Jak

**Jak** (*Bos mutus*) er et stort oksedyr i kvegfamilien og inngår i slekten *[[Bos]]*. Den ville formen kalles **villjak**, mens den domestiserte formen kalles **tamjak** . Ingen andre underarter anerkjennes.

Villjak er en sårbar art med en nedadgående populasjonstrend. I 2016 regnet man med at populasjonen av villjak besto av færre enn  individer, mens det finnes omkring  tamjak.

## Etymologi
Den norske betegnelsen *jak* følger av den franske benevnelsen *yak*, som nevnes første gang i 1791. Den franske benevnelsen følger av det tibetanske begrepet *g-yag*, som egentlig betyr *okse* og refererer til hannen. Kua kalles *dri* eller *nak* på tibetansk.

## Taksonomi
Jak ble opprinnelig beskrevet under det vitenskapelige navnet , men dette navnet refererer nå helst til den domestiserte formen, og *B. mutus* foretrekkes for villjak. Dette støttes av IUCN, gjennom et vedtak i International Commission on Zoological Nomenclature i 2003. Noen autoriteter foretrekker imidlertid fortsatt å bruke *B. grunniens mutus* om villjak.

## Biologi
### Vill jak

Villjak blir betydelig større enn tamjak, og arten har utpreget kjønnspreg. En villoksen veier normalt , og kua 300–350&nbsp;kg. Oksen har en skulderhøyde på rundt 170–200&nbsp;cm, mens kua blir cirka 137–156&nbsp;cm. Halen måler typisk cirka 60&nbsp;cm. Begge kjønn bærer horn, men oksens hornutrustning blir betydelig større enn kuas. De kan bli opp mot 95&nbsp;cm lange, mens kuas typisk måler cirka 51&nbsp;cm og er mye tynnere.

Kroppen måler 306–385&nbsp;cm og er massiv. Oksen har utpreget skulderpukkel. Hodet er bredt og bæres lavt. Et karaktertrekk er den grå-hvite behåringen rundt mulen på villjak, noe tamjak mangler. Lemmene er korte og klovene brede. Pelsen er ullen og isolerende, lang og ekstremt ragget langs den nedre delen av flankene og i buken. Fargen er normalt mørk gråbrun, nær gråsvart, men det finnes enkelte (om enn svært sjeldne) gyllene individer. Halen er fullt behåret og ragget, nærmest bustet.

Villjak opptrer naturlig i Kina og Nord-India. Den er regionalt utryddet i Bhutan og Nepal. Arten ferdes i grupper på 10–200 dyr, som består av kuer og deres avkom (kalver og ungdyr). Oksene er enten solitære eller de opptrer i «ungkarsgrupper» på inntil 12 individer.

Arten opptrer på alpint sletteland og alpine stepper i rullende fjellterreng på Tibetplatået, som regel i høyder omkring . Dietten består av gress og knoller, men fordi tilgangen på mat er beskjeden i disse orådene, må dyra ferdes langt for å tilfredsstille næringsbehovet. Det hender derfor at de dyra trekker ned til høyder der det finnes moser og sumpvegetasjon som kan utnyttes. Predasjon fra ulv  forekommer.

Brunsten skjer i september. Oksene konkurrerer da voldsomt om retten til å pare seg. De ville kuene parer seg bare annethvert år. Hun går drektig i cirka 258 dager, hvoretter hun nedkommer med én enkelt kalv. Kalven avvennes etter cirka ett år og blir kjønnsmoden når den blir cirka seks år gammel. Villjak parer seg jevnlig med tamjak i utbredelsesområdene.

### Domestisert jak

Domestiseringen av jak skjedde for cirka  siden. Tamjak blir betydelig mindre enn villjak. Den har kjønnspreg, men det er ikke på lang nær like utpreget. Dyra har kortere lemmer, bredere klover, spedere horn og en mer variert utfarget pels enn sine ville slektninger. Tamjak mangler dessuten den grå-hvite behåringen rundt mulen.

Tamjak har en kroppslengde på cirka 145–218&nbsp;cm. Oksen veier normalt 197–593&nbsp;kg, mens kua typisk veier rundt 230&nbsp;kg. Oksens skulderhøyde måler cirka 106–129&nbsp;cm, mens kuas ligger på cirka 112&nbsp;cm. Halen blir cirka 60&nbsp;cm lang. Oksen har imidlertid store horn, som kan måle opp mot 95&nbsp;cm, mens kuas typisk måler cirka 51&nbsp;cm.

Tamjak er husdyr, som spesielt holdes av lokalbefolkningen på grunn av den næringsrike melka, men også for pelsen, som det lages klær av. Jak-kveg egner seg dessuten som arbeidsdyr, for eksempel som ridedyr eller til å pløying og/eller kløving.

Man regner med omkring 12 millioner tamjak, hvorav cirka 94&nbsp;% befinner seg i Kina. Omkring 15&nbsp;% av tamjak-bestanden er hybrider, enten med storfe  eller zebu .

Tamkuer kan pare seg årlig og nedkomme med mer enn én kalv, ellers er denne atferden lik villjak.

## Inndeling
Inndelingen følger i hovedsak *Bovids of the World*.

* Bovidae, kvegfamilien
** Bovinae, oksedyr
*** Bovini
**** Pseudorygina 
**** Bubalina
**** Bovina
***** *[[Syncerus]]*, afrikanske bøfler
***** *[[Bos]]*, villkveg
****** *[[urokse|B. primigenius]]*, urokse
****** *[[jak|B. mutus]]*, villjak
******* *[[jak|B. grunniens]]*, tamjak
****** *[[bison|B. bison]]*, bison
****** *[[visent|B. bonasus]]*, visent
****** *[[bantengfe|B. javanicus]]*, banteng
****** *[[gaur (kveg)|B. gaurus]]*, gaur
****** *[[kouprey|B. sauveli]]*, kouprey
** Antilopinae, antiloper

## Referanser





## Eksterne lenker
*