open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gelimer

**Gelimer** (født 480, død 553) var den siste kongen over vandalene, han regjerte fra 530 til 534.

Gelimer styrtet Hilderik på grunn av den gamle kongens toleranse overfor katolisismen. Den vandalske overklassen var tilhengere av arianismen og mislikte sterkt av Hilderik tok seg frihet til å utnevne en katolsk biskop i Karthago.

Den østromerske keiseren Justinian den store protesterte mot Gelimers tronrøving, og krevde Hilderik gjeninnsatt. Etter at Gelimer nektet krevde Justinian at Hilderik i hvert fall skulle løslates og sendes til Konstantinopel, men heller ikke dette godtok Gelimer.

Gelimers hardnakkede standpunkt førte til at Justinian i 533 sendte en invasjonsstyrke til Afrika. Det gikk ikke lenge før den romerske general Belisarius beseiret vandalene i slaget ved Ad Decimum og slaget ved Tricameron. Gelimer så at krigen var tapt, og tidlig i 534 overga han seg til Belisarius. Men Gelimer hadde allerede henrettet Hilderik, så Justinians plan om å gjeninnsette sin venn måtte forkastes. I stedet ble området direkte underlagt keiseren.

Justinian ga Gelimer et område i Galatia, hvor han levde resten av livet.

## Referanser
Osmussaar

**Osmussaar**, på svensk **Odensholm**, er ei øy i Estland. Øya ligger 7,5 km utenfor fastlandet, og tilhører Lääne-Nigula kommune i Lääne fylke. Osmussaar har et areal på 4,69 km².

Osmussaar er oppkalt etter den norrøne guden Odin, som etter sagnet skal ligge begravd på øya. Osmussaare fyr skriver seg tilbake til 1765, men ble renovert flere ganger med dagens tårn fra 1954.

Før andre verdenskrig bodde 130 mennesker på øya, de fleste av dem estlandssvensker. Da Sovjetunionen inntok øya og bygde marinebase der i 1940, ble alle innbyggerne tvangsflyttet til Vormsi. Øya var det siste området i Estland som ble overgitt til tyskerne da de okkuperte landet under andre verdenskrig. Under den tyske okkupasjonen flyttet svenskene tilbake, men de måtte igjen forlate øya da den tyske okkupasjonen tok slutt. Det svenske navnet Odensholm er likestilt med det estiske.
 
I dag er Osmussaar naturvernområde.


Osmussaare pokud.JPG
Osmussaar. 21..jpg
Osmussaare edelanurk.JPG
Storhamne laht. Osmussaare lõunaküljel.JPG
Osmussaar. 26.jpg
Osmussaare põhjakülg.jpg
Osmussaar. Lighthouse..jpg
Osmussaar10.jpg


## Eksterne lenker
* Reisebrev fra Osmussaar (engelsk)
* Fyret på Osmussaar (engelsk)
* Odensholm en pärla i Östersjön (svensk)
Jarlsø

**Jarlsø** er ei ca. 200 mål stor øy i Tønsberg kommune i Vestfold.

Øya ligger beskyttet til ved Husvik og fikk tidlig stor betydning som ankerplass ved innseilinga til Tønsberg by. Jarlsø har en rik historie som strekker seg helt fra vikingtida.

## Navn
Det opprinnelige navnet, Jarlsøy, stammer enten fra mannsnavnet Jarl eller fra adelstittelen *jarl*. Uttalen var Jærrse og opp gjennom historien ble det brukt skrivemåter som Jarssøy, Jerssøn, Jerssøen, Jertzøenn, Giersø, Jersø og Giersø.

Øya hadde en stor betydning allerede i vikingtida og navnet kan ha gitt opphav navnet Jarlsberg hovedgård, som øya den gang lå under, og Jersey i den engelske kanal – og dermed indirekte er opphav til navnet New Jersey i USA.

## Historie
Jarlsø nevnes allerede i Snorres Ynglingesaga, i forbindelse med at vestfoldkongen Øystein Halvdanson rundt år 770 fikk bommen på et forbipasserende skip i hodet og druknet ved øya.

Etter at kong Håkon Håkonsen på 1200-tallet begynte å avholde kongens råd på Jarlsø, ble riksrådet jevnlig holdt her. Seinere på 1200-tallet ble også kirkemøtene lagt til Jarlsø. I 1537 ble riksrådet og kirkemøtene nedlagt og Jarlsø ble en ordinær uthavn for Tønsberg by, da kanalen inn til byen var grodd igjen. 

I 1483 druknet Jon Smør og Einar Fluga ved Jarlsøy, sannsynligvis som følge av et basketak under et riksrådsmøte. 

Fra 1664 kan det dokumenteres at det var gjestgiveridrift på øya, men sannsynligvis var driften enda eldre. Et steinbrudd ble etablert rundt midten av 1600-tallet. 

I seilskutetida 1850–1910 var øya en mye brukt ankerplass, og fra 1910 til 1963 ble store hvalkokerier fortøyd ved øya. I 1915 startet Jarlsø Verft en omfattende virksomhet. Øya ble på samme tid overført fra Nøtterøy til Sem kommune. Fram mot krigen ble det produsert skip (stort sett hvalbåter) og hvalfangstutstyr, og det ble drevet skipsopphugging. Under okkupasjonen brukte tyskerne verftshallene som lager. 

Etter krigen overtok Kaldnes Mekaniske Verksted aksjemajoriteten i Jarlsø Verft. Jarlsø Støperi A/S ble bygd opp og det ble produsert høyspentmaster og drevet galvanisering fram til 1980-årene. I 1986 ble selskapene slått sammen til ett selskap, Jarlsø Fabrikker A/S.

I 1995 kjøpte Tor Solum hele Jarlsø for å videreutvikle industrivirksomheten, men i 2006 ble all industridrift lagt ned og året etter ble det startet opp boligutbygging på øya. Øya er i dag regulert til boligformål og skal når utbygginga er ferdig gi plass til 430 boenheter. Den sørlige delen av øya, med en liten skog, fyrlykt og rester etter tyske stillinger fra andre verdenskrig, forblir urørt.

## Bildegalleri

Fil:A-01493 Dampskip ved Jarlsø (FLK Ronald).jpg|Hvalkokeriet «Ronald» ved Jarlsø i 1927.
Fil:Husvik (14609047634).jpg|Jarlsø (til venstre) med bru til Husvik. 20. august 1947.


## Referanser


## Kilder
* ''Jarlsø'' , Vallø og omegn historielag
* ''72. Jersø.'' Nøtterøy Bygdebok

## Eksterne lenker
* Jarlsøs historie
* Om Jarlsøy verft i bygdebok fra 1963
* Utbyggingsselskapets markedsføringssider
Hamre kirke

**Hamre kirke** er en langkirke med korte korsarmer fra 1622 i Osterøy kommune i Vestland fylke. Kirken kan likevel være helt tilbake fra 1585 iflg. en innskrift på den gamle hoveddøren.

## Historie
På denne plassen som er det eldste kirkestedet på Osterøy, hadde det tidligere stått en stavkirke fra cirka år 1024, da det i det året ble bestemt på Mostratinget at Hamre kirke skulle være hovedkirke (fjerdingkirke) for hele Nordhordland. I den første kristne tiden var dette trolig den eneste kirken i Nordhordland. Stavkirken ble revet da den nåværende kirken ble bygget. Kirken ble delvis ombygget i 1859 og restaurert på 1940-tallet.

