Hedmark

:*Må ikke forveksles med distriktet [[Hedmarken]].

*'Hedmark** ([[sørsamisk]]: ''Hedmarhke'') er et område, en [[Valgkrets#Norge|valgkrets til stortingsvalg]] og et tidligere [[Norges fylker|fylke]] på [[Østlandet]]. Fylket grenset ved avviklingen mot [[Trøndelag]] i nord, [[Oppland]] i vest og [[Akershus]] i sør. I øst grenset Hedmark til [[Värmland]], [[Dalarna]] og [[Jämtlands län|Jämtlands]] län i Sverige. Administrasjonsenteret var [[Hamar]].

Området Hedmark tilhørte [[Oplandenes amt]] inntil 1781, da det ble skilt ut som eget amt under navnet ''[[Hedemarkens amt]]''. Det ble også ofte kalt ''Øst-Oplandenes amt'' ettersom det var den østlige delen av Oplandenes amt. Samme år ble [[Solør]] (med [[Vinger]]) og [[Odalen]] inkludert i amtet. I 1919 skiftet det navn til Hedmark fylke. Fylket bestod derfor av distriktene [[Hedmarken]], Solør, Vinger, [[Østerdalen]] samt Odalen. Fra 1. januar 2020 ble fylket igjen slått sammen med [[Oppland]] under det nye navnet [[Innlandet]].

==Etymologi og historie==

Navnet ''Hedmark'' kommer av [[norrønt]] ''Heiðmǫrk'' (''[[Heiner|heidenes]] skog''). Det norrøne navnet ble brukt om området mellom Hamar og [[Elverum]].

Det er funnet rester av [[steinalderen i Norge|steinalderbosettinger]] over nesten hele fylket. [[Helleristning]]er av elg er funnet ved Mjøsa i [[Ringsaker]]. Det eldste [[bronsealder]]funnet i Norge er også gjort i Ringsaker. [[Jernalder]]funn er gjort over hele fylket, spesielt mange fra [[vikingtida]]. [[Gravhaug]]er finnes fra bronsealder frem til kristen tid. Det er gjort arkeologiske funn fra førhistorisk tid som indikerer at germansk kultur nærmest mangler i [[merovingertida]] og at samene må ha dominert Østerdalen i hvert fall frem mot år 700 etter Kristus (Narmo 2000). Solør skal ha vært et mektig kongerike mellom 300 og 800, etter [[Ynglingesagaen]] å dømme. Ved [[Åker gård]], tre kilometer øst for Hamar sentrum, utviklet det seg en bylignende struktur med [[marked]], [[ting (forsamling)|ting]] og [[Hov (kultplass)|hov]] allerede på 500-tallet. I vikingtida flyttet dette senteret seg til [[Storhamar]], som senere fikk oppført en [[Domkirkeruinene på Hamar|domkirke]] på grunnen. På dette stedet kan det rundt 1050 være [[slått mynt]]. På samme sted ble det [[bispesete]] fra 1152. Fylket var involvert i samtlige av Norges og Danmark-Norges kriger. [[Svartedauden]] tok sin tributt i rikt monn, og var her som ellers en nedgangstid. Rett før [[reformasjonen]] forsvant Hamar som marked, og ved reformasjonen 1536 forsvant bispesetet. Viktige kamper mellom tyskere og nordmenn fant sted ved [[Midtskogen]] og [[Kongsvinger]] i april 1940. Tyske bombefly utslettet Elverum april 1940. Både kongen, kronprinsen og regjeringen flyktet først til Elverum og seinere til [[Nybergsund]] i [[Trysil]] da krigen brøt ut. Allerede i vikingtida og nesten 1000 år fremover hørte Solør (med Vinger) inn under [[Raumafylke]] og senere [[Akershus len]]. Odalen hørte da til Øvre [[Romerike]] og gikk derfor også inn under Raumafylke og senere Akershus len. Ikke før langt inn på 1700-tallet kom Solør (med Vinger) og Odalen inn under det vi i dag kjenner som Hedmark fylke.

