open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bergen tekniske fagskole

**Bergen tekniske fagskole** var en fagskole i Bergen som tilbød utdanning innen bygg og anlegg, maskin, kjemi og prosess, CNC og robotteknologi, og elektro. Skolen ble fra 1. januar 2017 slått sammen med Bergen maritime videregående skole og Bergen maritime fagskole og fikk navnet Fagskolen i Hordaland.

## Historikk
Bergen tekniske fagskole var en videreføring av «Sløidskolen» som ble opprettet i 1886 av «Bergen Samlag for Brennevinshandel». Formålet var å forberede innføring av sløydundervisning som fast fag såvel i folkeskolen som i de høyere allmennskoler.

Da sløydskolen startet den 16. februar 1887 var det anmeldt 800 elever, mens det var plass til 192. Styret for Sløidskolen besluttet 10. februar 1893 etter forslag fra overlærer Fasting at en skulle starte med en fagskole i treindustri.

Den 9. januar 1895 åpnet fagskolen for treindustri med ti elever, hvorav seks fra distriktet. I 1898 kom også en metallavdeling inn i skolen, og navnet «Bergen fagskole» ble tatt i bruk. På Bergensutstillingen i 1898 var Bergen fagskole representert og fikk hederlig omtale for en samling av verkstedsarbeider og tegninger som forteller om skolens «selvstendig utarbeidete, og praktisk ordnete undervisningsplan».

I 1920 startet Bergen fagskole en elektroavdeling. Navnet Bergen tekniske fagskole ble første gang tatt i bruk i 1945. Skolen har vært drevet sammenhengende som teknisk fagskole fram til 2017 og gav utdanningstilbud innen linjene bygg og anlegg, maskin, kjemi og prosess og elektro.

## Bergen tekniske fagskole
Skolen disponerte to bygninger, Strandgaten 196 og Margaretastredet 2. I hovedbygget i Strandgaten 196 hadde skolen ca. 4000 m2 over 6 etasjer til rådighet og Margaretastredet 2 bestod av en todelt bygning med til sammen 750 m2 . Avstanden mellom undervisningsbygningene var 250 m. Hovedskolen og administrasjonen holdt til i Haugeveien 28. 

Ved Bergen tekniske fagskole kunne man velge mellom ti utdanninger, både som heltidstudium og nettstøttet studium.
  
Skolen disponerte laboratorier, datarom og bibliotek.

I tilknytning til skolens samarbeid med næringslivet grunnla Bergen tekniske fagskole «Gasskonferansen i Bergen» i 1993. Gasskonferansen har som formål å øke kunnskapen om landbasert distribusjon og bruk av naturgass i Norge. Konferansen er i dag den største i landet på dette området og har årlig ca. 300 deltagere fra inn- og utland.

Under arbeidet med nye planer tilpasset lov om fagskoleutdanning, har skolen deltatt både i det overordnede samarbeidsorganet mellom partene i næringslivet og skoleeiere (NUTF) og i flere av de nasjonale plangruppene.

Den nye fagskoleloven ble innført 1. juli 2003. Dette var de viktigste endringene:

* Fagskoleutdanning fikk status som høyere yrkesfaglig utdanning
* Fagskolestudenter fikk  studiepoeng
* Fagskolestudenter fikk  rett til fødselspermisjon
* Fagskolestudenter fikk  lovfestet rett til et eget studentorgan
* Fagskolestudenter fikk rett til å være en del av studentsamskipnaden 

## Referanser
Taus kunnskap

Med **taus kunnskap** menes den erfaringsbaserte kunnskap og viten man får i utøvelse av en aktivitet, et fag eller yrke og som ofte ikke lar seg forklare med ord.  Slik kunnskap blir det derfor vanskelig å få med i formuleringer i en lærebok eller rutinebeskrivelse. Begrepet ble lansert på engelsk (*tacit knowledge*)  i boken *The tacit dimension* av den ungarsk-engelske vitenskapsmannen og filosofen Michael Polanyi i 1966.

Selv om det skrives mange gode lærebøker, vil det alltid være ting som er lettere å bare vise. Den som blir vist, finner sin egen måte å gjøre det på, uten å sette ord på det, og skriver dermed et nytt avsnitt i den tause kunnskapen.

Taus kunnskap kan også beskrives som **erfaringskompetanse**. Denne er vanskelig å videreføre til andre. Eksempler på dette har vi i maskinisten eller mekanikeren som etter lang tids arbeid er i stand til å «høre på lydene» at noe ikke stemmer, og så gå rett på feilen.

Begrepet dukker ofte opp i sammenheng med lønnsoppgjørene for lavtlønnsgrupper med lave formelle kompetansekrav. Siden taus kunnskap er et uttrykk for noe som ikke er beskrevet og dermed vanskelig å verdsette i form av lønn, har det resultert i at det er utarbeidet rutinehåndbøker.

Ifølge Dave Snowden, grunnlegger av Cynefin-rammeverket, uttrykkes ofte bare en svært liten del av kunnskapen når man prøver å skrive ned taus kunnskap.

## Se også
*I-Space, rammeverk som relaterer kunnskap sin grad av struktur til hvordan den sprer seg

## Referanser
Syv Muntre

**Syv Muntre** (1942–44) var en norsk jazzgruppe fra Oslo som gjorde flere innspillinger under den andre verdenskrig.

Den bestod av Finn Westbye gitar, Fred Lange-Nielsen bass, Bjarne Nerem/Arvid Gram Paulsen saksofon, Arild Iversen fiolin, Harald Ottho trommer og Carsten Klouman piano.

Svein Øvergaards Orchestra, Oslo, 1939 (Fred Westbye).jpg |  Finn Westbye (1914–94)
Svein Øvergaards Orchestra, Oslo, 1939 (Fred Lange-Nielsen).jpg | Fred Lange-Nielsen (1919–89)
Svein Øvergaards Orchestra, Oslo, 1939 (Arvid Gram Paulsen).jpg | Arvid Gram Paulsen (1922–63)

De var et «all-star studioband» som spilte inn sin mest berømte *Sigarettstomp* om å stompe røyken i 1942, komponert av Westbye/Alf Malm/Juul Hansen, samt Robert Normann's *Bob's vuggesang*/*Opus 7* (1943).  Deres musikk er å finne på *Jazz in Norway 1940-50 Sigarettstomp, vol. 2* (Herman Records, 2001).

## Eksterne lenker
* 
*  Monolitt på plate fra 27. oktober 1941
*  Sigarettstomp på plate fra 27. oktober 1941
*  ''Bob's vuggesang'' i lydklipp fra Norsk jazzarkiv (med Robert Normann).  Se også originalprotokoll til innspillingen.
*  robertnormann.no
Lilla Essingen

**Lilla Essingen** er en øy i Mälaren som utgjør en egen bydel i Stockholms innerstad. Den ligger sørvest for øya Kungsholmen og nordvest for Stora Essingen. Øya er 0,23 kvadratkilometer stor, og det høyeste punktet er 26&nbsp;moh. (ved Essinge Brogata 22). Strandlinjen er 2300 meter og er nesten helt tilgjengelig på turstier.

Bydelen grenser til Fredhäll, Marieberg, Långholmen, Gröndal og Stora Essingen. 