## Inventar
Innvendig er det døpefonten i kleberstein som er det eldste inventaret. Den er ifra omtrent år 1250. Det nest eldste i kirken er hoveddelen av et middelaldersk alterskap. Dette er lagd i Lübeck omkring år 1480.

## Andre kirkebygg på Osterøy
*Bruvik kirke
*Gjerstad kirke 
*Haus kirke
*Hosanger kirke
*Mjelde kirke, revet 1866

## Referanser

## Eksterne lenker
* Hamre kirke på Kunsthistorie.com
* 
*
Etiopisk birr

**Birr** er myntenheten i Etiopia. 

Birr har valutakode ETB og er inndelt i 100 *santeems/santims* på amharisk eller andre etiopiske språk, skrivemåten varierer noe. På engelsk brukes *cent*. 

Fram til 1976 var *dollar* den engelske oversettingen av birr, men i dag brukes ordet birr også på engelsk. 

## Pålydende
Mynter i sirkulasjon:
* 1 cent
* 5 cent
* 10 cent
* 25 cent
* 50 cent

Sedler i sirkulasjon:
* 1 birr
* 5 birr
* 10 birr
* 50 birr
* 100 birr

## Eksterne lenker
* Etiopias nasjonalbank
Velferdsalliansen

**Velferdsalliansen** er et samarbeidsnettverk av organisasjoner, foreninger og grupper i Norge som arbeider for økonomisk, sosialt og rettslig vanskeligstilte. Alliansen er livssynsmessig, partipolitisk og ideologisk uavhengig. Den ble stiftet 6. mars 1998.

Velferdsalliansen har vært aktive med på utviklingen av brukermedvirkning i forbindelse med Ny arbeids- og velferdsforvaltning (NAV). Velferdsalliansen er medlem av  EAPN – European Anti Poverty Network, og arbeider aktivt sammen med de andre nordiske landene i en «Nordisk Velferdsplattform».

Velferdsalliansen har siden 2003 arranger og arrangerer «Sosialpolitisk Forum», en møteplass om fattigdomsbekjempelse og andre tema innen det sosialfaglige og sosialpolitiske feltet i Norge i Norge mellom brukerorganisasjonene, eksperter og politikere. Sosialpolitisk forum ledes fra 2015 av en styringsgruppe bestående av 3 representanter.   

## Hovedmål
Velferdsalliansen har som hovedmål å arbeide for å:
*avskaffe fattigdom 
*bedre levekår og livssituasjoner for sine medlemsgrupper 
*sikre økt brukermedvirkning 
*bedre økonomi og arbeidsvilkår for sine medlemsorganisasjoner

## Funksjon
Velferdsalliansen skal
*være en interessepolitisk aktør og et felles talerør på nasjonalt plan for sine medlemsorganisasjoner og deres medlemmer ovenfor offentlige myndigheter, politiske partier og organer, media samt andre aktører innenfor sitt interessefelt.
*samordne og styrke kravene i enkeltsaker deltakergrupperingene har overfor myndighetene, og som blir vedtatt som fellessaker for deltakerne i nettverket.
*arbeide for rettferd, likeverd, og å bedre de totale levekår for de økonomisk, sosialt og rettslig vanskeligstilte grupper i Norge slik at de likestilles med den øvrige befolkning.

## Tilsluttede organisasjoner
Medlemsorganisasjoner pr. september 2023:
* Batteriet Oslo, Kirkens bymisjon
* BIBI AMKA 
* Bikuben
* Convivencia
* Metalheads against bullying
* Fattig Talt Ørland
* Foreningen for Sosialt Arbeid (FSA)
* Frelsesarmeen 
* Hjertelyst
* Internasjonal helse- og sosialgruppe (IHSG)
* Mental Helse Bamble
* For Økt Levestandard (FØL) 
* Nasjonal Organisasjon For Etnisk Minoritetsmenn (FOREM)
* Sagatun Brukerstyrt Senter
* Team Five
* Telemark Innvandrerråd (TIR)
* Total Rehab
* Organisasjonen For Uføres rettigheter (OFUR)
* Sammen om en jobb

## Referanser


## Eksterne lenker
* Velferdsalliansen
* European Anti-Poverty Network
Dingo APV

**Dingo APV** er en serie hjulgående minebeskyttede kjøretøyer fra det tyske selskapet Krauss-Maffei Wegmann. De er basert på drivverket til den terrenggående lastebilen Mercedes-Benz Unimog. De er tiltenkt roller som oppklaringskjøretøy, kommandovogn, ambulanse, feltvogn og annet.

## Historie
Den tyske hæren har bestilt 145 Dingo 1 og 2 for å bruke i sine reaksjonsstyrker, primært i Kosovo, Makedonia og Afghanistan. Belgia har bestilt 352 Dingo 3.

Både Dingo 1 og 2 har vært i utstrakt bruk i Afghanistan og på Balkan, og har i flere tilfeller beskyttet personell mot improviserte sprenglegemer.

## Norge
Forsvaret bestilte 20 kjøretøyer til 9 millioner kroner stykket i oktober 2010, og forbereder per i dag et kjøp av fire ekstra. Foreløpig er ti kjøretøyer på plass i Afghanistan, mens ett kjøretøy står i Norge til bruk i opplæring. Andre kjøretøyer som Oshkosh M-ATV, International MaxxPro og Fuchs ble også vurdert. M-ATV ble foretrukket, men kunne ikke leveres før 2012.

## Teknisk
Vognføreren sitter framme til venstre.

Kabinen, motorrommet, lasterommet og drivstofftanken er beskyttet av pansringen. Beskyttelsen er ifølge fabrikanten tilstrekkelig for håndvåpen og fragmenter fra artilleriammunisjon opp til 155 mm kaliber. Gulvet er laget for å motstå stridsvognminer og antipersonellminer.

Dingo kan løftes av transportflyene C-130 Hercules og Transall C-160 og transporthelikoptrene CH-47 Chinook og CH-53 Sea Stallion. Topphastigheten er 100 km/t og rekkevidden er  km.

Motoren er en dieselmotor på 218 hk.

## Varianter

; Dingo 1
; Dingo 2 (fra år 2003): Basert på chassis fra Unimog 5000, og tilbys i kort ( mm akselavstand) og lang ( mm akselavstand) utgave.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Krauss-Maffei Wegmann

**Krauss-Maffei Wegmann** (KMW) er en tysk leverandør av forsvarsmateriell som primært produserer hjul- og beltegående kjøretøyer samt ingeniørutrustning.  De er kjent for produkter som stridsvognene Leopard 1 og Leopard 2 og hjulkjøretøyet Dingo APV.  Selskapet ble stiftet i 1999 av Krauss-Maffei fra München og Wegmann fra Kassel.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sem hovedgård (Tønsberg)

:*For Sæheim hovedgård i Alversund i Lindås kommune i Hordaland, se [[Seim hovedgård]]*
:*For Sem hovedgård i Asker kommune, se [[Sem hovedgård (Asker)]]*
:*For Sem setegård på Eiker, se [[Sem (setegård)|Sem setegård]]*

**Sem hovedgård**, også kalt **Sem kongsgård**, var en gammel kongsgård og lensherreresidens der Jarlsberg hovedgård ligger nå, det vil si 3 km nordvest for Tønsberg i Vestfold. Stedet ble også kalt **Sæheim** og seinere **Konge-Sem**.

