open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lierposten

***Lierposten*** er en avis som blir utgitt i Lier i Buskerud.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 3&nbsp;315
* 2007: 3&nbsp;382
* 2008: 3&nbsp;373
* 2009: 3&nbsp;340
* 2010: 3&nbsp;405
* 2011: 3&nbsp;382
* 2012: 3&nbsp;368
* 2013: 3&nbsp;498
* 2014: 3&nbsp;332
* 2015: 3&nbsp;164
* 2016: 3&nbsp;358
* 2017: 3&nbsp;528

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Laagendalsposten

***Laagendalsposten***, partipolitisk uavhengig lokalavis for Kongsberg, Sandsvær og Numedal. Avisen ble etablert i 1903 på Kongsberg  av redaktør Karl A. Wad, og var i familiens eie til den ble kjøpt av Drammens Tidende på 70-tallet og innlemmet i mediekonsernet Orkla Media.

Avisa har i dag en redaksjonell stab på 15 journalister og fotografer, lokal markedsavdeling og typografer, samt lokalkontor på Rødberg i Nore og Uvdal. Ansvarlig redaktør og administrerende direktør er Jørn Steinmoen.

## Historie
Karl A. Wad var ansatt i Kongsberg Blad som typograf. Han var en mann med sterke meninger og skrev stadig innlegg til avisa som ofte avvek fra dens redaksjonelle linje. Unge Wad opplevde stadig at hans artikler ikke kom på trykk. Derfor startet han like godt sin egen avis.
*Laagendalsposten kom ut med sitt første nummer den 27. juni 1903
Etter ett års drift investerte Wad i egen trykkpresse. Han kjøpte en gammel hånddreven avispresse men monterte motor på pressa i 1905.
*I 1908 kjøpte Laagendalsposten gården på hjørnet av Kirkegata og Peckelsgate.
*I 1911 byttet de ut den gamle pressa med en ny hurtigpresse, med kapasitet på 2400 aviser i timen.
*Etter Karl A. Wads død i 1928 overtok fru Elise avisas forretningsmessige del og sønnen, Edwin (som forøvrig også plusset på en ekstra d i etternavnet), ble redaktør.
*Under annen verdenskrig ble Edwin Wadd avsatt av pressedirektøren med øyeblikkelig virkning, i hans sted ble det tilsatt en nazist som redaktør, men dette varte i bare en måned for folket boikottet avisen, Roar Wadd Fusche ble da en kort tid redaktør.
* Edwin Wadd trakk seg som redaktør i 1973 og overlot stillingen til sin nevø Roar Wadd Fusche.
* Odd Einar Andersen overtok som redaktør i 1987.
* I 1991 gikk avisen over til tabloidformat.
* Høsten 1996 overtok Dag N. Kristoffersen som ansv.red./adm. dir. I løpet av hans tid som leder startet de med elektronisk oversending av sider til Drammens Tidende. 
* I 1998 startet den heldigitale trykkingen av avisen i Orkla Trykk (senere Edda Trykk) i Borgeskogen i Stokke i Vestfold.
* Jan Roaldset var ansatt som ansv.red./adm. dir. fra 1. januar 1999 til februar 2006 
* 18. mai 2006 overtok Jørn Steinmoen som avisens øverste leder.
* 29. januar 2008 lanserte Laagendalsposten nye layout.

## Redaktører
*Karl A. Wad (1903–1928)
*Edwin Wadd (1928–1973)
*Roar Wadd Fusche (1973–1986)
*Odd Einar Andersen (1987–1996)
*Dag N. Kristoffersen (1996–1999)
*Jan Roaldset (1999–2006)
*Jørn Steinmoen (2006–)

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Stall-Skriket

***Stallskriket*** er en avis som blir utgitt i Drammen i Buskerud. Stallskriket er ei spesialavis for hestesport, og redaktør er Pål Eilertsen.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 3&nbsp;109
* 2007: 2&nbsp;365
* 2008: 2&nbsp;869
* 2009: 2&nbsp;348
* 2010: 2&nbsp;007
* 2011: 1&nbsp;561
* 2012: 1&nbsp;420

## Referanser





## Eksterne lenker
* Stall-Skriket
Dølen (Vinstra)

:*For Aasmund Olavsson Vinjes avis, se [[Dølen]]*
***Dølen*** er en partipolitisk uavhenging lokalavis som kommer ut på Vinstra. Avisen dekker Midt-Gudbrandsdalen med kommunene Ringebu, Sør-Fron og Nord-Fron. Redaksjonen ligger på Vinstra og avisen redigeres på bokmål og nynorsk. Avisen utkom første gang 31. juli 1997, og utkommer ukentlig på torsdag. 

Dølens motto er: *For døl og dal*. Avisa Dølen utgis av Polaris Media, som eies av Schibsted-konsernet, og er medlem av Landslaget for lokalaviser og Mediebedriftenes Landsforening.

Dølen ble i 2021/2022 kåret til Årets lokalavis. 

Ansvarlig redaktør siden 2024 er Lars-Christian Andersen Lofstad. 

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.

*2004: 3.501
*2005: 3.561
*2006: 3.943
*2007: 4.242
*2008: 4.325
*2009: 4.239
*2010: 4.292
*2011: 4.190
*2012: 4.056
*2013: 3.973
*2014: 3.839
*2015: 3.851
*2016: 3.735
*2017: 3.568

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kvinnen i mitt liv

***Kvinnen i mitt liv*** er en norsk romantisk filmkomedie fra 2003. Filmen er regissert av Alexander Eik, og Thomas Giertsen og Ane Dahl Torp spiller hovedrollene.

## Handling
Advokaten Jacob har i løpet av sitt tretti år lange liv klart å styre unna ekteskap, m og andre farlige former for samliv. Men han blir nødt til å påta seg ansvaret som fadder, for datteren til hans søster Tonje og hennes ektemann Fredrik. I barnedåpen blir hele venneflokken samlet, anført av den blinde John. En annen gjest er Nina, en kvinne som snart får stor betydning i Jacobs liv. Det viser seg at Nina er praktiserende doktor, og ved en tilfeldighet får hun Jacob som sin pasient.

Jacob, som den skjørtejeger han er, kan ikke la være å bli interessert i henne. Når Nina nevner at hun planlegger å selge huset sitt, griper Jacob muligheten til et nytt møte. Han selger seg inn som advokat, med eiendomsmegling som sin nye spesialitet. Huset viser seg å være en herskapsbolig, for øvre sjikt av overklassen. Men Jacob oppdager raskt at Nina har begge beina solid på bakken. Takket være Johns resolutte inngripen må Jacob etter hvert innrømme overfor seg selv, og for Nina, at dette faktisk kan være den store kjærligheten.

## Skuespillere

## Eksterne lenker
*
Røyken og Hurums Avis

***Røyken og Hurums Avis*** er en lokalavis for Røyken og Hurum i Asker kommune i Akershus. Avisa kommer i dag ut i papirutgave tirsdag og torsdag, og har en veletablert nettutgave. Avisa er heleid av Amedia. Ansvarlig redaktør er Svein Ove Isaksen.

