Cappelen–Jensen-saken

**Cappelen–Jensen-saken**, også omtalt separat som **Cappelen-saken** og **Jensen-saken**, var en norsk sak som omfattet etterforskningen og straffesakene mot Cappelen-ligaen, en hasjsmuglerliga ledet av Gjermund Cappelen, og mot en tidligere politimann, Eirik Jensen, som var tiltalt for medvirkning til narkotikasmugling, grov korrupsjon samt flere brudd på våpenloven. Straffesaken ble avsluttet i Borgarting lagmannsrett i 2020, der Eirik Jensen ble dømt til 21 års fengsel for narkotikasmugling og grov korrupsjon, og Gjermund Cappelen ble dømt til 13 års fengsel for narkotikasmugling.

Cappelen var tidligere domfelt for narkotikaforbrytelser og hadde tilstått å ha stå bak innføringen av rundt 25 tonn hasj til Norge siden 1990-årene. Flere medlemmer av ligaen ble tiltalt eller dømt etter mafiaparagrafen.

Bak saken lå en langvarig etterforskning, som kulminerte med at Cappelen ble arrestert i slutten av 2013. I 2015 ble flere medlemmer av Cappelen-ligaen dømt til lengre fengselsstraffer.

18. september 2017 ble det i Oslo tingrett avsagt dom i saken. Cappelen ble dømt til 15 års fengsel, mens Jensen ble dømt til 21 års fengsel. Begge anket saken til lagmannsretten.

28. august 2018 startet ankesaken i Borgarting lagmannsrett. Den ble berammet frem til nyåret 2019. Jensen anket over bevisvurderingen for både narkotikaposten og korrupsjonsposten samt saksbehandlingen. Cappelen anket over straffutmålingen. Saken var den siste i Norge som gikk med lagrette (jury). Saken i lagmannsretten i 2019 endte med at fagdommerne tilsidesatte juryens kjennelse, og saken ble behandlet på nytt i Borgarting lagmannsrett i 2020, der Jensen og Cappelen ble dømt til henholdsvis 21 og 13 års fengsel. En videre anke ble forkastet av Høyesterett.

## Rettssaken mot Cappelen-ligaen i 2015
I 2015 ble seks medlemmer av Cappelen-ligaen dømt til fengselsstraffer på inntil 16 års fengsel. Hovedmannen Gjermund Cappelen fikk ikke utmålt noen straff, da hans sak ville behandles i en senere rettssak.

De dømte var
*En 51 år gammel rørlegger som fikk 13 års fengsel og ble dømt etter mafiaparagrafen
*En 63-åring fra Rykkinn som fikk 16 års fengsel og ble dømt etter mafiaparagrafen
*En 61-åring fra Rykkinn som fikk 15 års fengsel og ble dømt etter mafiaparagrafen
*En 45-åring fra Groruddalen som fikk fem og et halvt års fengsel
*En 47-åring som fikk ni års fengsel
*En 37-åring som fikk fem års fengsel

En 38-åring fra Oslo var tiltalt, men møtte ikke i retten og er etterlyst.

Hvitvaskerne i Sveits ble heller ikke vist stor interesse, selv om politiet visste at disse (Eldring/Pål Gruben), hjalp Thorud Cappelen med å hvitvaske narkopengene. 

## Hovedforhandling i saken mot Gjermund Cappelen og Eirik Jensen i 2017

Rettssaken mot Eirik Jensen og Gjermund Cappelen startet 9. januar 2017 i sal 250 i Oslo tingrett og ble avsluttet 23. mai. De var tiltalt for å ha innført store mengder narkotika ulovlig til landet og for brudd på våpenloven. Jensen ble dømt til 21 års fengsel og Cappelen til 15 års fengsel da dommen falt 18. september 2017. Cappelen fikk strafferabatt på 30 prosent for å ha medvirket til å oppklare saken, samtidig som retten påpekte at virksomheten hans «savner sidestykke i norsk historie». Retten ga ingen strafferabatt til Jensen, som tok betenkningstid på domsavgjørelsen. Jensen valgte deretter å anke over skyldspørsmålet og saksbehandlingen. Cappelen erkjente straffskyld, men anket over straffutmålingen.

### Retten

### Tidsplan
* 9. – 10. januar 2017: Innledningsforedrag
* 11. – 24. januar: Jensens forklaring
* 25. – 7. februar: Cappelens forklaring
* 8. februar – 13. mars: Bevisføring fra statsadvokatene
* 14. mars – 10. mai: Bevisføring fra Spesialenheten for politisaker
* 10. mai – 8. juni: Forsvarets vitner
* 12. – 15. juni: Prosedyrer
* 18. september: Domsavsigelse

## Jurysaken i lagmannsretten mot Gjermund Cappelen og Eirik Jensen i 2018
Ankesaken startet i Borgarting lagmannsrett 28. august 2018. Rettsforhandlingene fant imidlertid sted i rettssal 250 i Oslo tingrett, akkurat som saken i tingretten året før. Jensen hadde anket over bevisvurderingen for både narkotikaposten og korrupsjonen samt saksbehandlingen. Cappelen på sin side hadde anket over straffutmålingen på 15 års fengsel. Saken ble den siste i Norge som gikk med lagrette (jury) etter at Stortinget i 2017 besluttet å avskaffe ordningen til fordel for meddomsrett.

