open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ridley Borchgrevink

**Ridley Yngvar Borchgrevink** (født 1. februar 1898, død 2. juli 1981 i Asker) var en norsk tegner, grafiker, illustratør og maler. Han ble særlig kjent for sine mange dyretegninger.

## Liv og virke
Ridley Borchgrevink ble født i Wimbledon i England som sønn av den norske polarforskeren Carsten Egeberg Borchgrevink (1864–1934) og hans hustru Constance Prior Standen. Han kom til Norge allerede i 1902. Han studerte ett år ved NTHs arkitektlinje i Trondheim i 1918 og seinere zoologi ved Universitetet i Oslo. I perioden 1920&ndash;1923 var han elev hos billedkunstnerne Othon Friesz, Raoul Dufy, André Lhote og Pedro Araujo i Paris. Han reiste mye og foretok flere studiereiser, blant annet til Marokko, Kenya (1931&ndash;1932 og 1947&ndash;1948) og Uganda. I 1924 foretok han en jordomseiling med opphold i Sørøst-Asia og Vestindia. Han reiste også i Norge.

Borchgrevink debuterte på Høstutstillinga i Oslo i 1921, og deltok siden nesten hvert år fram til 1972. Deltok også på utstillingen *9 unge malere* i Kunstnerforbundet 1928, sammen med Leon Aurdal, Bernt Clüver, Sigurd Danifer, Henrik Finne, Per Lund,  Rolf Rude, Otto Sverdrup og Trygve Torkildsen. Nasjonalgalleriet i Oslo har flere tegninger, litografier og malerier av ham.

Borchgrevink utgav Afrika-bøkene *Svart og hvitt i Afrika* i 1932 og *Dyrespor og vill honning* i 1950, bøker der han både skrev teksten og lagde sprelske tegninger i karakteristisk blyant- eller pennestrek.Borchgrevink tegnet dessuten norsk natur og illustrerte omkring 30 bøker for norske forfattere, deriblant Nils Onsagers *Fottur* i 1930, P.Chr. Asbjørnsens *[[Norske huldreeventyr og folkesagn]]* i 1934 og flere av Mikkjel Fønhus' villmarksromaner. I 1942 utgav han dessuten sin egen *Dyretegninger*. Det er også blitt utgitt flere kunstbøker med bildene hans.

Borchgrevink fikk Statens kunstnerlønn fra 1958. Han bodde like ved Hvalstad gård i Asker i Akershus sør for Oslo.

Andre norske dyretegnere er blant andre Omar Andreen, Eivind Nielsen og Viggo Ree.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Presentasjon av Borcgrevink som Akershus-kunstner
* Asker Kunstforenings presentasjon
* Fem bilder av Ridley Borchgrevink
Harald Natvig

**Harald Natvig** (født 10. juni 1872 i Stavanger, død 1. august 1947 i Hjerkinn) var en norsk lege og skytter som konkurrerte på begynnelsen av 1900-tallet.

## Lege
Harald Natvig  var født i Stavanger, som sønn av skipsfører Jacob Andreas Natvig, og ble student i 1890 fra Kristiansand katedralskole, cand.med. 1898 og dr.med. 1906. Allerede som medisinsk student vikarierte han i 1897 en kort tid som kommunelege i Lyngør, og senere, i 1900 som gruvelege i Bossmo, Rana. Han tjenestegjorde i en årrekke ved forskjellige sykehus, dels som assistent dels som kandidat, og til slutt som reservelege. Fra november 1903 til juli 1905 var han «volontørassistent» ved Barnbördshuset i Helsingfors, hvor han utarbeidet sin doktorgradsavhandling, som ble trykt i *Archiv für Gynäkologie* (1905). I 1906 fikk Natvig den medisinske doktorgrad. Fra 1905 til 1907 var han underlege i Bergen, deretter fra 1908 til 1911 reservelege i Kristiania. Mellom 1910 og 1913 var han universitetsstipendiat i fødselsvitenskap og kvinnesykdommer. Ved opprettelsen av den nye Oslo kommunale Kvinneklinikk i 1930 ble Harald Natvig dens første overlege til 1938.

Natvig tok skarp avstand fra abortfremkallelse på såkalt *«humanitære og sociale indikasjoner»*.

Harald Natvig besøkte de fleste europeiske land, dels som turist, dels for å se på fødselklinikker. Han gjorde også tjeneste som kirurg under to kriger, i serbisk tjeneste under den første Balkankrigen, og som leder av Norges Røde Kors ambulanse i Finland under borgerkrigen i 1918. Han tok mange fotografier fra krigen som i dag er klassiske innen sin sjanger, og er trykt i mange vitenskapelige verker om krig.

## Skytter
Harald Natvig deltok i skyting under Sommer-OL 1920 i Antwerpen og tok laggull i løpende hjort, både enkelt- og dobbeltskudd. I tillegg tok han individuell bronsemedalje i løpende hjort, enkeltskudd. Fire år senere, under Sommer-OL 1924 i Paris, ble det igjen laggull i løpende hjort, enkeltskudd og lagsølv i løpende hjort, dobbeltskudd.

## Bibliografi
* «De hygieniske forhold ved Viktens fiskevær og fiskerilovgivningen i Namdalen». I: *Tidsskrift for Den norske legeforening*; 1902-03. Se Sør-Gjæslingan og Nordøyan
* *Fra den finske frihedskrig 1918: Vestarmén* (1918)

## Litteratur
* *Norsk biografisk leksikon*, 10. H. Aschehoug & Co: Oslo MCMXL
* Natvig, Harald i Hvem er Hvem, 1930
* 
## Eksterne lenker
*
Hugo Gunckel Lüer

**Hugo Gunckel Lüer** (født 10. august 1901 i Valdivia, død 17. juli 1997 i Santiago de Chile) var en chilensk botaniker og naturvitenskapsmann.

Autornavn **Gunckel** brukes for taksa han har publisert.

