open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Subjunksjon

**Subjunksjon** (av latin *sub* = «under» og *junctio* = «forbindelse») kan ha flere betydninger:
* Subjunksjon (grammatikk)
* Subjunksjon (logikk)
Injunksjon

**Injunksjon** er en grunnleggende sannhetsfunksjon i setningslogikken (latin *in-* = «ikke-, u-», *junctio* = «forbindelse»).
Injunksjonen av to utsagn er sann hvis og bare hvis *begge* disse utsagnene er falske.
Det fins ikke noe allment akseptert symbol for injunksjonen av to utsagn **A** og **B**, men ofte skriver man
:**A <small>NOR</small> B**
og uttaler dette som «verken A eller B» (NOR etter engelsk *neither&ndash;nor* = «verken&ndash;eller»).

Injunksjon er negasjonen av den inklusive disjunksjonen («ikke eller»):
:(\mathbf A NOR \mathbf{B}) \Leftrightarrow \neg (\mathbf B \lor \mathbf{A}).
NOR

**NOR**, **Nor** eller **nor** kan ha flere betydninger:
* Injunksjon, sannhetsfunksjon
* Kong Nor, sagnkonge
* Nor stasjon på Solørbanen i Hedmark
* Nor (navn), et kjønnsnøytralt fornavn 
* Norge, forkortet NOR ifølge ISO 3166
* Norsk Ordinært Skipsregister
* nor, betegnelse på et spedbarn
* nor, et trangt sund

## Se også
* Nore (peker)
Vågen (Hundvåg)

**Vågen** er en fellesbetegnelse for områdene øvre-, midtre- og nedre Vågen på øya Hundvåg i Stavanger. Inntil 1991 var området sterkt trafikkert, da Hundvåg Ring gikk gjennom gaten Øvre Vågen. Ettersom innbyggertallet på Hundvåg økte, så man etterhvert nødvendigheten av etableringen av ny vei, og denne ble lagt rundt øya.

Området består i motsetning til resten av det stadig voksende Hundvåg stort sett av relativt eldre hus, og beboerne er tilsvarende eldre enn ellers på øya.
Eksklusjon (logikk)

**Eksklusjon** er en grunnleggende sannhetsfunksjon i setningslogikken (latin *exclusio* = «utestengning»).
Eksklusjonen av to utsagn er sann hvis og bare hvis *minst* ett av disse utsagnene er falske.
Den symbolske skrivemåten for eksklusjonen av to utsagn **A** og **B** bruker den såkalte *Sheffer-streken*:
:\mathbf A \mid \mathbf B
og kan uttales som følger:
* «høyst én av A og B,»
* «ikke begge av A og B,»
* «A og B utelukker hverandre.»
I noen programmeringsspråk eller andre sammenhenger der særtegn ikke kan brukes, skrives også «NAND» istedenfor «|».
«NAND» er avledet av det engelske uttrykket *not and*.
Dette kommer av at eksklusjonen er negasjonen av en «logisk ''og''»:
(\mathbf A \mid \mathbf{B}) \Leftrightarrow \neg (\mathbf B \land \mathbf{A}).

Sheffer-streken er oppkalt etter logikeren Henry Maurice Sheffer, som beskrev noen av eksklusjonens interessante egenskaper.
Blant annet kan alle andre sannhetsfunksjonene uttrykkes gjennom eksklusjonen:
* negasjon («ikke»), \neg \mathbf A \Leftrightarrow (\mathbf A \mid \mathbf{A});
* inklusiv disjunksjon («eller»), (\mathbf A \lor \mathbf{B}) \Leftrightarrow (\neg \mathbf A \mid \neg \mathbf{B}) \Leftrightarrow ((\mathbf A \mid \mathbf{A}) \mid (\mathbf B \mid \mathbf{B}));
* konjunksjon («og»), (\mathbf A \land \mathbf{B}) \Leftrightarrow \neg (\mathbf A \mid \mathbf{B}) \Leftrightarrow ((\mathbf A \mid \mathbf{B}) \mid (\mathbf A \mid \mathbf{B}));
* subjunksjon («hvis»), (\mathbf A \rightarrow \mathbf{B}) \Leftrightarrow (\mathbf A \mid \neg \mathbf{B}) \Leftrightarrow (\mathbf A \mid (\mathbf B \mid \mathbf{B}));
* bisubjunksjon («hvis og bare hvis»), (\mathbf A \leftrightarrow \mathbf{B}) \Leftrightarrow ((\mathbf A \mid \mathbf{B}) \mid ((\mathbf A \mid \mathbf{B}) \mid (\mathbf B \mid \mathbf{B})));
* eksklusiv disjunksjon («enten&ndash;eller»), (\mathbf A \oplus \mathbf{B}) \Leftrightarrow ((\mathbf A \mid (\mathbf B \mid \mathbf{B})) \mid ((\mathbf A \mid \mathbf{A}) \mid \mathbf{B}));
* tilsvarende fungerer for de resterende sannhetsfunksjonene.
Anne de Mowbray, 8. grevinne av Norfolk

**Anne de Mowbray** (født 10. desember 1472, død 19. november(?) 1481) var den åttende grevinne av Norfolk. Hun var gift med Richard av Shrewsbury, 1. hertug av York, en av prinsene i Tower. 

## Biografi
Anne de Mowbray ble født på Framlingham Castle i Suffolk, og var datter av John de Mowbray, 4. hertug av Norfolk og Elizabeth Talbot. Hennes besteforeldre på morssiden var John Talbot, 1. jarl av Shrewsbury og hans andre kone Margaret Beauchamp.

Da hennes far døde i 1476 ble hun en meget rik arving. John de Mowbray etterlot seg ingen andre barn. Bare fem år gammel ble hun forlovet med Richard, hertug av York, som var den fire år gamle sønnen til Edvard IV og Elizabeth Woodville. De ble gift i St. Stephens kapell i Westminster den 15. januar 1478. 

Anne døde ni år gammel i Greenwich, nesten to år før hennes mann forsvant i Tower of London. Hun ble gravlagt i en blykisten i St. Erasmus av Formiaes kapell i Westminster Abbey. Da kapellet i 1502 ble ombygget til Henrik VIIs Lady Chapel ble kisten flyttet til et kloster, og den har senere forsvunnet. 

I desember 1964 fant bygningsarbeidere i Stepney tilfeldigvis hvelvet kisten var satt i. Kisten ble åpnet, og hennes levninger ble analysert. Hennes røde hår var bevart, og hun var fortsatt innhyllet i likkledet. Kisten ble i mai 1965 flyttet tilbake til Westminster Abbey.

