburnum*) er ei slekt i korsvedfamilien. På grunn av den autoritative betydningen som den nynorske *[[Norsk flora]]* har, er det nynorske navnet **krossvedslekta** også mye brukt på bokmål.

De er løvfellende eller eviggrønne busker og små trær. Årskuddene er glatte eller hårete. Vinterknoppene har skjold eller er nakne. Bladene er motsatte og hele, eller med tre eller fem fliker. Blomsterstanden er en kvast eller halvskjerm. Blomstene er små, femtallige og tvekjønnede. Frukten er rød eller svart steinfrukt som minner om et bær.

Store, sterile blomster ytterst i blomsterstanden finnes hos ni arter, blant annet korsved som vokser i Norge. Disse artene tilhører fire forskjellige utviklingslinjer, så dette bygningstrekket må ha blitt uavhengig utviklet fire ganger.

De fleste artene finnes i de tempererte strøkene på den nordlige halvkule, men noen vokser i tropiske fjellområder i Mellom- og Sør-Amerika og Sørøst-Asia. I Afrika finnes de bare i nordvest. Det er tre europeiske arter, korsved, filtkorsved og laurbærkorsved. Bare korsved vokser naturlig i Norge, men filtkorsved finnes forvillet flere steder.

I tillegg til korsved og filtkorsved dyrkes mange arter fra andre verdensdeler i norske hager, blant annet koreakorsved, marskorsved og vinterkorsved.

Korsvedslekta ble tidligere regnet til kaprifolfamilien (Caprifoliaceae). Fylogenetiske studier viser at *Viburnum* er søstergruppen til en gruppe som blant annet omfatter moskusurt og hyll. Alle disse plantene regnes nå til korsvedfamilien (Viburnaceae).

Slekta har sannsynligvis oppstått og utviklet seg i fjellskogene i Sørøst-Asia. Flere linjer har spredt seg herfra til de tempererte delene av Asia. De har vandret videre vestover til Europa og østover ved hjelp av Beringlandbrua til Amerika og derfra videre sørover til tåkeskogene i Andes. Skiftet fra tropisk til temperert klima har gjentatte ganger medført at bladformen har endret seg fra elliptiske, helrandede blad til flikete og tannete.

## Galleri

Viburnum betulifolium.JPG|*Viburnum betulifolium*
Viburnum burejaeticum.jpg|*Viburnum burejaeticum*
1570-Viburnum dentatum-DZ-8.12.JPG|*Viburnum dentatum*
Viburnum dilatatum03.jpg|*Viburnum dilatatum*
Viburnum grandiflorum I IMG 7005.jpg|*Viburnum grandiflorum*
Viburnum henryi (peganum) 001.jpg|*Viburnum henryi*


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Yale University: Donoghue Lab – A Global Monograph of ''Viburnum''
* Yale University: Donoghue Lab – Leaf Form, Development, and Evolution in ''Viburnum''
Szilvásvárad skogsjernbane

**Szilvásvárad skogsjernbane** (ungarsk: *Szilvásváradi Állami Erdei Vasút*) er en smalsporet turistjernbane som går i rute mellom Szalajkavölgy-Lovaspálya (hestearena) og Fátyol-vízesés i fjellområdet Bükk i Karpatene, to mils vei nord for den ungarske byen Eger, og knapt tre mil fra den slovakiske grensen.  Jernbanelinjen er 4,5 km lang, har 760 mm sporvidde, er enkelt-sporet og ikke-elektrifisert.

I sommerhalvåret (april-oktober) kjøres ruten flere ganger om dagen. Fram til 2003 ble denne jernbanen brukt til å hente ned trevirke, siden da er turisme eneste inntektskilde.

## Stasjoner og stoppesteder

## Historie
Smalsporsjernbanen ble påbegynt i 1908 på skogseiendommen til Wessely Károly for å transportere ut trevirke fra skogen. Jernbanen har også blitt brukt til å transportere kalkstein og ved den nåværende endestasjonen var det en taubane opp til et 150 m høyereliggende kalkbrudd.
## Eksterne lenker
* http://client4.springmedia.hu/index.php?tpl=page&cID=30 
* http://www.kisvasut.hu/vasutlista/view_vasut.php?kat=3208|
* http://www.vasutallomasok.hu/index.php?o=vonkep&num=323
Verdenscupen i skihopping 1993/94

**Verdenscupen i skihopping 1993/94** var den femtende verdenscupsesongen i skihopping. Sesongen startet 11. desember 1993 i Planica og avsluttet 27. mars 1994 i Thunder Bay. Nordmannen Espen Bredesen vant verdenscupen sammenlagt, mens Norge vant nasjonscupen.

## Kalender
### Menn

### Lag

## Resultater

### Sammenlagt

### Skiflygingscupen

### Nasjonscupen

## Referanser
Verdenscupen i skihopping 2002/03

**Verdenscupen i skihopping 2002/03** var den tjuefjerde verdenscupsesongen i skihopping. Sesongen startet 29. november 2002 i Kuusamo og avsluttet 23. mars 2003 i Planica. Polakken Adam Małysz vant verdenscupen sammenlagt, mens Østerrike vant nasjonscupen og tyskeren Sven Hannawald hadde flest seire i sesongen.

## Kalender
### Menn

## Resultater

### Sammenlagt

### Nasjonscupen
Högkvarteret

**Högkvarteret** (**HKV**) er hovedkvarteret i den svenske Försvarsmakten. Det ble opprettet 1. juli 1994 og er plassert på Gärdet i Stockholm.

HKV skal støtte Överbefälhavaren (ÖB) i virksomhetsledelse, militær strategi og planlegging, etterretnings- og sikkerhetstjeneste samt operativ og taktisk ledelse. HKV avløste Försvarsstaben, Arméstaben, Flygstaben og Marinstaben, som ble nedlagt.

HKV består av fire større avdelinger: Ledningsstaben, Produktionsledningen, Insatsledningen og Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten. Videre er der ytterligere enheter for mer administrative oppgaver: Personalstaben, Ekonomistaben, Juridiska staben, Informationsstaben, Internrevisionen, Säkerhetsinspektionen, Generalläkaren og Högkvartersavdelningen.

