open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stanisław Czerski

**Stanislaw Czerski** (født 10. oktober 1777 i landsdelen Latgale i det som er dagens Latvia, død 30. april 1833 i Varniai i Litauen) var en katolsk prest tilhørende jesuittordenen, grafisk kunstner og oversetter.

## Liv og virke
### Bakgrunn, jesuitt
Stanislaw Czerski studerte ved jesuittenes kollegium i Polotsk. I 1794 ble han selv jesuitt, og ble presteviet i 1807. 

### Akademisk virke
Han underviste i tysk ved jesuittenes kollegier i Vitebsk, Mogilev, Polotsk, Orsja og ved gymnasiet i Vilnius. I 1814 ble han kannik i Brest. 

Mellom 1819 og 1821 besøkte pater Czerski en rekke europeiske land for vitenskapelige studier på oppdrag av universitetet i Vilnius. Han besøkte 21 steder og institusjoner: Samlinger i 15 biblioteker - blant annet det kongelige bibliotek i Berlin, Paris, Dresden, Biblioteca Medicea Laurenziana i Firenze, Biblioteca Ambrosiano i Milano, Sankt Markus-biblioteket i Venezia, universitetsbiblioteket i Königsberg, og British Museum i London - og fikk materialer fra seks arkiver - blant annet fra Königsberg, byarkivet i Napoli og det pavelige arkiv i Frauenburg].

Han korresponderte med fyrst Adam Jerzy Czartoryski om kopiering eller kjøp av sjeldne manuskripter vedrørende det polsk-litauiske samveldes historie. Historiske dokumenter beriketdet czartoriske bibliotek i Pulawy

### Kartografi, graveringer, oversettelsesvirksomhet
I 1814 ble han kannik i Varniai og i 1825 var han prest i Salantai. Det var der at han etablerte et verksted for tresnitt for produksjon av kart og kunstnisk utsmykning av bøker. I 1822 graverte han et kart over Vilnius i kopper i pakt med Georg Brauns atlas, fra 1550, og to vignetter for den latinsk–polske ordbok. Han deltok i 1831-opprøret og ble arrestert.

Czerski skrev på polsk og latin. Han oversatte fabler av Phaedrus til polsk og *[[Derzjavins ode til Gud|Ode til Gud]]* av Gavrila Derzjavin til latin, publiserte Samogitias historie med graverte kart av Samogitias bispedømmer og Salantais menighet, skrev en latinsk-polsk ordbok, og skrev om leksigrafiske emner.

## Litteratur
* Stanislovas Čerskis’ Journey Across Western Europe Between 1819 And 1821 (Summary)  
* Karol Hoffman: Krajoznawcy polscy 
* *Stanislovas Čerskis*, in Lietuvių literatūros enciklopedija  
* J. Giżycki: Materyały do dziejów Akademii Połockiej i szkół od niej zależnych
Emphytoecia

* Se Systematisk inndeling

***Emphytoecia*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, avlange, brune til brunsvarte trebukker. Kroppen og dekkvingene kan ha lyse lengdestriper, eller pronotum har hvit bakkant og dekkvingenes bakre del er lys. Antennene er noe lengre enn kroppen, pronotum er tønneformet uten tenner på sidene, dekkvingene parallellsidige.

## Levevis
Disse billene har larver som lever i død ved.

## Utbredelse
Artene er utbredt i Chile.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Pteropliini Thomson, 1860 
******** Slekten *Emphytoecia* Thomson, 1861
********* *[[Emphytoecia alboliturata]]* (Blanchard, 1851)
********* *[[Emphytoecia camousseighti]]* Cerda, 1995
********* *[[Emphytoecia dimidiata]]* (Blanchard, 1851)
********* *[[Emphytoecia elquiensis]]* Cerda, 1995
********* *[[Emphytoecia lineolata]]* (Blanchard, 1851)
********* *[[Emphytoecia niveopicta]]* Fairmaire & Germain, 1864
********* *[[Emphytoecia sutura-alba]]* Fairmaire & Germain, 1859
********* *[[Emphytoecia suturella]]* (Blanchard, 1851)

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog over gruppen 

## Eksterne lenker
* Bilder av artene 
* 
*
Parahybolasius

* Se Systematisk inndeling

***Parahybolasius*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
En middelsstor, gråbrunt-spraglete trebukk. Antennene er tynne og noe lengre enn kroppen. Pronotum er mye bredere enn lant, nærmest sekskantet, med en kraftig, butt pigg på hver sidekant og et ovalt, blankt svart felt i midten. Dekkvingene har et par fine lengderibber og ender i en liten pigg. De er lyst gråbrune med brunsvarte flekker.

## Levevis
Larvene inne i små greiner og kvister.

## Utbredelse

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Pogonocherini Mulsant, 1839 eller Zygocerini
******** Slekten *Parahybolasius* Breuning, 1982
********* *[[Parahybolasius fuscomaculatus]]* Breuning, 1982

## Kilder
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* Bilde av arten
*
Tvedestrand (tettsted)

**Tvedestrand** er en by og administrasjonssenteret i Tvedestrand kommune i Agder, med  innbyggere per 1. januar . Byen er eneste tettsted i kommunen og ligger i en trang gryte innerst i Tvedestrandfjorden, Oksefjordens indre del. Fra kaiene fører to gater opp til forretningsstrøket med den lille innsjøen Tjenna. Europavei 18 går gjennom kommunen og passerer to km nordvest for byen.

Tvedestrand hadde vært et lite strandsted med noe mindre industri da det i 1738 ble utskipningshavn for Næs Jernværk. Det ble ladested 1836 og bykommune året etter. Tvedestrand mistet sin bystatus ved sammenslåingen 1960. Kommunen vedtok bystatus for Tvedestrand igjen i 1997.

Tvedestrand er et av de mest søkte turistdistrikter på Sørlandet med en praktfull skjærgård; flere hoteller, campingplasser, pensjonater og mange hytter.

I 2003 sluttet Tvedestrand seg til «Bokby»-konseptet; foruten flere bokhandler som selger nye bøker, har byen en rekke antikvariater.

