open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sykepleier Carla Espinosa

**Nurse Carla (ukjent mellomnavn) Espinosa** er en fiktiv person spilt av Judy Reyes i den amerikanske TV-serien *Scrubs*, *[[Helt sykt]]* på norsk. Carla er gift med kirurgen Turk og sammen har de datteren Isabella Turk. Hun har vokst opp i Chicago, Illinois og er av dominikansk avstamning. Hvis hver sesong gjenspeiler et nytt år, er hun 39 år i 2009.

Carla begynner er forhold med Christopher Turk (spilt av Donald Faison) i TV-seriens andre episode. Carla gifter seg med Turk i sesong-finalen av Sesong 3. Elliot var brudepike i bryllupet til Carla og Turk. Men de tar ut separasjon i Sesong 4 etter at Carla oppdager at Turk fremdeles har kontakt med sin tidligere kjæreste uten å fortelle denne eks-kjæresten at han har giftet seg. Situasjonen blir verre når hun og J.D. deler et kyss, når begge to er alt for påvirket av alkohol. Men etter parterapi og noen ærlige diskusjoner med Turk og J.D. gjenforenes de.

## Familiehistorie
Carla har to søstre og en bror, Marco som lot som om han ikke kunne snakke engelsk. Moren hennes er død. Familien hennes kommer fra Den dominikanske republikk, noe Turk stadig vekk mistolker som at hun kommer fra Mexico eller Puerto Rico. Det blir også avslørt i episoden «His Story» at faren til Carla hadde stukket av fra familien da Carla var barn.

## Trivia
Carla led av fødselsdepresjon etter at datteren Isabella Turk ble født, og endte med å måtte bruke antidepressiva. De valgte Turks bestevenn J.D. til å være gudfar til barnet. Å bestemme over andre menneskers liv og gi dem råd om hva de bør gjøre er som crack for henne, og hun snakker flytende spansk. Hun er en av få personer som kommer overens med dr. Cox og dr. Kelso. Carla var gudmor til Dr. Cox og Jordans datter, som fikk navnet Jennifer Dylan.
Sibirsk sembrafuru

**Sibirsk sembrafuru** (*Pinus sibirica*) er en furuart. Den tilhører underslekten *Strobus*, som hovedsakelig er utbredt i Nord-Amerika og Øst-Asia. Sibirsk sembrafuru ble tidligere ansett som en underart av den mellomeuropeiske sembrafurua og hadde det vitenskapelige navnet *P. cembra* subsp. *sibirica*.

Vanlig høyde er opptil 35&nbsp;m og en stammediameter på 180&nbsp;cm. Det største kjente eksemplaret er fra Altajfjellene og var 48&nbsp;m høyt med en stammediameter på 350&nbsp;cm. Barken er lysebrun eller gråbrun; kvistene er gule eller brungule og dekket av gule hår. Nålene sitter fem sammen og er litt krumme; de er 6–11&nbsp;cm lange, 0,5–1,7&nbsp;mm tykke og omtrent trekantede i tverrsnitt.

Konglene er butt eggformete, 5–8&nbsp;cm lange og 3–5,5&nbsp;cm brede. Kongleskjellene er tykke og harde med en utstikkende spiss. Konglene er mørkeblå om sommeren og glinsende rødbrune når de er modne. Trærne er ganske gamle før de får kongler. Frøene er gulbrune, 10&nbsp;mm lange og 5–6&nbsp;mm brede.

Sibirsk sembrafuru vokser på våte steder, enten i rene bestander eller sammen med sibirgran og sibiredelgran. Arten er utbredt i Russland der den finnes i Uralfjellene og vestlige og sentrale Sibir østover til traktene ved Bajkalsjøen. Det er også et par isolerte forekomster på Kolahalvøya. Arten finnes også i Kasakhstan, Mongolia og Nord-Kina (Heilongjiang, Indre Mongolia, Xinjiang). De isolerte forekomstene i Nordøst-Kina har vært skilt ut som en egen art, *Pinus hingganensis*, men har ingen spesielle særtrekk.

Sibirnøttekråke og sibirsk sembrafuru har utviklet et mutalistisk forhold der frøene utgjør en stor del av føden til nøttekråka, samtidig som fuglen bidrar til å spre frøene. Andre dyr som eter frøene er smågnagere, sobel, sibirstripeekorn, ekorn og  brunbjørn. Lokalbefolkningen samler inn og spiser frøene. Før revolusjonen ble frøene også eksportert og ble i Norge kalt pinioler, zirbelnøtter eller russenøtter. På russisk kalles sibirsk sembrafuru *Сибирский кедр*, «sibirsk seder».

Dette treslaget ble innført til Norge rundt 1860. Det er gjort forsøk med arten som skogstre, og den er brukt til leplantning og som prydtre. Sammenlignet med vanlig furu tåler den mer skygge og fuktigere jord. Arten har spredd seg noe i indre strøk i Sør-Norge og nordover til Finnmark. Den vurderes som *potensielt høy risiko* i Fremmedartslista 2018.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Kinesisk douglasgran

**Kinesisk douglasgran** (vitenskapelig navn *Pseudotsuga sinensis*) tilhører furufamilien (Pinaceae). Douglasgraner *(Pseudotsuga)* regnes som en egen slekt. Kinesisk douglasgran er et nåletre som er truet, og rødlistet (vernet) internasjonalt.

Arten blir inntil 50 meter høy og kan ha en diameter på 2 meter. Barken er tykk, uregelmessig og grå. grenene er først gulgrå og deretter grå. De rette nålene kan bli inntil 3 cm lange, og har hvite (grågrønne) bånd av spalteåpninger. Frøkonglene er matt purpurrøde, senere purpur-brune, og inntil 8 x 4 cm. Frøene er brunspettete, triangulære eller eggeformet, og inntil 2 cm lange inklusive vingen. 

Kinesisk douglasgran er varmekjær og tåler ikke sterk frost. Den vokser i det sørlige Kina og Taiwan, og plantes i parker og hageanlegg i Kina.

## Varianter
Det er flere varianter av kinesisk douglasgran.
* **Kinesisk douglasgran**, *Pseudotsuga sinensis* var. *sinensis*
** ***Smalkronet kinesisk douglasgran***, *Pseudotsuga sinensis* var. *gaussenii* – hvite spaltebånd under nålene, utbredt i sørlige Kina.
** ***Kortbladet kinesisk douglasgran***, *Pseudotsuga sinensis* var. *brevifolia* – hvite spaltebånd under nålene, utbredt i sørlige Kina.
** ***Yunnan-douglasgran***, *Pseudotsuga sinensis* var. *forrestii* – hvite spaltebånd under nålene, utbredt i sørvestlige Kina.
** ***Taiwan-douglasgran***, *Pseudotsuga sinensis* var. *wilsoniana* – grågrønne spaltebånd under nålene, utbredt i Taiwan.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Robin Dale Oen

**Robin Dale Oen** (født 1980) er en norsk tidligere svømmer. Han var eldre bror til Alexander Dale Oen, og representerer klubben Vestkantsvømmerne.