## Eksterne lenker
*
HKV

HKV har flere betydelser:
* Hovedkvarter for det svenske forsvaret, se Högkvarteret
* HKV JOINT VENTURE - Samarbeidsorganisasjon mellom Kongsberg Defence & Aerospace og Raytheon.

## Noter
Specialfastigheter

**Specialfastigheter Sverige Aktiebolag** er et svensk statsaksjeselskap som eier, forvalter og utvikler eiendommer for myndigheter som har behov for eiendommer med særskilte formål, som fengsler, arresthus, politistasjoner og garnisoner. Blant selskapets leietagere er Kriminalvården, Försvarsmakten, Polismyndigheten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Försvarets materielverk, Domstolsverket, Totalförsvarets forskningsinstitut, Rättsmedicinalverket, Statens Institutionsstyrelse, Migrationsverket og Specialpedagogiska skolmyndigheten.

I mai 1997 skilte Vasakronan AB ut sin virksomhet for eiendommer med særskilte formål, og dermed ble Specialfastigheter Sverige AB stiftet.

Selskapet eier totalt 122 eiendommer over hele Sverige og disponerer en lokalarea på 1 119 520 kvadratmeter mens landarealet er på 19 747 163 kvadratmeter. Det forvalter også 1&nbsp;411 bygninger.

## Se også
* Statens fastighetsverk
* Fortifikationsverket

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Cerro Bonito

**Cerro Bonito** (351 moh) er et fjell i det nordlige Uruguay. Det ligger nær byen Lunarejo.

## Se også
* Cerro Batoví
* Cerro Cementerio
* Cerro de los Chivos

## Referanser


## Eksterne lenker
* Cerro Bonito i peakbagger.com (engelsk)
Mike Will Made It

**Michael Len Williams II** (født 23. mars 1989), kjent under artistnavnet **Mike Will Made It** (ofte stavet **Mike WiLL Made-It**) eller ganske enkelt kun **Mike Will**, er en amerikansk musikkprodusent og rapper fra Atlanta, Georgia. Han fikk sitt gjennombrudd produksjonen av Meek Mill & Rick Ross - «Tupac Back» i 2011.

## Oppvekst
Michael Williams ble født i Marietta, Georgia. Han var yngst i en søskenflokk på tre, med to eldre søstre. Mike Wills mor var medlem av en gospel gruppe som sang for Dottie Peoples når Mike var barn. Ifølge Mike Will selv, var også onkelen en anerkjent gitarist. Mike Will var aktiv innen en rekke sportsgrener under oppveksten, inkludert basketball, baseball, og fotball, med et håp om å bli profesjonell sportsutøver.

Som tenåring utviklet Mike Will sitt musikktalent ved å kopiere populær instrumentalmusikk som så vennene han og vennene freestyle rappet til. Mike Will har i en rekke intervjuer fortalt om spesielt spillingen av "Still Fly", en populær låten av den sørstatsbaserte rap-gruppen Big Tymers, på et Casio keyboard. Han har også nevnt låten "Young'n (Holla Back)" av New York rapperen Fabolous.

I en alder av 14 år begynte Mike Will å lage sine egne instrumentalmelodier på et Korg ES1 beat machine som hans far kjøpte i julegave til han fra den lokale musikkbutikken Mars Music. Etterhvert som Mike Will ble anerkjent, tok han også i bruk utstyr som Korg Triton, Akai MPC1000, Yamaha Motif, og Roland Fantom.

Etter å ha blitt uteksaminert fra high school, begynte Mike Will på Georgia State University etter press fra faren. Han droppet imidlertid ut med 3.1 GPA etter flere semestre når han hørte at en av singlene han hadde produsert, "Tupac Back", hadde nådd opp på Billboard-listen for rap og "Hot 100"-listen. Han har siden anbefalt aspirerende musikkprodusenter å ikke slutte på universitetet om de ikke er sikker på egen karrièremuligheter, eller mangler en klar plan for å entre musikkindustrien.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Kultur- og Idrettsbygg

**Kultur- og Idrettsbygg Oslo KF** (**KID**) var et kommunalt foretak i Oslo kommune som ble opprettet 1. juli 2015 for å videreføre arbeidet med å få realisert viktige kultur- og idrettsanlegg i Oslo. Foretaket avløste den midlertidige etaten med samme navn som ble opprettet 1. januar 2015 og som igjen avløste Oslo2022. Dets oppgaver ble overtatt av Oslobygg i 2021.

KID hadde ansvar for å bygge, eie, leie ut, vedlikeholde og forvalte kultur- og idrettsbygg i Oslo. Prosjekter som Deichmanske hovedbibliotek og Munchmuseet inngikk i porteføljen.

Eli Grimsby var direktør i foretaket.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Cuchilla Grande

**Cuchilla Grande** er en fjellkjede i sørlige Uruguay.

## Høyeste topper
* Cerro Catedral (513,7 moh)
* Cerro San Antonio (130 moh)
* Cerro Pan de Azúcar (423 moh)
* Cerro de las Ánimas (501 moh)
* Cerro del Toro (195 moh)
* Cerro de los Burros (171 moh)
* Sierra de las Ánimas (282 moh)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Cuchilla Grande, Uruguay (spansk)
Cerro Miriñaque

**Cerro Miriñaque** (282 moh) er et fjell i det nordlige Uruguay. Det ligger nær byen Rivera.

## Se også
* Cerro del Medio
* Cerro de los Chivos
* Cerro Lunarejo

## Referanser


## Eksterne lenker
* Rivera (spansk)
Pite lappmark

**Pite lappmark** er et historisk område, en såkalt lappmark, i Lappland i Norrbottens län i Sverige. Området befinner seg mellom Skellefteälven og Piteälven, og omfatter idag Arjeplog kommune, Arvidsjaur kommune og Malå kommune i den midterste delen av Lappland.

På begynnelsen av 1600-tallet omfattet Pite lappmark de historiske lappbyene *Luokta*, *Arvidsjaur*, *Semisjaur* og *Laisbyn*. Den sistnevnte strakk seg ned langs fjelljeden hele veien til sognet Frostviken i Jämtland, noe som innebærer at området var betydelig større enn i senere tid. I sammenheng med ferdigstillelsen av kirken i Lycksele i 1606, ble *Laisbyn* overført til Ume lappmark i sør.