## Se også
* Tvedestrand (kommune)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Centruropsis

* Se Systematisk inndeling

***Centruropsis*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
En middelsstor, mørkt gråbrun trebukk. Oversiden, særlig dekkvingene, er ru og knudrete. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Pronotum er omtrent så langt som bredt, med en butt tann midt på hver sidekant og en bred midtfure. Dekkvingene er noe hvelvede, med rundede sider, med tre rader av opphøyde knøler.

## Utbredelse
Arten lever i Vietnam.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Morimopsini Lacordaire, 1869
******** Slekten *Centruropsis* Breuning, 1950
********* *[[Centruropsis dorcadionoides]]* (Pic, 1928)

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Bilder av arter i slekten
Zelota

* Se Systematisk inndeling

***Zelota*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Små (ca. 7 millimeter), kraftige, mørke, brunspraglete trebukker. Kroppsformen er kort og plump, beina nokså korte og kraftige. Antennene hos hannene er noe lengre enn kroppen, med lange hår på innersiden.

## Levevis
Disse billene har larver som lever i død ved av løvtrær, ofte like under barken.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia (Vest-Malaysia, Sumatra og Borneo).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Mesosini Thomson, 1860
******** Slekten *Zelota* Gahan *in* Shelford, 1902 
********* *[[Zelota bryanti]]* Breuning, 1938
********* *[[Zelota malaccensis]]* Breuning, 1936
********* *[[Zelota spathomelina]]* Gahan, 1902
********* *[[Zelota sumatrana]]* Breuning, 1938

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata 
* Liste over artene

## Eksterne lenker
* Bilde av en av artene 
* 
*
Usingen

**Usingen** er en by i den tyske delstaten Hessen, den ligger nordøst for Taunus ved elven Usa, rundt 30 km nord for Frankfurt am Main.

Byen var tidligere residensby for huset Nassau-Usingen. Fra 1. april 1886 til 1. august 1972 var den hovedstad for Landkreis Usingen, frem til Hochtaunuskreis ble opprettet i sammenheng med den hessiske forvaltningsreformen 1972. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Metopivaria

* Se Systematisk inndeling

***Metopivaria*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, avlange, blanke, rødbrunlige trebukker. Antennene er litt lengre enn kroppen. Pronotum er tønneformet uten tenner på sidekanten, grovt punktert. Dekkvingene er litt avsmalnende bakover, grovt og ganske tett punkterte.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Papua Ny-Guinea.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Homonoeini J. Thomson, 1864
******** Slekten *Metopivaria* McKeown, 1952
********* *[[Metopivaria brunnea]]* (Aurivillius, 1923)
********* *[[Metopivaria elongata]]* (Breuning, 1976)

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
*
Grillska huset

**Grillska huset**, *[[Stortorget (Stockholm)|Stortorget]] 3*, Gamla stan i Stockholm, har bakgrunn fra middelalderen, men en gjennomgripende ombygning skjedde i 1649. Huset har senere blitt bygget om og forandret i 1750 og 1914. Fra 1600-tallsombygningen stammer de store og uvanlig mykt formede barokkgavlene samt noen dekorativt malte bjelkelag. Fasadens klassiske liseneinndeling og en del bevarte innredninger er fra midten av 1700-tallet. I husets sokkeletasje ligger *Grillska Caféet* med en uteservering med utsikt mot bakgården i Cepheus-kvartalet.

Navnet *Grillska huset* kommer fra 1600-tallet da slekten Grill kjøpte huset. Familien eide huset i mer enn hundre år, det var i denne perioden huset fikk sitt 1700-tallspreg. I 1913 overtok Stockholms Stadsmission huset.

## Se også
*I tilknytning til Grillska huset ligger Bullkyrkan, de hjemløses kirke, som også brukes til seminarer og forelesninger.
*Seyfridtzska huset på andre siden av torget ble også renovert på 1700-tallet i lignende stil.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
*Grill i Nordisk familjebok
Cylicasta

* Se Systematisk inndeling

***Cylicasta*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Nokså store, avlange, brunspraglete trebukker med lange, tynne antenner. Oversiden har mønstre dannet av lyse skjell. Pronotum har ikke pigger på sidene og er sylindrisk til tønneformet, en del smalere enn de parallellsidige dekkvingene, som har litt utstående "skuldre".

## Utbredelse
Slekten er vidt utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, fra Nicaragua i nord til Argentina i sør.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Onciderini J. Thomson, 1860
******** Slekten *Cylicasta* J. Thomson, 1868
********* *[[Cylicasta coarctata]]* (Bates, 1865)
********* *[[Cylicasta difficilis]]* (Lameere, 1893)
********* *[[Cylicasta liturata]]* (Fabricius, 1801)
********* *[[Cylicasta mariahelenae]]* Nearns & Tavakilian, 2012
********* *[[Cylicasta nysa]]* Dillon & Dillon, 1946
********* *[[Cylicasta parallela]]* (Melzer, 1934)
********* *[[Cylicasta terminata]]* (Buquet, 1859)

## Kilder

* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* 
*
Stenauxa

* Se Systematisk inndeling

***Stenauxa*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Parmenini er ganske små, brunlige trebukker. Antennene er vanligvis omtrent så lange som kroppen. Dekkvingene er ovale uten markerte "skuldre". Beina er forholdsvis korte og kraftige. Slekten *Stenauxa* utmerker seg ved at fasettøynene er oppdelte.

## Levevis
Disse billene har larver som lever i død ved av løvtrær, ofte like under barken.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sør-Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Parmenini Mulsant, 1839
******** Slekten *Stenauxa* Aurivillius, 1925
********* *[[Stenauxa exigua]]* Aurivillius, 1925
********* *[[Stenauxa fasciata]]* Breuning & Teocchi, 1983

## Eksterne lenker
* 
*
Ål (tettsted)

**Ål** er et tettsted og administrasjonssenter i Ål kommune i Buskerud med  innbyggere per 1. januar . Størstedelen av tettstedet ligger på nordsiden av Hallingdalselva, og heter **Sundre**. De små forstedene rundt er Hago, Vestlia og Granhagen. Riksvei 7 går gjennom tettstedet på nordsiden av elva; på sørsiden ligger Ål stasjon. Tettstedet er et handels- og skolesentrum, og har kulturhus, Ål kulturhus med Hallingrosa, en utstilling av rosemalingskunst, og en større permanent Rolf Nesch-utstilling. Her er også sykestue med base for Norsk Luftambulanse.

