open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
MT «Berge Edda» (1970)

**MT «Berge Edda»** var et tankskip bygget ved Rosenberg Mekaniske Verksted A/S som byggenummer 192. Levert til rederiet Sig. Bergesen d.y. & Co. i januar 1970. Solgt til Kypros i 1984.  Hugget i Pakistan i 1991

## «Berge Edda»
* 1969:  5. desember: Sjøsatt ved Rosenberg Mekaniske Verksted A/S
* 1970: 20. januar: Overlevert til Sig. Bergesen d.y. & Co., som «Berge Edda»
* 1982: 26. januar: I opplag ved Stavanger

## «Maritsa»
* 1984: 27. april: Solgt til Parkview Shipping Enterprises S.A. Kypros, Omdøpt «Maritsa»

## «Finesse»
* 1988: Solgt til Finesse Maritime Co. Ltd. Malta, Omdøpt «Finesse»
* 1991: 19. november:  Ankom Gadani Beach, vest for Karachi, Pakistan, for opphugging ved Al-Hamza Shipbreaking Co.
* 1991:  5. desember:  Opphuggingen startet

## Kilder
*«Berge Edda» www.sjohistorie.no

## Eksterne lenker
*
Voltinia

***Voltinia*** er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
Små til middelsstore, brune sommerfugler med hvite flekker.

## Levevis
Disse sommerfuglene lever i skog, særlig tropisk regnskog, men artene i denne slekten kan også forekomme i temmelig tørre områder.
Larvene lever på planter i ananasfamilien (Bromeliaceae).

## Fossil art
Det er kjent overraskende få fossiler av dagsommerfugler, men en slik blir plassert i denne slekten. *Voltinia dramba* er beskrevet fra 15-25 millioner år gammelt rav fra Den dominikanske republikk. Det er verdt å merke seg at gruppen Napaeina ikke lever i Vestindia i dag.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i mye av Mellom- og Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Mesosemiini 
**************** gruppen Napaeina
***************** Slekten *Voltinia* Stichel, 1910
****************** *[[Voltinia agroeca]]* (Stichel, 1910) – Brasil
****************** *[[Voltinia cebrenia]]* (Hewitson, 1873) – sørøstlige Brasil
****************** *[[Voltinia danforthi]]* (Warren & Opler, 1999) – Mexico
****************** *[[Voltinia phryxe]]* (C. & R. Felder, 1865) – sørøstlige Brasil
****************** *[[Voltinia radiata]]* (Godman & Salvin, [1886]) – Costa Rica og Colombia
****************** *[[Voltinia sanarita]]* (Schaus, 1902) 
****************** *[[Voltinia theata]]* Stichel, 1910 – Costa Rica, Ecuador og Colombia
****************** *[[Voltinia tumbesia]]* (Hall & Lamas, 2001) – Peru
****************** *[[Voltinia umbra]]* (Boisduval, 1870) – fra Mexico til Panama
****************** *[[Voltinia dramba]]* Hall, Robbins & Harvey, 2004 – fossil art fra Den dominikanske republikk

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Voltinia* på *Tree of life* http://tolweb.org/Voltinia/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 27.1. 2012.

## Eksterne lenker
*
Hermathena

***Hermathena*** er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
Middelsstore, stort sett hvite sommerfugler, men noen grå til gråsvarte flekker langs kantene av vingene. Dette er en ganske uvanlig farge for Riodinidae, de ligner mer på små hvitvinger (Pieridae).

## Levevis
Disse sommerfuglene lever i skog, særlig tropisk regnskog.
*Hermathena candidata* har larver som lever på planter i slekten *Vriesia* (ananasfamilien).

## Utbredelse

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Mesosemiini 
**************** gruppen Napaeina
***************** Slekten *Hermathena* Hewitson, 1874
****************** *[[Hermathena candidata]]* Hewitson, 1874 – Costa Rica, Colombia, Bolivia, Guyana og Fransk Guyana
****************** *[[Hermathena eburna]]* Hall & Harvey, 2005 – fra Costa Rica til Ecuador
****************** *[[Hermathena oweni]]* Schaus, 1913 – Mexico og Costa Rica

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Hermathena* på *Tree of life* http://tolweb.org/Hermathena/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 27.1. 2012.

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Hermathena candidata''
* Butterflies of America – ''Hermathena oweni''
Prolegomena

**Prolegomena** (gresk: προλεγόμενα, *prolegómena*, en flertallsform i nøytrum av verbaladjektivet i mediopassiv på -os) betyr «innledning» eller «prolog». Dets særskilte betydning er «forarbeid» i forbindelse med en innledning til en lengre filosofisk avhandling. Det er da formelt sett et essay eller en *kritisk utlegning* hvor det redegjøres for forutsetninger og metode for verkets hoveddel. I betydningen «forarbeid» er det de grunnleggende spørsmålene og begrepene som avklares og defineres før det vesentlige i verket presenteres, nemlig de mer omfattende spørsmål som Guds eksistens, åpenbaringens natur, skriftens autoritet (for bare å ta noen eksempler fra religionsfilosofien). 

*Prolegomena* kan brukes som innledning for all slags emner, noe følgende verker antyder:
* *Prolegomena zu einer jeden künftigen Metaphysik* («Prolegomena til enhver framtidig metafysikk»), et av Immanuel Kants kortere filosofiske tekster, utgitt 1783
* *Prolegomena zur Geschichte Israels* («Prolegomena til Israels historie»), en bok fra 1878 av den tyske bibelforskeren Julius Wellhausen
* *Prolegomena zu einem rückläufigen morphologischen Wörterbuch des Althochdeutschen*, en språkvitenskapelig ordbok av Rolf Bergmann fra 1984
* Som oversettelse av Ibn Khaldūns *[[Al-Muqaddimah]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* «Om et tankevekkende prolegomena», *Strøtanker*
Alesa

***Alesa*** er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
Små til middelsstore sommerfugler mønstret i oransje og brunsvart.
Som vanlig hos Riodininae er det ofte stor forskjell mellom kjønnene, hannene kan være meget mørke.

