Mo i Rana

**Mo i Rana** er en by på Helgeland i Nordland fylke. Den er administrasjonssenter i Rana kommune.  

Byen Mo i Rana hadde  innbyggere per 1.&nbsp;januar 2023 og består av tettstedene Mo og Hauknes. 

Fra 1923 til 1964 var Mo i Rana et ladested og en egen bykommune. I 1964 ble bykommunen slått sammen med Nord-Rana og deler av Sør-Rana til den nye Rana kommune. I 1997 vedtok kommunestyret å gi Mo i Rana bystatus.

## Geografi, historie og virksomhet

### Beliggenhet

Mo i Rana ligger innerst ved Ranfjorden, sør for Saltfjellet og polarsirkelen. Ranelva, som er Nordlands nest lengste vassdrag, har sitt utløp i byen. Utenfor bykjernen finner vi Langneset på sørsiden og Båsmoen og Ytteren på nordsiden av Ranfjorden. Øst for bykjernen ligger Gruben på sørsiden og Selfors på nordsiden av Ranelva.

### Byens betydning i distriktet
Siden 1964 har byen vært hovedsete for Rana kommune, som i areal er den største kommunen i Nordland og den fjerde største i Norge.

Mo i Rana er en av fire byer på Helgeland; de tre andre er Mosjøen, Brønnøysund og Sandnessjøen. Den er også en av tre industribyer i Nordland, sammen med Narvik og Mosjøen. 

Den 1. januar 1838 ble Mo sete i Mo herred, som frem til 13. mars 1839 også omfattet *Sør-Ranen sogn* (senere Hemnes herred). Fra 1. januar 1923 til 31. desember 1963 var Mo også en selvstendig bykommune. Siden 1. januar 1964 har den vært administrativt sentrum i Rana kommune.

## Næringsliv og arbeidsplasser

Mo i Rana vokste opp som et handelssentrum på det nordlige Helgeland etter at Lars Aagaard Meyer i 1860 fikk tillatelse av Kong Karl IV til å drive butikk innenfor byens eldste bebyggelse på Moholmen. Meyer spilte en viktig rolle lokalt samt i Nord-Sverige, hvor en utstrakt handel spilte en rolle i nødsårene på slutten av 1860-tallet.

Etter andre verdenskrig ble Mo i Rana kjent som en industriby med hjørnesteinsbedriftene Norsk Jernverk (1946&#x2013;1988) og Norsk Koksverk (1964&#x2013;1988). Norsk Jernverk ble i 1946 den dominerende industriplass i byen og regionen, og  var sterkt medvirkende til at folketallet økte fra 9&nbsp;364 i 1946 til 22&nbsp;492 i 1964. Etter privatiseringene i 1988 er de ulike delene av virksomheten siden 1990 videreført av det største industrimiljøet Mo industripark, under ledelse av Mo Industripark AS. Industriparken har i dag 110 bedrifter og 2335 ansatte (per september 2015).

Mo i Rana ble tidligere ofte omtalt som «Jernverksbyen», hvor Norsk Jernverk var en hjørnesteinsbedrift. I byens industrihistorie har også virksomheter som DIOC, Rana Gruber, og  Norsk Koksverk hatt en sentral plass. AS Norsk Jernverk ble vedtatt avviklet i 1988, og siden da har byen gjennomgått en omfattende omstilling. For å sikre fortsatt bosetting og aktivitet i byen, vedtok Stortinget i underkant av én milliard kroner til omstrukturering av næringsvirksomheten. Blant annet ble jernverkstomta omstrukturert til Mo Industripark, som per 2025 huser 110 bedrifter og i underkant av 3000 arbeidsplasser. Blant annet holder Elkem, Momek, Ferroglobe og Freyr til i industriparken. 

Driften av jernverket ble overtatt av Fundia Armeringsstål, som senere ble kjøpt opp av spanske Celsa Group. I 2024 ble Celsa-gruppens virksomhet i Norden kjøpt opp av tsjekkiske investorer, som driver jernverket videre under navnet 7 Steel Nordic. 