Pite lappmark var den siste lappmarken som ble kolonisert. Innflyttende svensker oppførte de første nybyggene på 1750-tallet.

## Litteratur
* Andersson, Nils Johan (1821-1880); *Anteckningar under en resa i Umeå, Piteå och Luleå lappmarker, sommaren 1845*, Lund, 1846, LIBRIS-id 2491694 
* Bergman, E.W; *Anteckningar om Lappmarken, särskildt med hänseende till kristendomens införande därstädes*, Stockholm, 1891, LIBRIS-id 2292711 
* Björnström, Fredrik Johan (1833-1889); *Grunddragen af Piteå lappmarks växtfysiognomi*, Uppsala, 1856, LIBRIS-id 2025893 
* Bylund, Erik (1922-); *Koloniseringen av Pite lappmark t.o.m. år 1867, Uppsala, 1956, serie *Geographica nr 30*, LIBRIS-id 8076251 
* Högberg, J.P.; *Första bebyggandet af Arvidsjaurs socken i Pite lappmark*, Stockholm, Sällskapet för nyttiga kunskapers spridande, 1873, LIBRIS-id 2317066 
* Kolmodin, Torsten; *Folktro, seder och sägner från Pite lappmark*, Stockholm, 1914, serie *Lapparne och deras land-3*, LIBRIS-id 886795 
* Marklund, Bertil, (1948-), Skogssamiska studier, Umeå 1999, 
* Ruong, Israel (1903-1986); *Studier i lapsk kultur i Pite lappmark och angränsande områden'', Stockholm, 1945, LIBRIS-id 1708418
Trollkirka

**Trollkirka** (også skrevet *Trollkjerka*) er ei grotte i Evenes kommune i Nordland. Den har en kartlagt lengde på  meter og anslått ytterligere  meter total lengde.

Grotta ligger i skogen mellom de to innsjøene Lavangsvatnet i øst og Annfinnvatnet i vest, rundt 2,5 kilometer nord for bygda Tårstad. Elva fra Arnfinnvannet renner ned i grotta etter ca 500 meter. Hvor dette vannet til slutt renner ut er ennå ikke kjent. Grotta bør kun besøkes med kyndige guider.

## Se også
*Trollkyrkja

## Referanser
Holmvatnet

**Holmvatnet** eller **Holmvannet** kan vise til en rekke innsjøer i Norge:

* Holmvatnet (Sameti i Sør-Varanger) – i Sør-Varanger kommune i Finnmark
* Holmvatnet (Gallokelva i Sør-Varanger) – i Sør-Varanger kommune i Finnmark
* Holmvatnet (Kobbholmvassdraget i Sør-Varanger) – i Sør-Varanger kommune i Finnmark
* Holmvann (Tana) – i Tana kommune i Finnmark
* Holmvannet (Lebesby) – i Lebesby kommune i Finnmark
* Holmvatnet (Kvænangen) – i Kvænangen kommune i Troms
* Holmvatnet (Bindal) – i Bindal kommune i Nordland
* Holmvatnet (Evenes) – i Evenes kommune i Nordland
* Holmvatnet (Grane) – i Grane kommune i Nordland
* Holmvatnet (Hattfjelldal) – i Hattfjelldal kommune i Nordland
* Holmvatnet (Narvik) – i Narvik kommune i Nordland
* Holmvatnet (Rana) – i Rana kommune i Nordland
* Holmvatnet (Vefsn) – i Vefsn kommune i Nordland
* Holmvatnet (Lierne) – i Lierne kommune i Nord-Trøndelag
* Holmvatnet (Røyrvik) – i Røyrvik kommune i Nord-Trøndelag

## Se også
* Holmevatnet
* Holmavatnet
* Holmsvannet
Strandvatnet

**Strandvatnet** kan vise til flere innsjøer i Norge:

*Strandvatnet (Evenes) – i Evenes kommune i Nordland
*Strandvatnet (Forsand) – i Forsand kommune i Rogaland
*Store Strandvatnet – i Nordkapp kommune i Finnmark
*Strandevatnet – i Flesberg kommune i Buskerud
Ukrainas Internettparti

**Ukrainas Internettparti** ble dannet av den ukrainske hackeren Dmytro Holubov i 2009. Partiet har utnevnt seg selv som verden første internett-parti, og slagordet er «en elektronisk regjering mot byråkrati» og har som formål «å danne en elektronisk regjering i Ukraina, og omgjøre Ukraina til et galaktisk imperium».

## Formål
* Teknologisere landet
* Fjerne alt unødvendig byråkrati
* Gå over fra papir til datamaskiner
* Tilbud om gratis opplæring innenfor databehandling og språk
* Redusere antall skatter fra 98 til 7
* Inntektsskatt på 25 %
* Avskaffe merverdiavgiften
* Forby salg av genmanipulert mat
* Etablere utaskjærs områder utenfor Ukraina
* Trekke seg ut av FATF

## Kilder
* 
* Washington Post-blogg: Ukrainian CyberCrime Boss Leads Political Party

## Eksterne lenker
*
Avspenning

*Se også [[Avspenningspolitikk]]*.

**Avspenning** viser til en prosess hvor en tilstand av kroppslig og mental mobilisering og spenning reduseres.  Dette kan skje spontant eller ved hjelp av ulike avspenningsmetoder.

Spontan avspenning kan skje ved endring av aktivitet, for eksempel fra en situasjon preget av stress og over til en fritidssituasjon eller gjennom søvn.

Meditasjon, yoga, autogen trening og progressiv avspenning er mye brukte avspenningsteknikker.

Grad av avspenning varierer med metoden som benyttes. Avspenning kan måles fysiologisk blant annet ved måling av hjerterate eller hvilepuls, oksygenopptak (lavere oksygenopptak tyder på mer avspenning) og økt elektrisk hudmotstand (GSR, økt hudmotstand tyder på økt avspenning) samt økt innslag av alfabølger målt ved EEG.