## Litteratur
*P. M. Kendall, *The World of Anne Mowbray*, Observer Colour Magazine, 23. Mai 1965
*M. A. Rushton, The Teeth of Anne Mowbray*, British Dental Journal, 19. Oktober 1965
**Stepney Child Burial*, Joint press release from the London Museum and Westminster Abbey, fra 15. januar 1965
*Roger Warwick, *Skeletal Remains of a Medieval Child'', London Archaeologist, Vol. 5 No. 7, sommeren 1986
Robert Mambo Mumba

**Robert Mambo Mumba** (født 25. oktober 1978) er en kenyansk landslagsspiller i fotball. Han spiller for den svenske klubben BK Häcken.

Tidligere har han blant annet bak seg et opphold i Viking.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Peng Chau

**Peng Chau** (kinesisk: 坪洲, pinyin: *Píngzhōu*) er en liten og relativt lav øy sørøst for øya Lantau i Hongkong. Administrativt tilhører den Islands-distriktet. Den har et areal på 0,98 km².

Peng Chau er kjent for sin øykultur blant de få innbyggerne. Mange templer ligger spredt rundt på øya. Ett av dem er et tempel til Tin Hau, og er bygd i 1792. 

Øyas høyeste punkt er *Finger Hill*, som er 95 meter høy. 

## Eksterne lenker
* Green Peng Chau Association
*  Hjemmesiden til Les Copains d'abord, boutique café på Peng Chau 
*  All about Hong Kong Outlying Island -- PENG CHAU --www.PengChau.org
* First Ferry hotspots information
Norddistriktet (Hongkong)

**Norddistriktet** (*North District*, *北區*) er det nordligste av Hongkongs 18 distrikter. Det ligger i New Territories og grenser mot byen Shenzhen i Guangdong-provinsen på det kinesiske fastland.
Han-kinesere

**Han-kinesere** er den etniske gruppe som majoriteten av verdens kinesere tilhører. Således dreier det seg om verdens største folkeslag.

De er regnet med i Folkerepublikken Kina som en offentlig anerkjent nasjonalgruppe.

Han-kineserne utgjør 92 prosent av befolkningen på det kinesiske fastland og nesten en femtedel av jordens totale befolkning.

Uttrykket benyttes for å skille majoriteten av kineserne fra de mange mindre beslektede etniske gruppene som finnes i Kina. Navnet kommer fra Han-dynastiet, en kinesisk herskerslekt som regjerte fra 206 fvt. til 220 evt. over de deler av Kina som er han-kinesernes kjerneområde. Ofte benyttes betegnelsene «kineserne» og «han-kineserne» om hverandre, men i Kina oppfattes det som svært feilaktig idet det ikke tar hensyn til de 55 etniske minoriteter i landet.

## Eksterne lenker
* https://web.archive.org/web/20050516041915/http://www.geocities.com/bx_huang/han_chinese.html
* https://web.archive.org/web/20131129103937/http://www.hanyu.us/
Anton Brøggers gate (Stavanger)

**Anton Brøggers gate** (1–59) er en gate på Madla i Stavanger.

Gaten er oppkalt etter arkeologen Anton Wilhelm Brøgger, som var konservator og bestyrer ved Stavanger Museum fra 1909 til 1913.

## Referanser
Jarl av Norfolk

**Jarl av Norfolk** er en engelsk adelstittel som har blitt opprettet flere ganger. I det 12. og 13. århundre hadde Bigodslekten tittelen, og senere gikk den til Mowbrayslekten, som fortsatt har den som subisidiær tittel. 

Ettersom Bigodslekten nedstammet i kvinnelig linje fra William Marshal, 1. jarl av Pembroke arvet de også embetet Earl Marshal, som i dag innehas av hertugen av Norfolk. 

De nåværende opprettelsen er den femte, og ble opprettet i 1644 for Thomas Howard, 21. jarl av Arundel, som var arving til hertugdømmet Norfolk. Hertugtittelen hadde blitt inndratt i 1572, men i 1660 ble den tredje jarlen av Norfolk elevert til hertug ved Restaurasjonen. 

## Jarler og grevinner

### Første opprettelse - 1070

### Andre opprettelse - 1141

### Tredje opprettelse - 1312

### Fjerde opprettelse - 1477

### Femte opprettelse - 1644

For senere jarler av Norfolk, se hertug av Norfolk, tredje opprettelse.
Skogen/Sandvika

**Skogen/Sandvika** er et sammenhengende boligområde 2 km øst for Finnsnes i Troms. Området er en del av byen Finnsnes og har 1427 innbyggere (2014). Bydelen ligger sørvendt langs Finnfjorden på strekningen mellom Finnsnes sentrum og Finnfjordbotn. 

Her ligger Sandviklia Alpinanlegg, hvor en del av snowboardkonkurransen The Arctic Challenge ble arrangert i 2005. Sandvika innbefatter blant annet boligfeltene Sandviklia (1990-tallet) og Einvaldfeltet (1970-tallet), og i Skogen ligger Mellomlia (1980-tallet og utover), som i dag er det største boligfeltet i kommunen. Finnsnes postterminal ligger i Sandvika. Det har tidligere vært både dagligvarebutikk og kiosk i området, men disse er lagt ned og lokalene er overtatt av andre virksomheter. Ved innfartsveien nedenfor Mellomlia ligger en større bilforretning og et gartneriutsalg.

Sandvika og Skogen tilhører Finnsnes skolekrets.

Bydelen har to barnehager. I Mellomlia ligger Trollstua barnhage, og lengst øst i bydelen ligger den nye Skogen barnehage (åpnet i årsskiftet 2006/2007), som har ca. 100 barnehageplasser. Inntil nye Furumoen barnehage på Silsand åpnet i august 2008, var det midlertidig barnehage i samfunnshuset Ørneheimen i Sandvika.

Skogenveien og Sandvikveien var tidligere innfartsåren til Finnsnes, men på 1980-tallet ble riksvei 86 (nå fylkesvei 86) lagt nede ved stranda, utenfor bebyggelsen.

## Grunnkretser
Bydelen består av to grunnkretser, **Sandvik** (2,81 km²) og **Skogen** (1,98 km²). Sandvik grunnkrets strekker seg fra Sandviklia til Einvaldfeltet, mens Skogen grunnkrets går fra Mellomlia til Skogen barnehage. Begge grunnkretsene hører til Finnsnesområdet.

Innbyggere:
Finnfjordbotn

**Finnfjordbotn** (nordsamisk: *Vuotnabahta*), også omtalt som **Finnsnes øst**, er et sted i Lenvik i Troms, som i en årrekke har vært en viktig del av Finnsnes by. Finnfjordbotn ligger 4 km øst for sentrum, ved veikrysset hvor fylkesvei 86 og fylkesvei 855 møtes. Bydelen, som har ca. 600 innbyggere (inkludert Finnfjord 783 innbyggere, 2009), omfatter noen boligfelter fra 1970- og 1980-tallet, men det er spesielt industrien som er dominerende. På Botnhågen finnes flere små industrier og andre næringsbygg, deriblant bakeri, avfallsforbrenningsanlegg, bilforhandlere og biltilsyn. 1,5 km sørover mot Sørreisa ligger Finnfjord smelteverk.