På begynnelsen av 1900-tallet ble øya bebygd med sommervillaer, mange med egne navn:

*På østsiden fra nord: Bellmansro, Sans Soucie, Skogshyddan og Montebello
*På sørsiden: Karlsberg og Lugnet

De fleste villaene ble revet på 1930-tallet for å gi plass til leilighetsbygg, noe som har gjort øya temmelig tett bebygd. Fra begynnelsen av 1900-tallet var øya dominert av to store industrivirksomheter, Primus (gasskomfyrer) og Lux (støvsugere). Begge er nå borte. En restaurant på Lilla Essingen bærer i dag navnet Lux.
Militært patruljeløp under Vinter-OL 1928

Under **[[Vinter-OL 1928]]** i St. Moritz i Sveits var militært patruljeløp demonstrasjonsgren.

På grunn av snøstorm natten før løpet ble starten forsinket med 45 minutter slik at løypen kunne bli klargjort. Konkurransen gikk over 30&nbsp;km, med en høydeforskjell på 1100 meter. Løpet startet på 2108 meters høyde med høyeste punkt på 2887 meter. 9 land deltok i konkurransen. 

Øvelsen gikk 12. februar 1928.

 

For Norge deltok Ole Reistad, Leif Skagnæs, Ole Stenen og Reidar Ødegaard. Ifølge de norske sekundantene ledet Finland med seks minutter på siste matstasjon på topp-punktet. Ole Reistad ropte før de satte utfor: «Samling i bånn». De lot det stå til utover og etter 35 minutter hadde de hentet inn det finske forspranget.

Det norske laget brukte nylig utviklede Rottefella-bindinger, som vakte oppsikt blant de øvrige deltakere og som senere førte til eksport av disse.

## Referanser




## Litteratur
*

## Eksterne lenker
* Den Sveitsiske Olympiske Komiteen, ''St. Moritz 1928'', Rapport og resultater fra OL 1928.
* Den Sveitsiske Olympiske Komiteen, ''Résultats DES concours DES II<sup>mes</sup> jeux Olympiques d'Hiver'', 1928.
Babe Ruth

**George Herman «Babe» Ruth** (født 6. februar 1895, død 16. august 1948) var den statistisk sett beste baseballspilleren i sportens historie. Han startet med å spille for Boston Red Sox, men ble solgt til New York Yankees i en av verdens mest berømte spillerhandler. På grunn av sin utagerende livsstil tiltrakk han seg også stor oppmerksomhet utenfor banen, og han ble derfor en av USAs første superstjerner.

Ruth satte et utall rekorder i sine 22 sesonger i Major League Baseball (MLB). Selv om nesten alle disse senere er blitt slått, betraktes han generelt som den beste spiller baseballsporten noensinne har sett. Hans nyskapende, styrkeorienterte spillestil sendte sjokkbølger gjennom baseballverdenen, som han reformerte og eksponerte på mange måter. Efter å ha trukket seg tilbake var han blant de fem første spillerne til å bli valgt inn i National Baseball Hall of Fame. I dag er han fortsatt spilleren med best treff-statistikk i MLB, med 349 treff per 1000 kast.

## Referanser


## Litteratur
* Bill Bryson: *En sommer, Amerika 1927*

## Eksterne lenker
* 
*
Carsten Klouman

**Carsten Klouman** (født 21. august 1923 i Oslo, død 2. juli 2004) var en norsk pianist, arrangør og komponist, sønn av skuespilleren Thoralf Klouman, samt kjent fra den tidlige jazzperiode (debuterte 1939, plateinnspilling 1941), og som leder av nasjonale teaterensembler.  

Han var jazzpianist i gruppene String Swing og Syv Muntre, ledet **Carsten Klouman Trio** med Frank Cook på bass og Tore Birkedal på trommer (1954), før han ble langvarig kapellmester på Chat Noir (1954–). Hans stil var stride piano, og mange mente hans
fremste kunstuttrykk fremkom i komposisjonen «Shine».  Han ble også kjent som dirigent og arrangør for Kringkastingsorkestret, og ledet NRK-orkestre for en rekke TV-programmer, som Melodi Grand Prix (1972-73, 75, 77-78) inkludert den internasjonale finalen i Paris (1978) da Jahn Teigen sang den Klouman-arrangerte «Mil etter mil».
 
Klouman medvirket på flere jazzplater, som Bjarne Nerems «Everything happens to me» (1976). Til sammen skrev han rundt 1.500 arrangementer for kringkastingen, samt noe for Kringkastingsorkestret. Han var styreformann i TONO (1988–91) og NOPA, og mottok endatil NOPA-prisen Årets verk fire ganger («T-bone Steak» 1966; «Gi meg en sebra» 1971; «Capriccio for strykekvartett» 1972; «Lullaby for twins» 1983).

## Utmerkelser
* Oslo bys kulturstipend (1992)
* Kulturdepartementets stipend for eldre fortjente kunstnere (1993)
## Verker (utdrag)
* *Snapshots*.  Suite for orkester.
* *Capriccio* for strykekvartett.
## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Biografi og bilder fra Norsk Musikkinformasjon
Nærkontakt av tredje grad

***Nærkontakt av tredje grad*** (originaltittel: *Close Encounters of the Third Kind*) er en amerikansk sciencefiction-film fra 1977 om utenomjordiske romfartøy og kontakt med en fremmed sivilisasjon, regissert av Steven Spielberg.

## Handling
Filmen bygger på tre historier:

* En gruppe forskere, inkludert Lacombe (Truffaut) og Laughlin (Balaban) undersøker UFO-observasjoner over hele verden og oppdager en forsvunnet skvadron fra Andre verdenskrig i Mexicos ørken.
* I løpet av en motorjakt opplever Roy Neary (Dreyfuss) er nærkontakt av andre grad (en nærkontakt der fysiske bevis finnes) og blir sykelig opptatt av UFOer, til hans families misnøye. Han begynner å produsere modeller av en åskam han aldri har vært på. Etterhvert rapporterer hans kone ham inn til myndighetene.
* Jillian Guiler (Dillon) ser et romfartøy lande, der hennes sønn Barry blir kidnappet. Ikke lenge etterpå blir også hun sykelig opptatt av et mentalt bilde av en åskam.

## Rolleliste (utvalg)
* Richard Dreyfuss som Roy Neary
* François Truffaut som Claude Lacombe
* Teri Garr som Ronnie Neary
* Melinda Dillon som Gillian Guiler
* Bob Balaban som David Laughlin
* Lance Henriksen som Robert
* J. Patrick McNamara som Project Leader
* Warren J. Kemmerling som Wild Bill
* Merrill Connally som Team Leader
* Phil Dodds som ARP Musician

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Roger Eberts anmeldelse av filmen
Norrmalm

**Norrmalm** er en bydel i Stockholms innerstad. Navnet brukes også om et bydelsområde som omfatter flere bydeler (deriblant denne).

Stockholm sentrum, som omfatter den sørlige delen av Norrmalm, kalles også «Stockholms city». Bydelen forbindes med Kungsholmen via Barnhusbron.