Som ledd i omstillingen fikk byen også en rekke nye statlige arbeidsplasser, herunder Nasjonalbiblioteket, Statens innkrevingssentral og NRKs lisensavdeling. Lisensavdelingen ble avviklet i 2019, men de tapte arbeidsplassene ble delvis erstattet av nye arbeidsplasser ved Nasjonalbiblioteket. Nasjonalbiblioteket ble etablert i Mo i Rana i 1989 med en avdeling som ligger både over og under bakken. Bygningen inneholder avansert utstyr for mikrofilming, filmrestaurering og digitalisering. Institusjonen arbeider med bevaring av papir, foto, film og datamateriale. Inngangen til lagringshallene er lagt så høyt oppe i fjellsiden at et potensielt høyere havnivå som resultat av en nedsmelting av polkapper og isbreer ikke vil skade kulturskattene.  

Gjennom datterselskapet Evry Card Services har Tietoevry etablert seg i Mo i Rana. Selskapet driver hovedsakelig med produksjon av bankkort og overvåkning av kortsvindel, og har i 2025 over 300 ansatte. Evry Card Services oppsto etter oppkjøpet av TAG Systems, og produserte i 2016 omtrent 11 millioner kort i året. 

I 2013 åpnet Campus Helgeland i sentrum av byen, som har studietilbud tilknyttet UiT og Nord universitet. Flere statlige institusjoner er etablert i Mo i Rana, blant annet Nasjonalbiblioteket, NRKs lisensavdeling, Statens innkrevingssentral, Posten Kommunikasjon og Nordland Teater. 

Radio 3 Rana er byens lokalradio. *[[Rana Blad]]* er eneste lokalavis. Rica Meyergården hotell er det største hotellet. 

Rana Produkter er en attføringsbedrift som ble opprettet i 1968. Bedriftens virksomhetsområde er primært grafisk produksjon, men også silketrykkeri, bokbinderi, gravør, skilt, skiltsystasjon, lysreklame/reklameartikler og eget trykkeri. 

### Idrettsliv og kulturliv
Sagbakken stadion ble åpnet i 2009 og brukes av de lokale fotballklubben Rana Fotballklubb. Hoppbakken Fageråsbakken befinner seg i Langneset, og eies av Mo Skilag. Skillevollen idrettspark ligger på Båsmoen. Det innbefatter Skillevollen alpinsenter med to hoppbakker, skiskytterarena, lysløype og en bakke for barn. Idrettshallen Ranahallen inneholder en  m² storstue for idrett og kommersielle messer, innbefatter svømmehallen Moheia bad. Utenfor hallen er det en utendørs kunstgressbane med fjernvarme. Kulturelle aktiviteter ivaretas av Rana museum, Kinoteateret, Nordland Teater og Åarjelhsaemien Teatere (sørsamisk teater), såvel som av musikkfestivaler og en rekke foreninger og lag.

### Infrastruktur
Byen er et kommunikasjonssentrum og et møtepunkt for transportårer. E6 passerer gjennom byen, nordover til Bodø (229 km), og sørover til Mosjøen (87,9 km) og Trondheim (477,5 km). Øst for bykjernen møtes E6 og riksvei 12 (Rv12); der skifter Rv12 navn til Europavei 12 og knytter byen sammen med Sverige og Finland. Østover er det ca 40 km til riksgrensen, 97,4 km til Hemavan og 473,6 km til Umeå, før veien fortsetter med ferje over til Vasa, og videre til Helsingfors (1013 km). I vestlig retning skifter Rv12 navn til fylkesvei 17, populært kalt «kystriksvegen», og gir vegforbindelse med Helgelandskysten. Det er 68 km til Nesna og 96,9 km til Kilboghamn i Rødøy kommune.