Han satte i 2004 norgesrekorden på 50&nbsp;m fri med tiden 23,10, og i 2003 norgesrekord på 50&nbsp;m fri i kortbane, med tiden 22,34, men disse rekordene er i dag slått. Han har også innehatt norgesrekorden på 4x50&nbsp;m medley stafett med Vestkantsvømmerne, med tiden 1.39,76.
Vestfold Bil & Karosseri

**Vestfold Bil & Karosseri A/S** (VBK) var en av Norges største karosserifabrikker. Fabrikken lå ved Horten i Vestfold, og produserte busskarosserier samt kjøle- og frysekarosserier, toginteriør og ambulanser. På det meste hadde VBK-gruppen over 600 ansatte (1981), og produserte ca. 4600 busskarroserier mellom 1953 og 1982.

Firmaet ble stiftet 17. januar 1946 som Stedjeberg Auto A/S, eid av 20 menn fra distriktet. De drev bensinstasjon og bilforretning, samt bil- og karosseriverksted. De første årene var bussproduksjonen beskjeden. I 1951 tok firmaet navnet Vestfold Bil & Karosseri A/S.

I 1953 ble aksjene i firmaet overtatt av H. Astrup & Co. A/S. Samme år begynte VBK å bygge busskarosserier delvis av lettmetall, etter at de fra starten av hadde bygd tradisjonelle karosserier av stål. I 1957 begynte VBK også å produsere karosserideler av glassfiberarmert plast.

VBK etablerte i 1961 datterselskapet Kristiansund Letmetall A/S i Kristiansund, som produserte VBKs bussmodeller. I 1969 kjøpte VBK fabrikkene T. Knudsen Karosserifabrikk i Kristiansand og Larvik Karosseri. Disse to fabrikkene produserte også VBKs bussmodeller, men ble lagt ned etter kort tid, og bussproduksjonen ble flyttet til Horten.

I 1971 var VBK med på å etablere A/S Innlandet Karosserifabrikk i Sjøvegan i Troms. VBK var medeiere fra starten, og overtok bedriften helt i 1981. Også denne fabrikken produserte busser for VBK.

I samarbeid med Scan Rescue A/S i Horten begynte VBK i 1970 med oppbygging og innredning av ambulanser. I 1978 kjøpte VBK den danske kjøle-frysekarosserifabrikken Frigor Trans i Viborg. Tre år senere kjøpte VBK den danske busskarroserifabrikken J. Ørum-Petersens Karosserifabrikk A/S i Herning. Etter dette kjøpet hadde VBK-gruppen over 600 ansatte, hvorav 350 ansatte ved hovedbedriften i Horten.

I 1982 solgte VBK først karosserifabrikken i Troms til Troms Innland Rutebil. Senere samme år ble bussproduksjonen i Horten nedlagt. Året etter ble også VBKs bussproduksjon i Danmark avviklet, og VBK hadde igjen 90 ansatte i Horten, som arbeidet med oppbygging av ambulanser, kjølekarosserier og bussreparasjoner. I 1987 overtok VBK hovedverkstedet for Luftforsvarets maritime materiell og stjernemotorer, etter at Horten Verft var blitt nedlagt i 1986. Denne avdelingen drev med vedlikehold og overhaling av fly- og bakkeutstyr.

I dag lever VBK-navnet videre i to bedrifter i Horten: VBK Karosseri Horten AS og VBK Nordic AS. Disse firmaene driver med henholdsvis karosseriarbeid på busser og lastebiler, og bygg og salg av ambulanser og andre spesialkjøretøy.

Høsten 2011 endret VBK Karosseri Horten AS navnet tilbake til det opprinnelige VBK AS. 

## Kilder
### Hovedkilde
*Borreminne: En oversikt over VBKs historie (av Brit Stuksrud, 1996)

### Andre kilder
Færsnes

**Færsnes Gjestegård** (Vegårshei,16/3) er en gammel gård i Vegårshei kommune i Aust-Agder.

Gården ligger på høyden mellom innsjøene Vegår og . 

## Historie
Historien om Færsnes strekker seg helt tilbake til bronsealderen og jorda på Færsnes har blant annet gjemt på ei øks i bronse, selve gården antas å være fra 1200-tallet og var en av mange gårder som ble ødegårder under svartedauden. I nær tilknytning til gården finnes det også flere hauger som man antar er gravhauger.

## Gårdsnavnet
Navnet er trolig sammensatt av ordene ferd og nes. På et skjøte fra 1748 er navnet skrevet Færesnæs.

## Bygninger

Det eldste huset på gården skriver seg fra 1748. Øvrige bygninger er av nyere dato og blant disse Norges eneste røykbadstue som er i bruk. Låven og Tårnhuset med sin særegne sekskantede form ble oppført i 2001 og Langhuset i 2007.

## Driftsform
Gården er et typisk småbruk i Indre Agder med et totalareal på i underkant av 500 da, hvorav ca. 30 da er dyrket mark. Rundt gården vokser det mer enn 100 frukttrær. Gårdsdriften baserer seg i dag primært på turisme og hadde om lag 5000 overnattinger i 2007.

26. april 2007 ble det nye Langhuset på Færsnes Gjestegård offisielt åpnet av fylkesmann Hjalmar I. Sunde.  Innovasjon Norge sammen med reiselivsbransjen valgte ut Færsnes som en av 50 severdige turistattraksjoner i brosjyren «Spennende og annerledes opplevelser i Norge 2008». Stedet ble også tildelt Innovasjon Norges bygdeutviklingspris for Aust-Agder i 2003.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Færsnes Gjestegård
Elliot Reid

**Elliot Reid** er en fiktiv person som opptrer i tv-serien *[[Scrubs]]*. Rollen spilles av Sarah Chalke. Elliot er enslig og barnløs, til tross for at hun var forlovet med Keith Dudemeister fra sesong 6 til sesong 7.

I sesong 1 som ble sendt på amerikanske TV-stasjoner i 2001 kommer det fram at Elliot er 26 år, den vanlige alderen for en turnuslege i det amerikanske systemet for utdanning av leger. Hvis det er gitt at hver sesong gjenspeiler et nytt år er hun i sesong ni 34 år, det samme som Turk og John Dorian, men i sesong 3 «My Dirty Secret» sier hun igjen at hun er 26, og i sesong 6 «My Musical» oppgir hun at hun er 29. Hun studerte ved Brown University, før hun begynte som praktikant og senere lege ved sykehuset.

## Familiehistorie
Hun er datter av Simon og Lily Reid og har tyske aner. Hun nevner at hun har fire brødre og at alle er leger. Faren hennes er avdelingsoverlege ved et privat sykehus i Connecticut, hvor Elliot vokste opp. Moren hennes er en kald og tilbakeholden alkoholiker som ikke tilbringer mye tid med sin mann. Da faren til Elliot ringte Lily svarte Lily telefonen med å si: «How did you get this number?». Lilys atferd mot Elliot er også årsaken til Elliots usikre forhold til sex og at hun ikke greier å bruke de vanlige, kliniske ordene for kjønnsorgan og samleie.

Simon Reid forsøkte å presse Elliot til å spesialisere seg innen gynekologi. Da Elliot nektet trakk faren tilbake all den økonomiske støtten Elliot hadde mottatt, så hun måtte flytte ut av sin flotte leilighet med boblebad på terrassen og klare seg selv. 