## Se også
* Norrmalm (bydelsområde)
* Norrmalmsreguleringen

## Eksterne lenker
* 
* Norrmalms stadsdelsnämnd
Stockholms ström

**Stockholms ström** (ofte bare omtalt som **Strömmen**) omfatter den delen av Saltsjön som ligger vest for Gamla stan og øst for Skeppsholmen og Kastellholmen.
Frank Cook

**Frank Robert Cook** (født 25. mars 1924 i Oslo, død 13. august 1982) var en norsk jazzmusiker (bass) og orkesterleder.  

Han ble kjent i 1950-årene fra innspillinger med Nora Brockstedt, Per Asplin, Lillian Harriet og Frank Ottersen, i Rowland Greenbergs kvintetter og Carsten Klouman Trio, samt sitt eget **Frank Cook's orkester**, som spilte med vokalister som Anders Saus og Per Müller.

Cook var med på Sverre Cornelius Lund og Arnstein Johansens innspillinger i 1960-årene og medvirket i NRK med Kjell Halvorsen (piano) og Bjørn Krokfoss (trommer) fra 1967. Han skrev filmmusikk til *Gylne ungdom* (1956) og bidro til utgivelsen *Toner fra tigerstaden: musikk, mennesker og miljø fra Oslos revyliv 1905–78* (Fabritius 1979). Orkesteret hans medvirket på innspillinger med bl.a. Britt Langlie, Wenche Myhre og Jan Høiland og var fast inventar i tidlige utgaver av Roald Øyen-programmet *[[Bit for bit, bilde for bilde]]* i fjernsynet.

Frank Cook ble gravlagt på Vestre gravlund i Oslo. Han var bror av vokalist og skuespiller Ingeborg Cook.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Manolo Blahnik

**Manolo Blahnik** (født 27. november 1942) er en spansk moteskaper og eponym for et av verdens mest prominente designmerker for damesko.

Blahnik ble født i Santa Cruz de La Palma på Kanariøyene, og vokste opp på en bananplantasje. Han ble uteksaminert fra Universitetet i Genève med en grad i litteratur i 1965, og fortsatte med å studere kunst i Paris. Han flyttet til London i 1970, og åpnet sin første skobutikk i 1973 ved å kjøpe opp en eksisterende skobutikk ved navn Zapata i Chelsea i London.

Skoene hans blir nå solgt i butikker som bærer hans navn rundt omkring i verden, og varierer i pris fra ca. 5000 til 25000 norske kroner. Skoene er ofte stiletthæler, og er gjerne pyntet med perler eller sløyfer. TV-serien *[[Sex og singelliv]]* nevnte skoene hans så ofte at det fungerte som god reklame for ham, og han ble omtalt som «den femte stjernen» i serien etter de fire hovedrollene.

## Den «andre» Manolo
Det har vært en del forvirring i media rundt en blogger som kaller seg selv «Manolo», og har en blogg som han kaller «Manolo's Shoe Blog». Bloggeren omtaler seg selv i tredje person som «The Manolo», og diskuterer emner innen skredderyrket, samt at han av og til gjør narr av kjendiser. Han bidrar også med en ukentlig artikkel i *[[Washington Post Express]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Biografi om Manolo Blahnik
Gamla stan

**Gamla stan**, inntil 1980 offisielt *Staden mellan broarna*, er Stockholms bykjerne, oppbygd på Stadsholmen. Iblant regnes også Riddarholmen med til Gamla stan, men den utgjør en egen bydel. Helgeandsholmen og Strömsborg tilhører bydelen Gamla stan. I flere hundre år utgjorde Gamla stan den egentlige byen. Gamla stan som helhet er beskyttet siden et regjeringsbeslutning fattet den 23. desember 1980, klassifisert som av riksinteresse for kulturmiljøverdi av Riksantikvarieämbetet.

## Historie

Stockholm ble grunnlagt på 1200-tallet, og ble bygd innenfor det store borganlegget som Birger Jarl lot oppføre som «lås» for Mälaren. Ved byens hovedtorg, Stortorget, bygde man rådhus og bak dette bykirken &ndash; den eldste delen av Storkyrkan. Fra torget gikk det gater mot byportene. Den viktigste, Köpmansporten, førte ned til havnen ved Saltsjön.

Gamla stan var lenge *byen* i motsetning til de mer landlige omgivelsene, *malmene* (Norrmalm, Södermalm og Östermalm).

Først på 1600-tallet hadde de gamle befestningene utspilt sin rolle, og etter en ødeleggende brann i den sørvestlige delen i 1625, ble det innledet et omfattende moderniseringsarbeid av sentrum.

## Bilder av bymiljø

Fil:Västerlånggatan december 2009.jpg|Västerlånggatan 
Fil:Osterlanggatan_2006.jpg|Österlånggatan
Fil:Stockholm-Gamla Stan-1.jpg|Gåsgränd
Fil:Gamla stans Julmarknad 2009j.jpg|Julmarked på Stortorget


## Utsikt fra den tyske kirkens tårn

Fil:Stockholms slott vy Tyska kyrkan 2012.jpg|Utsikt mot nord
Fil:Tyska kyrkan vy mot ost 2012.jpg|Utsikt mot øst
Fil:Tyska kyrkan vy mot syd 2012.jpg|Utsikt mot sør
Fil:Gamla stan Riddarfjärden 2012.jpg|Utsikt mot vest


## Severdigheter i Gamla stan

* Stockholms slott
* Stortorget
* Storkyrkan
* Tyska kyrkan
* Riksdagshuset
* Stockholms medeltidsmuseum

## Se også
* Devkalion-kvartalet
* Palamedes-kvartalet
* Stadsholmen
* Gamla stan tunnelbanestasjon

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Oldenburg (Oldenburg)

**Oldenburg** er en kretsfri by i regionen Oldenburg som ligger ved elva Hunte og Küstenkanal (Ems) 50&nbsp;km nordvest for Bremen i Niedersachsen i Tyskland. Gamlebyen har renessanseslott fra 1600-tallet og gamle kirker. Byen har ellers tekstil-, kjøtt- og motorindustri og universitet fra 1974. Byen hadde 176.068 innbyggere i 2024.

## Historie
Byen var først nevnt i 1108, på den tiden kjent under navnet *Aldenburg*. Byen ble viktig fordi den ligger nært knyttet til elven Hunte. Oldenburg var hovedstaden i landskapet Oldenburg, en liten bystat i skyggen av den langt mer mektige hanseatiske bystaten Bremen.

På 1600-tallet var Oldenburg en velstående by i en tid med krig og opprør, og befolkningen og makten vokste vesentlig. I 1667 ble byen rammet av den katastrofale svartedauden og kort etter ødela en brann byen. De danske kongene, som var grever av Oldenburg på den tiden, var ikke mye interessert i vilkårene i byen, og den mistet det meste av sin tidligere betydning. I 1773 endte det danske styre av byen. Siden ble de ødelagte bygningene i byen gjenoppbygget, i klassisistisk stil.

I 1893 ble en kanal som forbinder elven Hunte og elven Ems opprettet, den forbinder havnen til Oldenburg med Nordsjøen. Dette førte til at byens økonomiske betydning økte betydelig.

Byen overlevde den andre verdenskrig uten store skader. Etter 1945 vokste befolkingen i Oldenburg til mer enn 100 000 innbyggere da den tok imot tyske flyktninger etter andre verdenskrig.

## Bilder

 Oldenburger Schloss 20141230.jpg|Oldenburg slott
 Rhododendronblüte im Schlossgarten Oldenburg (Oldb), Mai 2009.jpg|Slottets hage
 JanssenMuseumOldenburg.jpg|Horst Janssen-museet i Oldenburg


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Oldenburgs offisielle turistnettsted
Oldenburg (land)

**Oldenburg** er et historisk territorium ved Nordsjøen i delstaten Niedersachsen i Tyskland.

Oldenburg har omkring 875&nbsp;000 innbyggere. Hovedbyen Oldenburg har omkring 156&nbsp;000 innbyggere.

