open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Longipalpus

* Se Systematisk inndeling

***Longipalpus*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Små til middelsstore, avlange, blanke, lysbrunlige trebukker. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Pronotum er tydelig lengre enn bredt og har et par rundede knøler i midten. Dekkvingene har markerte "skuldre" og parallelle sider. Beina er middels lange med mer eller mindre klubbeformede lår og tynne legger.

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra Thailand i vest til Fiji i øst.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
******* Stammen Obriini 
******** Slekten *Longipalpus* Montrouzier, 1861
********* *[[Longipalpus bifasciatus]]* Gressitt, 1959
********* *[[Longipalpus cagayanus]]* Vives, 2015
********* *[[Longipalpus carabiformis]]* (McKeown, 1940)
********* *[[Longipalpus clavipes]]* Holzschuh, 2016
********* *[[Longipalpus constricticollis]]* (Gressitt, 1951)
********* *[[Longipalpus cordatus]]* (Dillon & Dillon, 1952)
********* *[[Longipalpus cottoni]]* Keyzer & Niisato, 1989
********* *[[Longipalpus cylindricollis]]* Vives & Sudre, 2015
********* *[[Longipalpus dilatipennis]]* (Gressitt, 1935)
********* *[[Longipalpus dilaw]]* Niisato, 1989
********* *[[Longipalpus flavomaculatus]]* (Villiers & Chûjô, 1966)
********* *[[Longipalpus guamensis]]* (Gressitt, 1951)
********* *[[Longipalpus gynandropsidis]]* (Fairmaire, 1850)
********* *[[Longipalpus intricata]]* (McKeown, 1940)
********* *[[Longipalpus luridus]]* Holzschuh, 2016
********* *[[Longipalpus neobrittanicus]]* Gressitt, 1959
********* *[[Longipalpus nigrofasciatus]]* Vives & Heffern, 2016
********* *[[Longipalpus obcordatus]]* (Dillon & Dillon, 1952)
********* *[[Longipalpus oblongoguttulus]]* (Fairmaire, 1879)
********* *[[Longipalpus palauensis]]* (Gressitt, 1951)
********* *[[Longipalpus palazyanus]]* Montrouzier, 1861
********* *[[Longipalpus palodensis]]* Hiremath, 2020
********* *[[Longipalpus quadriguttatus]]* (Heller, 1924)
********* *[[Longipalpus rouyeri]]* (Villiers & Chûjô, 1966)
********* *[[Longipalpus saipanensis]]* Gressitt, 1956
********* *[[Longipalpus seminiger]]* Gressitt, 1959
********* *[[Longipalpus shigarorogi]]* (Kano, 1939)
********* *[[Longipalpus sinuaticollis]]* Gressitt, 1956
********* *[[Longipalpus spinipennis]]* (Gressitt, 1951)
********* *[[Longipalpus tahuensis]]* Chang, 1978
********* *[[Longipalpus visayanus]]* Niisato, 1989
********* *[[Longipalpus wenhsini]]* Niisato, 2013
********* *[[Longipalpus zimmermani]]* (Dillon & Dillon, 1952)

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata, Gamle verden 
* Cerambycidae.org - Obriini

## Eksterne lenker
* Bildegalleri, Gamle verden
* 
*
Nedre Borgesyssel prosti

**Nedre Borgesyssel prosti** var et tjenestedistrikt (prosti) opprinnelig i Oslo bispedømme, fra 1969 i nyopprettede Borg bispedømme i Den norske kirke og omfattet det sydvestlige Østfold.

## Historikk

Prostiet hadde sin opprinnelse i Sarpsborg prófastdœmi etablert på 1200-tallet, og omfattet de kystnære delene av Smaalenenes amt. Ved kgl.res. av 5. august 1816 ble prostiet delt i to ved at de vestlige prestegjeldene ble skilt ut som Vestre Borgesyssel prosti:

Nedre Borgesyssel prosti ble oppløst i 1973 da de daværende prestegjeldene ble overført til to nye prostier, Fredrikstad domprosti og Sarpsborg prosti (fra 2019 *Søndre Borgesyssel prosti*).

### Betegnelser

En rekke betegnelser er gjennom historien benyttet på prostiet:
* ca 1400: *Sarpsborg prófastdœmi* og *Ytri lutan a Borghasysla*
* På 1550-tallet: *Tune provsti*
* Fra 1560-tallet: *Ytre Borgesyssel*
* Fra 1600-tallet: *Nedre Borgesyssel*

## Prestegjeld i Nedre Borgesyssel prosti

### Inntil 1816
Inntil delingen i 1816 omfattet Nedre Borgesyssel prosti følgende prestegjeld:
* Idde
* Fredrikshald (opprettet 1769)
* Berg
* Hvaler
* Skjeberg
* Borge (opprettet på 1500-tallet)
* Fredrikstad (opprettet 1567)
*(fra 1816 i [[Vestre Borgesyssel prosti]])*
* Onsø
* Tune
* Raade
* Rygge
* Mosse (opprettet 1790)
* Vaaler

**Prostidelingen i 1816**
Prostiet ble ved kgl.res. av 5. august 1816 delt i to separate prostier:

### Siden 1909
Nedre Borgesyssel prosti omfattet følgende prestegjeld:
* Idde
* Fredrikshald
* Berg
* Hvaler
* Skjeberg
* Borge
* Vestre Fredrikstad (opprettet 1883)
* Østre Fredrikstad (opprettet 1883)
* Glemmen (opprettet 1883)
* Kråkerøy (opprettet 1909)

### Kongelige resolusjoner
* Kgl.res. 05.08.1816 ble Moss, Onsøy, Rygge, Råde, Tune og Våler skilt ut som Vestre Borgesyssel prosti.
* Kgl.res. 14.10.1882 bestemte at Glemmen skulle skilles ut fra Fredrikstad og delte byen i Vestre og Østre Fredrikstad fra 01.01.1883.
* Kgl.res. 11.05.1909 bestemte at Kråkerøy med virkning fra 01.07.1909 skulle utskilles fra Glemmen som et eget prestegjeld.
* Lov av 10.05.1968 om deling av Oslo bispedømme, ble det opprettet et Borg bispedømme bestående av Østfold og Akershus fylker med unntak av Asker og Bærum kommuner.
* Kgl.res. 25.06.1971 med virkning fra 01.01.1973 ble det foretatt endinger i prostiinndelingen i Borg bispedømme. Nedre Borgesyssel prosti opphørte, og de prestegjeldene som hadde ligget under prostiet gikk inn i to nye prostier, Fredrikstad domprosti og Sarpsborg prosti.