## Etymologi
**Mo** er et utbredt og gammelt gårdsnavn, som flere steder er blitt til navn på sokn eller bygder. Det kommer fra norrønt *mór*, pluralis *móar*, som betyr «mo» eller «tørr sandslette». Det var opprinnelig navnet på en gård på stedet, og har gjennom historien forekommet i flere ulike former: *Møe* og *Moe* i 1567, *Mou* i 1610, *Moe* i 1614, *Moen* og *Moenn* i 1661 og *Mo* i 1666. Gården omtales under manntallet i 1666 som *Mo i Raens fiering*, i Helgeland prosti, i Alstahaug prestegjeld. I 1723 og senere brukes navnene *Moe* og *Mo*.

Det pågår i 2021 navnesak for å vedta offisiell skrivemåte av bynavnet på samisk. Flere varianter har vært i bruk, på sørsamisk: *Måefie/Måehvie*, umesamisk: *Måhvie/Måhfie, eldre: Mååfie/Mååfe* og nordsamisk: *Muoffi*.

Betydningen av ordet **Rana** er mer usikker. I 1500- og 1600-årene ble navnet skrevet *Radenn*, *Rade*, *Raenn*, *Raen* (1666) eller *Ran* []. *Ran* var dativ-formen av *Rana* (nominativ), men ble brukt som nominativ, hvorav navnet *Ranen* oppstod (1731). Navnet Rana ble tatt i bruk av den lokale administrasjonen i 1920.

'Rana' kan være avledet av det norrøne elvenavnet *Raðund*. *Raðr* betyr snar, rask, snøgg, radig, og knyttes til Ranelva, men det kan også henvise til strømmen i Ranfjorden. Elvenavnet *Radantia* (idag Rednitz) i Tyskland har en beslektet urindoeuropeisk opprinnelse i *rodhos, «elveløp».

## Geografi

Langs jernbanen på sjøsiden ligger den gamle bydelen på Moholmen samt et område som på 1990-tallet ble fylt ut og bebygd med Fjordgården hotell, Statens innkrevingssentral, TAG systems, Byporten kjøpesenter og boliger. På den andre siden av jernbanen ligger byens sentrum, med kjøpesentre, rådhus og gågater. 

Sistnevnte er for en stor del oppvarmet med fjernvarme fra stålverket i byen.

Det er vegforbindelse nordover over Saltfjellet til Fauske og Bodø, sørover til Mosjøen og Trondheim, mot vest til Nesna, og mot øst over Umbukta til Sverige. Flyplass på Røssvoll, 11 km fra sentrum.

## Historie
Navnet Rana er avledet fra norrønt *Raðund*, som synes opprinnelig å ha vært navnet hovedelva gjennom byen, Ranaelva/Ranelva, men har også gitt navn til fjorden, Ranfjorden, og landskapet rundt fjorden. Stedsnavngransker Oluf Rygh knyttet *Raðun* til gammelnorske *(h)raðr* i betydningen «snøgg, snar, rask», kanskje med henvisning til strømmen i fjorden.

Fra gammelt av er Mo et handelssentrum på Helgeland. Det har vært jordbruk siden jernalderen, selv om kysten ble ryddet og bebodd før innlandet. Bergverk og utførsel av nordlandsbåter og fangstprodukter har vært basisen for handelen. De rike fangst- og bergverkområdene rundt ga grunnlag for en sped byutvikling samt et klebersteinbrudd av betydning på Alteren, på vestsiden av Ranfjorden. Etter 1730-årene var det sommerstid et samemarked på Mo. I 1770-årene ble det fast handel, og i 1860 fikk L.A. Meyer ved kongelig reskript rett til å drive landhandel. 

Handelsaktiviteten blomstret etter hvert opp. Rundt 1880 står L.A.Meyer Skipsekspedisjon årlig for utskiping av ca. 800 båter, som i hovedsak er produsert i Rana. Firmaet mottok ett år et parti på 24 000 ryper fra Tärnaområdet. Rypene gikk i hovedsak til eksport til England.

