Signe Greve Dal

**Signe Greve Dal** (1867–1944) var en norsk lærer og forfatter. Hun skrev biografier, romaner og var i tillegg skribent i ukebladet Urd.

## Biografi
Signe Greve Dal var datter av Mathias Sigwardt Greve (1832-1912) og Blanca Olivia Juell (1836-1918). Hennes far var lege, direktør for Rikshospitalet i 1883-1911, og en betydelig stemme i den offentlig diskusjonen om folkehelse. Han var av bergensfamilien Greve og hennes mor var den av den danskættede slekten Juel. Flere av hennes søsken ble også betydelige personer i norsk kulturliv. Blant annet var søsteren Aagot Greve litteraturanmelder i Morgenbladet, broren Adolf Bredo Stabell Greve arkitekt, og søsteren Ulrikke Greve tekstilkunstner og forfatter.

Signe gikk på Nissens lærerinneskole i Kristiania i 1884-1886. I 1894 giftet hun seg med lærer Adolf Martin Dal (1863-1948). Sammen fikk de to barn, deriblant datteren Ingerid Dal (1895-1985), som var en av en av de fremste forskerne på germansk språkhistorie på 1900-tallet. Signe og Adolf jobbet som lærere i Kristiania i begynnelsen av sitt ekteskap. I 1898 flyttet de til Finnmark, hvor hennes fikk stilling som torvmester i Finnmark, en offentlig stilling som innebar å ha overoppsyn med hvem som kunne ta torv og i hvilke myrer. 

I 1903 flyttet de til Arendal og hennes mann gikk tilbake til læreryrket. Mens de bodde i Arendal var Signe leder for Arendals stemmerettsforening. I 1908 flyttet de videre til Drammen. I Drammen begynte Signe først å arbeid som lærer ved Wulfsberg og Bordoes pikeskole, før hun så var skrivelærer på Latinskolen i en periode. I 1919 kom hun tilbake til Wulfsberg og Bordoes pikeskole i rollen som bestyrer - en jobb hun hadde fram til hun ble pensjonist i 1929. Adolf Dal var i denne perioden overlærer og en aktiv samfunnsdebattant. 

Signe og mannen var nære venner av Hulda og Arne Garborg, som de i en periode var naboer av på Labråten i Asker, og de var en del av den intellektuelle og samfunnsengasjerte kretsen rundt dem.

## Litterært virke

Debutboken hennes *Et Aar* fra 1903 handlet om rollen som nygift og mor for første gang. Hennes andre bok, *Historier fra virkeligheten. Fortalt for større smaapiker*, er en samling fortellinger fra og om betydelige kvinner i historien, deriblant Florence Nightingale, Anne Bidget og Aleksandrine Tinne.

Etter dette skrev hun to bøker om de skotske skribentene Jane Welsh Carlyle og Thomas Carlyle og deres turbulente forhold. Disse bøkene, *En gammel kjærlighetshistorie* og *To mennesker : Carlyle og hans hustru - i breve og dagboksoptegnelser*, blant annet basert på deres brevsamlinger, dagboknotater og andre biografier. Hennes to bøker *Henriks læreaar. En sandfærdig historie fra Goethes tid* og *Den gamle mester* handlet om Johann Wolfgang von Goethe og kretsen rundt ham.

*Vesthimmelen* som kom i 1920 var en fiktiv brevkorrespondanse mellom to venninner, med kvinneliv i som tema. Hennes siste bok, *Dårens tale. Et religiøst opgjør* (1934), var en selvbiografisk bok med religion som tema.

Hun skrev også flere artikler for ukebladet Urd om historiske hendelser og personer.

## Bibliografi

* *1903: [https://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2006111600065 Et Aar]*
* *1910: [https://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2012030924030 Historier fra virkeligheten. Fortalt for større smaapiker]*
* *1913: [https://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2010053106062 En gammel kjærlighetshistorie]*
* *1917: [https://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2012101105058 Henriks læreaar. En sandfærdig historie fra Goethes tid]*
* *1915: [https://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2014092608053 To mennesker. Carlyle og hans hustru - i breve og dagbogsoptegnelser]*
* *1920: [https://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2017052207366 Vesthimmelen]*
* *1923: [https://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2006120700048 Den gamle mester]*
* *1934: [https://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2012092108158 Dårens tale. Et religiøst opgjør]*

## Referanser