Den Norske Frimurerorden i Stavanger

**Den norske Frimurerorden i Stavanger** har en historie som går tilbake til 1882. Ordenen i Stavanger omfatter en Stewardsloge av 1. orden, en St. Andreasloge, to St. Johannesloger og en Kapitel broderforening. Losjene følger det svenske frimurersystem og er tilsluttet Den Norske Frimurerorden.

Logebygningen befinner seg i Løkkeveien 8 og huser også lokalene til Maria-loge Nr. 3 a. K. «Konvallen».

## Gradene
Den Norske Frimurerorden følger et høygradsystem (det svenske system) hvor brødrene arbeider i tre skift. St. Johanneslosjen arbeider med de tre første gradene, som er felles i St. Johanneslosjer over det aller meste av verden. Ritualene kan likevel avvike noe fra andre frimurersystemer.

St. Andreaslosjen utgjør det andre skiftet. I dette skiftet arbeides det fra IV grad til VI grad. Gradene IV og V er slått sammen til én grad i det svenske system.

Det tredje skiftet er Kapittelet. I det svenske system arbeides det i VII grad i Stewardloger av 2. orden og i VII/VIII grad i Stewardsloger av 1. orden. Stavanger Stewardloge er en loge av 1. orden.

I Kapitel Broderforeningen arbeides det i IX og X grad, men medlemmene av en broderforening har ikke mulighet til å foreta innvielser.

## Historie
### St. Johanneslogen St. Svithun

St. Johanneslogen St. Svithun er St. Johannesloge nr. 5. Den ble opprettet i Stavanger den 9. september 1895.

Stavangers skytshelgen Svithun av Winchester var en engelsk og katolsk helgen. Han var biskop av Winchester og døde i året 863. Relikvier av ham ble sendt til Stavanger. Stavanger domkirke ble bygd og viet til St. Svithun ca år 1100.

#### Broderforeningen
Mølleeier Christian Ruus (1841–1898), som eide en mølle i Oltesvik i Gjesdal, var den første som luftet idèen om en frimurerforening i Stavanger. Det skjedde etter at han i 1879 ble opptatt i I° i «Oscar» i Bergen. I 1881 luftet han idèen på nytt etter å ha blitt innviet i III°.

I juni 1881 trommet han sammen til et møte blant brødre i Stavanger. De satte ned en komitè bestående av Christian Ruus, skipsbyggermester H.C. Knudsen og grosserer Claus Meyer. Brødrene i Bergen var positive innstilt til dette, og 15. oktober ble det kalt sammen til et nytt møte for å drøfte broderforeningens statutter.

15 av brødrene ville gi broderforeningen et losjepreg, mens doktor og stadsfysikus Hans Kirkegaard Zimmer (1839–1923) og overrettsaksfører Finne stemte mot. Provinciallogen i Oslo krevde at begge disse måtte være enige; i tillegg krevde den at byfogd Halvor Olaus Christensen (1800–1891) måtte gi sin tilslutning før broderforeningen ble opprettet.

Broderforeningen ble opprettet den 27. mars 1882. Christian Ruus var Ordførende Broder.

Politimester Salicath skriver:

;Foreningens første kollegium bestod av
* Christian Ruus, formann
* K. Vedst, viceformann
* H. Svendsen, første forstander
* K. Vedst, anden forstander
* H. Lund, taler
* Claus Meyer, ceremonimester, skatmester og sekretær.

Foreningen hadde møter en gang månedlig i tiden oktober-mai. Møtene ble besøkt av 10–20 medlemmer. H. Lund og Johs. Johnsen holdt en rekke utmerkede foredrag.

#### Opprettelsen av Filialforeningen
Den 23. mars 1888 ble det nedsatt en komitè bestående av Hans Kirkegaard Zimmer, Christian Ruus, Oluf Normann, Johan Georg Mejlænder og G. O. Abrahamsen for å undersøke muligheten for opprettelse av en St. Johannesloge. I møte den 21. februar 1890 ble Johan Georg Bernhard Mejlænder (1836–1920) valgt til ny Ordførende Broder. I 1892 ble det atter nedsatt en komitè, for å undersøke mulighetene for å opprette en St. Johannesloge. Den var bestående av Oluf Normann, G. O. Abrahamsen, Bergesen, Johnsen og Abraham Norman Ultstrup.

Komitèen avga sin beretning den 30. oktober 1892. Konklusjonen var at den ikke hadde økonomi til å opprette en fullstendig St. Johannesloge. Derimot anbefalte den å opprette en Filialforening. Den 29. april skrev foreningen til logen i Bergen om dette, og i brev av 15. mai anbefalte «Oscar» dette.

