open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jack Sparrow

**Kaptein Jack Sparrow** er en fiktiv rolleskikkelse i de amerikanske eventyrfilmene *[[Pirates of the Caribbean]]* fra 2003, 2006, 2007 og 2011, og 2017. Figuren har blitt spilt av skuespilleren Johnny Depp.

## Inspirasjon
Johnny Depp påstår at Rolling Stones gitarist Keith Richards, som skal spille Sparrows far i den tredje filmen, og Pépe Le Pewi (fra *Looney Tunes*) var inspirasjonskilder for ham. Depp har i tillegg sagt at han forestilte seg at piratene var «som datidens rockestjerner» og at han vil portrettere kaptein Jack Sparrow som «seksuelt tvetydig».

## Biografi
Jack Sparrow fremstilles som sønn av kaptein Teague Sparrow og tidligere kaptein på handelsskipet «The Wicked Wench» i tjeneste for Det britiske ostindiske kompani. Etter å ha nektet å frakte slaver ble skipet ødelagt og Sparrow stemplet som pirat. Senere fikk han hevet skipet, omdøpte det til «The Black Pearl» og innledet en karriere som piratkaptein. 

I *[[Pirates of the Caribbean: The Curse of the Black Pearl]]* forsøker Sparrow å gjenerobre *The Black Pearl* fra Hector Barbossa, med hjelp av Will Turner og Elizabeth Swann. Oppfølgerne *[[Pirates of the Caribbean: Dead Man’s Chest|Dead Man’s Chest]]* og *[[Pirates of the Caribbean: At World’s End|At World’s End]]* skildrer konflikter med Davy Jones og Østindiakompaniet, samt midlertidig fangenskap i Davy Jones’ Locker. 

I *[[Pirates of the Caribbean: On Stranger Tides|On Stranger Tides]]* søker Sparrow ungdomskilden og møter Blackbeard og Angelica. I *[[Pirates of the Caribbean: Salazar’s Revenge|Salazar’s Revenge]]* konfronteres han med kaptein Salazar mens han bistår Henry Turner og Carina Smyth i jakten på Poseidons trefork. Serien avsluttes med Barbossas død, gjenforening av Turner og Swann, og Sparrow som igjen setter seil på *«*The Black Pearl*»*.

## Se også
* Liste over figurer i Pirates of the Caribbean 

## Referanser
Phonak Cycling Team

**Phonak Cycling Team** var et profesjonelt sykkellag fra Sveits sponset av Phonak Hearing Systems. Laget ble etablert i 2000.

I 2004-sesongen satset laget på amerikaneren Tyler Hamilton, og la mye ressurser inn for at han skulle vinne Tour de France det året. Hamilton falt og skadet seg stygt under løpet, og måtte trekke seg. Senere ble han ekskludert fra laget da han testet positivt på doping. Det året ble ytterligere fire andre ryttere ekskludert pga. doping. 

Laget fikk en knekk, men kom tilbake i 2006-sesongen, med amerikanske Floyd Landis som kaptein. Under Tour de France i 2006 gikk han til slutt av med sammenlagtseieren. Men det viste seg at Landis også hadde testet positivt på doping, og ble den 5. august samme år sparket av Phonak-laget, etter at også B-prøven viste seg å være positiv. Og på grunn av disse dopingskandalene, trakk Phonak seg som hovedsponsor, og laget ble oppløst.

Andre profilerte ryttere som har syklet for Phonak er Óscar Pereiro Sio, som var med fra 2002 til 2005.

## Eksterne lenker
*
Amediye

**Amediye** er en liten by i Nord-Irak i den kurdiske delen av Irak, 10 km fra grensa til Tyrkia. Byen ligger på en flat fjelltopp 1400 meter over havet og har vært en strategisk plass i 5000 år. Innbyggertallet er 6000 i 1200 hus på denne fjelltoppen. 

I den tyrkiske Operasjon halvmåne i april 2006 ble byen og nabobyen Zakho bombardert med granater. Man beskyldte stedet for å stå i forbindelse med terroraktivitet fra PKK.

 
 
 
‎
‎
Vitenskapelig tidsskrift

Et **vitenskapelig tidsskrift**, også kalt **akademisk tidsskrift** og, noe mindre presist, et **fagtidsskrift**, er et tidsskrift som trykker vitenskapelige artikler. Vitenskapelige tidsskrifter er en av flere former for vitenskapelige publiseringskanaler ved siden av vitenskapelige bøker (monografier, antologier og tradisjonelt rapporter i interne skriftserier). I de fleste fag skjer det meste av den vitenskapelige publiseringen i moderne tid i vitenskapelige tidsskrifter. Vitenskapelige tidsskrifter er derfor den viktigste kilden til ny vitenskapelig kunnskap. Vitenskapelige tidsskrifter utgis ofte av større akademiske forlag, men kan også være frittstående tidsskrifter; noen akademiske forlag utgir både tidsskrifter og bøker, mens andre fokuserer på ett av disse formatene.

## Egenskaper

En vanlig forskjell mellom vitenskapelige og andre tidsskrifter er kvalitetskontrollen som artiklene må passere forut for publiseringen. En vitenskapelig artikkel kan være omfattende; rundt 20 sider er relativt vanlig innenfor for eksempel humaniora og samfunnsvitenskap, selv om mange tidsskrifter de siste årene har redusert den maksimale lengden de tillater til ned mot ca. 15 sider. Innenfor for eksempel medisin og matematisk-naturvitenskapelige fag er artiklene som regel en del kortere (gjerne 2–5 sider), siden de som regel består mer av beregninger og opplistinger av resultater enn hermeneutisk argumentasjon.

Det ligger som regel svært mye arbeid bak vitenskapelige artikler, både selve forskningsarbeidet de bygger på og selve skrivingen av artiklene, og det kan ta lang tid, i mange tilfeller flere år, å få dem publisert (2–3 år er forholdsvis vanlig). Som oftest gjennomgår artiklene mange runder med kommentarer fra fagfeller og omarbeidelser.

Vitenskapelige tidsskrifter er tilnærmet aldri illustrert (bortsett fra tabeller og illustrasjoner brukt i vitenskapelig sammenheng i artiklene) og trykkes som regel i svart-hvitt.

## Nordiske forhold
I Norge finnes det et register over vitenskapelige publiseringskanaler, som drives i samarbeid mellom Det nasjonale publiseringsutvalget (NPU) og Norsk senter for forskningsdata (NSD), på oppdrag fra Kunnskapsdepartementet. NSD har ansvaret for driften og NPU har ansvaret for godkjenningen av publiseringskanalene. Siden 2015 har de nordiske landene samarbeidet om å utvikle registeret over autoriserte vitenskapelige publiseringskanaler.

I norsk vitenskapsindeks deles vitenskapelige tidsskrifter inn i nivå 1 og nivå 2, der nivå 2 er det høyeste nivået. Nivå 2 består av inntil 20% av tidsskriftene, som regnes som internasjonalt ledende i faget.

