open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sūtraen om bodhisattvaen Prajñāpāramitā

**Sūtra om bodhisattva Prajñāpāramitā** (kinesisk: 觀想佛母般若波羅蜜多菩薩經,  pinyin: *Guānxiăng fomŭ bānruòbōluómìduō púsà jīng*, Wade-Giles: *Kuan hsiang fo mu p'an jo p'o lo mi to p'u sa ching*, hangul: 관상불모반야바라밀다보살경), ordrett *Den brede klargjøring av buddhas hellige lære. Mor til buddha, bodhisattva Prajñāpāramitā*, er en av de mindre prajñāpāramitātekstene.

Teksten er bevart i en oversettelse til kinesisk i 1 bokrull, foretatt av oversatt av Tiānxīzāi (天息災, aktiv 980&ndash;1000)

Teksten er ikke bevart på sanskrit eller i tibetansk oversettelse.

## Referanser


## Se også
* Prajñāpāramitā
* Paramita
* Mahâyâna
Hjuksebø skole og barnehage

**Hjuksebø skole og barnehage** var et oppvekstsenter i Notodden kommune i Telemark fylke.

Oppvekstsenteret besto av en barneskole, barnehage og skolefritidsordning for tilsammen 120 barn i alderen 1 til 12 år. Skolen dekket trinnene 1. til 7. klasse og hadde 77 elever. Målformen var bokmål. Skolen hadde 18 ansatte.

Rektor var Johnny J. Gangsøy, Solveig Vestmoen var styrer/ nestleder og Ingrid Kasin var teamleder. Seniorrådgiver for PPT var Tor Reinsnos.

I kjelleren på skolen holdt Hjuksebø Ungdomsklubb til.

Skolen ble nedlagt 2013, lokalene ble overtatt av Hjuksebø Montessoriskole 2014.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Hjuksebø skole og barnehage sitt nettsted
Turkcell

**Turkcell** eller ***Türkcell*** er et tyrkisk teleselskap som tilbyr mobiltelefoni i Tyrkia, siden dannelsen av selskapet i 1994. Selskapet har 37 millioner kunder, og er dermed Europas tredje største mobiloperatør. Selskapet er børsnotert i Istanbul og New York. Omsetningen i 2008 var på 6,97 milliarder US$, eller om lag 45 milliarder norske kroner. 

Hovedkvarteret ligger i Istanbul, og administrerende direktør er Süreyya Ciliv. Turkcell eies direkte og indirekte av følgende eierinteresser, rangert etter andel av aksjekapitalen: TeliaSonera (37,09 %), Cukurova Group (21,22 %), Alfagruppen (13,22 %). Alfagruppen kjøpte seg inn i selskapet i 2005 for 3,2 mrd US$, gjennom å kjøpe Cukorova-aksjer i strid med aksjonæravtalen i Turkcell.

Turkcell har eierandeler og virksomhet i Aserbajdsjan, Kasakhstan, Georgia og Moldova gjennom holdingsselskapet Fintur (som eies 58,55 % av TeliaSonera og 41,45 % av Turkcell), med 12,8 millioner kunder per 31.desember 2008. I tillegg har Turkcell 300&nbsp;000 kunder på Nord-Kypros. 

Turkcell har aksjemajoriteten i det ukrainske mobilselskapet Astelit, som gjennom brandet «Life:)» har oppnådd 11,2 millioner kunder i Ukraina siden oppstarten i februar 2005. I 2008 ble russiske Alfagruppen dømt til å selge seg ned til 4,99 % i Turkcell, på grunn av Turkcells flertallsposisjon i Astelit, som er en konkurrent til Alfa-Telenor-eide Kyivstar GSM i Ukraina.  Ellers driver Turkcell via Life:) også mobilselskapet Best Mobile i Belarus, med 200&nbsp;000 kunder.

*For en oversikt over TeliaSoneras strid med Alfagruppen om kontrollen over Turkcell, se: [[Alfagruppen]].*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Orkana forlag

**Orkana forlag AS** er et norsk forlag som ble grunnlagt i fiskeværet Stamsund i Lofoten i 1993.  

Orkana gir ut rundt 25 titler i året innen sakprosa og skjønnlitteratur for barn og voksne – på norsk, samisk, kvensk og engelsk. En stor andel av utgivelsene har en tematisk forankring i nord, og omfatter også kokebøker, reiselitteratur og bøker om polare temaer. Forlaget har fire ansatte, hvorav to forleggere. 

Forlaget ble etablert i 1993 av Elisabeth Johansen, og andre som var med på den første bokutgivelsen, som reaksjon på at ingen av Oslo-forlagene ville gi ut bok om intervjuprosjektet "*Feskarbonden og andre kvinnfolk*". 

Orkana forlag er per 2023 medlem av Den norske Forleggerforening. 

## Orkana Akademisk
I 2010 ble Orkana akkreditert som akademisk utgiver og har etablert avdelingen Orkana Akademisk som gir ut fagfellevurderte og poenggivende publikasjoner. Disse bøkene utgjør i dag i underkant av halvparten av de årlige utgivelsene. Orkana overtok i 2013 det akademiske forlaget Læringsforlaget og har et utvalg av deres tidligere utgivelser tilgjengelig.

Orkana publiserer også litteratur åpent tilgjengelig på nettet, og har flere årlige utgivelser publisert som såkalt Open Access. 

## Oversatt litteratur
I avdelingen for oversatt litteratur publiserer Orkana også sakprosa og skjønnlitteratur fra flere land, spesielt fra Færøyene og Island. Forlaget har tidligere gitt ut blant annet flere av Bárður Oscarssons bøker, slik som «*Den flate kaninen»*.  

I 2023 utga forlaget dobbeltverket «*Karmageitin» (Karmageita)* og *«Gentukamarið – ein eksistentiell horrorkomedia*» av færøyske Marjun Syderbø Kjelnæs. 

## Kunstbøker
I 2016 ble forlaget Uten tittel grunnlagt av Orkana sammen med kunstbokforlaget Teknisk Industri. Uten tittel er et rent kunstbokforlag som gir ut 5–10 titler i året, og har som mål å fremme kunstfeltet gjennom litteraturen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Nettsted til forlaget Uten Tittel
* Nettsted til forlaget Teknisk Industri. 
* Intervju med Elisabeth Johansen i Lofotposten
Toril Torlei

**Toril Torlei** (født 1955) er en norsk folklorist. Hun ble ansatt som en av de første «værdamene» på TV 2, sammen med Reidun Holmøy og Siri Kalvig.

Hun sluttet i TV 2 i 1998 og har siden vært ansatt i BKK. 

I 1998 utgav hun boka *Gamle værtegn : for nye værprofeter*, som er en bok om værtegn.

## Referanser
Aversjonsterapi

**Aversjonsterapi** er en terapiform som tar sikte på å få en person til å sky eller avstå fra handlinger eller forestillinger som betraktes som uheldige eller uønsket. Aversjon er et ord bygget på latin: *aversare* som betyr å sky, vende seg fra, avsky.

Den mest kjente, er medikamentell bruk av preparater som Antabus eller Aversan (disulfiram) for å skape kvalme, hjertebank, svette og generell ubehagsfølelse hos alkoholavhengige. Slik behandling er kun mulig når personen samarbeider. (Virkningen kan dempes ved hjelp av allergidempende preparater og lett tilgjengelige husholdningsvarer).