Oldenburg var et dansk grevskap fra 1667 til 1773, ble storhertugdømme i 1815, tysk forbundsland i 1871 og republikk (fristat) i 1918. I 1946 ble det del av delstaten Niedersachsen.

Den oldenburgske fyrsteslekten kom i besittelse av den danske tronen i 1448, av den norske i 1450 og av den svenske i 1457 med kong Christian I, og slekten har siden innehatt den danske tronen. Også det norske kongehuset tilhører slekten Oldenburg. De har også tidligere regjert Hellas og Russland, og inkluderer dessuten den britiske monarken.

## Litteratur
* *Oldenburgische Bibliographie (16. Jahrhundert bis 1907)*. In der Landesbibliothek Oldenburg bearbeitet von Egbert Koolman. Lax, Hildesheim 1987 (Veröffentlichungen der Historischen Kommission für Niedersachsen und Bremen, Bd. XXXa).
* Albrecht Eckhardt, Heinrich Schmidt (Hrsg.): *Geschichte des Landes Oldenburg.* 3.&nbsp;Aufl. Holzberg, Oldenburg 1998, .
* Hans Friedl u.&nbsp;a. (Hrsg.): *[[Biographisches Handbuch zur Geschichte des Landes Oldenburg]].* Hrsg. im Auftrag der Oldenburgischen Landschaft. Isensee, Oldenburg 1992, .
* Wolfgang Günther: *Das Land Oldenburg unter nationalsozialistischer Herrschaft*. In: *Oldenburger Jahrbuch,* Bd. 85 (1985), S.&nbsp;111–130 (online).
* Franz Hellbernd und Heinz Möller, *[[:stq:Ooldenbuurich (Nachschlagewerk)|Oldenburg, ein heimatkundliches Nachschlagewerk]].* Vechtaer Druckerei und Verlag GmbH, Vechta 1965.
* Paul Kollmann: *Das Herzogthum Oldenburg in seiner wirthschaftlichen Entwickelung während der letzten vierzig Jahre auf statistischer Grundlage dargestellt*. Stalling, Oldenburg 1893 (Digitalisat).
* Hermann Lübbing: *Oldenburg, Historische Konturen.* Heinz Holzberg Verlag, Oldenburg 1971, .
* Horst Milde: *Oldenburg in Niedersachsen. Einige Erinnerungen und Betrachtungen. Ein Beitrag zum 50jährigen Bestehen des Landes Niedersachsen*. In: *Oldenburger Jahrbuch,* Bd. 96 (1996), S.&nbsp;1–23 (online).
* Hans Patze, Ernst Schubert (Hrsg.): *Geschichte Niedersachsens.* 3 Bände, Lax, Hildesheim (letzter Band 3, Teil 1: 1998, ).
* Rainer Rheude, Peter Kreier: *Das Oldenburger Land.* Isensee, Oldenburg 2007, .
* Georg Sello: *Die territoriale Entwicklung des Herzogtums Oldenburg.* Neudruck der Ausgabe Göttingen 1917, Wenner, Osnabrück 1975.
* Gerd Steinwascher: *Die Oldenburger. Die Geschichte einer europäischen Dynastie.* Kohlhammer, Stuttgart 2011, .
* Andreas Vonderach: *Kleine Geschichte des Landes Oldenburg*. Isensee, Oldenburg 2015, .
* Rolf-Harald Wippich: *Oldenburg und Ostasien. Der Schiffs- und Handelsverkehr eines norddeutschen Kleinstaates im Chinesischen Meer in der Mitte des 19. Jahrhunderts.* In: *Jahrbuch für europäische Überseegeschichte,* Bd. 4, 2004, S.&nbsp;33–62, .

## Eksterne lenker
*
Kjell Schou-Andreassen

**Kjell «Schou'en» Schou-Andreassen** (1940–1997) var en norsk fotballspiller og en av landets mest-vinnende fotballtrenere.  Han er mest kjent som  1974–77, sammen med Nils Arne Eggen.

Selv spilte han midtstopper for  (1958-59, 1964-70, 202  A-kamper totalt), avbrutt av opphold i  (1960–61) og  (1962–63). Han fikk en junior-landskamp (1958).  

Han trente  som assistent til Sverre Andersen (1971), og med hovedansvar (1972), hvilket ga klubben seriemesterskap i 1972

Så var han U-landslagstrener (1973–77) og A-landslagstrener sammen med Nils Arne Eggen (1974–78). I 1977 kom Norge nærmere å kvalifisere seg til et sluttspill enn noen gang tidligere siden krigen. De to hadde også ansvaret for OL-landslaget i 1987. Etter tiden som A-landslagstrener var Schou-Andreassen trener i  (1977–79) og  der han tok over etter Joe Hooley og fikk 2.-plass i cupen i 1980 og cupmesterskap i 1981.  Senere  vendte han  «hjem» til Viking og vant serien i 1982.

Eggen la aldri skjul på at Schou Andreassen har betydd svært mye for ham og for norsk fotball.  De siste 15 årene markerte Schou-Andreassen seg mest i kulissene. Han hadde stor betydning for utviklingen av trenere og ledere i norsk idrett. Han bygget også opp sitt eget selskap innen personalutvikling.  Schou-Andreasen døde av leukemi.

Kjell Schou-Andreassen var elev ved Stavanger katedralskole. 

## Referanser


## Bibliografi
* *Ledelse, teamarbeid og teamutvikling i fotball og arbeidsliv* Sammen med Cato Wadel. 1989 ISBN 82-991781-2-6
Västerbron

**Västerbron** er en bro i Stockholm som strekker seg fra Södermalm, over Långholmen og Riddarfjärden til bydelen Marieberg på Kungsholmen. Broen ble åpnet for trafkk 20. november 1935. Broen var den andre faste forbindelsen i Stockholm i nord-sydlig retning, etter Slussen.

Broen begynner ved Långholmsgatan på Södermalm, går over Pålsundet og krysser Långholmen og deretter over Riddarfjärden. 

Broen er drøyt 600 meter lang. Broens del over vann er ca. 340 meter. Om lag 140 meter av broens høyeste del ligger innenfor bydelen Kungsholmen. 

## Se også
*Liste over broer i Sverige
Riddarfjärden

**Riddarfjärden** er det østligste sundet i Mälaren.

Riddarfjärden ligger ved Stockholm, mellom bydelene Marieberg, Kungsholmen, Norrmalm, Riddarholmen og Gamla stan i nord, samt Södermalm og Långholmen i sør. Västerbron er den vestlige grensen, mens Vasabron er østlig grense.

Riddarfjärden er 2&nbsp;700 meter lang i øst-vestlig retning, og på det minste 400 meter bred. Gjennomsnittlig dybde er 15-20 meter, den største dybden er 23 meter. Strandlinjen er 6&nbsp;400 meter.

Riddarfjärden har utløp mot Saltsjön og Østersjøen via de korte elvestrekningene Norrström og Söderström. 
Grensen mellom landskapene Uppland og Södermanland går gjennom Västerbrons midtre spenn.
Robert Menzies

**Robert Gordon Menzies** (født 20. desember 1894, død 15. mai 1978) var en australsk politiker. Han var den 12. statsministeren i Australia og den statsministeren som har sittet lengst, med totalt 18 og et halvt år. 

