open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ahuizotl

**Ahuizotl** (født i Tenochtitlan, død 2. september 1502 i Tenochtitlan) var «Stortaler» av Tenochtitlan mellom 13. april 1486 og sin død i 1502. Han var ansvarlig for en stor del av rikets utvidelse omkring det område som i dag er byen Mexicos større omland. Dette var dessuten en form for maktdemonstrasjon etter sin svakere forgjenger. 

Hans sønner var kongene Chimalpilli II og Cuauhtémoc; han hadde også en datter.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Han var sønn av Tezozomoc (sønn av Itzcoatl), og av prinsesse Atotoztli II. Han var bror av sine forgjengere Tízoc og Axayacatl.

Aztekerne kom utenrikspolitisk sterkt svekket ut av herskeren Tízocs regjeringstid. Tīzoc døde i 1485, men det er litt uklart hvordan han døde. Det spekuleres med at han ble forgiftet. 

Svekkelsen av riket gjenspeiles av den kjensgjerning at overhodene av nabostatene skarpt avslo å komme på tronbestigelsesfestlighetene da Ahuizotl skulle overta som stortaler. Et annet tegn på svekkelsen var at de aztekiske kilder oppgir steder blant Auítzotls senere krigsmål som allerede var blitt erobret av tidligere aztekerherskere, for eksempel i Tolucadalen - dette innebærer at de hadde brutt ut i Tizocs regjeringstid.

### Stortaler
Han kom til makten som *Tlatoani* i *Kaninens 7. år* (1486), etter sin forgjenger Tízocs død. Ahuizotl var kjent under det nye herskernavn idet han kalte seg etter et fabeldyr fra mytologien, Ahuizotl. Det er et fabeldyr som visste å lokke sitt bytte i dødsfeller og drukne det.

Han var muligvis den største militære leder av hele det precolumbianske Mesoamerika, og begynte sin periode med å undertrykke et huastecisk opprør, og snart etter mer enn fordoblet han områdene under aztekisk styre. Han erobret områder fra mixtekerne, zapotekerbe og andre folkeslag langs (nåværende) Mexicos stillehavskyst ned til den vestlige del av Guatemala. 

Ikke alle erobringstoktene gikk godt. En krigstokt mot tlaxcaltekerne og deres bundsforvanter i byene Cholula og Huexotzinco endte nær bosettingen  Atlixco i et alvorlig nederlag for aztekerne. I dette slaget falt ved siden av flere medlemmer av adelsklassen også Auítzotls nevø Tlacahuepan, en sønn av  Axayacatl.

Ahuitzotl styrte dessuten en større gjenoppbygning av Tenochtitlan, med en utvidelse av Templo Mayor i 1487.

Nevøen Moctezuma II overtok som stortaler da Ahuizotl døde i 1502.

.

## Litteratur
* Hanns J. Prem: *Geschichte Altamerikas*. Oldenbourg, München 1989 (2. überarbeitete Auflage 2007). ISBN 3-486-53032-1.
* Hanns J. Prem: *Die Azteken. Kultur – Geschichte – Religion*. Verlag C. H. Beck, München 2006. ISBN 3-406-45835-1.
* Ross Hassig: *Aztec Warfare. Imperial Expansion and Political Control.* University of Oklahoma Press, Norman 1988. ISBN 0-8061-2121-1.
* Richard F. Townsend: *The Aztecs*. revised ed. Thames and Hudson, New York, 2000.

## Noter
Cuitlāhuac

**Cuitlāhuac** (født 1476, død 1520) var «Stortaler» av Tenochtitlan i omtrent 80 dager i 1520. Han var sønn av Āxāyacatl og bror til Moctezuma II.

Cuitlāhuac ble utnevnt til stortaler under den spanske erobringen av Mexico. Etter at Pedro de Alvarado hadde beordret en massakre i Templo Mayor, gjorde aztekerne opprør, hvorpå spanjolene måtte søke beskyttelse i Moctezumas palass, fortsatt med Stortaleren og hans familie som gisler. Hernán Cortés ba Moctezuma om råd for å få stoppet opprøret. Moctezuma ba ham om å sette fri Cuitlāhuac for at han kunne overtale  befolkningen  til å stoppe opprøret. Cortés satte fri Cuitlāhuac, men fikk motsatt effekt. Med det samme han var fri, satte Cuitlāhuac seg i spissen for opprøret og beleiringen av palasset.  Spanjolene ble drevet ut av Tenochtitlan den 30. juni 1520.

Etter å ha ledet Tenochtitlan i kun 80 dager, døde Cuitlahuac av kopper under en epidemi som brøt ut kort etter at spanjolene forlot byen. Sykdommen kom sammen med europeerne. Etter hans død ble Cuāuhtemōc valgt som neste stortaler.

## Referanser
Magnesiumsulfat

**Magnesiumsulfat** finnes i en del varianter som (MgSO4 (*vannfri*) og MgSO4·7H2O (*heptahydrat*), heptahydrat blir også kalt for **Epsomsalt**, *[[engelsk salt]]* eller **bittersalt**) er et salt som tilsammen med sitt hydrat har mange bruksområder.

Det brukes ved mangel av magnesium hos mennesker, det har også andre medisinske bruksområder, blant annet som avføringsmiddel.

Saltet ble for første gang fremstilt i 1694.

## Se også
* Salt
* Sulfat
Evenstad bru

**Evenstad bru** er ei fagverksbru i Stor-Elvdal kommune i Innlandet. Brua krysser Glomma ved Evenstad og ble åpnet i 1996. Den er ei trebru i trykkimpregnert furu. Brua er 180 meter lang og har 5 spenn på 36 meter hver. Seilingshøyden er 4-5 meter. Evenstad bru er del av en sidearm til fylkesvei 2188.

## Se også
* Liste over broer i Norge
* Liste over broer i Norge etter lengde

## Referanser


## Eksterne lenker
* Norconsult: Evenstad bru
Kalsiumsulfat

**Kalsiumsulfat** (CaSO4) eller mineralet **[[anhydritt]]**. Forekommer vanligvis med krystallvann som  gips.

## Referanser og fotnoter


## Eksterne lenker
* International Chemical Satefy Card 1215
* NIOSH Pocket Guide to Chemical Hazards
Trappa (Oslo)

**Trappa** er en gangvei i bydel Gamle Oslo. Den går fra Jordalgata opp en liten bakke til St. Halvards gate. Gata er en av Oslos korteste og svært anonym, men er viktig fordi den blant annet knytter endeholdeplassen til busslinje 20 og 67 sammen med by- og regionbusslinjene som har stoppested i Strømsveien.

Ingen bygninger har denne adressen.

## Referanser


## Litteratur
*
Djurgårdens IF

**Djurgårdens Idrottsförening** er en svensk idrettsforening som ble grunnlagt på Djurgården i Stockholm den 12. mars 1891 av cirka 20 ungdommer.

Djurgården er den flerseksjonsforeningen i Sverige som har flest SM-gull; den mest fremgangsrike sesjionen er boksningssesjonen. Foreningen har sesjioner for bandy, fotball, ishockey, handball etc. Siden 1991 er foreningen en allianseforening.

## Større seksjoner
*Djurgårdens IF Fotboll
*Djurgårdens IF Hockey

## Referanser
Kunstfilosofi

**Kunstfilosofi** er den grenen av estetikken som definerer ulike begrep innen kunst og som undersøker de problemstillingene som oppstår i forbindelse med kunst og kunstopplevelse.