## Se også
* Liste over norske vitenskapelige tidsskrift

## Referanser
Høyvender

**Høyvender**  er et landbruksredskap som brukes til å «snu» høy under tørking. Hvis man skal la høyet ligge på bakken til tørk så kjører man med en høyvender igjennom det for å få vendt høyet og la den andre siden tørke. Høyet blir i samme prosessen gjort luftig så sol og luft kan fremskynde tørkeprosessen.

Høyvenderen ble utviklet som et hesteredskap, den ble tatt i bruk i England på midten av 1800-tallet, til Norge kom den rundt 1870-tallet. Tidligere ble samme jobb gjort ved å bruke rive, høyet ble da lagt flatt utover eller i rekker, og man snudde på det etter hvert som det tørket. I dag er høyvenderen et vanlig traktorredskap, gjerne som et kombinasjonsredskap som også kan samle høyet i rader. 


File:Halmvender - straw turnarounder in Norway.jpg|Traktor med halmvender på Østlandet 
Fil:Voltafieno in funzione.jpg|Høyvender i bruk på en Fiat-traktor i Italia. 


## Eksterne lenker
*
Bryggepanne

En **bryggepanne** er en stor jerngryte som ble brukt i husholdningene før vaskemaskinenes tid. I 1950-åra var bryggerhus og bryggepanne fast inventar i de fleste bolighus i Norge. En bryggepanne var viktigste inventar i bryggerhus og eldhus, og ble brukt til oppvarming av vann til mange formål.

Vanlige bruksområder var:
***Klesvask**. Bryggepanna ble fylt med vann og klærne ble plassert i gryten, og oppvarmet til kokepunktet.
***Badevann**. Varmt vann til badestampen.
***Skålding**. Gryten ble fylt med vann og oppvarmet til kokepunktet. Vannet ble så benyttet under slaktingen på gården til å fjerne bust og hår fra skinnet på det slaktede dyret.

## Eksterne lenker
* Eiker museum
* Klesvask Nordfjord museum på DigitaltMuseum
Erlend

**Erlend** er et nordisk mannsnavn med norrøn opprinnelse. Navnet betyr «utenlandsk» og er kjent brukt fra vikingtiden. Navnet er i dag mest brukt i Norge. En navnebærer er den norske forfatteren Erlend Loe (født 1969), kjent for sin særegne skrivestil som ofte beskrives som naivistisk.

*Erlend* og *Erland* har navnedag 14. juni i Norge. Erland har i tillegg navnedag 8. januar i Sverige og 3. november i Finland.

## Etymologi
*Erlend* har opprinnelse i norrøne *Erlendr*, og er dannet av *erlendr* eller *ørlendr*, som betyr «utenlandsk». Det ble sannsynligvis først brukt som tilnavn. 

*Erlend* kan også være en variant av *[[Erling]]* eller *[[Erland]]*. 
Det første leddet i *Erling* og *Erland* er dannet av de gammelhøytyske navneleddene *erl*, «jarl» eller *êra*, «ære». Det andre leddet, er henholdsvis *ing*, «etterkommer», og *lant*, «land».

## Utbredelse
*Erlendr* er kjent brukt på Island på 1000-tallet, men var ikke blant de mest brukte navene.
*Erlend* var et vanlig navn i Norge i middelalderen. Over 130 forskjellige personer med navnet er nevnt i Regesta Norvegica. Navnet var i bruk også på 1500-tallet, men i mindre grad. Navnet ble da skrevet blant annet som *Erlandt*, *Erlannd*, *Erland*, *Erlanndt*, *Ellandt*, *Erlanndtt*, *Erlennd*, *Erlandtt*, *Erllannd* og *Erlend*. *Erlend* har siden hatt størst popularitet i 1980- og 1990-årene.

*Erlendur* var et svært vanlig navn på Island på midten av 1800-tallet.

*Erlend* er et vanlig navn i Norge. Ellers er navnet lite utbredt.

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Erlend Haraldsson (ca.1124–1154), norsk jarl på Orknøyene
* Erland Josephson, (1923–2012) svensk skuespiller
* Erlend Loe (født 1969), norsk forfatter
* Erlend Skomsvoll (født 1969), norsk pianist og komponist
* Erlend Øye (født 1975), norsk musiker og produsent og en av to vokalister i bandet Kings of Convenience
* Erlend Hanstveit (født 1981), norsk fotballspiller (Sportsklubben Brann)
* Erlend Elias Bragstad (født 1982), norsk makeup-artist og TV-personlighet
* Erlend Holm (født 1983), norsk fotballspiller (Aalesunds Fotballklubb)
* Erlend Mamelund (født 1984), norsk håndballspiller
* Erlend Bratland (født 1991), norsk artist

## Referanser


## Eksterne lenker
* Graf over antall gutter i Norge med navnet Erlend gjennom tidene (Statistisk sentralbyrå)
* Erlend på norskenavn.no
*
Park- og tivolitilsynet

**Park- og tivolitilsynet** var en norsk statlig virksomhet som ble utøvd av det private selskapet Det Norske Veritas på oppdrag fra Statens bygningstekniske etat. Virksomheten bestod i:

* å stille vilkår som er nødvendig for at fornøyelsesinnretninger skal tilfredsstille de sikkerhetsmessige krav, samt sørge for at norske krav er à jour med den tekniske utviklingen både nasjonalt og internasjonalt;
* å bidra til å heve den generelle kompetanse, ansvarsfølelse og status hos driftspersonellet;
* å følge opp gjennom besiktigelser hos og rapporter fra eierne at disse ivaretar sitt ansvar;
* å innhente opplysninger om hendelser av betydning for sikkerheten og informere eierne om viktige sikkerhetsmessige forhold;
* å videreutvikle Park- og tivolitilsynet slik at det alltid er kostnadseffektivt og tidsmessig i forhold til den generelle utvikling innenfor offentlig regulering av sikkerhet i Norge;
* å være disponibel som fagkyndig konsulent i spørsmål vedrørende fornøyelsesinnretninger for BE og eiere av fornøyelsesinnretninger; og
* å drive sin virksomhet slik at det ved siden av å ivareta myndighetenes og allmennhetens behov også oppleves som et verdifullt fagmiljø av berørte bransjer.

Park- og tivolitilsynet var organisert i Avdeling for myndighetsoppdrag i Det Norske Veritas Certification AS, sammen med blant annet Taubanetilsynet og en del andre mindre DNV-tjenester. Virksomheten var selvfinansierende, ved at eierne av fornøyelsesinnretninger dekket tilsynets utgifter. Oppgavene ble overført til Statens jernbanetilsyn fra 1. januar 2012.

## Eksterne lenker
* Park- og tivolitilsynet
Alberto Giacometti

**Alberto Giacometti** (1901–1966) var en sveitsisk billedhugger, maler,  tegner og grafiker. Han regnes blant de toneangivende europeiske kunstnere i den 20. århundre, og har inspirert mange billedhuggere.

Han var utdannet i Genève og i Italia, og bodde fra 1922 i Paris. Her hadde han omgang med kunstnere som Joan Miró, Max Ernst, Pablo Picasso og Balthus, og forfattere som Samuel Beckett, Jean-Paul Sartre, Paul Eluard and André Breton. Giacometti skrev og tegnet for Bretons tidsskrift *Le Surréalisme au Service de la Révolution*.