==Geografi og topografi==

Hedmarks geografi preges i stor grad av [[Glomma]], som renner gjennom hele fylket fra nord til sør, og tilhørende vassdrag. Dalføret Glomma danner kalles [[Østerdalen]] fra [[Os (Innlandet)|Os]] til [[Elverum]], og [[Glåmdalen]] fra [[Våler (Hedmark)|Våler]] til den renner ut av fylket i [[Sør-Odal]]. Dalføret preges i mye mindre grad av fjell og fjellandskap enn de andre store dalførene på Østlandet, bare lengst i nord kan det kalles en fjelldal. Vest i Hedmark, ved [[Mjøsa]], ligger de mest fruktbare jordbruksområdene i fylket. Her finner vi også den største befolkningskonsentrasjonen. I øst, i [[Trysil]] og [[Engerdal]], drenerer mye av vassdragene til Sverige og [[Klarälven]].

Over hele fylket finner man jordbruk og i enda større grad skogbruk.
[[Barskog]] dominerer nesten fullstendig. Den [[eurasia]]tiske [[taiga]]en begynner i fylket mellom Hamar og [[Elverum]], går videre til [[Sysslebäck]] og [[Malung]] i Sverige og fortsetter til Østersjøen og gjennom Finland og Russland til Stillehavet. Taigaen kjennetegnes av barskog med treslag som gran og furu på skogbunn av lyng og mose, med innslag av [[Bjørkeslekten|bjørk]] og [[rogn]] og av og til gressbevokst engbunn.

Fylkets høyeste fjell er [[Rondslottet]] på 2178&nbsp;moh. Grensen til Oppland fylke går over denne toppen, akkurat som samme grense deler Norges største innsjø [[Mjøsa]] mellom  fylkene. Ellers er mye av fylket [[lavland]], med unntak av de nordlige delene. Spesielt kommunene i [[Nord-Østerdal]] og [[Engerdal]] regnes som fjellbygder, og [[Folldal]] har landets høyest beliggende kommunesenter. Fjellområder som [[Rondane]] og [[Femundsmarka]] ligger innenfor Hedmark sine grenser. Fra Sylene er det høyland store deler av strekningen sørover langs svenskegrensen helt til [[Finnskogen]] i [[Grue]] og [[Kongsvinger]]. Fylkets areal utgjør 7,1&nbsp;% av arealet av kongeriket Norge.

==Kommuner==


Hedmark var ved avvikling inndelt i 22 kommuner:





==Administrative inndelinger==

===Tidligere [[fogderi]]er===

* [[Hedemarken fogderi]]: Hamar, Løten, Ringsaker, Stange.
* [[Vinger og Odalen fogderi]]: Eidskog, Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal.
* [[Solør fogderi]]: Grue, Åsnes, Våler.
* [[Søndre Østerdalen fogderi]]: Elverum, Stor-Elvdal, Trysil, Åmot.
* [[Nordre Østerdalen fogderi]]: Alvdal, Engerdal, Folldal, Os, Rendalen, Tolga, Tynset.

===[[Interkommunale regionråd|Regionråd]]===

* [[Hamarregionen]]: Hamar, Løten, Ringsaker, Stange.
* [[Glåmdal regionråd]]: Eidskog, Grue, Nord-Odal, Kongsvinger, Sør-Odal, Våler, Åsnes.
* [[Sør-Østerdal regionråd]]: Elverum, Engerdal, Stor-Elvdal, Trysil, Åmot.
* [[Fjellregionen]]: Alvdal, Folldal, Os, Rendalen, Tolga, Tynset. Dessuten Røros og Holtålen kommuner i Sør-Trøndelag fylke.  

===[[Prosti]]er===

Under [[Hamar bispedømme]] i [[Den norske kirke]]:
* [[Hamar domprosti]]: Hamar, Løten, Stange.
* [[Ringsaker prosti]]: Ringsaker
* [[Solør, Vinger og Odal prosti]]: Eidskog, Grue, Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Våler, Åsnes.
* [[Sør-Østerdal prosti]]: Elverum, Engerdal, Stor-Elvdal, Trysil, Åmot.
* [[Nord-Østerdal prosti]]: Alvdal, Folldal, Os, Rendalen, Tolga, Tynset.

===[[Tingrett]]er===

Under [[Eidsivating lagmannsrett|Eidsivating lagdømme]]:
* [[Hedmarken tingrett]]: Hamar, Løten, Ringsaker, Stange.
* [[Glåmdal tingrett]]: Eidskog, Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Grue.
* [[Sør-Østerdal tingrett]]: Elverum, Trysil, Våler, Åmot, Åsnes.
* [[Nord-Østerdal tingrett]]: Alvdal, Engerdal, Folldal, Os, Rendalen, Stor-Elvdal, Tolga, Tynset.