## Referanser
Hol (tettsted)

**Hol** er et tettsted og administrasjonssenteret i Hol kommune i Buskerud. Tettstedet ligger ved fylkesvei 50 på nordsiden av Holsfjorden i Holsdalføret og har  innbyggere per 1. januar .

Stedsnavnet Hol kommer av dialektordet «hol» med betydningen «rund, isolert haug».

I Hol er dagligvarebutikk, barnehage og barneskolen Hallingskarvet skole, med rundt 80 elever. I tettstedet står Hol gamle kirke, en langkirke fra 1200-tallet. Omtrent 3 kilometer sørøst for tettstedet er Hagafoss, med Hol kirke fra 1924 og Hol Bygdemuseum, en del av Hallingdal Museum. 20 kilometer vest for tettstedet er Hallingskarvet Skisenter, med tre skiheiser og flere nedfarter.

## Referanser
Hilarolea

* Se Systematisk inndeling

***Hilarolea*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
En nokså liten, slank, brunsvart trebukk, pronotum, dekkvingenes spiss og beina er gulbrune. Arten er forholdsvis lite sklerotisert (tynnhudet). Pronotum er tønneformet uten tenner på sidene. Hver dekkvinge har tre fine, opphøyde lengderibber, de to innerste av disse flyter sammen før spissen. Antennene er tynne.

## Utbredelse
Arten er utbredt i det sørøstlige Brasil.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Hemilophini J. Thomson, 1868
******** Slekten *Hilarolea* Thomson, 1868
********* *[[Hilarolea incensa]]* (Perty, 1832)

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
* 
*
Sande (tettsted)

**Sande** er et tettsted i Holmestrand kommune i Vestfold med  innbyggere per 1. januar . Sande var administrasjonssenter i tidligere Sande kommune. Tettstedet ligger sentralt ved jernbanen og Europavei 18.

Sande betjenes av Vestfoldbanen.

## Referanser
Euseboides

* Se Systematisk inndeling

***Euseboides*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Ganske små, spinkle, lysbrune trebukker. Antennene er tynne og lengre enn kroppen. Dekkvingene ender i en spiss.

## Levevis
Larvene lever inne i død ved, gjerne små kvister av løvtrær. De kan også finnes inne i store urter, for eksempel arter av vortemelk-slekten. Disse artene er ikke spesialiserte og en art kan ofte utnytte flere ulike vertsplanter.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst- og Øst-Asia (Thailand, Kina, Vietnam, Japan).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Apodasyini Lacordaire, 1872 eller Desmiphorini
******** Slekten *Euseboides* Gahan, 1893
********* *[[Euseboides gorodinskii]]* Holzschuh, 2006
********* *[[Euseboides liubini]]* Viktora & Tichý, 2018
********* *[[Euseboides matsudai]]* Gressitt, 1938
********* *[[Euseboides motuoensis]]* Huang, Chen & Li, 2015
********* *[[Euseboides periculosus]]* Holzschuh, 2010
********* *[[Euseboides plagiatoides]]* Breuning, 1950
********* *[[Euseboides plagiatus]]* Gahan, 1893
********* *[[Euseboides punctatissimus]]* Holzschuh, 2010
********* *[[Euseboides reni]]* Huang, Chen & Li, 2015
********* *[[Euseboides tonkinensis]]* Breuning, 1973
********* *[[Euseboides truncatipennis]]* Breuning, 1949

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata
* Liste over slektene (Desmiphorini)
* Cermabycidae.org - Apodasyini

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
* 
*
Bideford Dolphin

**Bideford Dolphin** er en halvt nedsenkbar rigg. Den ble bygget i 1975 ved Aker Verdal i Norge. Riggen fikk en større oppgradering i 1997-1999 som blant annet innebar 
ombygging fra konvensjonell til ram-rigg. Bideford opereres av Statoil ASA og har en dagrate på 474&nbsp;000 USD. 
Riggen vil suspenderes fra slutten av juni 2016 frem til oktober 2016, dette medfører suspensjonsrate på 80 %. Riggen vil bli liggende ved kai i Florø under suspensjonen.

## Referanser
Andebu (tettsted)

**Andebu** er et tettsted i Sandefjord kommune i Vestfold med  innbyggere per 1. januar . Det var administrasjonssenter i den tidligere Andebu kommune. Fra tettstedet går fylkesvei 312 til Tønsberg. Like nord for Andebu tettsted ligger Andebu kirke, en steinkirke fra middelalderen med altertavle og prekestol i renessansestil.
Andebus næringer er først og fremst jord- og skogbruk, men det finnes også mange andre industribedrifter.

## Historie
Tettstedet Andebu tilhørte Andebu kommune fra opprettelsen av kommunen i 1. januar 1838 til 1. januar 2017 da Andebu, Stokke og Sandefjord kommuner ble slått sammen til den nye Sandefjord kommune.

## Utdanning
Andebu har én barneskole, Andebu skole. I tillegg er Andebu ungdomsskole den eneste ungdomsskolen i Andebu. Det er ikke videregående skole i Andebu.

## Kultur
Dropprevyen arrangeres årlig i Andebu av ungdomsskolen og tidligere av Andebu kommune frem til 2017. Andeburevyen er en lang tradisjon i Andebu, og har blitt satt opp et titalls ganger. Det er også satt igang tiltak til kulturprosjekter i skolevesenet i Andebu i Sandefjord Kommune. Kommunen hadde tidligere et korps som bestod av litt over ti musikere og flere frivillige. Andebu Idrettslag er stedets idrettslag.