## Bakgrunn
Avisa kom ut første gang i Slemmestad i 1976, med navnet *Smånytt for Røyken og Hurum*. Fra 1981 het avisa *Smånytt for Røyken og Hurums Avis*, før *Smånytt før* senere ble strøket.

I 2021 flyttet avisa tilbake til Slemmestad, etter å ha hatt base i Sætre fra 2004 til 2018, og på Spikkestad fra 2018. Beslutningen om å flytte til Slemmestad har sammenheng med sammenslåingen av kommunene Hurum, Røyken og Asker til nye Asker kommune fra 2020.

## Tidligere redaktører
* Fred Kristensen
* Jorun Lillelien Kaspersen
* Per Olav Berg
* Frank Tangen

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Gudbrandsdølen Dagningen

***Gudbrandsdølen Dagningen*** (*GD*) er en avis som blir utgitt på Lillehammer i Innlandet. Avisen dekker kommunene Lillehammer, Gausdal, Øyer, Ringebu, Sør-Fron, Nord-Fron, Sel, Vågå, Lom, Skjåk, Dovre, Lesja, nordre del av Ringsaker og nordre del av Gjøvik.

*GD* har vært den største avisen i Innlandet siden 2017. Den har et dekningstall på nærmere 45.000 lesere.

Avisen er et resultat av sammenslåingen av *[[Gudbrandsdølen Lillehammer Tilskuer]]* (*GLT*) og *[[Dagningen]]*, og første utgave så dagens lys 15. august 1997. *[[Lillehammer Tilskuer]]* ble grunnlagt i 1837, *[[Gudbrandsdølen]]* i 1894 og *Dagningen* i 1924.

Tom Martin Kjelstad Hartviksen er ansvarlig redaktør og administrerende direktør, Anne Marie Løkken er nyhetsredaktør og Gaute Freng er frontredaktør.

### Eierskap
*GD* eies 60 prosent av det lokale folkeaksjeselskapet Gudbrandsdølen og 40 prosent av Amedia. Avisen har hovedkontor på Lillehammer og avdelingskontorer på Vinstra og Otta.

*GD* er en del av GD-gruppen som eier avisene *Hafjell24*, *Sjusjøen24*, *[[Avisa Valdres]]*, *[[Norddalen]]*, *[[Alvdal midt i væla]]* (88 prosent), Dølen (50 prosent) og reklamebyrået tur.digital (22 prosent). 

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Gudbrandsdølen Lillehammer Tilskuer

***Gudbrandsdølen Lillehammer Tilskuer*** var navnet på avisa som oppsto etter at *[[Gudbrandsdølen]]* og *[[Lillehammer Tilskuer]]* ble slått sammen i 1990. Avisa eksisterte under dette navnet til den ble slått sammen med *[[Dagningen]]* i 1997 under navnet *[[Gudbrandsdølen Dagningen]]*.

## Referanser
Irgun

**Irgun** var en sionistisk paramilitær organisasjon som var aktiv i Palestina fra 1931 til 1948. De angrep britiske og arabiske mål, og britene så på dem som terrorister.

Særlig kjent er bombingen av King David Hotel i Jerusalem 22. juli 1946, hvor 91 mennesker ble drept og 46 såret, og bombingen av den britiske ambassaden i Roma. Like kjent er gruppen for massakren i den arabiske landsbyen Deir Yassin hvor mellom 100 og 120 sivile ble drept i 1948. 

Gruppen var inspirert av ideologien til den jødiske høyreorienterte sionisten Vladimir Jabotinsky. Israels tidligere statsminister, Menachem Begin, var medlem og senere leder av gruppen.

Irgun kjempet for et Stor-Israel (Eretz-Israel) som skulle innbefatte dagens Israel, Vestbredden, Gaza og Jordan.

Den var en terrororganisasjon, hevdet avisen Le Monde Diplomatique i 2011.

## Kommandanter
*1931-1937: Avraham Tehomi
*1937: Robert Bitker
*1937-1938: Moshe Rosenberg
*1937-1940: Ze'ev (Vladimir) Jabotinsky
*1938-1941: David Raziel
*1941-1943: Yaakov Meridor
*1943-1948: Menachem Begin

## Se også
*Lehi
*Haganah

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lillehammer Tilskuer

***Lillehammer Tilskuer*** var en norsk avis med tilknytning til Høyre utgitt i Lillehammer. 

Avisa kom ut fra 1841 og var en fortsettelse av *Oplands Tidende*, etablert i 1837. Avisa ble slått sammen med den tradisjonelle Senterparti-avisa Gudbrandsdølen i 1990, som den hadde hatt et administrativt og redaksjonelt samarbeid med siden 1945. De to avisene ble slått sammen med A-presseavisa Dagningen i 1997 og etablerte Gudbrandsdølen Dagningen.

## Referanser


## Litteratur
*
Dagningen

***Dagningen*** var en Arbeiderparti-avis som kom ut på Lillehammer fra 1924 til den ble slått sammen med *[[Gudbrandsdølen Lillehammer Tilskuer]]* i 1997 til *[[Gudbrandsdølen Dagningen]]*.

Dette var avisen Fjord, hovedpersonen i Dag Solstads prisbelønte *Roman 1987,* arbeidet som journalistlærling i, noe som fyller en stor del av romanen.
## Referanser
Gudbrandsdølen

***Gudbrandsdølen*** er en tidligere norsk avis, med tilknytning til Senterpartiet, som ble gitt ut i Gudbrandsdalen fra 2. januar 1894 til den ble slått sammen med den tradisjonelle Høyre-avisa *[[Lillehammer Tilskuer]]* i 1990, som den hadde hatt et praktisk og redaksjonelt samarbeid med siden 1945. Disse ble, i sin tur, slått sammen med *[[Dagningen]]* til *[[Gudbrandsdølen Dagningen]]* i 1997.

## Litteratur

## Referanser
Hadeland (avis)

***Avisen Hadeland*** er en partipolitisk uavhengig lokalavis for regionen Hadeland, bestående av kommunene Gran, Jevnaker og Lunner.  

Avisen Hadeland eies av Amedia, og inngår i Mediehuset Innlandet.

## Historie
A/S Hadeland ble etablert i 1917 etter en aksjeinnbydelse signert av Anders Severin Andersen Tvindesæter, offentliggjort 29. desember 1917. Tvindesæter inviterte til å danne et aksjeselskap for å utgi et upolitisk blad for områdene Hadeland og Land, med forretningskontor i Brandbu. En minimumskapital på kr. 12 000 ble satt.

Den konstituerende generalforsamlingen ble avholdt 30. mars 1918 på Horns hotel, Jaren. Tvindesæter hadde foreslått en ny lokalavis for Randsfjorddistriktet, da den eksisterende avisen, *Vestoplændingen*, ikke var tilfredsstillende. Forslaget ble enstemmig vedtatt.

Navnet «Hadeland» ble valgt for å unngå målstrid. Styret bestod av Helge Gunstad, Hans Stenersen, Helge Klæstad, Kr. Halmrast og Tvindesæter, som ble styreformann.

## Papiravisen - fra fem til tre utgaver
Fra 16. april 2018 reduserte avisen fra fem til tre papirutgaver i uken. Fra 1. mai 2024 reduserte avisen utgivelsesfrekvensen ytterligere, til to papirutgaver i uken, som kommer ut på tirsdager og fredager. 