===[[Politidistrikt]]===

* [[Hedmark politidistrikt]]: hele fylket.

===[[Helsedistrikt]]===

Under [[Helseregioner|Helseregion Sør-Øst]]:
* Sykehuset Innlandet HF: hele fylket med unntak av Os kommune, samt hele Oppland fylke.
* St. Olavs hospital HF: Os kommune

===[[Veidistrikt]]er===

Under [[Veiregion|Veiregion Øst]]:
* Hedmarken og Østerdalen veidistrikt: Alvdal, Elverum, Engerdal, Folldal, Hamar, Løten, Os, Rendalen, Ringsaker, Stange, Stor-Elvdal, Tolga, Trysil, Tynset, Åmot.
* Glåmdal veidistrikt: Eidskog, Grue, Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Våler, Åsnes.

===Kjente hedmarkinger===

Den mest kjente hedmarking er kanskje [[Edvard Munch]], som ble født i [[Løten]] 12. desember 1863. Andre kjente hedmarkinger er [[Bjørnstjerne Bjørnson]], [[Halldis Moren Vesaas]], [[Sigurd Hoel]], [[Erik Werenskiold]], [[Gerhard Munthe (1849–1929)|Gerhard Munthe]], [[Åsta Holth]], [[Jacob Breda Bull]], [[Kjell Aukrust]], [[Rolf Jacobsen]], [[Ingeborg Refling Hagen]], [[Hans Børli]], [[Anne-Cath. Vestly]], [[Halvor Floden]], [[Sven Moren]], [[Vidar Sandbeck]], [[Alf Prøysen]], [[Einar Skjæraasen]], [[Egil Storbekken]], [[Dagny Juel]], [[Henriette Schønberg Erken]], [[Hanna Winsnes]], [[Hulda Garborg]], [[Nicolai Ramm Østgaard]], [[Ivar Mortensson-Egnund]], [[Marie Hamsun]], [[Kristian Schjelderup]], [[Ingrid Bjerkås]], [[Alexander Johnson]], [[Kåre Tveter]] og ikke minst [[Kirsten Flagstad]]. 

Nålevende kjente kulturpersonligheter er [[Ole Edvard Antonsen]], trompetist, dirigent og komponist; [[Håvard Gimse]], pianist; [[Knut Faldbakken]], forfatter; [[Einar Øverenget]], filosof; [[Roy Lønhøiden]], artist; [[Levi Henriksen]], forfatter; [[Øystein Sunde]], artist; [[Tone Hulbækmo]], sanger, artist og komponist, [[Svein Gundersen (1946)|Svein Gundersen]], dramatiker, regissør, skuespiller, [[Tore Reppe]] sanger, komponist,artist, musiker, [[Anders Kippersund]], regissør og skuespiller, [[William Kristoffersen]], artist og komponist; [[Gaute Ormåsen]], artist og [[Rosemarie Köhn]], tidligere biskop. 

Store sportsikoner fra Hedmark er [[Bjørn Dæhlie]] gullgrossist, [[Egil Danielsen]] med OL-gull i spydkast i 1956, [[Hallgeir Brenden]] dobbel olympisk mester, [[Hilde Gjermundshaug Pedersen]] verdensmester i langrenn, [[Olav Jordet]], Verdensmester i skiskyting i 1965, [[Sverre Strandli]] verdensrekord i sleggekast, [[Gjermund Eggen]], Verdensmester på 3 langrennsøvelser i 1966, [[Ole Ellefsæter]] med OL-gull i langrenn i 1968, [[Dag Fornæss]], Europa- og Verdensmester på skøyter (1969/ 71), [[Amund Sjøbrend]], Europa- og Verdensmester på skøyter (1981), [[Oddbjørn Hagen]] verdensmester i kombinert, [[Annar Ryen]] verdensmester i langrenn og [[Ståle Solbakken]] fotball, utøver og trener på høyt nivå. Mest kjente politiker fra Hedmark er [[Odvar Nordli]] fra Tangen.

