Paraguay

**Paraguay**, offisielt **Republikken Paraguay**, er en innlandsstat midt i Sør-Amerika og landet grenser til Bolivia i nordvest, til Brasil i øst og nordøst og til Argentina i sør og sørvest. Paraguay ligger på begge sider av  elven med samme navn, som løper igjennom den sentrale delen av landet fra nord til sør. Grunnet landets sentrale beliggenhet, kalles Paraguay tidvis *Corazón de América*, eller «Hjertet av Amerika».

Guaranifolket har bebodd Paraguay før ankomsten av europeerne på 1600-tallet, da Paraguay ble en del av Det spanske imperiet. Paraguay ble uavhengig fra Spania i 1811. Befolkningen er beregnet til 6,8 millioner i 2017. Hovedstaden og den største byen er Asunción. De offisielle språkene er spansk og guarani, og begge tales i stor utstrekning i hele landet. Størstedelen av befolkninger er mestiser.

Paraguays flagg hadde tidligere to ulike sider. Det hvite feltet inneholdt på den ene siden av flagget riksvåpenet og på den andre siden seglet til finansforvaltingen. I dag er riksvåpenet på begge sider av flagget. Riksvåpenet viser en femtagget, gyllen stjerne, kalt «maistjernen» etter frihetsdagen 14. mai.

I 2010 erfarte Paraguay den største økonomiske veksten i Latin-Amerika og tredje største i verden, kun forbigått av Qatar og Singapore.

## Naturgeografi
Paraguay ligger ganske midt i Sør-Amerika. Landet grenser til Argentina i sør og sørvest, mot Bolivia i nord og nordvest, og mot Brasil i øst. 
Den østlige delen av landet er fjellområder med elver og innsjøer. Asunción, hovedstaden, ligger i denne regionen og er det økonomiske senteret i landet.

## Demografi
Det finnes ingen offisielle data på den etniske sammensetning av Paraguays befolkning, fordi det statistiske sentralbyrå ikke anvender begreper om entisitet og rase i sine oversikter. Angående innfødte, har byrået anslått at den er på 1,7% av den totale befolkningen (2002).

Tradisjonelt sett ble Paraguyas befolkning ansett som blandet («mestizo» på spansk) grunnet utbredt blandet befolkning som var etterkommere av guaranikvinner og spanjoler i kolonitiden.

Utdannings- og kulturministeriet beskriver befolkningen i landet slik: «The dominant ancestry is European, which represents a large proportion of the population, mostly descendants of Spanish, Germans, Italians (who have contributed to repopulate the country after the War of the Triple Alliance) but also a large number of people of German descent, because the German Mennonites (mostly in the western part of the territory). There are 17 Mennonite colonies, mostly in the Paraguayan Chaco. It is one of South American countries with less indigenous trait (because the traditional Paraguayan population – Guaraní-Spanish mix – had been destroyed by the Allies in 1870, for which it had to repopulate the country by resorting to the Italian immigration).»

I henhold til CIA World Factbook har Paraguay en befolkning på . Befolkningen består at 95% mestiser (blandet europeisk og amerindisk) og 5% betegnes som «andre».

Paraguays befolkning er ujevnt fordelt rundt om i landet. Omkring 56% av befolkningen bor i urbane områder. Den klart største delen av befolkningen bebor den østlige delen av landet, og regionen nær hovedstaden Asunción. Gran Chaco-regionen, som inkluderer delene  Alto Paraguay, Boquerón og Presidente Hayes, og utgjør 60% av territoriet, er bosted for mindre enn 2% av befolkningen.

## Historie

De første europeerne kom til området tidlig på 1500-tallet, og den spanske kolonien Asunción ble grunnlagt i 1537. 

På slutten av 1500-tallet etablerte jesuittordenen seg i kolonien. Paraguay var da vesentlig større enn i dag, med grense mot Peru og Bolivia. Støttet av den spanske regjeringen ble de innfødte i dette store området isolert fra berøring med andre hvite enn jesuitter. Slik ble de spart for den brutale utbyttingen indianerne ellers ble utsatt for. Der hvite og mestiser trengte inn, ga jesuittene de innfødte våpen til å forsvare seg med. Snart vant jesuittene indianernes tillit, og det ble bygd kirker, skoler og sykehus. Jesuittene underviste i jordbruk; de innførte appelsinen til Paraguay og tilpasset den klimaet der. Jorden var så fruktbar at det var mulig å få fire maisavlinger i året. To dager i uken arbeidet jordbrukerne på felles marker under jesuittenes ledelse, og det ble organisert vakthold rundt maismarkene som ellers ble plyndret av papegøyer. Ingen fikk lønn i penger, folk fikk i stedet klær, tobakk og te; teen skulle venne folk av med alkohol. Det ble arrangert idrettsleker og utflukter. Men med opplysningstidens fremvekst møtte jesuittene voksende motstand i Europa, og i 1767 ble de utvist fra Spanias søramerikanske kolonier. Dermed var Paraguays indianere utlevert til den samme brutale utbyttingen som resten av søramerikanske indianere, og ble nesten utryddet. 