## Kunstfilosofi og filosofisk estetikk
Uttrykkene *kunstfilosofi* og *filosofisk estetikk* brukes ofte om hverandre, men de betyr ikke nødvendigvis det samme. Ordet «estetikk» er avledet fra gresk *aisthanesthai,* som betyr «å sanse». Som filosofisk disiplin ble estetikken navngitt gjennom Baumgartens verk *Aesthetica* i 1750. Baumgarten definerte estetikk som «vitenskapen om den sanselige erkjennelse».

Tradisjonelt er estetikkens gjenstand sansing, opplevelse og læren om det skjønne, mens kunstfilosofi handler om andre filosofiske problemer knyttet til kunstverk. Spørsmål innen kunstfilosofien kan være kunstens og kunstverkets vesen, blant annet hva som karakteriserer kunstgjenstanden til forskjell fra brukstingen.

Skillet mellom kunstfilosofi og estetikk er likevel ikke absolutt. I Hegels forelesninger om estetikk (1835-8) blir estetikk betegnet som «den skjønne kunsts filosofi». Og Heidegger hevdet at all kunstfilosofi siden Platon har vært estetisk ettersom det har tatt utgangspunkt i sansning.

## Referanser


## Litteratur
* Johannessen,  Kjell S.; ''Wittgenstein og tradisjonell Kunstfilosofi'' (pdf)
* Johannessen; Kjell S.; ''Wittgenstein og det estetiske feltet'' (pdf)
* Kjørup, Søren; *Kunstens filosofi, en indføring i Æstetik*, Roskilde 2000, ISBN 87-7867-044-6
* Malmanger, Magne; *Kunsten og det skjønne, vesterlandsk estetikk og kunstteori fra Homer til Hegel*, Oslo 2000, ISBN 82-03-18309-3

## Eksterne lenker
* Kunstfilosofi. En kritisk innføring. Af Stefán Snævarr
* Høyskolen i Lillehammer: Kunstfilosofi og estetikk
Flisa bru

**Flisa bru** er ei veibru på fylkesvei 206 over Glomma ved Flisa i Åsnes kommune i Innlandet. Nåværende bru ble åpnet 5. juni 2003 og erstattet ei tidligere stålbru fra 1912. Den nye brua ble bygd på pilarene til den gamle. Den er ei fagverksbru i tre med 3 spenn, det lengste på 70,3 meter. Samlet lengde er 196 meter. Seilingshøyden er ca. 5 meter.

## Se også
* Liste over broer i Norge
* Liste over broer i Norge etter lengde

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norconsult: Flisa bru
* PLAN arkitekter: Flisa bru
* Vegen og Vi: Verdens lengste i tre
Kawasaki C-2

**Kawasaki C-2** er et japansk transportfly utviklet for å erstatte det japanske flyvåpenets Kawasaki C-1.

C-2 er et høyvinget fly utstyrt med to General Electric CF6-80C2L1F motorer. Omkring 60 fly er planlagt produsert for Japan.
Anthony Kingston

**Anthony Kingston** (født ca. 1508, død 14. april 1556) var en embetsmann under Henrik VIII og Edvard VI av England.

Han var sønn av sir William Kingston fra Blackfriars i London. Lite er kjent om hans tidlige karriere.

I 1546 var han konstabel av Tower. Han fikk det året ordre om å torturere Anne Askew, den eneste kvinne man vet ble torturert i Tower of London. Han skal ha nektet å gjøre dette, fordi han var så imponert over hennes mot. I stedet tok rikskansler Thomas Wriothesley over oppgaven. 

I 1549 ble han utnevnt til Provost Marshall av Edvard VI. Han deltok samme år i å slå ned bønnebokopprøret. 

I 1556, under Maria I, var han involvert i Dudleykomplottet, en plan om å sette prinsesse Elizabeth på tronen. Han ble arrestert i Cirencester, og døde den 14. april mens han var på vei til London for å bli stilt for retten. Han døde antagelig for egen hånd.

## Referanser
Stai bru

**Stai bru** er ei veibru i Stor-Elvdal kommune i Innlandet. Brua krysser Glomma ved Stai, og ble åpnet i 1925. Den er ei fagverksbru i stål med 3 spenn på 60 meter hver, og er en sidearm til fylkesvei 606. Brua ble gjort ubrukbar av norske styrker i 1940 med en sprengning, men ble senere reparert.

Stai bru og dagens fylkesvei var tidligere del av hovedveien til Koppang sørfra, og var riksvei mellom 1925 og 1968. I 1968 ble Sundfloen hengebru bygd lengre nord, ved Sundfloen vest for Koppang. Stai bru og fylkesveien mellom Stai og Koppang er foreslått vernet i Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner.

## Referanser


## Se også
*Liste over broer i Norge
*Liste over broer i Norge etter lengde
Botanisk hage

**Botanisk hage** (fra avledet av botanikk; etter nylatin *botanicus*, fra gresk *botanikos* + hage) er et museum med utstillinger av levende planter ordnet etter ulike prinsipper og anlagt vesentlig av hensyn til vitenskapelige botaniske studier og for å skaffe materiale til undervisning i botanikk. Plantene omfatter trær, busker, lianer, stauder og andre urteaktige planter. Samlinger som bare omfatter trær eller busker kalles for arboret.

Tidligere var oftest systematikken i de botaniske hagene lik den for mange frimerkesamlere, en skulle ha en av hver. Andre prinsipper har imidlertid overtatt, dels etter geografisk opprinnelse,  biologisk systematikk, eller knyttet til plantenes naturlige økologiske sammenheng. 

Botanisk hager kan inneholde spesialiserte plantesamlinger som kaktus og andre sukkulente planter, urtehager, planter fra bestemte deler av verden og så videre; det kan være drivhus, større kjøkkenhager, igjen med spesielle samlinger som tropiske planter, alpine planter eller andre eksotiske planter og fremmed arter. De fleste er i det minste delvis åpne for publikum, og kan tilby guidede turer, pedagogiske visninger, kunstutstillinger, bokrom, utendørs teater- og musikalske forestillinger og annen underholdning.

Europas eldste, og fremdeles eksisterende botaniske hage på sitt opprinnelige lokalisering, finnes i Padova, *Orto Botanico di Padova* i Italia, grunnlagt i 1545 under republikken Venezia.

## Historie
De første, moderne botaniske hagene ble opprettet i Norditalia, knyttet til universitetene:
* Pisa (1544)
* Padova (1545)
* Firenze (1545)
* Bologna (1567)

Andre europeiske byer fulgte snart etter:
* Leiden (1590)
* Montpellier (1593)
* Heidelberg (1597)
* Tübingen (1597)
* København (1600)
* Oxford (1621)
* Uppsala (1655)
* Hannover (1666)

## Botaniske hager i Norge

I Norge finnes seks botaniske hager som samarbeider i Nettverk for norske botaniske hager, foruten Rogaland Arboret (etabl. 1972).

* Agder botaniske hage i Kristiansand (etabl. 1969)
* Arboretet og Botanisk hage i Bergen (etabl. i 1971)
* Tromsø arktisk-alpine botaniske hage i Tromsø (etabl. 1994)
* Botanisk hage i Oslo (etabl. 1814)
* Ringve botaniske hage i Trondheim (etabl. 1973)
* Stavanger Botaniske Hage (etabl. 1977)

Organisasjonen Botanic Gardens Conservation International (BGCI) definerer botaniske hager slik: «Botaniske hager er institusjoner som holder dokumenterte samlinger av levende planter for vitenskapelig forskning, bevaring, visning og utdanning.»