### Tusenårssted
Kommunestyret i tidligere Andebu kommune vedtok i 2000 at «Tusenårsstedet i Andebu vil for fremtiden være opparbeidelse av parkanlegg med for eksempel paviljong og fontene på jordet i sentrum innenfor avsatte midler.» På begynnelsen av 2000-tallet startet et stort prosjekt som het «Utvikling av Andebu sentrum», som var et samarbeid mellom kommunen og private. I dette prosjektet ble det opparbeidet parkanlegg, fontene, rutebilstasjon, gangveier med mer i Andebu sentrum. Det statlige tilskuddet inngikk i dette.

## Annet
Navnet uttales *annebu*. Preposisjonen er 'i', «i Andebu». En person fra Andebu (særlig fra hovedsoknet) kalles «andebusokning».

Nasjonaliseringen av private teleselskap ble avsluttet i 1974 da Televerket overtok det siste norske privateide telefonselskapet som da lå i den gang Andebu Kommune i Andebu sentrum (Askjemveien 21). Bygningen står der ennå.

## Se også
* Andebumål
* Dalsroa

## Litteratur
* *[http://andebu.info/tema/bygdebok/ Andebu bygdebok]* redigert av professor Arne Gallis
* Andebu: en vestfoldbygds historie i 1600-aarene*, «Lat os inkje forfederne gløyma», av [[Lorens Berg]] ISBN 82-993731-0-7*
* *Vestfoldmål: Ord og vendinger fra Andebu* av Ole Bråvoll redigert av Odd Gallis

## Referanser
Fitjar (tettsted)

**Fitjar** er et tettsted og administrasjonssenter i Fitjar kommune i Vestland med  innbyggere per 1. januar . Tettstedet ligger på nordvestsiden av øya Stord, innerst i Fitjarvika som skjærer sørøstover fra Selbjørnsfjorden.

## Referanser
Forsand (tettsted)

**Forsand** er et tettsted i Sandnes kommune i Rogaland med  innbyggere per 1. januar . Tettstedet lgger på sørsiden av Lysefjordens munning og var administrasjonssenter i tidligere Forsand kommune. Det er hurtigbåtforbindelse fra Forsand med småstedene langs Lysefjorden og Lysebotn og med Stavanger.

Ved tettstedet er det gjort meget store funn fra bronsealder, jernalder og folkevandringstid, og på grunnlag av disse er det gjenreist en landsby som er åpen for publikum om sommeren.

## Referanser
Eidfjord (tettsted)

**Eidfjord** er et tettsted og administrasjonssenter i Eidfjord kommune i Vestland med  innbyggere per 1. januar . Tettstedet ligger ved munningen av Eio i Eidfjorden.

## Bildegalleri


7218395 Boudicca i Eidfjord.jpg|Cruiseskip ved kaien
Quality Hotel Vøringsfoss.jpg|Quality Hotel Vøringsfoss
Eidfjord, New Church - panoramio.jpg|Eidfjord kirke


## Referanser
Diliolophus

* Se Systematisk inndeling

***Diliolophus*** er en slekt av biller som tilhører den store underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
En middelsstor, kraftig, gråbrun trebukk. Antennene er tynne og litt kortere enn kroppen. Pronotum er sylindrisk med den liten pigg midt på hver sidekant, omtrent så langt som bredt. Dekkvingene er parallellsidige, hver dekkvinge med en mørk, opphøyd knøl nær roten og lysere spiss.

## Utbredelse
Arten er bare kjent fra Guatemala.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Desmiphorini J. Thomson, 1860
******** Slekten *Diliolophus* Bates, 1885
********* *[[Diliolophus vexator]]* Bates, 1885

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata 
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* Bilder av arten 
* 
*
Lagrida

* Se Systematisk inndeling

***Lagrida*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, mørke, litt matt glinsende trebukker. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Pronotum er bredere enn langt, med en kraftig, bakoverrettet pigg noe bak midten på hver side. Dekkvingene er parallellsidige.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i sentrale deler av Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Crossotini J. Thomson, 1864
******** Slekten *Lagrida* Jordan, 1894
********* *[[Lagrida aenea]]* Hintz, 1919
********* *[[Lagrida nitida]]* Breuning, 1938
********* *[[Lagrida rufa]]* Jordan, 1894
********* *[[Lagrida similis]]* Breuning, 1938

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bilder av ''Lagrida aenea'' 
* 
*
Petter N. Toldnæs

**Petter Natanael Toldnæs** (1978–2023) var en norsk politiker (V) og kommunikasjonssjef i Grimstad kommune.

I stortingsvalget 2017 var han Venstres førstekandidat  i Aust-Agder og Vest-Agder. Han var 1. vara til sentralstyret i Venstre, leder av Agder Venstre, leder av Frie Venstre og gruppeleder i bystyret i Lillesand.

Toldnæs engasjerte seg politisk i forbindelse med folkeavstemningen om Norges tilslutning til EU 1994. I 2007 ble han lokallagsleder for Lillesand Venstre og vara til bystyret. Han var også fylkesleder for Agder Venstre.

Toldnæs var fast innvalgt i bystyret i Lillesand fra 2011 til 2023.

Toldnæs ble innvalgt som direktevalgt landsstyremedlem i Venstre i 2014, og hadde organisasjonserfaring fra blant annet Norsk kommunikasjonsforening.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Naustdal (tettsted)

**Naustdal** er et tettsted i Sunnfjord kommune i Vestland fylke. Fram til 2020 var det administrasjonssenter i Naustdal kommune i Sogn og Fjordane. Tettstedet har  innbyggere per 1.&nbsp;januar&nbsp;. Naustdal ligger ved munningen av elva Nausta, som munner ut i Førdefjorden.

## Referanser
Balestrand (tettsted)

**Balestrand** er et tettsted i Sogndal kommune i Vestland. Tettstedet har  innbyggere per 1.&nbsp;januar&nbsp;. Balestrand var administrasjonssenter i Balestrand kommune og er lokalt ofte kalt for Holmen. Det er et kjent turiststed siden siste halvdel av 1800-tallet, med flere hoteller og pensjonater. 