### Retten

### Tidsplan pr. 29. august 2018

* 28. august 2018: utvelgelse av lagretten, innledningsforedrag, bemerkninger fra forsvarer
* 30. august: Jensens forklaring
* 20. september: Cappelens forklaring
* 18. oktober–12. desember: påtalemyndighetens bevisførsel
* 13. desember–20. desember 2018: forsvarets bevisførsel
* Uke 1–5 2019: ev. gjenstående bevisførsel, prosedyrer, rettsbelæring, lagrettens kjennelse, bevisførsel og prosedyrer straffeutmåling

### Avgrensning av saken
I utgangspunktet var saken mot Cappelen avgjort etter to tidligere rettsrunder bortsett fra straffeutmåling. Likevel besluttet lagmannsretten å behandle begge saker sammen, siden de var så tett relatert til hverandre. Saken mot Jensen berodde på den virksomhet som Cappelen var kjent skyldig i, og i tillegg måtte aktoratet bevise at Jensen var involvert i denne virksomheten.

I lagmannsrettens kjennelse, som ble fremlagt 28. januar 2019, ble Eirik Jensen ble kjent skyldig i grov korrupsjon, men ikke i medvirkning til import av flere tonn hasj. De tre fagdommerne i saken var ikke enige med juryen og satte kjennelsen til side.

## Ny ankeforhandling i Borgarting lagmannsrett
I jurysaken tilsidesatte fagdommerne lagrettens kjennelse om frifinnelse for medvirkning til narkotikainnførsel. Jensen anket tilsidesettelsesavgjørelsen, men i februar 2019 avviste Høyesterett denne anken, og saken ble derfor behandlet på nytt, uten lagrette.

Den andre ankeforhandlingen startet i Borgarting lagmannsrett 5. november 2019. Det var satt av 18 uker til behandlingen.

Borgarting lagmannsrett avsa dom 19. juni 2020. Eirik Jensen ble dømt til 21 års fengsel for narkotikasmugling og grov korrupsjon, og Gjermund Cappelen ble dømt til 13 års fengsel for narkotikasmugling.

## Granskning av oslopolitiet
I november 2020 utnevnte Politidirektoratet et eksternt utvalg for å granske hvordan en høyt betrodd politileder som Eirik Jensen kunne begå grov korrupsjon og medvirkning til innførsel av narkotika uten å bli oppdaget tidligere. Utvalget skal komme med en rapport med konkrete anbefalinger til hvordan politietaten kan lære av hendelsene som ligger til grunn for domfellelsen av Jensen og vurdere behovet for tiltak for å forhindre at noe tilsvarende kan skje igjen. Utvalget består av:

* Ingeborg Moen Borgerud, advokat
* , førstelagmann
* Liv Finstad, professor emerita
* , avdelingsdirektør i Säkerhetspolisen
* , politioverbetjent

## Kritikk av politiet og påtalemyndigheten
I boken *Dømt på løgner – Skyggespillet som felte Eirik Jensen* retter Per Asle Rustad sterk kritikk mot både politietterforskningen og påtalemyndighetenes vurderinger i Cappelen/Jensen-saken. Rustad dokumenterer hvordan saken hovedsakelig bygger på uttalelser fra Cappelen – som flere ganger har uttalt seg uriktig, og endret forklaring – samt Cappelens tolkninger av kryptiske tekstmeldinger mellom Cappelen og Jensen, ikke håndfaste bevis. Rustad mener at Cappelen antagelig aldri har hatt noen viktig rolle i hasjsmugler-sakene, og at Jensen umulig kan ha sittet på informasjon som har vært til nytte for smuglere. Han mener at politiet har manipulert viktige bevis, og at Cappelen i de innledende avhørene ble manipulert av politiet til å involvere Cappelen.

«Å gjøre seg opp en mening om andres dommer er problematisk, når man ikke har vært til stede i retten og fått med seg bevisførselen. Dessuten er det begrenset hva retten må skrive i en dom om bevisene; retten skal etter loven angi hva den har funnet bevist og hovedpunktene i sin bevisvurdering. Problemet i denne saken er at hovedpunktet i bevisvurderingen er Cappelens troverdighet. Rakner denne, rakner egentlig mye av grunnlaget for hele saken.

Jeg sitter tilbake med en nagende uro etter å ha lest boka til Per Asle Rustad. Det er ingen god følelse. Boka bør leses av flere», skrev Tor Langbach i Klassekampen.

Langbach har vært tingrettsdommer i Trondheim, medlem av Bergwall-kommisjonen og direktør for Domstolsadministrasjonen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Lagmannsrettens dom, lovdata.no