## Levevis
Disse sommerfuglene lever i skog, særlig tropisk regnskog.
Det har vist seg at arten *Alesa amesis* har larver som ikke spiser planter, men derimot er rovdyr eller snyltere som dels tigger honningdugg fra nymfene til ulike nebbmunner (trolig ved å etterligne atferden til maur), dels spiser disse nymfene. Det er mulig at flere av artene også har larver som er rovdyr.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Eurybiini 
**************** Slekten ***Alesa*** Doubleday, 1847
***************** *[[Alesa amesis]]* (Cramer, 1777)
***************** *[[Alesa esmeralda]]*
***************** *[[Alesa fournierae]]* Lathy, 1958
***************** *[[Alesa hemiurga]]* Bates, 1867
***************** *[[Alesa lipara]]* Bates, 1867
***************** *[[Alesa prema]]* (Godart, 1824)
***************** *[[Alesa rothschildi]]* (Seitz, 1917)
***************** *[[Alesa telephae]]* (Boisduval, 1836)
***************** *[[Alesa thelydrias]]* Bates, 1867

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Alesa* på *Tree of life* http://tolweb.org/Alesa/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 27.1. 2012.

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Alesa lipara'', hann og hunn
Trygve Swensen

**Trygve Swensen** (1881–1967) var en norsk skipsingeniør og kommunepolitiker i Aker.

## Liv og virke
### Karriere
Han gikk skips- og maskinlinjen ved Trondhjems Tekniske Læreanstalt og hadde tekniske og ledende stillinger ved skipsverft i Norge, Tyskland og Finland. I 1920 ble han avdelingsingeniør, senere overingeniør ved Patentstyret og bosatte seg på Grefsen. Han hadde også en undervisningsstilling i materiallære ved Statens håndverks- og kunstindustriskole.

Swensen var medlem av Aker herredsstyre fra 1935 til 1940 og medlem av formannskapet fra 1938 til okkupasjonen i 1940. Han var valgt på en fellesliste for Høyre, Bondepartiet og Frisinnede Folkeparti.

Han var formann i hovedstyret i Frisinnede Folkeparti fra 1937 til 1939. Partiet hadde falt ut av Stortinget og var i oppløsning. Han hadde også kommunale verv etter frigjøringen i 1945, da som høyremann.

I 1949 ble han ansatt som overingeniør ved teknisk avdeling i Nortraship.

### Familie
Han var sønn av sogneprest Søren Hagerup Holck Swensen og organist Astrid, født Lindeman.

Han hadde flere slektninger med tekniske yrker, i tillegg til at mange var musikalske. Arkitekt Wilhelm Swensen var ett av hans søsken. Søsteren Marie Louise ble gift med deres tremenning, cellist og rektor Trygve Lindeman, mens en annen søster, Ingrid, ble gift med overrettssakfører, banksjef, ordfører og stortingsmann Arne Falstad. Farbroren var direktør ved Akers mekaniske verksted Gunder Swensen.

Trygve Swensen var gift tre ganger, og han ble far til tre barn i sitt første ekteskap.

## Referanser
Eurybia

***Eurybia*** er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
Middelsstore sommerfugler, store til Riodinidae å være. Oversiden er mørkbrun, ofte med oransje flekker eller tegninger, men de kan også ha snøhvite tverrbånd eller metallisk blå felter. Forvingen har oftest en øyeflekk kantet med oransje. Undersiden er lysere brun med tegninger som ligner de på oversiden.

## Levevis
Disse sommerfuglene lever i skog, særlig tropisk regnskog.
I alle fall noen av artene har larver som lever på planter i slekten *Calathea* (familien Marantaceae).
Arten *Eurybia lycisca* har utviklet en sugesnabel som er omtrent dobbelt så lang som kroppen, uvanlig langt for en dagsommerfugl. Dette setter arten i stand til å drikke nektar fra blomster med at langt rør ned til nektaren.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Eurybiini 
**************** Slekten *Eurybia* Illiger, 1807
***************** *[[Eurybia albiseriata]]* Weymer, 1890
***************** *[[Eurybia caerulescens]]* Druce, 1904
***************** *[[Eurybia carolina]]* Godart, [1824]
***************** *[[Eurybia cyclopia]]* Stichel, 1910
***************** *[[Eurybia dardus]]* (Fabricius, 1787)
***************** *[[Eurybia donna]]* C. & R. Felder, 1862
***************** *[[Eurybia elvina]]* Stichel, 1910
***************** *[[Eurybia franciscana]]* C. & R. Felder, 1862
***************** *[[Eurybia halimede]]* (Hübner, [1807])
***************** *[[Eurybia jemima]]* Hewitson, 1869
***************** *[[Eurybia juturna]]* C. & R. Felder, 1865
***************** *[[Eurybia latifasciata]]* (Hewitson, 1869)
***************** *[[Eurybia lycisca]]* Westwood, 1851
***************** *[[Eurybia misellivestis]]* Stichel, 1910
***************** *[[Eurybia molochina]]* Stichel, 1910
***************** *[[Eurybia nicaeus]]* (Fabricius, 1775)
***************** *[[Eurybia patrona]]* Weymer, 1875
***************** *[[Eurybia pergaea]]* (Geyer, 1832)
***************** *[[Eurybia rubeolata]]* Stichel, 1910
***************** *[[Eurybia silaceana]]* Stichel, 1924
***************** *[[Eurybia unxia]]* Godman & Salvin, [1885]

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Eurybia* på *Tree of life* http://tolweb.org/Eurybia/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 27.1. 2012.

## Eksterne lenker
*
H55-paviljongen

**H55-paviljongen** er en bygning i Helsingborg som har sitt utspring i en av de tre paviljongene som ble tegnet til Helsingborg-utstillingen i 1955, H55, av arkitekten Carl-Axel Acking. 

## Beskrivelse
Paviljongene var under utstillingen plassert tvers over Parapeten i Norra hamnen, i øst vest retning, med sine kortsider ut mot sundet henholdsvis inn mot byen og en utstikkende overetasje på langsiden som hvilte på pilarer ut over promenaden på kaien. På den måten kunne besøkende på utstillingen passere under bygningene. De tre paviljongene hadde mindre individuelle forskjeller, men hovedtrekkene var at langsidene kledd med hvitlakkerte plater, som på sine plasser avbrutt av vindusseksjoner med varierende utformning. Övervåningarnas kortsidor var helt uppglasade, vilket gav riktade vyer mot staden i öster och Öresund i väster. Paviljongerna var utförda i enkla konstruktioner och efter utställningen monterades de ner. 

