open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Statsråd

**Statsråd** er en betegnelse som brukes i skandinaviske land om møter der landets regjering samles for å fatte offisielle beslutninger, om den samlede regjering, og/eller som en embetsmannstittel for de enkelte medlemmer i regjeringen. Som navn på organet er statsråd på norsk nøytrum («et statsråd», «statsrådet»), mens som tittel for medlemmene av statsrådet er ordet maskulinum («en statsråd», «statsråden»).

I Norge brukes betegnelsen om møtene der regjeringen samles hver fredag under Kongens ledelse. Betegnelsen brukes dessuten om det samlede kollegium av regjeringsmedlemmer, og som en embedsmannstittel av dets medlemmer (med unntak av stats- og utenriksministeren). Også i Danmark møtes regjeringen i statsråd under monarkens ledelse, og betegnelsen brukes videre om kollegiet av regjeringsmedlemmer som helhet, men ikke som en embedsmannstittel for dets medlemmer. I Sverige gikk en i 1974 bort fra å holde møtene under monarkens ledelse, og statsråd betegner der kun selve møtene der regjeringen samles for å fatte offisielle beslutninger. I Finland er derimot statsråd kun en tittel for regjeringens medlemmer og regjeringen som helhet, ikke dens møter.

I en del andre land benyttes betegnelsen *statsråd* om en engere del av regjeringen, også kalt kabinett.

## I Norge

Da prins Christian Frederik tiltrådte som norsk regent, oppnevnte han 2. mars 1814 et regjeringsråd. Det ble dannet etter mønster av det danske geheimestatsrådet av 1784, og hadde bare rådgivende myndighet. Grunnloven av 17. mai 1814 fastsatte (§ 12) at regjeringsrådet skulle betegnes som *kongeriket Norges statsråd*. Dette ble stadfestet ved kongelig resolusjon av 19. mai 1814. Etter dette skiftet også medlemmene tittel fra *regjeringsråd* til *statsråd*.

Ved oppnevning av regjeringer er det nå praksis at statsminister og utenriksminister oppnevnes som sådan, mens de øvrige medlemmene oppnevnes som *statsråder*. I eget vedtak fordeles så departementer og ansvarsområder på statsrådene.

Regjeringens offisielle beslutningsmøter, normalt under Kongens ledelse, betegnes som statsrådsmøter, kortform *statsråd*. Beslutningene betegnes som kongelige resolusjoner, fattet av *[[Kongen i statsråd]]* – det vil si av Kongen i et møte i Statsrådet.

## Se også
* Kongen i statsråd
* Gehejmekonseil
* Kabinett
* Danmarks statsråd
* Sveriges statsråd

## Eksterne lenker
*
Standardavvik

**Standardavviket** er et mål for spredningen av verdiene i et datasett eller av verdien av en stokastisk variabel. Den er definert som kvadratroten av variansen.

En av grunnene til at standardavviket er en viktig parameter, er Tsjebysjevs ulikhet som sier at de fleste verdiene i et datasett av tilfeldige variabler vil ligge i nærheten av gjennomsnittet, hvor «i nærheten» er definert ved hjelp av standardavviket. Standardavviket ligger på det punktet hvor kurven i normalfordelingen endrer retning.

Før man bruker standardavvik bør man bruke et histogram eller en frekvenstabell for å undersøke om datasettet er normalfordelt da mange statistiske metoder ikke kan stoles på dersom datasettet har skjevhet eller ekstremverdier.

Standardavviket ble introdusert av Francis Galton mot slutten av 1860-tallet.

## Definisjon

Med en gitt en populasjon *x*1, ..., *x**N* av reelle tall, er gjennomsnittet gitt ved

:\overline{x}=\frac{1}{N}\sum_{i=1}^N x_i,

og standardavviket definert som

:\sigma = \sqrt{\frac{1}{N} \sum_{i=1}^N (x_i - \overline{x})^2}.