Også i forhold til tobakksavhengighet finnes preparater som gir usmak til nikotininntak.

En adferdsterapeutisk tilnærming ble uteksperimentert i midten av 1960-tallet. Etter studier av drikkemønstre hos forskjellige mennesker, fant en at de som var i faresone for rusmiddelavhengighet drakk fortere, og, utover kvelden, mere enn andre. De observerte det ikke selv, mens de øvrige gjestene kunne se det klart. Som motivasjon for endring, ble de vist opptak av egen rusadferd. Neste fest var de som samtykket, utstyrt med en mekanisme som ga elektrisk støt ved uønsket adferd, og en hemmelig vokter som utløste støtene. Noen fikk forklart hva endringen ville bestå i: drikke langsommere og ikke så mye, mens andre ikke fikk annet enn en generell forklaring. De som ikke fikk forklaring, hadde sterkest og mest langvarig effekt med henblikk på å drikke på en mere rimelig måte. Etikken i denne tilnærmelsen, sammen med utbredt kjennskap til virkningsmekanismen har trolig medvirket til at metoden ikke er særlig kjent og i bruk i dag.
Sunshine Skyway Bridge

**Sunshine Skyway Bridge** er en bro som binder Saint Petersburg og Tampa sammen. Broen som er 8,85 km lang ble åpnet i 1987 og har to kjørebaner i hver retning.

The Sunshine Skyway Bridge, som strekker seg over Floridas Tampa Bay, er verdens lengste spennkabelbro, med en lengde på 29&nbsp;040 fot (nøyaktig 5,5 miles, eller ca. 8,85 km). Det er en del av I-275 (SR 93) og amerikanske 19 (SR 55), koblet til St. Petersburg i Pinellas County og Terra Ceia i Manatee County, Florida, som går gjennom Hillsborough Countys farvann. Byggingen av den nåværende broen startet i 1982, og det ferdige broen ble innviet 7. februar 1987. Broen kostet $ 244 millioner til å bygge, og ble åpnet for trafikk 20. april 1987. Den erstattet en eldre bro bygget i 1954 og delvis ødelagt i en kollisjon i 1980 (Sunshine Skyway Disaster).

Broen er bygget av stål og betong. Den har 21 stålkabler i ni tommers (229 mm) stålrør langs midten. Den er tegnet av Figg & Muller Engineering Group og bygget av det amerikanske Bridge Company.
 
På grunn av høyden over smaragd-grønt Gulfvann, lengden, plassering i en stat med varmt klima og moderne arkitektonisk utforming, er den et populært sted for filming av bilreklame.

En av de store problemene med Sunshine Skyway Bridge er korrosjon av stålet i betongelementene. Elementene er hule, og det meste av utbedringsarbeidet ble gjort i 2003 og 2004 for å forsterke deler av broen. Et annet problem oppstod rundt 2005-2006 da flere nyhetsbyråer meldte at malingen falt av brostrukturen. I 2008 begynte en overhaling som inkluderer total overflatemaling av kablene, siden flekkmaling hadde gitt dårlig effekt. Kablene ble malt gule, og var ferdig sommeren 2008.
Picton, Lennox og Nueva

**Picton, Lennox and Nueva** er en gruppe på tre øyer (samt omkringliggende holmer og skjær) ved sørspissen av Sør-Amerika i Chile. De ligger øst for Navarinoøya og er skilt fra Argentinas del av Ildlandet i nord ved Beaglekanalen.

## Geografi
Areal:
* Lennox: 170 km²
* Nueva: 120 km²
* Picton: 105 km²

## Historie
På grunn av sin strategiske beliggenhet sør for Beaglekanalen og mot Atlanterhavet ble øyene også gjort krav på av Argentina, noe som medførte en alvorlig grensekonflikt mellom de to landene. Picton, Lennox og Nueva ga Chile mulige krav på deler av Atlanterhavet, flere andre øyer inkludert Falklandsøyene og en større del av Antarktika. Dessuten var det rykter om funn av gull og olje. De to landene ble enige om å avgjøre konflikten ved voldgift ved Storbritannias dronning Elisabeth II. I mai 1977 avgjorde dronningen at øyene og alle tilliggende formasjoner tilhørte Chile. Argentina nektet å godta avgjørelsen, og forholdet mellom de to landene ble ekstremt spent, og gikk til grensen av åpen krig. I 1979 ble landene enige &mdash; via Montevideotraktaten &mdash; om å la pave Johannes Paul II megle i konflikten, via sin spesialutsending kardinal Antonio Samorè. Pavens megling resulterte i ratifisering av en avtale om å bilegge konflikten i Roma i mai 1985.

## Eksterne lenker
* Montevideotraktaten, 8. januar 1979 (Forente nasjoner) [PDF]
* «War Averted» , Time Magazine, 22. januar 1979
MegaFon

**MegaFon**, eller opprinnelig **North-West GSM**, er et russisk joint venture teleselskap som tilbyr mobiltelefoni i Russland. Selskapet er 39% eid av russiske Telekom-Invest, 36% eid av svenske TeliaSonera, og 25,1% eid av russiske Alfagruppen, som kontrolleres av Mikhail Fridman. MegaFon er Russlands tredje største mobilselskap etter MTS og VimpelCom, Også VimpelCom er deleid av Alfagruppen – sammen med norske Telenor. MegaFonhar hovedkvarter i Moskva, administrerende direktør er Sergej Soldatenkov. 

I februar 2007 hadde MegaFon mer enn 30 millioner kunder i alle 83 regioner i Russland, og i Tadsjikistan. Selskapet so mdrives i Tadsjikistan heter **TT Mobile**.  MegaFons omsetning i 2008 var 7,05 mrd US$.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Toyota iQ

**Toyota iQ** er en 3-dørs bybil produsert av Toyota. 

Bilen ble presentert som en konseptbil ved Frankfurt Motor Show i 2007, og produsert fra 2008. Modellen ble introdusert på det norske markedet i 2009. 

Navnet **iQ** hentyder til begrepet IQ, og ifølge Toyota står *i* for individualitet, innovasjon og intelligens, mens *Q* står for kvalitet (*quality*). 

## Se også
*Toyota Aygo
## Eksterne lenker
*
Giuseppe Catalfamo

**Giuseppe Catalfamo** (født 5. juli 1921 i Catania i Italia, død 22. februar 1989 i Messina) var professor i pedagogikk ved Universitetet i Messina, og representerte en historisk personalisme.

## Skrifter
* *L'ideologia e l'educazione*. Messina 1980 / Tysk oversettelse: *Ideologie und Erziehung*. Utgitt av Winfried Böhm. Verlag Dr. Johannes Königshausen + Dr. Thomas Neumann, Würzburg 1984, ISBN 3-88479-182-6

## Referanser


## Litteratur
* Winfried Böhm: *Geschichte der Pädagogik*. Verlag C.H. Beck oHG, München 2004, ISBN 3-406-50853-7
Tiigrihüpe

**Tiigrihüpe** (norsk: *Tigersprang*) er et statlig IT-prosjekt i Estland, som ble startet i 1996 av regjeringen med bevilgninger over statsbudsjettet fra 1997. Prosjektets mål var å utvikle avanserte, allmenne IT-tjenester og infrastruktur i Estland, skaffe bredbånd til alle skoler, og samtidig bygge opp estisk IT-kompetanse og -industri. Tiigrihüpe bygger blant annet på kompetansen som etter den estiske uavhengigheten fantes ved et kybernetisk institutt som lå i Tallinn i sovjetperioden.

