Galgefurua

**Galgefurua** (kulturminne-ID 33294), lokalt også kjent som **signalfurua**, er et krokete furutre på Tanbergmoen i Ringerike kommune. Treet skal ha tjent som fundament for en offentlig galge, som fantes ved den gamle ekserserplass *[[Jensebråten]]* på Ringerike. Jensebråten var offentlig rettersted for distriktet, og skal ifølge Sentralt stedsnavnregister (SSR) sist ha vært i bruk den 13. august 1805, da «øksemorderen på Steinseter» skal ha blitt henrettet der.

Jensebråten forble ekserserplass fram til sommeren 1868, da 2. Akershusiske Infanteribrigade (én av fem infanteribrigader opprettet i den norske hæren etter kongelig resolusjon 3. juli 1817) etablerte seg ved Helgelandsmoen leir i Hole.

## Om galgefurua
Galgefurua skal ifølge tradisjonen ha stått der i cirka 400 år, men i 1998 ble alderen på treet anslått til cirka 190 år (Riksantikvaren). Den opprinnelige galgefurua kan således ha vært et annet tre. Furua som står der i dag er omkring syv meter høy og har et svært forkrøplet greinverk. Det finnes flere slike forkrøplede furuer i området, som alle har et lignende tett greinverk, med de er betydelig større og trolig mye eldre enn galgefurua. Ingen av dem bærer imidlertid spor etter noen galge-aktivitet.

På en av greinene ved galgefurua finnes en smidd klave, som hevdes å være fra tiden da stedet fortsatt var rettersted for distriktet. Den 1. februar 2026 meldte *[[Ringerikes Blad]]* at greina med klaven var brukket av og lå på bakken. Ettersom den har historisk verdi ble den hentet av representanter for Ringerikes Museum og lagt til tørking i kjelleren på Munkestua ved Norderhov gamle prestegård.

### Bildegalleri

Galgefurua, Ringerike.jpg|Galgefurua, 2020
Galgefurua, Ringerike - detalj (2).jpg|Den smidde klaven


## Om retterstedet
Retterstedet på Ringerike ble flyttet fra Stein i Hole til Tanbergmoen i Norderhov i 1710. Ifølge Ole Mathismoens bok, «Trettitre norske trær og hva de har vært vitne til», er det ikke funnet noen «galgedom» her etter 1690, så man må anta at folk på Ringerike før 1710 ble hengt ved retterstedet på Stein. Det er tvilsomt om noen ble avrettet på Jensebråten, men på sommeren i 1778 finner vi i en hendelse som førte dødsdom. Da fødte  ei *Dorte Nilsdatter* et barn i «*Froks havnehave*». Hun drepte det og la stein over liket. Ugjerningen ble imidlertid oppdaget, og under domsavsigelsen i ettertid heter det: «*Dorte Nilsdatter bør miste sin hals, ha sin hovedlod og jord til Kongen forbrudt og betale sin arrest, underholdning, tiltale og paafølgende eksekution medgaaende omkostninger*.» Dorte ble imidlertid aldri henrettet, men benådet av kong Christian VII. Hun døde på cella si i 1786, i Kristiania.

### Øksemorderen på Steinseter
Den 13. august 1805 ble svensken *Peder Wallberg*, også kjent som «øksemorderen på Steinseter» og dømt til å halshugges og brennes for mord, mordbrann og tyveri, avrettet der. Han hadde myrdet den 40 år gamle *Jøran Engebretsdatter* og hennes 6 år gamle sønn *Engebret* på Steinsvolden (Steinseter) oppe på Krokskogen. Det var visstnok folksomt der den dagen. Rundt retterstedet var det stilt opp militærvakt under kommando av *Thor Breien*, en lokal offiser. Avrettingen skjedde med øks, og det var *skarpretter Ledel* som hugg hodet av svensken fortelles det. Deretter ble kroppen brent på bålet. Dette skal ha vært siste gang retterstedet ble brukt til henrettelser.

## Se også
* Gamla på Oppkuven
* Tanbergmoen
* Stavhella
* Norderhov

## Litteratur
* 
* 

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*