## Bibliografi

* *Helechos de Chile*. Monografías Anexos de los Anales de la Universidad de Chile. (1983)
* *Bibliografía Moliniana*. Fondo Andrés Bello. (1980)

* «Dr. Rodolfo Armando Philippi. Excursión botánica a la Araucanía efectuada en 1889» i: *Farmacia Chilena* **26** (9), s. 387-396; **26** (10), s. 435-451) traducción de Gunckel H. (1952): Philippi, R.A. 1896. Botanische Excursion in das Araukanerland. Ber. Vereins Naturk. Cassel 41:1-31. Lenke til verket på spansk 
* Gunckel H. (1948): «La floración de la quila y el coligüe en la Araucanía» i: *Ciencia e Investigación* **4**, s. 91-95. 
* Gunckel H. (1953): «Plantas chilenas estudiadas por Linneo» i: *Revista Universitaria* (Chile) **38**, s. 67-76 
* Gunckel, H. (1959): *Nombres indígenas relacionados con la flora chilena*. Facultad de Química y Farmacia, Universidad de Chile, Santiago de Chile, 
* Gunckel H. (1967): «Fitonimia atacameña, especialmente cunza» i: *Anales de la Academia Chilena de Ciencias Naturales* **52**, s. 1 – 81 
* Gunckel H. (1972): «Plantas chilenas descritas como nuevos por Juan Ignacio Molina y sus concordancias con la nomenclatura botánica actual» i: *Noticiario Mensual del Museo Nacional de Historia Natural*, **17** (197), s. 3-11. 
* Gunckel H. (1979): Vocablos populares técnicos relacionados con la industria del alerce Noticiario Mensual del Museo Nacional de Historia Natural 274-275 
* Gunckel H. (1980): «Plantas magicas mapuche» i: *Terra Ameriga* **41**, s. 73-75. 
* Munizaga, C. y H. Gunckel (1958): «Notas etnobotánicas del pueblo atacameño de Socaire, o etnobotánica de Socaire» i: *Publicaciones del Centro de Estudios Antropológicos* **5**, s. 9-40.

## Eksterne lenker
* https://web.archive.org/web/20100131030211/http://www.institutodechile.cl/lengua/nomina.htm
Jens-Lars Fleischer

**Jens-Lars Fleischer** (født 1960) er en grønlandsk politiker.

Han var borgermester i Uummannaq kommune fra 1997 til 2001 og på nytt fra 2005 til kommunesammenslåingen i 2009. Han var styreleder i kommunenes landsforening KANUKOKA fra 2001 til 2005.

Fleischer ble valgt inn i Grønlands landsting i 2005, som representant for Siumut. Han trakk seg fra landstinget av helsemessige grunner i 2007.

Han har yrkesbakgrunn fra politiet.

## Referanser
Vassbotndalen naturreservat

**Vassbotndalen naturreservat** er et naturreservat i Alta kommune. Reservatet dekker et område på 1,459 km² nederst i Vassbotndalen sør for Storvatnet i Talvik. Formålet med naturreservatet er å bevare et rikt løvskogområde, med en stor, frodig og lite påvirket gråorskog.

## Bestemmelser for reservatet
* Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre eller forstyrre naturmiljøet, som f.eks oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av transportable byggverk, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, framføring av luftledninger, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, oppdyrking, drenering og annen form for tørrlegging, utføring av kloakk og andre konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Opplistingen er ikke uttømmende.
* All vegetasjon i vann og på land, herunder døde busker og trær, er fredet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
* Motorferdsel på barmark er forbudt. (For motorferdsel på vinterføre gjelder lov om motorferdsel i utmark og vassdrag med tilhørende forskrifter.)

### Bestemmelsene er ikke til hinder for
* Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i sikrings-, ambulanse-, politi-, brannvern-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed.
* Sanking av bær og matsopp.
* Bruk av tørt virke til brensel på stedet.
* Skjæring av sennegras.
* Tradisjonell beiting. Forvaltningsmyndigheten kan fastsette regler for beiting i reservatet når dette er nødvendig for å unngå vesentlige skader eller endringer i vegetasjonen.
* Bruk og nødvendig vedlikehold av eksisterende, lovlig oppsatte hytter, veger og andre anlegg.
* Bruk av motorkjøretøy på strandgrunnen ved kryssing av Vassbotnelva i utløpet til Storvatnet i forbindelse med tillatt jordbruksdrift på vestsida av elva.

### Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til
* Hogst av bjørk.
* Utbedring av eksisterende lovlig oppsatte hytter og oppføring av tilbygg og uthus i tilknytning til disse.
* Motorferdsel utover det som følger av punkt 3 og 7.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart over Vassbotndalen
Eidvågen naturreservat

**Eidvågen naturreservat** er et naturreservat i Hammerfest kommune. Reservatet dekker et område på 0,302 km² øst for Eidvågen på øya Seiland. Formålet med fredningen er å bevare et viktig fuglefjell med tilhørende plantesamfunn, fugleliv og annet dyreliv som naturlig er knyttet til området.

Krykkje bygger reir i en ca. 50 meter høy fjellside som går bratt ned i sjøen, ytterst i Eidvågen. Det er uvanlig at krykkje hekker så langt fra det åpne havet. Det hekker også noen par av teist i fjellet.

## Bestemmelser for reservatet
* All vegetasjon i vann og på land er fredet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
* Alt vilt (inklusive sjøpattedyr), herunder deres hi, reir og egg, er fredet mot enhver form for skade, ødeleggelse og unødig forstyrrelse. Jakt, fangst, bruk av skytevåpen, samt slipp av hund, er forbudt i tidsrommet fra og med 1. mars til og med 30. september. Utsetting av vilt er ikke tillatt. For øvrig gjelder viltlovens bestemmelser og forskrifter gitt i medhold av disse.
* Det må ikke foretas inngrep som kan skade de naturlige forhold, herunder oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, steinbrudd, uttak eller oppfylling av masse, henleggelse av avfall, utslipp av forurensende stoffer, eller annen virksomhet som medfører terrenginngrep og forstyrrelser av naturmiljøet.
* Motorisert ferdsel til lands er forbudt.
* Camping, teltslagning og oppsetting av kamuflasjeinnretninger er forbudt.
* Miljøverndepartementet kan fastsette nærmere regler for:
**Ferdselen på land og på sjøen i reservatet.
**Begrenset eggsanking fra arter som kan tåle en slik beskatning.
**Bruk av slike fiskeredskaper som kan virke skadelig på fuglelivet. 

### Bestemmelsene er ikke til hinder for
* Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i ambulanse-, sikrings-, politi-, brannvern-, oppsyns-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed.
* Tradisjonell beiting.
* Sanking av bær og matsopp utenom eventuelle perioder med ferdselsforbud.
* Vedlikehold av eksisterende godkjente bygninger og anlegg.
* Felling av sel som gjør skade på laksenøter, når slik felling skjer i samsvar med gjeldende lovverk.

### Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til
* Kontrollert reduksjon av vilt når dette anses nødvendig for å hindre bestandsmessige misforhold mellom forskjellige arter eller i forholdet art-miljø på grunn av menneskeskapte faktorer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart over Eidvågen
* ''FOR 1983-01-28 nr 104'': Forskrift om fredning for Eidvågen naturreservat
BMW 3200 CS

**BMW 3200 CS** er en bilmodell som ble produsert av den tyske bilprodusenten BMW mellom 1962 og 1965. Bilen er designet av det italienske designstudioet Bertone, og ble første gang presentert på bilutstillingen i Frankfurt am Main i 1961. 3200 CS ble bygget på chassiset fra BMW 501/502, og er etterfølger av BMW 503.