Prosjektet utviklet også rutiner og teknologi for anti-hacking-oppdrag, og i 2007 bidro dette til at NATO opprettet et anti-cyber-krigføringssenter i Tallinn – NATO Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence. Estland har også satset mye på digitalt tilgjengelige offentlige tjenester og saksbehandling.

Prosjektet ga også delfinansiering til oppbygging av den digitale encyklopedien *[[Estonica]]*, som drives av Eesti Instituut (Det estiske institutt).

## Eksterne lenker
* Tiigrihüpe – Offisiell hjemmeside.
* Estonica  – estisk online faktaleksikon.
Gini-koeffisient

**Gini-koeffisient** er et statistisk mål for statistisk spredning, oppkalt etter den italienske statistikeren Corrado Gini. Vanligvis brukes koeffisienten til beregning av inntektsforskjeller eller formuesforskjeller i en befolkning. Koeffisienten angis som en tallverdi fra 0 til 1, hvor 0 indikerer at alle innbyggerne har akkurat like stor inntekt eller formue, mens tallverdien 1 indikerer at én person eier all inntekt eller formue.

Ofte brukes en ***Gini-indeks*** for å uttrykke samme verdier som prosent; Sverige har eksempelvis en Gini-indeks på 23,2 % (0,232), og er det landet i verden med mest jevn inntektsfordeling, mens Namibia med 70,7 % (0,707) er det landet i studiene som har hatt skjevest inntektsfordeling. Norge hadde til sammenligning en gini-koeffisient på 25,9 % (0,259) i 2019.

## Gini-koeffisienter for inntekt

Det er gjort studier av land for inntektsfordeling, representert i kartet til høyre. Gini-koeffisienten for hele verden har av ulike forskere vært anslått til mellom 56 og 66.

Mens de fleste land i Europa og Canada har Gini-kindekser på mellom 24 og 36, ligger vestlige land som USA og Mexico med indeksverdier over 40, dvs. skjevere inntektsfordeling. Målene kan bidra til å avdekke forskjeller i sosial velferd og levestandard. Man må derimot huske at koeffisienten ikke sier noe om hvor stor *avstanden* er mellom høyeste og laveste inntektsnivå, to land med samme Gini-koeffisient kan ha ulik avstand mellom topp og bunn, dvs ulik grad av skjevhet, alt ettersom hvor *store* gruppene av fattige og rike er som andel av hele befolkningen. I tillegg kan stort innslag av svart økonomi skjule mange inntektskilder hos de fattigste, og derved bidra til å undervurdere deres inntekt i den offisielle statistikken.

### Korrelasjon med inntektsnivå
Fattige land med lavt BNP per innbygger, har generelt skjevere inntektsfordeling med høyere Gini-koeffisient, gjerne mellom 40 og 71, mens rike land har jevnere inntektsfordeling og lavere Gini-koeffisient – ofte mellom 24 og 40. Unntakene er USA, Hongkong og Singapore, som har høyt gjennomsnittlig inntektsnivå men likevel skjev inntektsfordeling. I EU og Norden er Gini-koeffisienten generelt stort sett under 30. I året 2005 ble hele EUs Gini-koeffisient anslått til 31, mens EU unntatt de 10 sist innmeldte østeuropeiske landene hadde en verdi på 30. Et land som hadde gjennomført raske og radikale markedsreformer – Estland – hadde samme år en Gini-koeffisient på 35,8.

## Inntektsforskjeller i Norge
Statistisk sentralbyrå rapporterte i 2014 at inntektsforskjellene innad i Norge er lave «både sammenlignet med andre europeiske land og i global sammenheng». Sammenlignet med andre OECD-land var ulikheten, basert på tall fra 2010, «minst i Slovenia, Norge og Danmark. Disse landene hadde en Gini-koeffisient – slik OECD måler den – på om lag 0,25. Inntektsforskjellene er noe større i Finland (0,26) og Sverige (0,27). Den høyeste ulikheten innen OECD finner en i USA (0,38), Mexico (0,47) og Chile (0,50).»

## Referanser


## Eksterne lenker

* WORLD INEQUALITY LAB
Konservativ Ung

**Konservativ Ung** er ungdomsorganisasjonen til partiet Miðflokkurin på Færøyene. Organisasjonen ble opprettet rundt år 2000 som Ung fyri Miðflokkin (UfM) og tok navnet Konservativ Ung i 2026.

Konservativ Ung er tilsluttet Ungdommens Nordiske Råd, tidligere også paraplyorganisasjonen Kristendemokratisk Ungdom i Norden (KDUN).

## Referanser
Lennox

**Lennox** kan vise til:

## Steder
*Lennox (distrikt) – et distrikt i Stirling, Skottland
*Lennox (California) – en by i California, USA
*Lennox (Sør-Dakota) – en by i Sør-Dakota, USA
*Lennoxøya – ei ubebodd øy i Chile, se Picton, Lennox og Nueva 

## Personer
;Klan
* Lennox (klan) – en skotsk klan
;Som etternavn:
*Annie Lennox – skotsk musiker, låtskriver og vokalist
*Bobby Lennox – tidligere skotsk fotballspiller
*Charles Lennox, 1. hertug av Richmond og Lennox – sønn av Karl II av England
*Charlotte Lennox – engelsk forfatter
*Dave Lennox – amerikansk oppfinner og forretningsmann, grunnlegger av Lennox International
*Noah Lennox – amerikansk eksperimentell musiker 
*Zion & Lennox – en reggae-duo fra Puerto Rico

;Som fornavn:
*Lennox Berkeley – engelsk komponist
*Lennox Kanu – norsk fotballspiller, opprinnelig fra Sierra Leone
*Lennox Lewis – britisk/canadisk bokser, verdensmester og olympisk mester
*Lennox Miller – jamaicansk løper
*Lennox Robinson – irsk dramatiker

## Annet
*Lennox International – et amerikansk selskap med global virksomhet innen oppvarming og ventilasjon.
*Lennox-Gastauts syndrom (LGS) – også kalt Lennox syndrom, en form for epilepsi
Plystreender

* se inndeling

**Plystreender** (Dendrocygninae) er ei gruppe i andefamilien (Anatidae) som består av to slekter og ni arter med tilsammen 13 taxa. Artene er utbredt i tropiske og subtropiske deler av verda. Disse fuglene lager, som navnet tilsier, en karakteristisk plystrelyd når de flyr, eter eller sosialiserer i større og mindre grupper. Hannen kalles *andrik*, hunnen *and*.

Plystreender er utrustet med en såkalt nebbnegl ytterst. Neglen ender i en liten krok og fungerer som et arbeidsredskap for fuglene, enten for grave i bunnslammet eller for å fange fisk og bløtdyr med.

## Taksonomi
Slekten *[[Thalassornis]]* ble av og til plassert i et tribus (Thalassornini) eller underfamilie (Thalassorninae) for seg, fordi man tidligere trodde at den var nærmere beslektet med skarvender (Oxyurinae), men nå regnes arten som ei atypisk for plystreand og er plassert i Dendrocygninae.

## Inndeling
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Carboneras (2018). Norske navn på arter følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017). Eventuelle benevnelser i parentes er kun midlertidige beskrivelser, i påvente av et offisielt navn på arten.