Finnfjord smelteverk ligger i Finnfjordbotn og produserer omtrent  tonn ferrosilisium i året.

Finnfjordbotn har også kirkegård, campingplass, videregående skole, fotball- og friidrettsstadion, idrettshall og gode skiløyper. Idrettslaget Pioner holder til i bydelen og har avdeling både for fotball, friidrett og ski.

Bydelen hører stort sett med under Fagernes skolekrets på Aspelund, men har noe flytende grenser mot Finnsnes skolekrets, spesielt i området Lunde/Stormyra.

## Grunnkretser
Det er to grunnkretser i området Finnfjordbotn-Finnfjord:
*Finnfjord
*Stormyra

## Referanser
Sentrum (Finnsnes)

**Sentrum** av Finnsnes, Troms strekker seg fra havneområdet "Lundkaia"  til Finnsnesvannet, og består av en rekke større forretningsbygg av nyere dato. Sentrum er omkranset av knauser og åser, hvor de eldste boligområdene i byen ligger. Blant disse kan man nevne Finnsneshaugen, Lia, Bjørklia, Heimly og Hamna. Sentrum og boligfeltene rundt har et samlet folketall på cirka 1400.

Det er i de senere år satt i gang en del tiltak for å forskjønne bykjernen. I juli 2002 ble det avduket en byste av forfatteren Arvid Hanssen foran kulturhuset, på plassen som fikk navnet Arvid Hanssens plass. Den nye trafikkterminalen på Lundkaia som åpnet i 2006 har blitt betegnet som et "smykke". Like ved trafikkterminalen ble det samme år avduket en statue som forestiller sjøfareren Ottar fra Hålogaland, som kan ha bodd i Lenvik.

Også Finnsnesvannet har vært igjennom en forskjønningsprosess. I løpet av 2006 ble det bygget utescene ved vannkanten og installert fontene midt ute i vannet. I tillegg har vannet blitt grundig renset. I mørketiden tennes dessuten hvert år "Adventsparken", en lysdekorasjon som strekker mellom trærne i parken rundt vannet.

Det ligger flere skoler i Finnsnes sentrum. I Sjøgata ligger Nordborg videregående skole og på Heimly er det studiesenter med høyskoletilbud. Gamle Finnsnes ungdomsskole, som ligger like ved sentrum er en treparallells 8.-10.-skole som innbefatter skolekretsene Finnsnes, Fagernes og Trollvik. Den ble nedlagt etter skoleåret 2014/2015 for at elevene flytter over til den nye skolen. I kanten på marka, like ved boligfeltet Øvre Hamna ligger Finnsnes barneskole og Finnsnes ungdomsskole. Barneskolen har ca. 320 elever fra 1.-7. klasse. Den nye ungdomsskolen ble bygget like ved barneskolen i 2015 og ble offisielt åpnet 7. september 2015.
Nygård

**Nygård** er navnet på flere steder i Norge og et vanlig etternavn. Som etternavn i Norge er den alternative stavelsen Nygaard også vanlig.

**Nygård** kan ha en rekke betydninger:
* Nygård kirke, en arbeidskirke i Bergen kommune
* Nygård kraftverk, et vannkraftverk i Modalen-Eksingadalsvassdragene i Modalen kommune i Hordaland
* Nygård kraftverk, et vannkraftverk i Storelva i Narvik kommune 
* Nygård skole i Bergen
* Nygård (Bærumsmarka), serveringssted i Oslomarka

## Geografi
* Nygård (Bardu), bygd i Bardu
* Nygård (Bergen), strøk i Bergen
* Nygård (Laksevåg), nabolag i Laksevåg i Bergen
* Nygård (Lenvik), bydel i Finnsnes i Senja kommune
* Nygård (Vågsøy), tettsted i Kinn kommune

* Nygård (Västergötland), tettsted i Västergötland, Sverige

## Personer
Per 2013 er det ifølge Statistisk sentralbyrå 6845 personer i Norge med Nygård som etternavn

Se Nygård (etternavn)

## Se også
* Nygaard

## Referanser
Trollvik

**Trollvik** er ei langstrakt bygd langs sjøen i Senja kommune, som tidliger lå i Lenvik kommune, Troms. Den strekker seg langs fastlandssiden av Gisundet, 5 km nordover fra Nygård til Rørvika, sør for Trollvik skole. Det bor cirka 600 mennesker i bygda. Trollvik har tradisjonelt vært preget av jordbruk og fiske, men har i de senere år blitt det nye pressområdet når det gjelder boligbygging i kommunen og nye boligfelter tar stadig form. Bygda blir dermed stadig mer tettstedpreget, og har blitt en naturlig del av Finnsnes by. dvs av tettstedet Finnsnes. Fylkesvei 263 går fra brukrysset på Nygård, gjennom hele Trollvika og fortsetter videre nordover. Gjennom bygda har fylkesveien gatenavnet Trollvikveien. 

Trollvik skole, som ligger 6 km nord for Gisundbrua har ca. 100-120 elever. Like ved ligger Trollvik barnehage. Trollvik skolekrets innbefatter også bygdene Leiknes og Bondjorda, som begge ligger videre nordover langs sundet.  

## Grunnkrets
**Trollvik grunnkrets** tilhører Finnsnesområdet og består av bygdene Trollvik og Leiknes. Den strekker seg fra Skjellelva ved Nygård til Djupelva nord for Leiknes. Areal: 28,24 km².

Innbyggere:

## Referanser
Silsand

**Silsand** (nordsamisk: *Silsáddu*) er et tettsted i Senja kommune i Troms. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger like ved byen Finnsnes. Silsand har hatt en jevn befolkningsvekst siden Gisundbrua ble åpnet i 1972, og opplever fortsatt vekst. Silsand er idag det største tettstedet på øya Senja og kan, grunnet sin nærhet til Finnsnes sentrum, gjerne regnes både som drabantby og som en del av byen.
 
## Stedet
Bedriftene Tromspotet og Art Nor, som begge holder til på Silsand, har hatt stor suksess de siste årene. Tromspotet driver mottak, sortering og pakking av poteter for salg i butikker, mens Art Nor produserer gryteklare produkter hvor potet er en viktig ingrediens.

På Silsand finnes også bl.a Extra-butikk med post i butikk, Senjastua veikro, bakeri, Best-stasjon og MIX-kiosk. Dessuten huser stedet et avdelingskontor for Troms Kraft. Senter for psykisk helse Midt-Troms holder også til på Silsand, og i 2006 utvidet senteret lokalene betraktelig.

Silsand har to skoler; Småslettan skole (1.-4.trinn), Silsand barneskole (5.-7.) Begge er toparallellskoler og betjener Silsand skolekrets. Tidligere var det også en tredje skole, Silsand ungdomsskole, som ble lagt ned i 2015 da elevene fra den tidligere skolen flyttet til den nye Finnsnes ungdomsskole. I tillegg har stedet idrettshall og tre barnehager. I Silsandmarka er det meget godt turterreng både sommer- og vintertid.