Menzies fikk makten relativt raskt i Australia, men hans første periode som statsminister mislyktes. Han bodde så i «the Outback» i åtte år, før han stiftet Liberal Party og kom tilbake til politikken. Dette ble en stor suksess, og han dominerte australsk politikk på 1950- og tidlig 1960-tallet. Menzies var kjent som en flink taler, både i parlamentet og «the hustings».

Menzies ble utnevnt til ridder av Australiaordenen og av de to britiske ordenenen Tistelordenen og Order of the Companions of Honour. Utnevnelsen til Tistelordenen i 1963 medførte at han ble adlet og han fikk etter dette rett til å føre tiltaleformen *[[Sir]]* foran sitt navn. Menzies var *fellow* av Royal Society og fikk tittelen Queen's Counsel.

## Referanser
John Walker (friidrettsutøver)

**John George Walker** (født 12. januar 1952 i Papakura) er en newzealandsk tidligere friidrettsutøver. Han er kjent for gullmedaljen på 1500 meter under OL 1976 i Montréal.

Walker hadde allerede oppnådd verdensberømmelse i 1974 da han tok andreplassen etter Filbert Bayi under Commonwealth Games i Christchurch, der begge løperne slo den gjeldende verdensrekorden.

Walker satte verdensrekord på en engelsk mile 12. august 1975 i Göteborg, med tiden 3.49,4. Det var første gang distansen ble løpt på under 3.50, og var nøyaktig ti sekunder raskere enn Roger Bannisters historiske løp 20 år tidligere, da han som førstemann løp «drømmemilen» (en engelsk mile på under 4 minutter). Walkers rekord ble stående i nesten fire år, til 17. juli 1979, da den ble slått av Sebastian Coe.

Walker innehadde også verdensrekorden på 2000 meter, etter at han løp på 4.51,4 på Bislett 30. juni 1976. Denne rekorden ble forbedret av Steve Cram i Budapest 4. august 1985, med tiden 4.51,39.

I 1996 kunngjorde Walker at han lider av Parkinsons sykdom.

Walker ble 1. juni 2009 utnevnt til ridder følgesvenn  New Zealands fortjenstorden. han ble derved adlet og fikk rett til å føre tiltaleformen *Sir* foran sitt navn. Han er også kommandør av Order of the British Empire.

## OL-medaljer
*  1976  Montréal -  **Gull** i friidrett, 1500 meter menn  New Zealand

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Långholmen

**Långholmen** er en øy som også utgjør en bydel i det sentrale Stockholm.

Det er en lang og smal holme (1380 x 405 meter) som ligger mellom Kungsholmen og Södermalm. Västerbron strekker seg over Långholmen, og mellom Södermalm og Långholmen går det smale Pålsundet.
Alfred Paulsen

**Alfred Paulsen** (født 9. november 1849 i Oslo, død 4. august 1936) var en norsk komponist, organist og kordirigent.

Paulsen var elev av blant annet Edvard Grieg og Ludvig Mathias Lindeman, og han studerte ved musikkonservatoriet i Leipzig. Han var en periode organist i Jakob kirke i Oslo, inntil han i 1888 emigrerte til USA. Fra 1895 var han kordirigent Bethania i Chicago. 

Han komponerte mye for kor. Blant de mest kjente sangene er «Når fjordene blåner» (1907) og «Norge, mitt Norge» (1911). Videre skrev han – i hovedsak før han dro til USA – en del verker for orgel og klaver, til dels under pseudonymet Leon Lambert.

Alfred Paulsen var ridder av St. Olavs Orden. Han var bror av skøyteløperen Axel Paulsen.

## Referanser




## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Kåre Brynjulvsrud

**Kåre Brynjulvsrud** (født 2. august 1967) kommer fra Mysen i Østfold. Han er tegner med karikatur som spesiale, men jobber også i andre teknikker. Blant annet har han hatt to separatutstillinger med tegninger for bandet Ni liv 

## Eksterne lenker
* Brynjulvsruds tegninger til Ni liv
Karel Svoboda

**Karel Svoboda** (født 19. desember 1938 i Praha, død 28. januar 2007 i Jevany) var en tsjekkisk komponist.

Svoboda studerte opprinnelig medisin, men ble på 1950-tallet medlem av det tsjekkiske rockbandet *Mefisto*. Han arbeidet senere som komponist, og laget særlig filmmusikk og sanger for forskjellige vokalister, bl.a. Karel Gott. I 1973 skrev han musikken til filmen *[[Tre nøtter til Askepott (1973)|Tre nøtter til Askepott]]*. I 1974 skrev han musikken til anime-serien *[[Vikingen Vikke]]*.

Karel Svoboda ble funnet skutt i sin egen have 28. januar 2007. Det antas at han skjøt seg selv. Han var gift og hadde et barn på ett år.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Berliner Zeitung: ''Und diese biene, die ich meine''
Ken-Børre Langås

**Ken-Børre Langås**, (født 4. desember 1971) er en norsk musiker med hovedinstrument bass/ kontrabass. Han har blant annet spilt med Ni liv (først Bygdabilly Band) fra oppstarten i 2003 og fram til 2009, og medvirket på utgivelser i 2003, 2006 2007 og 2009. Han har siden gått videre med en ny gruppe, Hank's a lot i 2011, og plateutgivelsen *Hjertesjuk blues* (2012), hvor han har gjendiktet amerikanske Hank Williams' sanger til norsk.

## Diskografi
### Ni liv
**[[Telemarkana]]* (2007)
**[[Sjumilsteg]]* (2008)
### Bygdabilly Band
**[[Da eg og bestefar va' små]]* (2003)
**[[Bygdabilly Band]]* (2005)
### Hank's a Lot
* *[[Luta lei]]* (2012)
* *[[Hjertesjuk Blues]]* (2012)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Ni liv
* Hank's a lot, Myspace
Skeppsholmen

:*Se også [[Skeppsholmen (TV-serie)]].*

**Skeppsholmen** er en øy i Saltsjön og en bydel i det sentrale Stockholm. Den har broforbindelse med Norrmalm ved Blasieholmen og Kastellholmen. På Skeppsholmen ligger blant annet Moderna museet, fullriggeren Af Chapman (1888) (som fungerer som vandrerhjem) og Skeppsholmskyrkan.

Bydelen Skeppsholmen omfatter øyene og Kastellholmen. Bydelen har vanngrense mot Gamla stan, Norrmalm, Djurgården og Södermalm. 

Skeppsholmen inngår i Ekoparken.
Otredal prosti

**Otredal prosti**, inntil 1931 benevnt **Torri(s)dal prosti**, er et prosti i Agder og Telemark bispedømme i Den norske kirke. Prosten har sete i Vennesla.
								