* Anseriformes, andefugler
** Anatidae, andefamilien
*** Dendrocygninae, plystreender (2 slekter, 9 arter)
**** *[[Dendrocygna]]*, (treender), (8 arter)
***** *[[maskeplystreand|D. viduata]]*, maskeplystreand
***** *[[rødnebbplystreand|D. autumnalis]]*, rødnebbplystreand
***** *[[perleplystreand|D. guttata]]*, perleplystreand
***** *[[palmeplystreand|D. arborea]]*, palmeplystreand
***** *[[brunplystreand|D. bicolor]]*, brunplystreand
***** *[[prydplystreand|D. eytoni]]*, prydplystreand
***** *[[hetteplystreand|D. arcuata]]*, hetteplystreand
***** *[[småplystreand|D. javanica]]*, småplystreand
**** *[[Thalassornis]]* (monotypisk)
***** *[[hvitryggand|T. leuconotus]]*, hvitryggand
*** Oxyurinae, skarvender
*** Anserinae, svaner og gjess
*** Anatinae, ender

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Dendrocygna

* se inndeling

***Dendrocygna*** (treender) er en slekt i andefamilien (Anatidae) som inngår i underfamilien av plystreender (Dendrocygninae). Slekten teller åtte arter, som alle gir fra seg en karakteristisk plystrelyd når de flyr (noen også når de eter). Seks av artene er monotypiske, mens to består av henholdsvis to og tre taxa.

## Etymologi

Det vitenskapelige navnet på denne slekten (*Dendrocygna*) er satt sammen av de to greske uttrykkene *dendron* (δενδρον) og *cygnus*. Førstnevnte betyr *[[tre]]*, mens sistnevnte betyr *[[svane]]*. *Dendrocygna* kan således altså oversettes som *tresvaner*, men det er mer vanlig å kalle fuglene i denne slekten *treender*. Årsaken til det vitenskapelige navnet er trolig at disse fuglene har for vane å vagle seg på greiner.

## Biologi
Treender minner mer om små gjess (Anserini) enn ender (Anatinae), men nebbet ligner mer på endenes og har pusteåpninger som sitter nær basen av overnebbet. Kroppen er mer smekker og langstrakt enn hos tradisjonelle ender, men de er fysisk ganske mye mindre enn tradisjonelle gjess. Artene i denne gruppa har evnen til å vagle seg i trær, noe som er opphavet til benevnelsene *treender* og *tresvaner*. Føttene er forlenget og tærne er lange, og de strekker seg lenger enn svømmehuden mellom dem. Artene har også forlenget baktå. Klørne er også lange og slanke og svakt kurvet (buet). Hunnene blir gjennomgående noe større enn hannene, men det er svært liten forskjell mellom kjønnene. Det gjelder også for fjærdrakten.

Artene er i hovedsak utbredt i våtmarksområder i tropiske, subtropiske og (på den sørlige halvkule) varmere tempererte strøk. Fuglene varierer i størrelse, fra den minste arten som veier cirka , til den største der hunnen kan veie opp mot .

## Inndeling
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Carboneras (2018). Norske navn på arter følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017). Eventuelle benevnelser i parentes er kun midlertidige beskrivelser, i påvente av et offisielt navn på arten.

* Anseriformes, andefugler
** Anatidae, andefamilien
*** Dendrocygninae, plystreender
**** *[[Dendrocygna]]* (treender)
***** *[[maskeplystreand|D. viduata]]*, maskeplystreand (monotypisk)
***** *[[rødnebbplystreand|D. autumnalis]]*, rødnebbplystreand (to taxa)
***** *[[perleplystreand|D. guttata]]*, perleplystreand (monotypisk)
***** *[[palmeplystreand|D. arborea]]*, palmeplystreand (monotypisk)
***** *[[brunplystreand|D. bicolor]]*, brunplystreand (monotypisk)
***** *[[prydplystreand|D. eytoni]]*, prydplystreand (monotypisk)
***** *[[hetteplystreand|D. arcuata]]*, hetteplystreand (tre taxa)
***** *[[småplystreand|D. javanica]]*, småplystreand (monotypisk)
**** *[[Thalassornis]]* (monotypisk)
***** *[[hvitryggand|T. leuconotus]]*, hvitryggand (to taxa)
*** Oxyurinae, skarvender
*** Anserinae, svaner og gjess
*** Anatinae, ender

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Árnafjall

**Árnafjall** (*Ørnefjell*) er det høyeste fjellet på Vágar, en av Færøyene. Fjelltoppen har en høyde på 722 moh., og er dermed det 37. høyeste fjellet i hele øyriket. Árnafjall ligger på Vágars vestkyst, like ved bygda Gásadalur.

Det er også et fjell på Mykines ved navn Árnafjall, hvilket er 350 moh.

## Referanser
Kanin Kamen

**Kanin Kamen** (russisk: Канин Камень) er et 170 kilometer langt platålignende høydedrag på nordre del av Kaninhalvøya i Nenetsk autonome okrug i Arkhangelsk oblast i Russland. 

Kanin Kamen er en nordvestlig fortsettelse av Timanryggen. Høydedraget strekker seg tvers over halvøya, fra Kapp Kanin i vest mot øst-sørøst til Kapp Mikulkin på østkysten. Det høyeste punktet ligger 241 meter over havet. Berggrunnen består av krystallinsk skifer.

## Referanser
Slovensk vin

**Slovensk vin** er vin fra det sentraleuropeiske landet Slovenia. Vindyrking har eksistert i denne regionen siden Celt- og Illyriansstammene, lenge før Romerene ville innføre vindyrking til Frankrike, Spania og Tyskland. Dagens Slovenia har mer enn 40 000 vinprodusenter. 75% av landets vinproduksjon er hvitvin. Nesten alt av vin er konsumert innenriks. Det blir solgt vin til USA, Bosnia-Hercegovina, Kroatia, Tyskland og Italia. Slovenia har tre prinsipielle vinregioner: Podravje, Posavje og Primorska.

## Referanser
Anthology: Through the Years

***Anthology: Through the Years*** er et dobbelt samlealbum med det beste av Tom Petty and The Heartbreakers' MCA-innspillinger, pluss en nyinnspilt versjon av «Surrender», en uutgitt sang som daterer tilbake til 1977.

Albumet ble utgitt 31. oktober 2000 og ble det albumet av bandet med dårligst listeplassering på Billboard 200 med nummer 132. I november 2006 ble albumet sertifisert til gull (tilsvarende 500&nbsp;000 kopier solgt) av R.I.A.A. 