## Redaktører

### Ansvarlige redaktører
* 1918 – 1967: Finn Lie
* 1967 – 1975: Jostein Pedersen
* 1975: Alf Terje Myklebust (konstituert)
* 1975 – 1984: Kolbjørn Gulliksen (Terje Nilsen konstituert én periode i 1978)
* 1984 – 1986: Kai Bolsø
* 1986 – 1989: Anne Marit Ryen (Kari Dæhlen konstituert én perioden 1988 – 1989)
* 1989 – 1990: Jan Andrew Nilsen
* 1990: Kari Dæhlen (konstituert én periode)
* 1990 – 1994: Marit Aschehoug
* 1994 – 1995: Kjell E. Øren
* 1995: Kari Dæhlen (konstituert én periode)
* 1995 – 1997: Bjørn Kløvstad
* 1997 – 2002: Trond Johansen
* 2002 – 2007: Kari Dæhlen
* 2007 – 2010: Bjørn Harald Blaker
* 2010 – 27. september 2019: Sissel Skjervum Bjerkehagen
* 27. september 2019 – 13. januar 2020: Siv Storløkken (konstituert én periode)
* 13. januar 2020 – 31. mars 2023: Line Ramsrud
* 1. april 2023 – 1. januar 2024: Magne Storedal (konstituert én periode)
* 2. januar 2024 – 1. februar 2025: Sissel Skjervum Bjerkehagen
* 1. februar 2025 – 27. juni 2025: Kristine Bentestuen Ludvigsen (konstituert én periode)
* 27. juni 2025 – d.d.: Kristine Bentestuen Ludvigsen

## Opplagstall
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Mongoland

***Mongoland*** er en norsk romantisk komedie fra 2001, regissert av Arild Østin Ommundsen og produsert av Ingrid Festøy Ottesen. Manus er skrevet av Gro Elin Hjelle, Eigil Kvie Jansen og Arild Østin Ommundsen.

Lavbudsjett-filmen er laget av en gjeng filmstudenter i Stavanger (Mus film). Handlingen foregår i Stavanger og på Jæren. Den 10. desember 2020 ble filmen remasteret og satt opp på utvalgte kinoer i Norge og strømmetjenester som en del av sitt 20-årsjubileum for lansering. I 2019 ble det annonsert at Mongoland 2 er under arbeid.

## Handling
Pia er på vei hjem til jul, etter å ha reist i England i cirka seks måneder. Hun ønsker å møte kjæresten sin, Kristoffer, igjen - som egentlig skulle ha vært med henne på reisen, men han trakk seg rett før reisen skulle begynne.

Men å finne igjen Kristoffer, viser seg imidlertid å være litt av en oppgave. Men underveis møter Pia en rekke andre mennesker. I tillegg dukker julenissen opp, og en rekke merkelig ting begynner å skje.

## Medvirkende
* Kristoffer Joner som Kristoffer. Var kjæresten til Pia, en stor fan av Christopher Walken, spilte i bandet RB's Painpump sammen med Stian, forsvant sporløst for to måneder siden.
* Pia Tjelta som Pia. Var kjæreste med Kristoffer før hun dro til England sommeren 1999, bestekamerat med Vegar, elsker brunost. Ønsker seg en gjenforening med Kristoffer.
* Vegar Hoel som Vegar. Kjæreste med Silje. Har en innbilt fysisk skavank. 
* Reidar Ewing som Wayne
* Kim Giske Andersen
* Gaute Garlid som Gaute
* Eigil Kvie Jansen   
* Marko Iversen Kanic   
* Stian Kristiansen som Stian, spilte i band sammen med Kristoffer
* Gary Cranner Lubovich som Gary, samfunnsengasjert rapper 
* Silje Salomonsen som Silje
* Kyrre Haugen Sydness som Kyrre
* Jørgen Tjemsland   
* Terje Torkildsen som en prinsippfast taxisjåfør med hovedfag i idéhistorie

## Oppfølger
I desember 2019 ble det annonsert at oppfølgeren Mongoland 2 var under arbeid, med mulig lansering i 2021. Regissør Arild Østin Ommundsen, produsent Gary Cranner og Gro Elin Hjelle jobber med manus. Stavanger kommune opplyste den 29. april 2021 at de skulle finansiere filmprosjektet med 1 million kroner. De opprinnelige skuespillerne Pia Tjelta og Kristoffer Joner var knyttet til filminnspillingen. Etter dødsfallet til skuespiller Vegar Hoel ble filmen skrinlagt i november 2021. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Mongolandgjengens nettsted
*Parterapi i Mongoland
Avisa Valdres

***Valdres*** er en lokalavis som blir utgitt av Valdres Media på Fagernes i Nord-Aurdal kommune i Valdres, Innlandet. 

Den første avisutgava kom lørdag 14. mars 1903. Valdres hadde i 2000 over 3300 abonnenter utenfor  Valdresregionen.

*Valdres* kom fra 2015 ut tre ganger i uka, men reduserte fra 2. juli 2024 til to papirutgaver i uken. Avisen dekker de seks kommunene i Valdres, Vang, Øystre Slidre, Vestre Slidre, Nord-Aurdal, Sør-Aurdal og Etnedal. 

Ansvarlig redaktør og daglig leder er Hilde Lysengen Havro. Nyhetsredaktør er Magnus Lutnæs Aas.
## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 9&nbsp;501
* 2007: 9&nbsp;203
* 2008: 9&nbsp;342
* 2009: 8&nbsp;815
* 2010: 8&nbsp;609
* 2011: 8&nbsp;313
* 2012: 8&nbsp;513
* 2013: 7&nbsp;948
* 2014: 7&nbsp;941
* 2015: 7&nbsp;754
* 2016: 7&nbsp;378
* 2017: 7&nbsp;635

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Vigga

***Vigga*** er en avis som blir utgitt på Dombås i Innlandet. Den er lokalavis for kommunene Lesja og Dovre.

Lokalavisa Vigga ble startet opp i 1987 av Marit og Asbjørn Amble, som et samarbeid mellom Studio A og kommunene Lesja og Dovre. Avisa startet som en gratisavis som ble sendt ut til husstandene. Lenge var Vigga et kommunalt informasjonsorgan for Lesja og Dovre. I 2006 kjøpte avisa Fjuken Vigga. Vigga er i dag en del av Polaris Media, og er også medlemsbedrift i Landslaget for lokalaviser.

Redaktør og daglig leder er Astrid Kvam Helset.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 2&nbsp;465
* 2007: 2&nbsp;629
* 2008: 2&nbsp;414
* 2009: 2&nbsp;293
* 2010: 2&nbsp;421
* 2011: 2&nbsp;283
* 2012: 2&nbsp;265
* 2013: 2&nbsp;242
* 2014: 2&nbsp;189
* 2015: 2&nbsp;186
* 2016: 2&nbsp;120
* 2017: 2&nbsp;059

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Hamar Dagblad

***Hamar Dagblad*** var en avis som ble utgitt på Hamar i Innlandet, og som kom ut i tabloid-format.

*Hamar Dagblad* var lokalavis for Hamar kommune. Avisen er gått fra å være dagsavis, via å komme ut tre dager i uken, til 2022 å være ukentlig gratisavis. Den leveres hver torsdag til 20 200 mottagere i Hamar, Furnes i Ringsaker kommune og Ottestad i Stange kommune. Etter omleggingen til gratisavis har avisen forsterket satsingen på nettutgaven. Ansvarlig redaktør er Truls Sylvarnes, som også er ansvarlig redaktør og daglig leder i Østlendingen.