## Historikk for prestegjeld i Nedre og Vestre Borgesyssel prostier
Ikke alle nyere prestegjeld i Borg er angitt.

## Referanser
José Chamoleia

**José Chamoleia** (født 25. juli 1997) er en angolansk funksjonshemmet friidrettsutøver, som konkurrerer i klasse T11, som er for synshemmede utøvere. 

## Idrettskarriere
;2015
Chamoleia deltok ved Panafrikanske leker 2015, der han fikk sølv på 400 meter i klassen T11, bak namibiske Ananias Shinkongo. Han fikk også bronse på 200 meter, der Ananias Shinkongo vant foran Olusegun Francis Rotawo. 

Ved Para-VM i friidrett 2015 løp han både 100, 200 og 400 meter. Han kom på 6.-plass på 400 meter og 9.-plass på 100 meter, men ble slått ut i semifinalen på 200 meter. 

;2016
Han deltok ved Paralympiske sommerleker 2016, der han kom på 5.-plass på 400 meter med tiden 53,00. Han deltok også på 100 meter, men ble diskvalifisert. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Profil hos IPC
* Rio 2016 - Jose Chamoleia
Tentacool

er en akvatisk pokémon som ligner på en kubemanet. Den har en lyseblå kropp med to store og delvis gjennomsiktige krystaller på hver side, og en mindre en midt på ansiktet. Den har to små øyne med svarte pupiller og ingen iris. Øynene er ganske langt nede på kroppen. Den har to tentakler som kommer opp fra undersiden av kroppen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Joe Letteri

**Joe Letteri** (født 1957 i Aliquippa i Pennsylvania) er en amerikansk effektdesigner som har vunnet fire Oscar-priser og fire British Academy Film Awards. Han er administrerende direktør for effektselskapet Weta Digital, og ble ansatt der i 2001. Letteri gikk på Central Valley School District i 1975 og ble uteksaminert fra University of California, Berkeley i 1981. Han har vunnet Oscar for beste visuelle effekter for *[[Ringenes herre: To tårn]]* (2002), *[[Ringenes herre: Atter en konge]]* (2003), *[[King Kong (2005)|King Kong]]* (2005) og *[[Avatar (film)|Avatar]]* (2009). Letteri ble også nominert for *[[I, Robot (film)|I, Robot]]* (2004), *[[Rise of the Planet of the Apes]]* (2011), **' (2012), **' (2013), *[[Dawn of the Planet of the Apes]]* (2014) og *[[War for the Planet of the Apes]]* (2017).

## Filmografi

* *[[War for the Planet of the Apes]]* (2017)
* *[[Batman v Superman: Dawn of Justice]]* (2016)
* **' (2014)
* ''[[Dawn of the Planet of the Apes]]'' (2014)
* **' (2013)
* *[[Man of Steel]]* (2013)
* * (2012)
* *Rise of the Planet of the Apes (2011)
* *[[På eventyr med Tintin: Enhjørningens hemmelighet]]* (2011)
* *[[Avatar (film)|Avatar]]* (2009)
* *[[The Lovely Bones]]* (2009)
* *[[The Water Horse]]* (2007)
* *[[X-Men: The Last Stand]]* (2006)
* *[[King Kong (2005)|King Kong]]* (2005)
* *[[I, Robot (film)|I, Robot]]* (2004)
* *[[Van Helsing (film)|Van Helsing]]* (2004)
* *[[Ringenes herre: Atter en konge]]* (2003)
* *[[Ringenes herre: To tårn]]* (2002)
* *[[Magnolia (film)|Magnolia]]* (1999)
* *[[Jack Frost (film 1998)|Jack Frost]]* (1998)
* *[[Star Wars Episode IV: Et nytt håp]]* (1997) (restaurert versjon)
* *[[Daylight]]* (1996)
* ** (1996)
* *[[Casper (film)|Casper]]* (1995)
* *[[The Flintstones (film)|The Flintstones]]* (1994)
* *[[The Meteor Man]]* (1993)
* *[[Jurassic Park (film)|Jurassic Park]]* (1993)
* *[[Star Trek VI: The Undiscovered Country]]* (1991)
* *[[The Abyss]]* (1989) (restaurert versjon)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Agapanthida

* Se Systematisk inndeling

***Agapanthida*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Nokså store, avlange, grå trebukker med gule og svarte tegninger. Antennene er noe lengre enn kroppen, leddene med lys rot og mørk spiss. Pronotum er litt bredere enn langt, med en kraftig pigg midt på hver side. Dekkvingene er omtrent parallellsidige, med en opphøyd, svart knøl rett bak scutellum.

## Utbredelse
Artene er utbredt på New Zealand.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
******* Stammen Phlyctaenodini Newman, 1841
******** Slekten *Agapanthida* White, 1846
********* *[[Agapanthida pulchella]]* White, 1846
********* *[[Agapanthida scutellaris]]* Pascoe, 1876

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bildegalleri
*
Nephalius

* Se Systematisk inndeling

***Nephalius*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, slanke, lyst brunlige trebukker. Antennenene er betydelig lengre enn kroppen. Pronotum har rundede sider uten tenner. Dekkvingene er omtrent parallellsidige og ender i en spiss.

## Levevis
Larvene lever i død ved, mest av løvtrær.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
******* Stammen Elaphidiini J. Thomson, 1864
******** Slekten *Nephalius* Newman, 1841
********* *[[Nephalius cassus]]* Newman, 1841
********* *[[Nephalius levigatus]]* Martins & Galileo, 2012
********* *[[Nephalius spiniger]]* (Blanchard, 1847)

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata, amerikanske arter 

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
* 
*
BluePoint Linux

**BluePoint Linux** er en tidligere kinesisk Linuxdistribusjon som var basert på Red Hat Linux. Distribusjonen ble utviklet av BluePoint, Kinas ledende programvareselskap for Linux. Det ble grunnlagt i Shenzen i desember 1999 og het tidligere Shenzhen Sinx. Selskapet var en utløper av kjerne-hacker gruppen SoftwareOPENUNIX NETWORK STUDIO, Co. Ltd., som omfattet noen av de fremste eksperter på UNIX/Linux i Kina.

Distribusjonen benyttet skrivebordsmiljøet KDE  i tillegg til vindusbehandleren IceWM og WMaker. Distribusjonen hadde 32-biter x86 som plattform.