Kunstnerisk arbeidet han seg gjennom afrikansk kunst, kubisme og surrealisme inntil han i 1935 ble ekskludert fra surrealistbevegelsen fordi han brukte levende modeller. 

I perioden etter 1935 utviklet han de karakteristiske tynne, utstrakte menneske-skulpturene som han er mest kjent for. Dette var motivert av et ønske om å se hvor langt han kunne gå i å fjerne leiren, samtidig som skulpturene fortsatt skulle ligne på mennesker. De forenklede figurene ble langstrakte og tynne, samtidig som de er skisseaktig grove og uten detaljer. Det viktigste for ham var å gjengi inntrykket av et menneske, ikke billedlikheten.
 
Giacometti laget ofte grupper av skulpturer som står ensomme sammen. Skulpturene kan sees som et uttrykk for menneskets isolasjon og ensomhet. Mange mente at de lange, magre figurene lignet på fangene i konsentrasjonsleirene under den 2. verdenskrig.https://web.archive.org/web/20070209013611/http://www2.skolenettet.no/kunstweb/skulptur/kunstnere/giacometti.html 

## Referanser


## Litteratur
* *Alberto Giacometti, Nicolas de Stael – en sårbar balanse*. Astrup Fearnley museet for moderne kunst, 1997. (*Utstillingskatalog
* Rostad, Aase. «Alberto Giacometti, en ny måte å se på». I: *Kunst for alle*, nr 6, 2001  
* Stueland, Espen. *Aero, essays*. Tiden forlag, 2000
* Holm, Arne E. «Form, et forsøk på grammatikk». I: *Bonytt*, nr 6, 1951. (*Om: Giacometti; Picasso; Belling, Rudolf; Hepworth, Barbara)

## Eksterne lenker
* scultura-italiana.com bilder av 47 av hans skulpturer
Leicester

**Leicester** (uttales *lestah*) er en by og enhetlig myndighet i Øst-Midlands av England og er administrasjonsby i grevskapet Leicestershire. Byen ligger ved elven Soar og ved enden av The National Forest. Kong Rikard III er gravlagt i byen. I folketellingen i 2011 var befolkningen i Leicesters enhetlig myndighet på ca. 330 000 innbyggere, noe som gjør den til den mest folkerike enhetlige myndigheter i regionen Øst-Midlands. Det tilknyttede urbane området er også det 11. største i folketall i England, og det 13. største i Storbritannia. For 2014 er beregnet folketall for Leicester bestående av 337 653 innbyggere.

Leicester har bevart mange gamle bygninger, blant annet et sykehus fra 1300-tallet, Leicester-katedralen som ble påbegynt i 1086 og sto ferdig i 1867, og ruiner av gamle romerske forum og bad.

Lenge var Leicester en industriby, fra 1200-tallet med ullindustri, seinere med en sterk trikotasje- og skoindustri. 

Byen har to universiteter, University of Leicester fra 1957 og De Montfort University. Byen fotballklubben Leicester City FC spiller i Premier League.

## Referanser


## Litteratur
* Hoskins, W. G. (1957): *Leicestershire: an illustrated essay on the history of the landscape*. London: Hodder & Stoughton

## Eksterne lenker
* 

* Leicester City Council
* Offisielt turistnettsted for Leicester og Leicestershire
* historie
Bakerovn

**Bakerovn**  eller **brødovn** er en murt innretning for baking av brød. 

## Plassering
På den norske landsbygda var bakerovnen en viktig del av funksjonene i et ildhus. Ellers kunne bakerovnen være plassert i et separat bryggerhus eller i kjelleren på et bolighus. I andre tilfeller fantes bakerovnen inne i kjøkkenet, gjerne ved siden av kjøkkenets grue.

Det var ikke uvanlig at bakerovnen ble murt opp på utsiden av en av husets tømmervegger, med et enkelt tilbygg som beskyttet murkonstruksjonen, og med en grue på innsiden av ytterveggen.

## Utforming og fyring
Selve ovnen er utformet som et kammer med flatt gulv, der det blir fyrt opp med ved. Ulike vedtyper egner seg til fyringen; noen steder ble det også fyrt med lyng.

Kammeret blir lukket med en jerndør.

Etter at veden har brent ut blir glørne enten fjernet fra kammeret med en glorake, og kammeret feiet rent med en spesielt utviklet feiekost, eller man skyver glørne til siden i ovnen slik at brødene kan plasseres på midten av ovnen. De ferdig utformede brødene plasseres i ovnen ved hjelp av en flat brødspade. Etter ca. 40–60 minutter er brødene gjennomstekt, og kan fjernes fra ovnen med den samme stangen som de ble plassert der ved.

## Anvendelsesområde
En bakerovn har gjerne plass til å steke opp til 30&nbsp;brød av gangen. Glokaker, grislebrød og kaker er eksempler på bakst som var vanlig å steke i bakerovn. Glokakene var små, flate emner av brøddeigen som ble stekt før man satte inn de store brødene, for å teste om ovnen var blitt varm nok. Kakene ble stekt på ettervarmen etter at brødstekingen var unnagjort.

I tillegg til å bli brukt til bakst var det også vanlig å steke fisk og kjøtt i bakerovnene.

## Se også
* Herteovn
* Komfyr
* Ovn

## Referanser
Benjamin Hornigold

**Benjamin Hornigold** (født 1680, død ca. 1719) var en engelsk pirat. Hans tid som pirat varte bare i ett år, fra 1716 til 1717, men skipet han førte ble et utgangspunkt for mer kjente sjørøvere. Som mange andre pirater seilte han sannsynligvis på engelske kaperskip i den spanske arvefølgekrigen. Dette var også en aktivitet han gjenopptok etter å ha mottatt amnesti i 1717.

Hornigold er mest kjent for å ha operert sammen med Edward Teach, bedre kjent som *Svartskjegg*. Sammen plyndret de skip og byer langs den nordamerikanske østkysten og i Karibien.

I 1717 skilte Teach og Hornigold lag og Hornigold seilte til New Providence. Etter at Woodes Rogers ble utnevnt som guvernør av Bahamas, brukte Hornigold amnestiet som ble utskrevet av Kong Georg I til alle pirater i 1717. Hornigold ble ansatt som pirat-jeger, for å få bukt med blant annet piratene Stede Bonnet og Charles Vane.

Rundt 1719 ble Hornigold sendt til Mexico på en handelsreise. Skipet traff imidlertid et rev langt fra land og gikk ned med kaptein og mannskap.

## Referanser
Farmann

**Farmann** er en betegnelse for «(omreisende) handelsmann» i sagatiden. Betydningen er fremdeles i bruk i islandsk. Før språkreformen i 1917 ble farmann stavet «farmand». I nyere dansk er betydningen endret til pappa.