Det lokale fotballaget, FK Senja, spiller i 2015 i 2. divisjon.

## Delområde
**Delområde Silsandområdet** var et av de seks delområdene i gamle Lenvik kommune. Hele området ligger på Senja og strekker seg fra Solberg i sør til Lakselvnes i nord, og innbefatter også innlandsbygdene sør for Kvannåsen. Areal: 113,57&nbsp;km².

Innbyggere:

Delområdet hadde ni grunnkretser (innbyggertall 2014):
*Russevåg (28)
*Vågan/Vassjord (159)
*Stormo (91)
*Høgli/Grønli (239)
*Laukhella (1022)
*Silsand (721)
*Olsborg (149)
*Grasmyr (245)
*Kvanli (125)

## Grunnkrets
**Silsand grunnkrets** består av Silsand sentrum og Silsand nord. De største boligfeltene i Silsand sentrum er Forraveien, Einerhaugen og Stallbakken. I tillegg er det sammenhengende bebyggelse langs Laukhellaveien, som er hovedveien gjennom Silsand. De store boligfeltene Silsand mellom og Silsand sør tilhører Laukhella grunnkrets. Grunnkretsen dekker et areal på 3,25&nbsp;km².

Innbyggertall:

## Referanser
Laukhella

**Laukhella** (nordsamisk: *Lávkheallu*) er en bygd i Senja kommune i Troms. Bygden ligger langs Laksfjordens nordside, vest for tettstedet Silsand på Senja.

På stedet finnes en ferdighusfabrikk. Her ligger også Islandsbotn stadion, som er hjemmebanen til FK Senja. Området Laukhella-Tortenlia-Islandsbotn har til sammen cirka 200 innbyggere.

Laukhella ligger langs fylkesvei 86, som gjennom bygden har gatenavnet Laukhellaveien (sic).

Laukhella kapell er fra 1949.

## Grunnkrets
**Laukhella grunnkrets** omfatter, foruten Laukhella, Tortenlia og Islandsbotn også deler av tettstedet Silsand, nærmere bestemt boligfeltene Silsand mellom og Silsand sør. Grunnkretsen har rundt 1000 innbyggere, og er dermed nr. 2 i kommunen i folketall, etter Finnsnes. Areal: 7,38 km².

Grunnkretsens innbyggertall:

## Referanser
Pécs

**Pécs**  (kroatisk: *Pečuh*, tysk: *Fünfkirchen*, slovakisk: *Päťkostolie*, tyrkisk: *Peçuy*) er den femte største byen i Ungarn, lokalisert sydvest i landet. Byen er det administrative og økonomiske sentrum av Baranya fylke. Byen ble i tidligere tider benevnt på tysk som *Fünfkirchen*;  romerne kalte den *Sopianæ*.

Gamle kristne gravplasser i Pécs står oppført på UNESCOs liste over verdensarvsteder og byen ble i 2010 utpekt til Europeisk kulturhovedstad.

## Bilder

Pécs székesegyház.JPG|Katedralen
Pécs levéltár.JPG|Arkivet
Szechenyi square new Pecs.JPG |Moské av Pasha Qasim
Lyceum templom Pécs.JPG|Király gata
Jokai ter Pecs.jpg|Jókai plassen
Pécs, Lóránt Palace 01.jpg | Sentrum.
Tettye Havihegyi kápolna.JPG|Havhegy-kapellet
Tettye Romok.JPG|Ruiner i Tettye
Yakovali Hassan Mosque 1.jpg|Jakovali Hassan moské
Hungary Pecs 2005 June 076University.jpg|Universitetet
Hungary Pecs 2005 June 032.jpg|Lajos Kossuth statuen
Pecs Tettye 02.jpg|Tettye
Pécs látképe.jpg|Panorama


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Pécs bildegalleri
Riverside Stadium

**Riverside Stadium** er den engelske fotballklubben Middlesbrough FCs hjemmebane. Arenaen, som ble åpnet 26. august 1995, ligger i byen Middlesbrough på Teesside.

Den første kampen på Riverside var en kamp i Premier League mellom Middlesbrough FC og Chelsea FC den 26. august 1995. Hjemmelaget vant 2-0, etter scoringer av Craig Hignett og Jan Åge Fjørtoft.

Stadionnavnet var opprinnelig sponset. Stadionet het ved åpningen *Cellnet Riverside Stadium*, noe som siden ble justert til *BT Cellnet Riverside Stadium*. Da sponsoravtalen utløp fikk stadionet sitt nåværende navn, *Riverside Stadium*.

Anlegget har plass til 35 100 tilskuere (bare sitteplasser), og de fire tribuneseksjonene heter *West Stand*, *East Stand*, *North Stand* og *South Stand*. 

Banens mål er 105 x 68 meter, og tilskuerrekorden er på 35 000 i en landskamp mellom  og  den 11. juni 2003.

## Internasjonale kamper
*England mot Slovakia i 2003 (kvalifisering til EM i 2004): England vant 2-1 
*England mot Østerrike i 2021 (Vennskapskamp): England 1 - 0 Østerrike
*England mot Romania i 2021 (Vennskapskamp): England 1 - 0 Romania
Bjorelvnes

**Bjorelvnes** er ei bygd ved Gisundet i Senja kommune, Troms 14 km nord for Finnsnes.

## Kirke og kultur
Her ligger Lenvik kirke, en trekirke fra 1879. Fergeforbindelse med Gibostad fram til 1985. Lenvik Museum er et tradisjonsrikt museum som holder til i den gamle prestegården på Bukkskinn. Museet, som viser kystkultur, er i dag en avdeling under Midt-Troms Museum.

## Samfunn
Bjorelvnes har eget grendehus. Tidligere har bygda også hatt butikk og bensinstasjon, men disse er nå lagt ned. Bjorelvnes tilhører Kårvik skolekrets og har postadresse 9300 Finnsnes.

## Samferdsel
Fylkesvei 263 går gjennom bygda. Fra krysset ved brua over Bjorelva går fylkesvei 266 tvers over Lenvikhalvøya, gjennom Sollidalen til Langnes ved Rossfjordvatnet.

## Delområde
**Delområde Bjorelvnesområdet** er et statistisk område som ligger langs Gisundet, og omfatter den nordvestlige del av Lenvikhalvøya. Areal: 79,13 km². Følgende tre grunnkretser tilhører delområdet (innbyggertall 2014):
* Lenvik (49)
* Kårvik (201)
* Bjorelvnes (241)

Folketall i delområdet:

## Grunnkrets
**Bjorelvnes grunnkrets** innbefatter, i tillegg til Bjorelvnes, bygdene Bondjorda, Bukkskinn, Slettnes og Sollidalen. Bondjorda hører til Trollvik skolekrets, mens resten av grunnkretsen sokner til Kårvik skole. Areal: 34,27 km².