## Bilder


Fil:US botanic garden 3.jpg|Inne i United States Botanic Garden
Fil:Aswan, Kitchener's Island, palm alley, Egypt, Oct 2004.jpg|En botanisk hage på Kitchenerøya i Aswan, Egypt
Fil:UBC Botanical Garden water.jpg|Den botaniske hage til Universitetet i British Columbia
Fil:Jardim Botânico do Rio de Janeiro, 1890.jpg|Inne i Rio de Janeiro botaniske hage (Brasil), 1890
Fil:Green leaves i Botanisk hage 3.jpg|Grønne blader i Botanisk hage i Oslo. Foto: Benyamin Farnam


## Referanser


## Eksterne lenker

*
Makar

:*For den gresk-mytologiske kongen, se [[Makareus]]*
**Makar** er i skotsk litteratur en poet, skald eller barde, ofte tilknyttet det kongelige slott, vanligvis diktende på skotsk språk. Det skotske ordet *makar*, tilsvarende engelsk *maker* = gjører, skaper, refererer til poesi som håndverk, eller kunsten å vite hvordan man dikter poesi.

I daglig bruk refererer de skotske *makar* til en mellom-skotsk litterær genre fra slutten av middelalderen. I England blir *makar* ofte referert til som «de skotske chaucerianere», etter de engelsk dikteren Geoffrey Chaucer.

I spesiell bruk i det moderne Skottland er det den skotske *makar* den skotske nasjonale poet, utpekt av det skotske parlamentet, tilsvarende den engelske poet laureate, den laurbærkronete poet. Siden 2004 har *makar* vært Edwin Morgan. Det er også en *maker* spesielt for byen Edinburgh, kjent som «Edinburgh Makar». Den nåværende innehaver av tittelen (2007) er Valerie Gillies.

William Dunbar, en tidlig maker, skrev *Lament for the Makaris*.

## Se også
*Makars' Court, Writers' Museum, Edinburgh
*Ollamh rígh

## Eksterne lenker
* Press release – The Scots Makar
Ares I-X

**Ares I-X** er benevnelsen på en testflyging utført med den amerikanske raketten Ares I i Constellation-programmet. 

Test av det første steget på Ares I-raketten med fire aktive SRM-segmenter og et inaktivt femte element og øvre steg.

## Bilder

Ares I explode view.jpg|Oppbyggingen av Ares I
Cev launch.jpg|Kunstnerisk fremstilling av Orion skutt opp med Ares I


## Eksterne lenker
* Official Constellation NASA Web Site 
* Official Orion NASA Web Site
* Official Ares Web Site 
* A Visual History of Project Constellation
Tynset bru

**Tynset bru** er ei fagverksbru på fylkesvei 30 i Tynset kommune i Innlandet. Brua krysser Glåma ved Tynset, og ble åpnet 31. mai 2001. Den er ei trebru (limtre) med hovedspenn 70 meter og to spenn på 27 meter hver, til sammen 125 meter. Brua erstattet ei tidligere hengebru fra 1943.

## Utforming
Brua er utformet av arkitektfirmaet PLAN Arkitekter.

## Se også
* Liste over broer i Norge
* Liste over broer i Norge etter lengde

## Eksterne lenker
* Norconsult: Tynset bru
* Trefokus: Tynset bru

* PLAN arkitekter: Tynset bru
Botanisk hage (Oslo)

**Botanisk hage** på Tøyen i Oslo er Norges eldste botaniske hage, den ble etablert i 1814. Hagen og samlingene er siden blitt del av Naturhistorisk museum, sammen med blant annet Geologisk museum og Zoologisk museum. Naturhistorisk museum er igjen en del av Universitetet i Oslo (UiO). Botanisk hage har et areal på 150 mål, med rundt  planter, fordelt på  arter fra ulike deler av verden. Utvalget er under stadig utvidelse og omlegging.

Hagens areal var ved etablering 75 mål, og UiOs eldste bygning, Tøyen hovedgård, ligger i hagen. Hagens arealer ble stukket ut alt i 1814, men først anlagt i perioden 1815 til 1818 av den tysk-danske gartneren Johan Siebke. Hagens plan var utarbeidet i København. Botanisk hage er siden doblet i størrelse. Området er delt i temaer som systematisk avdeling, nytteveksthage, fjellhage og arboret. De to utstillingsveksthusene Palmehuset og Victoriahuset er del av Botanisk hage.

Botanisk museum (etablert 1863) ble slått sammen med Botanisk hage i 1975. Formålet med Botanisk hage er å formidle kunnskap om mangfoldet i planteriket og ikke minst betydningen av bevaring av dette mangfoldet. Planter som er truet eller sårbare i norsk natur blir ivaretatt i Botanisk hage.

I 2008 ble det etablert en samling av stauder og andre hageplanter som har en forhistorie på Østlandet fra 1950-tallet eller tidligere. Ett formål var bevaring av plantegenetiske ressurser, som inspirasjon for planteprodusenter og hageeiere. Hagen fikk navnet *Oldemors hage* og er også en sansehage særlig beregnet på hjemmeboende aldersdemente.

I 1995 ble Botanisk hage kåret til Årets grønne park. Parken er en grønn lunge og et viktig rekreasjonsområde for Oslos befolkning.

## Se også
* Parker i Oslo

## Referanser
 



## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* Botanisk hage i Oslo

__INGENINNHOLDSFORTEGNELSE__
Krefeld

**Krefeld** er en by i Tyskland i delstaten Nordrhein-Westfalen med rundt 240&nbsp;000 innbyggere. Sentrum av byen ligger et par kilometer vest for Rhinen, men elven renner gjennom bydelen Uerdingen. Frem til 1929 ble byen kalt *Crefeld*. 

Innbyggerne i Krefeld taler nå høytysk, standardformen av tysk som alle tyskere lærer. Tidligere ble den lavfrankiske dialekten limburgsk snakket her.

## Historie
Byen har opphav tilbake i romertiden da legioner grunnla en militærleir kalt *Gelduba* her (i dag bydelen Gellep). Krefeld selv ble først nevnt i 1105 med navnet *Krinvelde*. Uerdingen var opprinnelig en selvstendig by øst for Krefeld, og ble grunnlagt i 1255. I middelalderen var dette en større og viktigere by enn Krefeld.

Byen begynte å vokse på 1600-tallet da Krefeld var en av få byer som ikke ble hardt rammet av trettiårskrigen. Byen ble raskt overbefolket, og i 1683 flyttet tretten familier (Mennonitter) fra Krefeld, reiste over Atlanteren og grunnla bosetningen Germantown i USA, som i dag er en del av Philadelphia.

Byen Uerdingen var mindre heldig og ble nesten helt jevnet med jorden i trettiårskrigen av tropper fra Hessen. Krefeld vokste seg større enn Uerdingen, og i 1928 ble de to slått sammen. 

## Bilder

Krefeld kaiser wilhelm museum.jpg|Kaiser Wilhelmmuséet
Haus Sollbruegen.jpg|Haus Sollbrüggen huser musikkskolen
BurgLinnNacht-2.jpg|Burg Linn
Krefeld, Egelsbergmühle, 2011-08 CN-01.jpg|Vindmøllen Egelsbergmühle


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Raggsteinnuten

‎
**Raggsteinnuten**, lokalt også kjent som **Lensmannsnuten**, er en fjelltopp som ligger innerst i Raggsteindalen, i Hol kommune i Buskerud. Toppen er  meter høy, og er mot nord preget av svært steile fjellsider, mens den mot sørvest ligger forholdsvis flatt på , før fjellformasjonene skrår oppover mot Hallingskarvet og Folarskardsnuten, som med sine  meter er Hallingskarvets høyeste.