## Bruk av farmann og farmand
* *[[Farmand]]*, norsk Forretningsblad 1891–1989
* Rutebilene Farmand, tidligere busselskap.
### Personer
*Bjørn Farmann, norsk småkonge død 927

## Referanser
Sætrangfunnet

**Sætrangfunnet** er et rikt oldfunn fra en gravhaug anlagt i senromersk tid på gården Sætrang i Haugsbygd i Ringerike. Funnet har blitt tidfestet til omkring år 375. Det ble beskrevet av Rudolf Keyser i 1836.

Graven var en dobbelgrav som ble oppdaget ved en tilfeldighet i 1834. Tidligere sagfogd *Hans A. Ridder* (1797–1865) kjøpte den ene av tre store jordhauger på gården Sætrang, for å bruke massen som fyllmasse på nabogården Krakstad. Haugen målte cirka 20 meter i diameter og var omkring fire meter høy. Midt i haugen fant man et dobbelt, tømret gravkammer, som skulle vise seg å være svært rikt utstyrt.

I søndre kammer fant man likene av en mann og en kvinne med deres personlige utstyr, blant annet sverd, spyd, pilspisser, et praktbelte av lær med bronsebeslag, et kjede bestående av cirka 900 glass- og ravperler, ei sølvperle, sju fingerringer, hvorav to av sølv og fem av gull, bronsespenner og spillebrikker.

I nordre kammer fant man to glassbegre, 5–6 spann av barlind, seks leirkar og et drikkehorn.

## Se også

* Sætrang
Candia

**Candia** kan vise til:

* Candia Canavese, en kommune i storbyområdet Torino i regionen Piemonte i det nordlige Italia
* Candia Lomellina, en kommune i provinsen Pavia regionen Lombardia i det nordlige Italia

## Se også

* Iraklio
Huck Seed

**Huckleberry «Huck» Seed** (født 15. januar 1969) er en profesjonell amerikansk pokerspiller.

Han vant WSOP «main event» i 1996 og kom på finalebordet i 1999, men ble slått ut av vinneren Noel Furlong på en 6.-plass.
Under World Series of Poker 2010 vant han innbydelses turneringen "Tournement of Champions".

Per 2010 har han vunnet over $&nbsp;5&nbsp;825&nbsp;000 og 4 WSOP armbånd.

## Referanser
Mariana Grajales

**Mariana Grajales Cuello** (født 12. juni 1815  i Santiago de Cuba, død 27. november 1893 i Kingston på Jamaica) var den første kvinnen som deltok aktivt i kampene mot Spania i den cubanske uavhengighetskrigen. På Cuba finnes flere minnesmerker over henne, og hun omtales gjerne som *Cubas mor*. 

I en alder på 23 år giftet hun seg med Fructuoso Regüeiferos og fikk i alt fire sønner:  Felipe, Fermín, Manuel og Just.  Hennes mann døde i 1840 og en tidligere spansk soldat begynte å gå på frierføtter til den unge enken. Soldaten vr Marcos Maceo, en driftig gårdbruker og håndverker som var motstander av slaveriet på Cuba og som ivret for at Cuba skal bli en suveren stat. 

Den 6. juni 1851 gifter hun seg med Marcos og i årene som kom fikk hun ni barn: Antonio, José, Rafael, Miguel, Julio, Tomás, Marcos, Dominga and Baldomera.  

To av sønnene hennes, Antonio Maceo Grajales og José Maceo Grajales, ble framtredende cubanske offiserer som kjempet i den cubanske uavhengighetskrigen, og i oktober 1868 bestemte Mariana seg for å delta selv i Los Mambies som sykepleier og om nødvendig med våpen i hånd. Hun deltok i felten i flere kamper mot de spanske troppene i regionen Oriente på øst-Cuba, og flyktet til Jamaica etter nederlaget i «den lille krig» i 1880. 

Hun døde i en alder på 78 år i Kingston på Jamaica 27. november 1893, og bare fem år før Spanias kolonistyre på Cuba ble avsluttet. Over 60 år etter hennes død ble en ren kvinnetropp i Fidel Castros 26. juli-bevegelsen oppkalt etter henne. De deltok aktivt i kampene mot diktatoren Fulgencio Batista.

## Se også
* Celia Sánchez

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Mariana på www.nnc.cubaweb.cu (spansk)
* Om Mariana på www.zunzun.cu (spansk)
* Om Mariana på www.lademajagua.co.cu (spansk)
* Om Mariana på www.guije.com (spansk)
Skranglehaugene

**Skranglehaugene** ligger i Rondane sør for Dørålseter og er en rekke dødisgroper samlet på ett sted.

Skranglehaugene ble dannet mot slutten av siste istid da rester av isen – store isklumper – ble liggende begravet under et lag av stein og morenemasse. Begravet i disse løsmassene tok det noe lenger tid før isen smeltet her, men når den til slutt smeltet falt stein og grus som lå over sammen og det ble dannet kraterlignende hull som kan minne om et området utsatt for kraftige granateksplosjoner.

Noen av disse hullene går helt ned til grunnvannet og er fylt opp av vann, og de er de reneste badeidyllene på still varme sommerdager.
Vestfold (avis)

**Alternativer:**

*''Vestfold'', tidligere avis utgitt i Sandefjord (1881–1958). Også kjent som *Sandefjord Dagblad*.
*''Vestfold'', tidligere avis utgitt i Tønsberg (1909–1988). Også kjent som *Vestfold Arbeiderblad.*
Vestfold Festspillene

**Vestfold Festspillene** ble første gang arrangert sommeren 1991 og var Norges eneste festival som omfatter et helt fylke. De ble lagt ned i 2017.

Vestfoldfestspillene er fylkets største kulturelle begivenhet og gjennomføres årlig. Festivalen presenterer regional, nasjonal og internasjonal kunst og kultur – med hovedvekt på musikk og annen scenekunst. Festivalen er et møtested mellom norske og utenlandske kunstnere – amatører og profesjonelle – og skaper et mangfold som spenner fra avantgarde til tradisjon. Et kjennemerke er den sommerlige og uformelle profilen, der hele fylket – fra svaberg til fossestryk – tas i bruk som arena.
Oologi

**Oologi** er **læren om fugleegg**, en gren innen zoologien. Oologi omhandler læren om egg, spesielt fugleegg. Oologi inkluderer også studiet av parringsmønstret til fugler og studiet av redene deres.

## Litteratur
* Friedrich W. Baedeker: *Die Eier der europäischen Vögel. Nach der Natur gemalt*. Baedeker Verlag, Leipzig 1855/1863 (2 Bde.; zusammen mit Christian Ludwig Brehm).
* Colin J. Harrison: *Jungvögel, Eier und Nester aller Vögel Europas, Nordafrikas und des Mittleren Ostens* („A field guide to the nests, eggs and nestlings of European birds“). 2. Aufl. AULA-Verlag, Wiebelsheim 2004, ISBN 3-89104-685-5 (Nachdr. d. Ausg. Hamburg 1975).
* Wolfgang Makatsch: *Die Eier der Vögel Europas. Eine Darstellung der Brutökologie aller in Europa brütenden Vögel*. Verlag Neumann-Neudamm, Melsungen 1974/1976 (2 Bde.).
* Hans Noll: *Bestimmungstabelle für Nester und Eier einheimischer Vögel*,  3. Auflage. Wepf Verlag, Basel 1968.
* Eugène Rey: *Die Eier der Vögel Mitteleuropas*. Verlag Krüger, Lobenstein 1912 (2 Bde.).
* Max Schönwetter (Autor), Wilhelm Meise (Hg.): *Handbuch der Oologie*. Akademie-Verlag, Berlin 1967/1992 (2 Bde.).
* E. Willibald: *Die Nester und Eier der in Deutschland und den angrenzenden Ländern brütenden Vögeln*. Koch Verlag, Leipzig 1886.