Innbyggere:

## Eksterne lenker
* 
* Bjorelvnes og omegn på facebook
* Bjorelvnesdagan
* Lenvik museum
* Bjorelvnes
Schloss Schönhausen

**Schloss Schönhausen** er et lite barokkslott i Berlin-Niederschönhausen i bydelen Pankow. Det er omgitt av en slottspark, som elven Panke renner gjennom. Slottet eies av Stiftung Preußische Schlösser und Gärten Berlin-Brandenburg.

## Historie

I 1662  overtok grevinne Dohna, født von Holland-Brederode, landeriene Niederschönhausen og Pankow, som dengang lå langt utenfor Berlin byporter. Hun lot i 1662 på riddergodset Niederschönhausen oppføre et herskapshus i hollandsk stil. I 1691 kjøpte kurfyrst Fredrik III av Brandenburg slott og landerier for 16&nbsp;000 daler, da han allerede tidlig hadde falt for eiendommen.

Kurfyrsten lot slottet bygge om mellom 1691 og 1693 etter planer av Johann Arnold Nering. I august 1700 forberedte han i Schloss Schönhausen sin kroning som prøyssisk konge (som fant sted i Königsberg). 1704 lot kongen slottet utvide ytterligere av Eosander von Göthe, og senere ble det ombygget til lystslott og kongelig sommerresidens. Etter kongens død i 1713  brydde hans sønn og etterfølger, kong Fredrik Vilhelm I, seg ikke lenger om slottet. Deler av godset ble forpaktet bort, og i de følgende årene forfalt slottet og parken i økende grad.

Under kong Fredrik den store ble Schloss Schönhausen igjen kongelig residens. Han skjenket det til sin hustru dronning Elisabeth Christine, som benyttet det mellom 1740 og 1790 som permanent sommerresidens. Kongen besøkte imidlertid aldri sin konge her. Under syvårskrigen skadet de russiske troppene som hadde trengt seg inn i Preussen slottet. I 1764 ble det igjen ombygget, og fikk sitt nåværende utseende. Slottsparken ble anlagt på nytt i fransk rokokko-lysthavestil. Etter dronning Elisabeth Christines død i 1797 ble slottet tidvis fortsatt bebodd og tjente ellers som lager for kongelige møbler og malerier.

Angivelig skal konge Fredrik den store ha begravet sin yndringshest Condé i slottsparken nær elven Panke. Om hesten faktisk befinner seg i en bevart høyde, vites ikke. I det 19. århundre ble slottsparken omdannet til engelsk landskapshave av Peter Joseph Lenné.

Slottet forble i den prøyssiske kongefamiliens besittelse fra til 1920, da den prøyssiske staten overtok det. Det har siden blitt brukt til kunstutstillinger. Bystaten Berlin overtok slottet i 1991, og overførte det til Stiftung Preußische Schlösser und Gärten Berlin-Brandenburg den 24. juni 2005. For tiden arbeider stiftelsen med å sette slottet i historisk stand, og det åpnes for offentligheten igjen i 2009.

## Eksterne lenker

* Privat hjemmeside, bevaringsinitiativ
* Slottet på Berlins liste over kulturminner
* Slottsparken på Berlins liste over kulturminner
Gibostad

**Gibostad** (nordsamisk: *Čoalbmi*)  er et tettsted i Senja kommune i Troms. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger på Senja ved Gisundet, 20 kilometer nord for Gisundbrua.

## Stedet
Gibostad har lange tradisjoner som handelssted, og var kommunesenter i Lenvik fram til midten av 1960-tallet. Det er en rekke vernede bygninger i havneområdet. Fram til 1982 hadde Gibostad fergeforbindelse med Bjorelvnes. Gibostadmartna arrangeres hvert år den andre helgen i august.

Tettstedet har i dag barne- og ungdomsskole, barnehage, legekontor, en Joker-butikk med Post i butikk (postnr. 9372 Gibostad; 9382 for postboks), småbåthavn med molo, båtslipp, bilverksted og bensinstasjon. På Gibostad ligger også Senja videregående skole (tidl. Troms landbrukskole) og Gibostad kapell.

På 1950 tallet ble det anlagt et kystfort med et minesperreanlegg. Fortet ble nedlagt i 1992.

Fylkesvei 861, som går mellom Silsand og Stønnesbotn, passerer like sør for bygda. Sørover går veien langs Gisundet og i krysset ved Gibostad svinger den vestover og fortsetter mot bygdene og fiskeværene på Nord-Senja.

## Navnet
Navnet kommer av norrønt Geigubólstaðr; Geiga har kanskje vært navn på Gisundet, kan høre til norrønt geiga, 'vingle, gå skjevt'; siste ledd betyr 'bosted'.

## Delområde
**Gibostadområdet** er ett av 6 delområder i tidligere Lenvik kommune. Delområdet ligger på den nordøstre delen av Senja og er inndelt i 7 grunnkretser. Av disse ligger tre langs Gisundet, to ligger rundt Lysbotn og to ligger på Senja innland. Området har et areal på 259,36&nbsp;km². Gibostadområdet har opplevd betraktelig nedgang i folketallet de seneste årene.

Innbyggertall:

Grunnkretsene i Gibostadområdet (Folketall 2015):
* Grasmyrskogen (65)
* Skognes (184)
* Svartfjell (17)
* Gibostad (456)
* Grunnvåg (14)
* Årnes (21)
* Lysbotn (147)

## Grunnkrets

**Gibostad grunnkrets** består av tettstedet Gibostad og området rundt. I sørvest ligger Landøya og nordvestover ligger Hestøybogen. Også de to ubebodde øyene Eggøya og Hestøya hører til grunnkretsen. Areal: 20,2&nbsp;km².

Innbyggertall:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
* www.gibostad.no – internettsider om og for Gibostad
* turliv.no - informasjon og bilder fra gjestebrygga på Gibostad
Schloss Monbijou

**Schloss Monbijou** var et slott i bydelen Mitte i Berlin, beliggende ved Sprees høyre bredd, like overfor Berliner Dom. Det var et av Hohenzollernfamiliens by- og residensslott.

I 1649 befalte «den store kurfyrsten», Fredrik Wilhelm I av Brandenburg, at området skulle anlegges som en have med et lite sommerhus for hans første hustru, Louise Henriette av Oranien (død 1667). 

Etter Louise Henriettes død i 1667, giftet Fredrik Vilhelm seg på nytt 14. juni 1668 med Dorothea Sophie av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg og stedet ble da overdratt til henne. Fredrik døde selv i 1688.

Fra 1700 ble havehuset utbygget til lystslott, som ble kalt *Mon Bijou* (fransk for «min juvel»). Sophie Dorothea tok i 1712 slottet i bruk som sommerresidens. Hun var fra 1706 gift med Fredrik Vilhelm I av Preussen og ble dronning av Preussen. 