## Sporliste
;Disk en
# «Breakdown» (Tom Petty) — 2:42
# «American Girl» (Petty) — 3:30
# «Hometown Blues» (Petty) — 2:11
# «The Wild One, Forever» (Petty) — 3:00
# «I Need to Know» (Petty) — 2:23
# «Listen to Her Heart» (Petty) — 3:01
# «Too Much Ain't Enough» (Petty) — 2:56
# «Refugee» (Petty, Mike Campbell) — 3:21
# «Here Comes My Girl» (Petty, Campbell) — 4:33
# «Don't Do Me Like That» (Petty) — 2:40
# «Even the Losers» (Petty) — 3:35
# «The Waiting» (Petty) — 3:54
# «A Woman in Love (It's Not Me)» (Petty, Campbell) — 4:22
# «Stop Draggin' My Heart Around» (med Stevie Nicks)  (Petty, Campbell) — 4:02
# «You Got Lucky» (Petty, Campbell) — 3:37
# «Straight Into Darkness» (Petty) — 3:49
# «Change of Heart» (Petty) — 3:18

;Disk to
# «Rebels» (Petty) — 5:20
# «Don't Come Around Here No More» (Petty, David A. Stewart) — 5:06
# «The Best of Everything» (Petty) — 3:59
# «So You Want to Be a Rock 'n' Roll Star» (Roger McGuinn, Chris Hillman) — 3:30
# «Jammin' Me» (Petty, Campbell, Bob Dylan) — 4:08
# «It'll All Work Out» (Petty) — 3:12
# «Love Is a Long Road» (Petty, Campbell) — 4:06
# «Free Fallin'» (Petty, Jeff Lynne) — 4:14
# «Yer So Bad» (Petty, Lynne) — 3:05
# «I Won't Back Down» (Petty, Lynne) — 2:56
# «Runnin' Down a Dream» (Petty, Lynne, Campbell) — 4:23
# «Learning to Fly» (Petty, Lynne) — 3:57
# «Into the Great Wide Open» (Petty, Lynne) — 3:38
# «Two Gunslingers» (Petty) — 3:08
# «Mary Jane's Last Dance» (Petty) — 4:32
# «Waiting for Tonight» (Petty) — 3:32
# «Surrender» (Petty) — 2:54

## Kilder
*
Alaska (kanin)

**Alaska** er en kaninrase fra Tyskland som har vært ansett som egen rase siden 1907. 

Svarte kaniner har vært kjent siden 1700-tallet, men det ble ikke en egen rase før 1907. Alaska skal være dyp svart med glans (andre farger godkjennes ikke) og veie mellom 3,01 – 3,70 kg på voksne dyr. En relativt rolig rase, men det varierer fra dyr til dyr.

## Referanser


## Se også
* Liste over kaninraser
Mora (lingvistikk)

**Mora** (flertall *morae*/*moraer*) er en enhet for å måle en stavelses vekt, men en tydelig avgrenset definisjon av dette begrepet finnes ikke. Begreper som ettertrykk, rytme og lengde er igjen avhengig av mora. En amerikansk lingvist beskrev det i 1968 som «noe som en lang stavelse har to av og en kort bare én.» 

## Etymologi
Ordet er derivert fra det latinske ordet for «nølen», «opphold».

## Beskrivelse
En stavelse med bare én mora kalles *monomoraisk*, og en med to morae *bimoraisk*. Monomoraiske stavelser er generelt sett lette og uten ettertrykk, bimoraiske er tunge.

Morae formes på følgende vis:
#En stavelses «onset» (den første konsonanten) er ikke en mora.
#Kjernen er én mora dersom den består av kun en vokal (som den andre stavelsen i det latinske ordet *ár-bo-rem*), og to morae om den er bygget opp av en lang vokal eller en diftong (som den første stavelsen i *ár-bo-rem*). Konsonanter som utgjør en del av kjernen representerer, avhengig av sin lengde, en eller to morae, som i slovakisk.
#I enkelte språk som for eksempel japansk representerer coda også en mora, mens det i andre språk som for eksempel irsk ikke er tilfelle. Ofte er dette avhengig av hvor ettertrykket plasseres i stavelsen. På engelsk er ordet *cat* bimoraisk, mens den andre stavelsen i *rab-bit* ser ut til å være monomoraisk.
#I enkelte språk finnes også «meget tunge», det vil si trimoraiske stavelser; disse har ikke bare en lang vokal eller diftong i kjernen, men også en coda. Stavelser som inneholder fire morae eller mer finnes etter all sannsynlighet ikke.

## Se også
* Metrikk (verselære)
* Prosodi
Kjelda ved Piggåsen

**Kjelda ved Piggåsen** er et forhistorisk klebersteinsbrudd i Feti Lillestrøm kommune. Det er et av de største vi kjenner til i Norge, og et av de fem som finnes i Akershus. Bruddet dateres tilbake til jernalder&ndash;middelalder.

På grunn av klebersteinens smidighet og enkle bearbeiding har den vært utvunnet og bearbeidet allerede fra steinalderen. 

I Kjelda har det vært utvunnet og arbeidet med kleberstein over en periode på flere hundre år. En antar at aktiviteten i bruddet var på sitt høyeste i vikingtiden, for 1000&ndash;1300 år siden. Piggåsen og omkringliggende brudd er sannsynligvis opphav til tallrike klebersteinskar fra vikingtid og middelalder i Oslo og Tønsberg. Særlig dreier det seg om en type kar med ru overflate og glatt parti ved randen og skaftet. Karenes fine, omhyggelige og standardiserte utforming tyda på dyktige kleberarbeidere med lang håndverkertradisjon, grundig materialkunnskap og stor produksjon.

Produktene ble i også spredt til nærområdene og videre til Viken og nordover mot Mjøstraktene. Deler av veien kan Glomma ha fungert som transportvei. I slagghaugene er det funnet ei takke, noe som kan tyde på at bruddet var i drift frem til minst jernalder. 

Klebersteinsemner ble tatt ut både i dagbrudd og gruver, og stedet har vært arbeidsplass for mange mennesker. Gryter var hovedproduktet. I tillegg ble det laget gjenstander som fiskesøkker, vevlodd, takker og spinnehjul til håndtein. En finner spor etter uttak av emner til kar både i dagbrudd og i gruvene. Enkelte ferdige emner som ikke er hugget løs finnes også.

På 1970- og 80-tallet ble deler av området er utgravd av skoleungdom under oppsyn av lærere. Det er gjort en del arbeid for å tilrettelegge for besøk, men området er fortsatt ganske ulendt enkelte steder. Grunneier kan på forespørsel forestå omvisning.

## Referanser


## Litteratur
* 
* Hougen, Bjørn. Romerike i forhistorisk tid. i 
* Lossius, Siri Myrvoll (1979). «Klebermaterialet». i 

## Eksterne lenker
* Klebersteinsbruddet i Kjelda ved Piggåsen i Fet
*
Joe Meek

**Robert George Meek** eller **Joe Meek** (født 5. april 1929 i Newent i Gloucestershire, død 3. februar 1967 i London) var en plateprodusent og låtskriver fra England. Meek er regnet som en av de første og mest oppfinnsomme selvstendige musikkprodusentene i verden. 

Den mest kjente sangen han arbeidet med på var hitten «Telstar» fra The Tornados i 1962, som var den første singelen av et britisk band som gikk til topps på den amerikanske singellisten. Han lå også fem uker på toppen av den britiske listen, og Meek fikk en Ivor Novello Award for produksjonen samme året. 

Andre store hitter som han arbeidet på var «Don't You Rock Me Daddy-O» og «Cumberland Gap» av Lonnie Donegan (som lydtekniker), «Johnny Remember Me» av John Leyton, «Just Like Eddie» av Heinz, «Angela Jones» av Michael Cox og «Have I the Right?» av The Honeycombs. Meeks konseptalbum *[[I Hear a New World]]* ble også regnet for å være en milepæl innen moderne musikk på grunnlag av den nyskapende bruken av elektroniske lyder. Joe Meek produserte også musikk for filmer, blant annet *Live It Up!* fra 1963.