## [[Kirkesogn|Sogn]] og [[kirke]]r i Otredal prosti

*[[Vennesla kommune]]:*
* Vennesla prostisogn
** Vennesla kirke
* Hægeland sogn
** Hægeland kirke
* Øvrebø sogn
** Øvrebø kirke

*[[Bygland kommune]]:*
* Bygland sogn
** Bygland kirke
** Austad kirke
** Sandnes kirke
* Årdal sogn
** Årdal kirke

*[[Bykle kommune]]:*
* Bykle sogn
** Bykle kirke
** Bykle gamle kirke
** Fjellgardane kirke

*[[Evje og Hornnes kommune]]:*
* Evje og Hornnes sogn
** Evje kirke
** Hornnes kirke

*[[Iveland kommune]]:*
* Iveland sogn
** Iveland kirke

*[[Valle kommune]]:*
* Valle og Hylestad sogn
** Valle kirke
** Hylestad kirke

*[[Åseral kommune]]:*
* Åseral sogn
** Åseral kirke
** Ljosland kapell
** Åknes kapell

## Historikk

Ved kgl.res. av 10. mai 1862 ble Torrisdal prosti opprettet, med virkning fra 1. januar 1863:

Prostiet omfattet følgelig ved opprettelsen Oddernes og Øvrebø prestegjeld overført fra Raabyggelaget prosti, Søgne prestegjeld overført fra Mandal prosti, og Tveit prestegjeld overført fra Vestre Nedenes prosti. Ved kgl.res. av 9. august 1883 ble Søgne tilbakeført til Mandal prosti og Tveit til Vestre Nedenes, sistnevnte for igjen gå til Torridal prosti etter at Birkenes var skilt ut som eget sognekall ved kgl.res. av 17. august 1905.

I tillegg ble de tre prestegjeldene Evje, Bygland og Valle overført til Torridal prosti fra Raabyggelaget prosti i 1883. Ved kgl.res. av 12. juni 1931 ble navnet endret fra *Torridal* til *Otredal prosti*. Åseral sogn ble 1. januar 2019 overført fra Mandal prosti til Otredal prosti.

## Bilder

Hornnes.jpg|Hornnes kirke
Valle kirke Aust-Agder.jpg|Valle kirke
Hylestad kyrkje300.jpg|Hylestad kirke
Austad kyrkje i Bygland Lindahl.jpeg|Austad kirke 


## Se også
*Liste over Den norske kirkes sogn	
*Liste over kirker i Norge etter kommune		

## Referanser


## Eksterne lenker
* Prostiet på kirken.no
Smiley

En **smiley**, **smilemerke** eller **smilefjes** er et tegnet symbol, som viser et stilisert ansikt med øyne og munn plassert inne i en sirkel.
## Randtegninger ved overgangen fra epistler til brev (historikk)

Smiley oppsto som randtegninger i brev tidlig på 1600-tallet. Ved overgangen fra høytidelige og moralske epistler, (som skjedde gjennom større mobilitet og skrivekunstens allmenne utbredelse), ble det vanligere å skrive små beskjeder og brev som ble sendt til familie og venner. En egen genre her var Amerikabrevene, men de inneholdt gjerne temmelig trivielle iakttakelser, og i beste fall rent humoristiske meddelelser. Enkelte forsynte brevene med ledsagende randtegninger i form av en sirkel med smilemunn eller vice versa; en sur munn dersom det var uflaks, vanskeligheter eller ulykker som ble meddelt.

### Hippietid
Designet til det kjente, buttonformede emblemet ble skapt ved et amerikansk universitet i 1963. Det opprinnelige smileymerket viste kun smilefjeset, men det ble snart plassert en mengde forskjellige ansiktsuttrykk innenfor rammene av den samme, trill runde sirkelen.

Med hippiebevegelsen ble *smileys*- og blomsterklistermerker (enten en stor, gul sirkel med hvite kronblader eller Solsikker) svært populære. Ofte kunne også de to uttrykkene bli kombinert slik at smileyfiguren utgjorde kjernen i blomsterkurven.

## Forholdet til broder emotikon

En spesiell grafisk form for smileys, emotikon eller «følelsesmerker», ble skapt av amerikanske typografer på 1860-tallet; f.eks. `;-)`, `:, )` eller `(, -)` som viser enkle ansiktsuttrykk uten sirkel og liggende på siden med tegn som skal forestille øyne, nese og munn. Ettersom slike var relatert til trykktyper eller skrifttegn fikk de ingen stor utbredelse. Det skjedde først gjennom lanseringen av e-post at *emotikonet* fikk ny aktualitet. Det mest brukte var smilefjeset plassert i en personlig hilsen. Enkelte dataprogrammer og mobiltelefoner har også automatisk overføring av skrevne emotikon til smileys.

Tilsvarende følelsesuttrykk er også blitt standard i SMS-meldinger, lagt inn som faste ikon i tegnmenyen.

## Se også
* Emotikon
* Smil
* Emoji

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Scott Fahlmans smiley-side (på engelsk)
* Liste over ulike ASCII-smilefjes (på engelsk) 
* smileska
Vest-Nedenes prosti

**Vest-Nedenes prosti**, inntil 1922 benevnt **Vestre Nedenæs prosti**, er et tjenestedistrikt (prosti) i Agder og Telemark bispedømme i Den norske kirke. Prosten har sete i Lillesand.  Prostiet ble opprettet i 1826 ved delingen av Nedenæs Provsti i Østre og Vestre Nedenæs Provstier. I 1872 ble igjen Vestre Nædenes Provsti delt i to, hvorav den vestre delen bibeholdt navnet og den østre delen utskilt som Arendal Provsti. Prostiet fikk sitt nåværende navn i 1922.
								
Prostiet er inndelt i sogn, som er den minste og grunnleggende enheten i Den norske kirke. Tidligere var det også inndelt i prestegjeld, men disse ble faset ut på begynnelsen av 2000-tallet. De ansatte i kirken er enten ansatt av sognet gjennom kirkelig fellesråd, eller i prostiet. De fleste prestene er ansatte i prostiet, og har tjenesten sin knyttet til et eller flere sogn.

## [[Kirkesogn|Sogn]] og [[kirke]]r i Vest-Nedenes prosti
						
*[[Lillesand kommune]]:*
* Lillesand prostisogn
** Lillesand kirke
** Vestre Moland kirke
* Høvåg sogn
** Høvåg kirke

*[[Grimstad kommune]]:*
* Grimstad sogn
** Grimstad kirke
* Fjære sogn
** Fjære kirke
* Landvik sogn
** Landvik kirke
* Eide sogn
** Eide kirke

*[[Birkenes kommune]]:*
* Birkenes sogn
** Birkenes kirke
* Herefoss sogn
** Herefoss kirke
* Vegusdal sogn
** Vegusdal kirke

## Historikk
Ved kgl.res. av 11. januar 1826 ble det historiske Nedenæs Provsti delt i Østre og Vestre Nedenæs Provsti.

*Til [[Aust-Nedenes prosti|Østre Nedenæs]]:*
* Gjerrestad
* Østerriisøer
* Dybvaag
* Holt
* Omblie *(fra [[Raabyggelaget prosti]])*
*Til Vestre Nedenæs:*
* Arendal
* Østre Moland
* Øiestad
* Hommedal
* Vestre Moland
* Tved *(fra [[Mandal prosti]])*

Ved kgl.res. av 16. september 1871 ble Vestre Nedenæs prosti delt i to, gjeldende fra 1. januar 1872:

## Bilder

Lillesand church.jpg|Lillesand kirke
Herefoss kirke.jpg|Herefoss kirke 
Fjaere-krk.jpg|Fjære kirke
Landvik-krk.jpg|Landvik kirke


## Referanser


## Eksterne lenker
* Prostiet på kirken.no
Aristobulos fra Kassandreia

**Aristobulos fra Kassandreia** (født ca. 375 f.Kr., død ca. 301 f.Kr.) var en gresk historiker, sønn av Aristobulos, antagelig opprinnelig fra Fokis som bosatte seg i Kassandreia, en by i Makedonia. Han var antagelig en godt voksen mann da han fulgte Aleksander den store på hans militære kampanjer i Asia. Han tjenestegjorde som arkitekt og som militær ingeniør foruten å være en av kongens følgesvenner, hadde kongelig tillit og fikk oppdraget med å reparere graven til Kyros den store i Pasargadae etter at den var blitt skjendet.