Avisen varen del av AS Østlendingen.

*Hamar Dagblad* kom med sin første utgave 1. desember 1971. Avisen som kom ut tre ganger i uken ble opplagsvinner i Hedmark i 2003. I 2005 ble avisen omorganisert til gratisavis. Den 21. juni 2022 ble det kjent at styret i Østlendingen vedtok å innstille avisen fra 1. juli samme år.

## Tidligere redaktører

* Tom Martin Kj. Hartviksen
*Jan Morten Frengstad
*Nils Kristian Myhre
* Tore Svensrud
* Brynhild Marit Berger Møllersen
* Trond Jacobsen
* Osvald Magnussen
* Ivar Ødegård 
* Rolf Øvrum 1990-1991
* Kåre Østlie

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hamar Dagblad
Ringsaker Blad

***Ringsaker Blad*** er en avis som blir utgitt i Ringsaker, med hovedkontor i Brumunddal. Den kommer ut i tabloid-format. Avisen er lokalavis for Ringsaker kommune, og kommer ut som morgenavis tre dager i uken. Nå kommer den også med daglige nyheter og saker på nett hver dag året igjennom.

Avisen ble grunnlagt i 1935 av Hagbart Stokke og Bernhard Steenberg. Grunnleggerne solgte avisen og trykkeriet til Thorolf Larsen som solgte til Østlendingen i 1967. Blant avisens profilerte redaktører nevnes Per Granberg, Ola Gjerstad, Einar Lyngar, Mathias Nilsen, John Arne Holmlund, Frank Øwrewall og dagens redaktør Gaute Freng. Han har vært redaktør siden 2007. Blant norske mediefolk som har arbeidet som unge journalister i Ringsaker Blad nevnes Alf Skjeseth, Knut Lindh og Håkon Moslet.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Østerdølen

***Østerdølen*** er en avis som blir utgitt i Stor-Elvdal i Innlandet. Avisa utkommer en gang i uken. Avisens hoveddekningsområde er kommunene Stor-Elvdal, Engerdal, Rendalen og Åmot.

I 2001 fikk avisa prisen for beste forside i konkurransen Årets avisside.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
* 2004: 1&nbsp;407
* 2005: 1&nbsp;243
* 2006: 1&nbsp;210
* 2007: 1&nbsp;201
* 2008: 1&nbsp;016
* 2009: 1&nbsp;010
* 2010: 1&nbsp;006
* 2011: 894
* 2012: 915
* 2013: 826
* 2014: 787
* 2015: 710

## Referanser
Østlendingen

***Østlendingen*** er en avis med redaksjon i Elverum. Den er lokalavis for Østerdalen, Solør, Glåmdalen, samt Trysil og Engerdal.

*Østlendingen* eies (per 2022) 67,36 prosent av Amedia, mens de resterende prosentene eies av større og mindre aksjonærer. I 2022 reduserte avisen antall ukentlige utgivelser på papir fra seks til tre.

## Historikk
Avisa kom med sitt første nummer 5. januar 1901.

Avisa var opprinnelig Arbeiderdemokratenes partiavis, men ble gradvis overtatt av Bondepartiet i 1920-årene som følge av økonomiske problemer.

*Østlendingen* ble i likhet med en rekke andre norske aviser dømt i avisoppgjøret etter frigjøringen i 1945 for tyskvennlig holdning i okkupasjonsåra.

Avisas medarbeider Dagfinn Grønoset (1920–2008) ble landskjent i etterkrigstiden for sine tekster om hverdagssliterne.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Ansvarlige redaktører
* 1901: Olav Andreas Eftestøl
* 1901–1921: Magnus Hamlander
* 1921–1940: Olav Eide
* 1926–1940: Magnus Hamlander
* 1940–1941: Georg Werner-Hansen
* 1942–1945: Johan Woll
* 1945–1947: Georg Werner-Hansen
* 1947–1968: Per Grambo
* 1968–1994: Andreas Hagen
* 1994–1999: Thor Solberg
* 1999–2003: Osvald Magnussen
* 2003–2004: Pål Bjerketvedt
* 2004–2007: Ole Erik Almlid
* 2007: Trond Ivan Hagen (konstituert)
* 2008–2009: Morten Stenberg
* 2009: Osvald Magnussen (konstituert)
* 2009–2015: Nils Kristian Myhre
* 2015–2019: Tom Martin Kj. Hartviksen
* 2019–2022: Truls Sylvarnes
* 2022–d.d.: Tom Haakenstad

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Fjuken

***Fjuken*** er en ukeavis grunnlagt i 1989 som blir utgitt i Skjåk i Innlandet, og som i tillegg dekker Lom og Vågå, der den også har kontorlokaler. Navnet er tatt fra elva/bekken ved samme navn som ligger i Bismo. Avisen har hovedkontor i Skjåk. 

Avisen er kjent for sitt fokus på lokal kultur og idrett, samt nærhet til befolkningen og næringslivet i Ottadalen. Dette gjør at ordførere, lokale helter og engasjerte personer ofte er å se i bygdeavisen. Sistnevnte ofte i hver eneste utgave. 

Avisen utgis utelukkende på nynorsk. 

Fjuken eies av Skjåk Mediautvikling AS som også kjøpte opp aksjene i Dølen AS i mars 2011. 

Ansvarlig redaktør er Asta Brimi (2010).

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.

*2004: 3&nbsp;914
*2005: 4&nbsp;024
*2006: 4&nbsp;109
*2007: 4&nbsp;173
*2008: 4&nbsp;075
*2009: 4&nbsp;001
*2010: 3&nbsp;927
*2011: 3&nbsp;963
*2012: 3&nbsp;921
*2013: 3&nbsp;855
*2014: 3&nbsp;676
*2015: 3&nbsp;674
*2016: 3&nbsp;571
*2017: 3&nbsp;619

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Schengen

*For samarbeidet om grensekontroll, se: [[Schengen-området]]*

**Schengen** (luxembourgsk: *Schengen*; fransk: *Schengen*) er en kommune og et tettsted i Luxembourg.  Kommunen, som har et areal på 31,42 km², ligger i kantonen Remich.   hadde  innbyggere per .

Tettstedet Schengen er en vinlandsby i Luxembourg nær trelandsgrensen mellom Tyskland, Frankrike og Luxembourg. I 2003 var innbyggertallet 529. Landsbyen ble berømt den 14. juni 1985 da Schengen-traktaten ble underskrevet ombord på fartøyet «Princesse Marie-Astrid» på Moselle-elven ved Schengen.

