Frederiksberggade (København)

**Frederiksberggade** – veien som fører til og fra Frederiksberg – er en gate i Indre By i København. Den utgjør første del av Strøget fra Rådhuspladsen og går til Nytorv, hvoretter Strøget fortsetter som Nygade.

Gaten er også den yngste delen av Strøget, anlagt etter den store bybrannen i 1728 da middelalderens smågater Vombadstuestræde, Helligkorsgade samt Store og Lille Sankt Clement Stræde ble slettet. De to sistevnte markerte hvor middelalderkirken Sankt Clemens hadde ligget. Deres krokete gateløp ble erstattet med Frederiksberggade som dannet en direkte forbindelse fra Kongens Nytorv til Vesterport. 

## Historie
Arkeologiske utgravninger avdekket redskaper fra ertebøllekulturens jegerfolk, slik som 5-7&nbsp;000 år gamle økser og skraper, pilespisser og bålstein. Der gaten avløser Nytorv, ble det funnet et tykt lag avkuttet flint. Grensen mot Rådhuspladsen er et synlig minne om landsbyen som lå her i vikingtiden rundt år 1000. Dagens bygninger står på den gamle kirkegården. Under selve gateløpet står stolpene etter byens første stavkirke, den 13 meter lange St. Clemens, utenfor det nåværende nr 25. Oppå der igjen ligger fundamenter til den senere, 25 meter lange steinkirken som rakk helt til Frederiksberggade 36. I 1587 skrev magister Hans Lauritsen en klage på *[[gravso]]en* («gravpurken») som angivelig spøkte på St. Clemens kirkegård.

St. Clemens-kirken ble først omtalt sommeren 1192. Den ble da kalt «kirken i Havn», trolig fordi Havn ikke hadde andre kirker. Men en gang før 1201 godkjente biskop Absalon at St. Clemens sogn brukte tredjeparten av korntienden til å bygge nok en kirke, Vår Frue kirke, viet til jomfru Maria, der St. Clemens også var sognekirke for landsbyene Vigerslev, Valby, Solbjerg (i norddelen av den nåværende parken Frederiksberg have) og Nyby (utskilt av Solbjerg), noe som forklarer hvorfor kirken ble bygd i utkanten av Havn - mange av kirkegjengerne hadde lang vei til og fra kirke. I nord førte et lite strede fra Vestergade til kirken. I 1419 var St. Clemens så forfallen at en bispeforsamling ga avlat til enhver som besøkte den eller donerte en gave. Ved reformasjonen ble St. Clemens nedlagt, og sognet delt mellom Vor Frue og Helligåndskirken. I en årrekke var St. Clemens steinbruddet der en hentet byggemateriale til Vor Frue; men i 1568 ble den trolig revet, for store deler av kirkegården ble utstykket og solgt samme året. Tilbake står gatenavnene Lille og Store St. Clemensstræde; men etter bybrannen i 1728 forsvant også disse.

Bybrannen 20. oktober 1728 startet her da vaktmannen ved Vesterport så flammer slå ut fra taket på enken Signe Boye Hansens hus på hjørnet av Vestervold og Lille St. Clemensstræde omtrent der hvor Rådhuspladsen nr 45 ligger på Rådhuspladsen i dag. Det ble sagt at marketenter Peder Rasmussens syv år gamle sønn Iver hadde lekt på loftet og veltet et lys. I sterk vind fra sørvest begynte brannen raskt å bre seg, for Peblingesøen var tørrlagt for å renses. I stadsgraven var det vann; men byporten var låst for å hindre soldater i å desertere, noe som fikk alvorlige følger ved å hindre slukningsarbeidet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Frederiksberggade'', indenforvoldene.dk