## Trivia
Elliot har kalde hender og er «phobiaphobic». Hun klarer heller ikke å bli snakket til mens hun sitter på do og hun er republikaner, til Turk og dr. Cox' store ergelse. De dekorerer kaffekoppen hennes med «I laugh at poor people».
Nothotsuga longibracteata

***Nothotsuga longibracteata*** er et bartre i furufamilien. Det blir som regel regnet som den eneste arten i slekta *Nothotsuga*, men *Flora of China* plasserer arten i hemlokkslekta (*Tsuga*), selv om arten har mange spesielle morfologiske trekk.

Det blir opptil 30&nbsp;m høyt med en stammediameter på én meter. Barken er mørkebrun med langsgående furer. Arten kan skilles fra *Tsuga* på at det er spalteåpninger på begge sider av nålene og på at konglene er opprette. Treet vokser enten alene i små bestander, eller som en del av eviggrønne eller løvfellende skoger. Voksestedene har et temperert og fuktig klima med mye regn og tåke, og treet vokser som regel mellom 400–1900&nbsp;moh. Arten er endemisk for Kina der den finnes i sentrale og sørlige Fujian, nordlige Guangdong, sentrale og nordlige Guangxi, østlige Guizhou, sørlige Hunan og sørlige Jiangxi.

*Nothotsuga* hadde tidligere en mye større utbredelse, men få fossiler er kjent. Slekta er rapportert fra tidlig miocen i Tyskland, miocen (og kanskje oligocen) i Russland og pliocen i Japan.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Keteleeria

* *[[Keteleeria davidiana]]*
* *[[Keteleeria evelyniana]]*
* *[[Keteleeria fortunei]]*

***Keteleeria*** er en slekt av eviggrønne bartrær i furufamilien.

De ulike artene blir 30–50&nbsp;m høye. Krona er bred, og barken har langsgående furer. Nålene er flattrykte. og sentralnerven er markert på begge sidene. Spalteåpningene sitter i to linjer på undersiden av nåla. Blomsterstandene med hannblomster er sidestilte eller endestilte og sitter 4–8 sammen. Blomsterstandene med hunnblomster er endestilte og sitter enkeltvis. Konglene er opprette og blir modne det første året. Artene har evnen til å vokse opp med nye skudd dersom stammen kuttes helt over nede ved roten, noe som er uvanlig innen furufamilien.

*Keteleeria* vokser i de artsrike skogene i de sentrale, sørlige og sørøstlige delene av Kina. Klimaet er fuktig, varmt temperert til subtropisk, og *Keteleeria* vokser som regel i lave fjell, 200–1400 moh. *Flora of China* anerkjenner fem arter, men de fleste oversikter regner kun med tre arter. *[[Keteleeria fortunei|K.&nbsp;fortunei]]* finnes også i nordlige Vietnam og *[[Keteleeria davidiana|K.&nbsp;davidiana]]* også på Taiwan. Utbredelsen til *[[Keteleeria evelyniana|K.&nbsp;evelyniana]]* strekker seg sør til Laos og sørlige Vietnam nær Dalat. Den er en av de få artene i furufamilien som vokser i tilnærmet tropisk klima, men finnes også i fjell opptil 2900&nbsp;moh.

Slekta kan ha forekommet i Øst-Asia i sen kritt, og i tertiær var utbredelsen mye større enn nå. I vestlige Nord-Amerika fantes *Keteleeria* fra tidlig eocen til oligocen, og slekta hadde en vid utbredelse i Europa og Asia fra oligocen til pliocen. I Europa overlevde slekta lengst i Portugal der den vokste fram til begynnelsen av midtre pleistocen.

## Galleri

Keteleeria davidiana - Quarryhill Botanical Garden - DSC03431.JPG|Vekstform (*K. davidiana*)
Keteleeria evelyniana - Kunming Botanical Garden - DSC02878.JPG|Stamme (*K. evelyniana*)
Keteleeria davidiana formosana foliage 3.jpg|Nåler (*K. davidiana*)
Keteleeria evelyniana.jpg|Hannblomster (*K.&nbsp;evelyniana*)
Keteleeria davidiana var.formosana 1.jpg|Kongle (*K. davidiana*)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gartner (andre betydninger)

**Gartner** kan sikte til:

* Gartner, et yrke
* Gartner (selskap)
* Gartnere, en gruppe spurvefugler

Personer
* Kerrin Lee-Gartner, kanadisk alpinist
Beijings olympialandsby

**Beijings olympialandsby** (forenklet kinesisk: 北京奥运村; tradisjonell kinesisk: 北京奧運村; pinyin: *Běijīng Àoyùn Cūn*) er et boligkompleks i Beijing i Folkerepublikken Kina. Det ble tatt i bruk den 26. juli 2008 for utøvere, trenere og andre tilknyttet De olympiske sommerleker 2008. Høyhuskomplekset ligger i Olympiaparken i Beijing, det store sportsområdet som ble anlagt for OL i bydistriktet Chaoyang nord for Beijings sentrum. 

## Eksterne lenker
*  Beijings olympialandsby åpner
*  Glimt fra Beijings olympialandsby
*  Beijing's Olympic Village Court opens
Shougang

**Shougang** (首钢, kort for 首都钢铁公司, som betyr *Hovedstadens stålselskap*) er Folkerepublikken Kinas fjerde største stålprodusent. Selskapet holder til i byprovinsen Beijing, og har et eget, stort industriområde vest for bykjernen, i distriktet Shijingshan. 

Forut for Sommer-OL 2008 ble virksomheten lagt ned der av hensyn til forurensningen. 

## Kilder
*China Daily
Francine av Montenegro

**Francine Petrović Njegoš av Montenegro** (født 27. januar 1950 i  Casablanca, død 6. august 2008 i Paris) var en moteskaper og hustru til prins Nicholas av Montenegro, Montenegros tronpretendent.

## Biografi
Prinsesse Francine ble født i Casablanca i Marokko som datter av Antoine Navarro og Rachel Wazana. 
Hun studerte juss i Paris og ble senere en moteskaper for motehuset France Petrovitch & Eva Robinson som hun selv grunnla i Paris.

Prinsesse Francine mottok husordener fra en rekke av Europas troneløse kongehus: *[[Frans Is orden]]* (Huset de Begge Sicilier), *[[Sankt Mikael av Alas orden]]* (Huset Bragança) og *[[Sankt Mauritius' og Sankt Lasarus' orden]]* (Huset Savoie). 27. november 1976 giftet hun seg med prins Nikola av Montenegro i Trebeurden i Côtes-du-Nord. Sammen hadde de to barn som vokste opp i Les Lilas i Frankrike; 
* Prinsesse Altinaï av Montenegro (født 27. oktober 1977 i Les Lilas, Seine-Saint-Denis)
* Arveprins Boris av Montenegro (Petrovic-Njegoš), storhertug av Grahovo og Zeta (født 21. januar 1980 i Les Lilas)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Order of Prince Danilo I (offisielt nettsted til det montenegrinske kongehus)
Sibiredelgran

**Sibiredelgran** (*Abies sibirica*) er en art av bartrær som tilhører edelgranslekten *(Abies)* i furufamilien. Denne arten tilhører seksjon *Balsamea* sammen med noen østasiatiske og nordamerikanske arter, og den er ganske fjernt beslektet med de andre europeiske edelgranartene

Arten vokser i nordøstlige deler av europeisk Russland vestover omtrent til 38° øst og i Sibir, Kasakhstan, Kirgisistan og Xinjiang i Kina. Treet blir 30–35 meter høyt, og foretrekker elvedaler i 1900–2500 meters høyde.