I de følgende årtiene ble slottet gjennom tallrike utbyggelser utvidet til den tidobbelte størrelsen av den opprinnelige bygningen. Slottet hadde en egen kai ved Spree, da de kongelige ofte fortrakk å komme med båt på kanalen fremfor å bruke de humpete veiene. I 1717 logerte tsar Peter den store av Russland i to dager på slottet med sin hoffstat. Ifølge samtidige beretninger skal russerne ha forlatt slottet «i fullstendig ruinert tilstand». 

Etter dronning Sophie Dorotheas død i 1757 var slottet i flere år ubebodd, før det i 1786 kom i besittelse av dronning Friederike Louise av Preussen, Fredrik Vilhelm IIs gemalinne. Hohenzollernfamilien samlet i slottet en betydningsfull maleri-, smykke- og porselensamling. I 1877 bestemte kong Wilhelm I av Preussen å åpne Schloss Monbijou med 42 saler for offentligheten som Hohenzollernmuseum. Også etter at Tyskland og Preussen ble republikker i 1918 ble Hohenzollernmuseet beholdt. 

Under den andre verdenskrigen ble slottet i mai 1944 ødelagt av et anglo-amerikansk bombeangrep. I DDR-tiden ble ruinene fjernet mellom 1959 og 1960, og slottsparken omdannet til offentlig grøntareal. Området kalles idag Monbijouparken.
## Eksterne lenker
*
Beauxbaton

**Beauxbatons Magiakademi** er en fiktiv magikerskole i bok- og filmserien Harry Potter, skrevet av J.K. Rowling. Skolen ble først introdusert i *[[Harry Potter og Ildbegeret]]*, og der blir det fortalt at skolen eksisterte for minst 700 år siden, siden det var da Tretrollmannsturneringen ble arrangert for første gang. Beauxbaton er lokalisert i Frankrike og rektor ved skolen er Madame Olympe Maxime.

Noen har spekulert på at siden bouillabaisse ble servert på åpningsfesten til Tretrollmannturneringen, og dette er en fiskesuppe som vanligvis serveres i Sørøst-Frankrike, kan man anta at Beauxbatons ligger et sted på middelhavskysten i Frankrike, muligens Marseille. Dette ville også vært en forklaring på hvorfor studentene fra Beauxbatons synes det er så kaldt på Galtvort.

Elevenes uniform antyder også at de er vant til varmere vær enn det de møter ved Galtvort. Beauxbatons' uniformer er laget av en lett, blå silke, og skolens emblem er to gyldne tryllestaver i kryss over hverandre, hver av dem skytende tre stjerner. Beauxbatons' elever står i giv-akt fra rektoren deres kommer inn i et rom til hun setter seg ned. De virker også som om de bryr seg hardere om studiene sine og skolens rykte enn sine medstudenter ved Galtvort.

Magiakademiet er i et glitrende palass, sannsynligvis nyere og lysere enn slottet der Galtvort ligger. Maten, i alle fall ifølge Fleur Delacour, er vidunderlig, men mye lettere enn maten man serverer ved Galtvort. Et kor av vannymfer synger serenader mens elevene spiser, og ved juletider er matsalen pyntet med digre, usmeltende isskulpturer. Beauxbatons er Non-kartografisk, det vil si at ingen gomper, og ikke en gang magikere som ikke går ved skolen, kan finne den på et kart, og den kan også være kamuflert slik at ingen kan virkelig se den uten at de vet den er der. Akademiet har eksistert i over syv hundre år, og har vært en del av Tretrollmannturneringen siden den ble grunnlagt.

«Beaux bâtons» er fransk for «pene staver». «bâtons»-delen er sannsynligvis en referanse til tryllestaver. Det franske ordet for tryllestav er «baguette magique», som gir de fleste utlendinger et inntrykk av at det er snakk om et brød, og det er derfor ingen overraskelse at Rowling valgte et annet ord.

Siden både Galtvort og Durmstrang er lokalisert i slott, og Fleur Delacour fortalte at Beauxbatons var i et palass, er det sannsynlig at Beauxbatons også er inne i et slott. Beauxbatons konkurrerte i Tretrollmannsturneringen i 1994, representert av Fleur Delacour. Fleur var ikke imponert over Galtvort, og brukte det meste av sin tid sutrende over hvor mye bedre Beauxbaton var.

Mange mener også at Beauxbaton er en ren jenteskole, men i Harry Potter og Ildbegeret blir det tydelig skrevet at det også er gutter på Galtvort. Dette skjer i kapitlet om Juleballet kort tid etter at dansen mellom Harry Potter og Parvati Patil er over.

## Se også
* Galtvort høyere skole for hekseri og trolldom
* Durmstrang institutt for magiske studier
Durmstrang

**Durmstrang institutt for magiske studier** er en fiktiv magikerskole i bok- og filmserien Harry Potter, skrevet av J.K. Rowling. Rowling har selv uttalt at hun ser for seg skolen langt nord i Sverige eller Norge, med videre spekulasjoner mot det norske høyfjellet. Navnet Durmstrang peker mot tysk opprinnelse, og man tror også at tysk kan være skolens valgte språk grunnet dens store innflytelse i Nord- og Øst-Europa. Navnet Durmstrang kan komme av det tyske *[[Sturm und Drang]]*, som betyr storm og trengsel. Skolen har eksistert i minst 700 år, og var en av de tre grunnleggerne av Tretrollmannsturneringen.

Durmstrang beskrives som et slott med fire etasjer og beskrives av elev Viktor Krum som mindre enn Galtvort. Skolen har derimot en mye større eiendom enn Galtvort, og det at skolen ankom Galtvort i ett stort skip ved Tretrollmannsturneringen, kan tyde på at den ligger nær sjøen. Krum nevner nevner også at det fins sjøer og fjell nær skolen.. Durmstrang har et rykte på seg for å ha et litt lettere forhold til Svartekunster enn de fleste andre skoler, og sies å lære bort Svartekunstene i tillegg til å underviser i Forsvar mot dem. Dette kan muligens ha en link til deres tidligere rektor, Igor Karkaroff, en dødseter som «renvasket» navnet sitt ved å gi magidepartementet dusinvis av navn på sine medsammensvorne for å slippe Azkaban. Skolen tillater ingen gompefødte, og det er ukjent om dette har en link til rektoren og om dette også gjelder halvblods trollmenn.

Den bulgarske rumpeldunkspeideren Viktor Krumm gikk på Durmstrang, og var fortsatt elev i 1994. Han ble valgt til Durmstrangs deltaker i Tretrollmannsturneringen samme år. Han hadde Hermine som følge på Tretrollmannsturneringens tradisjonelle juleball, noe som kan tyde på at skolens strenge syn om å ikke gi gompefødte adgang ikke er delt av dens elever, da Hermine selv er gompefødt.

Etter hendelsene i *[[Harry Potter og Ildbegeret]]*, rømte Karkaroff da han hørte at Voldemort var tilbake. I den sjette boken blir det nevnt at Karkaroff ble drept av dødsetere. Det er ikke kjent hvem som tok over som rektor ved skolen.