## Historie

Ifølge Snorres Harald Hårfagres saga var Sem gården til Haralds sønn Bjørn Farmann. Bjørn skal ha blitt drept på gården i 927 av broren Eirik Blodøks, og under østfløya på dagens hus finnes det hvelvinger fra middelalderen der Eirik skal ha utført drapet. Ifølge tradisjonen ble Bjørn gravlagt i Farmannshaugen, som er en stor gravhaug på gården, men utgravinger har vist at den er mye eldre. 

Ifølge sagaen Ågrip (Ágrip af Nóregs konunga sögum) var det på Sem kong Harald Gille utførte jernbyrd rundt 1125 for å bevise at han var sønn av Magnus Berrføtt. Haralds senere krav på tronen ble innledningen til borgerkrigstiden i Norge.

Ved Sem kongsgård ble fylkeskirken, dagens Sem kirke, reist tidlig på 1100-tallet. Før bygginga av Tunsberghus under Håkon Håkonsson var Sem det stedet der kongene på sine reiser omkring i landet har tatt opphold.

Gården ble seinere residens for de kongelige befalingsmennene over Tønsberg len, som fortsatte å drive eiendommen ved hjelp av leilendinger. Den første lensherre en kjenner på Sem kongsgård, var dansken Erik Ugerup (Urup) som fikk kongsgården og Tønsberg len mot avgift fra 1524. I 1547 mistet Erik lenet, som ble overtatt av Bent Bille. Erik slo seg likevel ned i Norge, var siden tilsatt på Akershus, og blir i kildene vist til som Erik til Auli fram til han døde på denne gården i 1571. 

Da kongen i København i 1673 opprettet Norges andre – og siste – grevskap, Griffenfeldt grevskap, ble Sem hovedgård overtatt av Peder Schumacher Griffenfeld. Inntil da hadde Sem hovedgård tilhørt kongemakta. Husa og hagen skal ha vært i svært dårlig forfatning. Greven gav gården navnet Griffenfeldgård, men tre år seinere ble den omdøpt til Jarlsberg hovedgård. I 1682 brant bygningen på Jarlsberg, og nye bygninger av stein ble etter hvert bygd av den nye eieren, den tyske feltmarskalken Gustav Wilhelm Wedel.

## Navn
Navnet *Sem* kommer av det norrøne gårdsnavnet *Sæheim* eller *Sæeimr* som betyr «sjøgården». Navnet ble opprinnelig uttalt *sæmm*. Ordet *sæheim* har gitt navn til flere steder i Norge.

## Referanser

## Se også
*Jarlsberg hovedgård

## Eksterne lenker
* Om Sem kongsgård i Bygdebok for Sem og Slagen.
* Søk på Sæheim i Bygdebok for Sem og Slagen
* Om Jarlsberg hovedgård
Fjorten suger

***Fjorton suger*** er en svensk dramafilm fra 2004. Filmen ble spilt inn i løpet av tre uker i Skåne sommeren 2003.

## Handling
Fjortenårige «Emma» er i sine egne øyne en veldig kul jente. Nå har hun begynt å omgås med sin storebrors kompiser, som er eldre enn henne. Hun kommer veldig skjevt ut. Hun møter også skateren «Aron».

## Om filmen
Filmen starter med at hovedpersonen, fjortenårige Emma, drar på en fest, som den eldre broren 
hennes, Markus, ikke ønsker at hun skal dra på. På festen blir hun alt for full, og sovende i en 
seng blir hun voldtatt av en av brorens kamerater. Filmen fokuserer på de indre, følelsesmessige 
konsekvensene dette får for de to hovedpersonene Emma og Markus.  
Emma finner ikke ut av hvordan hun skal takle voldtekten. Hun har lyst til å fortelle det til 
foreldrene sine og myndighetene, men hun ombestemmer seg begge ganger. Først når hun får 
bekreftelse fra Aron, en gutt som hun liker godt, på at hun er verdt kjærligheten hans, klarer hun å 
konfrontere overgriperen på sin måte. Hun knuser en flaske i hodet hans. Etterpå føler hun seg fri 
både til å bli kjæreste med Aron og til å gråte sammen med broren.  
Markus merker at det er noe galt med søsteren. Hun er plutselig blitt veldig innesluttet. Ingen av 
vennene hans vil fortelle ham hva som har skjedd. Ryktene han får høre er lite konkrete, og det 
frustrerer ham. Han går til angrep på en av ryktesprederne, og forsøker på en annen fest å provosere 
fram sannheten. Når Emma knuser en flaske i hodet på overgriperen, vennen Patrick, skjønner 
Markus sammenhengen. Han går til politiet og anmelder ham.

## Rolleliste

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Krauss-Maffei

**Krauss-Maffei** var en tysk forsvarsleverandør stiftet i 1931.  I 1999 ble selskapet en del av Krauss-Maffei Wegmann.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Justinske dynasti

**Det justinske dynasti** var det tredje herskerhuset som styrte det østromerske riket, etter det leoninske. Dynastiet er oppkalt etter dets grunnlegger Justinus I.

I begynnelsen viste dynastiet seg som reformatorer av keiserriket, Justinus og hans etterfølger Justinian den store gjorde mange omfattende forandringer i administrasjonen. Blant annet ble aristokratiets makt sterkt redusert ved at dyktigere og talentfulle menn og kvinner fra lavere klasser fikk plass og posisjoner ved keiserens hoff. Justinian introduserte en kortvarig storhetstid for riket ved å gjenerobre store deler av Romerrikets tapte territorier i vesten.

Etter Justinian mistet riket sakte grepet om de nyvunnede territoriene, og under dynastiets siste keisere var riket stadig under angrep fra eksterne fiender.

## Keisere av dynastiet
*Justinus I (518-527)
*Justinian I den store (527-565)
*Justinus II (565-578)
*Tiberius II (578-582)
*Maurikios (582-602)
1. FC Nürnberg

**1. FC Nürnberg** er en tysk fotballklubb som fra byen Nürnberg, og spiller sine hjemmekamper på Grundig Stadion (tidligere Frankenstadion). De norske spillerne Jørn Andersen, Tommy Svindal Larsen, Anders Giske, Bjørn Gulden, Håvard Nordtveit og Even Hovland har alle i lengre perioder spilt for klubben.

Klubben har ni tyske seriemesterskap, det siste i 1968. Deretter har klubben stort sett rykket opp og ned mellom Bundesliga og 2. Bundesliga – med åtte nedrykk har klubben rekorden i Bundesliga pr. 2018. Nürnberg kvalifiserte seg for UEFA-cupen i 1988 med en 5. plass i Bunbesliga, og igjen i 2007 da de vant den tyske cupen.