Standardavviket til en stokastisk variabel *X* er definert som

:\sigma = \sqrt{\operatorname{E}((X-\operatorname{E}(X))^2)} = \sqrt{\operatorname{E}(X^2) - (\operatorname{E}(X))^2},

hvor *E*(*X*) er forventningsverdien til *X*.

Hvis man har stikkprøver *x*1,...,*x**n* fra en større populasjon, defineres det empiriske standardavviket som

:
s = \sqrt{\frac{\sum_{i=1}^{n} (x_i-\bar x)^2}{n-1}}
.

## Relativt standardavvik
Ved å dividere standardavviket med gjennomsnittsverdien får en *relativt standardavvik*. Dette oppgis som regel i prosent.

## Måleenhet
Standardavvik har som regel samme benevning som måleenheten til verdiene i datasettet. Et unntak er for verdier som har prosent som benevning. Siden en differanse mellom to prosentmålinger har enhet prosentpoeng, vil standardavviket til slike datasett ha enhet prosentpoeng. Det gjøres likevel ofte feil med dette, og prosent brukes som benevning også for standardavviket, noe som gjør det uklart om det er snakk om et vanlig standardavvik eller et relativt standardavvik.

## Referanser
Shoghi Effendi

**Shoghi Effendi Rabbání** (født 1. mars 1897, død 7. november 1957 under en reise til London) var den øverste leder for religionen bahai fra 1921 til sin død. Han var dattersønn av sin forgjenger `Abdu'l-Bahá og oldebarn av bahais grunnlegger Bahá'u'lláh.

## Liv og virke
Han ble utpekt i sin morfars testamente til Beskytteren for det internasjonale bahai-samfunnet i 1921. Shoghi Effendi studerte ved Balliol College, Oxford ved sin morfars bortgang og begynte som ung mann å forme det verdensvide religiøse samfunnet. Han tok sete i Haifa, Israel.

Hans virksomhet skjedde gjennom bøker, religiøse kommentarer og brev til troende. Han oversatte også bøker av Báb, Bahá'u'lláh og `Abdu'l-Bahár fra arabisk og persisk til engelsk. Han var opptatt av å utbre bahai til flere land. I 1953 startet han en internasjonal tiårskampanje der pionerer ble sendt ut til en rekke land, og det ble holdt internasjonale konferanser i blant annet Stockholm, New Delhi, Chicago og Kampala.

I løpet av hans tid vokste bahai til å bli en verdensreligion med over 400&nbsp;000 tilhengere i mer enn 200 land.

Ved hans bortgang i 1957 ble ledelsen av bahai midlertidig overlatt til en gruppe på 27, kalt Sakens Hender. I 1963 ble det første valgte styret av Det universelle rettferdighetens hus innsatt som bahai-troens lovgivende forsamling.

## Referanser


## Litteratur
* Shoghi Effendi. *Appell til nasjonene, utdrag fra Shoghi Effendi's skrifter*. Bahá'í forlag, 1986. ISBN 82-90224-08-7
* *Bahá'í-troens skrifter*. Utvalg og innledende essay av Arne Ruste; oversatt av Arne Ruste og Nasjonalt åndelig råd for bahaier i Norge. Bokklubben, 2007. XLVII, 324 s. (Verdens hellige skrifter; 43). ISBN 978-82-525-6347-4. Av Shoghi Effendi:'' Menneskehetens enhet; Et mønster for fremtidens samfunn; Verdenssamveldet
Semantikk

**Semantikk** (fra fransk *sémantique*) er den grenen av lingvistikken (språkvitenskapen) som studerer ordenes betydning, både enkeltvis og i sammenstilte strukturer (setninger). Herunder studeres blant annet fenomener som synonymi, antonymi, hyponymi, metaforer og andre betydningsrelasjoner.

I et språkfilosofisk eller informasjonsteoretisk perspektiv kan man snakke om sammenhengen mellom syntaks, semantikk og pragmatikk.

## Referanser
Tore André Flo

**Tore André Flo** (født 1973) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller.

Han var landslagsspiller fra 1994 til 2005.