Trevirket er velduftende og mykt; det brukes i produksjon av parfyme, papir og møbler, men ikke til mer solide konstruksjoner.

Underarten *Abies sibirica* subsp. *semenovii*  er kun kjent fra Kirgisistan, men kan også finnes på den kinesiske siden av grensa.

## Referanser




## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Andrej Zygmantovitsj

**Andrej Vikentjevitsj Zygmantovitsj**, belarusisk Андрэй Зыгмантовіч - *Andrej Zyhmantovitsj* (russisk: Андрей Викентьевич Зыгмантович) er en fotballtrener og tidligere fotballspiller fra Belarus. Han er for tiden hovedtrener for den litauiske fotballklubben FBK Kaunas. 
Han ble født 2. desember 1962 i Minsk og har spilt for klubbene Dinamo Minsk, Groningen og Racing de Santander. 

Han debuterte for  til Sovjetunionen 28. mars 1984 i en vennskapskamp mot Vest-Tyskland. Han var også med i VM-troppen i 1990 hvor han scoret et mål mot Kamerun. Etter oppløsningen av Sovjetunionen spilte han ni landskamper for  før han la opp. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gnetum

***Gnetum*** er en liten slekt av nakenfrøede planter. Slekten er såpass fjernt beslektet med andre planter at de har fått sin egen familie, **Gnetaceae**.

De er stort sett lianer og slyngplanter i tropene, med unntak av *Gnetum gnemon* og *Gnetum costatum*, som er 15-20 meter høye trær. Antall arter er ca. 30–35.

Noen av artene i slekten *Gnetum*:
* *[[Gnetum gnemon]]* (Asia)
* *[[Gnetum africanum]]*  (Afrika) 
* *[[Gnetum amazonicum]]*  (Sør-Amerika)
* *[[Gnetum microcarpum]]*  (Sør-Amerika)

Noen av *Gnetum*-artene har insektspollinering ved hjelp av nebbfluer. Det er mulig gnetumplantene var den første gruppen som utviklet denne pollineringsmåten, lenge før de dekkfrøede plantene. Frøene spres av fugler.

## Slektskap med andre grupper
Fordi *Gnetum* er så ulike de to andre nakenfrøede gruper har det vært vanskelig å gi noen sikker hypotese om deres inbyrdes slektsforhold, men med genetisk forskning siden 1980-tallet vet man nå mer. Fossilfunn fra kritt og mulig relevante funn fra perm, trias og jura har også bidratt. Selv om slektskapsforholdene fortsatt er usikre, ser det ut til at *Gnetum* er Søstergruppea til *[[Welwitschia]]*, og at disse to sammen med slekten *[[Ephedra]]* utgjør en monofyletisk gruppe, orden Gnetales.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Håkon Barfod

**Hakon Barfod** (født 17. august 1926 i Oslo, død 4. november 2013 i Bærum) var en norsk seiler som deltok i de olympiske leker 1948 i London og 1952 i Helsingfors. Han var frem til han døde Norges eldste olympiamester.

Barfod ble olympisk mester i seiling under Sommer-OL 1948 i London. Han var med på båten «Pan», sammen med Thor Thorvaldsen og Sigve Lie, som vant drakebåtklassen. Fire år senere, under Sommer-OL 1952 i Helsingfors vant de en ny gullmedalje i samme klasse med samme båt.

Barfod døde den 4. november 2013 i en alder av 87 år.

## OL-medaljer
* 1948  London &ndash;  **Gull** i seiling, drake
* 1952  Helsingfors &ndash;  **Gull** i seiling, drake

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Apeskrekkslekten

**Apeskrekkslekten** (latin: *Araucaria*) eller **skjellgranslekten** er en slekt innen apeskrekkfamilien, en gruppe bartrær. De har oftest hann- og hunnkongler på separate trær.

De vokser i Sør-Amerika, Stillehavet, Ny-Caledonia, Ny-Guinea og Australia.

## Arter
Slekten består av blant annet følgende arter:
* apeskrekktre eller apetre (Araucaria araucana) (Chile, Argentina)
* stuegran (Araucaria heterophylla)
* cookfuru (Araucaria columnaris) (Ny-Caledonia)
* paranafuru (Araucaria angustifolia) (Brasil, Paraguay, Argentina)
* bunya-bunya (Araucaria bidwillii)
* *Araucaria hunsteinii* (Ny-Guinea)
* *Araucaria bernieri* 
* *Araucaria biramulata*
* *Araucaria cunninghamii* 
* *Araucaria heterophylla*
* *Araucaria humboldtensis*
* *Araucaria laubenfelsii*
* *Araucaria luxurians*
* *Araucaria montana*
* *Araucaria muelleri*
* *Araucaria nemorosa*
* *Araucaria rulei* 
* *Araucaria schmidii* 
* *Araucaria scopulorum* 
* *Araucaria subulata*
## Eksterne lenker
*
Kirkelig dogmatikk

**Kirkelig dogmatikk** (ty. *Kirchliche Dogmatik*), utgitt 1932-68, er hovedverket til den sveitsiske protestantiske teologen Karl Barth. 

Formålet med verket var «å ta alt som er sagt tidligere, tenke gjennom det på ny, og artikulere det på nytt som en teologi om Guds nåde i Jesus Kristus». Verket, som består av over 9000 sider, har fire bind og består totalt av 13 delbind (i tillegg et indeksbind). Det er særpreget fordi det mangler en tradisjonell prolegomena, dvs. en filosofisk innledning hvor det redegjøres for forutsetninger og metode.

## Innhold
1. Læren om Guds ord og prolegomena til Kirkelig dogmatikk
:1.1. Guds ord som kriterium for dogmatikk; Guds åpenbaring: Den trinitariske Gud (§§ 1-7; 8-12)
:1.2. Guds åpenbaring: Ordets inkarnasjon; Guds åpenbaring: Udgytelsen av Den hellige ånd; Den hellige skrift; Kirkens forkynnelse (§§ 13-15; 16;18; 19-21; 22-24)
2. Læren om Gud
:2.1. Kunnskapen om Gud; Guds virkelighet (§§ 25-27; 28-31)
:2.2. Guds nådevalg; Guds bud (§§ 32-35; 36-39)
3. Læren om Skapelsen
:3.1. Skapelsens verk (§§ 40-42)
:3.2. Skaperverket (§§ 43-47)
:3.3. Skaperen og det skapte (§§ 48-51)
:3.4. Gud Skaperens bud (§§ 52-56)
4. Læren om forsoningen (ufullendt)
:4.1. Forsoningslærens gjenstand og problemer. Jesus Kristus, Herren som tjener (§§ 57-63)
:4.2. Jesus Kristus, Herren som tjener. (§§ 64-68)
:4.3. Jesus Kristus, det sanne vitne (§§ 69-73)
:4.4. Det kristne liv [fragment]; dåpen (§§ 30)

## Litteratur
* Hunsinger, George. *How to Read Karl Barth: The Shape of His Theology*. Oxford University Press. 1993.

## Eksterne lenker
* Omfattende informasjon om litteratur av og om Karl Barth
* Karl Barth's ''Kirchliche Dogmatik'': A Short Summary (engelsk) 
* Karl Barth arkivet i Basel: Samlet utgave og moderne Barth fortolkninger
Supsa

**Supsa** (georgisk: სუფსა) er en by ved Svartehavet vest i Georgia. Den er endepunktet for oljeledningen «Western Early Oil» fra oljefelter i Aserbajdsjan og Kaspihavet.