Første versjon ble lansert 10. desember 1999. Siste versjon var versjon 2.0 som ble lansert 20. juli 2002

## Eksterne lenker
*BluePoint Linuxl, hos DistroWatch
Euryprosopus

* Se Systematisk inndeling

***Euryprosopus*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
En middelsstor, avlang, matt gulbrun trebukk, dekkvingene med svarte spisser. Antennene er tynne og lengre enn kroppen, svarte mot spissen. Det tredje leddet har en liten dusk av svarte hår i spissen. Pronotum har rundede sider, dekkvingene er parallellsidige.

## Utbredelse
Arten er utbredt i det sørøstlige Brasil.

## Systematisk inndeling

Gruppen blir ofte slått sammen med Xystrocerini.

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
******* Stammen Oemini Pascoe, 1869
******** Understammen Methioidina Martins, 1997
********* Slekten *Euryprosopus* White, 1853
********** *[[Euryprosopus clavipes]]* White, 1853

## Kilder
* Cerambycidae.org - Oemina
* Cerambycidae.org - Liste over slekter ikke plassert til understamme
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* 
* bugguide.net - Bildegalleri over nordamerikanske arter
Øvre Borgesyssel prosti

**Øvre Borgesyssel prosti** var et tjenestedistrikt (prosti) opprinnelig i Oslo bispedømme, fra 1969 i nyopprettede Borg bispedømme i Den norske kirke og omfattet det østlige Østfold og sydøstlige Akershus.

Prostiet hadde sin opprinnelse i Eiðsberg prófastdœmi etablert på 1200-tallet, og omfattet de nordre delene av Smaalenenes amt. Omkring 1560 var det slått sammen med Eystra lutum Osloár prófastdœmi til *Rakkestad og Follo prosti*. Det ble 1749 delt i to ved at de østlige prestegjeldene ble skilt ut som Mellem Borgesyssel prosti. Øvre Borgesyssel prosti ble avviklet i 1973 da de daværende prestegjeldene ble overført til Vestre Borgesyssel prosti og det nye Follo prosti.

## Betegnelser

En rekke betegnelser er gjennom historien benyttet på prostiet:
* ca 1400: *Eiðsberg prófastdœmi* eller *Øfra lutan a Borghasysla*
* På 1550-tallet: *Rakkestad (og Follo) provsti*
* Fra 1560-tallet: *Øvre Borgesyssel og Follo*
* Fra 1600-tallet: *Øvre Borgesyssel*

## Prestegjeld i Øvre Borgesyssel prosti
### Inntil 1749
Inntil delingen i 1749 omfattet Øvre Borgesyssel prosti følgende prestegjeld:
* Spydeberg
* Skiptvet
* Hobøl
* Vestby
* Kraakstad
* Aas
* Nesodden
*(fra 1749 i [[Østre Borgesyssel prosti|Mellem Borgesyssel prosti]])*
* Aremark
* Rødenes
* Trøgstad
* Askim
* Eidsberg
* Rakkestad

### Siden 1937

* Spydeberg
* Skiptvet
* Hobøl
* Vestby
* Kråkstad
* Ås
* Drøbak *(opprettet 1823)*
* Nesodden
* Oppegård *(opprettet 1937)*

### Kongelige resolusjoner

* Kgl.res. av 22. august 1749 skilte ut Aremark, Askim, Eidsberg, Rakkestad, Rødenes og Trøgstad som Mellom Borgesyssel prosti:

* Kgl.res. av 8. september 1823 bestemte at Drøbak utgikk fra Ås.
* Kgl.res. av 12. februar 1937 bestemte at Oppegård utgikk fra Nesodden.
* Lov av 10. mai 1968 om deling av Oslo bispedømme, ble det opprettet et Borg bispedømme bestående av Østfold og Akershus fylker med unntak av Asker og Bærum kommuner.
* Kgl.res. av 25. juni 1971, gjeldende fra 1. januar 1973 ble det foretatt endinger i prostiinndelingen i Borg bispedømme. Øvre Borgesyssel prosti ble avviklet og det ble opprettet et nytt Follo prosti, og Hobøl, Skiptvet og Spydeberg ble lagt under Vestre Borgesyssel prosti, mens Follo prosti fikk Enebakk prestegjeld fra Nedre Romerike prosti.

## Historikk for prestegjeld i Øvre og Østre (Mellom) Borgesyssel prosti

## Referanser
Opsidota

* Se Systematisk inndeling

***Opsidota*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, avlange, mørkbrune trebukker. Oversiden er blank og fint hårete. Antennene er lengre enn kroppen og noe sagtakkede. Pronotum har buede sidekanter med en tann midt på. Dekkvingene er litt avsmalnende bakover.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Australia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
******* Stammen Piesarthrini Lacordaire, 1869 eller Strongylurini
******** Slekten *Opsidota* Pascoe, 1864
********* *[[Opsidota aestuosa]]* Blackburn, 1896
********* *[[Opsidota albipilosa]]* Pascoe, 1866
********* *[[Opsidota gracilis]]* McKeown, 1942
********* *[[Opsidota guttata]]* Blackburn, 1892
********* *[[Opsidota infecta]]* Pascoe, 1864
********* *[[Opsidota sculpticollis]]* Blackburn, 1901

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bilde av ''Opsidota aestuosa'' 
* Bilde av ''Opsidota guttata''
*
Hemilissa

* Se Systematisk inndeling

***Hemilissa*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, slanke, blanke, brune trebukker. Antennene er ganske kraftige, litt sagtakkede og omtrent så lange som kroppen. Pronotum er tønneformet, omtrent så langt som bredt, gjerne med en knøl litt bak midten av hver side. Dekkvingene er parallellsidige.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling
 

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
******* Stammen Piezocerini Lacordaire, 1869
******** Understammen Piezocerina Lacordaire, 1869
********* Slekten *Hemilissa* Pascoe, 1858  
********** *[[Hemilissa bifasciata]]* Garcia, Botero & Martinez, 2019
********** *[[Hemilissa birai]]* Galileo, Bezark & Santos-Silva, 2016
********** *[[Hemilissa catapotia]]* Martins, 1976
********** *[[Hemilissa claudiae]]* Garcia, Botero & Martinez, 2019
********** *[[Hemilissa cornuta]]* Bates, 1870
********** *[[Hemilissa emblema]]* Martins, 1976
********** *[[Hemilissa erikae]]* Garcia, Botero & Martinez, 2019
********** *[[Hemilissa fabulosa]]* Martins, 1985
********** *[[Hemilissa gummosa]]* (Perty, 1832)
********** *[[Hemilissa opaca]]* Martins, 1976
********** *[[Hemilissa quadrispinosa]]* Gounelle, 1913
********** *[[Hemilissa rufa]]* Melzer, 1934
********** *[[Hemilissa sulcicollis]]* Bates, 1870
********** *[[Hemilissa undulaticollis]]* Zajciw, 1960

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata

## Eksterne lenker
* Bildegalleri
* 
*
More danico

**More danico** var et uttrykk på middelalderlatin som kan oversettes til *på dansk vis*. 

Det betegner en type germansk ektepakt som ble praktisert i det nordlige Europa i middeladeren. Fra Jyske Lov lyder det:

Vikiingehøvdingen Rollo hadde flere friller i ekteskaper *more danico*, hvorav den mest kjente var Poppa av Bayeux.