Han la opp som fotballspiller våren 2009 etter å ha spilt én sesong for Milton Keynes Dons FC, men signerte for comeback for Sogndal Fotball 31. mars 2011. Han la omsider opp igjen i 2012. Hans  skjedde 11. oktober 1995 i en privatlandskamp mot  (resultat: 0&ndash;0). Flo har spilt 76 landskamper og scoret 23 mål.

I 2000 ble Flo solgt til Rangers FC i Skottland som den til da dyreste spiller noensinne til en skotsk fotballklubb og dyreste norske fotballspiller med en overgangssum på 161 millioner kroner. Han bidro også sterkt til det  legendariske 2–1-seier over  i fotball-VM i 1998, da han både scoret Norges første mål og skaffet den avgjørende straffen som Kjetil Rekdal scoret på.

## Familie
I likhet med sine eldre brødre Kjell Rune og Jostein drev han med friidrett og høydehopp ved siden av fotballen. Etter videregående skole fikk han kontrakt med Sogndal Fotball.

Hans bror Jarle Flo er også tidligere fotballspiller for Sogndal. Han er også fetter av Håvard Flo og onkel til Ulrik Flo, begge fotballspillere.

## Spillerkarriere
Etter en sesong for Sogndal, flyttet han til Tromsø IL og deretter til Sportsklubben Brann i 1996. I Brann spilte han spiss sammen Mons Ivar Mjelde. I sin første sesong for Brann scoret han 19 mål på 24 kamper. Flo ble populær i Bergen, og grunnet suksess også på landslaget ble han ettertraktet i utlandet. Han signerte deretter for Chelsea. Flo fikk 40 seriekamper og 28 mål for Brann i perioden 1996&ndash;97.

Totalt spilte han 163 kamper og scoret 50 mål for Chelsea FC. Etter fire år i London ble han kjøpt for 161 millioner av Glasgow-klubben Rangers FC. Etter to sesonger ble han solgt til Sunderland. Flo ble solgt til Serie A-klubben Siena sommeren 2003. 

Sommeren 2005 vendte Flo hjem til Norge og Oslo-klubben Vålerenga. Han fikk etter 2006-sesongen ikke fornyet kontrakt med Vålerenga Fotball, og gikk til den engelske førstedivisjonsklubben . Flo debuterte for Leeds 6. januar 2007 i en FA-cupkamp mot West Bromwich Albion.

Etter Leeds' nedrykk til Football League One, ble Flo fristilt fra kontrakten, men trente likevel med klubben i oppkjøringen til 2007/2008-sesongen, og undertegnet ny kontrakt kort før sesongstart. 11. mars 2008 annonserte Flo at han la opp som profesjonell fotballspiller. 

21. november 2008 ble det klart at Flo skulle gjøre comeback for den engelske klubben MK Dons. 

Nok et comeback skjedde i 2011, da Flo signerte en kontrakt med Sogndal Fotball. Han debuterte i kamp 30. juli i Sogndals hjemmekamp mot Rosenborg Ballklub.

## Trenerkarriere
Den 17. november 2021 ble han ansatt som hovedtrener for  fra sesongen 2022. Den 30. september 2024 ga han seg som hovedtrener for .

## Oppmerksomhet
Flos historie er fortalt i boka «50 idrettsheltar frå Sogn og Fjordane», fra 2017, av NRK-journalist Rune Fossum Lillesvangstu.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Profil på Altomfotball.no (tidlig spiller-periode ikke komplett)
*  Artikkel på Allkunne.
*
Torbjørn Løkken

**Torbjørn Løkken** (født 1963) er en norsk tidligere kombinertløper. Den store sesongen var 1987, da han, 24 år gammel, vant VM i Oberstdorf individuelt, verdenscupen sammenlagt, Svenska Skidspelen og norgesmesterskap.

Han ble tildelt Morgenbladets gullmedalje i 1987. Han var medlem av Biri IL, og gikk under tilnavnet «Biri'n». Han la opp i 1990.