Til H99-utstillingen fant man rester av en av paviljongene hos en skraphandler ved hjelp kundene hans kunne man oppføre en kopi av paviljongen til utstillingen, med tegninger av Tangram Arkitekter. Men replikaen ble plassert på en annen plass, ikke så nært Parapeten som sine forgjengere. I stedet for var den plassert nordøst for Restaurang Parapeten, ved den del av Norra hamnen som kalles Cityhamnens sørlige ende. Etter H99 har bygningen blant annet blitt brukt som utstillingspaviljong, for eksempel for utstillingen "ALLRUM – från H55 till H05" under designåret 2005. Paviljongen har siden blitt leid ut av Helsingborg by som konferense- alternativt festlokale.

## Billedgalleri

Fil:Carl Axel Acking 1955.jpg|Carl-Axel Acking med modellen 1955.
Fil:H55 paviljongen.jpg|Paviljongen på sin nåværende plassering.
Fil:H55-paviljongen 2.jpg|Paviljongen fra nordvest.


## Kilder
*Bevarandeplanskommittén, Helsingborgs stad (2003). *Helsingborgs stadskärna: Bevarandeprogram 2002*. Helsingborg: Helsingborgs stad. ISBN 91-631-3664-3
Parasittkapasitet

En **parasittkapasitet** er en utilsiktet elektrisk kapasitans som oppstår i en ikke-ideell komponent. Parasittkapasiteter gir uønsket tap av energi i selve kretsen, tap ved at signalet blir ugjenkjennelig, eller tap ved kobling til andre nærliggende kretser.

Alle elektriske og elektroniske komponenter har parasittkapasiteter, for eksempel mellom vindingene i en spole, eller mellom tilkoplingene til en transistor. For de fleste komponenter er disse kapasitetene så små at de er ubetydelige ved typiske lave arbeidsfrekvenser, mens de blir mer dominerende ved høyere frekvenser inntil de forstyrrer fortsatt operasjon av komponenten.

En spole er typisk komponent som har en stor parasittkapasitans. Denne kommer av gjensidig elektrisk kobling mellom vindingene i spolen.

I halvledere slik som transistorer kan slike kapasiteter få en verdi som er med på å begrense funksjonaliteten, særlig forsterkningen, ved høyere frekvenser. Kapasitetene får en relativt stor verdi i halvledere siden elektrodene internt ligger svært tett sammen; der befinner seg alle i et enkelt krystall. For felteffekttransistorer er kapasitetene for det meste høyere enn for bipolare typer. Dioders reaksjonstid forlenges av slike kapasiteter.

Komponenter har også parasittinduktans, ofte som følge av tilledningene.

## Referanser
Torsjon

**Torsjon** er i mekanikken *vridning* eller *dreining* av et legeme som utsettes for dreiemoment eller torsjonsmoment. Dreiemomentet måles i Nm (Newtonmeter), der lengden og kraften står vinkelrett på hverandre. For massive staver med sirkulært tverrsnitt eller surkulære rør er torsjonen: 

: T = \frac{J_T}{\ell} \tau= \frac{J_T}{\ell} G \phi
der

*\tau er den maksimale skjærkraft i overflaten.
**J<sub>T</sub>* er *torsjonskonstanten* i tverrsnittet. 

Ved vridning vil en rett linje på stavens overflate parallell med aksen bli deformert til en skruelinje.
Hyphilaria

***Hyphilaria*** er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
Ganske små sommerfugler (vingespenn ca. 20 millimeter). Vingene er hvite, gule eller rødlige med mørke tverrstriper.

## Levevis
Disse sommerfuglene lever i skog, særlig tropisk regnskog. 
## Utbredelse
Slekten er utbredt i det nordlige og vestlige Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Mesosemiini 
**************** gruppen Napaeina
***************** Slekten *Hyphilaria* Hübner, 1819
****************** *[[Hyphilaria anophthalma]]* (C. & R. Felder, 1865) – Colombia og Ecuador
****************** *[[Hyphilaria anthias]]* (Hewitson, 1874) – Fransk Guyana, Guyana, Colombia, Venezuela, Bolivia og Peru
****************** *[[Hyphilaria nicia]]* Hübner, [1819] – Fransk Guyana, Guyana og Bolivia
****************** *[[Hyphilaria parthenis]]* (Westwood, 1851) – Fransk Guyana, Guyana, Surinam, Colombia og Bolivia
****************** *[[Hyphilaria thasus]]* (Stoll, 1780)

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Hyphilaria* på *Tree of life* http://tolweb.org/Hyphilaria/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 27.1. 2012.

## Eksterne lenker
*
Easter Parade (sang)

**«Easter Parade»** er en amerikansk populærmusikksang, skrevet av Irving Berlin. Teksten beskriver jeg-personen i sangens engasjement i et amerikansk kulturevenement kalt *Eaaster Parade*.

Den ble introdusert av Marilyn Miller og Clifton Webb i Broadway-musikkrevyen *[[As Thousands Cheer]]* (1933), hvor musikknumrene ble bundet sammen i en tematisk tråd som avisoverskrifter. Sangen ble fremført av Bing Crosby i filmen *[[Holiday Inn (film)|Holiday Inn]]* (1942), som inneholdt en sang av Irving Berlin om hver større amerikanske helligdag. I 1948 ble den fremført av Judy Garland og Fred Astaire i filmmusikalen med samme tittel, som var konstruert rundt sangen. Den var også med i Rankins/Bass' special *[[The First Easter Rabbit]]* i 1976 og har siden blitt en standard.

Berlin skrev opprinnelig melodien i 1917 under tittelen «Smile and Show Your Dimple». Sangen floppet, men komponisten satte melodien i arkivet til senere bruk. 

Den blir ofte regnet for å være én av de mest populære påskesangene gjennom alle tider, sammen med  «Peter Cottontail».

## Norske versjoner
Finn Bø og Bob Gunner har skrevet norske tekster. Bøs norske tittel er «Vi selv og våre hjem». Gunners versjon heter «Eventyret vinker».

### Innspillinger

## Fotnoter og referanser
Einar Greve

**Einar Greve** (1865–1948) var en norsk skolemann og politiker. Han var ordfører i Bergen i 1917 og stortingsmann for Bergen fra 1931 til 1933.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Han vokste opp i Ølen, der faren Jan Greve drev landhandel. Farfaren Johan Fritzner Greve var prest og ordfører i Sund.

Einar Greve var utdannet cand.real. (lektor i realfag).

### Karriere
Han var lærer ved Hambros skole fra 1895 til 1908, overlærer ved Krohnengen skole fra 1909 til 1911 og skoleinspektør i Bergen fra 1911 til han avgikk med pensjon i 1936. Han var konstituert som direktør ved NHH fra 1936 til 1937.