Perioden med kommersiell suksess som produsent var kortvarig og Meek fikk etter hvert opparbeidet seg en større gjeld, noe som førte til at han ble deprimert. Den 3. februar 1967 tok han livet av husvertinnen med en hagle, før han deretter rettet løpet mot seg selv og begikk selvmord. 

Meek var en pioner innenfor musikkproduksjon. På en tid da mange lydteknikere gikk kledd i hvite laboratoriefrakker, spilte han inn musikk i sitt eget studio og var aldri redd for å manipulere lyden for å skape de effektene han var ute etter. Da han spilte inn «Johnny Remember Me», var for eksempel fiolinene plassert i trappene, trommerslageren nesten på badet, og blåserekken stod i en annen etasje. Han var også en av de første som fysisk separerte instrumentene, og håndterte instrumenter og stemmer med ekko og klang, og samtidig kjørte lydsignalene gjennom sitt eget hjemmelagede elektroniske utstyr. 

## Litteratur
* John Repsch: *The Legendary Joe Meek* (1989) ISBN 1-901447-20-0 
* Barry Cleveland: *Creative Music Production – Joe Meek's BOLD Techniques* (2001) ISBN 1-931140-08-1
* Nick Moran with James Hicks: *Telstar – The Joe Meek Story*, (2007) ISBN 9781840025880

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  BBC Music: Joe Meek
*  Biografi av John McCready (Mojo Magazine)
Liste over byer i Latvia

Dette er en **liste over byer i Latvia** med byrettigheter. Det finnes 10 *valstspilsētas* («riksbyer») og 71 *novada pilsētas* («regionale byer») i landet.

Den største byregionen i Latvia er Riga med et innbyggertall på 882 272 (pr. 1. januar 2005). Dette er omtrent 40 prosent av landets befolkning.

Mange av byene på listen var tidligere kjent ved de tyske eller russiske navnene.

## ''Valstspilsētas'' («riksbyer»)

## ''Novada pilsētas'' («regionale byer»)

I henhold til loven som ble annonsert i 2020, vil i midten av 2022 også være Ādaži, Ķekava og Mārupe på denne listen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Glukoneogenese

**Glukoneogenese**, uttale "glukoneogenˈese", "nydannelse av glukose",  er en stoffskifteprosess der glukose blir dannet fra andre stoffer enn karbohydrater.
Denne prosessen er svært energikrevende og brukes derfor kun i "nødsituasjoner" som sult og faste eller under ekstrem fysisk aktivitet.

Vanligvis fremskaffes den glukosen som trengs, ved nedbryting av karbohydrater eller ved å hente glukosen fra kroppens glykogenlager via glykogenolyse.

Hvis man har et kosthold med lavt innhold av karbohydrater (såkalt lavkarbokosthold) vil glukoneogenese være kroppens "vanlige" måte å fremskaffe den glukosen noen av kroppens organer er avhengig av (bl.a. hjernen). F.eks. masaier og inuitter som har et tradisjonelt kosthold, er mer eller mindre permanent i ketose hele livet. Glukoneogenese er den eneste måten de kan skaffe seg den glukosen kroppen trenger.
Liste over elver på New Zealand

Dette er en liste over New Zealands lengste elver.
(NI = Nordøya, SI = Sørøya).

## Elver over 200 kilometer

# Waikato (NI) – 425&nbsp;km 
# Clutha (Maori: Mata Au)  (SI) – 338&nbsp;km 
# Whanganui (NI) – 290&nbsp;km 
# Taieri (SI) – 288&nbsp;km 
# Rangitikei (NI) – 241&nbsp;km 
# Mataura (SI) – 240&nbsp;km 
# Waiau (Southland) (SI) – 217&nbsp;km 
# Waiau Toa / Clarence (SI) – 209&nbsp;km 
# Oreti (SI) – 203&nbsp;km

## Elver 100-200 kilometer

*Rangitaiki River (NI)
*Waitaki (SI) 
*Manawatu River (NI)
*Buller River eller Kawatiri River (SI)
*Waihou River (NI)
*Mohaka River (NI)
*Wairau River (SI)
*Whangaehu River (NI)
*Waimakariri River (SI)
*Mokau River (NI)
*Ngaruroro River (NI)
*Waiau River (Marlborough) (SI)
*Rakaia River (SI)
*Patea River (NI)
*Hurunui River (SI)
*Turakina River (NI)
*Wairoa River (Bay of Plenty) (NI)
*Wairoa River (Northland) (NI)
*Awatere River (SI)
*Ruamahanga River (NI)
*Grey River (New Zealand) eller Mawhera River (SI)
*Rangitata River (SI)
*Tuki Tuki River (NI)
*Motueka River (SI)
*Patea River (NI)
*Aparima River (SI)

## Elver 50-100 kilometer

*Tutaekuri River (NI)
*Whakatane River (NI)
*Pomahaka River (SI)
*Opihi River (SI)
*Orari River (SI)
*Karamea River (SI)
*Ongarue River (NI)
*Ahuriri River (SI)
*Inangahua River (SI)
*Moawhango River (NI)
*Waitoa River (NI)
*Shotover River (SI)
*Hutt River (New Zealand) (NI)
*Ruakituri River (NI)
*Manganui River (Northland) (NI)
*Whenuakura River (NI)
*Eglinton River (SI)
*Kaituna River (NI)

## Elver under 50 kilometer

*Freshwater River (Stewart Island) (den lengste elva som ikke er på Nord- eller Sørøya)
*Waiwawa River (NI)
*Makara River (Chatham Islands)
*Avon River (Canterbury) (SI)
*Water of Leith (New Zealand) (SI)
*Tweed (SI)
*Tasman River (SI)
*Waiuku (NI)

## Referanser
Smøla Golfklubb

**Smøla Golfklubb** ble stiftet i 2001, etter initiativ fra Nils Baadnes og Frode Roksvåg. Dyrnesdalen Golfbane (9-Hull) ble i påsken 2003 åpnet for spill. Banen ble slopet av Norges Golfforbund i 2005. Golfbanen er en utfordrende skogsbane, og ligger i Dyrnesdalen, på vestsiden av øya Smøla. Banen er godt beskyttet av vær og vind. Klubben har utstyr til utleie, benker på banen, øvingsområde, klubbhus, simulator og så videre Klubben holder også kurs. Hver søndag er det seriespill

Medlemstallet i klubben er per 2017 rundt 80 medlemmer.

## Eksterne lenker
* Smøla Golfklubb
Norma (selskap)

:*For det tysk-svenske automotive konsernet, se [[Norma Group]].*

**AS Norma** er et estisk selskap innen automotiv industri, som produserer maskindeler, bildeler og sikkerhetsutstyr til kjøretøyer – først og fremst setebelter. Selskapet er majoritetskontrollert av det svenske selskapet Autoliv AB. Norma leverer både til svenske bilfabrikker, og til Russland og Ukraina. Selskapet har hovedkvarter i, og er registrert på børsen i Tallinn.