Strekningen fra Mo til Umbukta ble bygd ferdig som vinterveg i 1883 mens mellomriksvegen ble ikke ferdig på svensk side før i 1939.

Under felttoget i Norge i 1940 ble det landsatt britiske styrker i Mo i Rana for å stoppe de framrykkende tyske styrkene. Den 1. mai ble en britisk jager satt inn for å bevokte kysten. I tillegg kom ett britisk uavhengig kompani direkte fra Storbritannia til Mo den 3. mai. Dette kompaniet var en del av Operasjon Scissors Force.      

:*«20-30-årene var preget av arbeidsledighet og mye fattigdom. Mange hadde nødsarbeid og de som arbeidet i Mofjellet var privilegerte. Her var det også bedre betalt. Den beste driftsperioden før krigen var fra 1937 til 1940. Under krigen ble gruvene drevet av tyskerne i en periode fra 1941 til 1943. L.A.Meyer var en viktig instans i nærings- og kulturlivet i Rana før krigen og presten var en ivrig forkjemper for fullføringen av Nordlandsbanen,»* minnes mangeårig stortingsrepresentant og lokalpolitiker i Rana, Per Karstensen.

Rana er rik på jernmalm og elektrisk kraft, noe som var betydningsfullt for etableringen av industri. Gruvedrift ble etablert i Dunderland Iron Ore Company (1902–1947), Rana Gruber (1937–), Norsk Jernverk (1946–1988) og Norsk Koksverk (1964–1988).  Disse var dominerende for sysselsettingen i byen, medførte etablering av «Dunderlandsbanen» og utskipingshavn.  Det var ca.  ansatte på det meste på jernverket alene. Befolkningsveksten ble nærmest eksplosiv på kort tid på grunn av etableringen av tungindustrien.

Under Operasjon Asfalt var det kun i Mo i Rana at myndighetenes representanter ble fysisk hindret i å fjerne levninger av sovjetiske krigsfanger fra kirkegården. Det russiske gravstedet på kirkegården i Mo i Rana er derfor det eneste som er bevart i opprinnelig stand. 

Flere byster av for byen historisk betydningsfulle skikkelser står plassert i sentrum; Nordlandsbanens far, prest Ole Tobias Olsen, anleggsarbeideren og agitatoren Hans Berntsen, og «samenes apostel» Thomas von Westen, som var sentral for grunnleggingen av Mo kirke og sameskolen på Mo, utenfor Mo kirke.

### Bykommunen Mo (1923–1963)
#### Kommunestyret til Mo bykommune

Mo herred (1839), senere kalt Mo kommune (1853), ble i 1923 delt i de to kommunene Nord-Rana og Mo. Mellom 1923 og 1963 var Mo en bykommune. Mo kommunestyre befant seg i strandgata i Mo sentrum, og er idag en vernet bygning. Bygningen var opprinnelig hvit. I den venstre fløyen var det bibliotek. Kommunestyret holdt til i høyre del, mens kemneren i Mo hadde sitt kontor i loftsetasjen.

### Folketall i bykommunen
Folketall i daværende Mo kommune før sammenslåingen

## Samferdsel

### Vei

E6 går like utenfor byen. Prosjektet E6 Helgeland nord pågikk fra 2007 til 2019, og medførte en kraftig forbedring av veinettet nord for og sør for byen. Veien har også tilknyttingsveier (gjennom RV12) til kystriksveien og Europavei 12. Sistnevnte starter her og går til Helsingfors i Finland gjennom Sverige.

### Jernbane
Nordlandsbanen nådde Mo i Rana 20. mars 1942 og Mo i Rana stasjon er en del av Nordlandsbanen mellom Trondheim og Bodø. Dagens jernbanebygning åpnet 22. september 1990. På sin vei nordover passerer banen først på sørsiden langs Ranfjorden. Deretter deler den  byen i to, før den løper inn mot Dunderlandsdalen og Saltfjellet.