23. november 2007 fortalte han offentlig om at han i etterkant av karrieren utviklet store rusproblemer, med alkohol, medikamenter og heroin, og i 2006/07 tilbrakte han ett år på et avrusningssenter.

Løkken er født og oppvokst på Biri i Gjøvik kommune. Han er utdannet adjunkt innen helse- og idrettsfag.

## Verdenscupseire

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Skuddår

Et **skuddår**, eller **skottår**, er et år som har ett døgn mer enn et normalår: 29. februar. 
2024 var forrige skuddår, det neste blir 2028. Det er skuddår i hovedsak hvert fjerde år.

Jorden bruker i gjennomsnitt 365,24221065 døgn (epoke J2000.0) på én runde rundt solen (= ett tropisk år). For at dette skal passe inn med den gregorianske kalenderen, settes det inn skuddår. Et normalår har 365 døgn, med 28 døgn i februar. I et skuddår har februar ett ekstra døgn (skuddag), altså 29 døgn og dermed 366 døgn til sammen i hele året. Dette tilsvarer nøyaktig 52 uker og to døgn, dermed begynner det neste året to ukedager senere.

Grunnen til at det ekstra døgnet ble lagt til februar, og grunnen til at februar er så mye kortere enn de andre månedene, er at i den romerske kalenderen var mars opprinnelig den første måneden i året og februar den siste.

En kuriositet er at det «nye» døgnet ikke ble lagt sist i måneden, men som et dobbeltdøgn, 24. februar, hvor skuddagen var det første døgnet av disse to. Denne datoen ble av romerne kalt døgn 6 før Kalendae i mars. Skuddagen ble da kalt det første døgnet 6 før Kalendae i mars. Kalendae var romernes navn på den første døgnet i måneden, og de regnet seg bakover fra Kalendae, der døgn 1 før Kalendae var Kalendae selv (romerne hadde ikke «oppdaget» 0 ennå).

I den gregorianske kalenderen er det normalt skuddår hvert fjerde år &ndash; alle årstall som er delelige med 4 er skuddår, unntatt hundreårene (1700, 1800, 1900 osv.) som ikke er skuddår med mindre de er delelige med 400 (1600, 2000, 2400 osv.). Dermed ble 2000 et skuddår, mens 1900 ikke var skuddår og 2100 blir heller ikke skuddår. Dette kommer av at man runder av 365,24221065 til 365,2425 = 365 + 1⁄4 − 1⁄100 + 1⁄400 = 36597⁄400 (altså 97 skuddår i løpet av en 400-års periode, i motsetning til den julianske kalenderen som har 100 skuddår i løpet av en tilsvarende periode). Dermed får man skuddår hvert fjerde år og vanlige år hvert hundrede år, unntatt hvert firehundrede år, der det igjen er skuddår. Avrundingen fra 365,24221065 til 365,2425 gir ett døgn feil etter 3456 år (men i løpet av den tiden er det tropiske året blitt rundt 18,3 sekunder kortere).

Den gregorianske fordelingen av skuddår ble innført i Norge mandag 1. mars 1700. I Norden ble år 2000 det første hundreåret som var skuddår etter at den gregorianske kalenderen ble innført.

Ifølge tradisjonen kan kvinner fri til menn 29. februar. I 1288 vedtok Skottland en lov som sa at denne dagen kunne en kvinne fri til en mann. Om han sa nei, ble han ilagt en bot.

## Se også
* Normalår
* Skuddsekund

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Timeanddate.no
Trekkspill

**Trekkspill**, også kalt **trekkharmonika**, er et gammelt instrument med røtter fra både Italia og Russland. Instrumentet finnes i et utall varianter, med knapper, tangenter, melodibass og standardbass. Mest kjent er det gjennom gammeldans, men det brukes også i en rekke forskjellige musikksjangre. I kristne sammenhenger er trekkspillet mest kjent fra Frelsesarmeen og andre lavkirkelige/frikirkelige sammenhenger.