Selve chassiset ble produsert i München, mens karosseriet ble produsert hos Bertone i Italia og sendt til München for montering. Under panseret satt en 3,2-liters V8-motor med 160 hestekrefter, og toppfarten var 200 kilometer i timen. Fra 1962 og frem til produksjonsslutt i 1965 ble omkring 600 eksemplarer bygget, samtlige i coupéutgave med unntak av ett eksemplar, som var en cabrioletutgave bygget til BMWs hovedaksjonærer, familien Quandt. Denne bilen befinner seg i dag i BMWs museum i München.

## Referanser
Kambodsjansk riel

**Riel** (valutakode: KHR; khmer: រៀល; symbol: ៛) er valutaen i Kambodsja. Det har vært to forskjellige typer riel, den første ble brukt fra  1953-1975, og den andre siden 1. april 1980. Den amerikanske dollaren er gangbar valuta overalt i Kambodsja, med en konverteringsrate som er litt lavere enn den offisielle kursen: 4000 riel per dollar.
Gilad Atzmon

**Gilad Atzmon** (født 1963) er en israelsk-engelsk jazzsaksofonist, forfatter og anti-sionistisk aktivist. Atzmon ble født inn i en sekulær jødisk familie i Israel, men regner seg i dag som hebraisktalende palestiner og er bosatt i London, dit han emigrerte i 1994.

Atzmons primærinstrument er altsaksofonen, men han spiller også andre saksofontyper, klarinett og fløyte. Musikalsk har han spesialisert seg på bebop og frijazz, fremfor alt gjennom bandet *Orient House Orchestra*, som han startet på 1990-tallet og fortsatt spiller med. Han gjorde seg først for alvor bemerket som musiker gjennom sitt samarbeid med den israelske sangerinnen Ofra Haza tidlig på 1990-tallet, og han har siden samarbeidet med blant andre Shane MacGowan, Robbie Williams, Sinéad O'Connor, Robert Wyatt og Paul McCartney. Han spiller også med Ian Durys gamle backingband The Blockheads og deltok på den siste plata som ble gitt ut med Dury, *Ten More Turnips From the Tip*.

Som politisk aktivist har Atzmon blitt en kontroversiell figur. Han har markert seg som en kritiker av den delen av den jødiske kulturen han mener har skapt apartheid i det historiske Palestina, og går inn for én demokratisk og ikke-religionsbundet stat i området. Han har videre kritisert Israel-lobbyens makt, særlig i USA, og støttet Norman Finkelstein i dennes kritikk av den såkalte Holocaustindustrien. Han er også en kritiker av begrepet antisemittisme, som han hevder har mistet sitt innhold ved at det brukes til å stemple Israel-kritikere. Atzmon mener man heller burde snakke om rasisme. Disse synspunktene, samt det faktum at han har samarbeidet og fortsatt samarbeider med blant andre Israel Shamir, har gjort at han har blitt fremstilt som både antisemitt, Holocaust-benekter og selvhatende jøde, anklager Atzmon selv avviser. Da Atzmon i 2005 var innleder på et arrangement i regi av Socialist Workers Party i London ble dette møtt med protester og demonstrasjoner fra blant andre Alliance for Workers' Liberty, og da han i 2007 holdt en innledning for det svenske sosialdemokratiske partiet avfødte dette protester fra den Svenska kommittén mot antisemitism.

Atzmon foreleste i 2011 ved NTNU.

I mars 2012 publiserte ledende palestinske aktivister fra blant annet USA, Storbritannia og Canada en uttalelse hvor de oppfordret andre palestinske organisjoner, aktivister og støttespillere til å ta avstand fra hva de kalte Atzmons rasisme og antisemittisme.

Atzmon har også skrevet to romaner, *A Guide to the Perplexed* (2002) og *My One and Only Love* (2005), hvorav førstnevnte er utgitt på norsk under tittelen *En veiledning for de forvirrede*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Gilad Atzmons hjemmeside
Hans Nordvik

**Hans Theodor Nordvik**, tidligere **Torbergsen** (født 1. august 1880 i Trondenes, død 22. juli 1960 i Oslo) var en norsk skytter som konkurrerte på begynnelsen av det 20. århundre. Han deltok i skyting under Sommer-OL 1912, og åtte år senere i Sommer-OL 1920 i Antwerpen der han tok laggull i løpende hjort, både enkelt- og dobbeltskudd.

## Eksterne lenker
*
Oluf Wesmann-Kjær

**Oluf Wesmann-Kjær** (født 2. juli 1874 i Nannestad, død 16. september 1945 i Oslo ) var en norsk skytter som konkurrerte på begynnelsen av det 20. århundre. Han deltok i skyting under Sommer-OL 1920 i Antwerpen og Sommer-OL 1924 i Paris. I 1924 deltok han i øvelsene trap, individuelt og lag.

## Eksterne lenker
* 
* Medaljevinnere i skyteøvelser 1924, IOCs nettsted Olympic.org
Saksfjorden naturreservat

**Saksfjorden naturreservat** er et naturreservat i Hammerfest kommune. Reservatet dekker et område på 1,002 km² innerst i Saksfjorden nord på Sørøya. Ca. 0,5 km² er landareal rundt fjorden. Formålet med vernet er å bevare en tilnærmet uberørt sandfjord med tilhørende sanddynesystem og vegetasjon. Sanddynesystemet er preget av sterk vindpåvirkning. Vegetasjonen er variert.

Forstrandvegetasjonen består av ishavsreddik og tangmelde. Videre følger lyse og grå dyner som går over i artsrik dynegrashei, med bl.a. rødflangre, fjellflokk og sibirgrasløk. Området er omgitt av bratte fjell og kraftig sandflukt oppover fjellsidene er karakteristisk. På et nes litt ut i fjorden er det steinstrand på utsiden og lyse sandyner med eroderte buestarrdyner på innsiden. Området er uberørt av tekniske inngrep, men nyttes til beite for rein og sau.

## Bestemmelser for reservatet
* Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre eller forstyrre naturmiljøet, som f.eks oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av campingvogner og andre transportable byggverk, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, framføring av luftledninger, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, oppdyrking, drenering og annen form for tørrlegging, utføring av kloakk og andre konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Opplistingen er ikke uttømmende.
* Vegetasjonen er vernet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
* Bålbrenning i sanddynene er forbudt.
* Bruk av motorkjøretøy på barmark er forbudt.

### Bestemmelsene er ikke til hinder for
* Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i sikrings-, ambulanse-, politi-, brannvern-, skjøtsel- og forvaltningsøyemed.
* Sanking av bær og matsopp og graving etter fjæremakk til agn.
* Tradisjonell beiting. Forvaltningsmyndigheten kan fastsette nærmere regler for beiting i reservatet, når dette er nødvendig for å unngå vesentlige skader eller endringer i vegetasjonen.
* Nødvendig vedlikehold og tilsyn av elektriske anlegg.

### Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til
* Motorisert ferdsel på land i næringsøyemed, eller i andre særlige tilfeller.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart over Saksfjorden
Angolansk kwanza

**Kwanza** er valutaen i Angola.

## Se også
* Kwanza

## Kilder
* Banco Nacional de Angola – Notas e Moedas
Burundisk franc

**Franc** er valutaen i Burundi. En franc er nominelt delt inn i 100 centimes, men det har ikke blitt laget centimesmynter siden Burundi først fikk sin egen valuta. En burundisk franc er veldig lite verdt i forhold til valuta i den vestlige verden. En franc koster ikke mer enn et kvart norsk *øre*.
Andotten naturreservat

**Andotten naturreservat** er et naturreservat i Hasvik kommune. Reservatet dekker et område på 0,303 km² nordvest på øya Sørøya. Ca. 0,1 km² av dette er landareal. Formålet med fredningen er å bevare et viktig fuglefjell med tilhørende plantesamfunn, fugleliv og annet dyreliv som naturlig er knyttet til området.

På fuglefjellett hekker krykkje, toppskarv, storskarv og teist. De fleste fuglene hekker på nordsiden av neset. 

## Bestemmelser for reservatet
.
* All vegetasjon i vann og på land er fredet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
* Alt vilt (inklusive sjøpattedyr), herunder deres hi, reir og egg, er fredet mot enhver form for skade, ødeleggelse og unødig forstyrrelse. Jakt, fangst, bruk av skytevåpen, samt slipp av hund, er forbudt i tidsrommet fra og med 1. mars til og med 30. september. Utsetting av vilt er ikke tillatt. For øvrig gjelder viltlovens bestemmelser og forskrifter.
* Det må ikke foretas inngrep som kan skade de naturlige forhold, herunder oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, steinbrudd, uttak eller oppfylling av masse, henleggelse av avfall, utslipp av forurensende stoffer, eller annen virksomhet som medfører terrenginngrep og forstyrrelser av naturmiljøet.
* Motorisert ferdsel til lands er forbudt.
* Camping, teltslagning og oppsetting av kamuflasjeinnretninger er forbudt.
* Miljøverndepartementet kan fastsette nærmere regler for:
** Ferdselen på land og på sjøen i reservatet.
** Begrenset eggsanking fra arter som kan tåle en slik beskatning.
** Bruk av slike fiskeredskaper som kan virke skadelig på fuglelivet.

### Bestemmelsene er ikke til hinder for
* Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i ambulanse-, sikrings-, politi-, brannvern-, oppsyns-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed
* Tradisjonell beiting
* Sanking av bær og matsopp utenom eventuelle perioder med ferdselsforbud
* Vedlikehold av eksisterende godkjente bygninger og anlegg
* Felling av sel som gjør skade på laksenøter, når slik felling skjer i samsvar med gjeldende lovverk.

### Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til
* Kontrollert reduksjon av vilt når dette anses nødvendig for å hindre bestandsmessige misforhold mellom forskjellige arter eller i forholdet art-miljø på grunn av menneskeskapte faktorer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart over Andotten
Kolv (fiskeredskap)

**Kolv** er en åpning i en teine, der krabbe, kreps eller hummer kan gå inn, men vanligvis ikke ut. Fra gammelt var den laget av flate trespiler som var festet til en flettet ring, også av tre. Monteringen var slik at spilene sto i en ring som var videre enn en stor krabbe, og vendt innover mot sentrum i ringen slik at åpningen mellom spilene ble smalere (konisk utforming) jo lengre inn en trengte seg. Spilene var elastiske og slapp dyret inn. 

Trekolver finnes fortsatt, men er ofte blitt erstattet med andre materialer, som plast og metall.
Menocchio

**Menocchio** (født i 1532 i Montereale Valcellina, henrettet 1599 i Pordenone), også kjent som Deomenico Scandella, var en møller fra nord i Italia. Hans filosofiske og teologiske lærer førte til et kjetterstempel fra Inkvisisjonen og han ble til slutt brent på bålet i 1599 etter ordre fra pave Klemens VIII.

## Referanser


## Kilder
**Religion and the People, 800-1700* av James Obelkevich, 1979.
*Ginzburg, Carlo. *The Cheese and the Worms: The Cosmos of a Sixteenth Century Miller*, Baltimore, 1980, ISBN 0-8018-4387-1. First published in Italian as *Il formaggio e I vermi*, 1976.

## Eksterne lenker
* Putting the Inquisition on Trial, *[[Los Angeles Times]]*, April 17, 1998
Kreasjon

**Kreasjon** (latin: *creare*, «å skape») henviser til å gi form til noe, skape, og benyttes om de store motehusenes nye kjolemodeller, hvor hver enkelt av dem viste noe nytt, fantasifullt, enestående (og dyrt).

Vi snakker også om å være kreative og om kreativitet om det å lage noe, være oppfinnsomme.

Det er beslektet med å kreere (latin: *creare*, «å skape»). I sammenheng med Bibelens skapelsesberetning og tolkninger av denne, er begrepet kreasjonisme kommet for en svært bokstavelig (bibeltro) forståelse; troen på at livets mangfold er et resultat av direkte skapelse (kreasjon) i stedet for naturlig evolusjon.

## Referanser
Amapá (kommune)

:*Se også delstaten [[Amapá]]*
**Amapá** er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil. Den ble opprettet mens området var en del av delstaten Pará.

## Referanser
Laranjal do Jari

**Laranjal do Jari** er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil. Kommunen grenser mot Surinam i nordvest.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* http://wikimapia.org/#y=-785498&x=-52413025&z=11&l=9&m=a
Sørsandfjorden naturreservat

**Sørsandfjorden naturreservat** er et naturreservat i Hasvik kommune. Reservatet dekker et område på 1,795 km² nordvest på øya Sørøya. Ca. 1,5 km² av dette er landareal. Formålet med vernet er å bevare en stor sandfjord med tilhørende sanddynesystem og vegetasjon. Sandstranda, sanddynefronten og dynegrasheia utgjør et velutviklet og instruktivt system. Dynegrasheia har tydelige hevete strandvoller som viser landhevingen. Vegetasjonen er variert og har et høyt antall plantearter, herunder også enkelte varmekjære arter. I området finnes en nordlig forekomst av rik bjørkeskog, bregner og høgstauder i undervegetasjonen. 