Fra Balestrand går veier nordvestover til Sunnfjord over Gaularfjellet på fylkesvei 613 og langs Sognefjorden vestover til Høyanger på fylkesvei 55 gjennom den 7,5&nbsp;km lange Høyangertunnelen

## Referanser
Høyanger (tettsted)

**Høyanger** er et tettsted og administrasjonssenter i Høyanger kommune i Vestland med  innbyggere per 1.&nbsp;januar&nbsp;. Tettstedet ligger innerst i Høyangsfjorden og har en industripark. Industrieierne Sigurd Kloumann og co. i samarbeid med arkitektene Morgenstierne og Eide utarbeidet reguleringsplan for den nye industribyen 1917. Dampskipskaia var innfallsporten til en lys og romslig hageby. Opp fra kaia ender Storgata opp ved Høyanger kirke fra 1960.

Høyanger aluminiumsverk (Norsk Hydro ASA) produserer råaluminium og annet. Aker Kværner ASA driver industrielt vedlikehold for Hydro Aluminium. Bilfelgfabrikken Fundamus leverer felger blant annet til bilfabrikken Audi.

Tettstedet har grunnskole, videregående skole, kontorer for sorenskriveren i Ytre Sogn og arbeidskontor for Ytre Sogn. Det finnes også svømmehall og idrettsanlegg her.

I desember 2015 falt 582.8 mm nedbør i Høyanger, som er rekord for desember.

## Referanser
Stryn (tettsted)

**Stryn** er et tettsted og administrasjonssenter i Stryn kommune i Sogn og Fjordane med  innbyggere per 1.&nbsp;januar&nbsp;. Tettstedet ligger ved munningen av Stryneelva. I Stryn tettsted finnes videregående skole.

## Referanser
Den hvite dampbåten (film)

***Den hvite dampbåten*** (, *Belyj parokhod*), er en sovjetisk dramafilm fra 1976, regissert av Bolotbek Sjamsjijev. Filmen er basert på Tsjingiz Ajtmatovs roman med samme navn, utgitt  på norsk i 1977.

Den ble vist på den 26. filmfestivalen i Berlin og nominert til Gullbjørnen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Piniós (Thessalia)

:*Se også [[Piniós (Peloponnes)]].*

**Piniós** (gresk Πηνειός), gammelgresk *Pineios* og latin *Peneus*, er ei elv i Thessalia i Hellas. Kilden ligger i Pindosfjella. Herfra renner den mot øst over slettelandet i Thessalia forbi byene Trikala og Larisa før den munner ut i Thermaikosbukta. Mye vann fra elva brukes til irrigasjon i det intensive landbruket som drives på sletten.

## Kilder
*
Jurua (bille)

* Se Systematisk inndeling

***Jurua*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
En middelsstor, bred, mattsvart trebukk med hvite tegninger. Antennene er ganske tynne og en del lengre enn kroppen. Pronotum er mye bredere enn langt, med en kraftig tann på hver sidekant, gråhvite sidekanter. Dekkvingene er brede, med litt avrundede "skuldre", med et bredt, gråhvitt tverrbånd i den fremre delen, spissen er gråhvit bortsett fra en mørk flekk.

## Utbredelse
Arten er kjent fra det nordvestlige Brasil og Peru.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Anisocerini J. Thomson, 1860
******** Slekten *Jurua* Lane, 1964
********* *[[Jurua monachina]]* (White, 1855)

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bilder av artene 
* 
*
Hareid (tettsted)

**Hareid** er ei bygd og administrasjonssenter i Hareid kommune i Møre og Romsdal med  innbyggere per 1.&nbsp;januar&nbsp;.

Hareid er et handlesenter, med industri, hotell og kirke (Hareid kirke).

Fylkesvei 61 går fra Hareid sentrum mot Ulsteinvik. Fra Hareid sentrum går også fylkesvei 61 som fergeforbindelse til Sulesund, og hurtigbåt fra Hareid sentrum til Ålesund.

## Referanser
Menneske og bomiljø

«Menneske og bomiljø» var et tverrfaglig forskernettverk med deltagelse av forskere ved en rekke kulturhistoriske museer og universitetsinstitutt. Prosjektet hadde i 1995-98 støtte fra Norges forskningsråd (KULT-programmet). Nettverket ble startet opp på initiativ av sjefkonservator Liv Hilde Boe og konservator Morten Bing ved Norsk Folkemuseum. Deltakere var bl.a. forskere fra Akerhus fylkesmuseum, Drammens museum, Kunstindustrimuseet i Oslo, Maihaugen, Norsk Folkemuseum, samt universitetene i Bergen og Oslo.

«Menneske og bomiljø» omfattet til sammen 15 forskningsprosjekter knyttet til hjem, bolig og innbo i ulike historiske perioder. Prosjekter ble ledet var sjefkonservator Liv Hilde Boe (prosjektleder), cand. philol. Espen Johnsen (prosjektkoordinator) og konservator Morten Bing.

Prosjektet resulterte i flere doktorgrader og en rekke publikasjoner.

## Publikasjoner
Bing, Morten 2001: Østkanthjemmene og Østkantutstillingen : boskikk og boligidealer i mellomkrigstidens Oslo.

Bing, Morten/Boe, Liv Hilde/Johnsen, Espen (red.): 1996: Menneske og bomiljø : rapport fra et forskernettverk

Bing, Morten/ Johnsen, Espen  (red.) 1998: Nye hjem : bomiljøer i mellomkrigstiden

Bing, Morten/ Johnsen, Espen/ Roede, Lars (red.) 1998:: Slik vil vi bo : hjem og bolig gjennom 500 år

Gaustad, Randi 1998: Skål for Norge! : Nøstetangens spennende billedverden

Halvorsen, Kari-Bjørg Vold 1998 Mitt bu, min heim : buskikk og heimeinnreiding i Sogn 1940-1995 : endring og kontinuitet

Swensen, Grete 1998: Hjemstedet under flystripa.

