Kommune

En **kommune** er et geografisk avgrenset område som utgjør en egen politisk og administrativ enhet innen en statsdannelse. En kommune har delvis selvstyre i saker som gjelder området.

Ordet *kommune* er lånt fra fransk *commun*, som igjen er dannet av det latinske *communis*, som betyr «felles».

## Historie

På 1800-tallet var begrepet «kommue» brukt om et landområde som fungerte som et eget rettssubjekt. Det vil si at landsdelen kunne eie grunn og formue - og dermed også inngå økonomiske forpliktelser. Derimot sa begrepet ingenting om styreform, og en kommune trengte ikke ha noen form for demokratisk styresett. 

Det laveste kommunenivået, også omtalt som primærkommuner, var prestegjeld og delvis også kirkesokn. 
Også en bybebyggelse med status som kjøpstad fungerte som en kommune, som et selvstendig rettssubjekt med særskilte handelsprivilegier.  Et ladested hadde også handelsprivilegier, men var formelt sett underlagt en kjøpstad og slik sett ikke en kommune.   

Over prestegjeldet sto amtet som sekundærkommune.  Kjøpstedene hadde en noe friere stilling enn landdistriktene og var ikke underlagt amtet de geografisk tilhørte.                     

Etter innføring av de to formannskapslovene i 1837 ble landet delt inn i formannskapsdistrikt. Én lov gjaldt for bydistrikt og én for landdistrikt. I lovene var begge disse to typene forvaltningsdistrikt omtalt som kommuner.
Inndelingen i formannskapsdistrikt på landet tok utgangspunkt i prestegjeldene, delvis også kirkesokn og tinglag. 
Fra 1863 ble navnet herred brukt om landdistriktene i lovverket, og på 1900-tallet ble «kommue» den mest vanlige betegnelsen for alle distriktene.  Forskjellen mellom bykommuner og landkommuner ble fjernet i lovverket fra januar 1993.

For å skille ulike typer kommuner kunne en bruke ord som soknekommune, herredskommune, amtskommune og fylkeskommune.   Skolekommuner, 
fattigkommuner og bygningskommuner var som regel sammenfallende med herredskommunene.

På slutten av 1800-tallet førte kommunedeling til en rekke nye kommuner, og antallet toppet seg i 1930 med 747 kommuner. Etter 1960 er det blitt færre kommuner. Endrede kommunikasjonsforhold er en viktig årsak til at kommunene kunne bli større rent geografisk.  Veinettet er bygd ut og lokaltrafikk er i liten grad basert på sjøveis transport.

## Kommuneorganisering i Norge

Fra 1. januar 2024 har antall kommuner vært 357.

I Norge er kommunestyret det øverste politiske organet i kommunen og velges ved kommunestyre- og fylkestingsvalg hvert fjerde år. Da velger lokalbefolkningen, det vil si kommunens innbyggere, representanter til kommunestyret. Deretter velger kommunestyret ordfører, og den personen kommer som oftest fra det største partiet og har kommunestyrets flertall bak seg. Kommunene har også en administrasjon med fast ansatte. Den administrative sjefen kalles kommunedirektør (tidligere rådmann). Oslo og Bergen har ingen kommunedirektør. Der er det i stedet innført parlamentarisme med et byråd.
 
Kommunene er pålagt å administrere og utføre ulike oppgaver. Det dreier seg om

I tillegg til de lovpålagte oppgavene driver mange norske kommuner blant annet med næringsutvikling, kulturarbeid, folkehelsearbeid, drift av parker og idrettsanlegg, med mere. 

## Kommunebegrep i noen andre land

### Inndeling av kommuner i USA
I USA er det ikke noen bestemt regel om at alle kommuner i sin helhet skal ligge innenfor et spesifikt fylke, i motsetning til de fleste andre land hvor alle kommunene ligger i sine helheter innenfor et fylke/provins/region. De aller fleste kommunene i USA ligger derimot i sine helheter innenfor et fylke, men det finnes unntak hvor noen kommuner ligger fordelt i flere fylker samtidig. Eksempler er bykommunene Houston og Dallas i Texas. Houston kommune ligger fordelt i fylkene Harris County, Fort Bend County og Montgomery County, mens Dallas kommune ligger fordelt i fylkene Dallas County, Collin County, Denton County, Kaufman County og Rockwall County. Når det gjelder bykommunen New York, er dette en helt spesiell situasjon som skiller seg markant ut fra resten av USA. I det meste av USA er fylkene nivå 1 mens kommunene er nivå 2, altså fylkene huser kommunene. Men i New York kommune er det omvendt. Her er kommunen nivå 1 mens fylkene er nivå 2. New York er altså en kommune som huser fylker. De 5 fylkene som New York kommune huser er New York County, Kings County, Queens County, Bronx County og Richmond County, som deler grenser og er sammenfallende med New Yorks 5 bydeler Manhattan, Brooklyn, Queens, Bronx og Staten Island.

### Englands kommuner
I det meste av England er kommunene sammenfallende med distriktene, men det finnes ett unntak. Regionen Stor-London (Greater London) består av 32 distrikter, inkl. sentrumsdistriktet City of London, men disse distriktene har derimot status som bydeler (London boroughs), ikke kommuner. Her er det altså Stor-London som er selve kommunen. Stor-London er altså en kombinert region, grevskap og kommune. Bydelene og City of London har derimot såpass høy grad av lokalt selvstyre at de har status som distrikter, i likhet med Englands kommuner utenfor Stor-London, selv om Londons bydeler og City of London ikke er kommuner.

Englands inndeling av kommuner ser slik ut:
*Urbane distrikter (*[[Metropolitan borough]]s*)
*Distrikter (*districts* eller *boroughs*) 
*Wight
*Scilly-øyene
*Stor-London (*Greater-London*)

Mens Englands inndeling av distrikter ser slik ut:
*Urbane distrikter (*Metropolitan boroughs*)
*Distrikter (*districts* eller *boroughs*) 
*Wight
*Scilly-øyene
*bydeler i London (*London boroughs*)
*City of London

Englands kommuner er altså sammenfallende med distriktene, unntatt i Stor-London hvor selve Stor-London er en bykommune mens distriktene er bydeler av kommunen.

Londons bydeler og City of London hadde derimot status som egne kommuner i perioden 1986–2000. I 2000 ble Greater London Authority (GLA) etablert, og alle de 33 kommunene ble slått sammen til Stor-London bykommune, med en felles bymyndighet og ordfører. Bydelene og City of London beholdt sine status som distrikter, selv om de mista sine status som egne kommuner.

## Kommuner i Norden
* Danmarks 98 kommuner
* Finlands 336 kommuner
* Islands 76 kommuner
* Norges 357 kommuner
* Sveriges 290 kommuner

## Referanser


## Litteratur

* 

## Eksterne lenker
* 
* Kommune, Free Online Dictionary Valgfritt språk
* De regionale og lokale styringsområdene  ndla - Digitale læremidler for videregående opplæring