## Eksterne lenker
*
Ephedra

**Ephedra** eller efedra (latin: Ephedra) er den eneste slekten av nakenfrøede planter i efedra-familien (Ephedraceae), og den eneste i ordenen **efedraplanter** (Ephedrales). Antall arter er ca. 65. Efedraplanter kan således brukes som betegnelse på både ordenen *(Ephedrales)*, familien *(Ephedraceae)* og slekten *(Ephedra)* av disse buskene.

Artene vokser på hele den nordlige halvkule, i Afrika, og i det sørlige Sør-Amerika. Flere av artene har medisinske anvendelser.

## Taksonomi
Nedenfor angis den taksonomiske plasseringen av gruppen(e), og noen av artene i slekten *Ephedra*:
* Klasse: **[[Gnetopsida]]**
* Orden: Efedraplanter (**Ephedrales**)
** Familie: **Ephedraceae** Dumortier
*** Slekt: *Ephedra* Linné
**** *Ephedra alata* (Afrika, Midtøsten)
**** *Ephedra altissima* (Nord-Afrika)
**** *Ephedra aspera*  (USA, Mexico)
**** *Ephedra boelckei* (Argentina)
**** *Ephedra californica*  (california)
**** *Ephedra cutleri* (sørvestre USA)
**** *Ephedra distachya* (Europa, Asia)
**** *Ephedra fasciculata* (Arizona)
**** *Ephedra foliata* (fra Egypt til India)
**** *Ephedra fragilis* (Europa, Nord-Afrika)
**** *Ephedra funerea* (Death Valley)
**** *Ephedra holoptera* (Iran)
**** *Ephedra intermedia* (Midtøsten, Sentral-Asia)
**** *Ephedra lomatolepis* (Sentral-Asia)
**** *Ephedra multiflora* (Chile, Argentina)
**** *Ephedra nevandensis*
**** *Ephedra przewalskii* (Kina)
**** *Ephedra sinica* (Kina)
**** *Ephedra strobilace*a (Afghanistan)
**** *Ephedra torreyan*a (USA, Mexico)
**** *Ephedra trifurca* (USA, Mexico)
**** *Ephedra viridis* (USA)

Forplantingen skjer slik at en sperm befrukter egget, og en annen den hunnlige gamtofyttkjerne. Det er ingen lukket frukt som næres slik som hos blomsterplantene.

## Bruk

Ephedra brukes utstrakt som medisinplante, ikke minst *Ephedra sinica* i Kina. Virkestoffene sies å motvirke astma, høysnue og forkjølelse. Arten *Ephedra distachya* inneholder opp til 3% efedrin (C15H10NO). Efedrin brukes også i skolemedisinen som slimhinneavsvellende/bronkiedilaterende (Efedrinmikstur) og intravenøst for å heve blodtrykket (for eksempel under operasjoner).
## Eksterne lenker
*
Druetaksfamilien

* Nøttebarlindslekten (Torreya) 
* Druetaksslekten eller plommebarlindslekten (Cephalotaxus) 
* Catkinbarlindslekten (Amentotaxus) 

**Druetaksfamilien** eller **blomsterbarlindfamilien** (*Cephalotaxaceae*) er en familie av bartrær. Den har 3 slekter av bartrær med 22 arter.

Familien er omstridt, slektene og artene under den kan like godt henføres under barlindfamilien *(Taxaceae)*.

Denne familien består av 4 slekter av bartrær:
* Nøttebarlindslekten (Torreya) 
** Torreya californica
** Torreya fargesii
*** Torreya yunnanensis
** Torreya grandis
** Torreya jackii
** Japansk nøttebarlind *Torreya nucifera*
** Torreya taxifolia
* Catkinbarlindslekten (Amentotaxus) 
** Amentotaxus argotaenia
** Amentotaxus assamica
** Amentotaxus formosana
** Amentotaxus poilanei
** Amentotaxus yunnanensis
* Druetaksslekten eller «plommebarlindslekten» (Cephalotaxus) 
** Kinesisk druebarlind – *[[Cephalotaxus fortunei]]*
** Griffith's druetaks – *[[Cephalotaxus griffithii]]*
** Cephalotaxus hainanensis
** Druebarlind – *[[Cephalotaxus harringtonia]]*
** Koreansk druetaks – *[[Cephalotaxus koreana]]'
** [[Cephalotaxus lanceolata]]
** [[Cephalotaxus latifolia]]
** [[Cephalotaxus mannii]]
** [[Cephalotaxus oliveri]]
** [[Kinesisk druetaks]] – *Cephalotaxus sinensis*
** [[Taiwansk druetaks]] – *Cephalotaxus wilsoniana''
## Eksterne lenker
*
Cathaya argyrophylla

***Cathaya argyrophylla*** er en eviggrønt bartre i furufamilien og det eneste nålevende medlemmet i slekten *Cathaya*.

Det blir opptil 20&nbsp;m høyt med en stammediameter på 40&nbsp;cm. Barken er mørkegrå og uregelmessig avflassende. Nålene er 4–6&nbsp;cm lange og 2,5–3&nbsp;mm tykke. Konglene er først grønne og blir så mørkebrune når de er modne; de er 3–5&nbsp;cm lange og 1,5–3&nbsp;cm tykke. Treet vokser på åpne steder i fjellskoger, 900–1900&nbsp;moh. *Cathaya argyrophylla* er endemisk for Kina. Arten vokser i nordøstlige Guangxi, nordlige Guizhou, sørlige Hunan og sørøstlige Sichuan.

*Cathaya* er som mange andre kinesiske endemismer en relikt som tidligere hadde en mye større utbredelse. Pollen er kjent fra kritt i Nord-Amerika og Øst-Asia. På den høyarktiske øya Axel Heibergs land i Canada er det funnet pollen fra eocen. I Nord-Amerika døde *Cathaya* ut i sen miocen. Pollen og makrofossiler av kongler og nåler fra tidsrommet paleocen til pleistocen er funnet i Europa. Pollenfunn viser at *Cathaya* var vanlig i Japan fra miocen til tidlig pleistocen, da klimaendringer gjorde at slekten døde ut.

På Den iberiske halvøy dannet *Cathaya*  i miocen og pliocen blandingsskog 1000–1800&nbsp;moh. sammen med bjørk, bøk, hemlokk og seder. *Cathaya* vokste enda i sentrale Italia mot slutten av tidlig pleistocen (isotoptrinn&nbsp;21) og fantes i Sør-Italia ved overgangen mellom tidlig og midtre pleistocen (isotoptrinn&nbsp;18). Pollenfunn fra bunnen av Svartehavet viser at *Cathaya* vokste i nordlige Anatolia fram til for  siden.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Amandla

**Amandla** er et xhosa- og zulu-ord som kan bety *makt*. Ordet ble populært brukt i kampen mot apartheid, og spesielt av medlemmer av African National Congress (ANC) og dets støttespillere. Det var vanlig at en leder eller taler ropte «amandla!», og tilhørerne ville da svare enten «awethu!» - altså «makt - til folket!» eller «Ngawethu!» - altså «makt - til oss!» 

Mandla er en avart av ordet «amandla», og er et vanlig fornavn i Sør-Afrika.