## Doktorgrader
Johnsen, Espen: Det moderne hjemmet 1910-1940. Fra nasjonal tradisjonalisme til emosjonell funksjonalisme. Utvalgte villa- og møbelprosjekter av åtte norske arkitekter. UiO 2002

Roede, Lars: Byen bytter byggeskikk – Christiania 1624-1814, doktorgradsavhandling, AHO,2001

Sørensen, Einar: Adelens norske hus. Byggevirksomheten på herregårdene i sørøstre Einar Norge 1500-1660. UiO, 2002

Swensen, Grete:  Moderne, men avleggs? Foreningers byggevirksomhet i formativt perspektiv 1870-1940. UiO 1996
Claes Crona

**Claes-Göran Crona** (født 11. mars 1940 i Stockholm) er en svensk jazzpianist kjent fra et titalls plateinnspillinger med mange ulike artister og prosjekter.

På 60-tallet hadde han egen trio med Jan Allan og Lars Gullin, med base på Nalen i Stockholm, som blant annet tok sverigeturne med Benny Bailey. Et par år i Sør-Afrika fra 1965 avstedkom femten EP-plater og turne med Petula Clark, mens 70-tallets opphold i New York City brakte ham i kontakt med Lee Konitz og Red Mitchell.

Samarbeidet med Putte Wickman fra 1977 ga mange plateutgivelser, blant annet fra deres Carnegie Hall-debut i 2000. Omkring 1980 turnerte han Europa med Benny Goodman, danskene Mads Vinding og Svend Asmussen og belgieren Philip Catherine. I 1984 tok tangentene på Zoot Sims' siste album "It had to be you". Så bodde han i Marbella fra 1986 til 1997, der han i 1996 spilte  til trampeklapp med Webe Karlsen (født 1953) på jazzfestivalen i Málaga.

Siden 1999 har han utgitt flere plater med egen trio, fra 2007 på sitt eget plateselskap Crown Jewels. Trioen var på Hemnesjazz 2003 med Georgie Fame, så  med Toots Thielemans ved Oslo Jazzfestival i 2004 og med Scott Hamilton + Bodil Niska i Bærum. Året efter meldte Brønnøysunds avis at Crona trio spilte  med Guttorm Guttormsen på Hemnesjazz, Han har spilt meget med Lill Lindfors siden 2002 og var på Hemnesjazz i 2015.
## Utgivelser

* Putte Wickman og Claes Crona, "Double play" (1983).  Ga svenske Fonogram-priset 1984.
* Harry "Sweets" Edison og Claes Crona, “Meeting in Stockholm” (Beaver Records, 1985)
* Claes Crona og Niels-Henning Ørsted Pedersen, “With a Little Help from My Friend(s)”  (Skivbolaget, 1988)
* Claes Crona Trio, “Crown Jewels” (Dragon, 1999)
* Claes Crona Trio med Jan Allan, “Winter Wonderland”  (Dragon, 2000)
* Svante Thuresson og Katrine Madsen med Claes Crona Trio, "Live in Stockholm" (Music Mecca, 2002)
* Claes Crona Trio, "Didima” (Dragon, 2003)
* Claes Crona Trio, “A Tribute to Putte Wickman” (Crown Records, 2007)
* Claes Crona Trio, “Three Tenors” (Crown Records, 2008). Med Jörgen Smeby bass, Pétur Östlund trommer, Jonas Kullhammar tenorsax, Hector Bingert tenorsaks og klarinett, samt Nisse Sandström tenorsax.
* Claes Crona Trio, “American Standards” (Crown Records, 2011). Med Hans Backenroth bass, Johan Löfcrantz Ramsay trommer, og Toots Thielemans munnspill.

## Referanser
Volda (tettsted)

**Volda** er et tettsted og administrasjonssenteret i Volda kommune i Møre og Romsdal fylke. Tettstedet ligger på nordøstsiden av Voldsfjorden, og har  innbyggere per 1.&nbsp;januar&nbsp;.

Volda er et lokalt skole-, administrasjons- og handelssentrum, med lærerutdanning fra 1861. Her ligger Høgskolen i Volda med avdelinger for lærerutdanning, humanistiske fag, samfunnsfag og mediefag, og Volda vidaregåande skule, med varierte studieretninger.

I Volda ligger lokalsykehuset Volda sjukehus og kontorene for Søre Sunnmøre tingrett. Her står også Volda kirke, en korskirke fra 1932. Øst for tettstedet ligger alpinanlegget Volda Skisenter. Avisen *[[Møre (avis)|Møre]]* utkommer i Volda tre dager i uken.

Fra Volda sentrum går ferge over Voldsfjorden til Lauvstad på fylkesvei 652 og Folkestad på fylkesvei 651 (før&nbsp;2012:&nbsp;E&nbsp;39). På Hovden i Ørsta, 5 kilometer fra Volda sentrum, ligger Ørsta/Volda lufthavn som trafikkeres av Widerøe.

## Bilder fra Volda

Volda med kirken.jpg|Volda sentrum
Volda2.jpg|Utsikt over Volda sentrum
Volda kirke fra KMB.jpg|Volda kirke
Ferry van Volda naar Folkestad.jpg|Ferge fra Volda til Folkestad
Sunnmørsposten i Volda.jpg|Sunnmørspostens distriktskontor i Volda
Volda elektriske mylne II.jpg|Volda Elektriske Mylne
Garvarbuda i Volda.jpg|Garvarbuda
Voldafrafolkestad.jpg|Volda sett fra Folkestad


## Se også
* Volda (kommune)

## Referanser
Ørsta (tettsted)

**Ørsta** er et tettsted og administrasjonssenteret i Ørsta kommune i Møre og Romsdal fylke. Tettstedet ligger ved botnen av Ørstafjorden og har  innbyggere per 1.&nbsp;januar&nbsp;.