Toppen er lett tilgjengelig fra sørsiden, og her går en forholdsvis markert sti opp mot toppen, men denne bøyer av og går mot Folarskardsnuten. Opp til toppen må man derfor navigere selv. Man må krysse en elv (som siden renner sammen med Raggsteindøla), men ofte er her en snøbro som kan benyttes.

Navnet Raggsteinnuten kommer fra Raggsteindalen, som igjen kommer fra rak stein – i tidligere tider stod her en stor, høy (rak) stein i Raggsteindalen, men denne ble sprengt i stykker og brukt til muringsstein under oppføring av en støl i dalen på 1800-tallet. Navnet «Lensmannsnuten» kommer etter lensmann Torleiv Tufte opprinnelig fra Geilo som bygde varden på toppen av nuten.

## Referanser
Petra Pau

**Petra Pau** (født 9. august 1963 i Berlin i Øst-Tyskland) er en tysk politiker (PDS, Die Linkspartei.PDS, Die Linke) og visepresident i den tyske Forbundsdagen.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Pau er oppvokst i DDR og begynte i 1979 på den kommunistiske masseorganisasjonen Jungpionieres skole i Droyßig, hvor hun utdannet seg til «Freundschaftspionierleiterin» og barneskolelærer i tysk og kunstfag. Hun ble medlem av kommunistpartiet, SED, i 1983. Fra 1985 studerte hun ved SEDs partihøyskole «Karl Marx», hvor hun i 1988 fikk tittelen «Diplom-Gesellschaftswissenschaftlerin» («diplom-samfunnsviter»).

### Politisk virke før og etter Tysklands samling
Frem til 1990 arbeidet hun ved Freie Deutsche Jugends sentralråd. Etter kommunismens fall ble organisasjonen avviklet i 1990, og hun ble arbeidsløs.

I 1990 begynte hun å engasjere seg politisk for SEDs etterfølgerparti, PDS. Etter at André Brie i 1992 måtte trekke seg på grunn av sin Stasifortid, ble hun valgt til partiets delstatsleder i Berlin. Dette vervet hadde hun til desember 2001, og fra 2000 til 2002 var hun nestleder i PDS.

Pau ble innvalgt i bydelsutvalget i Berlin-bydelen Hellersdorf i 1990, og satt der til 1995. Fra 1995 til 1998 var hun innvalgt i Berlins parlament.

### Bundestag
I 1998 ble hun så innvalgt i Forbundsdagen. Hun ble gjenvalgt i 2002, og var en av to representanter fra PDS frem til 2005. I 2005 kom partiet hennes over sperregrensen, og hun ble valgt til parlamentarisk nestleder.

Pau har i sitt parti etter 1990 blitt regnet til reformistene. Etter at partiets leder Lothar Bisky høsten 2005 fire ganger forgjeves hadde forsøkt å bli valgt til en av de seks visepresidentene i Forbundsdagen, men hver gang blitt nedstemt, valgte partiet etter noen måneder å nominere Petra Pau i håp om at de andre partiene ville akseptere henne. 7. april 2006 ble hun valgt til visepresident. 385 stemte for, 138 stemte mot og 58 stemte avholdende. Det er sedvane i Forbundsdagen at alle fraksjonene er representert i presidiet. De andre partiene aksepterte Pau på grunn av hennes moderate holdninger. Etter forbundsdagsvalget 2009 ble hun på nytt valget til parlamentets visepresident. I 2012 ble det kjent at også Petra Pau blir overvåket av Verfassungsschutz.

## Referanser


## Litteratur
* Brigitte Fehrle: «Bundestagspräsidentin Petra Pau». I: Michael F. Feldkamp (red.): *Der Bundestagspräsident. Amt – Funktion – Person*. 16. valgperiode, München 2007, ISBN 978-3-7892-8201-0, S. 202–208.

## Eksterne lenker
*
Ulnes bru

**Ulnes bru** er ei veibru i Nord-Aurdal kommune i Innlandet. Brua krysser Strondafjorden ved Ulnes, og ble åpnet 20. juni 2003. Den er ei trebru med 3 spenn på 35 meter hver, til sammen 105 meter. Den nye trebrua erstattet ei tidligere betongbru fra 1932 som var smal og dårlig. Ulnes bru er del av en sidearm til fylkesvei 2476.

## Se også
* Liste over broer i Norge
* Liste over broer i Norge etter lengde

## Eksterne lenker
* TreFokus: Ulnes bru
* PLAN arkitekter: Ulnes bru
Ole Andreas Thomassen

**Ole Andreas Thomassen**, også kalt **Skuvla-Tomma** (1844–1926) vikarierte først som lærer på skolen i Skibotn fra 1866, men avla senere lærerskoleeksamen som seminarist i Alta i 1870. I 1871 gjennomførte han et kurs på Landbrukshøyskolen i Ås. Deretter arbeidet han en periode som lærer i Talvik og i Kvalsund før han fra 1873 arbeidet som lærer i skolekretsene Galten og Øyfjorden.

4. juli 1875 ble Ole Andreas Thomassen gift med Helene Amundsen (1858–1939) fra Hasvik. De fikk til sammen seksten barn.

I 1884 flyttet Helene og Ole Andreas Thomassen til småbruket Nordstrand i Indre Billefjord i Kistrand (Porsanger). Ved siden av lærergjerningen hadde de noen sauer og kyr. Ole Andreas fungerte som kirketolk og var 33 år rettstolk i meddomsretten. Han innehadde dessuten svært mange kommunale verv; således både i kretssykekassa, fattigstyret, skolestyret og forliksrådet.

Ole Andreas Thomassen samlet inn folkeminner i Lyngen, Kistrand og Hasvik for professor i samiske språk, Jens Andreas Friis. Han sendte også opptegnelser til Just Knud Qvigstad, som blant annet gjorde bruk av disse i *Lappischer Aberglaube* (1920) og i *Lappiske Eventyr og Sagn*, Bind 2 (1927).

Ole Andreas Thomassen sluttet som lærer i 1919 og mottok da medaljen for borgerdåd.

## Litteratur
* Erik Henning Edvardsen: «Skolelærer Ole Andreas Thomassen» (s. 7-10). *Porsangerfolket. Årbok for Porsanger 1996*. Lakselv.
* Ole Thomassen: *Lappenes forhold*. Med tillegg av Peder Arild Mikalsen. Sámi Giellaguovddáš (Samisk Språksenter). Gáivuotna (Kåfjord) 1999. ISBN 82-995148-0-0.
Raggsteindalen Høyfjellsstue

**Raggsteindalen Høyfjellsstue** er en privateid og familiedrevet turisthytte/høyfjellshotell beliggende ved Strandavatnet i Hol kommune i Buskerud. Hytten ligger på nordsiden av Hallingskarvet, hvor Raggsteindalen vider seg ut mot vannet. Den nåværende hytten ble opprinnelig bygget i 1933, siden ombygget og påbygget i 1959, 1963, 1987 og 1991. Per i dag har hytten 80 sengeplasser, fordelt på eldre rom, og nyere rom med eget bad. Hytten har i alle år vært drevet av familien Villand. 

