Finn-Erik Vinje

**Finn-Erik Vinje** (1936–2026) var en norsk filolog og professor i nordisk språkvitenskap ved Universitetet i Oslo.

Vinje er kjent for en allsidig virksomhet og engasjement knyttet til språk og språkpolitikk. Han gav ut flere bøker, og boka *Skriveregler* har kommet i en rekke utgivelser, både på bokmål og nynorsk. I boka finner en «de ti språkvettreglene».

## Liv og virke
Vinje vokste opp i Bærum. Foreldre var Tordis Dahl Vinje (1909–1994) og elektriker Finn Harald Dahl (1904–1974).

Vinje ble norgesmester i bandy for Stabæk i 1955.

Etter examen artium studerte Vinje filologi ved Universitetet i Oslo (UiO) og ble cand. philol. i 1961. I 1960 giftet han seg med Grete Mathiesen (født 1938). Sammen fikk de sønnen Vetle Vinje i 1962.

I perioden 1962–1967 var Vinje lektor i norsk språk og litteratur ved Stockholms universitet. Der ble han fil. lic. i 1966, med avhandlingen *Den norske landsloven i svensk målform*. Fra 1967 til 1971 var han universitetslektor i nordisk språkvitenskap ved UiO. Han ble i 1971 utnevnt til professor i moderne norsk språk ved Norges Lærerhøgskole i Trondheim og i 1975 til professor i moderne nordiske språk ved UiO. Vinje gikk av med pensjon i 2006.

## Faglig virksomhet
Vinjes faglige arbeid var konsentrert om nyere språkhistorie og språknormering. Han var også kjent gjennom en mangesidig språklig konsulentvirksomhet og som deltager i offentlig debatt innen sitt fagområde. Han skrev flere bøker og artikler. I NRK var han språkkonsulent for bokmål (1971–1993) og medarbeider i radioprogrammet *[[Språkteigen|Språkrøret]]* (1974–1989). Vinje hadde dessuten språkspalte i *[[Arbeiderbladet]]*, *[[Programbladet]]* og *Skole-fokus*. På 1970-tallet ble Vinje engasjert av Forbrukerdepartementet til å lage kurs i praktisk språkbruk. Etter dette holdt han en rekke kurs, som han også skrev lærebøker til. På oppdrag fra Stortinget hadde Vinje også gått gjennom språket i Grunnloven.

Vinje var juryformann for Riksmålsforbundets litteraturpris (2006–2016) og ble innvalgt i Det Norske Akademi for Språk og Litteratur i 2005. Han var medlem av Norsk språkråd fra opprettelsen i 1972 og satt i særutvalget som forberedte rettskrivningen av 1981. Han ble i 1992 hedret av UiO med Det historisk-filosofiske fakultets pris for populærvitenskapelig formidling.

## I språkdebatt
I språkdebatten var Vinje på 1960- og 1970-tallet samnorsktilhenger, men ble på 1980- og 1990-tallet i større grad talsmann for usus-prinsippet: Grunnlaget for språknormering skal være de mest brukte formene. Han betegnet seg siden som riksmålsmann og bidro med artikler i Riksmålsforbundets tidsskrift *Ordet*. I 1999 skrev Finn-Erik Vinje i en kronikk i *Aftenposten* at «når riksmålsnormen nå har flyttet inn i bokmålet, samtidig som bokmålet kvitter seg med de mest outrerte samnorskformer, burde det være på tide å gi riksmålet tilbake dets gamle navn. Bokmål er ikke noe navn, det er en sjikane». I 2014 vedtok Stortinget en ny grunnlovstekst utarbeidet av Vinje, noe som innebar en språklig fornyelse av teksten.

Vinje tok til orde for mer bruk av normert talespråk, og gikk inn for å avskaffe obligatorisk sidemålsundervisning i skolen. Han mente også at nynorsk etter hvert vil dø ut. 

Vinje kritiserte forsøk på å endre innarbeidede navn på folkeslag og marginaliserte grupper fra språket fordi enkelte har ment at de oppfattes som nedsettende.

Vinje kommenterte i 2009 navnene til barna til Märtha Louise og Ari Behn, og kalte dem «bisarre og utidige».

Fra 2008 til 2025 publiserte han  innlegg på bloggen sin, hvor han kommenterte språk og svarte på henvendelser fra lesere.