Greve hadde en rekke politiske og offentlige verv i Bergen. Han var medlem av skolestyret fra 1900 til 1936, medlem av Bergen bystyre fra 1901 til 1937 og medlem av formannskapet i tre perioder. Han var formann i hjelpekomiteen etter bybrannen i 1916. I 1917 var han byens ordfører, valgt for Venstre.

Han brøt med Venstre på grunn av partiets sterke støtte til målsaken og brennevinsforbudet, og han ble formann i Riksmålsvernet (1924–1932) og en sterk talsmann for å beholde Bergen som bynavn, da målfolk ivret for Bjørgvin. Han var stortingsmann for Bergen fra 1931 til 1933, valgt for Frisinnede Venstre, og formann i Frisinnede Venstres hovedstyre fra 1932 til 1933. Han satt i Stortingets universitets- og fagskolekomité.

Greve var formann i Bergens pedagogiske Forening, styremedlem i Filologenes og Realistenes Landsforening, styremedlem ved Bergens Museum og medlem av hovedstyret i Norges Livredningsselskap, som hedret ham med æresmedlemskap for innsatsen for svømme- og livredningssaken.

Einar Greve giftet seg i 1896 med Nelly Olsen. Deres sønn Gunnar Greve (1904–1990) grunnla advokatfirmaet Greve, Greve, Greve & Lorentzen. En annen sønn, Johan (1900–1973), ble skipsreder.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Arkitekturåret 1716

## Bygninger
* Amerikas første fyr, Boston Light, blir bygget; det ble ødelagt under den amerikanske revolusjon og gjenoppbygget i 1783.
* I Buenos Aires, Argentina, blir et kloster bygget av Recoleto, munker av fransiskanerordenen. Komplekset vil seinere tjene som sykehus under engelske invasjoner.
## Hendelser
* Byggingen av Superga-basilikaen i Torino av Filippo Juvarra (fullført i 1727) påbegynnes.
## Priser
* Académie royale d'architecture : Jean Beausire
* Prix de Rome, arkitektur: ukjent.

## Fødsler

|-
|Januar
| 30. || Carl Fredrik Adelcrantz || svensk || friherre, arkitekt ||align=center|80 ||align=center|1796 ||

|Mars
| 5. || Nikolaus Pacassi || østerriksk || arkitekt ||align=center| ||align=center|1790 || 
|-
|Juni
|14. || Peter Harrison || engelskfødt || arkitekt, som virket i kolonien Rhode Island ||align=center| ||align=center|1775 ||
|}
## Bildegalleri

Carl_Fredrik_Adelcrantz1.jpg|Carl Fredrik Adelcrantz(1716-1796)


## Referanser
Tomas Nilsson (politiker)

**Tomas Nilsson** (født 1965) er en svensk politiker for Socialdemokraterna. I riksdagsperioden 2010–2014 var han erstatter i to perioder; 23. november 2011–1. mai 2012 og  15. august 2013–15. februar 2014. Han representerte Norrbottens läns valkrets.

Nilsson satt i sosialsikringskomiteen.

## Referanser

 


## Eksterne lenker
*
Den tredje mann (bok)

***Den tredje mann*** er en biografi utgitt 1997 om den norske polfareren Hjalmar Johansen og skrevet av Ragnar Kvam jr. Boken fikk gode anmeldelser og ble roset for å ha gitt et mer nyansert bilde av norsk polarhistorie og nasjonalikonene Fridtjof Nansen og Roald Amundsen.

## Referanser
Mellomfransk

**Mellomfransk** (fransk: *moyen français*) er et trinn i fransk språkutvikling som fant sted fra 1300-tallet til rundt 1600. Dette var en overgangsperiode fra gammelfransk der fransk skilte seg klart fra andre oïl-språk. Språket fikk offisiell status i Frankrike til fordel for latin, frankoprovençalsk, oksitansk og de andre oïl-språkene, og ble utviklet som litterært språk.

I denne språkperioden forsvant kasus helt fra språket. Det tidligere skillet mellom nominativ og oblik forsvant, og flertall ble kun markert med en -s. Dette medførte at ordrekkefølgen i setningen ble viktigere og mer fastlagt.

Diftonger ble forenklet, eksempelvis ble /oi/ til /we/. Schwalyden [ɘ] forsvant etter vokaler, først inne i ord, senere også i slutten av ord. Man begynte også å utelate endekonsonanter fra uttalen.

Skriftspråket endret seg til en viss grad for å speile endringene i talespråket, men hang gjerne etter. Man finner typisk en rekke ulike grammatiske former og stavemåter i tekster fra denne tiden. Det var i den mellomfranske perioden den første franske grammatikkboken ble utgitt. I 1539 kom Robert Estiennes fransk-latinske ordbok ut, og latin ble forbudt ved domstolene. Fransk fikk et større domene da det også ble tatt i bruk innen vitenskapelige arbeid og som litterært språk. Språket fikk nytt ordtilfang gjennom lånord og nyord fra latin, italiensk og en del andre språk, som engelsk, spansk og tysk. Også rettskrivningen generelt ble noe latinisert.

Den mellomfranske perioden falt sammen med renessansen. Språket ble brukt av forfatterne Villon, Marot, Rabelais, Montaigne, Ronsard og Pléiade-dikterne. Pléiade-verket *Défense et illustration de la langue française* (1549) fremhevet fransk som et litterært språk som kunne opphøyes gjennom etterligning av litteratur fra antikken. Mange klassiske verk ble oversatt.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Dictionnaire du Moyen Français (1330–1500)
Fredrik Lundh Sammeli

**Carl Roland Fredrik Lundh Sammeli** (født 18. mai 1977 i Korsträsk i Norrbottens län, Sverige) er en svensk politiker for Socialdemokraterna, og har vært riksdagsmedlem i Sverige siden 2006. Han er valgt inn i riksdagen for Norrbottens läns valkrets på plass 312, men har siden november 2011 vært erstattet av Tomas Nilsson i Riksdagen. Sammeli er bosatt i Luleå, og er offiser av yrke.

## Medlem av Riksdagen
Sammeli hadde i perioden 2007 til 2008 permisjon fra sine oppgaver i Riksdagen, og ble denne perioden erstattet av Hannah Bergstedt.