Aristobulos skrev en redegjørelse av sin tid med Aleksander, antagelig mens han var i India, i henhold til Lukian. Verket synes å være hovedsakelig geografisk og etnografisk i sitt vesen. Det har siden gått tapt, men ble i stor grad benyttet som referanse for Arrianos og Plutark i deres senere biografier av Aleksander. Aristobulos synes å ha vært en stor beundrer av Aleksander, og der hvor det finnes mer enn en kilde til en hendelse, synes Aristobulos å ha gitt en vennligere versjon. Eksempelvis hevder alle kilder at Aleksander festet hardt og drakk tett, men Aristobulos demper inntrykket ved å si at den makedonske kongen bare likte å være sammen med sine venner.

Aristobulos kan ha bodd i Alexandria, utgitt sitt verk i en alder av åttifire år, og døde i Kassandreia i Makedonia en gang i eller etter 301 f.Kr.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Chisholm, Hugh, red. (1911): [«Aristobulus (of Cassandreia)»](https://en.wikisource.org/wiki/1911_Encyclopædia_Britannica/Aristobulus_(of_Cassandreia)) i: *Encyclopædia Britannica* (11. utg.). Cambridge University Press.
* «Aristobulus» , *Wiki Classical Dictionary*
Aust-Nedenes prosti

**Aust-Nedenes prosti**, inntil 1922 benevnt **Østre Nedenæs prosti**, er et tjenestedistrikt (prosti) i Agder og Telemark bispedømme i Den norske kirke. Prosten har sete i Tvedestrand.  Prostiet ble opprettet i 1826 ved delingen av Nedenæs prosti i Østre og Vestre Nedenæs prostier. Prostiet fikk sitt nåværende navn i 1922.

Prostiet er inndelt i sogn / menigheter, som er den minste og grunnleggende enheten i Den norske kirke. Tidligere var det også inndelt i prestegjeld, men disse ble faset ut på begynnelsen av 2000-tallet. De ansatte i kirken er enten ansatt av sognet gjennom kirkelig fellesråd, eller i prostiet. De fleste prestene er ansatte i prostiet, og har tjenesten sin knyttet til et eller flere sogn.

## [[Kirkesogn|Sogn]] og [[kirke]]r i Aust-Nedenes prosti
*[[Tvedestrand kommune]]:*
* Tvedestrand prostisogn
** Tvedestrand kirke
* Holt sogn
** Holt kirke
** Laget kirke
* Dypvåg sogn
** Dypvåg kirke

*[[Gjerstad kommune]]:*
* Gjerstad sogn
** Gjerstad kirke

*[[Risør kommune]]:*
* Risør sogn
** Risør kirke
** Frydendal kirke
* Søndeled sogn
** Søndeled kirke

*[[Vegårshei kommune]]:*
* Vegårshei sogn
** Vegårshei kirke

*[[Åmli kommune]]:*
* Åmli sogn
** Åmli kirke
** Tovdal kirke
* Gjøvdal sogn
** Gjøvdal kirke

## Historikk

Ved kgl.res. av 11. januar 1826 ble Nedenæs Provsti delt i Østre og Vestre Nedenæs Provsti.

## Bilder

Tvedestrand Holt kirke a.JPG|Holt kirke  
Dypvaag kyrkje.jpg|Dybvåg kirke 
Risør Søndeled kirke a.JPG|Søndeled kirke 
Kirka risor.jpg|Risør kirke 


## Referanser


## Se også
*Liste over Den norske kirkes sogn	
*Liste over kirker i Norge etter kommune		
*Sognet på kirken.no
Grønn skattepolitikk

**Grønn skattepolitikk** ble som begrep benyttet av Grønn skattekommisjon som avga sin innstilling til Finans- og tolldepartementet 6. juni 1996.

Politikken kan ha ulike siktemål:
#Fremme bærekraftige aktiviteter ved økonomiske insentiver.
#Internalisere **indirekte virkninger** (eksternaliteter).

## Økonomiske insentiver
En skattepolitikk som søker å fremme økologisk bærekraftige aktiviteter kan erstatte eller komplettere lovgivning. Ofte søker en slik politikk å holde det totale skattetrykket konstant ved å redusere andre skatter i tilsvarend omfang.

**Miljøavgifter** er de avgifter som samfunnet krever til fordel for miljøet. Avgiftene kan legges på for eksempel produkter eller på utslipp av forurensninger.

## Indirekte virkninger
Indirekte virkninger (eksternaliteter) er utilsiktede virkninger av en handling. For den som foretar handlingen betyr virkningene lite, og han tar derfor ikke hensyn til dem, men virkningene kan ha stor betydning for samfunnet som helhet. F. eks.: Bruk av privatbil med indirekte virkninger som støy, forurensning og arealbeslag. De indirekte virkningene er en type markedssvikt, med andre ord er markedene ikke perfekte.

## Se også
* NOU 2015:15, Grønn skattekommisjon

## Referanser
Miljøforskning

**Miljøforskning** er en ekspertise som omfatter en rekke fagdisipliner innen vann, luft, jord, økosystemer og globale miljøutfordringer. Vern og forvaltning av kulturminner og samfunnsforskning hører også inn under fagfeltene. I miljøforskningen knyttes naturvitenskapelig forskning sammen med samfunnsfaglige og økonomiske analysemetoder.

## Se også
* Miljøinstitutter
Miljøgeologi

**Miljøgeologi** er et geologisk fagområde som anvendes innenfor miljø- og ressursforvaltning, f.eks. i betydningen ved å forvalte grunnvann, drikkevann, avfall, erosjon, radioaktivitet o.a.
Miljøkriminalitet

**Miljøkriminalitet** er den juridiske betegnelsen på brudd på lover som beskytter natur og miljø, i Norge for eksempel friluftsloven av 28. juni 1957, naturvernloven av 19. juni 1970, lov av 10. juni 1977 om motorferdsel i utmark, kulturminneloven av 9. juni 1978, forurensningsloven av 13. mars 1981 og vassdrag og viltloven av 29. mai 1981. 
Naturmangfoldloven (2009), produktkontrolloven (1976), lakse- og innlandsfiskloven (1992), plan- og bygningsloven (2008), vannressursloven (2008), vassdragsreguleringsloven (1917), energiloven (1990), svalbardmiljøloven (2001) og genteknologiloven (1993) er også relevante.

Fra og med 1989 ble miljøkriminalitet i Norge lagt inn under Økokrim, og statistikk derfra viser en økning i antall miljølovbrudd fra år til år.

Politi og påtalemyndighet har i Norge hatt spesielt fokus på brudd av forurensningsloven og ulike faunakriminelle handlinger. Det har vært særlig særlig fokus på krypskytteri og illegal fangst av store rovpattedyr, rovfugler og annet verdifullt vilt, herunder også ulovlig fiske og tyveri av egg og unger av sjeldne fugler.