Den 9. november 1892 skrev komitèen til Den Norske Store Landsloge og den 15. november 1892 til losjen i Bergen. Den 19. januar 1893 ble det sendt et andragende til «Viseste Salomos Vicarius» i «den X frimurerprovins», Hans majestet kong Oscar II, om å få opprette en Filialforening.

Stavanger broderforening hadde på denne tiden 26 medlemmer, hvorav 7 tilhørte fremmede losjer. Av foreningens 15 grunnleggere, var det bare 3 igjen.

Den 9. september 1893 ble «filialforening av St. Johanneslogen Oscar til de syv Bjerge» stiftet. Den hadde rett til å foreta innvielser i I°.

#### Filialforeningen blir loge
Den 30. november 1894 ble det sendt et nytt andragende til «Viseste Salomos Vicarius» i «den X frimurerprovins», Hans majestet kong Oscar II. Denne gangen om å opphøye Filialforeningen til losje.

Den Norske Store Landsloge ga sitt samtykke den 20. juni 1895 til at «det i Kjøbstaden Stavanger må bygges en St. Johannes Lærlinge, Medbroder og Mesterloge ved navn St. Svithun».

St. Svithun ble dermed den første norske losje som var direkte underlagt Den Norske Store Landsloge, og ikke Sverige.

Den 9. september 1895 ble Filialforeningen opphøyd til egen loge. Innvielsesprotokollen er ført i pennen av Abraham Norman Ulstrup:

;De øvrige deltagere var
* 1. Stor-Forstander, maskiningeniør Peter C. Engh
* 2. Stor-Forstander, foged Emil Jørgensen
* Stor-Ceremonimester, kongeligt fullmektig Hans Peter Faye (1859–1928)
* Stor-Sekretær, Casper Donato Brambani (1834–1906)
* Første Fadder, Fr. W. Stabel
* Annen Fadder, borgermester Henrik Reuss Bang (1826–1896)

;Deretter trådte embedsmennene frem foran alteret
* Ordførende Mester, politimester Fredrik Theokar Salicath
* Deputert Mester, stadsfysikus Hans Kirkegaard Zimmer
* 1. Forstander, disponent Johan Georg Mejlænder
* 2. Forstander, fabrikkeier Hans G. B. Sundt-Hansen
* Ceremonimester, disponent Hartvig Andreas Riis
* Taler, skibsreder Oluf Normann
* Sekretær, dampskibsekspeditør Abraham Norman Ultstrup
* Skattmester, skibsreder Haakon Madsen
* Innførende Broder, Johan S. Abrahamsen 

Etter at embedsmennene hadde inntatt sine plasser takket Salicath for at Stavanger nå endelig hadde fått en fullverdig losje, hvis valgspråk - *Vitam Impendere Lumini* (Vie sitt liv til Lyset) skulle stå frem som et eksempel for brødrenes videre arbeid. Allerede i Filialforeningens dager var devisen antatt av brødrene i Stavanger.

#### Tiden fremover

Den 22. november 1895 ble sangforeningen til St. Svithun etablert.

Protokollen fra møtet 16. desember 1895 forteller om noe viktig. Et rundskriv fra Den Norske Store Landsloge kunne meddele at «forbudet mot besøg av Bayreutherbrødre er opphevet». Det bygde på den avtale som ble inngått med tyske landsloger om gjensidig besøk. Dette måtte også omfatte norske frimurerloger som var organisert under den tyske storlosjen Zur Sonne i Bayreuth i Bayern. De vennskapsbånd som ble knyttet, var så vellykkede at disse «polarstjernelogene» gikk inn i den Norske Frimurerorden den 17. september 1960.

Den 13. juli 1896 fikk St. Svithun besøk av den svensk-norske kongen Oscar II. Dette var et privat besøk, og kong Oscar II ble titulert «Viseste Salomos Vicarius» i egenskap av å lede både «den IX» (Sverige) og «den X provins» (Norge).

Den 1. november 1897 ble det nedsatt en komitè bestående av brødrene Hans G. B Sundt-Hansen, Cornelius Middelthon og Abraham Norman Ulstrup for å utarbeide statutter for en hjelpeforening. I kollegiemøte 16. desember 1897 ble «St. Svithuns hjelpeforening ved dødsfall» opprettet.

Den 6. mars 1925 ble St. Andreaslogen «Utstein» grunnlagt; da det nå var to loger i Stavanger, ble det aktuelt å etablere en fellesordning for de økonomiske forhold. Ordenens Stormester fastsatte i et møte i Det Høye Råd den 18. juni 1925 vedtektene for et Økonomistyre.

Den 19. september 1925 ble også Bergens Provincialloge grunnlagt; og brødrene i Stavanger ble formelt hørende inn under denne.

I et møte i Det Store Råd den 18. mars 1937 ble det besluttet å endre benevnelsen «Den X Frimurerprovins» til «Den Norske Frimurerorden». Begrunnelsen var følgende:

Den 8. april 1940 ble det avholdt et vanlig møte i III°. Neste dag kom tyske fallskjermtropper til Stavanger Lufthavn, Sola. Stavanger og alle viktige kommunikasjoner ble besatt. Okkupasjonsamakten okkuperte frimurerbygningen, og den ble overlatt til Nasjonal Samling frem til krigens slutt i 1945. Da var det meste av det rituelle utstyret ødelagt. Men allerede 15. august 1945 begynte gjenreisingen av «det ødelagte tempel».

Broder Øiestad og Wilhelm Holdt-Aanensen tok initiativet til dameforeningen «Caritas». Stiftelsesmøtet ble avholdt 18. januar 1949, og Borghild Pram Øiestad var foreningens første leder frem til 1959. Formålet var opprinnelig å støtte frimurerne med et aldershjem for frimurere og deres enker. Denne tanken ble raskt mindre aktuell, men formålsparagrafen ble endret til å støtte frimurerne i deres generelle arbeid.

I 1953 ble Stavanger Stewardloge av 2. orden innviet. Og i 1967 ble den opphøyd til Stavanger Stewardloge av 1. orden.

Våren 1984 utkom første nummer av frimurerbladet *Kjeden*. Bladets bærende idè er å bringe historisk stoff fra begynnelsen til idag. Bladet utkommer to til tre ganger i året.

Den 20. november 1985 ble *Dalane St. Johannes Frimurergruppe* grunnlagt i Egersund, som en undergruppe av St. Svithun. Den 10. september 1991 ble *St. Johanneslogen Hafrsfjord til de tre Sverd* innviet i Stavanger. *Stavanger Kapittel Broderforening* ble grunnlagt den 19. januar 1993 for brødre av IX º – Xº.

Den 20. februar 1995 samtykket ordenens Stormester i opprettelsen av en St. Johannes Frimurergruppe med sete i Strand kommune i Ryfylke. *Ryfylke St. Johannes Frimurergruppe* ble opprettet 4. april 1995 i Lions Club på Jørpeland under tilstedeværelsen av ca 50 brødre.

I tiden frem mot 100-års jubileumet den 9. september 1995, hadde St. Svithun følgende medlemstall:

St. Johanneslogen Hafrsfjord til de tre Sverd hadde 155 medlemmer, så det samlede antallet i Stavanger var i 1995 var omkring 800.

Tilgangen på fremmede søkende fra andre loger, har fordelt seg slik:

#### Ordførende Mestere
Losjen har hatt følgende Ordførende Mestere:

#### Logens honnørtegn
Følgende personer har mottatt logens honnørtegn:
* Fosse, Stein, avdelingsingeniør
* Matre, Kaare, ingeniør
* Steen, Alf, disponent

### St. Johanneslogen Hafrsfjord til de tre Sverd

St. Johanneslogen Hafrsfjord til de tre Sverd er St. Johannesloge nr 38. Den ble innviet den 10. september 1991.

Navnet er til minne om slaget i Hafrsfjord i året 872, da Harald Hårfagre samlet Norge til ett rike. I frimureriet er «de tre sverd» et symbol på «den trefoldige store byggmester» eller Gud. Sverdet antyder symbolsk den kamp som mennesket må utstå for å seire over mørket.

Logens valgspråk er *Quod petis hic est* (Her er det du søker).

Grunnen til at behovet for en ny losje oppstod i Stavanger, var en ventetid på opptil to år for opptagelserer. Saken ble reist i *Kjeden* i 1989.

Professor dr. med. Ola Knutrud (1919–1996), den Norske Frimurerordens Stormester, besluttet i det Høye Råds møte den 8. november 1990 at det skulle opprettes en ny St. Johannesloge i Stavanger.

#### Ordførende Mestere
Losjen har hatt følgende Ordførende Mestere:

### St. Andreaslogen Utstein

St. Andreaslogen Utstein er St. Andreasloge nr. 5. Den ble innviet den 6. mars 1925. Logen var ved grunnleggelsen underlagt Den Norske Store Landsloge. Den 18. september 1925 ble den underlagt Bergens Provincialloge.

Logens valgspråk er *Per Tenebras ad Lucem* (Gjennom Mørket til Lyset).

Logen er oppkalt etter Utstein kloster på Mosterøy. Klosteret var kongsgård fra Harald Hårfagres tid. Det ble av Magnus Lagabøte sjenket til augustinerordenen i 1265.

Da bygningen til St. Johanneslogen St. Svithun ble innviet i Stavanger i 1917, ble det gjort plass for en potensiell, fremtidig St. Andreasloge. Spørsmålet ble drøftet mange ganger vinteren 1921–1922. En konstitusjonspatent ble utferdiget den 28. februar 1925, og logen ble innviet 6. mars samme år.

Konstitusjonspatenten gikk tapt i okkupasjonsårene 1940–1945.

#### Ordførende Mestere

Losjen har hatt følgende Ordførende Mestere:

### Stavanger Kapittel Broderforening
*Stavanger Kapittel Broderforening* ble grunnlagt den 19. januar 1993 for brødre av IX º – Xº. Den 10. desember 1982 samtykket ordenens stormester i opprettelsen av en Kapittel Broderforening.

#### Ordførende Brødre
Broderforeningen har hatt følgende Ordførende Brødre:

### Stavanger Stewardsloge
Stavanger Stewardsloge er Stewardsloge nr. 2 av 1. orden.

I Det Høye Råds møte den 3. februar 1953 ga generalmajor Jacob Hvinden Haug tillatelse til å opprette en Stewardsloge av 2. orden.

Losjen ble grunnlagt den 7. desember 1953 som Stewardsloge nr. 3 av 2. orden (VII º), underlagt Bergens Provincialloge. I 1967 ble den opphøyd til Stewardsloge nr. 2 av 1. orden (VII º – VIIIº).

Losjens valgspråk er *Fiat Lux* (Bli Lys).

#### Ordførende Mestere
Losjen har hatt følgende Ordførende Mestere:

## Losjebygget
Fra starten den 27. mars 1882 holdt broderforeningen St. Svithun til i leide lokaler. I 1883 flyttet broderforeningen inn i Mejlænders murhus i Løkkeveien.

Stiftelsesmøtet til «filialforening av St. Johanneslogen Oscar til de syv Bjerge» ble holdt 9. september 1893 i Ny Olavsklev 17 (hjørnet til Engelsminnegaten). Også innvielsen av St. Johanneslogen St. Svithun den 9. september 1895 pågikk i Olavsklev 17.

Det gikk ikke lenge før brødrene innså at lokalene i Olavsklev 17 ikke var tilstrekkelige. Mot utgangen av året 1910 fant man en byggetomt i Løkkeveien 8. I Kollegiemøte 9. januar 1911 besluttet logen seg for å kjøpe tomten. 

Grunnsteinsnedleggelsen fant sted 30. juni 1915. Et dokument som fortalte om St. Svithuns historie, sammen med insignier for de tre St. Johannesgradene, frimurerpass etc. ble lagt ned i en blykiste. Lokket ble loddet fast. Deretter fulgte en prosesjon til Løkkeveien 8, hvor kisten ble lagt ned i bygningens nordøstlige hjørne, på murens innvendige side. Ordførende Mester, oberstløytnant Andreas Bredal Wessel (1857–1927) holdt følgende tale:

Riktignok greide man ikke å levere et nybygg til høytidsdagen 9. september 1916, men 30. april 1917 kunne logen ta sine nye lokaler i bruk. De Ordførende Mestere til alle landets St. Johannes- og St. Andreasloger deltok i seremonien, samt representanter for Den Norske Store Landsloge og Ordførende Broder i Haugesund Broderforening.

En viktig grunn for nybygget i Løkkeveien 8 var å gjøre plass for en St. Andreasloge. Den 6. mars 1925 ble St. Andreaslogen «Utstein» innviet, som nr. 5 av de norske St. Andreasloger.

I 1991 kom ferdiggjørelsen av rom og tilganger til St. Andreaslogen «Utstein» og Stavanger Stewardsloge, og fellesrom for bibliotek og museum. Den 9. september 1991 ble St. Johannessalen innviet med feiringen av St. Svithuns 96. høytidsdag.

## Referanser




## Litteratur
* 
* 
* 
*