Christen Smith

**Christen Smith** (født 17. oktober 1785 i Skoger ved Drammen, død 22. september 1816 ved Kongoelven) var en norsk naturforsker. Han var den første som ble utnevnt som professor i økonomi i Norge. 

## Bakgrunn og virke
Han var sønn av Anders Smith i Drammen.

Han ble student i 1801, tok medisinsk embetseksamen 1808 og var praktiserende lege i Norge 1809&ndash;1812. Han ble konstituert som fysikus i Jarlsberg i 1808 og ble lege ved Frederiks Hospital i København i 1809. Sammen med den danske professoren J. W. Hornemann reiste han 1803&ndash;1813 sammen med utenlandske forskere gjennom store deler av Norge, blant annet som pioner i Jotunheimen, og gjorde botaniske undersøkelser. Smith var overbevist om at den «høie Fjeldarm» mellom «Sæterdalen og Sjødalen» i Vågå og Bøverdalen i Lom utgjorde den høyeste del av Langfjellene, og at Svartdalstindene og Besshø var blant de høyeste punktene. Fjellområdet mellom Valdres og Vågå beskrev han som tilholdssted for «uhyre Flokke» av reinsdyr og han kom med forslag om tamreindrift i området. 

Smith regnes sammen med Jens Esmark som førstebestigere av Gaustatoppen i august 1810.

I 1814 ble han utnevnt til professor i «statsøkonomie og botanikk» ved Universitetet i Christiania, men kom aldri til å tiltre i stillingen. Smith hadde ingen utdanningen innenfor det som i dag regnes som faget økonomi. På den tiden var økonomi som universitetsfag praktisk innrettet og preget av merkantilismen. Utnyttelse av landets naturressurser sto sentralt blant annet gjennom landbruket. Smiths reiser i landets indre overbeviste ham om at naturressursene der hadde økonomisk verdi. I 1815 besøkte han sammen med Leopold von Buch Kanariøyene. 

På oppfordring av Royal Society i London ble han i 1816 som botaniker og geolog med på en vitenskapelig ekspedisjon for utforskning av elven Kongos nedre løp. Kongos løp var på denne tiden i hovedsak ukjent. Ekspedisjonen var i regi av den britiske marine. Planen var å utruste det ene av ekspedisjonens skip, «Congo», med James Watts dampmaskin og skovler slik at det ville bli verdens første dampbåt. Det ville være lettere å ta seg opp Kongo med dampbåt enn med seil. «Congo» viste seg uegnet til dampdrift og maskinen ble tatt ut igjen, «Congo» ble utstyrt med to ekstra, avtagbare kjøler for å kunne fungere både på åpent hav og i elv. Ekspedisjonen ble en tragedie. Smith og 21 av et mannskap på 56 døde av tropefeber. Gartneren fra Kew Garden overlevde turen og tok vare på Smiths dagbøker og samlinger fra Kongo, hvoriblant et herbarium med 620 arter hvorav 250 var nye for vitenskapen. Smiths legeme ble senket i havet 22. september 1816 utenfor Kongos munning.

Autornavnet **C.Sm.** brukes for planter som han har beskrevet.

Smiths søknad om reisemidler fra Det Kgl Selskab for Norges Vel gjøre rede for bakgrunnen i en eneste lang setning:

## Verker
* *Dagbog paa en reise til Congo i Afrika* (1819)
* *Dagbog paa reisen til de Canariske øer 1815* (1889)

Flere av hans etterlatte skrifter ble også utgitt av hans venn botanikeren Martin Richard Flor.

## Litteratur
* Preben Munthe: *Christen Smith*. Aschehoug, 2004. ISBN 82-03-22965-4
* "Christen Smith og den hemmelighetsfulle vei innad"  Aileen Hennes - 1/2003 - *Nytt Norsk Tidsskrift*

## Kilder
* *[[Nordisk familjebok]]. Uggleupplagan*
## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Christen Smith’s diary from the Canary Islands and his importance for the Canarian botany