Mandatfordeling på valgdistrikter ved stortingsvalg

**Mandatfordeling på valgdistrikter ved stortingsvalg** blir regulert av to faktorer: folketall og areal. Det siste har til hensikt å gi distrikter med lavt folketall øket representasjon i nasjonalforsamlingen, men er en praksis som er uvanlig i demokratiske land. Denne dynamiske fordelingsmåten ble innført ved stortingsvalget i 2005, etter at det tidligere var en mer fast fordeling av mandater pr. fylke.

## Historisk mandatfordeling

Fra det første stortingsvalget høsten 1814 var amtene og byene separate valgkretser, hhv. land- og bykretser, som valgte egne representanter.  Fra 1953 til 2017 var det fylkene som var valgdistrikter. Etter fylkesendringene fra 2018 til 2024 er det fortsatt de 19 fylkene fra før 2018 som er valgdistrikter.

## Fordeling

Hvert valgdistrikt er tildelt et antall stortingsmandater i henhold til dets folketall og areal, der antall innbyggere tillegges antall kvadratkilometer ganget med 1,8. Det siste leddet er gjort for at distriktene skal bli bedre representert enn de ellers ville ha blitt, ettersom de fleste valgdistriktene utenom det sentrale østlandsområdet har lavt folketall, men er store i areal.

Til sammen blir antall innbyggere pluss antall kvadratkilometer ganget med 1,8 valgdisrtiktenes fordelingstall. Deretter brukes Sainte-Laguës metode der fordelingstallet deles på 1 − 3 − 5 − 7 og så videre – og det opprettes en ny sortert rekkefølge. Mandatene fordeles mellom valgdistriktene etter denne. Ingen av valgdistriktene skal ha mindre enn 4 mandater etter en endring fra 2022.

Mandatene i hvert valgdistrikt velges som distriktsmandater og ett utjevningsmandat. Fordelingen av distriktsmandater mellom partiene i hvert valgdistrikt skjer i henhold til en modifisert Sainte-Laguës metode der hvert partis antall stemmer deles på 1,4 − 3 − 5 − 7 og så videre – og det opprettes en ny sortert rekkefølge. Mandatene fordeles etter denne. Det siste mandatet fordeles som utjevningsmandat etter en nasjonal fordeling av mandater blant partiene over sperregrensen.

## Utjevningsmandater
De 19 utjevningsmandatene, ett fra hvert valgdistrikt, fordeles etter de nasjonale stemmetallene og kun blant de partiene som kommer over sperregrensen.

## Skjevhet og justering
Mandatfordelingen justeres hvert 4. år etter en endring i 2022.

Frem til da hadde endringen skjedd hvert 8. år, og ble således justert før stortingsvalget i 2013 på grunnlag av folketallet 1. januar 2012. Ved justeringen av mandatfordelingen i 2012 fikk omtrent halvparten av fylkene endret mandattallet. De allerede folkerike fylkene med størst tilvekst økte antallet mandater (økning): Akershus (1), Oslo (2), Rogaland (1) og Hordaland (1). Store fylker med relativt liten befolkning tapte ett mandat hver: Hedmark, Sogn og Fjordane, Nord-Trøndelag, Nordland og Troms. For de resterende fylkene var det ingen endring fra 2004.

Før stortingsvalget i 2021 ble mandatfordelingen justert basert på folketallet 1. januar 2020. De 19 fylkene slik de var før 2018, utgjør de 19 valgdistriktene, med justering for kommuner som er overført mellom fylkene/valgdistriktene. Ved denne justeringen fikk fem valgdistrikter endret mandatfordelingen fra 2013 til 2021, de folkerike Akershus og Oslo økte med henholdsvis 2 og 1 mandat, på bekostning av et mandat fra hver av Oppland, Buskerud og Møre og Romsdal. Således fikk et enkelt fylke (Oslo) for første gang 20 mandater, mens det fortsatt var to som kun hadde 4 hver (Aust-Agder og Sogn og Fjordane). I 2025 fikk Akershus ett mandat ekstra, mens Finnmark mistet ett.

På grunn av arealjusteringen står det bak hvert mandat ulikt antall innbyggere i valgdistriktene. For de fleste valgdistriktene er ikke forskjellen så stor, de ligger fra 26804 (Nordland) til 35539 (Akershus) innbyggere/mandat, men Finnmark skiller seg ut med 15094 innbyggere/mandat, dvs. at det står mer enn dobbelt så mange bak hvert mandat i Akershus som i Finnmark, dette er fordi Finnmark får tre ekstra mandater pga. sitt store areal. Denne skjevheten ved det norske valgsystemet er kritisert av OSSE 

## Fylkenes folketall i 2012, areal, mandater, innbyggere/mandat

## Fylker og valgdistrikter (2025)

## Valgdistriktenes folketall i 2020, areal, mandater, innbyggere/mandat

## Valgdistriktenes folketall i 2024, areal, mandater, innbyggere/mandat

## Referanser