Ørsta er et lokalt handelssentrum og er også et senter innen møbel-, metallvare- og næringsmiddelindustri. Blant annet har veiselskapet Saferoad og møbelprodusenten Fora Form kontorer i Ørsta. TINE Meierier har et meierianlegg lokalisert i Ørsta sentrum. Dette har vært truet av nedleggelse som følge av kostnadskutt, men driften av anlegget ble vedtatt videreført i 2016.

## Kultur
I Ørsta står Dyre Vaas monument over Ivar Aasen og Anne Grimdalens monument over Anders Hovden, som begge er født i Ørsta. Ivar Aasen-museet fra 1898 står i Hovdebygda sørvest for tettstedet, og er et dokumentasjonssenter for nynorsk skriftkultur. I Ørsta ligger Møre Folkehøgskule og Ørsta vidaregåande skule. Her står også Ørsta kirke, en langkirke fra 1864. Avisen *[[Møre-Nytt]]* utkommer i Ørsta tre dager i uken. 15 kilometer nordvest for Ørsta ligger alpinanlegget Ørsta Skisenter og 5 kilometer vest for tettstedet ligger museet Brudavolltunet.


Ivar Aasen-tunet.JPG|Ivar Aasen-tunet
Fil:Orsta kyrkje.JPG|Ørsta kirke
Fil:Brudavollhagen.jpg|Brudavolltunet


## Samferdsel
Gjennom tettstedet Ørsta går Europavei 39 (E39), den ytre stamveien på Vestlandet. Veien går videre langs Vartdalsfjorden med ferje over fjorden til Sula og Ålesund (Festøya–Solavågen). Sørover fra tettstedet går E39 via Volda til Grodås i Hornindal kommune (Kvivsvegen). Fra Ørsta sentrum går riksvei 655 gjennom Bondalen og med ferje over Hjørundfjorden (Sæbø–Lekneset) og videre gjennom Norangsdalen til Hellesylt i Stranda kommune. Om lag 4,0 kilometer sørvest for tettstedet Ørsta ligger flyplassen Ørsta/Volda lufthavn, nær kommunegrensa til Volda.

## Se også
* Ørsta (kommune)

## Referanser
Pogonillus

* Se Systematisk inndeling

***Pogonillus*** er en slekt av biller som tilhører den store underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, gråbrune trebukker. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Pronotum er rundet uten pigger på sidene, dekkvingene parallellsidige.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom-Amerika (Mexico, Guatemala, Honduras).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Desmiphorini J. Thomson, 1860
******** Gruppen "Apodasyini" Lacordaire, 1872
********* Slekten *Pogonillus* Bates, 1885
********** *[[Pogonillus inermis]]* Bates, 1885
********** *[[Pogonillus panamensis]]* Heffern, Nascimento & Santos-Silva, 2018
********** *[[Pogonillus subfasciatus]]* Bates, 1885

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
*
Agranolamia

* Se Systematisk inndeling

***Agranolamia*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
Ancylonotini er middelsstore trebukker med lange antenner (gjerne betydelig lengre enn kroppen). På farge er de gjerne lyst grå- eller brunaktige med svarte flekker.

## Utbredelse
Arten er bare kjent fra øya Bioko i Ekvatorial-Guinea.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Ancylonotini Lacordaire, 1869
******** Slekten *Agranolamia* Baguena, 1952
********* *[[Agranolamia poensis]]* Baguena, 1952

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata 
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* 
*
İslahiye

**İslahiye** er en by med 65 799 innbyggere (2015) i den tyrkiske provinsen Gaziantep. Den ligger nord for Hassa og Syria, nordvest for Kilis, vest for Musabeyli, sørøst for Hasanbeyli, øst for Osmaniye. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stranda (tettsted)

**Stranda** er et tettsted og administrasjonssenter i Stranda kommune i Møre og Romsdal med  innbyggere per 1.&nbsp;januar&nbsp;. Stedet er også kjent som Sløgstad eller Slyngstad etter gården som lå der. Postkontoret hadde en periode navnet Sløgstad. Stranda kirke ligger midt i tettstedet. Sløgstad var også prestegård til 1935, da gårdsdriften ble avviklet. Jorden er stort sett brukt til tomter i tettstedet.

Stranda er et handels- og industrisenter. Tettstedet er kjent for Grandiosafabrikken, men har tidligere hatt betydelig møbel-, teko-, og næringsmiddelindustri. Fra tettstedet er det ferjesamband til Liabygda.

## Referanser
Hemnesjazz

**Hemnesjazz** (etablert 1995) er en jazz- og bluesfestival på Hemnesberget i Nordland, frem til 2002 kalt **Hemnes Jazz og Bluesfestival** med en nordnorsk grunnbesetning, initielt bestående av Bjørn Alterhaug på bass, Guttorm Guttormsen på treblås og Trond Sverre Hansen på trommer.  Hemnes Jazzklubb har stått for drifta og ble av Norsk jazzforum kåret til Årets jazzklubb 2016.

Blant artistene her kan nevnes Knut Reiersrud og Iver Kleive fra 1998, da også Vidar Busk var med, samt Big Chief Jazzband med Barbara Kay og Korgen Kammerskor.

## Referanser


## Eksterne lenker
*https://web.archive.org/web/20010714094543/http://www.hemnesjazz.no/
Typocaeta

* Se Systematisk inndeling

***Typocaeta*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Agapanthiini er middelsstore, lange og tynne, gjerne brunlige trebukker. Antennene er ganske lange, hos hannene tydelig lengre enn kroppen. Hodet er påfallende lite. Pronotum er litt smalere enn de jevnbrede dekkvingene, omtrent sylindrisk.

## Levevis
Larvene lever vanligvis i de hule stammene på storvokste urter, særlig tistler og lignende. De voksne billene finnes ofte på blomster.