## Referanser
Asker og Bærum prosti

**Asker og Bærum prosti**, inntil 1961 benevnt **Asker prosti**, var et tjenestedistrikt i Oslo bispedømme i Den norske kirke som omfattet menighetene i Asker og Bærum kommuner i Akershus. Det ble i 2002 delt i Asker og Bærum prostier.

## Historikk

Ved kgl.res. av 26. august 1868, gjeldende fra 1. januar 1869, ble Vestre og Østre Aker prestegjeld utskilt fra Christiania domprosti og lagt til det nye **Asker prosti**, som også fikk tillagt Asker, Lier, Røyken og Hurum prestegjeld fra Drammen prosti.

Ved delingen av Oslo bispedømme i hht. lov av 12. desember 1947, ble Hurum, Lier og Røyken ført tilbake til Drammen prosti fra Asker prosti. Ved Innlemmelsen av Aker i Oslo, i hht. lov av 11. juli 1947 ble menighetene i Aker påny innlemmet i Oslo domprosti. Prostiet bestod da av Asker, Vestre og Vestre Bærum prestegjeld. Ved kgl.res. av 16. juni 1961 ble navnet endret til **Asker og Bærum prosti**, gjeldende fra 1. juli 1961.

Ved kgl.res. av 29. mars 1968 ble Holmen kapelldistrikt i Asker prestegjeld utskilt ut som eget sognekall.

Fra 1. februar 1975 ble Østenstad sogn i Asker prestegjeld utskilt ut som eget sognekall.

Den 1. januar 2002 ble prostiet delt ved opprettelsen av to separate Asker prosti og Bærum prosti.

## Prestegjeld
Prostiet bestod av følgende prestegjeld:
* Asker
* Vestre Bærum
* Østre Bærum

## Referanser
John F. Kennedy Center for the Performing Arts

**John F. Kennedy Center for the Performing Arts** er et kulturhus for scenekunst ved elven Potomac i Washington D.C.. Bygningen er tegnet av arkitekt Edward Durrell Stone og åpnet i 1971, til minne om USAs 35. president John F. Kennedy. 

## Scener
Kulturhusets sydside rommer en konsertsal, *<span>The Concert Hall</span>*, som er husets største scene og hjemmescene for National Symphony Orchestra. Salen rommer 2442 sittende tilskuere og har et pipeorgel med 4144 piper.

Den midtre delen består av operahuset *The <span><span>Kennedy Center Opera House</span></span>*, med plass til 2300 sittende. Operahuset er hjemmescene for Washington National Opera, men anvendes også for ballett og større musikalske oppsetninger. Siden 1978 er kulturprisen *Kennedy Center Honors* blitt utdelt i operahuset under en årlig seremoni som hedrer kunstneres livslange bidrag til amerikansk scenekunst.

*<span>The Eisenhower Theater</span>* ligger i kulturhusets nordlige del. Det er oppkalt etter USAs 34. president Dwight D. Eisenhower og her vises i hovedsak mindre operaer, ballett og moderne dans samt musikaler. Salen har plass til 1100 sittende.

Kulturhuset rommer også *The Family <span><span>Theater</span></span> *(som siden 2005 har erstattet *The* *American Film Institute Theater*), *<span>The Terrace Theater</span>* (en kammermusikksal bygget på takterrassen som en gave fra gave fra Japan til det amerikanske folk), *<span><span>The Theater Lab</span></span> *(inkluderer blant annet dukketeater, ungdomsopera og dans), og *<span>The Millenium Stage</span>* (to scener plassert i hver ende av den store entréhallen). I *<span>The Terrace Gallery</span>* ligger også Kennedy Center Jazz Club.

## Referanser


## Eksterne lenker
* John F. Kennedy Center for the Performing Arts
* De Vilar Institutt for Arts Management
Sveits under Paralympiske vinterleker 1998

**[[Sveits]]** deltok under **[[Paralympiske vinterleker 1998]]** i Nagano, Japan. Troppen  tok 6 medaljer og kom på 19.-plass på medaljestatistikken under lekene. 

Før lekene i Nagano 1998 hadde Sveits vunnet 112 medaljer (32 gull, 43 sølv og 37 bronse) fra de 6 vinterlekene nasjonen hadde deltatt i siden 1976.

## Medaljer

## Referanser
Beesel

**Beesel** er en kommune og et tettsted i den nederlandske provinsen Limburg.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kevin Melhus

**Kevin Andre Okyere Melhus** (født 23. oktober 1989) er en norsk profesjonell bokser fra Skien.

Melhus debuterte som profesjonell bokser 1. oktober 2016 i Oslo Spektrum, og ble med det den første profesjonelle bokser til å bokse en kamp på norsk jord siden 1981. Han vant kampen mot tyskeren Christian Dulz på knockout, som var oppvarmingskamp til tittelkampen mellom Cecilia Brækhus og Anne-Sophie Mathis – en kamp som fikk tittelen «The Homecoming».

4. november 2023 tok Melhus det interkontinentale WBO-beltet i cruiservekt etter å ha beseiret finske Samuli Kärkkäinen over ti runder i Träskända i Finland.

## Meritter som proffbokser

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Brunssum

**Brunssum** (limburgsk: *Broensem*) er en småby og kommune i den nederlandske provinsen Limburg.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hessenpark

**Hessenpark** er et friluftsmuseum i Neu-Anspach (nær Wehrheim-Obernhain) i Hessen, Tyskland. Det ble grunnlagt i 1974 av Hessens delstatsregjering ledet av Albert Osswald (SPD).

Museet viser bygninger i bindingsverk fra landet Hessen. Per 2006 var nesten 100 hus på utstillingen.

Hessenpark er et populært reisemål for familier.