## Andre betydninger
Amandla som begrep er nyttet i en rekke andre sammenhenger:

**[[Amandla!: A Revolution in Four-Part Harmony]]*, en dokumentar av Lee Hirsch fra 2002 om svarte sørafrikaneres kamp mot apartheid gjennom bruk av musikk.
* *Amandla*, et tidsskrift fra Sør-Afrika etablert i juni 2007 av *Amandla Publishers* 
* *Amandla*, et album av Miles Davis fra 1989.
* *Amandla – 46664* en sang fra Nelson Mandelas hiv/aids-veldedighetskonsert.
* *[[Amandla Festival]]*, en musikkfestival for frihet i Sør-Afrika, holdt i Boston i Massachusetts i 1979.
* *[[Amandala (avis)]]*, er en tabloidavis fra Belize, etablert i 1969, som utkommer to ganger i uken. Avisen er regnet som den mest utbredte avisen i Belize.

* Amandla Stenberg (f. 1998), amerikansk skuespiller

## Referanser
Catkinbarlindslekten

*

**Catkinbarlindslekten** (*Amentotaxus*) er ei bartreslekt som hører heime i barlindfamilien *(Taxaceae)*. Slekta har ikke fått noe offisielt norsk navn, men har vært kalt «raklebarlind» (oversatt fra engelsk *catkin yew*). 

Bartreforskerne er uenige om slekta har to eller seks arter. De er 5–12 meter høge bartrær, som i mangt likner på barlind. Utbredelsen er fra Taiwan via Kina og Vietnam til India.

Hvis man regner med seks arter, er de:
* ''Amentotaxus argotaenia'' 
* ''Amentotaxus assamica'' (blir også kalt *A. argotaenia* var. *assamica*) 
* ''Amentotaxus formosana'' (blir også kalt  *A. yunnanensis* var. *formosana*) 
* ''Amentotaxus hatuyenensis'' (blir av noen ført til *A. yunnanensis* var. *yunnanensis* ) 
* ''Amentotaxus'' ''poilanei'' (blir av noen ført til *A. yunnanensis* var. *formosana*) 
* ''Amentotaxus yunnanensis'' 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nøttebarlindslekten

**Nøttebarlindslekten** (latin: *Torreya*) er en slekt av bartrær som grupperes i druetaksfamilien *(Pseudotaxaceae)*, mens om i daglig bruk like godt kan henføres til barlindfamilien *(Taxaceae)* i bred forstand. Slekten er oppkalt etter den amerikanske botanikeren John Torrey.

De 5-6 artene er 5-20 meter høye bartrær, ytterst sjelden 25 meter, som i mangt likner på barlind. Bladene blir inntil 8&nbsp;cm lange med skarp spiss.

4 av artene er endemiske i Asia, to i USA (California og Florida).

Artene er:
* *[[Torreya californica]]*, California
* *[[Torreya fargesii]]* = syn. *T. grandis* var. *fargesii*, Øst-Kina
** *[[Torreya yunnanensis]]* = syn. *T. gransis* var. *yunannensis* = syn. *T. fargesii* var. *yunannensis*, Sørvest-Kina
* *[[Torreya grandis]]*, Sør-Kina
* *[[Torreya jackii]]*, Sørøst-Kina
* Japansk nøttebarlind eller «Japanese nutmeg» *([[Torreya nucifera]])*, Japan
* *[[Torreya taxifolia]]*, Florida

Flere av artene er truet og har internasjonalt artsvern, blant annet de i Kina.
## Eksterne lenker
*
Eidsfossen

**Eidsfossen** er en foss i Gloppeelva mot øst på gården Eide i Gloppen kommune. Fossen er en kaskadefoss med et fall på 32 meter. På grunn av den store vassføringa i elva er fossen et markant landemerke i kommunen, og er merket som severdighet av NAF og Statens vegvesen. Vassføringa er på sitt største mellom april og juli. 

Fossen ble utbygget med elvekraftverk av Gloppen Energiverk (GEV) i 1917, og siden 2000 driftet av Sogn og Fjordane energi (SFE). I 2008 ble kraftverket, Eidsfossen kraftverk, siste gang oppgradert. 

## Laksetrapp
I tilknytning til fossen er det bygget ei laksetrapp som skal hjelpe laksen å vandre fra Gloppefjorden til Breimsvatnet. Området rundt trappa er tilrettelagt for publikum med broer og rekkverk.


File:Eidsfossen-01.jpg|Eidsfossen|alt=Eidsfossen, Gloppen kommune
File:Eidsfossen-02.jpg|Eidsfossen|alt=Eidsfossen, Gloppen kommune
File:Eidsfossen-03.jpg|Eidsfossen|alt=Eidsfossen, Gloppen kommune
File:Eidsfossen-04.jpg|Eidsfossen|alt=Eidsfossen, Gloppen kommune
File:Eidsfossen-09.jpg|Laksetrappa |alt=Eidsfossen, Gloppen kommune
File:Eidsfossen-10.jpg|Laksetrappa |alt=Eidsfossen, Gloppen kommune
File:Eidsfossen-11.jpg|Laksetrappa |alt=Eidsfossen, Gloppen kommune
File:Laksetrapp Eidsfossen.jpg|Laksetrappa|alt=Eidsfossen, Gloppen kommune


## Referanser

## Eksterne lenker
* Eidsfossen på world-of-waterfalls.com
* Vannstand for Gloppenelv v/Bergheim (id:87.10.0) (2008)
Sørbarlindslekten

* *[[Austrotaxus spicata]]*

**Sørbarlindslekten** (latin: *Austrotaxus*) er en slekt av bartrær i barlindfamilien. Den har bare én art – nemlig ** Sørbarlind ''(Austrotaxus spicata)'' **. Arten vokser 300-1.350 moh. på øya Ny-Caledonia, og blir 15-20 meter høy. Bladene er lengre og frøene større enn på barlindarter.

Denne arten er truet av utrydning, og har internasjonalt vern.
## Eksterne lenker
*
Bananrepublikk (andre betydninger)

**Bananrepublikk** kan vise til:

* Bananrepublikk, nedsettende navn på en mindre stat med hyppige regjeringsskifter
* Banana Republic, en kjede av klesbutikker, eid av Gap Inc.
* Banana Republic (album), et konsertalbum av de italienske sangerne og komponistene Francesco De Gregori og Lucio Dalla
* Banana Republic (sang), en single fra albumet *[[Mondo Bongo]]* av The Boomtown Rats
* Det fiksjonelle landet i brettspillet ''Junta'' av West End Games
Lunn

**Lunn** eller *lunne* er et vannrett trestykke eller stokk som noe kan gli på.

På formen *lunn* brukes det gjerne både om den delen av en keip (et slags årefeste på en robåt) som åren ligger på, og om den delen av åren som ligger på keiplunnen eller tolleklampen.  

På formen *lunne* brukes det om trestokkene som ligger på tvers i ei båtstø, der man kan dra en båt opp fra eller ut i vannet.  Slike lunner i ei stø ligger gjerne fast mellom to vorrer som går på hver side av støa.

## Se også
 
*Båtstø (båt)
Poti

**Poti** (georgisk: ფოთი *Poti*) er en by vest i Georgia i provinsen Samegrelo-Zemo Svaneti. Byen ligger ved østkysten av Svartehavet og er en av tre havnebyer i Georgia. I nærheten av byen munner elven Rioni ut i Svartehavet. Byen har . 