Sandstranda er ca. 1 km lang og dyneheia strekker seg ca. 1.2 km innover. Ytterst finnes ishavsreddik-forstrand. Dynefronten er markert med adskilte lyse og grå dyner. Et strandvollsystem dannet ved landhevingen gjør at dynegrasheia har tørre rygger og mer fuktige søkk. Innenfor ligger ei brei reinrosesone som går over i kreklinghei. Skjellsanden gir en utpreget kalkflora med høyt artsantall. I området er det tufter som vitner om tidligere bosetting og jordbruk. Området er et interessant kulturlandskap, og rein beiter her.

## Bestemmelser for reservatet
* Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre eller forstyrre naturmiljøet, som f.eks oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av campingvogner og andre transportable byggverk, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, framføring av luftledninger, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, oppdyrking, drenering og annen form for tørrlegging, utføring av kloakk og andre konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Opplistingen er ikke uttømmende.
* Vegetasjonen er vernet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
* Bålbrenning i sanddynene er forbudt.
* Bruk av motorkjøretøy på barmark er forbudt. 

### Bestemmelsene er ikke til hinder for
* Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i sikrings-, ambulanse-, politi-, brannvern-, skjøtsel- og forvaltningsøyemed.
* Sanking av bær og matsopp.
* Telting og bålbrenning utenom sanddynene. Forvaltningsmyndigheten kan fastsette nærmere regler for telting og bålbrenning i reservatet, når dette er nødvendig for å unngå vesentlige skader eller endringer i vegetasjonen.
* Tradisjonell beiting. Forvaltningsmyndigheten kan fastsette regler for beitingen i reservatet når dette er nødvendig for å unngå vesentlige skader eller endringer i vegetasjonen.
* Bruk og nødvendig vedlikehold av eksisterende hytte og tilhørende hyttetomt.
* Nødvendig vedlikehold og tilsyn av elektriske anlegg.

### Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til
* Motorisert ferdsel på land i næringsøyemed eller i andre særlige tilfeller.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart over Sørsandfjorden
Arnt Aamodt

**Arnt Aamodt** (1923–2007) var en norsk forretningsmann, bankmann og hobbygeolog.

Aamodt kom fra Sætre i Hurum, og var utdannet agronom og i økonomi. Gjennom hans funn av mineraler og edelstener ble Hurumhalvøya kjent for sitt mineralrike. Flere av hans funn er blant annet utstilt på Geologisk Museum på Tøyen, Kongsberg Bergverksmuseum, Fossheim steinsenter i Lom og i mange private samlinger i innland og utland. Noen av hans mest kjente funn var akvamarin, citrin, topas, ametyst, agat, beryll, røkkvarts, pyritt, flusspat, kalkspat, obsidian, fenakitt, hematitt av høy kvalitet. 

Han har hatt mange skoleklasser på besøk hjemme og har undervist de i geologi. Han har også holdt flere foredrag og kåserier for skoler og foreninger opp gjennom årene. Han har jobbet i Norges Idrettsforbund, og var også selv i mange år en habil idrettsmann. Som veteran deltok han i flere NM i diskos med gode resultater øverst på premielisten.

## Referanser
Tartarugalzinho

**Tartarugalzinho** er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.

## Referanser


## Eksterne lenker
* https://web.archive.org/web/20060324045232/http://pte.futuro.usp.br/exibir_escola.do?id=210
HSD Buss

**HSD Buss AS**, tidligere **HSD Busstrafikk**, var Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskaps (HSD) bussdivisjon, som fra 1999 ble skilt ut som eget datterselskap. I 2006 ble selskapet fusjonert med Gaia Buss til Tide Buss.

## Historie
HSD Busstrafikk ble opprettet som egen divisjon på 1980-tallet da H.S.D. Bilane ble delt i en bussdivisjon og en godsdivisjon (HSD Godstrafikk). I 1999 overtok HSD alle aksjene i Bergen-Hardanger-Voss Billag (BHV) og endret navnet til HSD Buss AS. Etter hvert ble virksomheten fra bussdivisjonen innlemmet i HSD Buss. Da HSD overtok Vest Trafikk 1. februar 2000 og Bergen-Nordhordland Rutelag (BNR) i 2002 ble busstrafikken i disse selskapene innlemmet i HSD Buss. I 2003 ble bussvirksomheten i Haugaland Billag også overtatt av HSD Buss.

HSD fusjonerte 3. november 2006 med Gaia Trafikk og endret da navn til Tide. I den forbindelse ble Gaia Buss den 1. november 2006 fusjonert inn i HSD Buss, som senere samme måned byttet navn til Tide Buss.

## Referanser
Aguiar

**Aguiar** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil  og har grenser til kommunene São José de Piranhas, Carrapateira, São José da Lagoa Tapada, Coremas, Igaracy, Itaporanga,Serra Grande og Nazarezinho. Kommunen ligger i mikroregionen Piancó.

## Historie

Aguiar utviklet seg fra gården São Francisco, eid av Manoel Alves Cassiano. Historien forteller at en koleraepidemi i 1880 truet de som bodde på gården, hvorpå de ga et løfte til Sankt Sebastian som lød som følger; Dersom sykdommen ikke tok familiene deres, ville de bygge et kapell til hans ære. Da de kom seg helskinnet ut av epidemien bygget de kapellet og gårdseieren ga en del av gården sin til religiøse formål og kapellet.

På grunn av elven med likelydende navn som renner igjennom kommunen utviklet Aguiar etterhvert store bomullsplantasjer til stor misunnelsen i regionen. Kommunen fikk administrativ uavhengighet den 22. desember 1961. Den offisielle grunnleggelsesdatoen var den 28. oktober 1962.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunale data og et høyoppløselig kart i PDF
Alagoa Grande

**Alagoa Grande** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil, med grenser til kommunene Juarez Távora, Areia, Alagoinha, Mulungu, Serra Redonda, Massaranduba, Gurinhém, Matinhas og Alagoa Nova. Kommunen ligger i mikroregionen Brejo Paraibano.

## Historie

Kommunenavnet er skrevet i en gammel form av portugisisk med en *a* foran ordet *lagoa*, som betyr tjern eller liten innsjø.

Som en by i Brejo-regionen i Paraíba var området en del av kommunen Areia inntil det ble uavhengig på midten av 1800-tallet. Til tross for at tettstedet ble gjort til et distrikt i 1847, er det først i 1864 at man regner som datoen for grunnleggelsen av kommunen. Den 21. oktober 1864 ble området politisk uavhengig og fikk ladssted-statusen den 26. juli 1865. Den 27. mars 1908 ble Alagoa Grande oppgradert til bykategori. Dette regnes av mange som den faktiske grunnleggelsesdatoen av bykommunen.

Regionen vokste mye på 1800-tallet på grunn av sukkerrørindustrien som benyttet slavearbeidere. Denne industrien sørget også for å ødelegge atlanterhavsregnskogen i området og dermed også det naturlige grøntarealet som beskyttet landet. Det eksisterer enda store hus, som alle ble bygget av slaver, i midten av kommunen som bevis på denne økonomiske storhetstiden. Noen av disse husene, som befinner seg foran den sentrale torgplassen, er dekket av fliser importert fra Portugal på 1800-tallet.