## Referanser


## Se også
*Galtvort høyere skole for hekseri og trolldom
*Beauxbaton Magiakademi
Det Norske Nobelinstitutt

**Det Norske Nobelinstitutt** er en institusjon som ble opprettet 1. februar 1904 for å støtte Den Norske Nobelkomite i arbeidet med å bestemme hvem som skal tildeles Nobels fredspris. Instituttet består av en forskningsavdeling og et bibliotek med  bind, hovedsakelig bestående av litteratur om fredsarbeid, folkerett, internasjonal økonomi og moderne politisk historie, samt publikasjoner utgitt av internasjonale organisasjoner. Biblioteket er åpent for publikum etter avtale, som kan låne bøker eller noen av de 200 tidsskriftene det abonneres på.

Instituttet ledes av en direktør som også fungerer som Nobelkomiteens sekretær. Det har en egen stab som driver forskning innenfor internasjonal politikk, fredsforskning og konfliktløsning. Direktør siden 2025 er Kristian Berg Harpviken.

Instituttet var først lokalisert i Victoria terrasse, men fra 1905 har det hatt lokaler i Parkkvartalet på Frogner. Bygningen var en tidligere privat villa, oppført i 1867, eid av kammerherre Frederik Wilhelm Treschow. Huset var tegnet av Thøger Binneballe, men ved restaureringen 1903–1905 ble innredningen tegnet i jugendstil av arkitektene Carl Berner og Jørgen Berner. Der ble også prisutdelings-seremonien lagt til, etter at man først utdelte prisen i stortingssalen. I moderne tid har kunngjøringen av fredsprisvinneren skjedd i instituttets lokaler, mens selve seremonien har funnet sted i Oslo rådhus.

## Referanser


## Litteratur
* Geir Lundestad *Fredens sekretær Nobels fredspris gjennom 25 år* Kagge forlag 2015 
* Ivar Libæk, Øivind Stenersen, Asle Sveen *Nobels fredspris* Font forlag 2012 

## Eksterne lenker
* 
*
Ungdomslitteratur

**Ungdomslitteratur** eller **ungdomsbøker** er en litterær sjanger for verk som hovedsakelig retter seg mot ungdom. Vanlige emner i ungdomslitteratur er opprør, annerledeshet og identitet. Det engelske begrepet *young adult literature* (eller *YA*; «litteratur for unge voksne») er ofte synonymt med ungdomslitteratur, men kan også rette seg til litt eldre lesere.

Ungdomslitteratur vokste fram etter andre verdenskrig i USA. I 1942 ble ''Sommer og sytten år'' (*Seventeenth Summer*; utgitt på norsk i 1949) av Maureen Daly utgitt, som regnes som den første «ungdomsboka».

## Se også

* Barnelitteratur
* Guttebøker
* Light novel
* Shōnen og shōjo

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Parallellprogrammering

**Parallellprogrammering** er en teknikk ved bruk av programmeringsspråk for å oppnå parallell utførelse av operasjoner, enten på ett autonomt datamaskinsystem eller over flere systemer. I det siste tilfellet kan en også bruke begrepet distribuerte systemer.

Motivasjoner for parallellprogrammering kan være å utføre tunge beregninger over flere prosessorer, utnytte tid som går med til å vente på lesing eller skriving på eksterne enheter, betjene mange samtidige brukere av en tjenermaskin, med flere. Parallellprogrammering kan og være aktuelt ved modellering av virkelige prosesser som skjer i parallell eller ved styring eller kontroll av systemer i sanntid. 

Man skiller mellom to former for parallellisme: ekte og simulert parallellisme (pseudoparallellisme). I den første formen vil en prosessor kun kjøre en prosess, mens i den andre formen kan en kjøre flere prosesser enn tilgjengelige prosessorer. På engelsk bruker en begrepet *parallel programming* bare for ekte parallellisme, mens begrepet *concurrent programming* dekker begge deler.  

Eksempler på programmeringsspråk som støtter parallellisme, ekte eller simulert er Ada, Java, Erlang, Pascal, Concurrent Pascal og Modula.

*[[Hello World]]* i Ada ved parallellprogrammering kan se slik ut:
 task Hello_World_Line_1; 
 task body Hello_World_Line_1 is
 begin
  loop
   delay 3.0;
   Put_Line("Hello World Line 1");
  end loop;
 end Hello_World_Line_1;

 task Hello_World_Line_2; 
 task body Hello_World_Line_2 is
 begin
  loop
   delay 5.0;
   Put_Line("Hello World Line 2");
  end loop;
 end Hello_World_Line_2;

Edsger Dijkstra, Tony Hoare og Per Brinch Hansen var pionerer innenfor parallellprogrammering.
Frankenstein Meets the Wolf Man

***Frankenstein Meets the Wolf Man*** er en film fra 1943 og er etterfølgeren til *[[Ghost of Frankenstein]]* fra 1942. Frankenstein er en figur skapt av Mary Shelley, i romanen med samme navn, mens filmene handler om Frankensteins monster. Fritt oversatt er filmtittelen på norsk *Frankenstein møter Ulvemannen*.

Filmen regnes som den første crossover-filmen siden den også er en oppfølger til *[[The Wolf Man]]* (1941).

## Historien
Gravrøvere åpner «Wolfman»s («Ulvemannen»s) grav og vekker ham. Han liker ikke å være død og drepe mennesker når det er fullmåne, og forsøker å finne «Dr. Frankenstein» for å få ham til å drepe seg. «Frankenstein» er død og bare monsteret hans lever, og ønsker å leve – ikke dø, som «Ulvemannen».

## Trivielle ting
* Monsteret (Bela Lugosi) er stum i denne filmen, selv om monsteret i Boris Karloffs skikkelse snakket i de tidligere filmene (se Bride of Frankenstein). Et poeng å merke seg, er at Lugosi takket nei til rollen i den originale Frankenstein-filmen, fordi den var uten replikker.
* Opprinnelig skulle Lon Chaney spille både ulvemannen og monsteret, men produsentene avgjorde at sminkekravene og tidsplanen ikke ville tillate dette. Til tross for dette, uttalte Chaney sent i livet sitt at han spilte begge rollene i filmen.
* Da monsterets dialoger ble slettet, ble også alle referanser til at monsteret ble blind slettet. Dette var en bieffekt av implantasjonen av Ygors hjerne i monsteret på slutten av Ghost of Frankenstein. Som et resultat av dette, var det ingen logisk forklaring på monsterets søvngjenger-liknende gange, med armene utstrakt, og ble nesten latterlig. Dette har blitt grunnlaget for stereotypiseringen av Frankenstein-monsterets gange.
* Det finnes flere fotografier som viser slettede scener, og er blitt bekreftet av flere kilder, inkludert manusforfatter Curt Siodmak. På midten av 1980-tallet ble Universal Studios' velv gjennomsøkt på leten etter kopier av den ukuttede versjonen, men er fortsatt ikke funnet.
* Første scenen med monsteret viser ikke Lugosi bak sminken. Stuntmannen Eddie Parker opptrådte også som monsteret. Hans opptreden er mest gjenkjennelig i den siste kampen med ulvemannen.