## Meritter
### [[Bundesliga (fotball)|Seriemester]]

* 1920
* 1921
* 1924
* 1925
* 1927
* 1936
* 1948
* 1961
* 1968

### [[DFB-Pokal|Cupvinner]]

* 1935
* 1939
* 1962
* 2007

## Spillerstall
Oppdatert 4. oktober 2024.

### Utlånte spillere

## Plasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Faszination Nordkurve
* Forum
Kristian Ottosen-prisen

**Kristian Ottosen-prisen** (etablert i 1991) er en utmerkelse, opprettet av Studentsamskipnaden i Oslo, der Kristian Ottosen lenge var direktør. Prisen ble etablert i forbindelse med Kristian Ottosens 70-årsdag, og dens formål var inntil 2011 å hedre personer eller grupper av personer som har bidratt til å bedre norske studenteners velferd.  Per 2011 var prisen på  norske kroner. Prisen ble årlig delt ut i forbindelse med åpningen av studieåret i august.

Fra høsten 2014 har Kristian Ottosen-prisen endret karakter. Den er nå en idépris på &nbsp;kr som skal hjelpe studenter til å realisere gode ideer. Nominasjoner kan komme fra personer, grupper, institusjoner eller organisasjoner. I forkant av utlysningen avgrenser fondsstyret et tema for prisen. I 2014 var tema miljø. 

Temaet for 2016 er sosialt entreprenørskap. I forbindelse med at det er 10 år siden Ottosen døde, er prispengene i år satt til &nbsp;kr.

## Prisvinnere

Tidligere prisvinnere:

*2016: Christian Wierød og Øyvind Hasund Dahl i Uninite (sosialt entreprenørskap)
*2014: Oslo Studenthagelag (Blindern Studenthagelag og Grønne studenter mottok formelt prisen)
*2012: Velferdstingene i Oslo, Trondheim og Bergen
* 2011: Karl Kristian Rådahl Kirchhoff, masterstudent i latin ved Universitetet i Oslo og leder for Det Norske Studentersamfund  
*2010: Per Bjørn Brandsæter ved Studentsamskipnaden i Oppland
*2009: Trondheim kommune
*2008: Anders Ravik Jupskås, masterstudent i statsvitenskap ved Universitetet i Oslo
*2007: Kulturutvalget ved Det Norske Studentersamfund
*2006: Studentersamfundet i Trondhjem
*2005: Stavanger kommune v/ ordfører Leif Johan Sevland 
*2004: Professor Borghild Barth-Heyerdahl Roald, Ullevål universitetssykehus, Oslo 
*2003: Professor Gunnar Handal, Pedagogisk forskningsinstitutt, Universitetet i Oslo 
*2002: Professor Kjell Raaheim, Psykologisk fakultet, Universitetet i Bergen
*2001: ISFIT (Internasjonal Studentfestival i Trondheim) v/ styret
*2000: Serviceleder ved Studentsamskipnaden i Finnmark, Tor Helge Reinsnes Moen
*1999: Student Beate Svenningsen, prosjektleder for Studenthuset Chateau Neuf
*1998: Dr. med. Kaare Solheim, Kirugisk klinikk ved Ullevål sykehus, Universitetet i Oslo
*1997: Pensjonert direktør for Studentsamskipnaden i Ås, Halvor Holtestaul
*1996: Boligstiftelsen Sandvika Vest ved Handelshøyskolen BI
*1995: Førsteamanuensis Nils M. Knutsen, Institutt for språk og litteratur, Universitetet i Tromsø
*1994: Student Gyrd Steen, Den allmennvitenskapelige høgskolen, Universitetet i Trondheim
*1993: Direktør Steinar Finseth, Studentsamskipnaden i Agder
*1992: Rektor Ole Danbolt Mjøs ved Universitetet i Tromsø

## Referanser
Kristian Ottosen

**Kristian Ottosen** (1921–2006) var en norsk sakprosaforfatter, motstandsmann og senere leder for Studentsamskipnaden i Oslo.  

Han flyttet som ung til Bergen, tok examen artium (1940) og var under krigen med i Theta-gruppen. I 1942 ble han arrestert og satt som Nacht und Nebel-fange i Sachsenhausen, Natzweiler-Struthof, Dachau, Ottobrunn, Vaihingen og Neuengamme.

Etter krigen studerte han i Bergen og ble leder for Studentsamskipnaden i Bergen der. Fra 1950 til 1979 var han direktør og leder av Studentsamskipnaden i Oslo som i 1991 etablerte Kristian Ottosen-prisen. Han var sentral i &laquo;Ottosen-komiteen&raquo; som stod bak utredningen som ledet til etablering av distriktshøgskolene (1969). Ottosen var også pådriver for etableringen av Statens lånekasse for utdanning. Han satt som styreleder i NRK 1972–1979 og Nationaltheatret 1981–1989.

Som pensjonist skrev han rekke bøker om norske krigsfanger og fangeleirene. Han mottok «Fritt Ords honnør»-pris i 2002.

I 1994 ble han utnevnt til kommandør av St. Olavs Orden. Studentsamskipnadens servicebygg ved Universitetet i Oslo, Kristian Ottosens hus, er oppkalt etter ham.

27. oktober 2010 hedret Studentsamskipnaden i Bergen hans innsats ved å kalle opp festplassen ved bybanestoppet på Fantoft etter ham.

Han var far til Gro Ottosen (1949) og Rune Ottosen (1950).

## Bokutgivelser
* *Innstilling om videreutdanning for artianere m.v.* (1966–1970)
* *Forskningsbehov og formidlingsorganisasjon* (1981)
* *Utdanning for oljevirksomhet* (1981)
* *Investering i kunnskap: Studentøkonomi og utdanningspolitikk* (1982)
* *Theta Theta: Et blad fra motstandskampens historie 1940-1945* (1983/1991)
* *Utredning om faglitteraturens stilling i Norge* (1986)
* *Natt og tåke: Historien om Natzweiler-fangene* (1989)
* *Liv og død; Historien om Sachsenhausen-fangene* (1990)
* *Kvinneleiren: Historien om Ravensbrück-fangene* (1991)
* *Festskrift for Ivar Mathisen på 70-års dagen 23.9.1991* (red., 1991)
* *Bak lås og slå: Historien om norske kvinner og menn i Hitlers fengsler og tukthus* (1993)
* *I slik en natt: Historien om deportasjonen av jøder fra Norge* (1994)
* *Ingen nåde: Historien om nordmenn i japansk fangenskap* (1996)
* *Nasjonalhjelpen: Et lys i mørket* (1997)
* *Redningen: Veien ut av fangenskapet våren 1945* (1997)
* *Den annen verdenskrig* (2000)
* *Nordmenn i fangenskap 1940-1945: Alfabetisk register* (red., 1995/2004)
* *Motstand, fangenskap og frihet: Endringer 1940-45* (2005)
* *Studentvelferd i vekst: Førti år i studentenes tjeneste* (2005)
* *Frambus historie* (2007)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Politiadvokat

**Politiadvokat** er en stillingstittel på en politijurist innen påtalemyndigheten som har Riksadvokaten og statsadvokatene som sine faglige overordnede. Organisatorisk er politiadvokatene ansatt i politiet og utøver påtalefunksjonen på vegne av politimesteren. Politijuristene (politiadvokatene og politifullmektigene) tilhører ledelsesnivået i politiet og er overordnet de fleste politiutdannede.

Politiadvokatene 
*leder politiets etterforskning i straffesaker
*avgjør spørsmålet om påtale i straffesaker, herunder om det skal tas ut tiltale, utferdiges siktelse, forelegg på bot, påtaleunnlatelse, eller om straffeforfølging skal innstilles ved henleggelse
*opptrer som anklagere under straffeforfølgning ved domstolene.