I kommunen befinner det seg også en quilombo fra Caiana dos Crioulos, som en arv fra slavene som ble utnyttet for den økonomiske og kulturelle veksten til byen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunale data og et høyoppløselig kart i PDF
Aparecida (Paraíba)

**Aparecida** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil.

## Referanser


## Eksterne lenker
* http://www.cprm.gov.br/publique/cgi/cgilua.exe/sys/start.htm?sid=36&infoid=317
Alagoa Nova

**Alagoa Nova** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil  med grenser til kommunene Areia, Alagoa Grande, Matinhas, São Sebastião de Lagoa de Roça og Esperança. Kommunen ligger i mikroregionen Brejo Paraibano.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Rådhusets nettside
* Kommunale data og et høyoppløselig kart i PDF
Alagoinha (Paraíba)

**Alagoinha** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil  med grenser til kommunene Cuitegi, Alagoa Grande, Mulungu, Guarabira, Pilões og Areia. Kommunen ligger i mikroregionen Guarabira.

## Historie

Der kommunen Alagoinha ligger i dag brukte franske smuglere på slutten av 1500-tallet å passere på vei til Serra da Copaoba for å lete etter gull. Området var på det tidspunktet befolket av Potiguar-indianere.

Det har blitt sagt at bosettingen i regionen begynte da det i 1864 ble bygget et hus ved bredden av en innsjø. Dette huset ble brukt som overnattingssted for reisende; de fleste av overnattingsgjestene skulle til det store markedet i Mamanguape. Historikeren Coriolano Medeiros har presentert en annen versjon; han mente at tettstedet ble grunnlagt i 1870 av Luiz Honorato, som bygget hus der, slo seg ned og startet et kommersielt foretak.

Distriktet *Paz de Alagoinha* ble opprettet den 25. oktober 1921 ved lov nummer 533. Ved den administrative oppdelingen av Brasil i 1936, ble Alagoinha registrert som et av kommunen Guarabiras distrikter. Den samme statusen ble registrert ved oppdelingene i 1937 og 1938 samt i femårsperioden 1939 – 1943.

Alagoinha ble registrert som tettsted den 30. mars 1938 ved lovdekret nummer 1010. Den 31. desember 1943 ble navnet endret fra Alagoinha til *Tauatuba*, som betyr «overflod av rød leire» på de innfødtes språk. Fem år senere (1948) ble et lovforslag av deputadoHiati Leal vedtatt, og med dét ble navnet på nytt Alagoinha. Etter denne siste navneendringen startet en prosess for å få politisk uavhengighet, noe som ble oppnådd den 3. desember 1953 da lov nummer 979 ble vedtatt. Den 30. desember 1953 ble Alagoinhas første ordfører, Dr. Geraldo Gomes Beltrão, innsatt i embetet.

## Referanser

## Eksterne lenker
* Kommunale data og et høyoppløselig kart i PDF
Araçagi

**Araçagi** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil.

## Referanser


## Eksterne lenker
* https://web.archive.org/web/20150710134152/http://www.famup.com.br/
Areia

**Areia** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil.

## Galleri

Fil:Casa de Pedro Américo.jpg|
Fil:Obelisco_de_Areia,_Paraíba.jpg|
Fil:Igreja da cidade de Areia.jpg|


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Belém (Paraíba)

**Belém** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil.

## Galleri

Fil:Igreja_Matriz_Sagrada_Família_Belém-PB.jpg|
Fil:Artesanato 1.jpg|
Fil:Indústria 3 de Maio.jpg|
Fil:Dumontsantossequeira.jpg|
Fil:Quadrilha Junina 1.jpg|
Fil:Rio Curimataú.jpg|
Fil:Igreja Nª Srª da Conceição Belém-PB.jpg|
Fil:Relevo de Belém-PB.jpg|
Fil:Estacionamento dos Táxis de Belém-PB.jpg|
Fil:Inscrição rupestre em Belém-PB.jpg|
Fil:Macambira.jpg|
Fil:Lagoa do Umari no município de Belém-PB.jpg|
Fil:Feira Livre de Belém-PB.jpg|
Fil:Festa do São Pedro em Belém da Paraíba 2.jpg|


## Referanser


## Eksterne lenker
* https://web.archive.org/web/20071101031018/http://www.belemnews.com/
* http://www.belem.pb.gov.br 
* http://www.cprm.gov.br/publique/cgi/cgilua.exe/sys/start.htm?sid=36&infoid=317
* http://wikimapia.org/#lat=-6.686772&lon=-35.536995&z=13&l=9&m=a&v=2/
* https://web.archive.org/web/20150710134152/http://www.famup.com.br/
Campina Grande

**Campina Grande** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil.

## Galleri

Fil:Campina_Tropeiros.jpg|
Fil:Ferrovia campina grande.JPG|
Fil:Fabrica Caranguejo Campina Grande.jpg|
Fil:Praça_Clementino_Procópio_-_Monumento_à_Teodósio_de_Oliveira_Lêdo.jpg|
Fil:Moto-táxis em Campina grande.jpg|
Fil:o meninao de bodocongo.jpg|
Fil:Museu geografico campina grande.jpg|
Fil:Teatro severino cabral enc nova consciencia.jpg|
Fil:Vista Aérea do Açude Velho.jpg|
Fil:Biblioteca felix araujo.jpg|
Fil:Encontro da Nova Conciencia Campina Grande 08.jpg|
|
Fil:Bairros de Campina Grande.svg|
Fil:Klimadiagramm-Campina Grande-Brasilien-metrisch-deutsch.png|
Fil:Açude Novo Campina Grande 20060116.jpg|
Fil:Crescimento da População de Campina Grande.svg|
Fil:Escola Técnica Redentorista.jpg|
Fil:CottonPlant.JPG|
|
Fil:Aeroporto João Suassuna Vista Geral.jpg|
Fil:NPD UFCG.jpg|


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* http://www.guiacampina.com.br
* https://web.archive.org/web/20060526144517/http://seplan.pmcg.pb.gov.br/mapas/Campina_GrandeMapa.pdf
* http://www.campinagrande.pb.gov.br
Catingueira

**Catingueira** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil.

Navnet til kommunen kommer fra et stort tre med dette navnet som står ved siden av veien.

## Referanser


## Eksterne lenker
* http://www.cprm.gov.br/publique/cgi/cgilua.exe/sys/start.htm?sid=36&infoid=317
* https://web.archive.org/web/20150710134152/http://www.famup.com.br/
Máze naturreservat

**Maze naturreservat** er et naturreservat i Kautokeino kommune. Reservatet dekker et område på 0,231 km², på vestsiden av Kautokeinoelva i Maze. 