Avspenningsbegrepet ble lansert av den amerikanske kardiologen Herbert Benson som publiserte boken *The Relaxation Response* i 1975. Boken ble en bestselger.  Benson beskrev avspenningsresponsen som en fysiologisk respons som beskytter mot stress og reduserer høyt blodtrykk og andre stressplager.

Avspenningsresponsen kan oppnås ved flere metoder. En metaanalyse utført av amerikaneren KR Eppley tyder på at man får dypere avspenning av ledighetsteknikker, det vil si teknikker hvor man ikke primært søker å oppnå avspenning direkte.. Dette understøttes av en studie av svenske lokomotivførere som fikk bedre helseresultater av en ledighetsteknikk.  Resultatene inkluderte lavere blodtrykk og færre stressymptomer. Undersøkelser viser at utøvere av Acem-meditasjon har lavere grunn-nivå av stress, samt økt evne til å ta seg inn etter belastning.

En studie av eliteskyttere på det norske landslaget viste at systematisk praktisering av meditasjon ga bedre ytelse i konkurransesammenheng.
## Referanser
Bosnia-Hercegovinas herrelandslag i håndball

**Bosnia-Hercegovinas herrelandslag i håndball** er landslaget i håndball for menn i Bosnia-Hercegovina. Det representerer landet i internasjonale håndballturneringer, og deltok under VM for første gang i 2015.

## Resultater i internasjonale turneringer

### Verdensmesterskap

### Europamesterskap

## Rekorder

## Trenere
*Senad Fetahagić (21. juni 1993 – 1999)
*Sead Hasanefendić (2. juni 2000 – 24. september 2002)
*Abaz Arslanagić (24. september 2002 – 23. oktober 2003)
*Jasmin Mrkonja (23. oktober 2003 – 2. juli 2004)
*Kasim Kamenica (2. juli 2004 – 9. november 2005)
*Vojislav Rađa (9. november 2005 – 20. april 2006)
*Halid Demirović (6. oktober 2006 – 31. august 2009)
*Vojislav Rađa (8. september 2009 – 21. juni 2011)
*Dragan Marković (26. oktober 2011–)

## Eksterne lenker
* 
* IHF profil
Granebakken (Oslo)

**Granebakken** (1–83, 2–130) er en vei på Mortensrud i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går nordøstover og deretter sørover fra Gamle Bygdevei, og ender i en snuplass.

Veien fikk navn i 1985 etter Grane, det første idrettslaget i området.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Granhekkveien (Oslo)

**Granhekkveien** (1–11; ingen partallsadresser) er en vei på Bryn i bydel Østensjø i Oslo. Den går som blindvei sørøstover fra Harry Fetts vei, omtrent parallelt med Østensjøveien.

Navnet ble vedtatt i 1931.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Granittveien (Oslo)

**Granittveien** (1-5, 2-20) er en vei på Lambertseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Mellombølgen til Grusveien.

Navnet ble vedtatt i 1951, og også en rekke andre veier i området har veinavn knyttet til geologi.

Veien har bebyggelse fra 1958–62 (ark. Frode Rinnan og Olav Tveten) knyttet til Pynten borettslag.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
De forente arabiske emiraters herrelandslag i håndball

**De forente arabiske emiraters herrelandslag i håndball** er De forente arabiske emiraters landslag i håndball for herrer.

De forente arabiske emirater ble nummer fire i det asiatiske mesterskapet i 2014 og kvalifiserte seg derfor til Håndball-VM 2015 for første gang, men valgte å trekke laget 7. november 2014.

## Resultater
### [[Verdensmesterskapet i håndball for menn|Verdensmesterskap]]
*  2015: *Kvalifisert, men trakk laget* 

### [[Asiamesterskapet i håndball for menn|Asiamesterskapet]]

*  1977: 9.-plass
*  1991: 6.-plass
*  1993: 8.-plass
*  1995: 6.-plass
*  2004: 6.-plass
*  2008: 9.-plass

*  2010: 11.-plass
*  2012: 7.-plass
*  2014: 4.-plass
*  2016: 7.-plass
*  2018: 7.-plass
*  2020: 5.-plass

### [[Asialekene]]

*  1982: 6.-plass
*  1990: 6.-plass
*  1998: 5.-plass

*  2002: 8.-plass
*  2006: 10.-plass
*  2014: 13.-plass

## Referanser

## Eksterne lenker
* Offisiell nettside 
*Profil hos IHFs nettside
Irans herrelandslag i håndball

**Irans herrelandslag i håndball** er Irans landslag i håndball for herrer.

Iran tok bronsemedalje under det asiatiske mesterskapet i 2014 og kvalifiserte seg derfor til Håndball-VM 2015 for første gang.

## Resultater
### [[Verdensmesterskapet i håndball for menn|VM]]
* 2015: *Kvalifisert*

### [[Asiamesterskapet i håndball for menn|Asiamesterskapet]]
*1989: 8.-plass
*1991: 11.-plass
*1993: 9.-plass
*2000: 5.-plass
*2002: 5.-plass
*2004: 7.-plass
*2006: 4.-plass
*2008: 4.-plass
*2010: 7.-plass
*2012: 5.-plass
*2014: 

### [[Asialekene]]
*1986: 5.-plass
*1998: 4.-plass
*2006: 
*2010: 
*2014: 4.-plass

### [[Vestasialekene]]
*2002: 4.-plass
*2005: 

## Lagoppstilling
Spillere under Asiamesterskapet i håndball for menn 2014:

* **Hovedtrener:** Borut Maček
* **Trener:** Milovan Erceg
* **Assistenttrener:** Ezzatollah Razmgar

## Trenere
*  Jurij Klimov
*  Jurij Kidjajev (2009–2010)
*  Borut Maček (2010)
*   Ivica Rimanić (2011–2012)
*    Rafael Guijosa (2013–2014)
*  Borut Maček (2014–)

## Landslagstropper
**[[Asialekene 2006]]**: 
:Farid Alimoradi, Alireza Rabie Dolatabadi, Mostafa Sadati, Iman Ehsannejad, Hossein Shahabi, Ali Akbar Khoshnevis, Masoud Zohrabi, Peiman Sadeghi, Hojjat Rahshenas, Saeid Pourghasemi, Mohammad Reza Jafarnia, Hani Zamani, Mohammad Reza Rajabi, Allahkaram Esteki og Rasoul Dehghani.
Hovedtrener: Jurij Klimov

## Se også
* Irans kvinnelandslag i håndball

## Eksterne lenker
* 
* IHF profil
Grankollveien (Oslo)

**Grankollveien** (1–9, 4A–16) er en vei på Hellerud i bydel Alna i Oslo. Den går fra Rundtjernveien til Stormyrveien.

Navnet ble vedtatt i 1933.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Grankvisten (Oslo)

**Grankvisten** (4–8; ingen oddetallsadresser) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går mellom Kirkeåsveien og Granveien.