## Se også
* Ornitologi
Kalvøya (Steinkjer)

**Kalvøya** er ei øy i Beitstadfjorden i Steinkjer, 10 km nordvest for Steinkjer sentrum. Øya er landfast med molo.

Kalvøya ble kjøpt av staten i 1969 som offentlig friområde. Øst for Kalvøya ligger Hoøya, som er et populært badested; vest for Kalvøya ligger Hammeren naturreservat.

## Referanser
Nefertari

**Nefertari** *(Nefertari Merytmut)* (født 1292, død 1225 f.Kr.) var farao Ramses IIs favoritthustru. Han kalte henne for *den som solen skinner på*. Hennes grav i Dronningenes dal er den mest storslåtte av alle der. Nefertati fikk dedikert sitt eget tempel rett ved siden av Ramses II tempel i Abu Simbel. Templet til Nefertati er strategisk politisk skrevet for å sette Nefertati i hjertet av makten.   

## Referanser


## Eksterne lenker
* Nefertari, Antique Beauty & Royality
Kalvøya (Bærum)

**Kalvøya** er en øy på ca. 260 da i Indre Oslofjord. Øya ligger i Bærum kommune og er tilgjengelig over en gangbru fra Kadettangen i kommunesenteret Sandvika i Bærum. Øya ligger nord for Nesøya og vest for den store Ostøya, med lille Borøya mellom disse.

Kalvøya har badestrender, turstier og fotballbaner. På østsiden ligger et naturistområde. På nordsiden er Kalvøya naturreservat med fossil-førende kambrosilurske bergarter tilhørende Oslofeltet. I sør er det også interessante, 90° vendte havbunnsavsetninger fra kambrosilur med skiftevise skifer- og kalksteinslag, her med et betydelig kalkinnslag. Midt på øya er fredete gravrøyser fra bronse- og jernalderen.

Kalvøya har tidligere vært beitemark for Kjørbo gård. Kommunen ervervet øya i 1939 og broforbindelsen kom i 1963.

Kalvøyafestivalen var en musikkfestival som ble arrangert på Kalvøya fra 1971 og frem til og med 1997. I 1999 ble Øyafestivalen arrangert på Kalvøya før den i 2001 flyttet til Middelalderparken i Oslo.

I 2010 og 2011 ble Extrema Outdoor arrangert for første gang i Norge på Kalvøya. Dette satte derimot Bærum kommune en stopp for etter festivalen i 2011, da over 180 personer ble tatt med narkotika på vei over til øyen.


Fil:Kalvøybrua.jpg|Kalvøybrua og Båtsportens Hus
Fil:Kalvøybrua og Løkke gård.JPG|Kalvøybrua med Kjørbo gård i bakgrunnen.


## Referanser


## Eksterne lenker
* Bilde av gangbrua
* Om naturistområdet på østsiden
Black Pearl

**Black Pearl**, ofte bare kalt **«Pearl»**, er et fiktivt skip fra Pirates of the Caribbean.

*Black Pearl* var opprinnelig et handelsskip ved navn *«Wicked Wench»*, og seilte under beskyttelse fra Det britiske ostindiske kompani. En dag gir Lord Cutler Beckett kapteinen (Jack Sparrow) beskjed om å hente en verdifull 'last' fra Afrika, og levere den til De vestindiske øyer i Karibia. Når Jack oppdager at "lasten" er slaver, returnerer han til Afrika for å sette dem fri. På grunn av dette angriper og senker Beckett og hans menn Sparrows skip. Jack Sparrow inngår så en avtale med Davy Jones, om at hvis skipet blir hevet, så skal Jones etter 13 år få sjelen hans.

I to år var *Black Pearl* styrt av kaptein Jack Sparrow. Skipet og dets mannskap var på vei til den mystiske Isla de Muerta, hvor det ifølge legenden befinner seg en stor skatt. Kapteinen og mannskapet ble enige om å dele byttet likt, men førstestyrmann Hector Barbossa mente at en lik fordeling også inkluderte viten om skattens beliggenhet. Jack gikk med på dette, og like etter ledet Barbossa et mytteri mot kapteinen, og forlot ham på en øde øy. Det gikk mange år før Jack Sparrow klarte å ta tilbake skipet sitt.

## Trivia
*Det trengs seks personer for å seile *Black Pearl*.
*Skipet har en vinkjeller.

## Mannskap
*Før Barbossas mytteri:
**Jack Sparrow
**Hector Barbossa 
**" William «Bootstrap Bill» Turner
**Bo'sun 
**Koehler 
**Pintel 
**Ragetti 
**Jacoby 
**Grapple 
**Mallot 
**Jack 

*Det nye mannskapet:
**Jack Sparrow 
**Joshamee Gibbs 
**Anamaria 
**Cotton 
**Marty 
**Pintel 
**Ragetti
Søndenfjeldske skiløperbataljon

**Søndenfjeldske skiløperbataljon** var en norsk militær avdeling, opprettet 13. august 1747 og nedlagt i 1826. Skiløpersoldatene ble brukt som lett infanteri om sommeren, og vinterstid ga skiene god mobilitet slik at de kunne benyttes til en del av det lette kavaleriets roller, som for eksempel rekognosering.

## Organisering
Avdelingen bestod av tre kompanier, Hofske, Elverumske og Åmotske, hvert opprinnelig på 102 soldater, to tamburer, 3 korporaler, 1 furer, 1 sersjant, 1 sekondløytnant, 1 premiærløytnant, 1 kaptein. I tillegg skulle hvert kompani kunne mønstre 51 landvernssoldater som var en reserve av tidligere uttjente skiløpere.

Omkring 1813 ble hvert kompani utvidet med 75 mann.
* Fra 1747 til 1801 var avdelingen underlagt Oplandske infanteriregiment.
* Fra 1801 til 1810 Norske gevorbne jegerkorps.
* Fra 1810 til 1818 var bataljonen underlagt Akershusiske skarpskytterregiment. 
* Fra 1818 til 1826 var bataljonen underlagt Østerdalske nasjonale jegerkorps.

## Historie
Bataljonen utmerket seg under felttogene i 1808 og 1814. I 1808 deltok bataljonen både i slaget ved Trangen 25. april og ved Mobekk 18. mai. I den svensk-norske krigen i 1814 deltok Søndenfjeldske skiløperbataljon ved Lier, Skotterud og Matrand.

Bataljonen brukte bare én skistav og ski av ulik lengde, der kortskien var kjent som «andor».