Det er særlig i Norge og Danmark at påtalemyndigheten er integrert i politiet. Politi og påtalemyndighet er adskilte myndigheter i de fleste andre vestlige land. Bakgrunnen for å integrere påtalemyndigheten i politiet i Norge er at en organisatorisk nærhet mellom etterforskere og politijurister anses å bedre kvaliteten på etterforskningen, og letter beslutningsprosessene i en etterforskning. Denne organiseringen har tidligere vært under debatt med tre hovedsynspunkter; enten et skille mellom politi og påtalemyndighet, videreføring av dagens ordning eller en ytterligere integrering med innlemming av statsadvokatene i politiet slik det bla. er gjort i Økokrim. I 2018 vedtok fagforeningen Politijuristene å jobbe for å skille politi og påtalemyndighet, og i regjeringsplattformen i 2019 bestemte partiene som samarbeider å utrede et slikt skille.

I kraft av sin stilling har politiadvokater, samt politifullmektiger, alminnelig politimyndighet. Dette følger av politiloven § 20.

Etter å ha vært politifullmektig i minimum ett år kan man etter søknad få utvidet påtalekompetanse og bli politiadvokat. Det er dog ikke uvanlig at politifullmektiger får dette først etter et par års tjeneste som politifullmektig. politiadvokater med særskilt erfaring og kompetanse kan etter en konkret vurdering bli politiadvokat 2.

Politijurister opptrer ofte i retten i straffesaker, og prosederer til dels kompliserte og krevende straffesaker. I sitt daglige virke opparbeider politijurister seg derfor omfattende prosedyreerfaring, og mange advokater har bakgrunn som politijurister.

## Referanser
Anker (andre betydninger)

**Anker** kan refererer til: 
* Anker, et redskap til å fastgjøre et fartøy til sjøbunnen.
* Anker (fornavn), fornavn for menn. 
* Anker (slekt), et slektsnavn.

## Andre betydninger og sammenhenger
* Nyhetsanker, vanlig betegnelse på programlederen i et nyhetsprogram på fjernsyn eller radio.
* Anker (mål), et gammelt hulmål for flytende varer, samt en beholder (tønneliknende) som rommer dette kvantum
*
* Anker (symbol), ofte symbol for håp.
* Ankerhytten (Fjeldly), en hytte i Bergen.
* Anker STI, boligstiftelse i Oslo.
* Ankerjern, konstruksjonsdel til å styrke eller holde fast bygningsdeler
Drivanker

Et **drivanker** (eller **nødanker**) er en enhet som slepes etter skip, redningsflåter eller andre sjøfartøy i vanskelige værsituasjoner.

Ankeret reduserer farten på fartøy i hardt vær, ved at det ikke får en merkbar hastighetsøkning på vei ned fra dønninger/bølger, og dermed bremser farten inn mot neste bølge. Dette gir økt sikkerhet, samtidig som drivankeret sørger for bedre kontroll over fartøyet ved å holde stevnen eller akterenden opp mot vindretningen. Drivankeret er konstruert slik at det gir stor motstand når det blir trukket gjennom vannet. Ankeret kan være tradisjonelt oppbygget og  finnes i noen tilfeller som fast inventar ombord på et fartøy. I nødsituasjoner kan det lages en nødløsning av tilfeldige materialer som finnes på skipet.

## Se også
* Drivanker på baatwiki.no 

## Eksterne lenker
*
Asbjørn Dybwad

**Asbjørn Sigurd Dybwad** (født 1924 i Tromsø, død 1973) var en norsk forsikringsagent, forfatter, maler og radiokåsør.

Dybwad arbeidet en tid som forsikringsagent og fikk derigjennom et innblikk i nordnorske fortellinger som han erindret og bygde videre på i sine bøker og kåseri. Arthur Arntzen karakteriserte Dybwad som «storlygar» i positiv forstand. Han hentet gjerne motiver, språk og skikkelser  fra distriktene rundt Tromsø. På 1960-tallet var han fast i radioprogrammet «Søndagsposten».  Han var med på etableringen av Nordnorsk Forfatterlag.

Han ble hedret av Humorfestivalen i Tromsø i 2007, hvor han ble profilert gjennom at de ulike aktørene på festivalen skulle tolke hans humor som et av sine innslag.

## Bibliografi
* *Kraftkost og andre historia*, Tromsø Bokhandels forlag (1964) og Samlaget (1990)
* *Møljekalas*, Tromsø Bokhandels forlag (1966) og Samlaget (1988) 
* *Hemmel og hav*, Tromsø Bokhandels forlag (1972), også i oppsetning med Hålogaland Teater (2001)
* *De skinnhelliges samfunn*, roman, Dreyer forlag (1973) omslag av Karl Erik Harr
* *Samlede skrøner*, Angelica forlag 	(2000), (*Kraftkost*, *Møljekalas* og *Hemmel og Hav* i en utgivelse) illustrert av Ulf Dreyer og Dagfinn Bakke

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dana Reeve

**Dana Reeve** (født **Dana Charles Morosini**; 1961–2006) var en amerikansk skuespiller og sanger. 

I april 1992 giftet hun seg med skuespilleren Christopher Reeve, mest kjent for rollen som Supermann. Den 7. juni samme år fikk ekteparet sitt eneste felles barn, sønnen William. Ektemannen ble lam fra nakken og ned etter en rideulykke i 1995, og året etter startet ekteparet Christopher Reeve Foundation, en stiftelse som finansierer forskning på lammelser og jobber for å bedre livene til funksjonshemmede. Etter ektemannens død i 2004 fortsatte Reeve arbeidet.

Som skuespiller har Reeve spilt i teaterstykker og hatt gjesteroller i flere TV-serier, blant andre *[[Law & Order]]*, *[[Oz]]* og *[[Law & Order: Criminal Intent]]*.

Dana Reeve døde 44 år gammel i New York av lungekreft.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Christopher and Dana Reeve Foundation
* Christopher and Dana Reeve Paralysis Resource Center
Rettsgebyr

**Rettsgebyr** er en betalingsenhet for tjenester i offentlig virksomhet. Rettsgebyret blir som regel endret 1. januar hvert år. Forkortet betegnelse på et rettsgebyr er **1R**. Fra 1. januar 2024 er rettsgebyret fastsatt til kr 1277.

Rettsgebyr blir for eksempel brukt som grunnlag ved beregning av gebyrer i forbindelse med tinglysing av fast eiendom, samt som grunnlag for hvor mye det koster å anlegge sak for domstolene og å anke/påkjære rettens avgjørelse. Hjemmel for innkreving av rettsgebyr, og fremgangsmåten ved betaling fremgår av LOV 1982-12-17 nr. 86: Lov om rettsgebyr.

## Eksempler
Noen eksempler på gebyrer beregnet etter rettsgebyr (R):
*Tinglysing av skjøte, målebrev, erklæring, leiekontrakt, transport, prioritetsvikelse mv.: 1,8 R.
*Tinglysing av pantedokument: 2,25 R.
*Tinglysing av pantedokument eller tinglysing av transport av pantedokument i forbindelse med refinansiering av lån innenfor samme låneramme, med samme pantsetter eller pantsettere og med samme panteobjekt: 0,25 R.
*Utskrift fra grunnboken/grunnboksutskrift: 0,2 R.
*Kopi av gammel grunnbok (de manuelle grunnboksarkene): 0,2 R.
*Attestert kopi av tinglyst dokument (kopi fra panteboken): 0,2 R.
*Kjæremål over tinglysingsnekting/retting av grunnboken (klage) 6 R.
*Behandling av saker i forliksrådet 1 R.
*Saksanlegg for tingretten: 5 R.
*Ankebehandling for lagmannsretten/Høyesterett: 24 R.
*Offentlig skifte av dødsbo, felleseiebo eller konkursbo: 25 R.
*Våpensøknad: Første våpen **1 R**, for de neste våpen: 0,5 R.

Også kommunene beregner enkelte gebyrer med grunnlag i rettsgebyret:
* Tillatelse til seksjonering, hvor befaring ikke er nødvendig: 3 R (maksimalsats).
* Tillatelse til seksjonering, hvor befaring er nødvendig: 5 R (maksimalsats).

Enkelte forvaltningssanksjoner er relatert til rettsgebyrets størrelse. 
* Gebyr for manglende oppfyllelse av plikten til å sende meldinger til Aa-registeret er 0,5 R.
* Tilbakekreving av feilutbetalte folketrygdytelser skal frafalles hvis det feilutbetalte beløpet er under 0,5 R.

## Fritak for rettsgebyr
Fritak for rettsgebyr innebærer at man slipper å betale for å få behandlet saken i rettsapparatet, og omfatter foruten fritak for behandlingsgebyr også fritak for å betale utgifter til saksutdrag, meddommere, skjønnsmenn, sakkyndige, vitner, oversettelser, særlige undersøkelser og andre sideutgifter.

## Referanser


## Se også
* Sportel
* Fri rettshjelp

## Eksterne lenker
* Rettsgebyr  hos *domstol.no*
* Rettsgebyrloven (1982)
* Folketrygdloven (1997
Straffesak

En **straffesak** er en rettssak mot én eller flere personer (også juridiske personer) tiltalt for å ha begått én eller flere straffbare handlinger. Straffesaker reguleres vanligvis av nasjonale straffeprosessregler. I norsk rett er straffesaker regulert av den norske straffeprosessens regler, hovedsakelig hentet fra straffeprosessloven som gir regler om straffesakens gang, siktedes og fornærmedes rettigheter, politiets adgang til bruk av tvangsmidler o.l.

Partene i en straffesak er påtalemyndighetene og siktede. De fornærmede har også visse partsrettigheter. Påtalemyndigheten fungerer som anklager (aktor) for domstolene, og siktede forsvares av en forsvarsadvokat. Påtalemyndigheten er som anklager objektiv, og skal finne frem til alle omstendigheter, enten de taler i siktedes favør eller disfavør.

For at en sak skal være ansett som en straffesak må saken gjelde straff og dermed overtredelse av et straffebud i strafferetten. De aller fleste straffbare handlinger er beskrevet i straffeloven av 1902, men vi har også en rekke straffbare handlinger som er beskrevet i spesiallover for ulike livsområder. Mest praktisk er nok vegtrafikkloven, som blant annet gjør kjøring i påvirket tilstand straffbart.

## Gangen i norske straffesaker
En straffesak begynner med at politiet (vanligvis etter beslutning fra påtalemyndigheten) etterforsker en hendelse. Dette kan være basert på anmeldelse fra fornærmede eller andre, eller ut ifra politiets egen virksomhet.
For å avklare de faktiske omstendighetene omkring handlingen, beslutter påtalemyndigheten at politiet skal etterforske saken.

Når saken er tilstrekkelig etterforsket, må påtalemyndigheten så snart som mulig ta stilling til om saken skal straffeforfølges, eller om saken må henlegges av materielle eller prosessuelle grunner. Om straffeforfølgningen fortsetter, er det ulike alternativer: Påtalemyndigheten kan utstede et forelegg, ta ut tiltale for domstolene, eller alternativt overføre saken til konfliktrådet eller gi påtaleunnlatelse.

Reises det sak for domstolene begynner forberedelsene til hovedforhandlingen i tingretten med klargjøring av bevis, vitner o.l. Det er kun de bevis og den argumentasjon som fremkommer i hovedforhandlingen som danner grunnlag for dommen.

Når hovedforhandlingen er gjennomført tas saken opp til doms. Når dommen er avsagt kan den angripes ved hjelp av rettsmidler, slik som anke eller hvis den er blitt rettskraftig, de særlige regler om gjenåpning.

## Referanser
Jami Gertz

**Jami Beth Gertz** (født 28. oktober 1965 i Chicago i Illinois) er en amerikansk skuespillerinne. Hun er kanskje best kjent for tidlige roller i filmer som *[[The Lost Boys]]* og *[[Snø i Beverly Hills]]*. Hun hadde også en birolle i storfilmen *[[Twister]]* fra 1996, samt at hun har spilt i TV-serier som *[[Fem i familien]]*, *[[Ally McBeal]]* og *[[Seinfeld]]*.

Gertz hadde sin filmdebut i 1981 i filmen *[[Endless Love]]*, sammen med Tom Cruise. I dag bor hun i Los Angeles sammen med mannen Antony Ressler, og deres tre barn Oliver, Nicholas og Theo. 

## Filmografi

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Tiltale

**Tiltale**, eller **tiltalebeslutning**, er et anklagedokument i straffesaker. Det er påtalemyndigheten som utformer anklagene. Anklagedokumentet legges frem for domstolen, når domstolen skal ta stilling til om den anklagede (den tiltalte) er skyldig.

Tiltalebeslutningen angir temaet for hva domstolen skal ta stilling til. Tiltalebeslutningen danner også grunnlaget for den anklagedes forsvar. Derfor får han den forkynt for seg i god tid før hovedforhandlingen i retten.

Tiltalebeslutningen er utformet av Riksadvokaten, statsadvokaten eller politiadvokaten, avhengig av den straffbare handlings alvor. Den skal angi hvilken lovbestemmelse som påstås overtrådt, og den faktiske handlingen som påtalemyndigheten mener å kunne føre beviser for.

## Eksempel
Et eksempel på hvordan en tiltalebeslutning kan utformes:

**Straffelovens § 192**

for ved vold eller ved truende adferd å ha skaffet seg seksuell omgang

**Grunnlag**:

Tirsdag 8. mars 2006 cirka klokken 14.00, på Rådhusplassen i Oslo, førte han en kniv mot *navn* strupe, og skar deretter av henne beltet. Han tvang henne ned på bakken, rev av henne benklærne, hvoretter han gjennomførte vaginalt samleie med henne.

## Forholdet mellom tiltalebeslutning og dom
Domstolen er bundet til å holde seg til de forhold som tiltalen gjelder når den skal avsi dom. Domstolen har derfor ikke rett til å ta opp andre forhold tiltalte kan ha gjort seg skyldig i. Innenfor de forhold tiltalen gjelder står derimot domstolen fritt med tanke på bevisbedømmelse og rettsanvendelse. Domstolen legger derfor det faktum den anser bevist gjennom hovedforhandlingen til grunn.

Hvis domstolen finner at forholdet skal henføres under et annet straffebud enn tiltalen kan den gjøre dette (subsumsjonsspørsmålet), også om det er et strengere straffebud enn i tiltalen, men retten har ingen plikt til å undersøke om et strengere straffebud kommer til anvendelse. Ønsker domstolen å anvende et annet straffebud på forholdet må partene bli gitt anledning til å uttale seg om saken (det kontradiktoriske prinsipp). 

Det er også en forutsetning for endring i subsumsjonen at endringen gjelder samme forhold. Problematikken ligner den som gjelder for dommens rettskraft, og er spørsmålet om hvor mye som skal til av endring i faktum eller lovandendelse før et forhold endrer identitet, slik at ny sak kan kjøres for forholdet. Et eksempel er hvis straffeansvaret bygger på et annet faktum, slik som hvis man i stedet for å dømme for kjøring under påvirkning av alkohol velger å dømme for etterfølgende alkoholnytelse. Det gjør seg også gjeldende utfordringer der hvor flere straffebud dekkes av samme faktum, eksempelvis om retten kan dømme for uaktsomt drap etter straffeloven når tiltalen gjelder overtredelse av vegtrafikkloven? Avgjørende er da hvilke interesser de ulike straffebud tar sikte på å beskytte.

## Referanser


## Se også
* Siktelse
Loretta Kelley

**Loretta A. Kelley** (født i California) er en amerikansk hardingfelespiller.

I de senere år har der skjedd en betydelig oppblomstring av hardingfeletradisjonen i USA, og man regner i dag med at der er godt over 150 hardingfelespillere i USA. Loretta A. Kelley regnes som den fremste av disse. Hun har tidligere vært president i *The Hardanger Fiddle Association of America* (HFAA) som i dag organiserer de fleste av utøverne på instrumentet.  

Dette miljøet regnes i dag som en svært viktig resonansbunn for folkemusikk- og folkedansaktiviteten her hjemme i Norge.

Loretta A. Kelley har utført et stort antall studieturer og opptredener i Norge hvor hun er en kjent skikkelse i miljøet. 

## Utgivelser
Loretta A. Kelley, «Amerikaspel» CD- plate ACCD-9603, Azalea City Recordings 1996.
::Albumet inneholder 20 norske folketoner og folkedanser lært ved å lytte, spilt og sunget i norsk stil med amerikanske utøvere på norske instrumenter.

## Eksterne lenker
* The Hardanger Fiddle Association of America
* Artist page, Azalea City Recordings
* Andrea Hoag, Loretta Kelley, and Charlie Pilzer, official website
* Scandia DC, Scandia DCScandia DC – Washington DC area scandinavian folk dancing group 
* Seljord 2011
Tripoli

**Tripoli** (arabisk ***' ''Tarābulus'' eller ***' *Tarābulus al-gharbiyya*, libysk morsmål *Ṭrābləs*, avledet fra «Τρίπολη»; det greske ordet for «tre byer», på gresk Τρίπολις, *Tripolis*) er den største byen og hovedstaden i Libya. Byen ligger nordvest i landet i utkanten av ørkenen på et sted hvor en klippeavsats skyter ut i Middelhavet og danner en havn. Tripoli ble grunnlagt av fønikere på 600-tallet f.Kr. og da kalt for **Oea**.

Per 1. januar 2005 hadde byen 1&nbsp;150&nbsp;990 innbyggere. Tripoli er landets politiske, økonomiske og kulturelle sentrum. Tripoli er den største byen og den viktigste havnen, og det største kommersielle senteret i Libya. Her ligger også Al-Fateh, Universitetet i Libya. På grunn av byens lange historie er det mange steder av historisk og arkeologisk interesse. Klimaet er typisk for Middelhavet med våte og varme somrer, kalde vintre og med en del beskjedent regnfall.

## Tripoli i 2008

File:Улица_в_Медине.jpg|Gate i Medina.
File:Турецкая крепость.jpg|
File:Улочки сторого Триполи.jpg|Gamle Tripoli
File:Крепость в Медине.jpg|


File:Фонтан на набережной.jpg|
File:Фонтан в центре Триполи.jpg|
File:Фонтан. Крупный план.jpg|


File:Green square.jpg|
File:Символ города.jpg|
File:Зеленая площадь.jpg|
File:Символы города.jpg|


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Farmannshaugen

**Farmannshaugen** er en stor gravhaug fra jernalderen ved Jarlsberg hovedgård utenfor Tønsberg i Vestfold, det vil si der Sem kongsgård lå i vikingtiden.

## Beliggenhet og størrelse
Farmannshaugen ligger på en slette 400 meter sørøst for Jarlsberg mot Tønsbergfjorden. Haugen er omkring 45 meter i diameter. For å hindre at haugen ble ødelagt ved dyrking, ble det bygd en lav ringmur og plantet trær rundt haugen på 1800-tallet.

## Historie
Ifølge Snorres kongesagaer skal Harald Hårfagres sønn, kjøpmannen Bjørn Farmann, ha blitt hauglagt i Farmannshaugen etter at han ble drept av broren Eirik Blodøks, rundt år 927. En arkeologisk utgraving i 1917 og 1918 viste imidlertid at haugen ikke inneholdt noen grav. C14-dateringer viste seinere at en spade fra haugen var fra 200–300-tallet. Haugen kan derfor opprinnelig ha vært en rituell gravhaug, en kenotaf, fra jernalderen.

## Eksterne lenker
* Om gravhauger fra vikingtid i distriktet
* Arkeolog Frans-Arne Stylegars artikkel om Farmannshaugen
Thor Gjermund Eriksen

**Thor Gjermund Eriksen** (født 1966) er en norsk bedriftsleder og tidligere journalist og redaktør. Fra 27. oktober 2023 var han administrerende direktør i Bane NOR. Den 26. februar 2025 forlot han stillingen som følge av uenigheter med den politiske ledelsen i samferdselsdepartementet og regjeringen.

Han er tidligere konsernsjef i Amedia og var kringkastingssjef i NRK (etter Hans-Tore Bjerkaas) fra 11. mars 2013 til 29. april 2022. Fra 2022 til 2023 var han administrerende direktør i Norsk Tipping. Fra mars 2024 til mars 2026 var han styreleder for Vålerenga Fotball Elite. 

## Biografi
Han er født og oppvokst på Høybråten i Oslo. Han gikk på Høybråten skole, Haugenstua skole og Stig ungdomsskole og deretter Bredtvet videregående skole fra 1982 til 1985.

### Politiske verv
Han har sin politiske bakgrunn i Sosialistisk Venstreparti (SV) og var flere år medlem av sentralstyret i SVs ungdomsorganisasjon Sosialistisk Ungdom, og var frem til han ble utnevnt til kringkastingssjef medlem i Arbeiderpartiet. Han har vært pressesekretær på Stortinget for SV og blant annet personlig rådgiver for Erik Solheim og tidligere byrådssekretær for miljø- og samferdselsbyråd Raymond Johansen i Oslo.