Veien het tidligere Svingen, og nåværende navn ble vedtatt i 1981.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Granveien (Oslo)

**Granveien** (1–23, 2A–24) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Sandstuveien til Skogholtveien

Veien fikk navn i 1922 etter grantrærne i strøket.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Granliveien (Oslo)

**Granliveien** (11–31, 4–26) er en vei på Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går fra Høybråtenveien til Karl Andersens vei.

Veien fikk navn i 1920 etter eiendommen Granli (i nr. 16).

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Gransdalen (Oslo)

**Gransdalen** (1–33J, 22) er en vei på Furuset i bydel Alna i Oslo. Den går fra Maria Dehlis vei til Granstangen, men en veibom hindrer alminnelig biltrafikk over til sistnevnte.

Veien fikk navn i 1978 etter gården Granstangen.

I veien er bl.a. fire OBOS-blokker fra 1978 i Gransletta borettslag.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Granstangen (Oslo)

**Granstangen** (10A–52; ingen oddetallsadresser) er en vei på Furuset i bydel Alna (én adresse, nr. 52, er i bydel Stovner i Oslo. Den går fra Karihaugveien til Gransdalen). En veibom hindrer imidlertid alminnelig gjennomkjøring til sistnevnte.

Veien fikk navn i 1978 etter gården Granstangen.

Granstangen skole er i nr. 52. Veien har også blokker i Granstangen borettslag (OBOS).

## Granstangen gård

Granstangen gård lå der Granstangen vei går i dag. Gården fikk sitt navn da den ble fradelt Gran gård (som lå ved Søren Bulls vei) i 1850-årene. Gården ble revet da tomten ble bebygget og er i dag helt slettet.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Grasveien (Oslo)

**Grasveien** (5–11, 2–48) er en vei på Manglerud i bydel Østensjø i Oslo.  Den går fra Treskeveien til litt forbi Vekterveien, der den ender i en snuplass.

Navnet ble vedtatt i 1955, og også en rekke andre veier i området har navn inspirert av landbruket.

I veien er rekkehus tilknyttet Abellund Borettslag (OBOS).

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Granstuveien (Oslo)

**Granstuveien** (1A–27B, 2A–28B) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Steingrims vei til Raschs vei.

Veien fikk navn i 1926 etter villaen Granstua (i nr. 14). I nr. 23 er villa Arnero, oppført 1900 i sveitserstil og med det en av de eldste villaene i strøket.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Grantunet (Oslo)

**Grantunet** (1–21, 2–54) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordover fra og parallelt med Åslandhellinga. Navnet ble vedtatt i 1999.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Gravdalsveien (Oslo)

**Gravdalsveien** (1-17B, 2A-28B) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Bjerkebakken til et lite stykke forbi Linhusveien og har gangveiforbindelse videre til Bjerkebakken og Ekraveien lenger nord.

Veien fikk navn i 1952 etter husmannsplassen Gravdal (under Voksen gård).

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Grensestien (Oslo)

**Grensestien** (1–51, 2–52) er en privat vei på Holmlia i bydel Søndre Nordstrand i Oslo, som fungerer som adkomstvei fra Nordåsveien til boligene i Grensen borettslag. 

Veien fikk navn i 1985 etter Grensen borettslag (USBL), like ved kommunegrensen til Nordre Follo.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Grevlinglia (Oslo)

**Grevlinglia** (3–45, 2A–72) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går fra Bjørnåsveien til Rådyrlia.

Navnet ble vedtatt i 1986.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Silplate

**Silplaten** er en del av vannkanalsystemet hos pigghuder. Selve platen er av kalk og ligger litt til side for anus på toppen av dyret hos sjøstjerner og kråkeboller. Silplaten er asymmetrisk plassert, og er den eneste ytre tegnet som avslører at disse dyrene egentlig er tosidig symmetriske dyr. Platens brukes til å filtrere vannet som suges inn i kanalsystemet, og fungerer som en trykkutjevnende ventilen. Vanligvis vil silplaten se ut som en liten rød eller gul knappelignende struktur, eller se ut som en liten vorte, på oversiden av den sentrale delen av en sjøstjerne. I lupe kan man man tydelig se strukturen i overflaten.

Pigghuder har lite muskler, og beveger, spiser og puster ved hjelp av vannkanalsystemet. Dette systemet ligger i umiddelbar kontakt med og er delvis en del av det indre kalkskjelettet. Det fungerer som et hydraulisk system, der sjøvann pumpes rundt i kanalsystemet under trykk. Hoveddelene av vannkanalsystemet er silplaten, steinkanalen, ringkanalen, radiale kanaler, sidekanalene, og sugeføtter. Silplaten lar sjøvann slippe inn i steinkanalen, som står i forbindelse med ringkanalen rundt munnen. Fem eller flere radiale kanaler strekker seg fra ringkanalen, en for hver arm . Fra radialkanalene går det av mange sidekanaler som hver fører til et pedicellarie (sugefot). Hvert fot er en lukket sylinder med muskelvegger, og med en sugeskive ytterst og et pærelignende ampull ved sin indre ende inne i kroppens hulrom.

## Referanser
Get It – Get It (sang)

***Get It – Get It*** er en sang skrevet av Ike Turner som ble spilt inn og gitt ut på albumet *[[Get It – Get It (album)|Get It – Get It]]* med Ike & Tina Turner i 1966. Sangen ble gitt ut på singel i 1967.