## Bygninger
* Landsbykirken
* Synagogen
* Landsbyskolen
* Postkontoret
* Markedsplassen
* Bakeriet
* Vindmøllene
* Vannmøllen
* Smia
* Setteriet

## Bildegalleri

File:Hessenpark_fg01.jpg|Hessenpark
File:Hessenpark_fg02.jpg|Markedsplassen
File:Hessenpark_fg03.jpg|Den gamle smia
File:Hessenpark_fg04.jpg|Barn bygger en kopi i bindingsverk
File:Hessenpark Lollar.jpg|Lollar kapell i nattbelysning


## Eksterne lenker
* (Engelsk) Hessenparks nettsted
Beek (Limburg)

**Beek** (limburgsk: *Baek*) er en kommune og et tettsted i den nederlandske provinsen Limburg.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Arne Hvam

**Arne Øystein Hvam** (født 1911, skutt 22. oktober 1942) var en norsk politimann og NS-medlem. Han ble drept av norske motstandsfolk i 1942, i en hendelse som NS-regimet kom til bruke som begrunnelse for massearrestasjoner av de norske jødene.

Hvam arbeidet som grensepolitimann i Halden-området under andre verdenskrig. Den 22. oktober 1942 kontrollerte han en gruppe personer på Østfoldbanen. Denne gruppen besto av grenselosene Karsten Løvestad og Harry Pedersen samt ti flyktninger. Ni av disse var jøder. Mens Hvam kontrollerte Løvestads falske pass forstod Løvestad at han var i ferd med å bli oppdaget, og han valgte derfor å skyte Hvam. Flyktninggruppen prøvde deretter å komme seg unna, men ble senere arrestert av norsk politi. Løvestad ble få dager senere funnet og arrestert. Han ble fremstilt for en tysk domstol i Norge, dømt til døden og henrettet 3. september 1943 på Trandum utenfor Oslo.

Drapet på Hvam ble slått stort opp i Hirdens avis som et «jødisk mordanslag». Både Vidkun Quisling og Josef Terboven var til stede da Hvam ble begravet. Få dager etterpå ga Gestapo ordren om at jøder i Norge skulle arresteres. Hvam-mordet ble brukt som påskudd da ordren om massearrestasjoner ble gitt til norske statspolitifolk, selv om aksjonen var blitt forberedt i god tid før hendelsene på Østfoldbanen.

## Referanser
Echt-Susteren

**Echt-Susteren** er en kommune i den nederlandske provinsen Limburg. Kommunen ble dannet i 2003 ved en sammenslåing av kommunene Echt og Susteren.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kappverdetårnugle

**Kappverdetårnugle** (*Tyto alba detorta* E. J. O. Hartert, 1913) er en underart av tårnugle (*Tyto alba*) som finnes på Kapp Verde, ei øygruppe utenfor kysten av Vest-Afrika. Tårnugla er en mellomstor raptor som tilhører tårnuglefamilien (Tytonidae).
Saotometårnugle

**Saotometårnugle** (*Tyto alba thomensis* (Hartlaub, 1852)) er en underart av tårnugle (*Tyto alba*) som finnes på São Tomé, en øystat i Guineabukta langs vestkysten av Afrika. Tårnugla er en mellomstor raptor som tilhører tårnuglefamilien (Tytonidae).
Karsten Løvestad

**Karsten Løvestad** (født 13. juni 1916, henrettet 3. september 1943) var en norsk brannkonstabel og motstandsmann under den andre verdenskrig. Han ble henrettet av tyskerne i 1943. 

Løvestad var frivillig under Vinterkrigen i Finland i 1940. Sammen med de tre brødrene ble han senere også involvert i motstandskampen i Norge, der de hjalp flyktninger med base på familiegården i Trøgstad i Østfold. Løvestad ble første gang arrestert i februar 1942, men klarte å flykte til Sverige. Deretter var han kurer mellom Göteborg og Oslo, og var også grenselos.

Den 22. oktober 1942 var Løvestad los for en gruppe på ti personer (hvorav ni jøder) som gikk på toget mot Halden på Østbanestasjonen i Oslo. Transporten gikk bra helt til toget var mellom Skjeberg og Døle, da grensepolitimannen Arne Hvam og en kollega kontrollerte gruppen. Løvestad hadde falskt pass i navnet «Harald Jensen», mens jødene reiste med sine ekte pass (stemplet med en rød «J»). Det videre hendelsforsløpet er noe uklart, men Hvam skal ha bedt gruppen forlate kupeen. Løvestad skjøt og drepte Hvam og hoppet av toget sammen med jødene Willy Schermann og Herman Feldmann. De to jødene ble raskt arrestert, mens Karsten Løvestad klarte å holde seg på frifot helt til han ble arrestert den 27. oktober.

Den tyske okkupasjonsmakten ønsket i utgangspunktet at Løvestad skulle bli dømt av de norske nazi-myndighetene, og det ble vurdert å stille ham for en såkalt Folkedomstol. Folkedomstolene hadde imidlertid ennå ikke dømt noen til døden, så Quislings justisminister Sverre Riisnæs ba derfor den tyske rikskommissar for det okkuperte Norge, Josef Terboven, om at Løvestad ble stilt for en tysk krigsrett. Den 13. juli 1943 ble han dømt til døden av tyskerne. Dødsstraffen ble fullbyrdet den 3. september samme år, og liket dumpet i en massegrav på Trandumskogen. Etter krigens slutt, den 27. juli 1945, ble Løvestad begravet med full parade fra Oslo Brannvesen.

## Referanser
Curaçaotårnugle

**Curaçaotårnugle** (*Tyto alba bargei* (E. J. O. Hartert, 1892)) er en underart av tårnugle (*Tyto alba*) som finnes på Curaçao, kanskje også Bonaire, to av øynene i ABC-øyene, som tilhører De små Antiller i Karibia. Tårnugla er en mellomstor raptor som tilhører tårnuglefamilien (Tytonidae).
Sveits under Paralympiske vinterleker 1976

**[[Sveits]]** deltok under **[[Paralympiske vinterleker 1976]]** i Örnsköldsvik, Sverige fra 22. til 29. februar 1976.

## Medaljer

## Referanser
Hedemarken og Østerdalen prosti

**Hedemarken og Østerdalen prosti** *(Hedemarcken oc Østerdalen Provsti)* var et tjenestedistrikt (prosti) i Oslo bispedømme. Prostiet ble i 1759 delt i Hedemarken og Østerdalen prosti. Det omfattet menighetene i det meste av Hedemarken amt, med unntak av de som lå under Øvre Romerike prosti.

## Historikk

Opprettelsen av prostiet kan ikke tidfestes nøyaktig, men antas å gå tilbake til reformasjonen eller den katolske kirken i middelalderen. Det omfattet alle prestegjeldene på Hedemarken og i Østerdalen fra Elverum og nordover. Prostiet ble delt ved kgl.res. av 12. oktober 1759, i Hedemarken prosti og Østerdalen prosti.