Sammeli har tidligere sittet i sosialsikringskomiteen, samt vært vara i tre andre komiteer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Fredrik Lundh Sammeli på Sveriges riksdags nettside
* Fredrik Lundh – www.socialdemokraterna.se
We Saw the Sea

**«We Saw the Sea»** er en amerikansk sang, skrevet av Irving Berlin. Den ble introdusert av Fred Astaire i musikalfilmen *[[Follow the Fleet]]* fra 1936.

Bake Baker (Astaire) fremførte sangen, sammen med et orkester bestående av marinesoldater, ombord på et skip.

Fred Astaire with Johnny Green & His Orchestra spilte den inn i Los Angeles 30. januar 1936. Sangen ble utgitt på 78-platen Brunswick 7609.

## Norsk versjon
Bias Bernhoft og Arild Feldborg har skrevet en norsk tekst. Deres versjon bærer tittelen «Trotskyvisen».

### Innspilling
*Einar Rose, med akk. piano og gitar. Utgitt på 78-platen Odeon A 180&nbsp;669 D-3270.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Fred Astaire - Follow the Fleet (1936) - We Saw the Sea
Royal Victoria Patriotic School

**Royal Victoria Patriotic School** er en stor viktoriansk bygning i gotisklignende stil som kombinerte skotsk baronistil og fransk châteauesque. Dets arkitekt var Major Rohde Hawkins (1821–1884). Bygningen er lokalisert ved Trinity Road i Wandsworth, London. Den ble bygget i 1859 som *Royal Victoria Patriotic School* som et sted for foreldreløse unge piker i løpet av Krimkrigen.

Under andre verdenskrig en mottakssentral for flyktninger til Storbritannia. For å sikre at ikke tyske agenter kom inn i landet, ble alle flyktninger internert til de var klarert av britiske myndigheter. I tillegg samlet man inn fersk og viktig informasjon fra de tyskokkuperte landene. Den der i dag listet som en verneverdig bygning Grade II* av spesiell betydning.

## Historie
Skolen, som opprinnelig het Royal Victoria Patriotic Asylum, ble opprettet for å ta vare på døtre av døde britiske soldater som hadde falt under Krimkrigen. Grunnsteinen ble lagt ned av dronning Victoria i 1857 og skolen ble åpnet i 1859. Under første verdenskrig ble skolen brukt som sykehus og mange tusen skadde soldater fra fronten ble behandlet her. I mellomkrigsårene ble bygningen igjen brukt som skole, fremdeles for piker, inntil ungene ble evakuert til Wales i 1939. Skolen ble stengt ved utbruddet av andre verdenskrig, elevene evakuert ut på landet og i januar 1941 ble Royal Victoria Patriotic School overtatt av Internment Camps Division, underlagt Home Office (innenriksdepartementet), under navnet *London Reception Centre*. Her skulle alle flyktningene som ankom De britiske øyer fra det okkuperte Europa innom for å forhøres. Mottakets formål var å «forhøre utenlandske flyktninger og rømlinger, samt å samle etterretning og videreformidle denne informasjonen til relevante organer.»

I januar 1945 ble MI9 omorganisert og delt inn i MI9 og MI19, der sistnevnte blant annet skulle ta seg av forhør av tilfangetatte fiendtlige soldater. Det var derfor naturlig at MI19 fortsatte driften av RPS. I slutten av 1944 hadde strømmen av flyktninger avtatt så dramatisk at man begynte å redusere bemanningen ved senteret. RPS ble allikevel ikke stengt før 31. mai 1945.

## Dagens bygning
Bygningen ble pusset opp på 1980-tallet. Det huser i dag en rekke mindre forretninger, en britiske dramaskole ved navn Academy of Live and Recorded Arts, en rekke leiligheter, og restauranten «Le Gothique». Sistnevnte arrangerer en ølfestival to ganger i året, *Wandsworth Common Beer Festival*, men fra 2012 blir den holdt årlig.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Royal Victoria Patriotic Building
Lascia ch’io pianga

***Lascia ch'io pianga*** en sopranoarie av komponisten Georg Friedrich Händel, som har blitt et populært konsertstykke. Sangens melodi begynte sitt liv som en asiatisk dans i hans opera *[[Almira]]* (1705). Som arie ble stykket først anvendt i Händels oratorium *Il trionfo del Tempo e del Disinganno* (1707), men med annen tekst og tittel ***Lascia la spina***. Händel resirkulerte senere verket til sin opera *[[Rinaldo (opera)|Rinaldo]]* (1711) og ga arien til rollefiguren Almirena (portrettert av sopranen Isabella Girardeau i operaens premiere) i Akt II. *Rinaldo* ble en større triumf for Händel, og det er dette verket som arien hovedsakelig blir assosiert med. Den har blitt spilt inn av tallrike artister på plater og CD-plater og har vært med i flere filmer.

## På norsk
Andrea Bræin Hovig har skrevet en norsk tekst. Den bærer tittelen «Lyden av deg».

### Innspillinger
* Andrea Bræin Hovig. Utgitt på CD-platen *Hjertetvinner* (Kirkelig Kulturverksted FXCD&nbsp;262) i 2003.
* Anne-Lise Berntsen har spilt inn en versjon med Giacomo Rossis italienske tekst. Den er utgitt på CD-platen *Ludo* med Bendik Hofseth og Helge Iberg (Kirkelig Kulturverksted FXCD&nbsp;192) i 1997.

## I andre media
*Lascia ch'io pianga* er å høre i filmen ''Farinelli'',, *[[L.I.E.]]* av Michael Cuesta og *[[Antichrist (film)|Antichrist]]* av Lars von Trier. 
Arien har også en fremtredende plass i Bo Widerbergs film *Lust och fägring stor ([[Å leve, det er å elske]])* fra 1995. 

## Referanser


## Bibliografi
* Dean, Winton og Knapp, J. Merrill (1995): *Handel's operas: 1704-1726*, Oxford University Press|, Oxford, ISBN 978-0-19-81644-8 (Opprinnelig publisert i 1987)
Asiatiske vinterleker

**Asiatiske vinterleker** er en multisportkonkurranse for asiatiske utøvere, som arrangeres hvert fjerde år, etter modell av de olympiske leker. Vinterlekene ble arrangert første gang i Sapporo, Japan i 1986. Det var Japans olympiske komité som først foreslo idéen å arrangere en vinterversjon av Asialekene i 1982. Konkurransene er åpne for medlemmer av Asias olympiske råd.