### Journalistisk bakgrunn
Som journalist ble Eriksen først fast ansatt i *[[Dagbladet]]* i 1995. I 2000 ble han leder for politisk avdeling i *[[Aftenposten]]*, men gikk tilbake til *Dagbladet* året etter som politisk redaktør. I 2003 fikk han jobben som ansvarlig redaktør i *Dagbladet*, en jobb han trakk seg fra 8. mars 2006. Etter dette gikk han over til en direktørstilling i Amedia. 1. desember 2010 ble han utnevnt til konstituert konsernsjef i Amedia etter Even Nordstrøms plutselige avgang, og han ble fast tilsatt i stillingen fra juni 2011. 11. desember 2012 ble han utnevnt til kringkastingssjef i NRK. Kort tid etter ansettelsen kom det frem at Eriksen var kjæreste med Ann Kristin Enkrog, TV 2s direktør for HR og administrasjon, men at han ikke informerte NRKs styre om dette før ansettelsen. Den 1. april 2022 ble det kjent at Eriksen var ansatt som administrerende direktør i Norsk Tipping etter Åsne Havnelid, med tiltredelse 12. september 2022. I 2023 ble Eriksen ansatt som konsernsjef i Bane NOR.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Lord

***Lord*** er den engelske betegnelsen for det norske ordet herre, og kan ha forskjellig betydning i forskjellige sammenhenger.

Ordet kommer av det gammelengelske ordet *hlaf-weard* (loaf-guardian) som reflekterer de germanske stammenes skikk med å ha en overordnet som sørget for mat til sine tilhengere.  

I Storbritannia er ikke *Lord* en adelstittel, men benyttes som formell om- og tiltaleform. Det gjelder særlig for baroner, som sjelden om- eller tiltales på annen måte, men også markier, jarler og vicomter.

## Se også
*Lord of the Manor
Lensherre

**Lensherre** betegnet i europeisk historie, herunder eldre norsk og dansk statsskikk, lenets øverste herre, dvs. kongen. Den som forvaltet lenet (lensinnehaveren) i kongens navn, var «lensmann». Lensherren, dvs. i Danmark og Norge kongen, hadde overherredømme (som *suzerain*) over både lenet og dets «lensmann».

Begrepet «lensherre» har på norsk i moderne tid også blitt brukt mer populært om lensmottageren. En slik språkbruk skiller seg fra den juridiske og formelle definisjonen, og lensmennene ble ikke kalt «lensherrer» i sin samtid. Lensmennene i det gamle lenssystemet ble etter hvert kalt «lensherrer», delvis for å unngå forveksling med det særnorske vervet som «bondelensmann» som utviklet seg til den senere lensmannsstillingen i politiet.

Lensmannen – i moderne tid populært kalt lensherren – overtok etter det som tidligere het «sysselmann», og lensmannen ble fortsatt kalt «sysselmann» til denne tittelen gikk av bruk før 1450. 

## I betydningen lensmottager
Nordens høyadel og geistlighet fik problemer med å opprettholde sin levestandard i senmiddelalderens nedgangstider, og ble henvist til å supplere sine private inntekter med en andel høstet fra kongens inntekter. De tok distrikter i len, og stod for kongens skatteinnkreving i lenet. Høymiddelalderens sysler ble i Norge drevet som len, og iblant også kalt for det. Lenets senter var et slott eller en borg som var sete for høvedsmannen eller lensherren. Her var det snakk om «slottslen», i kontrast til «smålen» som inngikk i et «hovedlen». Slottslen i Norge var befestninger som Tønsberghus, Bergenhus og Båhus. Finnmark var eget len under Vardøhus, men inngikk i Bergen hovedlen. Fra rundt 1350 tjente høvedsmenn i Oslo, Bergen, Trondheim og Tønsberg som fehirder og sysselmenn. Høvedsmannen på Akershus slott ble unionskongenes øverste representant i Norge.

I senmiddelalderen var lensmannen den som hadde i oppgave å sørge for innkreving av skatter og bøter til kongens kasse, og han hadde ansvar for lokal rettshåndhevelse og militærvesen. Lensmennene i Norge hadde fogder under seg som krevde inn skatter og bøter, og var utstyrt med politimyndighet med ansvar for ro og orden. I starten var de lensmannens personlige tjenere, men i starten av 1600-tallet var de overgått til kongens tjeneste. Lensmennene mistet også sin militære makt. Under svenskekrigene på 1500- og 1600-tallet hadde kongen innkalt «bondeoppbudet» i Norge. Lensmannen ledet bondesoldatene og viste seg som udugelige offiserer. Bøndene fant ingen grunn til å respektere dem, og kongen sørget derfor for å organisere en norsk hær på 1640-tallet, med profesjonelle offiserer og stattholderen i Norge som overhode. Økonomisk fikk lensmennene også færre muligheter til å tuske til seg penger, slik de hadde gjort da de krevde inn avgifter til statskassen. Nå opprettet kongen et tollvesen som overtok dette arbeidet.

## Referanser


## Kilder
*Stortingsmelding nr 22 (2000-2201)
Liste over gårder i Søndre Land

Dette er en liste over gårder i Søndre Land kommune, ordnet etter gårdsnummer.

## Gårder
### [[Fluberg]]

* 1. Tonvold
* 2. Berg
* 3. Røen
* 4. Viker
* 5. Nes
* 6. Skillingen
* 7. Vilberg
* 8. Setton
* 9. Nordraak
* 10. Ersrud
* 11. Rødnes
* 12. Steinsrud
* 13. Søndre Land prestegård
* 14. Sedal søndre
* 15. Sveen
* 16. Kjellberget
* 17. Østrydningen
* 18. Nøkle-Sedal
* 19. Sedal nordre
* 20. Odnes store
* 21. Odnes lille
* 22. Tingvold
* 24. Skøien
* 25. Landaasen
* 26. Raaum
* 27. Granum
* 28. Hanval
* 29. Nerby søndre
* 30. Bringen
* 31. Øverby
* 32. Hævop
* 33. Lien
* 34. Kløvstad
* 35. Fluberg sameie
* 36. Hasvald

### [[Hov]]

* 37. Øistad
* 38. Løken
* 39. Narum
* 40. Bjørnerud
* 41. Nerlaus
* 42. Fredriksminde
* 43. Ske
* 44. Rud
* 45. Nordberg
* 46. Midtberg
* 47. Sørberg med Nersæteren
* 48. Amsrud
* 49. Fuglerud
* 50. Gudmundsrud
* 51. Kinnslien
* 52. Aannerud
* 53. Sollien
* 54. Røste
* 55. Volla
* 56. Eid
* 57. Kleven
* 58. Vaslien
* 59. Grette
* 60. Hov nordre
* 61. Hov søndre
* 62. By
* 63. Røberg
* 64. Hvalby
* 65. Fald
* 66. Ringstad
* 67. Granum
* 68. Halmrast nordre
* 69. Halmrast søndre
* 70. Øksne nordre
* 71. Øksne mellem
* 72. Øksne søndre
* 73. Nordre Sand Gard
* 74. Sand søndre
* 75. Enger
* 76. Grime
* 77. Hollingdalen
* 78. Brenna
* 79. Esprum
* 80. Horn
* 81. Vassenden
* 82. Myre
* 83. Strugsnes
* 84. Søfferud
* 85. Lomsdalen søndre med Haug
* 86. Lomsdalen nordre
* 87. Skute
* 88. Ringelien
* 89. Askvik
* 90. Brakar
* 91. Bjørlien
* 92. Hovslien nedre
* 93. Hovslien øvre
* 94. Skeslien
* 95. Engelien
* 96. Kompelien
* 97. Flatlien
* 98. Hovs sameie

## Kilder
* Matrikkelutkastet av 1950