## Prestegjeld i Hedemarken og Østerdalen prosti
*(Til Hedmarken prosti 1759)*
* Stange
* Romedal
* Løiten
* Næs
* Ringsaker
*(Til Østerdalen prosti 1759)*
* Elverum
** Tryssild *(utskilt fra Elverum i 1780)*
* Aamodt
* Reendahlen
* Tønsæt
** Lille-Elvedalen *(utskilt fra Tynset 1. januar 1863, Øvre Folldal samtidig overført til [[Dovre prestegjeld]])*
** Tolgen *(utskilt fra Tynset ved reskript 30. september 1735)*
** Qveckne *(utskilt fra Tynset ved reskript 30. september 1735)*

## Referanser
Toten og Valdres prosti

**Toten og Valdres prosti** er et tidligere prosti i Oslo bispedømme.

## Historikk

Toten og Valdres prosti ble opprettet 20. april 1737 ved delinger av respektive Hadeland, Ringerike og Toten prosti og Hallingdal og Valdres prosti.

De to delene av prostiet - Toten prosti (med Land) og Valdres prosti - var adskilt i årene 1814-1816. Prostiet ble delt i 1853 i Toten prosti og Valdres prosti (med Land), iflg. kgl.res. 30. november 1852.

## Prestegjeld
*(Til Toten prosti 1853)*
* Birid
* Vardal
* Toten, delt 1825 i:
** Østre Toten
** Vestre Toten
** Feiring overført til Hurdal
* Land, delt 1866 i:
** Søndre Land 
** Nordre Land
*(Til Valdres prosti 1853)*
* Aurdal, delt 1805 i:
** Søndre Aurdal
** Nordre Aurdal
* Slidre, delt 1848 i:
** Vestre Slidre
** Østre Slidre
* Vang

## Referanser
Robert Weinstein

**Robert Weinstein** (født 24. november 1901, død januar 1944) var en tsjekkoslovakisk forretningsmann som ble drept under holocaust i Norge.

Weinstein var tilfeldigvis på reise i Norge da Tyskland annekterte Tsjekkoslovakia under opptakten til andre verdenskrig, og ble derfor værende i Norge. Han ble en del av et tsjekkoslovakisk flyktningemiljø i Oslo, før han under angrepet på Norge i 1940 flyktet til Lesjaskog. Frem til mars 1942 bodde han på Nesjestranda, da han sammen med andre jøder i Norge ble arrestert. Weinstein ble først plassert i Ålesund fengsel, før han satt på Falstad. Deretter ble han deportert til det tysk-okkuperte Polen.

Weinstein havnet opprinnelig i Auschwitz, men i 1943 ble han sammen med andre fanger overført til en ny konsentrasjonsleir i Warszawa, der fangene ble satt i tvangsarbeid for å utslette sporene etter Warszawagettoen. Weinstein var i Warszawa sammen med Robert Savosnick. Weinstein døde her kort tid etter ankomsten, da en murvegg falt over ham.

Den tyske kunstneren Gunter Demnig installerte i 2016 «snublesteiner» på Nesjestranda til minne om Weinstein og tre andre jødiske flyktninger.

## Referanser
Hadeland, Ringerike og Toten prosti

**Hadeland, Ringerike og Toten prosti** *(Hadelands Provsti)* er et tidligere prosti i Oslo bispedømme. Det eksisterte fra katolsk tid til det i 1737 ble delt i Hadeland, Ringerike og Hallingdal prosti og Toten og Valdres prosti.

## Historikk

Det historiske Hadeland prosti, *Haðaland prófastdœmi* antas å gå tilbake til den katolske kirke i middelalderen. Det ble 20. april 1737 delt, hvorved Hadeland og Ringerike ble tillagt Hadeland, Ringerike og Hallingdal prosti og Toten tillagt Toten og Valdres prosti.

## Prestegjeld
Prostiet omfattet prestegjeldene:
*(Til Toten og Valdres prosti 1737)*
* Land
* Toten
* Vardal
* Biri
*(Til Hadeland, Ringerike og Hallingdal prosti 1737)*
* Gran
* Jevnaker
* Hole
* Norderhov

## Referanser
Hunden med to haler

**Hunden med to haler** (ungarsk: **Magyar Kétfarkú Kutya Párt**) er et ungarsk politisk-satirisk parti. 

Det ble grunnlaget i Szeged i 2006, men ble først registrert som offisielt politisk parti i 2014. Partiet er mest aktivt innenfor gatekunst som graffiti– og posterkampanjer hvor de parodierer landets politiske elite. 

En av partiets ildsjeler, Gergö Kovács, har to å på rad hatt suksess med å samle penger inn til motkampanjer mot regjeringeringens offensiver. Der myndighetene under  Ungarns folkeavstemning om EUs flyktningenkvoter i 2016 hengte opp plakater med påskrifter som: *«Visste De at flere millioner migranter vil reise til Europa alene fra Libya?»* og *«Visste De at flere kvinner er blitt utsatt for overgrep siden flyktningekrisen begynte?»*, svarte partiet med å henge plakater opp som lød *«Visste De at det er flere rapporter om UFOer enn det er migranter i Ungarn?»* og *«Visste De at utlendinger truet de ungarske atletenes sjanser for å vinne i OL?»*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Øvre Romerike, Solør og Odalen prosti

**Øvre Romerike, Solør og Odalen prosti** var et tjenestedistrikt i Oslo bispedømme i Den norske kirke som omfattet menighetene i den nordlige del av Akershus og sydlige del av Hedmark. Det opphørte i 1855 da det ble delt i Øvre Romerike prosti og Solør og Odalen prosti.

## Historikk

Opprettelsen av prostiet kan ikke tidfestes, men antas å gå tilbake til før reformasjonen. Solløyer Prouistij er benevnt i Jens Nilssøns Visitasbøger. Det omfattet den nordlige del av Akershus og sydlige del av Hedmark. Prostiet ble ved kgl.res. av 4. august 1854 delt i Øvre Romerike prosti og Solør og Odalen prosti, gjeldende fra 1. januar 1855.

## Prestegjeld
Ved Jens Nilssøns Visitasbøger og reiseoptegnelser, opptatt av biskop Jens Nilssøn fra 1591 *(med senere endringer)*:
*Til [[Solør og Odalen prosti]] 1855:*
* Haaff i Solløyer
* Gruffue
* Vinger
* Strøm *(delt 10. april 1819)*
** Nordre Odalen
** Søndre Odalen
*Til [[Øvre Romerike prosti]] 1855:*
* Næss
* Vllensager
* Gierdrum
* Nannestad
* Eidtzvold

## Referanser
Hadeland, Ringerike og Hallingdal prosti

**Hadeland, Ringerike og Hallingdal prosti** (*Hadelands, Ringeriges og Hallingdalens Provsti)* er et tidligere prosti i Oslo bispedømme som bestod i årene 1737–1864.