## Arrangører

## Medaljefordeling
**Oppdatert per [[Asiatiske vinterleker 2017]]*

## Se også
* Asialekene

## Referanser




## Eksterne lenker
*  Asian Winter Games på Asias olympiske råds nettsider
Per Arne Godejord

**Per Arne Godejord** (født 1965) er en norsk informasjonsviter.

Han er cand.polit. med hovedfag i informasjonsvitenskap fra Universitetet i Bergen fra 1991. Han har også mellomfag i offentlig rett, særskilt eksamen i politirett fra 4. avdeling jus samt pedagogisk seminar.

Godejord var IT-sjef ved Høgskolen i Nesna 1994–1999, høgskolelektor i informatikk 2001–2003, førstelektor 2003–2008 og dekan ved Avdeling for natur og realfag 2008–2011. Han var dekan ved Avdeling for økonomi, administrasjon og ledelse ved Høgskolen i Nord-Trøndelag fra august 2011 til august 2014. Deretter gikk han tilbake til en stilling som førstelektor ved Høgskolen i Nord-Trøndelag og Høgskolen i Nesna, som begge i 2016 ble fusjonert inn i Nord universitet.

Han har hatt tillitsverv som hovedverneombud ved Høgskolen i Nesna 1998–1999, leder og ordførerkandidat i Nesna Høyre 2009–2011 og leder i Levanger Høyre fra januar til oktober 2012.

Per Arne Godejord er gift med Beata Joanna Godejord, som er førsteamanuensis ved Nord universitet.

## Bibliografi
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Referanser


## Eksterne lenker
Grennesvannet

**Grennesvannet** er et vann i Holmestrand kommune, Vestfold, som ligger i sørskogen i Vassås. Det ligger omtrent 68 moh. og har et areal på 0,28&nbsp;km2.

Grennesvannet har slitt med gjengroing, noe som ble dokumentert igjennom en NIVA-undersøkelse. Vannspeilet er redusert med 32 prosent, og fikk derfor i 2008, 15000 kr. til  en undervannsgressklipper til å bekjempe dette. Ved å klippe bunnen i vekstsesongen i to år dør planten.

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* Værvarsel for Grennesvannet , Yr.no (viser også kart)
Jordkjeller

En **jordkjeller** er en kjeller med et gulv som danner en direkte kontakt med jordsmonnet. Dette fører til at jordas fuktighet og temperatur stabiliserer klimaet i lagerrommet slik at den er kjølig om sommeren og frostfri om vinteren. Jordfuktigheten sørger også for at matvarene ikke tørker ut. Den ble brukt til å lagre matvarer før kjøleskapet hadde blitt oppfunnet.

En jordkjeller kunne være nedgravd i bakken med murte vegger og tak, slik at den var fullstendig omgitt av jord, men kunne også være anlagt under hus. For å hindre mugg var den som regel utstyrt med en form for ventilasjon.

Det finnes også moderne jordkjellere, blant annet fullstendige enheter av glassfiber som kan graves ned i jorda uten å måtte bygge mur.

## Se også
* Kjeller (arkitektur)
* Potetkjeller

## Eksterne lenker
* En jordkjeller på Radøy i Hordaland
* Agropub, Nettside for økologisk landbruk
9,999,999 Tears

**«9,999,999 Tears»** er en amerikansk sang, skrevet av Razzy Bailey.

Dickey Lee spilte den inn på singlen RCA Gold Standard GB-10929 2. mars 1976. Produsenter var Roy Daa og Dickey Lee. A-siden var «Rocky».

«9,999,999 Tears» var hentet fra LP-platen *Angels, Roses, and Rain* (RCA Victor APL1-1725).

Sangens jeg-person gråter, fordi hans elskede har funnet en annen.

## Norsk versjon
Steinar Fjeld har skrevet en norsk tekst. Hans versjon heter «9999999 tårer».

### Innspilling
*Septimus. Utgitt på LP-platen *[[Septimusikk 2]]* (Talent TLS&nbsp;3019) i 1976.

## Listeplasseringer
Lees verjon lå som # 3 på Billboard Hot Country Songs-listen i 1976 og som # 52 på Billboard Hot 100-listen i 1977.

## Referanser
TEK

**TEK**, **Tek** eller **tek** kan vise til:

* Teknologi, utførelse, anvendelse og kunnskapen om redskaper, maskiner, teknikker, systemer eller metoder i håndverk eller industri i den hensikt å løse et problem eller utføre en særskilt funksjon.
* Teknologi- og industrifag, et utdanningsprogram ved norsk videregående opplæring
* Tek.no,  et norsk teknologinettsted, tidligere kjent som Hardware.no

* Byggteknisk forskrift, en forskrift om tekniske krav til byggverk i Norge

* Smif-N-Wessun, også Cocoa Brovaz og Tek-N-Steele, en hip hop-gruppe fra USA
* «Düm Tek Tek (Crazy for You)», Tyrkias sang i Eurovision Song Contest 2009

## Se også
* Tech
Polaråret 1905

## Ekspedisjoner

### Arktis
*Roald Amundsens ekspedisjon gjennom Nordvestpassasjen 1903–06.
*Ziegler-ekspedisjonen 1903–05 under ledelse av Anthony Fiala mislyktes med å nå Nordpolen.
*Nordpolsekspedisjon 1905–06 ledet av Robert Peary, fra Ellesmereøya.

### Antarktis
*Charcots første antarktisekspedisjon 1903–05 under ledelse av franskmannen Jean-Baptiste Charcot til Antarktishalvøya.

## Begivenheter og etableringer
* 24. desember – Hvalfangst med det flytende kokeriet «Admiralen» startet ved New Island på Falklandsøyene. Dette var det første flytende kokeriet på sørlige breddegrader.

## Oppdagelser og vitenskapelige resultater
*

## Fødsler
*13. mars – John Riddoch Rymill, australsk polarutforsker og leder av British Graham Land Expedition 1934–37.
*22. august – Martin Lindsay, 1. baronett, britisk offiser og oppdager.
*19. desember – Norman D. Vaughan, amerikansk hundesledefører og polfarer.
* – Pyotr Sjirsjov, sovjetisk oseanograf, hydrobiolog, polarforsker og statsmann.