Fra Raggsteindalen går det stier videre til Geiterygghytta, Geilo, Haugastøl, Iungsdalen og Finse. Lordehytta er også tilgjengelig herfra, langs stien til Haugastøl. Også Folarskardsnuten kan nås fra Raggsteindalen. Det er den høyeste toppen på Hallingskarvet.

## Eksterne lenker
* Raggsteindalen Høyfjellsstues egne hjemmesider
Dag Vidar Hafsås

**Dag Vidar Hafsås** (født 26. juni 1973) er en norsk fotballdommer som representerer Kolstad Fotball. Han begynte å dømme i 2001 og har vært dommer i Adeccoligaen siden 2005. Han debuterte som dommer i Tippeligaen i siste serierunde i 2008, og ble oppnevnt til Tippeligadommer foran 2009-sesongen

I desember 2010 ble Hafsås oppnevnt som FIFA-dommer.

Hafsås spilte selv for Kolstad Idrettslag i 2. divisjon, ofte som ving i et 4-3-3-system.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Håvard Hakestad

**Håvard Hakestad** (født 1. juni 1973) er en norsk fotballdommer som representerer Trott Idrettslag på Stord. Av yrke er Hakestad lege.

Hakestad var aktiv i Adeccoligaen mellom 2007 og 2011.

## Eksterne lenker
* Norsk internasjonals fotballstatistikk om Håvard Hakestad.
John Åge Mjåland

**John Åge Mjåland** (født 4. juli 1968) er en norsk fotballdommer som representerer . Han begynte å dømme i 1994 og har vært dommer i Adeccoligaen siden 2005.

## Referanser
Dag-Roger Nebben

**Dag-Roger Nebben** (født 5. september 1980) er en norsk fotballdommer som representerer Åsa Idrettslag. Han har vært assistentdommer i Tippeligaen siden 2004, men han har vært autorisert dommer siden 1996. Han var assistentdommer i cupfinalen 2005 mellom Lillestrøm og Molde. 

Per desember 2022 hadde Nebben vært assistentdommer i totalt 386 kamper i toppdivisjonen, noe som er rekord for en assistentdommer i Norge.

## Referanser
Geir Åge Holen

**Geir Åge Holen** (født 25. august 1967) er en norsk fotballassistentdommer som representerer Rælingen Fotballklubb. Fra juni 2014 ble han ansatt som dommerutvikler i Norges Fotballforbund.

Holen begynte å dømme i 1989. Han var assistentdommer i Tippeligaen fra 2000 og assistentdommer i FIFA siden 2001. 

## Referanser
Tåkeskog

**Tåkeskog** er en biotop dominert av tett skog i fuktige, tropiske og høytliggende områder, typisk mellom  i skråningene av tropiske fjell. Tåkeskog er derfor ofte synonym med montan regnskog.

I tropiske områder er gjerne luftfuktigheten svært høy i sånne høyder, og skogen preges av tilnærmet konstant tåke og skodderegn. Trærne er som oftest ikke like høye som i tropisk regnskog, og et særtrekk for trærne er svært mange epifytter, blant andre orkideer og planter i ananasfamilien. Mange steder er det tette tepper av moser, både på trærne og på skogbunnen. Det meste av denne biotopen finnes i Asia, mens resten er fordelt på Latin-Amerika med 25 % og Afrika med 15 %. Tåkeskog finnes ikke i Europa, men i regnfulle områder på Kanariøyene, Azorene og Madeira vokser en skogtype (*[[laurisilva]]*) med et stort innslag av laurbærtrær, som kan karakteriseres som tåkeskog.

Tåkeskoger har gjerne svært stort biologisk mangfold, blant annet finnes det her mange unike arter av fugler og sommerfugler som ofte har meget begrensede utbredelser og derfor er svært sårbare for hogst eller andre miljøendringer. I dag går arealene tilbake på grunn av klimaendringer, aktiviteter i samband med vegbygging og hogst, og vekst i landbruksareal. Tilbakegangen gjør mange forskere uroa fordi områdene er kilde for reint vann til mange millioner mennesker og fordi biotopen holder et rikt mangfold.

## Se også
* Regnskog
Amund Sigurdsson

**Amund Sigurdsson** (født ca. 1400, død 1465), av adelsslekten **[[Bolt (adelsslekt)|Bolt]]**, var en norsk opprørsleder.

Som sysselmann i Borgarsyssel ledet Amund bøndene på Østlandets oppstand mot kong Erik av Pommern i 1436. Denne reisningen sto i forbindelsen med Engelbrekt Engelbrektssons opprør. Han trengte inn i Oslo og tok bispegården der, men måtte deretter overgi seg (18. februar 1437) og inngå forlik med riksrådet, som lovet å tale hans sak hos kong Erik.

## Referanser


## Litteratur
* Gustav Storm: «Om Amund Sigurdssøn Bolt og Urolighederne i det sydlige Norge 1436–38, i *[[Historisk Tidsskrift]]* 1892.
* Amund Sigurdsson (Bolt) i Store norske leksikon
* Amund Sigurdsson (Bolt) i Norsk biografisk leksikon
Jan Petter Randen

**Jan Petter Randen** (født 20. juli 1965) er en norsk fotballassistentdommer som representerer . Han har vært assistentdommer i Tippeligaen siden 2001 og har vært assistentdommer i FIFA siden 2004. Hans dommerkarrière begynte i 1988.

## Referanser
Ramberg (Seljord)

**Ramberg** er en plass under Meås i Seljord gnr. 28 bnr. 12.  Ramberg ligger under fjellet Skogsodd, på grensen mot Åsgrend i Kviteseid kommune. 
## Land og lynne
De første som en vet bodde på plassen var Johans Talleivson og kona Ingeleiv Jarandsdotter. Ingeleiv var en av de beste kildene for Magnus Brostrup Landstad og Olea Crøger da de samlet folkeviser.

Plassen Ramskeid i Kviteseid ligger tett ved. Her vokste Maren Ramskeid opp. Hun var kilde for Olea Crøger da hun nedtegnet Draumkvedet. Olav Skogen (1816–1884) bodde og på Ramskeid. Han var barnebarn av Anne Golid som var kilde for Jørgen Moe, og var selv en stor forteller og spelemann. Han var far til spelemannen Jørgen Tjønnstaul. I en periode bodde også familien til den legendariske kjempekaren, Sterke-Nils, her.
 
Underberg og Staulen er naboplasser mot Seljord. Olaug Andresdotter Navarskard; 
søster av Hølje, Leidulf og Gaute Navarskard fra Møsstrond ble gift til Underberg, og hun og mannen, Andres Torson, rydda plassen i 1830-årene. 
Spelemannen Olav Eivindson Jonslid g.m. Kjersti Johansdotter Ramberg rydda Staulen og bygde der i 1840-årene.

Spelemannen Kjetil Flatin mente det var spelemannsnatur i området. Han kjøpte Ramberg ca.1899 og bodde der livet ut. Både på Ramberg og på Underberg var det felemakerverksteder.

## Kilder
*Buen, Knut: Jørgen Tjønnstaul, 1984 ISBN 82-991168-0-5
*Flatin, Tov: Seljord II, 1945
Rock in Rio (konsertvideo)

***Rock in Rio*** er Iron Maidens femte konsertvideo. 

Innspillingen skjedde på Rock in Rio-festivalen 2001 som var med på bandets *[[Brave New World]]*-turné 2000-2001. Konserten ble spilt foran 250&nbsp;000 tilskuere og flere millioner fans på TV. Dette er imidlertid bandets største konsert noensinne. Konserten er også gitt ut på CD.

