Undersøkelseskommisjonen av 1945

**Undersøkelseskommisjonen av 1945** var en granskningskommisjon nedsatt ved kgl. res. 3. august 1945 i samsvar med et stortingsvedtak av 13. juni 1945. for å granske norske sivile og militære myndigheters handlinger i forbindelse med andre verdenskrig. Ifølge mandatet skulle kommisjonen «undersøke Stortingets, Regjeringens, Høyesteretts, Administrasjonsrådets og sivile og militære myndigheters forhold før og etter 9. april 1940».

Kommisjonen ble ledet av høyesterettsadvokat Gustav Heiberg, de andre medlemmene var Arnold Holmboe, professor Ole Hallesby, jurist (senere høyesterettsdommer) Ernst Fredrik Eckhoff, Nils N. Thune (jurist, fylkesmann) og historikerne professor Arne Bergsgård, professor Sverre Steen og Helge Sivertsen (kommisjonens sekretær). Bergsgård deltok i kommisjonen frem til oktober 1946. Johs. Andenæs skulle opprinnelig være kommisjonens sekretær, men kunne ikke tiltre. Helge Sivertsen tok hans plass.

Kommisjonen avga i alt seks innstillinger i 1946 og 1947, og på Stortinget ble dens innstillinger behandlet i to omganger, i 1948 og 1949.

Fem innstillinger med åtte bilag ble offentliggjort høsten 1946. Kommisjonen kritiserte regjeringen, spesielt utenriksminister Halvdan Koht, Stortingets presidentskap og stortingsrepresentantene. Administrasjonsrådet ble godtatt, mens Høyesteretts opptreden fikk full anerkjennelse. Kommisjonens rapporter danner basis for forståelsen av hva som skjedde på norsk side ved den tyske invasjonen i 1940.

Den sjette innstillingen, om regjeringen Nygaardsvolds virksomhet fra 7. juni 1940 til 25. juni 1945, ble lagt frem for Stortingets presidentskap i juni 1947.

## Kommisjonens innstillinger
Innstillingene fra Undersøkelseskommisjonen av 1945 med bilag og Stortingets behandling av saken er samlet i tre bind med som inneholder kommisjonens innstillinger, bilag til innstillingene samt redegjørelser fra statsminister Johan Nygaardsvold om den norske regjerings virksomhet fra 9. april 1940 til 25. juni 1945, og de ulike departementenes meldinger om virksomheten i departementet fra 9. april 1940 til 22. juni 1945.

De seks innstillingene er (innstilling I–V ble avgitt i 1946, mens innstilling VI kom i 1947):
* I.	Utenriks- og forsvarspolitikk under regjeringen Nygaardsvold til 7. juni 1940
* II.	Administrasjonsrådet
* III.	Riksrådsforhandlingene
* IV.	Høyesterett
* V.	Fylkesmennene og nyordningen av kommunene 1940
* VI.	Regjeringen Nygaardsvolds virksomhet fra 7. juni 1940 til 25. juni 1945

### Bilag
Det finnes i alt ni bilag til innstillingene.

Til innstilling I finnes det åtte bilag:
# Helge Sivertsen: Tysklands planer om overfall på Norge
# J.H. Nordlie: Kort oversikt over kampene i Norge våren 1940
# Arne Bergsgård: Utrikspolitikken til april 1940
# «Altmark»-saken
# Arnold Holmboe: Norsk forsvarspolitikk før 9. april 1940
# Den sivile beredskapspolitikk til april 1940
# Aprildagene
# Norsk politikk 9. april—7. juni 1940

Til innstilling VI finnes det ett bilag:

## Stortingets behandling av innstillingene
Behandlingen av kommisjonenes innstillinger ble lagt til Odelstinget og ikke Stortinget i plenum. Dette kan skyldes at mange forventet at kunne aktuelt med riksrett som følge av funnene som kommisjonen la frem i sine innstillinger, og det var Odelstinget som reiste tiltale i riksrettssaker.

Protokollkomiteen (som ble valgt av Odelstinget blant dets medlemmer) avga to innstillinger om Undersøkelseskommisjonens innstillinger, disse ble avgitt i juni 1948 og april 1949. Odelstinget behandlet dem i oktober 1948 og juli 1949.

### Protokollkomiteens første innstilling, til innstilling I–V
Protokollkomiteens første innstilling fra 1948 omhandler de fem første innstillingene kommisjonen avga i 1946.

I protokollkomiteens første innstilling, Innst. O. IX A (1948), innstilte komiteen på at statsminister Johan Nygaardsvold, utenriksminister Halvdan Koht og forsvarsminister Birger Ljungbergs handlinger og unnlatelser ikke ga grunnlag for tiltale ved riksrett.

Mindretallet i protokollkomiteen (de borgerlige representantene) innstilte heller ikke på å reise tiltale for riksrett, men foreslo fire punkter som innebar kritikk mot den tidligere regjeringen Nygaardsvold.

### Behandlingen i Odelstinget
Den 18. oktober 1948 begynte Odelstinget å behandle innstillingene fra Undersøkelseskommisjonen av 1945.

Under behandlingen ble forslaget fra både flertallet og mindretallet i protokollkomiteen trukket tilbake.

I stedet ble det votert over et forslag som lød «Saken gir ikke anledning til noen forføyning fra Odelstingets side.» Det nye forslaget ble enstemmig vedtatt i Odelstinget 22. oktober 1948.

I forbindelse med Odelstingets behandling kom C.J. Hambro med en uttalelse som skulle bli kjent i ettertiden:

### Protokollkomiteens andre innstilling: Innstilling VI fra Undersøkelseskommisjonen
Den andre innstillingen fra protokollkomiteen (Innst. O. IX (1949)) tar for seg kommisjonens sjette innstilling (fra 1947) som omhandlet regjeringen Nygaardsvolds utenlandsvirksomhet under okkupasjonen, og ble behandlet av Odelstinget i juli 1949.

## Se også
* Den militære undersøkelseskommisjon av 1946

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* Om Undersøkelseskommisjonen av 1945 på Norgeslexi
* Riksarkivet om Undersøkelseskommisjonen av 1945