## Referanser
Grefsentunet (Oslo)

**Grefsentunet** (1-61, 2-106) er en vei på Grefsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Grefsen allé.

Navnet ble vedtatt i 1987.

Grefsentunet barnehage ligger i nr. 1. Bebyggelsen i veien (mest på nordsiden) tilhører Grefsentunet borettslag (OBOS) og inkluderer en rekke seniorboliger.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Grefsen allé (Oslo)

**Grefsen allé** (11–23C, 2–30) er en vei på Grefsen i bydel Nordre Aker. Den begynner ved Grefsenveien ved Disen holdeplass og krysser Grefsenveien lenger oppe før den ender i Doktor Smiths vei. Tidligere utgjorde den en del av Grefsenveiens løp.

Navnet ble vedtatt i 1951.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes gateoversikt
Nicolai Aagaard

**Nicolai Peter Noodt Aagaard** (født 28. mars 1846 i Hammerfest, død 14. mars 1890) var en norsk jurist og politiker.

Han var sønn av kjøpmann Bernhard Aagaard og Marie Malene Noodt, som hadde tolv barn. Nicolai Aagaard giftet seg i 1876 med Emma Ulrike Christine Robertson, datter av Charles Robertson d.e. og søster av Nicolai George Robertson, kjøpmenn i handelshuset G. Robertson i Hammerfest. Ekteparet fikk fire barn sammen. Nicolai Aagaard ble også onkel og gudfar til kjøpmann og statsråd Charles Robertson.

Aagaard hadde studentereksamen fra 1866, juridisk embedseksamen fra 1870 og sakførerbevilling fra 1874. Han var overrettssakfører i Hammerfest fra 1878, og ble fullmektig ved Finnmarks amtmannsembede i byen to år senere. Aagaard var konstituert amtmann da Johan Blackstad møtte på Stortinget. I 1889 var han konstituert politimester ved det nyopprettede Vestfinnmark politikammer i Hammerfest.

Aagaard skjøttet en rekke offentlige verv. Han var medlem av Hammerfest bystyre 1887–1890, varaordfører under ordfører Ole Lund 1888–1890 og medlem av direksjonen i Hammerfest Sparekasse 1885–1890.

Han pådro seg influensa, som gikk over til lungebetennelse, under en embedsreise til Kautokeino, og døde 44 år gammel.

## Referanser
Strandelva (Evenes)

**Strandelva** er ei elv i Evenes kommune i Nordland. Den renner ut fra Strandvatnet (3 moh) og munner ut i Bogen på nordsida av Ofotfjorden, ved kommunesenteret Bogen. Den er hovedelva i **Bogenvassdraget**, som har utspring i fjellområdene nord for Strandvatnet. Selve Strandelva er bare 100 meter lang, mens hele Bogenvassdraget har en lengde på  lang, og et nedbørfelt på . Middelvannføringen ved munningen er . 

## Referanser
Strandelva

**Strandelva** kan vise til flere elver i Norge:

*Strandelva (Evenes) – i Evenes kommune i Nordland
*Strandelva (Vågan) – i Vågan kommune i Nordland
*Strandelva (Nordkapp) – i Nordkapp kommune i Finnmark
*Strandaelvi – i Voss kommune i Hordaland
Musikforeningen (Oslo)

**Musikforeningen** ble grunnlagt i Oslo 1871 som en norsk orkesterforening. Foreningen ble til på initiativ av Edvard Grieg.

I et inserat i Aftenposten 11. oktober 1871, inviterte en gruppe med Edvard Grieg i spissen, publikum til å tegne medlemskap i foreningen. De øvrige som underskrev invitasjonen var Peder Carl Lasson, Marcus Jacob Monrad, Thomas Heftye, Karl Hals, professor J. Nicolaisen, brigadelege Schjøtt og Ludvig Lindemann. Foreningen skulle anses som en fortsettelse av Det filharmoniske selskab.

Foreningen mottok kommunal støtte fra 1889. Musikforeningen gikk i 1919 over i det nystiftede Filharmonisk Selskap. Organisasjoner og personer som hadde beredt grunnen til Musikforeningen var Det muscalske Lyceum av 1810, Det filharmoniske selskab av 1846, Conradis og Kjerulfs abonnementskonserter og Winther-Hjelms og Griegs konserter på 1860-tallet.

## Dirigenter
* Edvard Grieg (1871-1874)
* Johan Svendsen (1873-1877), delvis samtidig med Grieg.
* Ole Olsen (1877-1879)
* Johan Svendsen (1880-1883)
* Johan Selmer (1883-1886)
* Iver Holter (1886-1911)
Etter Holters avgang som dirigent prøvde orkesteret seg med forskjellige gjestedirigenter, men riktignok slik at Karl Nissen var kunstnerisk leder fra 1913 til 1918.  

## Referanser
Medlemsregister

Et **medlemsregister** eller **medlemssystem** er et elektronisk informasjonssystem  for å administrere medlemmer i en organisasjon eller forening. Et medlemsregister kunne tidligere også være et papirbasert system, men dette antas å være et forbigått fenomen i det moderne samfunnet. Elektroniske medlemsregistre løser oppgaver rundt e-forvalting og e-demokrati.

Medlemssystem og medlemsregister brukes gjerne om hverandre.

Medlemssystemet støtter organisasjonens medlemsstrategi og målsetninger. Funksjonene skal løse oppgaver for medlemmer og ansatte i organisasjonen. De vanligste funksjonene i et medlemssystem er:

* Medlemsregister – database med informasjon om medlemmene som adresse, epostadresse, telefonnummer, medlemskap og rolle for medlemmene
* Strukturering av organisasjonsnivåer – informasjon om hvert lokallag og fylkeslag. Organiseringen er gjerne: Medlem > Lokallag > Fylkeslag
* Kontingentfakturering – faktureringssystem som kan utføre gruppefaktureringer for ulike medlemstyper og i ulike fakturaformater. En slik modul inneholder gjerne funksjonalitet som reskontro og automatiserte purrerutiner.
* Kurs og konferanse – modul for planlegging, publisering, invitasjon, påmelding og oppføling for aktiviteter.
* Min side – medlemssider der organisasjonsnivåene kan kommunisere seg imellom. Medlemmene oppdaterer egen informasjon, melder seg på aktiviteter, ser fakturaer og mottar meldinger fra organisasjonen.
*GDPR - håndtering av lovregulerte krav til personvern

## Organisasjoner som bruker medlemssystemer
Medlemssystemer brukes av ideelle, frivillige og kommersielle organisasjoner som har medlemmer. Typiske brukere av et medlemssystem er fagforeninger, pasientorganisasjoner, politiske partier og interesseforeninger. For denne typen organisasjoner er medlemssystemet det mest sentrale IT-verktøyet.