Opptakene ble gjort 19. januar 2001. DVD-en ble utgitt sommeren 2002.

## Spilleliste
# «The Wicker Man»
# «Ghost of the Navigator»
# «Brave New World»
# «Wrathchild»
# «2 Minutes to Midnight»
# «Blood Brothers»
# «Sign of the Cross»
# «The Mercenary»
# «The Trooper»
# «Dream of Mirrors»
# «The Clansman»
# «The Evil That Men Do»
# «Fear of the Dark»
# «Iron Maiden»
# «The Number of the Beast»
# «Hallowed Be Thy Name»
# «Sanctuary»
# «Run to the Hills»

## Personell
### Musikere
*Bruce Dickinson &ndash; vokal
*Steve Harris &ndash; bass, koring
*Adrian Smith &ndash; gitar, koring
*Dave Murray &ndash; gitar
*Janick Gers &ndash; gitar
*Nicko McBrain &ndash; trommer

### Annet
*Ross Halfin &ndash; foto
*Rod Smallwood &ndash; manager
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1923

**Norgesmesterskapet i fotball for menn 1923** ble vunnet av Sportsklubben Brann etter finaleseier 2–1 over Lyn den 14. oktober. Finalen ble spilt på Odds gressbane i Skien. Dommer var Karl August Andersen fra Kvik, Fredrikshald. Dette var første gang Brann vant et norgesmesterskap og første gang et lag utenfor Østlandet vant en cupfinale.

## 1. runde

Brage, Brodd, Donn og Lyn Gjøvik fikk walk over. 


## 2. runde
*Bøn – Fremad 2-2 e.e.o.
*Djerv – **[[Idrettslaget Brodd|Brodd]]** 0-2
*Drammens BK – **[[Lillestrøm Sportsklubb|Lillestrøm]]** 1-4
***[[Sportsklubben Falk|Falk]]** – Torp 4-1 
***[[Sportsklubben Freidig|Freidig]]** – Sverre 4-3 e.e.o.
*Grane – Start 6-4
***[[Hamar IL Fotball|Hamar]]** – Raufoss 4-0 
*Kristiansund – **[[Aalesunds Fotballklubb|Aalesund]]** 2-4 
***[[Larvik Turn]]** – Donn 5-0
***[[Sportsklubben Gjøvik-Lyn|Lyn, Gjøvik]]** – Tynset 10-1
***[[Mjøndalen Idrettsforening|Mjøndalen]]** – Kjapp 4-0
*Ready – **[[Fredrikstad Fotballklubb|Fredrikstad]]** 0-7
*Rollon – **[[Sportsklubben Brage|Brage]]** 0-4
*Røros – **[[Tryggkameratene]]** 0-2
***[[Strømsgodset Toppfotball|Strømsgodset]]** – Snøgg 3-0 
*Trygg – **[[Ski- og Ballklubben Skiold|Skiold]]** 1-2

Brann, Drafn, Fram, Frigg, Kvik Fredrikshald, Kvik Trondhjem, Lyn, Moss, Odd, Sarpsborg, Sportsklubben av 1910, Stavanger IF, Storm og Ørn fikk walk over.


## 3. runde
***[[Sportsklubben Brage|Brage]]** – Tryggkameratene 11-1
***[[Sportsklubben Brann|Brann]]** – Aalesund 4-1
*Falk – **[[Odds ballklubb|Odd]]** 2-4
***[[Fram Larvik|Fram]]** – Sportskl. 1910 3-0
*Fredrikstad – **[[Sarpsborg Fotballklubb|Sarpsborg]]** 1-4
*Freidig – **[[Fotballklubben Kvik|Kvik, Trondhjem]]** 4-8
***[[Fotballklubben Fremad|Fremad]]** – Bøn 3-0
***[[Frigg Oslo Fotballklubb|Frigg]]** – Hamar 2-1
*Lillestrøm – **[[Moss Fotballklubb|Moss]]** 2-4
*Lyn – Lyn, Gjøvik 3-3 e.e.o.
*Mjøndalen – **[[Ski- og Ballklubben Drafn|Drafn]]** 1-3
*Skiold – **[[Larvik Turn]]** 0-1  
***[[Stavanger Idrettsforening|Stavanger IF]]** – Brodd 4-0
***[[Idrettsklubben Start|Start]]** – Grane 2-1
*Storm – Ørn 1-0
*Strømsgodset – **[[Kvik Halden Fotballklubb|Kvik, Fredrikshald]]** 0-3
Omkamp: **[[Lyn Fotball|Lyn]]** – Lyn, Gjøvik 5-2



## 4. runde
*Brage – **[[Lyn Fotball|Lyn]]** 0-3
***[[Fram Larvik|Fram]]** – Start 2-0
*Frigg – Brann 0-0 e.e.o.
***[[Fotballklubben Kvik|Kvik, Trondhjem]]** – Stavanger IF 1-0
***[[Larvik Turn]]** – Kvik, Fredrikshald 3-1 e.e.o.
***[[Moss Fotballklubb|Moss]]** – Fremad 3-0
***[[Odds ballklubb|Odd]]** – Ørn 2-1
*Sarpsborg – **[[Ski- og Ballklubben Drafn|Drafn]]** 1-2
Omkamp: **[[Sportsklubben Brann|Brann]]** – Frigg 1-0



## 5. runde
***[[Sportsklubben Brann|Brann]]** – Kvik, Trondhjem 4-1
***[[Ski- og Ballklubben Drafn|Drafn]]** – Fram 4-1
***[[Lyn Fotball|Lyn]]** – Larvik Turn 1-0
***[[Odds ballklubb|Odd]]** – Moss 3-0



## Semifinaler
***[[Sportsklubben Brann|Brann]]** – Drafn 3-0
***[[Lyn Fotball|Lyn]]** – Odd 1-0



## Finale

## Referanser
Odd Arne Vangen

**Odd Arne Vangen** (født 27. september 1964) er en norsk fotballassistentdommer som representerer Nybergsund Idrettslag. Han har vært assistentdommer i FIFA siden 2001, men han begynte å dømme i 1984.

Han har dømt 376 kamper i den norske toppdivisjonen, og dømte Cupfinalen i fotball for menn i 2002. Han dømte sin første kamp i Eliterserien i 1992, og ga seg som toppdommer etter sesongen 2014. 

## Referanser
Maren Johanne Olsdotter Jektvik

**Maren Johanne Olsdotter Jektvik** (født 7. november 1811 på Jelsøya i Kvenvær, død ved halshogging 11. juni 1849 ved Bruholmen på Dolmøya) var en kvinne fra Trøndelag som ble dømt til døden for giftmord og henrettet i 1849.

## Bakgrunn
Maren var datter av Ola Larsen og Randi Jonsdotter.

I juli 1833 giftet hun seg med Ola Pedersen fra Jektvika på Dolmøya.

## Straffesaken
Våren 1847 kom Marens ektemann hjem fra skreifisket ved Titran; da var han syk, og han døde etter et par uker. Maren Jektvik ble anklaget for å ha forgiftet ektemannen.

Etter at slektninger krevde rettslig undersøkelse av liket ble Maren arrestert. Obduksjon kunne imidlertid ikke med sikkerhet påvise gift i innvollene, og hun ble løslatt. 