## Dødsfall
*10. oktober – Per Savio, samisk hundekjører og førstemann som overnattet på det antarktiske kontinentet

## Referanser


## Litteratur
*
Karsten Anker Solhaug

**Karsten Anker Solhaug** (født 9. november 1914 i Porsgrunn, død 26. august 2012 i Oslo) var kommandør i Frelsesarmeen og territorialleder for Norge, Island og Færøyene fra 8. februar 1975. Han gikk ut av Frelsesarmeens krigsskole i 1935, deretter hadde han korpstjeneste ulike steder. Under andre verdenskrig var han marineprest. 

Siden ble han sekretær for Frelsesarmeens sjefssekretær, redaksjonsmedarbeider i Krigsropet og ungdomssekretær. Etter å ha vært divisjonssjef i Nord-Norge ble han assisterende divisjonssjef i England, deretter var han eiendomssekretær før han ble sjefssekretær i Danmark. I 1968 ble han sjefssekretær i Norge og i 1975 ble han forfremmet fra oberst til kommandør i forbindelse med at han ble territorialleder. 

Han var språkmektig, og snakket tilnærmelsesvis flytende islandsk etter å ha vært stasjonert i Island under krigen. Han var også en dyktig tolk, og da Billy Graham hadde møter på Ullevål stadion på 1950-tallet, var det Solhaug som tolket ham til norsk.

## Referanser


## Kilder
* Hvem Hva Hvor 1976 ISBN 82-516-0086-3 side 85
Schreyer

**Schreyer** kan være:
* Dirk Schreyer (født 1944), tysk roer som deltok i de olympiske leker 1968 i Mexico by
* Lothar Schreyer (1886-1966), tysk jurist, maler, forfatter og dramaturg
Loango

**Loango** var et kongedømme i dagens Kongo-Brazzaville og den angolanske enklaven Cabinda som eksisterte fra 1400-tallet og frem til den franske og portugisiske koloniseringen på 1800-tallet. I sin storhetstid strakte riket seg fra Mayombe i nord til Kongofloden. Innbyggerne talte hovedsakelig kikongo.
Inderøen fogderi

**Inderøen fogderi** *(Inderøens Fogderie)* var et fogderi i Nordre Trondhjems amt. Det grenset til Namdalen fogderi i nord, Fosen fogderi i vest og Stjør- og Værdalen fogderi i sør.

I 1910 omfattet fogderiet landkommunene Ytterøy, Mosvik, Verran, Inderøy, Røra, Sandvollan, Sparbu, Beitstad, Ogndal, Namdalseid, Egge, Kvam, Stod, Snåsa.

Fra 1917 benevnt *Inderøy fogderi*.

## Fogder
* Eske Madsen (1627-1637)
* Lauge Hansen (1638-1655)
* Peter Nilsen (1655-1662)
* Lauge Hansen (1660-1662)
* Søren Andersen Hiermin (1662-1674)
* Christen Jensen (1675-1676)
* Morten Smith Petersen (1853–1872) 
* Carl Hansen (1873–1876) 
* Fredrik Waldemar Trampe (1877–1895)

## Se også
* *[[Efterretning om Inderøens fogderie]]*, et anonymt skrift fra 1760-åra
## Referanser
Difterivaksine

**Difterivaksinen** er en immuniserende vaksine mot bakterien Corynebacterium diphtheriae som forårsaker difteri. Det har resultert i et fall på mer enn 90% i antallet av tilfeller på verdensplan mellom 1980 og 2000. Det anbefales at man tar tre startdoser, hvorpå virkningen er 95% effektiv.

Bakterien sprer seg ved kontakt- eller dråpesmitte. Vaksinen er effektiv i omkring ti år, hvorpå en boosterdose er nødvendig.

## Beskrivelse
Vaksinen består av inaktivert difteritoksin som er adsorbert til et aluminiumsalt. Den finnes også som en kombinasjonsvaksine som samtidig beskytter mot kikhoste og stivkrampe.

Vaksinasjonen kan starte i seks ukers alder, med ytterligere doser hver fjerde uke deretter. Difterivaksinen er meget sikker. Betydelige bivirkninger er sjeldne. Smerter kan oppstå på injeksjonsstedet. Det kan bli hevet i et par uker etter vaksinasjonen. Vaksinen er sikker i både graviditet og for folk som har dårlig immunfunkdjon.

Difterivaksine kommer i flere forskjellige kombinasjoner. Disse omfatter tetanustoxoid (kjent som dT og DT-vaksine), og en annen variasjon som også inneholder stivkrampe og kikhostevaksine, kjent som DPT-vaksinen.

World Health Organisation har anbefalt bruken av difterivaksiner siden 1974. Ca 84% av verdens befolkning er vaksinert. Den gis som en intramuskulær injeksjon. Vaksinen skal oppbevares kaldt, men ikke frossen.

Difterivaksinen ble utviklet i 1923. Det er på WHOs liste over livsviktige legemidler, som en av de viktigste medisiner i et grunnleggende helsesystem. Engrospris i utviklingslandene for en versjon som inneholder tetanustoxoid, var i 2014 mellom 0,12 og 0,99 USD per dose. I USA koster de mindre enn 25 USD.

## I Norge
Vaksinen har vært en del av Norges barnevaksinasjonsprogram siden 1952 og består av tre doser ved henholdsvis 3, 5 og 12 måneders alder.

## Referanser
Caria

***Caria*** er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
Små (vingespenn ca. 20 millimeter), brune sommerfugler med litt spisse forvinger. De har små felter av metallfargede skjell på vingene. Hos noen arter er det metalliske skjell over det meste av vingeflaten.

## Levevis
Disse sommerfuglene lever i skog.
Noen arter har larver som lever på nesletrær (slekten *Celtis*, hampfamilien), andre på planter i ananasfamilien.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, fra Texas i nord til det sørlige Brasil i sør.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Riodinini 
**************** Slekten *Caria* Hübner, 1823
***************** *[[Caria castalia]]* (Ménétriés, 1855)
***************** *[[Caria chrysame]]* (Hewitson, 1874)
***************** *[[Caria domitianus]]* (Fabricius, 1793)
***************** *[[Caria ino]]* Godman & Salvin, 1886
***************** *[[Caria mantinea]]* (Felder, C & R. Felder, 1861)
***************** *[[Caria marsyas]]* Godman, 1903
***************** *[[Caria melino]]* Dyar, 1912
***************** *[[Caria plutargus]]* (Fabricius, 1793)
***************** *[[Caria rhacotis]]* (Godman & Salvin, 1878)
***************** *[[Caria sponsa]]* (Staudinger, 1887)
***************** *[[Caria stillaticia]]* Dyar, 1912
***************** *[[Caria tabrenthia]]* Schaus, 1902
***************** *[[Caria trochilus]]* Erichson, 1849

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Caria* på *Tree of life* http://tolweb.org/Caria/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 27.1. 2012.