## Referanser
 

## Se også
* Trysil-Knut

## Eksterne lenker
* Elverumske skiløperkompani
Norwegian Wood

**Norwegian Wood** kan ha flere betydninger:

* «Norwegian Wood (This Bird Has Flown)», sang av The Beatles
* ''Norwegian Wood'' (roman), en roman av Haruki Murakami
* Norwegian Wood (festival)
* Norwegian Wood (fanzine), Den Norske Beatles-klubbens tidsskrift
Horten Fotballklubb

**Horten Fotballklubb** (stiftet 9. september 1998) var en ren jenteklubb med satsing på jentefotballen i Horten-distriktet. I 2007 bestemte styret i Horten FK å fusjonere inn i Ørn Horten. Grunnen for dette skulle være til jentefotballens beste.

## Historikk
Ildsjeler rundt damefotballen i Horten-distriktet gikk sammen for å lage en klubb bare for jentene, og fikk realisert dette i 1998. Det første laget som spilte i rødt var Borre/Ørns damelag. A-laget var i 2. divisjon, avdeling 2 og spilte sine hjemmekamper på Lystlunden Idrettspark. Klubben endte på 5.-plass i avdelingen i 2006, og hadde i tillegg et rekrutteringslag i 3. divisjon, som var et samarbeidslag med Åsgårdstrand IF. HFK fikk i 2007-sesongen sitt aller første lag for jenter under 12 år, i jenter 98/99.
All Ears

**All Ears** er en årlig festival for improvisert musikk i Oslo, og den ble første gang avholdt i 2002. Festivalens mål er å presentere alle former for improvisert musikk, blant annet ved også i inkorporere andre medium som video og dans.

All Ears er laget av musikkentusiastene Maja S.K. Ratkje, Kjetil Møster, Paal Nilssen-Love og Lasse Marhaug og har andre musikkentusiaster som målgruppe.

## Eksterne lenker
*
Leet

**Leet**, **l33t**, **1337** eller **Leetspeak** er et alternativt alfabet, brukt hovedsakelig av unge videospillere og deltagere i nettbaserte fora verden over. I denne skrivemåten brukes kombinasjoner av tall, bokstaver og andre tegn istedenfor de ordinære bokstavene. For eksempel brukes *0* (tallet 0) i stedet for *O* (bokstaven *O*), *7* i stedet for *T*, *1* i stedet for *I* osv. Skriftspråket inneholder også en del ord som man ikke finner i noen andre ordbøker.

Et annet eksempel på slik omskrivning at *Wikipedia* blir *\v/!|<!93c1!4*.

Navnets opphav, kommer av slangen *Leet*, som kommer fra ordet Elite. Man skriver også ofte leet som L33T eller 1337, som er leetspeak-versjoner av ordet *leet*. Mange vil også kalle *leetspeak* for det offisielle dataspråket. Språket har fått navnet leet (elite) fordi de som brukte det i starten så på seg selv som det.

## Historie
Leetspråket var opprinnelig datahackerne sitt eget skriftspråk på 1980-tallet, som de kunne kommunisere med uten at noen andre forsto det, men blir i dag brukt av millioner av spillere hver dag. Leetspråket blir brukt i online-videospill, chatting og fora. Språket har også hatt innflytelse på dagligspråket til en del norske ungdommer, først og fremst ordet *noob*, som er en slang for ordet *newbie* som betyr nybegynner. Språket består i dag av svært mange forkortelser og nye stavemåter.

## Språket
### Forkortelser
Mange ord har tatt veien fra datamaskinen og blitt kjent i det daglige språk, i hvert fall blant de unge, selv de som ikke spiller mye videospill. Kanskje det mest kjente ordet, sammen med *noob*, er forkortelsen *LOL* som står for *laughing out loud* («ler høyt»).

### Stavefeil
En annen nevneverdig del av språk er stavefeil, dette gjelder for eksempel ordet *teh*. Dette ordet oppstod opprinnelig i språket på grunn av skrivefeil når folk skulle skrive *the* og ble til slutt en del av språket. Også *give me* har blitt erstattet av gamere og blitt *gief*.

### Tall istedenfor bokstaver
Det blir også ofte brukt tall istedenfor bokstaver i ordet, for eksempel ordet leet som blir 1337. (ʇƎƎ˥)
*0 kan erstatte O 
*1 kan erstatte I (eller L)
*2 kan erstatte Z (eller R) 
*3 kan erstatte E
*4 kan erstatte A (eller H)
*5 kan erstatte S 
*6 kan erstatte G
*7 kan erstatte T (eller Z)
*8 kan erstatte B
*9 kan erstatte P (eller Q)
*12 kan erstatte R
*13 kan erstatte B

## Eksterne lenker
* http://www.vg.no/teknologi/artikkel.php?artid=193206
Manasses bønn

**Manasses bønn** er et apokryfisk verk skrevet innenfor Det gamle testamentes tros- og tekstunivers. Verket presenteres som den bønnen kong Manasse av Juda bad mens han var fange i Assyria, slik det fortelles om i Andre Krønikebok 33:10-17. Men bønnen er ikke fra hans tid.

Boken er kort og består av ett kapittel med 13 vers. Den er skrevet i det 2. eller 1. århundre f.Kr., og har et liturgisk preg, noe som kan tyde på at den opprinnelig er skrevet for bruk i gudstjenester. Teksten kan forstås «som et eksempel på sann omvendelse og bot. Kan hende ville forfatteren vise jøder som var henfalt til avgudsdyrkelse, en vei til omvendelse.»

Teksten regnes ikke som en del av Bibelens kanon av den katolske kirke, og hører derfor strengt tatt ikke til de deuterokanoniske bøker; dog har den tradisjonelt vært inkludert i Vulgata-bibelen som et ikke-kanonisk tillegg, sammen med andre apokryfer, og teksten benyttes ved noen få anledninger i den katolske kirkes liturgi. I protestantisk tradisjon regnes teksten blant Det gamle testamentes apokryfer. I den ortodokse kirke brukes bønnen noen ganger i gudstjenester. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* fulltekst hos Bibel.no
Antisthenes

**Antisthenes** (gresk: Ἀντισθένης; født ca. 444, død ca. 365 f. Kr.), grunnleggeren av den kyniske skolen, var en gresk filosof og en elev av Sokrates. Han lærte først retorikk under sofisten Gorgias før han ble en lidenskapelig elev av Sokrates. Han overtok og utviklet den etiske siden av Sokrates' lære, ble talsmann for et asketisk liv som skulle leves i henhold til dyd og verdighet. Senere forfattere har gjort ham til en grunnlegger av den kyniske filosofi.

## Liv og virke
Antisthenes ble født på midten av 400-tallet f.Kr. som sønn av Antisthenes fra Athen. Hans mor var derimot utlending fra Trakia. I sin ungdom var han med i kampen ved Tanagra i 426 f.Kr. under Peloponneskrigen. Siden ble han en disippel først av Gorgias og deretter av Sokrates. Han var tilstede ved Sokrates' død i 399 f.Kr.