Da Maren i senere avhør tilstod at hun hadde hatt arsenikk i huset, lovlig kjøpt for å utrydde rotter, ble det gjennomført en ny obduksjon. I april 1848 ble det påvist rester av arsenikk i liket. Det ble reist anklage og Fosen underrett behandlet saken 27. juni 1848, der Jektvik ble frikjent. Dette ble stadfestet 21. august samme år i Trondhjem Stiftsoverrett. I Høyesterett ble hun imidlertid den 25. november 1848 dømt til døden ved halshogging.

Den 23. desember 1848 tilsto Maren Jektvik å ha gitt mannen arsenikk. Motivet var at hun hadde en yngre elsker. 

Hun ble henrettet den 11. juni 1849 på gården Jektvik av skarpretter Lars Hyll. Dette var hans første henrettelse av en kvinne, og kort tid etter dette sa Hyll opp sin stilling. 

## Marenspillet
Siden 1986 har det såkalte Marenspillet blitt fremført på Hitra om sommeren; det er et drama fritt bygd over Maren Jektviks liv og skjebne, og om menneskene rundt henne.

## Referanser


## Eksterne lenker
* www.marenspillet.no
Fiat 850

**Fiat 850** er en liten, bakhjulsdreven personbil fra den italienske bilprodusenten Fiat, som ble produsert mellom 1964 og 1973.

Fiat 850 var en videreutvikling av den populære Fiat 600. Det interne kodenavnet for Fiat 600 under utviklingen var «Project 100», og dermed ble kodenavnet for 850-prosjektet «100G», «G» for det italienske ordet *Grande*, som betyr «stor». Motoren i 850 var basert på den samme som Fiat 600, men fikk et økt sylindervolum (til 843 cm³). 850 ble levert i to utgaver, «normale» som var standardutgaven med 34 hestekrefter, og «super», som hadde 37 hestekrefter. Toppfarten var omkring 125 km/t.

## Varianter
850-serien inkluderte flere karosserityper med liknende komponenter under skallet, alle utviklet fra Fiat 600.
### Fiat 850 Coupé
Coupé-modellen ble første gang presentert på bilutstillingen i Genève i 1965, og hadde den opprinnelige 843 cm³-motoren, denne gangen med 47 hestekrefter. Toppfarten var 135 km/t.

### Fiat 850 Spider

 
 
Samtidig som introduksjonen av coupémodellen viste Fiat også en cabriolet-utgave, *Spider*, med 49 hestekrefter og en toppfart på 145 km/t. Karosseriet var designet og bygget av italienske Bertone. 

### Fiat 850 Special
850 Special var en oppdatert utgave av 850 sedan, som ble lansert i 1968. Den hadde samme motor som 850 Coupé, med 47 hestekrefter, og var utstyrt med skivebremser foran, sportsratt og annet interiør.

## Ansiktsløftninger
I 1968 fikk Spider og Coupé en oppdatering, med sterkere motor (903 cm³, 52 hestekrefter). Modellene ble heretter kalt Sport Spider og Sport Coupé. Sport Spiders karosseri var det samme som før, men med oppdatert front. Hovedlyktene fikk plass i skjermene, og blinklysene ble plassert under støtfangeren. Samme år ble også flere spesialutgaver av Spider lansert, *Racer* med metalltak, og *Berlinetta*, en cabriolet med avtagbar hardtop.

## Produksjonsstans

Produksjonen av Coupé ble stanset i 1971, sedan i 1972 og Spider i 1973, etter et salg på omkring 2.3 millioner eksemplarer sammenlagt. Under navnet SEAT 850 ble modellen produsert noe lenger i Spania, også i en firedørs variant. Etterfølgeren Fiat 127 ble lansert i 1971.

Fiat 850 ble også produsert under navnet Pirin-Fiat i Bulgaria mellom 1967 og 1971.

## Eksterne lenker
* 
* Fiat 850 Spider fanside 
* FIAT 850 idroconvert – SIATA SPRING
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1925

**Norgesmesterskapet i fotball for menn i 1925** ble vunnet av Brann etter finaleseier 3–0 over Sarpsborg den 18. oktober. Målscorere for Brann var Alexander Olsen, som scoret i det 12. minutt, og Finn Berstad som scoret i det 69. og i det 76. minutt. 10 000 tilskuere overvar kampen som ble spilt på Fredrikstad stadion i Fredrikstad. Dommer var Fridtjof Johansen fra Holmestrand. Dette var andre gang Brann vant et norgesmesterskap.

**Branns vinnerlag:** Hugo Hofstad,  John Johnsen, Odd Rasmussen, Johan Greve, Alexander Olsen, Kaare Kongsvik, Folke Kirkemo, Arthur Jensen, Bjarne Johnsen, Finn Berstad og Herbert Lunde.

**Sarpsborgs lag**: Bjarne Klavestad, Henry Hansen, Arne Ludvigsen, Thorstein Simensen, Alf Hansen, Brede Wass, Ole Grasto, Georg Olsen, Hertvig Hansen, Alf Simensen og Per Holm.

## 1. runde

Brann, Drafn, Frigg, Hamar, Kvik, Lillestrøm, Lyn, Odd, Ready, Sarpsborg, Trygg, Urædd, Ørn og Aalesund  fikk walk over.


## 2. runde

Brann, Djerv, Gjøvik-Lyn, Mjøndalen, Moss, Odd, Trygg og Ørn fikk walk over.

## 3. runde



## 4. runde

## Kvartfinaler
**27. september**
***[[Sportsklubben Brann|Brann]]** – Fredrikstad 5-3 (i Oslo)
***[[Sarpsborg Fotballklubb|Sarpsborg]]** – Kvik, Fredrikshald 3-0 (i Larvik)
***[[Viking Fotballklubb|Viking]]** – Kvik, Trondhjem 3-2 (i Fredrikstad)
***[[Ørn-Horten|Ørn]]** – Odd 3-2 (i Bergen)

## Semifinaler
**4. oktober**
***[[Sportsklubben Brann|Brann]]** – Viking 3-1
***[[Sarpsborg Fotballklubb|Sarpsborg]]** – Ørn 1-0 (i Oslo)

## Finale

|-
| width="45%"|

| width="45%"|

|}

## Referanser




## Kilder
*
*
*
Fiat Dino

**Fiat Dino** er en sportsbil fra den italienske bilprodusenten Fiat som ble produsert mellom 1966 og 1973. Dino var et steg mot produksjonen av Ferraris Dino, og de to modellene forveksles ofte. Fiat Dino gjorde det mulig for Ferrari å oppnå det nødvendige produksjonsantall for å homologere Alfredo Ferraris V6-motor for bruk i Formel 2-racing.

Ferrari startet sin første serie av midtmotoriserte biler i 1969, og solgte dem under merkenavnet Dino. Modellene Dino 206 GT og Dino 246 GT var utstyrt med motorer identisk med Fiat Dino, mens Dino 308 GT4 hadde en V8-motor og ble omdøpt til «Ferrari» i sitt siste år i produksjon.

Bilen var først tilgjengelig med en 2.0-liters V6-motor med 160 hestekrefter og en femtrinns manuell girkasse. Det var den første Fiat-motoren utstyrt med doble overliggende kamaksler. Denne motoren ble senere forstørret til 2.4 liter og 180 hestekrefter i 1969. I motsetning til Ferraris versjon var Fiat Dino utstyrt med bladfjærer. Ytelsene var imponerende, med 0-100 km/t på under åtte sekunder. Motoren var utstyrt med tre Weber-forgassere, og to forskjellige karosserityper var tilgjengelig; en cabriolet designet av Pininfarina, og en coupé designet av Bertone.