Den 24. mai 2011 ble kommunene Burmerange, Wellenstein og Schengen slått sammen. Den nye kommunen beholdt navnet Schengen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Trelandsgrense

**Trelandsgrense** er et grensepunkt der tre landegrenser møtes. En trelandsgrense kan befinne seg til lands eller til sjøs, evt. i indre farvann, innsjøer eller elver.

Slike punkter er gjerne markert med spesielle grensemerker. Norge har to trelandsgrenser til lands; ett mot Finland og Russland; og ett mot Sverige og Finland. På begge disse punktene er det oppført såkalte treriksrøyser, som i prinsippet er en vanlig grenserøys av den typen som går langs hele norskegrensen fra Halden til Grense Jakobselv.

Til sjøs, dvs. utenfor sjøterritoralgrensen som i Norge er 4 nautiske mil, er trelandsgrensene vanligvis ikke markert, særlig hvis de er langt til havs. 

Ved enkelte trelandsgrenser, bl.a. mellom Belarus, Latvia og Litauen, er det oppført et turistområde omkring selve grensepunktet der besøkende kan bevege seg omkring uten grensekontroll. 

Enkelte trelandsgrenser er i en elv, men hvor man da har laget et monument på stranden. Eksempler på dette finner man f.eks. på punktet hvor Tyskland, Frankrike og Sveits møtes; et særlig eksempel er punktet for Tyskland, Frankrike og Luxemburg, hvor man har satt opp et monument for Schengen-avtalen.

## Eksterne lenker
* Borderbase
* Jan S. Krogh's Border points
Drevjemoen

**Drevjemoen** er en militærleir i Drevja, 30 kilometer nord for Mosjøen. Leiren ble anlagt i 1911, som Drevjamoen ekserserplass eller bare Drevja ekserserplass, og gradvis utbygget i løpet av mellomkrigstiden. Anlegget består i alt av 55 bygninger, og flere av disse ble i 2004 fredet etter Kulturminneloven.

Den var en tid standkvarter for Sør-Hålogaland regiment. Leiren disponeres nå av Sør-Hålogaland Heimevernsdistrikt 14.

## Historie
Skytebane og øvelsesområde hører til leiren som i årene 1920 til 1940 var rekruttskole for Infanteriregiment nr. 14 IR14.

I mai 1940 overtok okkupasjonsmakten Drevja leir som ligger nær ved Nordlandsbanen. Under andre verdenskrig var Drevja en hovedleir for utbygging av jernbanen. Her var et stort antall sovjetiske krigsfanger.

Sommeren 1945 ble Drevjamoen sykeleir med 500-600 senger for sovjetiske krigsfanger.

I 1946 ble leiren igjen tatt i bruk som rekruttskole. 

## Bygningsmasse
En av de fredede bygningene er eldre enn militærleiren og tilhørte gården Blåfjell, mens seks er oppført i forbindelse med etableringen av leiren i perioden 1915–20. De øvrige er oppført på 1960- og 70-tallet i forbindelse med utbygging til repetisjonsøvingsenter.

De fleste eldre bevarte bygningene ligger i det øverste området av leiren. Dette er «Blåfjellstua», stabsbrakke, befalsmesse og underoffisersmesse. I dette området lå også opprinnelig en sykestue, som brant i 1942. Nedenfor lå opprinnelig tre to-etasjes soldatbrakker (Salten, Ranen, Vefsn) med tilhørende kjøkken- og spisesalsbrakke. Av disse bygningene er bare en av spisesalsbrakkene (Vefsn) bevart. I perioden 1920–40 var det også flere andre bygninger i etablissementet.

Forsvarsbygg hadde om lag år 2000 en gjennomgang av hele sin bygningsmasse med en avsluttende antikvarisk vurdering. Flere bygninger på Drevjamoen var i verneklasse 1, og disse ble i 2004 fredet etter kulturminneloven.

## Gravplassen
Nær ved sykestua var en gravplass for døde sovjetiske krigsfanger. I mange tilfelle kom de fra det nærliggende lasarettet. Under Operasjon Asfalt i 1951 angir Krigsgravtjenesten 297 oppgravde lik som da ble flyttet til Tjøtta.

Gravplassen har en minnestøtte som ble laget av de overlevende sovjetiske frigitte krigsfangene tidlig på sommeren 1945. Minnestøtten ble på 1990 tallet betegnet som "ikke vedlikeholdt", og den originale inskripsjonen manglet. Dessuten var gravplassen tilgrodd. Minnestøtten er ikke nevnt i Krigsgravtjenestens oversikt fra 1979.

## Se også

* Okkupasjonsmaktens fangeleirer og fengsler i Norge
* Sovjetiske fanger i Norge under andre verdenskrig

## Referanser
Košice

**Košice** (tysk *Kaschau*, ungarsk *Kassa*, latin *Cassovia*, kroatisk *Kašava*, polsk *Koszyce*) er en by ved elva Hornád i Slovakia. Med sine 240&nbsp;688 (2011) innbyggere er det den nest største byen i Slovakia, etter Bratislava. Byen er det kulturelle og økonomiske senteret i det østlige Slovakia og huser tre universiteter samt flere museer, gallerier, teatre og Slovakias største katedral, St. Elisabeth-katedralen. Den største arbeidsgiveren i byen er U.S. Steel sitt stålverk.

Slovakias tidligere president Rudolf Schuster ble født her og var i mange år byens borgermester. For 2013 var byen, sammen med Marseille, utnevnt til Europeisk kulturhovedstad.

## Historie
Byen tilhørte Østerrike-Ungarn til den sammen med hele Slovakia ble del av den nye republikken Tsjekkoslovakia ved Trianon-traktaten i 1920. I 1389 ble Košice en av de første byene i Europa med et eget byvåpen, gitt av kong Lajos I. Mellom 1938 og 1945 var byen annektert av Ungarn. Etter Münchenavtalen i 1938 ble det i Wien 2. november 1938 forhandlet om grenseendringer  («den første Wien-voldgiften»).  Ungarn fikk ved voldgiften overført et areal på  km² langs Slovakias sørlige grense, inkludert Košice. Dette området hadde  innbyggere hvorav  jøder, området var for øvrig nær 90 % etnisk ungarsk. I Košice bodde det omkring  jøder og disse utgjorde 20 % byens befolkning.

Ungarn var alliert med Tyskland, men ønsket ikke å delta på tysk side ved invasjonen av Sovjetunionen. Košice ble 26. juni 1941 (fire dager etter invasjonen) bombet av en håndfull fly av ukjent nasjonalitet. Bombingen ga de militære lederne et påskudd til å presse regjeringen til å slutte seg til krigen i øst. 

Det sørlige Slovakia (inkludert Košice) og Karpato-Ruthenia var omfattet av Holocaust i Ungarn. Košice var et jernbaneknutepunkt der nesten alle tog til Auschwitz passerte, og der ungarske vakter ble erstattet med tyske. Frem til Košice ble interneringen og transport utført av ungarske myndigheter. Deportasjonene ville ikke vært mulig å gjennomføre uten de ungarske gendarmenes innsats: I hele Košice politidistrikt var det bare en håndfull SS-offiserer og førti tyske soldater. Jøder fra dette området var blant de første som ble deportert til Auschwitz i mai-juni 1944. Košice var en av de første ghettoene som ble tømt. 