I 2008 hadde Norma et salg på 88,3 millioner euro. I februar 2009 måtte selskapet si opp ansatte som følge av krisen i verdens bilindustri, og spesielt de nakutte krisen i russisk bilproduksjon i januar. I første kvartal 2009 falt salget fra 331 til 148 mill euro, en mer enn halvering.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Norma – Årsrapport 2008, euro-regnskap.
Pelsbier

* *[[Amegilla]]*
* *[[Anthophora]]*
* *[[Deltoptila]]*
* *[[Elaphropoda]]*
* *[[Habrophorula]]*
* *[[Habropoda]]*
* *[[Pachymelus]]*

**Pelsbier** (**Anthophorini**) er en gruppe av vepser som hører til familien Apidae. Tidligere har de gjerne blitt regnet til familiegruppen Anthophoridae, men nå er det vanlig å samle alle biene i familien Apidae. Gruppen omfatter ca. 750 kjente arter, av disse finnes vel 100 i Europa og i alle fall to arter er funnet i Norge.

## Utseende
Store, robuste, tett hårete bier. Antennene er trådformede og forholdsvis korte. Hodet er nokså lite i forhold til kroppen, fasettøynene store. De kan kjennes fra humler på at fasettøynene når nesten helt ned til roten av kjevene, uten noe langt kinn mellom. Kroppen er kort og bred, høyt hvelvet, tett kledt med oppstående hår. Forvingen har tre submarginalceller. Beina er kraftige og nokså lange til bier å være, kledt med ganske lange hår.

## Levevis
Pelsbiene er solitære bier som legger reirene sine i ganger i jord, kan også grave i løs mørtel i en murvegg. De voksen biene er flittige blomsterbesøkere og kan ligne mye på humler, men de flyr mye raskere enn humlene.

## Systematisk inndeling

* ordenen vepser, (Hymenoptera)
** gruppen stilkvepser, Apocrita
*** gruppen broddvepser, Aculeata
**** overfamilien Apoidea
***** familien Apidae 
****** gruppen Apinae
******* gruppen **pelsbier**, **Anthophorini**
******** slekten *[[Amegilla]]* Friese, 1897 – ca. 250 arter, 16  i Europa
******** slekten *[[Anthophora]]* Latreille, 1803 – ca. 400 arter, 85  i Europa. I Norge:
********* *[[Anthophora furcata]]* (Panzer, 1798)
********* *[[Anthophora plumipes]]* (Pallas, 1772)
******** slekten *[[Deltoptila]]* – 6 arter
******** slekten *[[Elaphropoda]]* – 11 arter
******** slekten *[[Habrophorula]]* – 4 arter
******** slekten *[[Habropoda]]* Smith, 1854 – 57 arter, 3  i Europa
******** slekten *[[Pachymelus]]* – 21 arter

## Kilder
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr: http://www.faunaeur.org 
* Discover life, Apidae (artsliste) http://www.discoverlife.org/mp/20q?search=Apidae

## Eksterne lenker
* 
* Nordamerikanske arter, fra bugguide.net: http://bugguide.net/node/view/15026
Alkoholavgift

**Alkoholavgift** er en særavgift som legges på drikkevarer med alkoholinnhold, og som ilegges i nesten alle land som selger lovlig alkohol. Avgiften har både en sosial og en provenymessig begrunnelse, i tillegg til at enkelte av alkoholavgiftene har en landbrukspolitisk begrunnelse i noen land, spesielt avgiftene på vin. I Norge ble alkoholavgiftene gjeninnført i 1929 som kompensasjon for at brennevinsforbudet ble opphevet etter en folkeavstemning, og siden den gang har alkoholavgiftene gitt staten en jevn og sikker inntektskilde.

I EU er alkoholavgiftene regulert i direktiv med maksimumssatser, hvor det tillates null avgift (avgiftsfritak) på vin. Norge, som ikke tar del i EUs skattepolitikk, er gjennom EØS-avtalen kun forpliktet til å ilegge ikke-diskriminerende avgifter, det vil i praksis si avgifter som ikke fører til en konkurransemessig favorisering av en type alkoholvare framfor en annen. Det er tillatt (og vanlig) å ha høyere avgift på de mest alkoholholdige varene, og det er også vanlig med høyere avgift *per alkoholprosent* for brennevin enn for vin og øl. I EU-direktivene er det opprettet en egen avgiftskategori for mellomprodukter under 22 vol% alkoholinnhold (hetvin, portvin, sherry, madeira, osv). Slik var det tidligere også i Norge, men såkalt sterkvin ilegges idag vinavgift dersom de ikke har spritbase, og brennevinsavgift dersom de har spritbase.

I både EU og Norge illegges ølavgift normalt med en sats per liter, mens vin- og brennevinsavgift ilegges med en sats per prosent alkoholstyrke. Såkalt rusbrus behandles ulikt i de ulike landene, i Norge behandles spritholdig rusbrus avgiftsmessig som brennevin, selv om det holder like lav alkoholstyrke som øl. Slike regelfravik fører tidvis til konkurransemessig forskjellsbehandling som av og til prøves rettslig i Europa. Det er sterk konkurranse mellom henholdsvis øl- og vinprodusenter om å få mest mulig gunstige avgiftsregler for sin drikkekategori.

I Norge var statens inntekter fra alkoholavgiften om lag 11,3 milliarder kroner i 2010.

## Eksterne lenker
* NOU 2003:17 ''Særavgifter og grensehandel'' — Rapport fra Grensehandelsutvalget
* NOU 2007:8 ''En vurdering av særavgiftene''
* Tollvesenet: Alkoholholdige drikkevarer
* Skatteetaten - Avgift på alkohol
* Store Norske Leksikon, Alkohol - lovgivning og beskatning
Hande Yener

**Hande Yener** (født 12. januar 1973 i Istanbul, Tyrkia) er en tyrkisk popstjerne. I løpet av det siste tiåret har hun vært innom mange forskjellige stilarter. Hvert av hennes album genererer stor interesse og forventning på grunn av de forskjellige stilartene, sjangrene og rytmene hun bruker i sin musikk. Yener ble nominert for beste tyrkiske låt til MTV Europe Music Awards 2008, men hun ble slått av Emre Aydin. 

## Diskografi
Hande Yener har solgt rundt 3 millioner plater gjennom hele sin karriere.

### Album og salgstall
* *Senden İbaret* (2000) 820.000+
* *Ekstra* (2001) 150.000+
* *Sen Yoluna, Ben Yoluma* (2002) 1.500.000+
* *Aşk Kadın Ruhundan Anlamıyor* (2004) 435.000+
* *Apayrı* (2006) 200.000+
* *Hande Maksi* (2006) 75.000+
* *Nasıl Delirdim* (2007) 300.000+
* *Hipnoz* (2008) 40.000+
* *Hayrola* (2009) 100.000+
* *Hande'ye neler oluyor?* (2010) 280.000+
* *Hande'yle Yaz Bitmez* (2010) 200.000+
* *Teşekkürler* (2011) 200.000+