## Eksterne lenker
*
Gyger

**Gyger** (flertall *gygre(r)*, fra norrønt *gýgr*) er betegnelsen for kvinnelig representant for jotunslekta/jotnene i den norrøne litteraturen. Gygras mannlige motstykke kalles som oftest jotun/jotne, derav den mer akademiske termen **jotunkvinne**. Gygra er som jotnen enorm. Forøvrig kunne gygra i norrøn mytologi være både meget vakker og kløktig.

## Navngitte gygrer i norrøn mytologi
Navngitte gygrer i mytologien er Alta, Angerboda, Angeya, Aurboda, Bestla, Eistla, Eyrgjfa, Fenja, Gjalp, Gerd, Greip, Grid, Gunnlod, Hrimgerd, Hrod, Hyndla, Hyrrokin, Imdr, Jernsaksa, Menja, Nal, Natt, Ragnhild, Skade og Ulfrun. Underverdenens herskerinne Hel, bør vel også nevnes i sammenhengen siden mora er gyger og faren er halvt jotne. For øvrig omtales en rekke ikke navngitte gygrer. 

## Gyger i folkeminne

Gygra er sentral også i flere middelalderballader, eventyr og sagn. Stadig skildres langbeinte gygrer ridende på kjempehester som er 18 alen fra knærne og ned, og likevel drar gygrene lår og legger etter seg langs jorda. Gygra i folkeminne er ikke bare stor, hun er også nokså stygg og sur. Hun har for eksempel en abnorm nese som hun bruker til å røre rundt i grua med, og øyne er så store som tjern. Gygra blir ofte også framstilt som ikke altfor smart, om enn ikke like dum som trollet.     

Gygrene i folkekulturen framstår noen ganger som kjerringa til risen (trollet), andre ganger er hun ugift. Den ugifte gygra ser ut til å være tiltrukket av vakre unge mennesker, og hun tar like gjerne skjønne jomfruer som sterke karer. Men det kommer aldri så langt som til ekteskap. Den bergtatte jomfru eller ungersvein kommer seg alltid unna i siste lita. 

### Gyger, risegyger eller trollkjerring
Gygra i folkekulturen dukker opp under ulike dialektiske termer som for eksempel «gyvr», «gjøger», «gjørg», «jure», «risegyger», «risejure». Men allermest kjent er nok likevel gygra under benevnelsen «trollkjerring».

## Referanser


## Se også
* Margyger, norrønt havmonster; en blanding av sjøtroll og havfrue
* Jotner, kjempestore skapninger i norrøn mytologi
Neuwied

**Neuwied** er en by i delstaten Rheinland-Pfalz i Tyskland med rundt  innbyggere. Byen ligger der elven Wied (elv) munner ut i Rhinen ved den østre bredden av Rhinen, 12 km nordvest for Koblenz, på jernbanelinjen fra Frankfurt am Main til Köln. 

Neuwied ble grunnlagt av grev Fredrik av Wied i 1653, nær landsbyen Langendorf, som ble ødelagt under trettiårskrigen. Siden byen tok i mot alle mulige religiøse samfunn vokste den raskt. Blant annet søkte det herrnhutiske brorskapet tilflukt i byen. 

Nær Neuwid har man gravd ut en av de største romerske festningene (*castra*) langs Rhinen. 

I april 1797 slo den franske general Louis Lazare Hoche Østerrikerne nær Neuwied, noe som var den første avgjørende suksessen i den franske revolusjonskrigen. Neuwied var hjembyen til Vilhelm av Wied som en kort tid var konge av Albania i 1914.

## Bilder

Schlosstheater Neuwied.jpg|Neuwied slottsteater
SchlossEngers.jpg|Engers slott
Schloss Monrepos Neuwied.jpg|Monrepos slott, ca. 1918
Nodhausen.JPG|Jaktslottet Nodhausen
Abtei Rommersdorf.JPG|Rommersdorf kloster


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Cyclassics Hamburg

**Cyclassics Hamburg** er et tysk sykkelritt som arrangeres i Hamburg-området i Tyskland. Rittet er en del av UCI WorldTour og regnes som en semi-klassiker. Rittet har byttet navn flere ganger etter som det har fått ny hovedsponsor.

## Vinnere

## Eksterne lenker
*
Norgesmesterskapet i fotball for menn 1972

**Norgesmesterskapet i fotball for menn 1972** ble vunnet av Brann etter seier over Rosenborg med 1&ndash;0, den 22. oktober.   Målscorer for Brann var Jan Erik Osland som scoret i det 13. minutt.     
17&nbsp;700 tilskuere overvar kampen, som ble spilt på Ullevaal stadion i Oslo. Dommer var Kjell Wahlen. Dette var tredje  gangen Brann vant et Norgesmesterskap.

**Branns vinnerlag:** Oddvar Trææn, Helge Karlsen, Rune Pedersen, Ole Kobbeltvedt, Tore Nordtvedt, Frode Larsen (Torgeir Hauge fra 60. min.), Erling Mikkelsen (Atle Bilsback fra 75. min.), Arnfinn Espeseth, Roald Jensen, Kjell Øyasæter og Jan Erik Osland.

**Rosenborgs lag:** Øivind Brynte Torp, Erling Meirik, Kåre Rønnes, Bjørn Rime, Øistein Wormdahl, 
Jan Christiansen, Anders Farstad, Tore Lindseth, Harald Sunde, Bjørn Wirkola og Arne Hanssen.

## 1. runde

## 2. runde

## 3. runde

## 4. runde

## Kvartfinaler
* ***' –  2-1
* ***' –  1-0
* ***' –  2-1
* ***' –  2-0

## Semifinaler
*  – ***' 0-2
* ***' –  2-0

## Finale
* **** –  1-0

## Kilder
* www.rsssf.no
* Einar Munthe-Kaas (red). *Sportsboken 1972*.
Allers

***Allers*** er et norsk illustrert ukeblad som utgis av Allergruppen. Bladet inneholder allsidig redaksjonelt stoff, med intervjuer, reportasjer, artikler og faste spalter. Åtte ganger i året utgis også magasinet ***Allers Spesial***. Allergruppen utgir dessuten *[[Se og Hør]]*, *[[KK (ukeblad)|KK]]*, *[[Henne]]* og andre magasiner.

Allers ble etablert av den danske publisisten Carl Julius Aller (1845–1923) i København i 1877 under navnet *Illustreret Familie-Journal*. I 1893 kom den svenske utgaven *Allers Familj-journal*, og i 1897 ble Allers Familie-Journal A/S dannet som et norsk bladforlag for å utgi den norske utgaven av det danske Allers.

Mangeårige redaktører var Erling Bühring-Dehli (1934–1952) og Victor Schlytter (1953–1974).

*Allers* hadde store opplagstall fram til slutten av 1970-tallet, men har som de andre familie-ukebladene, deriblant *[[Norsk Ukeblad]]* og *[[Hjemmet (ukeblad)|Hjemmet]]*, siden opplevd en jevn nedgang.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
### ''Allers''

### ''Allers Spesial''
*2012: 19&nbsp;176 
*2013: 20&nbsp;282
* -
*2015: 24&nbsp;766

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*