Så ivrig var han etter å høre Sokrates' ord at han daglig gikk fra Peiraeus til Athen, og han overtalte sine venner til å slå følge med ham. Fylt av entusiasme over Sokrates' idéer grunnla han en egen skole i Kynosarges. Her ble de fattigere atenere tiltrukket av enkelheten i hans liv og lære. Han skydde verdens pomp og prakt og gikk kledd i en enkel kappe og bar en stokk og en pung som symbol på sin filosofi. Dette antrekket ble uniformen til hans tilhengere, men Sokrates bemerket om antrekket at «jeg ser din forfengelighet gjennom kappen, Anthistenes».

Diogenes Laertios forteller at Anthistenes' verker fylte ti bøker, men bare fragmenter av dette eksisterer i dag. Det kan virke som hans litterære trekk var dialogen, slik som hos mange andre tidlige filosofer, og hvor effekten av hans tidligere trening i retorikk kan gjenkjennes. Aristoteles omtalte ham som uutdannet og enkel, i Platons beskrivelse er han en mann som forgjeves kjemper mot dialektikkens vanskeligheter. Når det er sagt, så er nok disse uttalelsene noe farget av kampen mellom de forskjellige filosofiske skolene.

## Referanser


## Litteratur
* Dudley, Donald R. (1937): ''A History of Cynicism from Diogenes to the 6th Century A.D.''. Cambridge
* Long, A. A. (1996): «The Socratic Tradition: Diogenes, Crates, and Hellenistic Ethics» i: Bracht Branham, R.; Goulet-Caze Marie-Odile: *The Cynics: The Cynic Movement in Antiquity and Its Legacy*. University of California Press. ISBN 0-520-21645-8
* Navia, Luis E. (2005): *Diogenes The Cynic: The War Against The World*. Humanity Books. ISBN 1-59102-320-3

## Eksterne lenker
* 
* «Antisthenes», oppslag hos *Internet Encyclopedia of Philosophy*
* ''Lives & Writings on the Cynics'', directory of literary references to Ancient Cynics
* Xenofon: ''Symposium'', Book IV
Borrelia

* *[[Borrelia burgdorferi]]*
* *[[Borrelia duttoni]]*
* *[[Borrelia recurrentis]]*
* *[[Borrelia afzelii]]*
* *[[Borrelia garnii]]*

**Borrelia** er en fellesbetegnelse på over hundre forskjellige bakterier. *Borrelia burgdorferi sensu lato* er samlebetegnelsen for flere spiroketarter fra borreliagruppen hvorav minst tre, *B. burgdorferi sensu stricto*, *B. afzelii* og *B. garinii*, er kjent for å være humanpatogene. De to siste dominerer klart i Norge og Sverige. Sykdommen som forårsakes av Borrelia kalles *[[borreliose|Lyme borreliose]]*, eller *lymes sykdom*. 

Mikroben har et større dyrereservoar, muligens viktigst blant visse smågnagere, og overføres ved bitt av middyret flått (*Ixodes ricinus*), ofte kalt «skaubjørn» eller «skaumann».

## Hvor finnes borrelia
Borrelia forekommer i hovedsak i Nord-Amerika og Europa, og det er betydelige geografiske forskjeller de forskjellige bakterietypene seg imellom. *Borrelia burgdorferi sensu stricto* er den dominerende underarten som er årsak til borreliose i USA, mens *Borrelia afzelii* og *Borrelia garinii* er medvirkende i de fleste europeiske tilfellene. Det er også beskjeden forekomst av borrelia i deler av Sør-Amerika, Asia og Afrika.

I Norge finnes borrelia i midder som vi har rundt hele kysten opp mot Nordland fylke. Skogflått er en av mange flåtter og har flere navn: bl.a. Skaumann, Skaubjørn, Hantikk. Det varierer mellom de forskjellige landsdeler hvor stor andel av flåttbestanden som har bakterien. Det varierer fra opptil 40-50% i områder rundt Oslofjorden, til en sjeldenhet i andre landsdeler. 

Flåtten er blodsugende og går på flere vanlige dyreslag og mennesker. Hvis flåtten er smittet av bakterien, kan den overføre bakterien til dyr eller menneske som den biter seg fast i for å suge blod. Selskapsdyr som katt og hund kan ha flått i pelsen, og parasitten kan overføres til mennesker. Dette kan unngås ved at dyrene behandles med spesielle midler mot flått. 

Undersøkelser av flått i Norge antyder at i enkelte områder kan opptil 60&nbsp;% av flåttpopulasjonen være infisert med B. burgdorferi.

## Borreliose

Dersom man blir bitt av flått som er infisert med borrelia kan man utvikle borreliose. Det vanligste tidlige symptomet på infeksjon er utslett rundt bittstedet, men ikke alle pasienter som infiseres opplever dette. Senere symptomer kan være diffuse og kan ofte forveksles med sykdommer som kronisk utmattelsessyndrom og fibromyalgi. Påvist borreliose behandles med antibiotika.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Flåttbitt og borreliose, Legemiddelverkets informasjon, besøkt 14. april 2010
* Flått, Folkehelseinstituttets informasjon om flått, besøkt 14. april 2010
Slaget i Korallhavet

**Slaget i Korallhavet** 4.–8. mai 1942 mellom USA/Australia og Japan var et av vendepunktene i Stillehavskrigen under andre verdenskrig. Det var det første slaget hvor hangarskip kom i kamp med hverandre, og det første sjøslag hvor de involverte krigsfartøyene ikke avfyrte skudd direkte mot hverandre. Slaget endte uten noen klar seierherre, men erfaringene som begge parter trakk under denne konflikten la grunnen for slaget ved Midway en måned senere.
Dobbeltkrone

**Dobbeltkrone**, eller **pschent**, var ei krone som ble båret av faraoer i oldtidas Egypt som symbol på kongemakten der. Den doble krona var satt sammen av *[[hedjet]]*, Øvre Egypts hvite krone, og *[[deshret]]*, Nedre Egypts røde krone, som et tegn på at faraoen hersket over hele riket. 

Oppfinnelsen av dobbeltkrona blir vanligvis tillagt Menes, men den første faraoen som bar den, var trolig Djet: en steininskripsjon viser hans Horus med ei slik krone. Den første farao man med sikkerhet vet brukte kronen, var Den, femte konge i første dynasti, med antatt regjeringstid 2939–2892 f.Kr. Siden er mange faraoer avbildet med dobbeltkrone, blant andre Ramses II av Egypt, som styrte 1279 f.Kr.–1213 f.Kr. og er framstilt på veggbilder og som statuer i steintemplene i Abu Simbel i det sørlige Egypt.

Dobbeltkronen var gjerne utsmykket med to dyrefigurer: et kobrahode (uraeusslangen) klar til bitt, som symboliserte Nedre Egypts skytsgudinne Wadjet, og et gribbhode som symboliserte Øvre Egypts skytsgudinne Nekhbet. Disse var festet foran på krona og ble kalt «de to herskerinnene». Seinere ble gribbhodet enkelte ganger byttet ut mot enda et kobrahode.