## Utbredelse
Slekten er spredt utbredt i Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Agapanthiini Mulsant, 1839 
******** Slekten *Typocaeta* Thomson, 1864 
********* *[[Typocaeta camerunica]]* Teocchi, 1997
********* *[[Typocaeta kenyana]]* Teocchi, 1991
********* *[[Typocaeta parva]]* (Breuning, 1940)
********* *[[Typocaeta subfasciata]]* Thomson, 1864
********* *[[Typocaeta togoensis]]* Adlbauer, 1995

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata 
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* 
* 
* Bildegalleri
Skodje (tettsted)

**Skodje** (uttalt *skøy'e*) er et tettsted som var administrasjonssenter i Skodje kommune i Møre og Romsdal inntil Skodje ble slått sammen med Ålesund 1. januar 2020. Tettstedet har  innbyggere per 1.&nbsp;januar&nbsp;.

Tettstedet ligger på nordsiden av Skodjevika, Stavsetfjordens innerste arm. Gjennom tettstedet går fylkesvei 661 fra E 39 i Skodjestraumen via Vatne tilbake til E 9 på Vestnes. Skodje har variert industri og fiskeoppdrett.

## Referanser
Lars Lillo-Stenberg synger Munchs hjerteblod

***Lars Lillo-Stenberg synger Munchs hjerteblod*** er et musikkalbum med Lars Lillo-Stenberg. Albumet ble utgitt i 2013. På albumet har Lars Lillo-Stenberg tilsatt melodier til Edvard Munchs tekster om maleriene.

## Sporliste

# «Jeg stanset opp» (Edvard Munch/Lars Lillo-Stenberg)
# «Jeg vil ikke lenger være høflig» (Edvard Munch/Lars Lillo-Stenberg)
# «Eftermæle» (Edvard Munch/Lars Lillo-Stenberg)
# «Milliarder av kloder» (Edvard Munch/Lars Lillo-Stenberg)
# «To måner» (Edvard Munch/Lars Lillo-Stenberg/Ole-Henrik Moe)
# «Jeg må male det jeg så» (Edvard Munch/Lars Lillo-Stenberg)
# «Underlige trær» (Edvard Munch/Lars Lillo-Stenberg/Ole-Henrik Moe)
# «Måneskinn» (Edvard Munch/Lars Lillo-Stenberg)
# «Kyss» (Edvard Munch/Lars Lillo-Stenberg/Ellen Sejersted Bødtker)
# «Melankoli» (Edvard Munch/Lars Lillo-Stenberg)
# «Rovfugl» (Edvard Munch/Lars Lillo-Stenberg)
# «Skrik» (Edvard Munch/Lars Lillo-Stenberg)
# «Hjerteblod» (Edvard Munch/Lars Lillo-Stenberg)

## Medvirkende
### Musikere
* Lars Lillo-Stenberg - sang, gitar, piano, låtskriver, produsent
* Ole-Henrik Moe - fiolin, bratsj, sag, vokal 
* Ingeborg Marie Mohn - kontrabass, vokal, komponist 
* Ellen Sejersted Bødtker - harpe 
* Johannes Martens - cello
* Henrik Rafaelsen - vokal
### Øvrige medvirkende
* Jan Erik Kongshaug - tekniker 
* Peer Espen Ursfjord - tekniker, miksing 
* Tom Coyne - mastering

## Eksterne lenker
* Lars Lillo-Stenberg synger Munchs hjerteblod
Vestnes (tettsted)

**Vestnes** er et tettsted og administrasjonssenteret i Vestnes kommune i Møre og Romsdal. Tettstedet ligger vest for munningen av Tresfjorden, på begge sider av Vestnesstraumen som fra Tresfjorden fører inn til den tre kilometer lange og 1 kilometer brede bukta Flatevågen. Vestnes har  innbyggere per 1.&nbsp;januar&nbsp;.

Vestnes tettsted har atskillig handels- og servicevirksomhet, likeledes industri, særlig båtbygging med et båtbyggermuseum. Vestnes kirke i Vestnes er en langkirke i tre fra 1872, er den tredje kirken på stedet; den første var en stavkirke som ble revet i 1680.

Vestnes tettsted har hurtigbåtforbindelse med Vikebukt, Sekken og Molde. Det går bilferge til Molde fra Furneset, rundt tre kilometer nord for tettstedet (E 39). E 136 (Dombås–Åndalsnes–Ålesund) går i bru over Tresfjorden umiddelbart sør for tettstedet.

## Referanser
Midsund (tettsted)

**Midsund** er et tettsted i Molde kommune i Møre og Romsdal. Det var administrasjonssenter i tidligere Midsund kommune (1965–2019). Tettstedet har  innbyggere per 1.&nbsp;januar&nbsp;.

Midsund ligger lengst vest på Otrøya, ved fylkesvei 668 og brua over til Midøya. Stedet har noe industri, særlig næringsmiddel- og verkstedindustri.

## Referanser
Ådne Gikling Bruseth

**Ådne Gikling Bruseth** (født 1998) er en norsk fotballspiller som spiller for .

Den 7. august 2016 fikk han sin OBOS-liga-debut for  hjemmekampen mot . Bruseth er fra Gjemnes, og har tidligere spilt for ,  og .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stordal (tettsted)

**Stordal** er et tettsted i Fjord kommune i Møre og Romsdal med  innbyggere per 1.&nbsp;januar&nbsp;. Stordal var administrasjonssenter i Stordal kommune.

Tettstedet ligger ved utløpet av Stordalselva, og har betydelig møbelindustri, i tillegg til en del turisttrafikk og en flerbrukshall.

## Referanser
Pseudophaula

* Se Systematisk inndeling

***Pseudophaula*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, lange og tynne, lyst brunlige trebukker. Pronotum er sylindrisk uten pigger på sidene, dekkvingene parallellsidige, lange og smale, med små, mørke prikker.

## Utbredelse
Slekten er vidt utbredt i Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Aerenicini Lacordaire, 1872
******** Slekten *Pseudophaula* Lane, 1973
********* *[[Pseudophaula foersteri]]* (Martins, 1984)
********* *[[Pseudophaula porosa]]* (Bates, 1881)
********* *[[Pseudophaula pustulosa]]* Lane, 1973
********* *[[Pseudophaula strigulata]]* Lane, 1973

## Kilder
* Liste over artene, med lenker til bilder og utbredelsesdata 
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* 
* 
* Bildegalleri