Tsjekkoslovakias politikk for tiden etter andre verdenskrig ble formulert i det såkalte Košice-programmet Dette var utformet av landets første etterkrigsregjering under ledelse av president Edvard Beneš. Košice ble frigjort av sovjetiske styrker i januar 1945 og fungerte en periode som hovedstad inntil Praha ble frigjort i krigens siste dager.

## Demografi

## Bilder

File:Café Slávia Košice interior.jpg|Interiør, Café Slávia
File:National Theatre Košice seen from Hlávne námesti with the street Hlavna on both sides.jpg|Nasjonalteatret sett fra Hlávne námesti med gaten Hlavna på begge sider
File:East Slovak Museum branch exhibit building at Hviezdoslavova 3 seen from Námestie Maratónu mieru.jpg|Øst-Slovakias Museum
File:Brick buildings in Zvonarska Kosice.jpg|Murgårder i Zvonarska


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ungarsk

**Ungarsk** (ungarsk: *magyar nyelv* [ˈmɒɟɒrˈ]) er et finsk-ugrisk språk som tales av omkring 14,5 millioner mennesker, hvorav 10 millioner i Ungarn, hvor det er offisielt språk. Ungarsk tales også i tilgrensende områder i Romania, Slovakia, Serbia, Kroatia og Slovenia (alt områder tapt etter første verdenskrig); dessuten i Østerrike. I Østerrike-Ungarn var ungarsk (sammen med tysk) et av de to offisielle språkene.

Ungarsk er et agglutinerende språk, der bøynings- og avledningsendene blir lagt til ordstammen både foran, bak og begge samtidig. Svært få ord er lånt fra andre språk; «telefon», «bank» og «posta» er eksempel. Ord som datamaskin («számítógép») og kamera («fényképezőgép») viser at ungarsk i høy grad står imot lån av ord fra andre språk. De fleste lån kommer fra slaviske språk og tyrkisk.

Ungarsk er lett å uttale, idet hver bokstav uttales selv når flere vokaler står sammen. Språket har derfor ikke diftonger. Tallet på språklyder og tallet på bokstaver i alfabetet er derfor like. Det som gjør språket svært vanskelig som fremmedspråk er tallet på kasus (18) og den store frekvensen av unntak fra grammatiske regler. Når det gjelder tempus (verbalbøyning i forhold til ytringsøyeblikket), er ungarsk relativt enkelt. Bruken av modus (verbalkategori som uttrykker meninger, følelser, ønsker eller påbud) er derimot stor, noe som gjør det enda vanskeligere for fremmedspråklige å forstå de mange nyansene i det ungarske språket.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Hungarian - *UCLA Language Materials Project*, University of California Los Angeles (UCLA).
Jürgen Möllemann

**Jürgen W. Möllemann** (født 15. juli 1945 i Augsburg i Tyskland, død 5. juni 2003 i Marl-Loemühle) var en tysk politiker. Han var gjennom en lang periode medlem av Helmut Kohls regjering, som statssekretær i utenriksministeriet med tittelen statsminister (1982&ndash;1987), utdannelses- og vitenskapsminister (1987&ndash;1991), næringsminister (1991&ndash;1993) og som visekansler (1992&ndash;1993).

## Liv og virke
### Bakgrunn
Möllemann ble født i Augsburg, tok sin *[[Abitur]]* i 1965, og avtjente militærtjeneste som fallskjermjeger. Han studerte deretter germanistikk, sport og historie ved Pädagogische Hochschule i Münster fra 1966 til 1969, med sikte på å bli tysklærer. 

### Politisk karriere
Han var først medlem av konservative CDU fra 1962 til 1969, men sluttet seg senere til det liberale FDP. Han var medlem av det tyske parlamentet fra 1972 til 2000, og igjen fra 2002. Möllemann var leder av FDP i Nordrhein-Westfalen (NRW) fra 1983 til 1994 og igjen fra 1996 til 2002. Han var også parlamentarisk leder for FDP i Nordrhein-Westfalens parlament fra juni 2000 til oktober 2002.

Under de føderale valgene i 2002 ble han beskyldt for å bruke ulovlige penger for å produsere en pamflett som kritiserer Ariel Sharons overgrep mot palestinerne og de tyske jødenes daværende leder Michel Friedmans manglende avstandtagen til dette. Noen påsto at pamfletten var antisemittisk. Debatten førte til at Möllemann trakk seg fra FDP i mars 2003. Han døde 5. juni 2003 i en fallskjermhopp-ulykke i Marl-Loemühle, som politiet betrakter som et mulig selvmord.

Han ble etterforsket etter påstander om at han brukte sine politiske posisjoner til å arrangere våpenhandler med arabiske land, og ulovlig motta flere millioner euro og unndra skatt. Den siste påstanden ble droppet etter hans død, mens etterforskning for andre forhold fremdeles pågår. På grunn av disse beskyldningene vedtok det tysk parlamentet å frata ham hans parlamentariske immunitet den 5. juni 2003 kl. 12:28, 22 minutter før han døde.

Möllemann var president for Deutsch-Arabische Gesellschaft (det tysk-arabiske selskapet) fra 1981 til 1991 og fra 1993 til 2003, inntil sin død. Han var også en pasjonert fallskjermhopper, og brukte ofte fallskjermhoppene for å skape oppmerksomhet for valgkampformål.

Han var gift med Carola Möllemann-Appelhoff, og hadde tre døtre.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisiell biografi fra det tyske parlamentet
* Deutsch-Arabische Gesellschaft
Michel Friedman

**Michel Friedman** (født 25. februar 1956 i Paris) er en tysk advokat, konservativ politiker og TV-programleder. Han var viseformann for Zentralrat der Juden in Deutschland fra 2000 til 2003, og president for den europeiske jødiske kongressen fra 2001 til 2003.

Friedman stammer fra polsk-jiddische jøder. Etter annen verdenskrig levet familien i Frankrike. I 1965 flyttet de til Frankfurt am Main i Tyskland. Friedman engasjerte seg tidlig i politikk og deltok i demonstrasjoner mot Sovjetunionen. Etter et avbrutt medisinstudium begynte han på jusstudiet. Han tok den juridiske statseksamen i 1988, og ble i 1994 dr. jur. ved universitetet i Mainz.

Friedman ble medlem av CDU i 1983. I 1984 ble han styremedlem i det jødiske trossamfunnet i Frankfurt. Året etter ble han medlem av bystyret samme sted. I 1994 ble han innvalgt i partiledelsen i det hessiske CDU. På grunn av finansskandalene i det hessiske CDU meldte han seg ut og er siden 2000 medlem av det saarlandske CDU. Friedman var medlem av landsstyret i CDU, men trakk seg etter at han offentlig hadde angrepet kansler Helmut Kohl.

Ved siden av sin karrière som advokat og politiker er Friedman siden 1993 aktiv som TV-programleder. Fra 1998 til 2003 ledet han sendingen *Vorsicht! Friedman* på Hessischer Rundfunk.

I 2002 førte Friedman en offentlig strid med FDP-politikeren Jürgen Möllemann om Israel, Palestina og antisemittisme. Möllemann, som var president for det tysk-arabiske selskapet, anklaget Friedman for å støtte Ariel Sharons overgrep mot palestinerne, mens Friedman anklaget Möllemann for antisemittisme.