## Eksterne lenker
*
Rubber Ball

**«Rubber Ball»** er en amerikansk popsang, skrevet i the Brill Building i New York City av Gene Pitney og Aaron Schroeder.

Sangen ble innspilt av Bobby Vee 12. august 1960 i United i Hollywood, hvor fire sanger ble innspilt. Produsenten var Thomas «Snuff» Garrett. Sangen markerte også Vees første bruk av å overdubbe sin andrevokal.

Den ble utgitt på singlen Liberty F-55207 7. november 1960. B-siden var «Everyday».

«Rubber Ball» ble en hit i begynnelsen av 1961 for Bobby Vee. I realiteten var det den platen som gjorde Vee til en internasjonal stjerne.
Sangen var A-siden på Vees femte singleutgivelse i USA, hvor den lå som # 6 på Billboard Hot 100-listen. Den ble en gjennombruddshit for han i Storbritannia, hvor den nådde en fjerdeplass.

## Andre versjoner
*Marty Wilde. Utgitt i januar 1961.
*Gary Lewis and the Playboys. Utgitt på albumet *Hits Again!* i 1966

## Svensk versjon
Stig Rossner (Stig Anderson) har skrevet en svensk tekst. Den har tittelen «Gummiboll».

*Lill-Babs spilte inn sangen. Den ble utgitt på singelen Karusell i 1961. B-siden var «Hem, hem till lilla Järvsö?».
*Johnny Waard. Utgitt i 1961.

## Norsk versjon
H. Kullerud har skrevet en norsk tekst. Den har tittelen «Ballen min».

### Innspilling
*Anne Mette Torp. Utgitt på LP-platen *Abra-ka-dabra* (Talent).

## Listeplasseringer

## Referanser
Ragnar Nicolaysen

**Ragnar Nicolaysen** (født 9. september 1902 i Kristiania, død 7. april 1986 samme sted) var en prisbelønt norsk forsker på ernæring som fant ut at mettet fett ga flere hjerte-kar-sykdommer på slutten av 1950-tallet.

Etter examen artium 1920 i Kristiansund og cand.med. 1928 ble han dr.med. 1935 på en avhandling om hvordan en tarmen til en hund suger opp kalsium. Dermed ble han var professor i ernæringsforskning ved Universitetet i Oslo i 1940. Han fortsatte til  1972. Nicolaysen startet Biokjemisk Institutt i 1955, og ved Nordisk husholdshøgskole etablerte han i 1967 egen linje for ernæring.

## Verv og utmerkelser
* Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning 1960
* Det Norske Videnskaps-Akademi innvalgt  1941
* medlem av Kungliga Vetenskapssocieteten i Uppsala 1956, Det Kgl. Danske Videnskabernes Selskab 1964 og Kungliga svenska Vetenskapsakademien 1968
* æresdoktor ved universitetene i Göteborg og Glasgow
* ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden 1961 
* kommandør av Order of the British Empire

## Referanser
Lars Kittilsen

**Lars Kittilsen** (født 1. oktober 1969) fra Porsgrunn er en norsk journalist og redaktør. Han var ansvarlig redaktør i avisa *[[Varden (avis)|Varden]]* i Skien fra 2008 til 2014. I 2013 skiftet han navn tilbake til sitt opprinnelige familienavn *Kittilsen*.

Kittilsen studerte journalistikk i Volda og har også vært nyhetsredaktør i Avisenes nyhetsbyrå (ANB), reporter i NRK og nyhetsredaktør i *[[Telemarksavisa]]*. Fra 2015 er han kommunikasjonssjef ved Sykehuset Telemark i Skien.

## Referanser
Kongeriket Kuba

**Kuba** (også *Bakuba* eller *Bushongo*) var et rike i Afrika som grenset til elvene Sankuru, Lulua og Kasai i den sørøstre delen av det som i dag er Kongo-Kinshasa (tidligere Zaire). Kubariket var et konglomerat av flere mindre Bushongo-talende makter samt Kete, Coofa, Mbeengi, og twa-pygmeene. Riket er fremdeles et tradisjonelt kongedømme.

## Litteratur
*
Ole Melvold

**Ole Johnsen Melvold** (1859–1953) var en norsk politiker og sagbruks- og gruvefunksjonær.

## Liv og virke
Han vokste opp i fattigdom i Åmot i Østerdalen, der faren var husmann og innerst.

Han gikk underoffiserskole i Halden og tjenestegjorde noen år som sersjant i Østerdalens bataljon med bosted på Rena.  Den lokale samfunnsbyggeren og skogeieren Tollef Kilde skal ha tilbudt seg å betale for forstutdannelse for Melvold i Tyskland, men han takket nei for å bli på Rena og ta seg av familien.

Melvold ble ansatt som fullmektig hos kammerherre Fredrik Emil Faye på Dal gård i Ullensaker. Melvold kom så tilbake til Østerdalen, hvor han slo seg opp på skogeiendom, trelasthandel og sagbruksdrift. Han kjøpte gården Øvre Rostad og drev landhandel på Sagbakken i Åmot. Han ble også bestyrer ved Hamar dampsag og høvleri.

I 1908 ble han sagmester ved et sagbruk drevet av AS Sydvaranger i Kirkenes. Da anleggsperioden var over, opphørte sagbruksdriften. Melvold ble materialforvalter i gruveselskapet i 1910.

Melvold var kommunepolitiker i Sør-Varanger. Han tilhørte først partiet Venstre, men i 1921 brøt flere av Venstres kommunepolitikere med partiet, og Melvold ble formann for Frisinnede Venstre i Sør-Varanger og Finnmark. Han var varamann til Stortinget fra Finnmark i perioden 1925–1927, valgt på fellesliste med Høyre, og møtte flere ganger for Waldemar Larssen.

Melvold stod i stillingen AS Sydvaranger til 1940, da han var over 80 år gammel. Han ble tildelt både Kongens fortjenstmedalje i sølv og Medaljen for lang og tro tjeneste. Etter krigen levde han som enkemann i Oslo. Da han døde, nesten 95 år gammel, ble han minnet som «en sterk og traust østerdøl».

Kommunistene Jørgen og Olaf Skramstad var Ole Melvolds nevøer.

## Referanser