Nettskyen

**Nettskyen** eller bare **skyen** (fra engelsk *cloud computing*) er en betegnelse for alt fra dataprosessering og datalagring til programvare på tjenere («servere») i eksterne tjenerparker tilknyttet internett, også kjent som **skytjenester**.

## Markedsutvikling
Markedsundersøkelseselskapet IDC har estimert at verden vil produsere 180 zettabyte (ZB) i 2025, opp fra om lag 10 ZB i 2015 og 44 ZB i 2020. Både private og offentlige virksomheter har i økende grad sett behov for alternativer til å selv investere i, og vedlikeholde, egne databehandlings- og lagringsbehov for denne enorme mengden data. Dette gir fleksibilitet og stordriftsfordeler, og har samtidig bidratt til vekst innenfor markedet for lagring og behandling av data.

Ifølge IT-selskapet Cisco vil antallet store («hyperscale») datasentre globalt øke fra 259 i 2015 til 485 innen 2020, og store datasentre vil stå for 53 pst. av all datatrafikk i datasentre innen 2020. Analyseselskapet Gartner forventer at det globale markedet for skytjenester kommer til å vokse med 18 pst. i 2017, fra 209 milliarder USD i 2016 til 247 milliarder USD i 2017. Estimert marked i 2020 er 383 milliarder USD, en økning på 55 prosent fra estimatene fra 2017. Vi ser en liknende utvikling i Norge, der stadig flere foretak bruker skytjenester. Ifølge Statistisk sentralbyrå (SSB) kjøper 48 prosent av foretak med minst 10 ansatte skytjenester i 2017. Dette er en økning fra 40 prosent i 2016 og 29 prosent i 2014. Statlige virksomheter bruker skytjenester mer enn næringslivet, og store foretak bruker skytjenester i større grad enn mindre foretak.

## Konsept og varianter
Tjenerparkene i nettskyen er laget for dynamisk skalering ved kapasitetsbehov og brukeren betaler vanligvis for faktisk bruk. Amazon, Google og Microsoft tilbyr for eksempel tjenerkapasitet i nettskyen på timesbasis.

Selv om det er utstrakt skepsis mot å flytte virksomhetskritiske bedriftstjenere ut til en ekstern leverandør i nettskyen, forventes det at nettskyen vil påvirke både IT-bransjen og bruken av IT i stor grad i tiden fremover ettersom den gir en lovende kombinasjon av kostnadseffektivitet og fleksibilitet. Istedenfor å måtte kjøpe maskinutstyr selv, kan bedrifter leie kapasitet ved behov.

Tjenester i nettskyen kommer i flere varianter:

* Infrastruktur som tjeneste (*infrastructure as a service*, IaaS)
* Plattform som tjeneste (*platform as a service*, PaaS)
* Programvare som tjeneste (*software as a service*, SaaS)

### Eksempler

#### Infrastructure as a service (IaaS)
Eksempler på leverandører av IaaS:
* Amazon Elastic Compute Cloud (EC2)
* Google Compute Platform

#### Platform as a service (PaaS)
Eksempler på leverandører av PaaS:
* Amazon Web Services (AWS)
* Google App Engine
* Microsoft Azure

#### Software as a service (SaaS)
Eksempler på leverandører av SaaS:
* E-post: Gmail, Hotmail, Yahoo
* Kontorstøtte: Google Docs
* Oversettelse: Google Translate
* E-læring: MindIT Enterprise Learning System

## Betalingsmodeller
* Prosessortid (time)
* Datalagring (GB/måned)
* Båndbredde (GB/måned)
* Per utført tjeneste som f.eks. forsendelse av faktura hos SendRegning.no
* Per reklameeksponering (annonsører betaler for bruken av tjenesten, f.eks. via Google Adwords)
## Bruk av nettskyen i Norge

### Eksempler
* VG Nett bruker tjenester i nettskyen til å sende fotballkampene direkte på internett via servere i USA.
* Programmer eller mobilapplikasjoner som bruker bruker nettskyen til å koble klinikker med pasienter og forenkle blant annet timebestilling og reseptbehandling.

### Sikkerhetsvurderinger
Nasjonal sikkerhetsmyndighet anbefaler nasjonal kontroll over viktige skytjenester og advarer mot at mange samfunnskritiske funksjoner bruker skytjenester levert fra utlandet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bak skyene er himmelen alltid blå? – en innføring i Cloud Computing for skoleeiere