Poti ble grunnlagt som en gresk koloni på 600-tallet f.Kr. og oppkalt opp etter Phasis. Den første jernbanen som ble konstruert i Georgia ble lagt mellom Poti og Sjorapani i 1871. Sagnet om Det gyldne skinn (argonautene, Jason og Medea) fant sted ved Poti og elven Rioni. 

Poti har et subtropisk klima. Vinteren er mild og varm, og normaltemperaturen i januar er 5,2 ºC. I juli er normalen 22,9 ºC. Byen får en god del nedbør og årsnormalen er på 1&nbsp;960 mm. 

Hovednæringene i byen er service og næringsmiddelindustri. 

Marinebasen til den georgiske marinen ligger i Poti. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Bildegalleri'' – Georgien.bilder-album.com
Chulalongkornuniversitetet

**Chulalongkorn&shy;universitetet** (thai: จุฬาลงกรณ์มหาวิทยาลัย, RTGS: Chulalongkon Mahawittayalai) er det eldste universitetet i Thailand. Det har 18 fakulteter i tillegg til andre institusjoner. I Thailand anses universitetet for å være det mest selektive, og det trekker derfor til seg de beste studentene i landet. Universitetet er oppkalt etter kong Chulalongkorn (bedre kjent som Rama V), og ble grunnlagt av sønnen hans, kong Vajiravudh i 1917. 

Universitetet opptar et stort område i sentrum av Bangkok, i nærheten av Siam Square. Etter en tradisjon innstiftet av kong Prajadhipok ble vitnemål delt ut av kongen under en avslutningsseremoni, men ettersom kong Rama IXs helse ble verre, ble dette et ansvaret delegert til hans datter, prinsesse Sirindhorn. Prinsesse Sirindhorn studerte ved Chulalongkorn&shy;universitetet fra 1973-77, og ble dermed den første av Thailands kongefamilie som tok en grad ved et av Thailands universiteter. Tidligere hadde alle medlemmer av Thailands kongefamilie studert i utlandet.

## Studier
Chulalongkornuniversitetet består av følgende fakulteter (alfabetisk etter fagområde):

I tillegg inngår Institutt for høyere studier (mastergradsnivå og høyere) og Idrettsfaglig skole, samt en rekke andre institutter i universitetets oppbygning. 

I oktober 2005 ble universitetet rangert som nr. 121 i *[[THES - QS World University Rankings|The World University Rankings 2005]]* av *[[Times Higher Education]]*. Hvis man utelater nordamerikanske og europeiske utdannings&shy;institusjoner, ble det rangert som nr. 35. Universitetet ble rangert som nr. 46 i (hele) verden for samfunnsfag, 82 for biomedisin, og nr. 100 for teknologi.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kjøpmannsgata

**Kjøpmannsgata** finnes flere steder:

* Kjøpmannsgata (Trondheim)
* Kjøpmannsgata (Ålesund)
* Kjøpmannsgata (Sortland)
* Kjøpmannsgata (Stjørdal)
* Kjøpmannsgata (Vikna) – Rørvik
* Kjøpmannsgata (Vågan) – Kabelvåg
* Kjøpmannsgata (Hareid)
Olympisk rekordhistorikk på 200 m brystsvømming

**Olympisk rekordhistorikk på 200 m brystsvømming** noteres kun for langbane (50 meter basseng).

__TOC__

## Herrer

## Damer

## Andre OL-svømmerekorder
Druetaksslekten

**Druetaksslekten** (latin: *Cephalotaxus*), også kalt ***druebarlind*** eller **plommebarlind** er en slekt av bartrær som grupperes i druetaksfamilien *(Pseudotaxaceae)*, mens om i daglig bruk like godt kan henføres til barlindfamilien *(Taxaceae)* i bred forstand. 

De 11 artene er 1–15 meter høye bartrær, som i mangt likner på barlind. Bladene blir inntil 11 cm lange med butt spiss. 

Alle artene er endemiske i Asia, men fossile funn viser at de i eldre tider var utbredt på hele den nordlige halvkule.

## Arter
Slektens elleve arter er:
* Kinesisk druebarlind *([[Cephalotaxus fortunei]])*, Kina
** *Cephalotaxus fortunei* var. *alpina* , 200-1.300 moh.
** *Cephalotaxus fortunei* var. *fortunei*  1.800-3.700 moh.
* Griffith's druetaks *([[Cephalotaxus griffithii]])*, Kina, India, Myanmar
* *[[Cephalotaxus hainanensis]]*, Kina
* Druebarlind eller «Plommebarlind», «Plum Yew», «Cow-tail Pine» *([[Cephalotaxus harringtonia]])*, Japan
* Koreansk druetaks *([[Cephalotaxus koreana]])*, Korea, Japan, Kina
* *[[Cephalotaxus lanceolata]]*, Kina, Myanmar
* *[[Cephalotaxus latifolia]]*, Kina
* *[[Cephalotaxus mannii]]*, Sørøst-Asia, Kina
* *[[Cephalotaxus oliveri]]*, Sørøst-Asia, Kina
* Kinesisk druetaks *([[Cephalotaxus sinensis]])*, Kina
* Taiwansk druetaks eller «Taiwan Plum Yew», «Taiwan Cowtail Pine» *([[Cephalotaxus wilsoniana]])*, Taiwan

Av disse er *Cephalotaxus fortunei* og *Cephalotaxus lanceolata* svært like. 
Videre er *Cephalotaxus griffithii *, *Cephalotaxus hainanensis*, og *Cephalotaxus mannii* svært like, og regnes av enkelte forskere som underarter eller varianter innenfor samme art.

Flere av artene er truet av utryddelse og har internasjonalt artsvern. *Cephalotaxus griffithii* og *Cephalotaxus wilsoniana* er svært utsatte.

## Eksterne lenker
* 
* Gymnosperm Database
* Bilder: ''Cephalotaxus fortunei'', ''Cephalotaxus koreana''
Olav Tryggvasons gate

**Olav Tryggvasons gate** finnes flere steder:

* Olav Tryggvasons gate (Trondheim)
* Olav Trygvasons gate (Drammen)
* Olav Trygvasons gate (Bodø)
* Olav Trygvasons gate (Hamar)
* Olav Trygvasons gate (Tønsberg)
Montecatini Terme

**Montecatini Terme** er en kommune i provinsen Pistoia i regionen Toscana i Italia. Den ligger omtrent midtveis mellom Firenze og Pisa. Montecatini Terme er kjent for sitt kurbad, og regnes i tillegg som et senter for art nouveau-arkitektur.

Kommunen omfatter foruten selve byen Montecatini Terme også fjellandsbyen Montecatini Alto, som er knyttet til hovedbyen gjennom en de eldste kabelbanene som fortsatt er i drift i Italia.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sweetheart radio

**Sweetheart radio** er en radio beregnet for motstandsbevegelsen under andre verdenskrig.

Radioen ble konstruert av nordmannen Willy Simonsen (senere grunnlegger av Simonsen Telecom og Simrad). Radioen er en miniatyrradio som ble sluppet av fly og fraktet med båt til motstandsmenn, med formål at en kunne lytte på særmeldinger på radio fra England.