### Havn

Mo i Rana havn består av Toraneskaia, Bulkterminalen, Koksverkskaia og Langneskaia (industrikaia). Det er Nord-Norges nest største havn, med mer enn 1100 anløp i året. 

I april 2024 startet arbeidet med en ny dypvannskai, slik at større skip kan ankomme Mo i Rana. Prosjektet vil være avsluttet sommeren 2026.

### Fly
Mo i Rana lufthavn, Røssvoll ble åpnet 1. juli 1968 som en del av det norske kortbanenettet. Siden 1. januar 2003 har flyplassen vært eid og drevet av Avinor AS, med daglige avganger til Bodø, Mosjøen og Trondheim. Den betjenes av flyselskapet Widerøe, som i januar 2024 ble oppkjøpt av Norwegian.

Fra 1968 ble det benyttet Twin Otter og fra 1981 også Dash 7. Fra 1993 til 1995 ble begge disse flytypene utfaset til fordel for Dash 8.

Den 6. september 2022 startet byggingen av Mo i Rana lufthavn, Fagerlia. Flyplassen åpnes våren 2027 og kan ta ned større fly fra Norwegian og SAS.

## Samfunn
Mo i Rana er et handelssentrum med rundt 200 handelsbedrifter. Mye av sentrum er nybygget de siste tiårene, inklusivt et oppvarmet gågatenett. Gode kommunikasjonsmuligheter, både moderne vegnett, havn, jernbane og flyplass.

## Smartby
Den 7. mars 2017 søkte Mo i Rana om å bli smartby innenfor området naturbaserte løsninger i urbane miljøer. I Nordland fylke arbeider også Bodø og Narvik for å bli smartbyer.

## Utdanning
I Rana er det 10 barneskoler, én ungdomsskole og to tiårige skoler på Storforshei og i Utskarpen.

Rana ungdomsskole ble åpnet den 19. august 2019 etter en sammenslåing av ungdomsskolene på Mo, Selfors og Gruben. 

Polarsirkelen videregående skole ble opprettet 1. august 2007 gjennom en sammenslåing av tre videregående skolene på Moheia, Kongsvegen og Mjølan. Den 28. august 2019 var skolen samlokalisert på Mjølan.

Campus Helgeland ble åpnet 20. august 2013 og ble en avdeling av Nord universitet den 1. januar 2016.

## Media
Den eneste avisen på Mo var lenge den tidligere arbeiderpartiavisen og idag A-presseavisen Rana Blad. Avisen ble grunnlagt i 1902 under navnet *Dunderlandsdølen*. I 1947 skiftet den til sitt nåværende navn. Redaktør siden 2016 er Marit Ulriksen.

Den 18. oktober 2017 startet nettavisen Rana No opp i byen. 

Lokalradioen Radio Rana ble grunnlagt i 1984. Den 22. november 1984 flyttet radioen inn i det nylig åpnede Meyersenteret. Idag har den sin besøksadresse i Midtre gate 13.

Radio Rana AS ble opprettet som AL og ble senere AS.
Radio Rana delte konsesjonen for Rana de første årene med Radio RV og overtok frekvensen helt da Radio RV få år etter ble lagt ned.
Radiostasjonen var fra starten eid av lokale eiere som lag og foreninger i kommunen.

NRK Nordland har et lokalkontor i byen med to ansatte.

## Næringsliv
I perioden 1946–1988 var Norsk Jernverk den dominerende industriplass i byen og regionen. Fra 1964 til 1988 var også Norsk Koksverk i drift. Rana har en lang industrihistorie som begynner med Dunderland Iron Ore Company fra 1902 til 1937. I 1937 ble selskapet videreført i Rana Gruber, som fortsatt er i drift. Industrialiseringen etter andre verdenskrig førte til en stor befolkningsøkning. Befolkningen i kommunene Mo og Nord-Rana økte fra  i 1946 til  i 1964.