I juni 2003 ble det i en razzia hos Friedman funnet kokain, og det ble avdekket at han var involvert i menneskehandel og smugling av ukrainske jenter til prostitusjon i Europa. Den 8. juli 2003 aksepterte Friedman en dom for kokainbesittelse svarende til en bot på 17 000 euro. Han trakk seg samtidig fra alle offentlige verv, og innrømmet i en offentlig erklæring å «ha gjort en feil» og bad offentligheten om «en ny sjanse».

16. juli 2004 giftet han seg med journalisten Bärbel Schäfer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Möllemann, Friedman und Karsli, Texte zur Auseinandersetzung
Akershus Amtstidende

***Akershus Amtstidende*** (eller bare **Amta**) er en dagsavis som kommer ut i Drøbak i Frogn kommune. Denne og Nesodden kommuner er avisas dekningsområde.

Avisa kom ut første gang i 1874 under navnet *Follo tidende*, og hadde opprinnelig et konservativt politisk ståsted. A-pressen kjøpte likevel avisa i 1979. Avisen skiftet i 1884 navn til dagens *Akershus Amtstidende*.

Ansvarlig redaktør og daglig leder er Mattias Mellquist.

## Redaktører
*Jon Martin Larsen (fra 2014 til 2015)
*Felicia Øystå (fra 2016 til 2018)
*Mattias Mellquist (fra 2018)

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Zentralrat der Juden in Deutschland

**Zentralrat der Juden in Deutschland** er en paraplyorganisasjon med sete i Berlin som organiserer en rekke jødiske organisasjoner i Tyskland, med tilsammen omkring 100 500 medlemmer. President er Josef Schuster.

## Historie

Organisasjonen ble grunnlagt 19. juli 1950 som følge av økende isolering av tyske jøder i det internasjonale jødiske samfunnet. Den hadde opprinnelig sete i Rhinlandet (Düsseldorf og Bonn), men har nå flyttet sitt hovedsete til Berlin. Organisasjonen har alltid fått stor økonomisk og moralsk støtte fra regjeringen.

I sine tidlige år bestod lederskapet i organisasjonen av tyskfødte jøder, selv om størstedelen av den jødiske befolkningen i Tyskland da bestod av polskfødte jøder som hadde kommet til Tyskland som flyktninger etter krigen, da de flyktet fra det antisemittiske regimet i Polen. Organisasjonen kalte seg derfor «sentralrådet av jøder i Tyskland» heller enn «sentralrådet av tyske jøder». Over tid har de polskfødte jødene og deres etterkommere blitt integrert i det tyske samfunnet og fått en mer fremtredende rolle i de jødiske organisasjonene.  På slutten av 1980-tallet vurderte organisasjonen å skifte navn.

Etter Sovjetunionens sammenbrudd har den jødiske befolkningen i Tyskland blitt mangedoblet som følge av massiv immigrasjon av jøder fra eks-sovjetiske områder. I 2004 immigrerte flere jøder fra det tidligere Sovjetunionen til Tyskland enn til Israel, og Tyskland har den raskest voksende jødiske befolkning i verden etter Israel. Det totale antallet jøder i landet er omkring 200&nbsp;000, av disse tilhører ca. halvparten en synagoge som er tilsluttet sentralrådet. Immigrasjonen har ikke vært ukontroversiell: Tyske jøder med langvarige røtter i Tyskland har fryktet å bli en minoritet i sin egen minoritet. Zentralrat der Juden in Deutschland er fremdeles overveiende dominert av de opprinnelige tyske jødene eller de som kom til landet fra Øst-Europa kort etter krigen.

På forskjellige tidspunkter har organisasjonen opplevet korrupsjonsskandaler. Den mest kjente var avsløringen av at organisasjonens mangeårige og høyt respekterte formann Werner Nachmann gjennom flere år hadde underslått millionbeløp. Heinz Galinski, som hadde ledet det jødiske trossamfunnet i Vest-Berlin i 43 år, overtok etter Nachmann og gjenreiste respekten for organisasjonen.

I senere år har det vært konflikter med Union progressiver Juden in Deutschland, som organiserer de liberale jødene. Sentralrådet hevder å være den eneste representanten for jødene, mens de liberale jødenes organisasjon ønsker å få statsstøtte på like linje med sentralrådet.

## Formenn og presidenter
*1954–1963: Heinz Galinski
*1963–1969: Herbert Lewin
*1969–1988: Werner Nachmann
*1988–1992: Heinz Galinski
*1992–1999: Ignatz Bubis
*2000–2006: Paul Spiegel
*2006–2010: Charlotte Knobloch
*2010–2014: Dieter Graumann
*fra 2014: Josef Schuster

## Generalsekretærer
*1950–1973: Hendrik George van Dam
*1973–1988: Alexander Ginsburg
*1988–1992: Micha Guttmann
*2004–2014: Stephan Kramer
*fra 2014: Daniel Botmann
## Referanser


## Eksterne lenker
* http://www.zentralratderjuden.de
Union progressiver Juden in Deutschland

**Union progressiver Juden in Deutschland** (UPJ) er en organisasjon som organiserer rundt 3 000 progressive jøder i Tyskland. Den er medlem av Verdensunionen for progressiv jødedom, og ledes av dr. Jan Mühlstein.

Zentralrat der Juden avviser organisasjonen og hevder å være den eneste representanten for jødene i Tyskland. I april 2004 kom det til åpen strid mellom de to foreningene da Mühlstein krevet at de liberale jødene skulle få statsstøtte på lik linje med den andre jødiske organisasjonen.

## Eksterne lenker
* http://www.liberale-juden.de
Retsforbundet

**Retsforbundet**, tidligere **Danmarks Retsforbund**, er et politisk parti i Danmark.

Retsforbundet ble stiftet 21. oktober 1919 av danske tilhengere av den amerikanske økonomen Henry Georges idéer (georgisme) og av kretsen rundt moralfilosofene Severin Christensen og Christian Lambek. Partiet betegner fortsatt sitt idégrunnlag som georgisme og rettsliberalisme.

Retsforbundet var representert i Folketinget fra 1926 til 1960 og satt i regjering sammen med Socialdemokratiet og Radikale Venstre fra 1957 til 1960. Partiet forfektet først en minimalstat, men aksepterte etter hvert etterkrigstidens velferdsstat og markerte seg i etterkrigsårene som motstandere av rasjonering.

I 1970-årene var Retsforbundet tilbake i Folketinget, som de eneste EF-motstanderne på borgerlig side i dansk politikk. Partileder Ib Christensen representerte Folkebevægelsen mod EF i Europaparlamentet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Slaget ved Mohács

**Slaget ved Mohács** kan vise til

# Slaget ved Mohács (1526) – osmanene beseirer ungarerne
# Slaget ved Mohács (1687) – Østerrike beseirer Det osmanske rike
Slaget ved Mohács (1526)

I **slaget ved Mohács** led Ungarn under kong Ludvig II mot Det osmanske riket under Süleyman I den 29. august 1526 ved Mohács i Syd-Ungarn et fullstendig nederlag. Slaget blir ansett som innledningen på De osmansk-habsburgske krigene.