## Referanser

## Se også
* Hedjet, den hvite krona for Nedre Egypt
* Deshret, den røde krona for Øvre Egypt
* Khepresh, den blå faraokrona
* Nemes, hodetørkle for Egypts konger, faraoer og guddommer

## Eksterne lenker
* 
* Flere kroner fra Det gamle Egypt (på engelsk)
Aruj

**Aruj** (ca. 1473–1518), også kjent som **Baba Aruj** og **Hayreddin*** ***Barbarossa** var en osmansk-tyrkisk kaper, pirat og guvernør av Alger.

Aruj var en av fire brødre: Ishaq, Aruj, Ilias og Khidr som ble født på 1470-tallet på den greske øya Lesbos. Foreldrene var Yakub Aga, og en kristen-gresk kvinne, Katalina (Katerina).

Navnet Barbarossa har følgende opphav: Hayreddins eldre bror, som het Baba Oruç
(Fader Aruj), ble drept i strid med spanjolene. Han arvet da sin brors navn. For europeere hørtes dette ut som Barbarossa (som er italiensk for Rødskjegg) når det ble uttalt. I tillegg hadde han rødt skjegg. Etter dette ble kallenavnet sittende, også på hans tyrkiske navn, i form av Barbaros.

De fire brødrene arbeidet som matroser og kapere i Middelhavet. Ilias ble drept under en handelsekspedisjon, og Aruj ble tatt til fange og fengslet på Rhodos for å bli solgt som slave. Aruj klarte senere å rømme, og dro til Italia og derfra videre til Egypt. Der fikk han audiens hos sultan Qansoh al-Ghuri, som var midt i forberedelsene til en flåte han skulle sende til India. Han ga Aruj et skip som, fra en base i Alexandria, ble brukt til å angripe de øyene i Middelhavet som tilhørte kristne.

Rundt 1505 greide Aruj å beslaglegge tre skip til, og gjorde øya Djerba utenfor Tunisia til sin hovedbase. Hans berømmelse økte da han mellom 1504 og 1510 transporterte muslimske mudéjarer fra det kristne Spania til Nord-Afrika. Han ble kjent som Baba Aruj, eller Baba Oruc, som betyr «far Aruj», for behandlingen av muslimer i nød. I Spania og Frankrike ble «Baba Aruj» til «Barbarossa». I 1516 inntok Aruj Alger og deretter Tlemcen, noe som fikk Abu Hamo Musa III til å flykte. Aruj utnevnte seg selv til hersker over Alger, og Alger kom med i Det osmanske riket. 

I 1518 ble Aruj drept i et slag med spanjolene, som prøvde å ta tilbake makten over Tlemcen. Han ble 45 år gammel, og Khair ad Din overtok hans plass, hans navn (Barbarossa) og hans verv.

## Referanser
Jean-David Nau

**Jean-David Nau** (født ca. 1630, død 1667), bedre kjent som **François l'Olonnais**, var en fransk pirat i Karibia på 1660-tallet. Han var født i Les Sables-d'Olonne.

L'Olonnais ankom Karibia som en kontraktstjener på 1650-tallet. Da han i 1690 hadde oppfylt avtalene som stod i kontrakten, begynte han å reise fra øy til øy, før han til slutt kom til Saint-Domingue hvor han begynte som sjørøver.
Kogg

**Kogg** betegner opprinnelig en liten, åpen og bred robåt først og fremst kjent langs Skagerrakkysten. Koggen var en vanlig bruksbåt, bygget lokalt og den ble i hverdagen hovedsakelig brukt til fiske.  En kogg kunne også seiles. I Danmark og Sverige benevnes en liknende båttype *[[kåg]]*.

Betegnelsen *[[kogge]]* som betegner hanseatenes, flatbunnede, brede og høybordede krigs- og handelsskip har samme språklige opprinnelse, men var en langt større skipstype.

Begrepet *kogg* er fortsatt i bruk i deler av landet, og betegner i dag mindre båter, rundt 20 fot, fortrinnsvis bygd i tre. På Sørlandet er en kogg en *[[sjekte]]* forsynt med seil eller motor. Langs Oslofjorden, fra Telemark og Vestfold, brukes betegnelsene *kogg* og *snekke* om hverandre, på svensk *snipa* (Bohuslen *snekke*) og på dansk *smakkejolle*.

## Referanser
Alex Scherpf

**Alex Scherpf** (født 26. februar 1955 i Ludwigshafen am Rhein i Tyskland, død 9. august 2014 i Søgne) var en tysk-norsk teaterarbeider, regissør og skuespiller.

Siden 1965 var Scherpf bosatt i Norge. Han gikk ut fra regilinja ved Statens Teaterhøgskole som sceneinstruktør i 1985. Fra 1985 til 1997 regisserte han en rekke stykker ved Agder teater, Det norske teater, Beaivvás Sámi Teáhter, Teater Ibsen og Nationaltheatret. Han var teatersjef for det samiske teateret «Beaivvás Sámi Teáhter» fra 1997 til 2002, og ved Agder teater fra 2005 til 2008.

I 1995 skrev og regisserte han familieforestillingen *[[Antilla]]*, som ble oppført i Kristiansand Dyrepark som erstatning for *[[Kaptein Sabeltann]]*-forestillingen; *Kaptein Sabeltann* ble oppført i Asker sommeren 1995 på grunn av en konflikt mellom Sabeltanns opphavsmann og Dyreparken.

Scherpf var også tekstforfatter, oversetter, skuespiller og instruktør for ulike oppsetninger, og regisserte filmer, musikaler og revyer.

I 2005 ble hans sangtekst valgt ut som tekst til den «offisielle» sangen til fotballklubben Start.

Scherpf døde av hjernesvulst 9. august 2014 etter lengre tids sykeleie. I februar 2015 ble det holdt en minneforestilling på Agder Teater til hans ære.

## Priser
Han mottok ulike priser for sine produksjoner, blant annet Komiprisen for beste forestilling i 2005 (*Hurra for Andersen*) og Heddapris for beste scenografi/kostyme i 2000 (*Vølunds Saga* ved Beaivvás Sámi Teáhter). Han ble tildelt Kulturprisen i Kautokeino kommune i 2002 og Kulturprisen i Vest-Agder fylke i 2013.

## Filmografi
### Skuespiller
* 1993: *[[Peer Gynt (mini-serie fra 1993)|Peer Gynt]]* (mini-serie for TV) – rolle: Eberkopf; regi: Bentein Baardson
* 2003: *[[Bázo]]* – gresk motorsyklist
* 2004: *[[Macbeth (film fra 2004)|Macbeth]]* – morder nr.&nbsp;2
* 2010: *[[Yohan – Barnevandrer]]* – tjuvjeger nr.&nbsp;1

### Regissør
* 2004: *[[Macbeth (film fra 2004)|Macbeth]]* – medregissør: Bo Landin

## Referanser


## Eksterne lenker
*
TPC Deere Run

**TPC Deere Run** er en golfbane i den amerikanske delstaten Illinois som inngår i banenettverket Tournament Players Club. Banen ligger mellom elvene Rock og Mississippi i byen Silvis og er tegnet av D.A. Weibring i samarbeid med PGA-touren. Banen åpnet i 2000 og er arena for PGA-turneringen John Deere Classic hvert år. TPC Deere Run spilles par&nbsp;71.

## Hull

## Eksterne lenker
*