Sport i Norge

**Idrett** fra norrøn opprinnelse der "*id*" betyr virksomhet eller aktivitet, og "*drott*" betyr kraft, utholdenhet. Opprinnelig viste "*idrott*" til all form for høyt ansett dyktighet, senere ble kroppslig utfoldelse og fysisk prestasjon mer sentralt. Stortingsmelding 41 (1992) formulerte at "*Idrett* har med kroppsutfoldelse å gjøre". Det sentrale i idrett er egeninnsatsen og kontroll på egen kropp. Til forskjell fra Sport, hvor et hjelpemiddel er en grunnleggende forutsetning. Eksempler er seilsport, motorsport og hestesport. Skillet mellom *idrett* og sport blir stadig mindre og i daglig språk brukes begrepene om hverandre.

*Idrett* er en del av Norges kulturelle mangfold.

Det skilles mellom *organisert idrett* og *uorganisert idrett*.

Idrettsavdelingen i Kultur- og kirkedepartementet er statens myndighet innen sportslige spørsmål. Dette omfatter generelle idrettspolitiske og anleggspolitiske spørsmål, spillemidler til anlegg for idrett og fysisk aktivitet, tilskudd til lokale lag og foreninger, tilskudd til tiltak for grupper med spesielle behov, internasjonalt idrettsarbeid, antidoping, samt forsknings- og utviklingsarbeid.

Som i mange andre europeiske land er fotball den mest populære sporten. I tillegg er ski- og vintersport populært, og norske toppidrettsutøvere har tradisjonelt hevdet seg internasjonalt i disse idrettene. Populære vintersporter er langrenn, skøyter, skihopping, skiskyting og alpine grener.

Kjente idrettsutøvere er blant andre Erling Braut Haaland, Martin Ødegaard, Oscar Mathisen, John Arne Riise, Ole Gunnar Solskjær, Sonja Henie, Grete Waitz, Bjørn Dæhlie, Ole Einar Bjørndalen, Cato Zahl Pedersen, Petter Northug, Kjetil André Aamodt, Jon Rønningen, Andreas Thorkildsen, Petter Solberg, Johann Olav Koss, Marit Bjørgen, Kari Traa, Sigurd Pettersen, Vebjørn Rodal, Karsten Warholm og Jakob Ingebrigtsen.

Nettstedet Greatest Sporting Nation rangerer årlig verdens land ut ifra sportslige resultater, både samlet sett og beregnet pr innbygger (*Per Capita Cup*). Norge kom der på førsteplass i 2010 og 2011, og igjen fra 2017 til 2020. Mye av årsaken til dette tillegges den satsingen Norge gjorde etter sommer- og vinter-OL i 1984, der Norges medaljefangst ble beskjeden. Norges idrettsforbund og Norges olympiske komité etablerte i 1985 «Prosjekt 88», for å bedre resultatene frem mot sommer-OL 1988, og et av tiltakene var etableringen av Olympiatoppen i 1988. Olympiatoppen har til hensikt å etablere samarbeid på tvers av de ulike idrettsmiljøene, og å gi økonomisk støtte til utøvere.

## Organisert idrett
Den organiserte idretten er underlagt Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité (NIF) og de ulike særforbundene. Den er oftest konkurransepreget, og kalles "konkurranseidrett". Konkurranseidrett skilles i *[[toppidrett]]* og *[[breddeidrett]]*.

**Toppidrett* refererer til en måte å forholde seg til egenutvikling på et topp nasjonalt, eller internasjonalt nivå, eller med et topp nivå som målsetning.
**Breddeidrett* refererer til et ønske om å praktisk mestre flere eller mange idretter, og å tilegne seg kunnskap om disse.

## Uorganisert idrett
Den uorganiserte idretten finner vi gjerne i blant annet treningsstudio, klatrevegg, sykkelbaner, surfing, skating. Deler av den uorganiserte idretten vokser raskt og har blitt lønnsom for privat næringsliv. Andre deler av den uorganiserte idretten må finansieres av kommuners idretts- og kulturetater gjennom spesielle anlegg. Mange ulike typer "turgrupper" og "turlag" kommer også inn under den uorganiserte idretten.

## Idrettens verdi
Det skilles mellom **idrettens egenverdi** og **idrettenes nytteverdi**

*Idrettens egenverdi* refererer til individets glede av å være i bevegelse. "Homo ludens", det lekende mennesket bør ha rom for utfoldelse uten å forsvare det som samfunnsnyttig.

*Idrettens nytteverdi* refererer til samfunnsnytten av at mennesker driver idrett.

## Referanser


## Se også
* Sport
* Toppidrett

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Norges Idrettsforbund og Olympiske Komité 
* Fra løkka til organisert idrett, artikkel hos Norgeshistorie.no
* Fra amatøridrett til pengemaskin, artikkel hos Norgeshistorie.no