Radioen er en kortbølgeradio med båndbredde 6–18 Mhz, og ble produsert i England ifra 1942 til 1944. Ca.  Sweetheart radioer ble produsert. Det er en reaksjonsmottaker, dvs en mottaker med justerbar tilbakekobling. De hadde 3 stk 1T4 (DF91) rør og var bygget i en krymplakkert grå metallkasse med separat batterikasse. De fikk strøm fra et 4,5 volt flatbatteri og et anodebatteri på 30 volt. Hodetelefonen består av to Bush krystallørepropper.

## Referanser
Tarhana

**Tarhana** eller **Trahana** er en tradisjonell rett som er utbredt på Balkan og land i Midtøsten. Tarhana består av en blanding av korn og surmelk som får gjære og som deretter tørkes for lagring. Tarhana konsumeres vanligvis som suppe ved at den bløtes og kokes i vann eller melk og tilsettes grønnsaker og urter. Tarhana kan lagres som små kaker eller klumper over lang tid uten kjøling og uten at melkeproteinet går tapt. I dag finnes tarhana i handelen som suppeposer eller blokker.

Tyrkisk tarhana inneholder knust hvete, yoghurt, grønnsaker (f.eks. paprika og hvitløk) og krydder (f.eks. mynte). Den greske *trahana* inneholder bare hvete og surmelk. På Kypros regnes tarhana som en nasjonalrett, og krydres gjerne med laurbærblad, timian og fennikelfrø. Den spises som suppe tilsatt kraft eller vann, eller oppbløtt i melk som en slags frokostblanding.
 
Tarhana er svært lik noen varianter av kasjk.
Kurong

**Kurong** (fra fransk *couronne*) er et brikkespill for to eller fire, med køer, der det gjelder å få brikkene ned i skåler i bordhjørnene. Spillet kommer fra det indiske subkontinent, hvor det oppstod som en variant av biljarden til koloniherrene.

I Norge er kurongmiljøet og kurongtradisjonene sterkest i Rogaland. Flere av de beste kurongspillerne i Norge kommer fra denne regionen.

Kurongbrettet kunne settes oppå et vanlig spise- eller kjøkkenbord og stables vekk når det ikke skulle brukes. 

Kurong blir ofte omtalt som «fattigmanns biljard».

## Regler
Det spilles én mot én. Det brukes 10-15 brikker av hver farge. Disse legges i to sirkler i midten, en liten ring innerst, resten rundt i annenhver farge. Før start trekkes det om hvem som er hvilken farge. Gul (den lyseste fargen) starter alltid. Gul velger også side før spredning. Gul starter med å spille med sin dronning fra sin strek. Brikken må ligge slik at streken kan ses gjennom hullet i brikken (dronningen), og dronningen kan ikke være borti rundingen i hjørnet. Gul fortsetter så lenge gul får ned brikker i et av hullene. Dronningen plasseres alltid tilbake på streken mellom hvert slag. Når gul mislykkes, blir det rød (den mørkeste fargen) sin tur.

Den første spilleren som får ned alle sine brikker vinner. Dersom gul klarer dette først, har rød én runde på å klare uavgjort. For å spille uavgjort må rød ta ned alle sine brikker på den påfølgende runden, det vil si at runder pågår så lenge rød får ned brikker.
Kystsequoia

**Kystsequoia** eller **redwoodtreet** (*Sequoia sempervirens*) er et bartre i sypressfamilien. Det er den eneste nålevende arten i slekten *Sequoia*. Tidligere henførte man arten til en nå forsvunnet familiebetegnelse, *[[Sumpsypressfamilien|Taxodiaceae]]*.

Treet kan bli over 115 m høyt og ha et stammetverrmål på åtte meter med volum inntil 1200&nbsp;m³. Voksestedet er langs kysten i nordlige og sentrale California og lengst sørvest i Oregon. Plantet i Europa blir treet opp til 50 meter høyt. I New Zealand er treet naturalisert rundt byen Rotorua. Kystsequoia har både kjønnet og ukjønnet formering. Veksten i starten kan nå opp til 20 meter på 20 år. 

Kystsequoia er lite hardført, det vokser nær kysten i California, og tåler frost dårlig. Forsøk på å plante treet i Norge har vært lite vellykket på grunn av klimautfordringer, men i for eksempel England vokser den raskt.

Treet likner svært på urtreet *(Metasequoia glyptostroboides)*, som i 1948 ble funnet i levende eksemplar i Kina. Hovedforskjellen er at urtreet feller nålene om høsten, slik også lerketrær gjør. 

Kronen har en lett konisk form, og greinene er vannrette eller litt hengende. Greinenes form og den slankere formen skiller dette treet fra mammuttre *(Sequoiadendron giganteum)*.

Barken er rød eller rødbrun, og opp til 30 cm tykk. Nålene er sjelden mer enn 2 cm lange, og sitter tett parallelt som tennene på en kam. De er mørk grønne med en hvit stripe under. I sjeldne tilfeller er nålene albino (hvite), og disse trærne er det observert ca. 50 individer av. De frøbærende konglene er vanligvis 2-3 cm lange og rødbrune. De modnes på bare én sesong.

## Utbredelse og økologi
Treet kan bli 2200 år gammelt, barken er rik på tanniner som beskytter mot forråtnelse, skogbrann og insekter. Trærne gir habitater for noen truede fuglearter i USA. Treet liker dype, fuktige og nedbørrike dalbunner. Det vanligste bartreet som vokser sammen med den er douglasgran. Avhengig av voksested kan også kjempeedelgran, vestamerikansk hemlokk og sitkagran være vanlig. De vanligste løvtrærne er madrona og *[[Notholithocarpus densiflorus]]*. Andre løvtrær som kan vokse her, er oregonlønn, rødor, *[[Chrysolepis chrysophylla]]*, oregonask, *[[Frangula purshiana]]*, pil og californialaurbær. I undervegetasjonen finnes blant annet einstape, klaseberglyng, *[[Ceanothus]]*, *[[Rhododendron macrophyllum]]* og prydbringebær.

Treet vokser på 30-900 meters høyde, og er en art som er sårbar for hogst og utryddelse. Habitatene utgjør over 360&nbsp;000 hektar, og treet er svært verdifullt i tømmerhogst.

## Kilder
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker

* 
* Fotogalleri
* Informasjon om ''Sequoia sempervirens''
Steinberget

**Steinberget** som gatenavn finnes flere steder:

* Steinberget (Trondheim)
* Steinberget (Stranda)
* Steinberget (Vikna) – Rørvik
* Steinberget (Kristiansund)
* Steinberget (Sel)

Steinberget er også steds- og gårdsnavn en rekke steder. Det er også navnet på supporterklubben til Alta Idrettsforening, se: Steinberget (supporterklubb)
Ingrid Wiese

**Ingrid Wiese** (født 24. mars 1961) er norsk filmarbeider og forfatter.

Hun er originalforfatteren bak manuset til barnefilmen *[[Venner for livet (film, 2005)|Venner for livet]]*, produsert av Nordisk Film, med premiere i 2005.

## Bibliografi
Wiese har skrevet følgende barnebøker på Gyldendal Norsk Forlag: *Farlig sommer*, *Gå ikke alene!*, *Røde spor*, *Labyrinten* og  *Ikke gjør det!*.

## Kilder
*Presentasjon av Ingrid Wiese i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

## Eksterne lenker
* Gyldendals omtale av Ingrid Wiese
* International Movie Database