## Brukergrupper
Et medlemssystem brukes av ulike brukergrupper som gjør oppgaver innen ulike funksjonsområder. De typiske brukergruppene er:
* Sentraladministrasjon – medlemsadministrasjon, oppretting av kurs og konferanser, kontingentfakturering og medlemsdialog
* Lokallagsledere – medlemsadministrasjon, uttrekk av medlemslister og medlemsdialog
* Tillitsvalgte – medlemsadministrasjon, uttrekk av medlemslister og medlemsdialog
* Medlemmer – dialog med organisasjonen, påmelding til aktiviteter og selvbetjent profiloppdatering

## Leverandører
Leverandørene av medlemssystemer differensierer seg mot ulike størrelser og fagområder i organisasjonsmarkedet. Medlemssystemene kan i hovedsak deles inn i tre kategorier: Lokal installasjon, online enkel standard og online tilpasset standard.

## Referanser
Sveriges Kommuner och Regioner

**Sveriges Kommuner och Regioner** (**SKR**), tidligere **Sveriges Kommuner och Landsting** (**SKL**), er en arbeidsgiver- og medlemsorganisasjon for Sveriges 290 kommuner og 21 regioner, inklusive regionene Gotland, Halland, Skåne og Västra Götaland.

SKR er en sammenslutning for kommuner og regioner i Sverige, hvis virksomhet bygger på det lokale og regionale demokrati. Forbundet skal virke på medlemmenes oppdrag og med utgangspunkt i det lokale og regionale demokrati.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Cerro Largo internasjonale lufthavn

**Cerro Largo internasjonale lufthavn** (spansk: *Aeropuerto Internacional de Cerro Largo*)  er hovedlufthavnen til Cerro Largo. Den ligger i landsbyen Melo.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Cerro Largo internasjonale lufthavn (engelsk)
Bucovina gjeterhund

**Bucovina gjeterhund** (rumensk: Câine Ciobănesc de Bucovina, Ciobănesc românesc de Bucovina, Capău eller Ciobănescu de Bucovina, tysk: Rumänischer Bukowina-Schäferhund, engelsk: Bucovina Shepherd Dog) er en sterk og velbygd hunderase som i flere århundre har fungert som følgesvenn og partner for rumenske gjetere i Karpatene. Det opprinnelige formålet med disse fjellhundene var å vokte og beskytte beitende flokker med husdyr mot rovdyr og tyver. Bucovina gjeterhund har senere blitt populær blant bybeboere for som har de enten som vakthunder eller kjæledyr, takket Bucovina gjeterhundenes balanserte temperament og deres kjærlighet ovenfor barn. Bucovina er en av tre typer rumenske gjeterhunder: Mioritic (som også er kjent under navnet Barac), Carpatin (som også er kjent som Zăvod) og Bucovina gjeterhund. Rasen er kjent som 'Southeastern European Shepherd' hos FCI.

## Opprinnelse og alder
Bucovina gjeterhund kommer opprinnelig fra Karpatene, i Bucovina som ligger nordøst i Romania. Bucovina gjeterhund er svært populær i denne regionen, både som gjeterhund og vakthund. Lokalt er hunderasen også kjent under navnene Dulau og Capau.
Den første rasestandarden for Bucovina gjeterhund ble først skrevet i 1982 og oppdatert i 2001 av den rumenske kennelklubben Asociatia Chinologica Romana. Den nåværende rasestandarden er datert 29. mars, 2002, og  ble skrevet etter modellen vedtatt på generalforsamlingen til FCI i 1987 i Jerusalem.

Bucovina gjeterhund er kun midlertidig godkjent av FCI.

## Lynne og væremåte
Bucovina gjeterhund ble avlet til å beskytte flokker av husdyr som var ute på sommerbeite, og de er derfor svært dyktige vakthunder. Rasen kjennetegnes av et balansert temperament, veldig rolig, dedikert og elsker barn. Bucovina gjeterhunder liker ikke fremmede. Bucovina gjeterhunder er modige og kampvillig i møte med fremmede dyr eller mennesker som kommer inn på dens territorium. De har svært kraftig bjeffing, som brukes til å varsle om fremmede og dyr. Bucovina gjeterhund bruker natten til å patruljere territoriet og se til flokken den vokter. En voksen Bucovina gjeterhund trenger store ute areal for å trives.

## Galleri

Fil:Bucovinapuppy2month.jpg|En liten Bucovina gjeterhund
Fil:Bucovinashepherd-brown&white.jpg|En moden Bucovina gjeterhund
Fil:Bucovinashepherdciobanesc1.jpg|En moden Bucovina gjeterhund
Fil:Romanian-Shepherd-of-Bucovina.jpg|Bucovina gjeterhund på et rumensk frimerke fra 2019


## Referanser


## Eksterne lenker
* Rumensk hundeklubb 
* http://www.bucovinadogs.ro/
Nueva Hesperides internasjonale lufthavn

**Nueva Hesperides internasjonale lufthavn** (spansk: *Aeropuerto Internacional de Nueva Hespérides*)  er hovedlufthavnen til Salto i nordvestlige Uruguay. Den ligger i landsbyen Salto.

## Destinasjoner

## Referanser


## Eksterne lenker
* Aviation Safety: Nueva Hespérides internasjonale lufthavn (engelsk)
Punta del Este internasjonale lufthavn

**Punta del Este internasjonale lufthavn** (spansk: *Aeropuerto Internacional de Punta del Este*)  er hovedlufthavnen til Punta del Este i sørlige Uruguay. Den ligger i landsbyen Piriápolis.