## Historikk
Prostiet ble opprettet 20. april 1737 ved omorganiseringen av to prostier som hadde sitt opphav i den før-reformatoriske kirkeinndelingen av landet. Det var en oppdeling av Hadeland, Ringerike og Toten og Hallingdal og Valdres prostier i to nye prostier. Det ble i samtiden også benevnt med det noe kortere navnet *Hadelands og Hallingdalens Provsti*. Prostiet ble 1. oktober 1864 delt, ifølge kgl.res. av 27. februar samme år, i Hadeland og Land og Ringerike og Hallingdal prostier:

## Prestegjeld
*(Fra [[Hadeland, Ringerike og Toten prosti]] 1737)*
*(Til [[Hadeland og Land prosti]] 1864)*
* Grans og Aals Fierdingen
** Nikolaikirken
** Tingelstad Annex
** Næs Annex
* Jevnager *(eget prestegjeld før 1591)*
** Jevnager
** Lunner Annex
*(Til [[Ringerike og Hallingdal prosti]] 1864)*
* Hole
** Hole
** Tyristrand Annex *(fra 1857)*
* Nordrehaug
** Nordrehaug
** Hønefoss *(fra 1852)*
** Haug Annex
* Aadal *(inntil 1857 under Norderhov)*
** Wiger Annex 
** Lunder Annex
*(Fra [[Hallingdal og Valdres prosti]] 1737)*
* Nes
** Næss
** Hemsedal Annex
** Gol Annex
** Flaa Annex
* Ål
** Aal
** Hoel Annex
** Torpe Annex

## Referanser
Hallingdal og Valdres prosti

**Hallingdal og Valdres prosti** *(Hallingdal og Valdres Provsti)* er et tidligere prosti i Oslo bispedømme, som antas å ha eksistert fra tidlig kristen tid i Norge til delingen av prostiet i 1737. Prostiet omfattet distriktene Hallingdal og Valdres.

## Historikk

Ifølge befolkningsteori ble de vestligste dalførene på Østlandet befolket fra Vestlandet. Følgelig ble landskapene Valdres og Hallingdal allerede fra middelalderen av tillagt Gulatingsloven og derved underlagt Bergen bispedømme i geistlig forstand. Etter delingen av bispedømmet i 1125 ble disse distriktene ganske upraktisk lagt til Stavanger bispedømme.

Etter reformasjonen ble det søkt å rydde opp i ulogiske geistlige inndelinger av landet, og ved kongebrev av 10. april 1631 ble således Hallingdal og Valdres prostier overført til Christiania stift, i bytte med at Øvre Telemark prosti ble overført fra Christiania til Stavanger stift.

Hvorvidt *Hallingdal og Valdres* var ett eller to prostier før dette tidspunkt varierer i de ulike kildene. Arkivverket angir perioden 1537-1737 for Valdres og Hallingdal prosti, og på Scavenius-kartet, som man regner forelå i 1618 er Valdres og Hallingdal inntegnet som én enhet. I den samtidige Graagaas er de imidlertid oppført som to deler, *Hallingdals Prouistij* og *Walders Prouistij*. Det er derfor rimelig å anta at det var to prostier som ble overført fra Stavanger stift, og at disse to perifere distriktene i det store Christiania stift ble slått sammen til *Hallingdal og Valdres prosti*.

En annen kilde anfører at etter reformasjonen ble Numedal og Hallingdal slått sammen til Hallingdal og Numedal prosti, som allerede i 1561 ble delt, ved at Numedal ble lagt til Brunlanes prosti og Hallingdal til *Hallingdal og Valdres prosti*.

Dette prostiet ble den 20. april 1737 delt, hvorved Hallingdal ble tillagt Hadeland, Ringerike og Hallingdal prosti og Valdres tillagt Toten og Valdres prosti.

## Administrativ inndeling 1620
### [[Hallingdal prosti|Hallingdals Prouistij]]
*(til [[Hardanger prosti]] 1608)*
* Eidfjord prestegjeld
** Eidsfiord
*(inngikk i Valdres og Hallingdal prosti 1631)*
* Aalls prestegjeld
** Aalsz
** Hoel
** Thorpe
* Nees prestegjeld
** Nees
** Gorde
** Flaa
** Schodwen

### [[Valdres prosti|Walders Prouistij]]
*(inngikk i Valdres og Hallingdal prosti 1631)*
* Aurdalls prestegjeld
** Aurdall
** Vlnes
** Suenes
** Schrottvold
** Reinliid
** Hedal
* Slirre prestegjeld
** Slirre
** Lummen
** Hegge
** Rogns och Blasij
** Fyrrestraa
** Øden
* Whangs prestegjeld
** Whang
** Øye eller Opdal
** Haardem

## Referanser
Frankrike under Paralympiske vinterleker 1976

**[[Frankrike]]** deltok under **[[Paralympiske vinterleker 1976]]** i Örnsköldsvik i Sverige.

## Referanser
Userful Desktop

**Userful Desktop** er en tidligere canadisk Linuxdistribusjon som er basert på Red Hat Enterprise Linux. Distribusjonen er rettet mot næringslivet og kan brukes av opp til 10 brukere. Userful Desktop består av en rekke programmer for håndtering av programvare integrert i distribusjonen.

Distribusjonen benyttet skrivebordsmiljøet GNOME. Distribusjonen hadde 64-biter x86-64 som plattform.

Versjon 294 ble lansert 11. august 2008. Siste versjon er versjon 8.0 som ble lansert 23. januar 2012.