## Filmene i serien
* *[[Frankenstein (1931)|Frankenstein]]* (1931)
* *The [[Bride of Frankenstein]]* (1935)
* *[[Frankensteins sønn]]* (1939)
* *The [[Ghost of Frankenstein]]* (1942)
* *Frankenstein Meets the Wolf Man* (1943)
* ''House of Frankenstein (1944)

## Referanser


## Se også
* Liste over Frankenstein-filmer

## Eksterne lenker
*
Geomatikk

**Geomatikk** er et samlebegrep for fag som kombinerer tradisjonelle kartfag med informasjonsteknologi, og tar for seg hele spennet fra innsamling av data til visualisering og anvendelse. 

Det arbeider med stedfestet (koordinatfestet) informasjon. Fagfeltet omfatter således fag som landmåling, kartografi, fotogrammetri, geodesi, geografisk informasjonssystem, hydrografi og fjernmåling. I tillegg kan fagfeltet omfatte emner som 3D-visualisering, 3D-design, 3D-kart, satellittmålinger (eksempelvis ved bruk GPS), navigasjon og geodesign.

## Bakgrunn
Begrepet geomatikk kom til Norge omkring 1990, men det ble introdusert i Frankrike allerede på slutten av 1960-tallet (som begrepet «geomatics»). Den franske vitenskapsmannen Bernard Dubuisson skal ha vært den første til å bruke begrepet i et vitenskapelig arbeid i 1975. 

En definisjon fra Universitetet i Calgary: «Geomatisk vitenskap er et moderne fag som integrerer tilegnelse, modellering, analyse og håndtering av romlige referansedata, det vil si data identifisert i henhold til deres lokalisering. Basert på det vitenskapelige rammeverket til geodesi, benytter det terrestriske, maritime, luftbårne, og satellittbaserte sensorer for å skaffe romlige og andre datainformasjon. Det omfatter prosessen å omforme romlige referansedata fra ulike kilder til felles informasjonssystemer med veldefinerte, nøyaktige karakteristikker.»

Geomatikk kan deles i tre hovedretninger:

**Geodesi**
* Geodetiske målinger ved hjelp av satellitter
* Bestemmelse av jordas gravitasjonsfelt
**Fotogrammetri og fjernmåling**
* Innsamling av data vedrørende landmåling, flyfoto, laserskanning og satellittbilder
**Kartografi og geografisk informasjonsvitenskap**
* Geografiske databaser
* Digital kartframstilling
* Geografiske analyser (GIS)

## Fagmiljøets organisering i Norge
GeoForum er en landsomfattende bransjeorganisasjon for personer, bedrifter eller etater som har sitt virke innenfor geomatikkfagene. Private geomatikkbedrifter kan være organisert i interesseorganisasjonen Geomatikkbedriftene

## Studiemuligheter i Norge
*Ved Trøndelag høyere yrkesfagskolekan du få høyere fagskolegrad innen geomatikk (120 studiepoeng) - heltidsstudier eller deltidsstudier. 
*Ved UiO, Norges miljø- og biovitenskapelige universitet og Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet kan man studere geomatikk til mastergrad-nivå.
*Ved NTNU i Gjøvik kan man studere bachelor i geomatikk. 

Bachelor i «landmåling og eiendomsdesign» ved Høgskolen på Vestlandet og lignende studier kan langt på vei også kalles for geomatikk, men begrepet har særlig kommet fra sammenblandingen av geodesi og matematikk som er mer typisk for landmålere og fotogrammetrister.

## Referanser


## Eksterne lenker
* GeoForum
* Geomatikkbedriftene
* Utdanning innen geomatikk?
Cheung Chau

**Cheung Chau** er en liten øy sørøst for Hongkongøya i Hongkong. Administrativt tilhører den Islands-distriktet. 

## Eksterne lenker
*
Cathay Dragon

**Cathay Dragon** (tidligere: Dragonair) er et flyselskap med hovedbase i Hongkong. Det har utstrakt passasjertrafikk i Øst-Asia (inkl. Folkerepublikken Kina) og cargotrafikk til Europa, Midtøsten, Japan og Kina. 

Selskapet ble stiftet i mai 1985, og hadde som sin første rute flyvninger fra Hongkong til Kota Kinabalu i Malaysia. Navnet var den gang *Hong Kong Dragon Airlines*, men dette ble endret allerede året etter til *Dragonair*. 

I januar 2016 annonserte moderselskapet Cathay Pacific at Dragonair vil bli omdøpt til Cathay Dragon.

Selskapet opererer i dag (oktober 2016) 42 fly, hvorav 15 Airbus A320, 8 Airbus A321 og 19 Airbus A330. 

## Passasjerruter 2005

Dragonair hadde i 2005 de følgende destinasjoner for passasjertrafikk, med utgangspunkt i Hongkong: 

*Bangladesh: 
**Dhaka
*Brunei: Bandar Seri Begawan 
*Japan:
**Tokyo
*Kambodsja:
**Phnom Penh
*Folkerepublikken Kina:
**Beijing, Changsha, Chengdu, Chongqing, Dalian, Fuzhou, Guangzhou, Guilin, Hangzhou, Harbin, Kunming, Nanjing, Ningbo, Qingdao, Shanghai, Tianjin, Wuhan, Xiamen og Xian
*Republikken Kina (Taiwan):
**Kaohsiung, Taipei
*Malaysia:
**Kota Kinabalu 
*Thailand:
**Bangkok, Phuket

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ole Danbolt Mjøs

**Ole Danbolt Mjøs** (født 8. mars 1939 i Bergen, død 1. oktober 2013) var en norsk lege med doktorgrad.

Han var professor ved universitetet i Tromsø med spesialområde hjerteforskning, der han etablerte en egen forskningsgruppe på feltet. Han var i perioden 1989–95 rektor ved Universitetet i Tromsø. I hans tid som rektor ble nye studier etablert, blant annet fredsstudier og religionsstudier.

Han var leder for Den Norske Nobelkomite fra 2003 til 2009, og ledet utvalget for høgre utdanning («Mjøs-utvalget») fra 1998 til 2000.

Mjøs tok medisinsk embetseksamen ved Universitetet i Bergen i 1964. Han var leder for Studentersamfunnet i Bergen i 1962.

Mjøs var kommandør av St. Olavs Orden og av Finlands løves orden. Han kom på en femtendeplass i kåringen av Årets tromsøværing i 2007. I 1992 fikk han Kristian Ottosen-prisen for arbeidet med å bedre studentenes faglige og økonomiske vilkår.

Mjøs var medlem av komiteen for Studentenes fredspris i 2009 og 2011.

## Referanser


## Eksterne lenker