EU har vedtatt et miljøkriminalitetsdirektiv (direktiv 2008/99/EF) som pålegger medlemsstatene en forpliktelse til å innføre strafferettslige sanksjoner i deres nasjonale lovgivning for overtredelser av fellesskapsrettens bestemmelser om miljøbeskyttelse. Direktivet gjelder også for Norge som et tillegg til EØS-avtalen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Clitheroe

**Clitheroe** er en by og verdslig sogn i det administrative distriktet Ribble Valley i Lancashire, England. Byen er også administrasjonssenter for Ribble Valley. Byen ligger svært nær Storbritannias geografiske sentrum i landsbyen Dunsop Bridge. Den ligger i den sørlige utkanten av Forest of Bowland, og fungerer som base for mange turister som kommer til området. Clitheroe er omtrentlig 55&nbsp;km nord-nordvest for Manchester. I henhold til folketellingen i 2011 var det 14 765 innbyggere i byen.

Clitheroe Castle er et av de minste normanniske borgtårn i landet. Den står på en kalksteinsklippe over byen, og er en av grevskapets eldste bygninger. Det er også den eneste bevarte festningen i Lancashire som hadde en rojalistisk garnison under den engelske borgerkrig. Hullet i siden ble laget i 1649 slik at det skulle bli ubeboelig; dermed trengte ikke staten å ha en garnison der, og eventuelle opprørere kunne ikke ta kontroll over det.

Det er betydelig industriaktivitet i byen, hvor selskaper som Ultraframe, Castle Cement, Tarmac og Johnson Mattey har fabrikker.

## Referanser


## Litteratur
* Whitaker, Thomas Dunham (1818): ''An history of the original parish of Whalley, and honor of Clitheroe'',  Archive.org
* Farrer, William; Brownbill, John (1906): ''The Victoria history of the county of Lancaster Vol 1'',  Archive.org

## Eksterne lenker
* 
* Clitheroe Town Council
* Clitheroe in the future, framtidens Clitheroe
* Old Clitheroe, gamle Clitheroe
* Clitheroe hos GENUKI: historisk og genealogisk informasjon
Reimersholme

**Reimersholme** er en øy og en bydel i Stockholms innerstad. 

Den het tidligere Räkneholmen, men 24. juni 1798 fikk den sitt nåværende navn. Den er oppkalt etter hattemakeren og rådmannen Anders Reimers (1727–1816). Han eide en gård på østsiden av øya.

Reimersholme ligger inntil Långholmen like vest for Södermalm. De første boligene ble oppført på 1880-tallet ved Charlottenburg. På 1860-tallet ble det oppført en ullfabrikk her, Stockholms Yllefabrik, der det blant annet arbeidet fanger fra fengselet på Långholmen.  Fabrikken gikk konkurs i 1934. I perioden 1942–1946 ble det oppført 900 leiligheter, først på den østlige og nordlige siden, og etter 1980 også på sørsiden. 

Øya er forbundet med Södermalm via Reimersholmsbron, som er 39 meter lang og 13 meter bred. 

## Eksterne lenker
* Ullas hemsida – Om Reimersholmes historie
Mandal prosti

**Mandal prosti** var et prosti i Agder og Telemark bispedømme i Den norske kirke. Prosten hadde sete i Mandal, der Mandal kirke var prostikirke. Fra 1. januar 2020 ble prostiet slått sammen med Lister prosti til Lister og Mandal prosti med prostesete i Lyngdal.
								
Prostiet er inndelt i sogn. 

## [[Kirkesogn|Sogn]] og [[kirke]]r i Mandal prosti

*[[Mandal kommune]]:*
* Mandal prostisogn
** Mandal kirke (prostikirke)
** Harkmark kirke
* Holum sogn
** Holum kirke

*[[Audnedal kommune]]:*
* Grindheim sogn
** Grindheim kirke
* Konsmo sogn
** Konsmo kirke

*[[Lindesnes kommune]]:*
* Lindesnes sogn
** Spangereid kirke
** Vigmostad kirke
** Valle kirke

*[[Marnardal kommune]]:*
* Marnardal sogn
** Laudal kirke
**Bjelland kirke
**Øyslebø kirke

*[[Songdalen kommune]]:*
*Greipstad sogn
** Greipstad kirke
*Finsland sogn
** Finsland kirke

*[[Søgne kommune]]:*
* Søgne sogn
** Søgne hovedkirke
** Søgne gamle kirke

*[[Åseral kommune]]:*
* Åseral sogn
** Åseral kirke
** Ljosland kapell
** Åknes kapell

## Historikk

Mandal prosti ble skilt ut og opprettet ved kgl.res. av 4. mai 1819:

Kgl.res. av 24. oktober 1969 medførte en stor endring i prestegjeldsordningen i Mandal prosti:
* Bjelland opphørte, og Bjelland hovedsogn lagt til Holum.
* Nord-Audnedal opprettholdt med Konsmo sogn og tillagt Åseral, samt Grindheim sogn fra Bjelland, med sistnevnte som nytt hovedsogn.
* Søgne utvidet med Finsland sogn fra Bjelland.
* Sør-Audnedal utvidet med Vigmostad sogn fra Nord-Audnedal.
* Åseral opphørte, og Åseral hovedsogn lagt til Nord-Audnedal.

## Se også
*Mandal prestegjeld
*Søgne prestegjeld

## Referanser


## Kilder
*Prostiet på kirken.no arkivert utgave
Bamble prosti

**Bamble prosti** er et tjenestedistrikt i Agder og Telemark bispedømme i Den norske kirke. Prosten har sete i Kragerø.
								
Prostiet er inndelt i sogn.

## [[Kirkesogn|Sogn]] og [[kirke]]r i Bamble prosti
*[[Kragerø kommune]]:*
* Kragerø prostisogn
** Kragerø kirke
* Skåtøy sogn
** Skåtøy kirke
* Helle sogn
** Helle kirke
* Sannidal sokn
** Sannidal kirke
* Levangsheia sogn
** Støle kirke

*[[Bamble kommune]]:*
* Bamble sogn
** Bamble kirke
** Herre kirke
* Langesund sogn
** Langesund kirke
* Stathelle sogn
** Stathelle kirke

*[[Drangedal kommune]]:*
* Drangedal sogn
** Drangedal kirke
* Tørdal sogn
** Tørdal kirke
* Kroken sogn
** Kroken kirke

## Bilder

Krageroe church.jpg|Kragerø kirke 
Bamble kirke TRS 070922 056.jpg|Bamble kirke 
Sannidal_kirke_TRS_070922_055.jpg|Sannidal kirke 
Drangedal kirke.JPG|Drangedal kirke 
TRS 070922 049.jpg|Kroken kirke 


## Historikk
Nedre Tellemarken og Bamble prosti opphørte i 1843 da det ble delt i Nedre Telemark prosti og Bamble prosti:

## Prestegjeld
Prestegjeld i Bamble prosti:
* Kragerø
* Drangedal
* Bamble
* Eidanger
* Porsgrunn
* Gjerpen

## Referanser


## Se også
*Liste over Den norske kirkes sogn	
*Liste over kirker i Norge etter kommune		
*Prostiet på kirken.no