## Eksterne lenker
*Hjemmeside
*Userful Desktopl, hos DistroWatch
Haplopsebium

* Se Systematisk inndeling

***Haplopsebium*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
Middelsstore, blanke, gule til brunsvarte trebukker. Antennene er noe kortere enn kroppen. Pronotum er mer eller mindre tønneformet. Dekkvingene er forkortede til små skjell og dekker ikke bakkroppen, flygevingene (bakvingene) stikker ut bak dekkvingene og gjør at disse billene overflatisk minner om veps. Beina er noe fortykkede.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i tropisk Afrika, det er også beskrevet en art fra Sri Lanka.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
******* Stammen Psebiini Lacordaire, 1869
******** Slekten *Haplopsebium* Aurivillius, 1891
********* *[[Haplopsebium kinyanjuii]]* Adlbauer, 2008
********* *[[Haplopsebium kolibaci]]* Holzschuh, 2006
********* *[[Haplopsebium laflorentiei]]* Lepesme, 1948
********* *[[Haplopsebium lepesmei]]* Quentin & Villiers, 1971
********* *[[Haplopsebium nigricorne]]* Aurivillius, 1891
********* *[[Haplopsebium overlaeti]]* Quentin & Villiers, 1971
********* *[[Haplopsebium villiersi]]* Quentin, 1984

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bilde av ''Macropsebium cotterilli''
* Bildegalleri
* 
*
Deltosoma

* Se Systematisk inndeling

***Deltosoma*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore (gjerne 10-15 millimeter), fargerike trebukker. Artene etterligner giftige biller i familien rødvinger (Lycidae). Disse billene har forholdsvis tynt hudpanser, og er gjerne farget i gult eller rødt og svart. Hodet er forholdsvis lite, antennene lange og kraftige, i alle fall noen av leddene med bremmer av mørke hår på innersiden. Pronotum er bredere enn langt, rundet foran og på sidene. Dekkvingene utvider seg bakover slik at kroppen får et trekantet omriss. De er nokså flate og har noe opphøyde lengderibber.

## Utbredelse
Slekten er vidt utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
******* Stammen Pteroplatini Thomson, 1860
******** Slekten *Deltosoma* Thomson, 1864  
********* *[[Deltosoma fernandezi]]* Dalens & Giugliaris, 2014
********* *[[Deltosoma flavidum]]* Aurivillius, 1925
********* *[[Deltosoma guatemalense]]* Bates, 1880
********* *[[Deltosoma humeralis]]* Dalens & Giugliaris, 2014
********* *[[Deltosoma lacordairei]]* Thomson, 1864
********* *[[Deltosoma xerophila]]* Di Iorio, 1995

## Kilder
* Liste over arter, med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bildegalleri
*
Anoplistes

* Se Systematisk inndeling

***Anoplistes*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, litt flate, svarte trebukker, dekkvingene oftest mer eller mindre rødlige. Hode og pronotum er vanligvis matt svarte. Antennene er omtrent så lange som kroppen hos hunnene, betydelig lengre enn kroppen hos hannene. Pronotum har rundede sider uten tenner og er tett og kraftig punktert. Dekkvingene er tegnet i rødt og svart, sjeldnere ensfargede. Spissen er rundet.

## Levevis
De voksne billene besøker gjerne blomster, og er dagaktive. De er aktive flygere.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i den palearktiske sone (Sør-Europa og Asia).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
******* Stammen Purpuricenini Fairmaire, 1864 eller Trachyderini
******** Slekten *Anoplistes* Audinet-Serville, 1833
********* *[[Anoplistes agababiani]]* (Danilevsky, 1999)  
********* *[[Anoplistes balcanicus]]* Sláma, 2010  
********* *[[Anoplistes churkini]]* Danilevsky, 2020
********* *[[Anoplistes diabolicus]]* Reitter, 1915  
********* *[[Anoplistes forticornis]]* Reitter, 1901  
********* *[[Anoplistes galusoi]]* (Kostin, 1974)  
********* *[[Anoplistes gobiensis]]* (Namhaidorzh, 1973)  
********* *[[Anoplistes halodendri]]* (Pallas, 1776)    
********* *[[Anoplistes jacobsoni]]* Baeckmann, 1904  
********* *[[Anoplistes jomudorum]]* (Plavilstshikov, 1940)  
********* *[[Anoplistes kaszabi]]* Karpiński, 2020
********* *[[Anoplistes minutus]]* Hammarström, 1892
********* *[[Anoplistes mongolinus]]* Ganglbauer, 1889  
********* *[[Anoplistes pseudotuvensis]]* Karpiński, 2026

## Referanser


## Kilder
* zin.ru - Purpuricenini
* Oversikt over artene 
* Katalog med utbredelsesdata

## Eksterne lenker
* Bildegalleri
*
Brandkontoret

**Brandkontoret** er det folkelige navnet på de sammenbygde husene Aglaurus 1 & 2, også kalt *Rosenadlerska- och Collinska huset*, på Mynttorget 4 i Gamla Stan sentralt i Stockholm. Kvartealet rommer fra begynnelsen av 1800-tallet *Stockholms stads brandförsäkringskontor*.  Kvartalet Aglaurus er vernet som byggnadsminne.

## Historie
### Rosenadlerska huset
Aglaurus 1 er den eldste bygningen i området nordvest for slottet. Nicodemus Tessin d.e. tegnet huset som stod ferdig i 1679 for apotekeren Christian Heraeus. I første etasje lå fram til 1764 Apoteket Morianen, et av de eldste i Stockholm.
Etter at apotekerenken Heraeus ble insolvent ble huset i 1699 solgt på offentlig auksjon og kjøpt av familien Behm. Datteren i huset giftet seg med Uppsalaprofessoren Johan Upmark som ble adlet Rosenadler, og dermed fikk huset navnet Rosenadlerska huset eller palasset.

Huset ble bygd om i 1764 etter Carl Fredrik Adelcrantz' tegninger, der fasaden mot Mynttorget ble utstyrt med joniske kolossalpilastre hugget i gotlandsk sandstein. Säteritaket ble fjernet og den øverste etasjen ble forhøyet.

### Collinska huset
På hjørnetomten Aglaurus 2 ved Västerlånggatan og Salviigränd ble det i 1785 oppført et bolighus for slottsbyggmesteren Adolf Ulrik Kirstein. Fasadene ble tilpasset det Rosenadlerska huset. Huset ble kalt for det Kirsteinska huset eller Collinska etter handelsmannen Adolf Collin som var eier av huset på slutten av 1700-tallet.

### Stockholms stads brandförsäkringskontor
I 1806 kjøpte Stockholms stads brandförsäkringskontor det Rosenadlerska huset for  riksdaler, og innredet ekspedisjonslokaler i husets hovedetasje mot Mynttorget. I 1819 ble det Collinska huset ervervet for  riksdaler og dermed eide selskapet hele kvartalet. Ved ombygginger ble de to husene forbundet. Til å begynne med ble det leid ut leiligheter i store deler av husene, men etter hvert som behovene for lokaler økte, ble kvartalet gjort om til kontorer.

## Se også
* Liste over kvartaler i Gamla stan

## Referanser


## Litteratur
*
* Byggnadsminnen i Stockholms län 1997, Länsstyrelsen i Stockholms län, ISBN 91-87088-24-X

## Eksterne lenker
*
*