Christian Fürchtegott Gellert

**Christian Fürchtegott Gellert** (1715–1769) var en tysk dikter og  moralfilosof,  som ved siden av  Christian Felix Weiße regnes som den mest leste forfatteren i Tyskland rundt midten av 1700-tallet.

## Liv
Gellert var den femte sønnen i en pastorfamilie og vokste opp i fattigslige forhold i Hainichen. Broren, , var en kjent metallurg og mineralog.

Christian Fürchtegott studerte teologi og filosofi ved Universitetet i Leipzig fra 1734. Han finansierte studiene ved å gi privattimer og arbeidet dessuten på en oversetting av Pierre Bayles *[[Dictionnaire historique et critique]]*, som var påbegynt av Johann Christoph Gottsched. Gellert ble uteksaminert i 1744 med en avhandling om fabelens teori og historie. I skole- og studietiden ble han kjent blant annet med  Karl Christian Gärtner, Carl Gottlob Cramer, Johann Adolf Schlegel, Johann Arnold Ebert, Nikolaus Dietrich Giseke og Friedrich Gottlieb Klopstock, og medvirket på ukestidsskriftet *Bremer Beiträge*.

Fra 1745 holdt Gellert forelesninger i Leipzig om poesi, elokvens og moral. I 1751 ble han utnevnt til professor i filosofi og var deretter høyskolelærer. En forelesningsserie over moralske spørsmål skapte stor oppmerksomhet hos hans samtidige. Goethe betegnet Gellerts morallære som et *«fundament for den tyske moralske kultur»*.

Gellert led av dårlig helse, og en utpreget hypokondri hjalp heller ikke. Under syvårskrigen prøvde han å bearbeide sin traumatiske opplevelser i *Geistlichen Liedern und Oden* (1757), men verken kurer eller reiser til Berlin, Karlsbad eller Dresden kunne bedre humøret hans. Mens han arbeidet på   *Moral*, forverret helsen seg betydelig, og han døde i en alder av 54 år. Han ble bisatt ved **' i Leipzig, og etter en del omflytting hviler nå levningen hans på gravplassen **' i Leipzig (1. avdeling).

## Betydning

Gellert utga sine første publikasjoner allerede i studietiden, og var på høyden av sin skaperkraft i årene 1740–1750. Verkene hans&nbsp;– særlig fablene – var den mest leste litteraturen i Tyskland i overgangen mellom  opplysningstiden, sentimentalismen og *[[Sturm und Drang]]*-perioden. Gellerts verk bidro til at det dannet seg et lesende publikum blant allmennheten i Tyskland, og han skapte med det forutsetningen for de neste forfattergenerasjonene. Lystspillene hans var de første til å framstille borgerlige figurer og deres miljø. Romanen *Leben der schwedischen Gräfin von G****, med borgerskapets moral som tema, banet veien for den tyske romanen.

Lessing satte stor pris på Gellerts stil som brevskriver, og Gellert var Wielands «yndling». *Geistlichen Lieder und Oden* ble senere tonesatt av  Carl Philipp Emanuel Bach, Joseph Haydn og Ludwig van Beethoven (seks Gellert-sanger op. 48).

I sin levetid var Gellert en svært høyt ansett professor og dikter, som knapt ble utsatt for kritikk, men dette endret seg snart etter hans død. *Sturm und Drang*-forfatterne forsøkte å redusere ham til en middelmådig, moralistisk dikter «for landsbyprestedøtre», slik Jakob Mauvillon og Ludwig A. Unzer gjorde i deres fiktive korrespondanse *Über den Werth einiger deutscher Dichter*.

## Verk

Ved siden av en mengde fabler  som kom ut i to bind i 1746 og 1748, fortellinger, avhandlinger, taler og forelesninger publiserte han: 

* *Die Betschwester* (lystspill, 1745)
* *Das Loos in der Lotterie* (lystspill, 1746)
* *Die zärtlichen Schwestern* (lystspill, 1747)
* *Das Leben der Schwedischen Gräfin von G**** (roman, 2 deler, 1747/48)
* *Briefe, nebst einer praktischen Abhandlung von dem guten Geschmacke in Briefen* (1751)
* *Geistliche [[Ode]]n und Lieder* (1757)
* *Die Biene und die Henne* (fabel, 1769)

### Sanger
Til Gellerts mest kjente sanger hører:
* *Die Himmel rühmen des Ewigen Ehre* (tonesatt av bl.a. Beethoven);
* *Dies ist der Tag, den Gott gemacht* (julesang, EG 42)
* *Herr, stärke mich, dein Leiden zu bedenken* (Passionslied, EG 91)
* *Jesus lebt, mit ihm auch ich* (påskesang, EG 115)
* *Wenn ich, o Schöpfer, deine Macht* (EG 506)
* *Mein erst Gefühl sei Preis und Dank* (morgensang, EG 451)
* *Gott ist mein Lied* (EG, Regionalausgabe Nordelbien 536)

## Referanser


## Kilder
* 

## Litteratur
* Rafael Arto-Haumacher: *Gellerts Briefpraxis und Brieflehre: der Anfang einer neuen Briefkultur.* Wiesbaden 1995.
* Friedrich Koch: *Christian Fürchtegott Gellert. Poet und Pädagoge der Aufklärung.* Weinheim 1992.
* Kurt May: *Das Weltbild in Gellerts Dichtung.* Frankfurt 1928.
* Alessandro Pellegrini: *Die Krise der Aufklärung. Das dichterische Werk Christian Fürchtegott Gellerts und die Gesellschaft seiner Zeit.* I *Literaturwissenschaftliches Jahrbuch.* Neue Folge 7/1966, side 37 ff.
* Carsten Schlingmann: Gellert. *Eine literaturhistorische Revision.* Bad Homburg v.d,.H., Berlin, Zürich 1967.
* Sikander Singh: *Christian Fürchtegott Gellert* (= Meteore bind 6. red. av  Alexander Košenina, Nikola Roßbach og Franziska Schößler). Hannover: Wehrhahn 2010.
* Bernd Witte (red.): *Ein Lehrer der ganzen Nation. Leben und Werk Christian Fürchtegott Gellerts.* München 1990.

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Gellert: Vorrede zu: ''Geistliche Oden und Lieder. Erster Teil'' , 1757; im Projekt „Lyriktheorie“ 
* Figurenlexikon zu ''Leben der schwedischen Gräfin von G*'' av Eva D. Becker i Portal literaturleksikon online
* Gellert Museum Hainichen
* Lenkesamling ved Freie Universität Berlins universitetsbibliotek.