## Destinasjoner

## Referanser


## Eksterne lenker
* Punta del Este internasjonale lufthavn, puntadeleste.aero (spansk)
Basset bleu de gascogne

**Basset bleu de gascogne**, også kjent som *blue gascony basset* eller *bleus de gascogne*, er en avlang, kortbent hunderase. Rasen oppsto i middelalderen og avstammer fra grand bleu de gascogne. Basset bleu de gascogne ble nesten utryddet ved begynnelsen av 1900-tallet, men ble reddet takket være arbeidet til Alain Bourbon. Basset bleu de gascogne er opprinnelig fransk, og er ikke spesielt utbredt utenfor Frankrike. Rasen er internasjonalt anerkjent av Fédération Cynologique Internationale, i Storbritannia av The Kennel Club, av United Kennel Club i USA og av Norsk Kennel Klubb i Norge. "Bleu"-delen av navnet er en referanse til pelsen som har sjatteringer av både lyst og mørkt.

## Opprinnelse og alder
Basset bleu de gascogne avstammer direkte fra den gamle rasen grand bleu de gascogne. Rasen har blitt gjengitt i malerier fra det 14. århundret i Gascony, sørvest i Frankrike. Den eksakte opprinnelsen til basset bleu de gascogne er omstridt, men en teori er at det er en krysning mellom grand bleu med saintongeois basset, en annen teori er at basset bleu er en naturlig mutasjon av grand kombinert med selektiv avl for kortere bein, for å gjøre rasen tregere. Det er kjent at Gaston III of Foix-Béarn holdt en flokk med basset bleu de gascogne for å jakte villsvin og ulv.

## Lynne og væremåte
Basset bleu de gascogne er en behagelig og positiv hund. Den blir raskt tillitsfull og knytter sterke bånd til sine eiere. Basset bleu de gascogne er kjent som svært intelligent og lærenem, noe som gjør de svært lett å trene. Rasen er hengiven, kjærlig, lojal og lydig og passer godt som kjæledyr. Hundene er imidlertid veldig aktiv, og har behov for mye utetid. Den er derfor ikke ideell for byleiligheter, men i landligere områder vil den trives svært godt.

## Se også
* Basset hound
* Basset fauve de bretagne
* Grand basset griffon vendéen
* Petit basset griffon vendéen

## Referanser


## Eksterne lenker
* Excellent video of a pack of Basset Bleu de Gascognes hunting YouTube 
*
Filtkorsved

**Filtkorsved** (*Viburnum lantana*) er en løvfellende busk i moskusurtfamilien.

Den blir opptil fire–fem meter høy. Kvistene er dekket med hår og knoppene er nakne. Bladene er ovale, fintannede og ullhårede på undersiden. Blomstene er hvite og sitter i 6–10&nbsp;cm brede halvskjermer. Det er ingen sterile blomster ytterst i blomsterstanden. Fruktene er først røde, men blir til slutt svarte.

Den vokser i åpen skog og kratt, på kalkholdig jord. I Frankrike og Rhindalen er den vanlig i duneikskog i sørskråninger sammen med andre varmekrevende busker og trær som naverlønn, italialønn, geitved, liguster, mahaleb, villkornell, vårkornell og berberis. Filtkorsved er utbredt i Sør- og Mellom-Europa, Nord-Afrika og Sørvest-Asia nordover til England. Den dyrkes i hager og er naturalisert i Norge og Sverige. 

## Referanser




## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Bjørn S. Stefansson

**Björn S. Stefánsson** (født 19. juni 1937) er en islandsk samfunnsforsker. Han er medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi. 

Stefánsson tok eksamen artium i Reykjavik i 1956 og Holar landbruksskole på Island i 1957. Han studerte landbruksøkonomi ved Norges landbrukshøgskole 1958-61. Han var vitenskapelig assistent ved Institutt for driftslære og landbruksøkonomi 1965–1968, og tok i 1968 graden Lic.agric, som tilsvarer Dr.scient.-graden.

Fra 1968 ble han lærer ved Hvanneyri landbruksskole og 1968-1976 var han byråsjef for Islands statistiske departement. Samtidig og etter dette var han frilans samfunnsforsker og gjorde økonomiske utredninger. I 1978 var han vikarierende professor ved Nordisk institutt for samfunnsplanlegging i Stockholm.

## Bibliografi
*  
**  
**  
**  
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
* 
* 
*  

## Referanser

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 



## Eksterne lenker
* 
* Publikasjoner av Stefánsson, Björn S. hos WorldCat
Saturn Award for beste kvinnelige birolle

**Saturn Award for beste kvinnelige birolle** er en priskategori under Saturn Awards som hvert år blir delt ut til årets beste kvinnelige birolle i en grøsser, science fiction eller fanatsy-film. Prisen deles ut av Academy of Science Fiction, Fantasy & Horror Films.

;Forklaring
:† indikerer at samme person vant Oscar i den samme kategorien.
:‡ indikerer at samme person ble nominert til Oscar i den samme kategorien.

## Liste
Kjell Hegdalstrand

**Kjell Hegdalstrand** (født 2. mai 1931, død 16. oktober 2009 på Hamar) var en norsk veihistoriker.

Hegdalstand begynte i Statens vegvesen i 1948 og hadde en lang rekke ulike stillinger, herunder også en periode som redaktør av *[[Vegen og vi]]*. Fra 1979 var Hegdalstrand aktiv med å samle vegvesnets historie. Dette skjedde blant annet med å foreta rundt 250 intervjuer. Han var knyttet til Norsk vegmuseum 1986-96. 

Kjell Hegdalstrand var aktiv som forfatter, som deltager i flere radioprogram og bidro til å lage flere filmer. Av de mest kjente bøkene kan nevnes *Vegens menn og deres verk*, *Men arbeidet måtte gå*, *Brobyggere mellom land og folk* og *Vegfolk forteller*. Kjell Hegdalstrand mottok Hedmarksprisen i 1993 og Kongens fortjenstmedalje i gull i 1997.
## Referanser


## Eksterne lenker