De tyrkiske osmanene hadde 1521 utvidet sitt rike i nordvestlig retning gjennom erobringen av Beograd. Allerede i 1526 fulgte enda et felttog, som rettet seg mot Ungarn. Süleyman hadde krevet tributt av Ungarn, og da Ungarn vegret seg, marsjerte han med omkring 70&nbsp;000 mann nordover, av dem 35&nbsp;000 ryttere og 15&nbsp;000 janitsjarer. Ludwig dro med sin hær på 24&nbsp;000 soldater, uten å vente på forsterkninger fra Siebenbürgen og Kroatia, fra Buda mot syd. Hans hær omfattet omkring 4&nbsp;000 sterkt pansrede ryttere. Ved Mohács traff ungarere og tyrkere på hverandre.
## Eksterne lenker
*
Deutsch-Arabische Gesellschaft

**Deutsch-Arabische Gesellschaft** (DAG; det tysk-arabiske selskapet) er en forening som ble grunnlagt i 1966 og som arbeider for å fremme tysk-arabiske forbindelser på det politiske, næringsmessige og kulturelle område.

Presidenten for selskapet er den bayerske næringsministeren Otto Wiesheu (CSU), som etterfulgte FDP-politikeren Jürgen Möllemann i 2003. Til selskapets styre hører også de arabiske landenes ambassadører.

## Eksterne lenker
* Deutsch-Arabische Gesellschaft
Den hellige liga (1684)

**Den hellige liga** (latin: *Sacra Ligua*) av 1684 var en militærallianse organisert av pave Innocens XI for å motstå Det osmanske rike i Den store tyrkiske krig. Ligaens opprinnelige medlemmer var Kirkestaten, Det tysk-romerske rike under habsburgkeiseren Leopold 1, Det polsk-litauiske samvelde under Jan 3 Sobieski, og Republikken Venezia; Tsardømmet Russland gikk inn i forbundet i 1686. Alliansen varte fram til freden i Karlowitz avsluttet krigstilstanden i 1699.

Pave Innocens ble hjulpet av kapusinerbroderen Marco d'Aviano under ligaens etablering, og broderen var fremtredende i forsvaret av Wien. 

## I populærkulturen
Hendelsene rundt ligaens grunnleggelse og slaget ved Wien i 1683 utgjør grunnlaget for filmen *September Eleven 1683*.

## Referanser
Fredriksstad Blad

***Fredriksstad Blad*** (stilisert som ***Fredriksſtad Blad***) er en avis som blir utgitt i Fredrikstad i Østfold. Sjefredaktør er René Svendsen.

*Fredriksstad Blad* kom ut med sitt første nummer 3. januar 1889. Avisen ble gitt ut av et nydannet aksjeselskap, men regnes likevel som en viss fortsettelse av *Ugeblad for Fredriksstad og Omegn* som hadde kommet ut siden 1843. Frem til 1905 kom avisen tre ganger i uken. Deretter utkom den hver hverdag frem til september 1997. Fra da av er det også gitt ut en søndagsutgave. Siden februar 1991 har den vært en morgenavis. Den ble gitt ut i fullformat frem til juni 1986, deretter i tabloid. Det er i dag mediekonsernet Amedia (tidligere kalt seg A-pressen) som eier og driver avisen. Avisen er politisk nøytral. 29. september 2022 reduserte Fredriksstad Blad antall papirutgaver i uken fra seks til tre, tirsdag, torsdag og lørdag. Fra 2023 utkommer avisen på papir og som e-avis tirsdag, torsdag og lørdag.

## Sammen med ''Demokraten''
Under andre verdenskrig kom *Fredriksstad Blad* ut som egen avis frem til 17. mai 1943, da ble den slått sammen med *Folden* (*[[Demokraten]]*) og utkom som *Fredriksstad Blad og Folden* frem til frigjøringen i 1945. Frem til begynnelsen av juni utkom Fredrikstad-avisene sammen under fellesnavnet *Fredrikstad-Pressen*.

## ''Dagbladet Sarpen''
I 1974 kjøpte avisen opp forlagsrettighetene til *Dagbladet Sarpen* og fra nyttår 1975 og frem til 1987 ble avisene utgitt i samproduksjon. Deretter ble *Dagbladet Sarpen* utskilt, og utkom med «Sarpen» som morgenavis frem til julaften 1991, da avisen ble nedlagt.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Smaalenenes Avis

***Smaalenenes Avis*** er en norsk avis som blir utgitt i Askim i Østfold. Avisen er lokalavis for kommunene Indre Østfold, Marker og Skiptvet.

Avisen er et resultat av fusjonen mellom *Øvre Smaalenene* og *Indre Smaalenenes Avis* 3. februar 2003. Østfold-Posten ble slått sammen med Øvre Smaalenene i 1990.

Utgivelsesfrekvensen var i mange år seks ganger ukentlig. Fra 2023 utkommer avisen på papir og som e-avis tirsdag, torsdag og lørdag. Eier av avisen er Amedia og den inngår i mediehuset Østfold/Follo.

## Redaktører
Ansvarlig redaktør for Smaalenenes Avis er per 2023 Anne Sterri Harestad. Nyhetsredaktør er .

*Se også:*
*Liste over redaktører for Øvre Smaalenene for perioden 1902 til 1996.
*Liste over redaktører for Indre Smaalenenes Avis for perioden 1899 til 1996.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Rakkestad Avis

***Rakkestad Avis*** er en avis som blir utgitt i Rakkestad i Østfold. Rakkestad Avis ( www.r-a.no ) oppdateres hver dag. Avisen kom ut tre ganger i uka: mandag, onsdag og fredag, men gikk fra torsdag 15. februar 2018 over til én papiravis i uka, hver torsdag, og den digitale avisen RA3 tre dager i uka. Rakkestad Avis er den eneste avisen i sitt område, med en husstandsdekning på 80 prosent. Ansvarlig redaktør og daglig leder er Elin Marie Rud. Avisen er en del av Amedia.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 2&nbsp;546
* 2007: 2&nbsp;568
* 2008: 2&nbsp;664
* 2009: 2&nbsp;662
* 2010: 2&nbsp;676
* 2011: 2&nbsp;654
* 2012: 2&nbsp;615
* 2013: 2&nbsp;515
* 2014: 2&nbsp;416
* 2015: 2&nbsp;303
* 2016: 2&nbsp;349
* 2017: 2&nbsp;380

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Slaget ved Mohács (1687)

I **slaget ved Mohács** i 1687 beseiret, fire år etter beleiringen og slaget ved Wien, en hær ledet av Karl V, hertug av Lorraine og kurfyrst Max II. Emanuel på Berg Harsan osmanene, og erobret fra dem Transilvania tilbake. De keiserlige troppene trengte seg videre gjennom Ungarn. Med erobringen av Beograd et år senere befridde de seg endelig for tyrkerne. Seieren skyldtes i det vesentlige den *[[hellige liga (1684)|hellige liga]]*.

Det andre slaget ved Mohács er ikke å forveksle med slaget ved Mohács 1526 hvor tyrkerne beseiret ungarerne og bøhmerne.