### Hit-singler

* 2000: Yalanın Batsın (Damn Your Lies)
* 2000: Bunun Adı Ayrılık (This Is Called a Break-up)
* 2000: Senden İbaret (All About You)
* 2002: Sen Yoluna... Ben Yoluma... (Go To Your Way... I Will Go Mine...)
* 2002: Şansın Bol Olsun (Good Luck)
* 2003: Evlilik Sandalı (Ship of Marriage)
* 2003: Küs (Offended)
* 2004: Acele Etme (Don't Hurry)
* 2004: Kırmızı (Red)
* 2005: Acı Veriyor (It Hurts)
* 2005: Armağan (Gift)
* 2005: Hoşgeldiniz (Welcome)
* 2005: Bu Yüzden (That's The Reason)
* 2006: Kelepçe (Handcuff)
* 2006: Aşkın Ateşi (The Fire of Love)
* 2006: Kim Bilebilir Aşkı (Who Knows What The Love Is)
* 2006: Kim Bilebilir Aşkı (Remix) (Who Knows What The Love Is) (Remix)
* 2006: Biraz Özgürlük (A Little Freedom)
* 2007: Kibir (Arrogance)
* 2007: Romeo
* 2008: Yalan Olmasın (Don't Let It Be a Lie)
* 2008: 1 Yerde (Somewhere) (Kemal Doğulu feat Hande Yener)
* 2008: Hipnoz (Hypnosis)
* 2009: Hayrola? (What's Up?)
* 2010: Sopa (Stick)
* 2010: Yasak Ask (Forbidden love)
* 2010: Bodrum
* 2010: Uzaylı (Alien)
* 2010: Çöp (Trash)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
* Fan Club
Debattbok

**Debattbok** er en form for sakprosabok som oftest diskuterer et aktuelt spørsmål, f.eks. innen politikk eller annen samfunnsdebatt. Debattbøker kan være skrevet som innlegg for bestemte syn i en slik diskusjon. En debattbok regnes ikke som et vitenskapelig verk. Forfattere av debattbøker kan være forskere, politikere eller andre.
Johannes Morken

**Johannes Morken** (født 1959) er en norsk journalist.

Han er cand.mag fra Universitetet i Oslo. Fra 1979 til 1983 var han medlem av fylkestinget i Sogn og Fjordane og representerte Kristelig Folkeparti. Fra 1982 til 1985 var han nestleder for Kristelig Folkepartis Ungdom. 1987−1988 var han redaktør for tidsskriftet «Credo»

Som journalist i Vårt Land siden 1989 vant han, sammen med Jan Eikeland, SKUP-diplom for 1999 for reportasjeserien «Historien om lysbærerne». Fra 2011 til 2012 var han debattleder og fra 2012 til 31. desember 2016 var han debattredaktør i Vårt Land. Han har også i åtte år vært vaktsjef i Vårt Land. Han var fra 1990 til 2013 også styremedlem i Avisen Vårt Land AS og fra 1996 styremedlem i Mentor Medier. 

Fra 1. februar 2017 har han vært redaktør og senior rådgiver media i *[[Stefanusalliansen]]*.

På landsmøtet i KrFU i 1984 stilte Johannes Morken som kandidat til formannvervet. Han mottok 39 stemmer, men tapte mot Kristin Aase, som vant valget med 63 stemmer.

## Bibliografi
*   
* 
*  
* 
*   

## Referanser
Tetreslekten

**Tetreslekten** (*Melaleuca*) er en planteslekt i myrtefamilien innenfor ordenen Myrtales. Den omfatter mer enn 200 arter av busker og løvtrær med utbredelse i Australia og Ny-Caledonia, og er nært beslektet med flaskebørsteslekten (*Callistemon*).

Artene er 2-30 meter høye, ofte med trevlete bark. På engelsk kalles noen av artene derfor «paperbark». Bladene er parvis motsatte, 1–25&nbsp;cm lange, ovale eller lansettformede, og eviggrønne. Blomstene er ofte sammensatte lange klaser av hvite eller gulbrune blomster.

Arten Melaleuca alternifolia avgir eteriske oljer, og tetreolje har vært brukt allerede fra oldtiden av aboriginene i Australia. Oljen brukes mot forkjølelse og hoste, og har vært utvunnet industrielt i mange tiår. Denne må ikke forveksles med teolje, som stammer fra en annen slekt, med artene *[[Camellia sinensis]]* og *[[Camellia oleifera]]*.

## Utvalgte arter
Et lite utvalg av artene i tetreslekten omfatter:

* *[[Melaleuca alternifolia ]]* «Tea tree»
* *[[Melaleuca armillaris ]]* 
* *[[Melaleuca cuticularis]]* «Salt Water Paperbark»
* *[[Melaleuca elliptica ]]* 
* *[[Melaleuca halmaturorum ]]* «Swamp Paperback»
* *[[Melaleuca huegelii ]]* 
* *[[Melaleuca lanceolata ]]*
* *[[Melaleuca leucadendra]]*
* *[[Melaleuca linariifolia ]]* «Snow-in-summer»
* *[[Melaleuca nesophila ]]*
* *[[Melaleuca preissiana ]]*
* *[[Melaleuca quinquenervia ]]* «Broad-leaved Paperbark»
* *[[Melaleuca radula ]]*
* *[[Melaleuca rhaphiophylla ]]*
* *[[Melaleuca styphelioides ]]* «Prickly-leaved Paperbark»
* *[[Melaleuca trichophylla ]]*
* *[[Melaleuca trichostachya ]]*
* *[[Melaleuca viminea ]]*
* *[[Melaleuca viridiflora ]]*

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
* 
*
Myrt

* *[[Myrtus communis]]* 
* *[[Myrtus nivellei]]* 

**Myrteslekten** (*Myrtus*) er en planteslekt i myrtefamilien innenfor ordenen Myrtales. Den omfatter 2 arter av eviggrønne busker eller lave trær med utbredelse i Sør-Europa, Sørvest-Asia og Nord-Afrika. Slekten har tidligere hatt omfattet mange arter som nå er flyttet til egne slekter, for eksempel *[[Luma]]* fra Chile.

Artene er inntil 5 meter høye. Bladene er hele og 3–5 cm lange, og avgir eteriske oljer. Blomstene på begge arter har 5 hvite kronblad, og mange støvbærere. Bærene er runde og blå-svarte.

***Myrt*** (*Myrtus communalis*) vokser fra Azorene og Madeira i vest til Iran og Afghanistan i øst. Den er en viktig del av maquisvegetasjonen rundt Middelhavet. Den dyrkes ofte. Busken har ovale, spisse helrandete blader og hvite blomster og blå-svarte, runde bær. Bladene har et vokslag og er mellomgrønne. Blomstringen skjer mai-august, og blomstene står på forvedete blomsterstilker. Planten brukes som urt og i likør, samt som bonsai-tre. På Sardinia og Korsika brukes bærene til likørene *Mirto Rosso* og *Mirto Bianco*.

***Saharamyrt*** *(Myrtus nivellei)* regnes nå av de fleste forskere som en egen art. Den vokser kun i Tassili n'Ajjer i det sørlige Algerie og i Tibesti-fjellene i Tsjad, og regnes som en truet art. Den vokser i fjellskog, og benyttes til utvinning av eterisk olje fra bladene. I parfyme har oljen den effekt at virkningen står imot svært varmt, tørt klima. 

Både Hippokrates, Plinius den eldre og Galen omtalte myrt og dens medisinske egenskaper.

## Galleri

File:Myrtus communis 002.JPG
File:Myrtus communis1.jpg
File:Starr 070621-7466 Myrtus communis.jpg
File:Myrtus communis3.jpg
File:Myrtus communis2.jpg
File:Myrtus communis12.jpg
File:Myrtus communis.jpg
File:Myrtus communis11.jpg
File:Myrtus communis10.jpg
File:Myrtus communis MHNT.BOT.2007.40.51.jpg|Myrtus communis


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Myrtle (''Myrtus communis'' L.), fra: «Gernot Katzer's Spice Pages»