## Vinjes språkvettregler
På baksiden av omslaget av flere utgaver av oppslagsverket *Skriveregler* hadde Vinje kondensert sine anbefalinger for skriftlig språk til «De ti språkvettreglene». Første regel anbefalte at leservennlig setninger sjeldent har mer enn 22–25 ord. Flere av språkvettreglene var rettet mot kansellistil og byråkratspråk.

# Det er ingen skam å sette punktum 
# Har du flere ting på hjertet, så si en ting av gangen
# Vær høflig mot leseren.Tenk på leseren når du skriver, og velg ord du vet han forstår. Må du bruke et vanskelig ord, skal du huske at det ikke er forbudt å å forklare seg.
# Bli ikke smittet av substantivsjuken 
# Vær gjerne høyrevridd når du skriver.Sørg for at (hoved)verbet kommer langt til venstre i setningen, og spre resten av setningsinnholdet ut til høyre.
# Du skal ikke pynte deg med ord.Motstå fristelsen å bruke sjeldne fremmedord, moteord eller vitenskaplig klingende «påfugl-ord».
# Vær ikke redd for den konkrete uttrykksmåten.Mener du en spade, så skriv spade – ikke arbeidsredskap.
# Sløs ikke med ord og bokstaver 
# Vær ikke redd for det personlige tonefallet 
# Bruk ørekontrollen 
Vis språkvett!

## Utvalgte verker
* *Foran eller etter? : om rekkefølgen av skrive- og lesetegn ved anføring* 
* *NS, høgnorsken og riksmålet* ISBN 82-990518-3-5
* *Ut med språket : en situasjonsrapport* 2005 Schibsted ISBN 82-516-2161-5
* *Norsk grammatikk : det språklige byggverket* Kunnskapsforlaget ISBN 978-82-573-1459-0
* *Enhet og mangfold : språksituasjonen i Norge i historisk perspektiv*, 3. utg. 2004
* *Språk 2004. En situasjonsrapport*, 2003
* *Frihetens palladium – i språklig belysning : om språket i Grunnloven*, 2002, Stortinget ISBN 82-91283-58-3
* *Bedre norsk. Språkråd fra A til Å*, 1998
* *Med alle skalker lukket : Aftenpostens og Dagbladets språkbruk i kritisk belysning Institutt for journalistikk*, 1995, ISBN 82-7147-153-8
* *Riktig norsk*, 1994, Cappelen akademisk ISBN 82-456-0731-2
* *Lovlig språk : om språk og stil i lover og annet regelverk* Justisdepartementet
* *Måltrøst. Regler for god språkbruk*, 1988
* *På talefot med språket*, 1982
* *Å veie sine ord. Rapporter om språkbruken i NRK*, 1980
* 
* 
* *Ord om ord. Innledning til en norsk ordlagingslære*, Trondheim 1973
* *Et språk i utvikling. Noen hovedlinjer i norsk språkhistorie*, 1973 (2. utg. 1978)
* *Nærlys på språket*, 1973 (5. utg. 1987)
* *Verbalsubstantiv avledet med -else, -ing og nullsuffiks i moderne norsk, især bokmål*, 1973
* *Skriveregler*, 9. utg. 2009, 2. (rev.) oppl. 2011 (1. utg. 1973, 2. utg. 1976, 3. utg. 1980, 4. utg. 1984, 5. utg. 1990, 6. utg. 1995, 7. utg. 1998, 8. utg. 2004),
** nynorsk utgave *Skrivereglar*, 7. utg. 2009 (1. utg. 1975, 2. utg. 1981, 3. utg. 1987, 4. utg. 1991, 5. utg. 1997, 6. utg. 1999)
* Torgeir Krogsrud, Didrik Arup Seip, Finn-Erik Vinje: *Norsk rettskrivningsordliste* 1972
* 
* *Godt ord igjen. Råd og regler for skrift og tale – og andre språkspørsmål*, 1972
* 
* *Norsk språk. Aktuelle språkproblemer, grammatikk, språkhistorie og norrønt*, 1970 (2. utg. *Norsk språk – tilstand og vekst*, 1979)
*  (5. utg. 2002)
*  (6. utg. 1977)
* , lisensiatavhandling, 1967

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*