Formålet med fredningen er å bevare et tilnærmet urørt løvskogområde som økosystem med alt naturlig plante- og dyreliv. Naturreservatet omfatter ei lav, flompåvirket halvøy i Kautokeinoelva, Ájanjárga, nedenfor bygda Máze. Ellers langs Kautokeinoelva dominerer krekling- og blåbærdominerte bjørkeskoger. Området har velutviklet vierskog med grønnvier som dominant art, men også med bjørk, hegg, setervier og rogn i treskiktet. Stedvis er innslaget av hegg stort. Busksjiktet har i tillegg til grønnvier innslag av villrips, setervier og bleikvier. Feltsjiktet er glissent og karakteriseres av gras og starr. Skogrørkvein, sølvbunke og lundrapp vokser i hele området, innslag av slirestarr og engrapp. Av urter opptrer engsnelle, krypsoleie og storveronika vanligst. I tillegg er enghumleblom, kvitmaure og skogstjerneblom karakteristiske. Skogstorkenebb og ballblom er sparsomt representert. Vierskogen opptrer i mosaikk med høgstaude- og lågurtbjørkeskog på de tørre og mindre flompåvirkete områdene. Området skal kunne brukes til reindrift. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart over Maze
Fagundes

**Fagundes** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil.

## Referanser


## Eksterne lenker
* http://www.cprm.gov.br/publique/cgi/cgilua.exe/sys/start.htm?sid=36&infoid=317
Lucena

﻿
**Lucena** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mamanguape

**Mamanguape** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil. **Mamanguape** er også betegnelsen på en elv som renner gjennom kommunen, frem til Atlanterhavet.

## Historie
Regionen Mamanguape var opprinnelig bebodd av potiguara-indianere. Navnet kommer mest sannsynlig av det indianske navnet *mamã-guape* som betyr *drikkestedet*. Før 1575 ble området frekventert av franskmenn, som inngikk avtaler med indianerne for å holde portugiserne unna, og forhindre dem i å kolonisere landet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* http://www.cprm.gov.br/publique/cgi/cgilua.exe/sys/start.htm?sid=36&infoid=317
Quixabá

**Quixabá** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil.

Navnet Quixaba kommer fra språket Tupí, *qüessaba, quixaba*, som betyr et sted å sove, hengekøye, slappe av.

Ved begynnelsen av 1900-tallet ble to gårder, Quixabá Velha og Quixabá eid av Manoel Pereira og Manoel José de Maria, til det som ble den nåværende kommunen Quixabá.

## Referanser

## Eksterne lenker
* Rådhuset i Quixabá  (pt)
Riachão (Paraíba)

**Riachão** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil.

### Geografisk plassering

## Referanser


## Eksterne lenker
* Atlas Digital dos Recursos Hídricos Subterrâneos do Estado da Paraíba
* FAMUP - Federação das Associações de Municípios da Paraíba
Joca Claudino

**Joca Claudino** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil.

Kommunen het Santarém inntil 27. desember 2010 da kommunestyret byttet navn til Joca Claudino.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* http://www.cprm.gov.br/publique/cgi/cgilua.exe/sys/start.htm?sid=36&infoid=317
Magne Greger

**Magne Greger** (født 26. januar 1944) er en norsk lokalpolitiker (Ap) som var ordfører i Alstahaug kommune fra 2004 til 2007.

Greger overtok ordførerposisjonen tidlig i perioden da ordfører Håkon Mørk (Sp) ble syk og døde. I perioden var det indre strid i Ap, og ved valget i 2007 stilte en utbrytergruppe egen byliste. 

## Referanser
Steinar Horsgård

**Steinar Horsgård** (født 19. april 1954) er ordfører (2003&ndash;2007) i Dønna kommune i Nordland. Han representerer Senterpartiet, og har hatt ordførerposisjonen med støtte fra Sosialistisk Venstreparti og Høyre. Høyre trakk støtten høsten 2006, og Horsgård styrte den siste del av perioden kommunen uten å ha et flertall i kommunestyre bak seg. Horsgård stilte ikke til gjenvalg ved valget i 2007.
Oahcesaisuolu naturreservat

**Oahcesaisuolu naturreservat** ligger om lag 18 kilometer sørvest for tettstedet Karasjok i Karasjok kommune i Finnmark og utgjør en liten holme i Karasjohka som består av elvesedimenter.

Naturreservatet har et areal på 334 daa hvor det vokser en tett engbjørkeskog. Andre vanlige arter er sølvbunke, smyle, kvitmaure, skogstorkenebb, teiebær, storveronika og vierkratt. Stort innslag av finnmarkfrøstjerne, samt andre bær, gress og starrarter. 

Formålet med vernet er «å bevare et tilnærmet urørt lauvskogområde som økosystem med alt naturlig plante- og dyreliv.» Her er områder med gammel slåttemark. Området har vitenskapelig betydning som typeområde for kontinental engbjørkeskog.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Miljøstatus Finnmark: Oahcesaisuolu. Besøkt 14.04.2012.
* Lovdata: Verneforskrifter for naturreservatet på norsk - og på nordamisk. Besøkt 14.04.2012.
Arnt Frode Jensen

**Arnt Frode Jensen** (født 31. oktober 1953) er en norsk politiker (Ap) som fra 1988 til 1999 og fra 2003 til 2019 var ordfører i Herøy kommune. Jensen har tidligere vært politisk rådgiver i Samferdselsdepartementet.

## Referanser
Briskebylinjen

**Briskebylinjen** (*Blåtrikken*) var Skandinavias første elektriske trikkelinje. Den ble åpnet i 1894 og går mellom Jernbanetorget og Majorstuen via Briskeby (opprinnelig sluttpunkt i vest) og Uranienborg i Oslo. Mesteparten av denne strekningen omtales nå av Oslotrikken som *Søndre streng*, siden den er den sydlige av de to øst-vest-strekningene som går gjennom Oslo sentrum. Den delen som fremdeles blir omtalt som Briskebylinjen (hvor alle holdeplassene ligger i Bydel Frogner) trafikkeres av linje 11 som går mellom Majorstuen og Kjelsås. mellom Majorstuen og Hegdehaugen også av linje 19.

Traséen går fra Majorstuen, der den har en vendesløyfe gjennom Valkyriegata og Kirkeveien, følger Bogstadveien til Hegdehaugen, videre gjennom Holtegata, Briskebyveien, Riddervolds gate og Inkognitogata til Henrik Ibsens gate der den møter Skøyenlinjen, Henrik Ibsens gate langs Slottsparken til Nationaltheatret og Stortingsgata til Wessels plass. Herfra er traséen ensporet – Nedre Vollgate, Tollbugata og Strandgata til Jernbanetorget, Fred. Olsens gate og Prinsens gate tilbake til Wessels plass.