===Historiske folketall===


* 1645: ca. 12 000
* 1665: 19 760
* 1769: 48 389
* 1801: 61 389
* 1815: 60 529
* 1865: ca. 120 000
* 1890: 118 587
* 1910: 133 965
* 1930: 157 372
* 1950: 172 467
* 1976: 183 655
* 2006: 188 511
* 2011: 191 622

== Største tettsteder ==
Største [[tettsted]]er i Hedmark, rangert etter innbyggertall 1. januar 2016 (kommune i parentes):

* [[Hamar]] – 26 828 (Hamar 24 951, Ringsaker 1 767 og Stange 110)
* [[Elverum (tettsted)|Elverum]] – 14 794 (Elverum)
* [[Kongsvinger]] – 11 972 (Kongsvinger)
* [[Brumunddal]] – 9 723 (Ringsaker)
* [[Bekkelaget (Stange)|Bekkelaget]] – 6 249 (Stange)
* [[Moelv]] – 4 244 (Ringsaker)
* [[Stange (tettsted)|Stange]] – 2 881 (Stange)
* [[Løten (tettsted)|Løten]] – 2 816 (Løten)
* [[Tynset (tettsted)|Tynset]] – 2 686 (Tynset)
* [[Skarnes]] – 2 391 (Sør-Odal)
* [[Innbygda (Trysil)|Innbygda]] – 2 286 (Trysil)
* [[Rena]] – 2 152 (Åmot)
* [[Flisa]] – 1 638 (Åsnes)
* [[Skotterud]] – 1 285 (Eidskog)
* [[Kirkenær]] – 1 270 (Grue)
* [[Koppang]] – 1 188 (Stor-Elvdal)
* [[Våler (tettsted)|Våler]] – 1 184 (Våler)
* [[Sand (Nord-Odal)|Sand]] – 1 047 (Nord-Odal)

Hamar, Elverum, Kongsvinger, Brumunddal og Moelv har bystatus. For en oversikt over alle teststedene i fylket, se artikkelen [[Tettsteder i Hedmark]].

==Fylkesvåpen==

Våpenet ble vedtatt ved kongelig resolusjon 6. februar 1987. Motivet er tre [[barkespade]]r på grønn bakgrunn, dette fordi fylket er landets mest betydelige skogfylke.

==Kultur==

Fylkeskommunen deler årlig ut [[Hedmark fylkeskommunes kulturpris]].

==Politisk styring==

Det øverste politiske organet i Hedmark fylkeskommune er [[fylkestinget]], som ledet av tidligere [[fylkesordfører]] [[Arnfinn Nergård]] (Sp). Hedmark fylkeskommune ble styrt etter en [[parlamentarisk]] modell, og det utøvende organet [[fylkesrådet]] (fylkesregjeringen) er satt sammen av Arbeiderpartiet og Senterpartiet, som oppnådde flertall i fylkestinget ved valget i 2011.

[[Hedmarks fylkesråd]] er slik sammensatt:

* [[Per-Gunnar Sveen]] (Ap), [[fylkesrådsleder]]
* [[Aasa Gjestvang]] (Sp), nestleder i fylkesrådet
* [[Anne Karin Torp Adolfsen]] (Ap)
* [[Lasse Juliussen]] Ap)

===Fylkestinget 2015–2019===
Fylkestinget har 33 representanter. [[Dag Rønning]] (Sp) var [[fylkesordfører]] og [[Gunn Randi Fjæstad]] (Ap) var fylkesvaraordfører.


==Stortingsrepresentanter==
Hedmark har syv [[Stortingsrepresentanter|stortingsrepresentanter]] i [[Liste_over_stortingsrepresentanter  2017–2021|perioden 2017–2021]]:

Se også [[Stortingsvalget 2013 i Hedmark]] og [[Stortingsvalget 2017 i Hedmark]].

**Historisk representasjon på Stortinget fra Hedmark siden 1973:**


===Partioppslutning===
**Historisk prosentvis partioppslutning ved stortingsvalg i Hedmark siden 1973:'''

Fet skrift markerer blokkene (Venstresiden Ap+SV. Sentrum KrF+V+Sp. Høyresiden H+Frp). M = Antall mandater innvalgt på Stortinget.

## Se også
* Mark
* Liste over innsjøer i Hedmark
* Liste over tettsteder i Hedmark
* Verneområder i Hedmark
* Opplandene
* Solør
* Østlandet
* Distrikter i Norge

## Referanser



## Eksterne lenker
*