Paraguay var det første søramerikanske landet som erklærte seg uavhengig av Spania, den 15. mai 1811. Staten ble styrt av skiftende mer eller mindre diktatoriske presidenter. Landet opplevde en god økonomisk utvikling og var rundt 1860 et av de rikeste og bestfungerende i Sør-Amerika. Landets selvsikkerhet førte til en blodig krig mot Argentina og Brasil i 1864. Paraguay og Uruguay hadde en allianse i felles front mot storebrødrene Argentina og Brasil. Da Brasil sørget for å styrte regjeringen i Uruguay for å innsette en Brasil-vennlig regjering, svarte Paraguay fryktløst med å sendte tropper mot Uruguay i forsøk på å gjeninnsette den gamle regjeringen. Sammen med den Brasil-innsatte regjeringen i Uruguay dannet Argentina og Brasil  trippelalliansen. Den såkalte trippelalliansekrigen, som varte til 1870, ble altødeleggende for Paraguay. Landet mistet to tredjedeler av den voksne mannlige befolkningen i krigshandlinger, en stor andel av den resterende befolkning mistet også livet, og 2/3 av landets landområder ble overtatt og innlemmet i nabolandene Argentina og Brasil.

Som resultat sank landets befolkning ned i fattigdom, landet som tidligere hadde hatt en av Sør-Amerikas mest lovende økonomiske utviklinger.

Paraguay fortsatte å være et urolig land helt fram til århundreskiftet. Paraguay inngikk en avtale med Bolivia om tilgang til det ufruktbare Gran Chaco-området som beiteland. Oljefunn i området rundt 1928 destabiliserte situasjonen og førte til Chacokrigen (1932–35), der Paraguay erobret hele Gran Chaco fra Bolivia og nærmest fordoblet sitt landområde.

I perioden 1904-54 hadde landet 31 presidenter, de fleste ble avsatt med makt. I 1954 ble det gjort militærkupp og Alfredo Stroessner etablerte et diktatur som skulle vare i 35 år. Under Stroessner var befolkningen politisk undertrykt, internasjonalt isolert og uten særlig økonomisk utvikling. Først et nytt militærkupp i 1989 ledet av general Andrés Rodríguez, endte Stroessners diktatur. Rodríguez lot flere ledende regjeringsmedlemmer og militære arrestere, innførte pressefrihet og satt i gang en prosess som førte til Paraguays første frie og demokratiske valg i 1993.

Juan Carlos Wasmosy ble tatt i ed som den første sivile presidenten på over 40 år. Paraguays demokrati var truet utover 1990-tallet, særlig etter et kuppforsøk i 1996. De siste valgene har likevel vært ansett som frie og rettferdige. I 2008 ble Fernando Lugo valgt til president. Han ble i 2012 avsatt ved riksrett, og visepresident Federico Franco overtok presidentembetet.

## Politikk og administrasjon

Paraguay hadde en sterkt sentralisert og til tider diktatorisk regjering frem til 1992, da landet fikk en ny grunnlov som sikret en oppdeling av makten. Presidenten og visepresidenten velges samtidig og sitter i en periode på 5 år. Presidenten er både statsoverhode og regjeringsoverhode. Parlamentet (*Congreso*) er delt i to kammer, Cámara de Diputados med 80 medlemmer og Cámara de Senadores med 45 medlemmer. Disse velges samtidig, men ikke på samme stemmeseddel som presidenten, og sitter også i 5 år. Paraguays høyesterett består av 9 medlemmer som velges på bakgrunn av  anbefalinger fra et Magistratråd.

### Administrativ inndeling

Paraguay er delt inn i 17 departementer (spansk: *departamentos*) og hovedstaden Asunción som en uavhengig kommune, som fungerer som landets nest øverste forvaltningsenheter.

## Næringsliv

## Kultur

### Religion

Ifølge en folketelling i 2002 er 89,9 prosent av befolkningen katolikker, 6,2 prosent anses evangelisk kristne, 1,1 prosent er i kategorien «andre kristne», mens 0,6 prosent praktiserer ur-religioner.

En rapport fra USAs *[[State Department]]* forteller at den katolske kirke, evangeliske kirker, jødiske synagoger, mormonere og Bahá'í finnes i landet, i tillegg til et voksende antall muslimer, hovedsakelig fra Libanon. Det finnes også et mennonitt-samfunn i Boquerón.

## Oppføring på UNESCOs lister
**Verdensarvsteder**

Oppføringer på UNESCOs verdensarvliste (*World Heritage List*), verdens kultur- og naturarvsteder.
* Jesuitt-misjonene i La Santísima Trinidad de Paraná og Jesús de Tavarangue.

**Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv**

Oppføringer på UNESCOs liste knyttet til aktivt vern av immateriell kultur (*Intangible Cultural Heritage*). Årstallet angir når det ble listeført hos UNESCO.
* 2020 – Tradisjonell kunnskap om drikken *tereré*, Pohã Ñana.

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker