Asfalt

:*For bandet Asfalt, se [[Asfalt (band)]]*
**Asfalt** (gresk *άσφαλτος* ásphaltos, «jordbek») består av høymolekylære hydrokarboner, og er en naturlig brunsvart, seig masse, som egentlig regnes som den laveste graden av råolje. Ordet benyttes imidlertid ofte som et synonym for **asfaltbetong**, en blanding av asfalt, sand- og steinmateriale som typisk brukes som veidekke.

## Forekomst

Asfalt er den laveste graden av råolje og dannes trolig ved en oksidasjonsprosess når denne kommer i kontakt med luft. Rene asfaltforekomster finnes, der asfalten har lekket gjennom jordskorpen og mer flyktige bestanddeler har fordampet. Eksempler på dette finnes blant annet i La Brea Tar Pits, som ligger i Miracle Mile-distriktet i sentrum av Los Angeles. Naturlig råasfalt inneholder omtrent 40 % bitumen, 30 % aske og 30 % vann.

Den største naturlige forekomsten av asfalt er Pitch Lake i det sørvestre Trinidad, men det finnes også store forekomster i Utah (USA), i Sveits, Syria, Venezuela og på Cuba. Det finnes også asfaltsteinforekomster fra kalkstein i Sveits og Tyskland, men slik asfalt er av dårligere kvalitet enn annen asfalt.

Mengden bitumen i råolje er svært varierende, fra  i forekomster i Venezuela til  på norsk sokkel.

## Asfaltbetong
Asfalt er viskøst, løses ikke i vann og har stor motstandsdyktighet mot kjemisk påvirkning. Asfaltbetong er godt egnet som veidekke på grunn av sine elastiske egenskaper, i motsetning til betong, som er et sprøtt materiale. Asfaltbetong kan gjenvinnes, for eksempel ved at den knuses ned til asfaltgranulat og blandes med nytt bindemiddel. Dette kalles gjenbruksasfalt (Gja).

### Framstilling av asfaltbetong

Asfalten som brukes på veier, parkeringsplasser og andre arealer fremstilles i asfaltfabrikker. Rundt 95 prosent av asfalten består av steinmateriale som bindes sammen av oljeproduktet bitumen.

Egenvekt/massetehetthet til asfalt er forskjellig basert på hvilken tilstand den er i

Egenvekten er størst etter at asfalten er ferdig lagt og presset

Asfalt,støpt: 

Asfalt, presset: 

Når asfalt deponeres rives det opp i flak. Deretter kjøres det til asfaltverk der det kan varmes opp og resirkuleres til ny asfalt. Deponert asfalt har store luftlommer mellom flakene, massetettheten for  utgjør cirka 

### Asfalttyper
Asfalt benyttes mye som bindemiddel i veidekke, men også til takpapp, rustbeskyttelse, impregnering og isolasjon.

Asfaltbetong i betydningen veidekke er en nøyaktig blanding av velgraderte steinmaterialer og bindemiddel i forhold 90&ndash;95 vektdeler stein respektive 10&ndash;5 vektdeler bindemiddel. På 1930-tallet var bindemidlene destillat fra steinkull kjent som tjære, men sent på 1940-tallet ble det mest benyttet destillasjonsresten fra jordolje, bitumen, som er sortfarget. Fra 1960 er kun bitumen brukt som bindemiddel i veibygging i Norge.

Det finnes flere forskjellige typer asfalt, i tabellen under vises de mest brukte. Mer lesning om dette tema kan finnes i Statens vegvesens håndbok N200.

Asfalt kommer med forskjellige diameteren på grus og sandkorn. Her kommer et eksempel: "Ag 11". Ag står for Asfalt grus og  tallet 11 står for største diameter på tilslaget. Det vil si at asfalten som leveres kommer med gruskorn på 11&nbsp;mm eller mindre. Selve tykkelsen på asfaltlaget kan også variere mellom 30–60&nbsp;mm. Tilslaget (grusen/sanden) som skal brukes i asfalt har krav til slitasje og hvor fort de knuser. Dette testes oftest med LA-verdi (Los Angeles metoden) og Micro-Deval (tilsvarende til kulemølle/møllemetoden).

Statens vegvesens egne måling "Årsdøgntrafikk" (ÅDT) er bestemmende for hva slags asfalttype som skal brukes på norske motorveier og fylkesveier.

### Historikk
Asfalt ble brukt i Irak fra 3. årtusen f.Kr.. Den første asfalterte veien ble bygget i Babylon 6. århundre f.Kr..

Egypterne brukte asfalt i pyramidenes gravkamre, til balsamering. Det persiske ordet for asfalt er *mumiya*, hvilket kan være opphavet til ordet mumie.

Asfaltering av veier i moderne tid tok til på slutten av 1800-tallet, men først med tjære som bindemiddel i stedet for bitumen.

Først i 1922 begynte man å dekke gatene med asfalt i Norge. Sakte men sikkert økte antall asfalterte veier, og fra midten av 1950-tallet, da antall biler i landet vokste raskt, gikk utviklingen betydelig hurtigere.

### Asfalt i populærkulturen
Sangen «Asfalt» av Bare Egil Band er ifølge artisten en hyllest til dette trauste og tidligere ubesungede materialet.

## Se også
* Bitumen
* Pukkverk
* Årsdøgntrafikk
* Tilslag
* Statens vegvesen
* Asfaltforsegling

## Referanser


## Kilder
* *Gyldendals Store Konversasjonsleksikon, annen utgave*
* *Hjemmets Store Leksikon*
* *Veidekke Industris nettsider*

## Eksterne lenker
* 
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av asfaltør
* https://snl.no/asfaltdekker