I 1988 ble jernverket og koksverket nedlagt, og det ble igangsatt en omstilling fra 1988 til 1991. Etter omstillingen er de ulike delene av industrivirksomheten videreført i Mo Industripark med 110 bedrifter og 2900 ansatte (august 2025).

Polarsirkelrådet, Helgeland Boligbyggelag, Nasjonalbiblioteket og Statens innkrevingssentral har sin adresse i byen. Fra 1991 til 2019 var også NRKs lisensavdeling tilstede.

Blomsterbutikken *Plantasjen* hadde en avdeling i Mo i Rana fra 2009 til 2024.

Også den tidligere IT-bedriften TAG systems, og etterfølgerne EDB Business Partner (2005–2010), Evry (2010–2019) og TietoEVRY (2019–2022) har vært representert. Siden 2022 er Tietoevry representert, og Evry Card Services AS har sitt kontor i Mo i Rana.

Byen har seks kjøpesentre (AMFI Meyer/AMFI Domus, Coop Obs!, Byporten og Kiwi), og en rekke handels- og servicebedrifter.

## Severdigheter

* Havmannen

## Kultur og aktiviteter

Flere kulturinstitusjoner ligger i byen med 
 
* Vitensenter Nordland er et populærvitenskapelig opplevelses- og læringssenter innen matematikk, naturvitenskap og teknologi.
* Rana museum dekker lokal industrihistorie og naturliv.
* Nordland Teater ble stiftet i 1979, og er fylkets ledende teaterinstitusjon, med base i sentrum av Mo i Rana.
* Rana kommunale kino er en moderne 2-sals kino som ligger i sentrum
* Åarjelhsaemien Teatere har siden 1985 arbeidet med det sørsamisk kulturuttrykk.
* Havmanndagene arrangeres årlig i mai.

### Festivaler og musikk
* Sommertreff
* Mo Hornmusikk
* Båsmo & Ytteren Skolekorps
* Smeltedigelen
* Verket
* Tuff Enuff Bluesfestival

**Tidligere festivaler**
* Rød Snø

## Idrett
Det er flere idrettslag, hvor Mo Idrettslag og IL Stålkameratene tradisjonelt har dominert i fotball. Nå er det Rana Fotballklubb (3.div) som står for toppsatsingen, mens Mo Idrettslag, Stålkameratene, Selfors UL og Gruben IL spiller i 5. divisjon og Bossmo Ytteren holder til i 4.div. Det ble lagt nytt kunstgress på hovedarenaen Sagbakken stadion i 2022

## Fotnoter


## Referanser




## Litteratur
* Norges Offisielle Statistikk. VIII. 182: *Folketellingen i Norge 1. desember 1930. Første hefte. Folkemengde og areal i Rikets forskjellige deler. Bebodde øier. Hussamlinger på landet.*, Utgitt av Det Statistiske Centralbyrå, Oslo, i kommisjon hos H. Aschehoug & Co, 1932
* Norges Offisielle Statistikk XI, 2: *Folketellingen i Norge 3. Desember 1946. Første hefte. Folkemengde og areal i de forskjellige deler av landet. Bebodde øyer. Hussamlinger.*, Statistisk sentralbyrå, utgitt i kommisjon hos H. Aschehoug & Co, Oslo, 1950
* Norges Offisielle Statistikk XI 221: *Folketellingen 1. Desember 1950. Tredje hefte. Folkemengden etter hovedyrke i de enkelte kommuner og fylker*, Statistisk sentralbyrå, Oslo, 1956

* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*moirana.com - lokal portal for Mo i Rana
*Forskning.no: Drømmen om det moderne Norge
* Grensehandel Bilder fra den gamle og nye Mo i Rana 
* Nettutgaven av Rana Blad
* Rana Museum
* Vikafestivalen
* Radio Rana