Ved Majorstuen er det overgang til T-bane, ved Nationaltheatret og Jernbanetorget til T-bane og til jernbane.

## Historikk
Linjen ble åpnet i 1894 av A/S Kristiania Elektriske Sporvei. Samme år fikk en trikkefører på Briskebylinjen Norges første fartsbot for å ha overskredet fartsgrensen, som den gang var 18&nbsp;km/t. I 1910 ble trikkelinjene i Oslo nummerert, Briskebylinjen fikk da betegnelsen «linje&nbsp;1».

### Status
Den strekningen linjen har alene i Bydel Frogner (fire holdeplasser betjent av linje11) har det laveste passasjertall av alle trikkelinjene, i 2004 var det daglige gjennomsnittet rundt 1500 passasjerer. Ifølge Ruter vurderes denne linjestrekningen nedlagt fra det tidspunktet fortsatt drift krever ytterligere investering i infrastruktur eller vogner. Denne potensielle overgangen til bussdrift har også andre argumenter: Ruter m.fl mener det vil medføre mindre støy og vibrasjoner for naboene. De siste årene har det også dukket opp en annen «trussel» mot driften her på lang sikt. I sine langtidsplaner mot 2030 er det blitt vurdert av Ruter å bygge nye T-banestasjoner på Bislett, St. Olavs plass og Homansbyen, noe som vil kunne gjøre driften på linje 19 f.o.m Inkognitogata holdeplass og vestover, samt linje 11 f.o.m Welhavens gate holdeplass og vestover, (til sammen 7 holdeplasser) overflødige.

Resten av strekningen retning Jernbanetorget omtales av Oslotrikken som *Søndre streng*, da den er den sydlige av de to øst-vest-strekningene som går gjennom Oslo sentrum. Her er det største prosjektet fremover at "trikkesporene i Tollbugata legges over i Prinsens gate, slik at søndre streng for trikken samles i Prinsens gate."

## Referanser


## Kilder
*Oslotrikkens historikkside
*Oslo kommune, Byarkivet
Stonglandet

**Stonglandet** er en halvøy lengst sør på øya Senja i Troms. Stonglandet, som ligger i Senja kommune, er forbundet med resten av øya gjennom det smale Stonglandseidet. På vestsiden skjærer den lille fjorden Eidepollen inn mellom halvøya og resten av Senja. Stonglandseidet er dessuten et tettbebygd sted med om lag 200 innbyggere, hvor det finnes blant annet skole, kirke, eldresenter og butikker.

Sørover fra Stonglandseidet går det veier både langs østsiden og vestsiden av Stonglandet. Langs fylkesvei 223 på østsiden ligger bygdene Valvåg og Lekangsund. Videre derfra går det lokal vei langs sørsiden til Stangnes, som er den sydligste bygda på Senja. Langs vestsiden går det vei til Hofsøy, hvor det er museum.

## Delområde Stonglandet
**Delområde Stonglandet** utgjør den sørlige delen av tidligere Tranøy kommune, identisk med det området som kalles *Sør-Tranøy*. Området dekker et areal på 223,51&nbsp;km². Delområdet har landegrense i nord mot Torsken og Tranøy og sjøgrense i sør mot Bjarkøy og Andørja og i øst mot Dyrøy. I vest ligger Andfjorden.

Stonglandet består av følgende seks grunnkretser (folketall 2015):
* Eidet (258)
* Stonglandet (83)
* Å (106)
* Buvik (25)
* Mellemvik (112)
* Rødsand (63)

Innbyggertall i delområdet de senere år:

## Stonglandet grunnkrets
**Stonglandet** er også en grunnkrets i delområdet, som omfatter størstedelen av selve halvøya, det vil si de midtre og sørlige delene. I på øst- og sørsiden ligger blant andre bygdene Valvåg, Lekangsund og Stangnes, og i vest ligger Hofsøy. Grunnkretsen har kun landegrense mot Eidet i nord. Sjøgrense har den i nord og vest til Å (over Eidepollen) og Buvik, i sør mot Ibestad kommune og i øst mot Dyrøy kommune. Areal: 33,01&nbsp;km².

Innbyggertall i Stonglandet grunnkrets:
Liste over ordførere i Harstad

**Liste over ordførere i Harstad** begynner i 1904, da bykommunen Harstad ble opprettet og utskilt fra Trondenes.

## Ordførere

## Varaordførere
* 1967&ndash;1969: Arnljot Norwich, H
* 1977&ndash;??: Magnus Pettersen, Sp
* ??&ndash;??: Asbjørn Steinvoll, KrF
* 1983&ndash;1985: Ivar Østberg, KrF
* ??&ndash;??: Halvar Hansen, Ap
* ??&ndash;??: Eivind Sundsvoll, V
* ??&ndash;1991:  Tore Torstad, Sp
* 1991&ndash;1995:  Edith Sørli, Sp
* 1995&ndash;1999:  Ottar Antonsen, KrF
* 1999&ndash;2003:  Jan Fjellstad, V
* 2003&ndash;2007: Barbro Hætta-Jacobsen, Ap
* 2007&ndash;2011: Hanne C. S. Iversen, Frp
* 2011&ndash;2015: Jan Fjellstad, V
*2015-2019: Maria Serafia Fjellstad, V
*2019-: Espen Ludviksen, Sp
## Se også
* Liste over ordførere i Trondenes
* Liste over ordførere i Bjarkøy
## Referanser
LIN

**Lin** eller **LIN** kan referere til:

* Lin, en plante
* Lin (Lüliang), et fylke i provinsen Shanxi i Kina
* Linate lufthavn, IATA-kode LIN
* Local Interconnect Network

Personer:

* Lin Biao, en kinesisk politiker og marskalk
* Lin Zexiu, en kinesisk mandarin, generalguvernøren av Liangguang

## Se også
* Linn, et kvinnenavn
Zabelê

**Zabelê** er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil.

## Referanser


## Eksterne lenker
* http://www.cprm.gov.br/publique/cgi/cgilua.exe/sys/start.htm?sid=36&infoid=317
* https://web.archive.org/web/20150710134152/http://www.famup.com.br/
20. serierunde i Tippeligaen 2007

**20. serierunde i Tippeligaen 2007** startet lørdag 15. september klokken 19:00 med Start mot Rosenborg. Runden fortsatte med fem kamper søndag 16. september, fire kamper klokken 18:00 og én kamp 20:00. Runden avsluttet mandag 17. september klokken 19:00 med Aalesund mot Strømsgodset.

## Kampfakta

## Eksterne lenker
* Tippeligaen 2007: Terminliste og resultater  på altomfotball.no
* Tippeligaen 2007: Terminliste og resultater på nifs.no