Et *akkordeon* er et trekkspill med polyfone muligheter med to identiske manualer for venstre og høyre hånd; med melodibass i stedet for standbass. Blant norske akkordeonister finnes Geir Draugsvoll, Jostein Stalheim, Frode Haltli, Erik Bergene, Øivind Farmen, Glenn Sørskår, Kai Andre Hansen, Stian Aase, Synnøve Jordalen og Håvard Svendsrud.

## Historikk
Det første trekkspillet ble konstruert i 1822 av Friedrich Buschmann.

## Instrumenttyper
En klassisk variant av trekkspillet er accordeon. Med dette instrumentet kan man spille alt fra Bach til moderne underholdningsmusikk.

## Trekkspillmusikk i Norge
I Norge avholdes det hvert år NM i trekkspill, hvor det konkurreres i en rekke klasser (solist, duett, gammeldans, kammermusikk, orkestermusikk, underholdningsmusikk med mer). For å kunne delta i NM, må utøverne kvalifisere seg gjennom distriktsmesterskap. I 2006 ble verdensmesterskapet i trekkspillmusikk avholdt i Asker.

## Trekkspill i ulike musikkformer

### Gammeldans
I Norge er trekkspillet mest kjent fra gammeldans. 

### Populærmusikk
Trekkspillet har alltid hatt en rolle i populærmusikken. I Norge har artister som Alfred Janson, Prudence, DDE og Odd Nordstoga benyttet trekkspill innen populærmusikken.

### Orkestermusikk
Pjotr Tsjaikovskij benyttet trekkspill i sin Orkestersuite nr. 2 i C-dur, op. 53 (1883), Umberto Giordano inkluderte trekkspillet i sin opera Fedora (1898). Men den første komponisten som skrev spesielt for trekkspill regnes å være  Paul Hindemith i 1921 med Kammermusik nr. 1.

### Jazz
Trekkspillet har også mange dyktige artister innen Jazz, den mest kjente i Norge er vel Frode Haltli.

### Tango
Bandoneon er blitt et viktig instrument i Argentinsk tango, men også i Finland og Frankrike er trekkspillet hovedinstrumentet innen tango.

### Fransk musette
Musettetrekkspill er karakteristisk for fransk folkelig trekkspillmusikk, men har også forgrenet seg inn i Irsk folkemusikk. Fenomenet henger også igjen i tidligere fransk-kontrollerte områder i USA (Louisiana) og Canada (l'Acadie).

### Tejano
I tejano musikken i Texas og Mexico er trekkspillet det viktigste instrumentet.

## Se også
* Torader
* Musette
* Bandoneon
* European Festival of Accordion Orchestras
* 

## Kilder
*Om dragspel i Nordisk familjebok 1909 (Uggleupplagan)

## Eksterne lenker
*
Toralf Tollefsen

**Toralf Louis Tollefsen** (født 26. august 1914 i Glemmen, død 27. november 1994 i Oslo) var en trekkspill-maestro fra Fredrikstad, som gjorde internasjonal karriere. Tollefsen ble sagt å spille i en kultivert og briljant stil som rørte ved alle som hørte ham. I 1947 var han solist med symfoniorkester i Royal Albert Hall. Han ble tildelt juryens hederspris under Spellemannprisen 1977.

## Diskografi
* *Verdensartisten Toralf Tollefsen*. – Sjøholt : Norild Records 1994. Opptak fra 1934-1960 utgitt til 80-årsdagen 26.8.1994

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tidsskala

**Tidsskala** er et uttrykk som viser til den grad av nøyaktighet man velger når et sett av hendelser skal tidsfestes. Forskjellige fag og fagområder arbeider med begivenheter med høyst forskjellige tidsskalaer og flere tidsskalaer kan eksistere innen ett fagområde.

Tidsenheter er fastlagt og definert ved konvensjoner, der ett sekund defineres som et bestemt antall svingninger i et krystall som utsettes for en elektrisk strøm. Videre et døgn er 24 timer, 1440 minutter eller 86 400 sekunder. Ett år er tiden jorden bruker på ett omløp rundt solen. 

*Astronomisk tidsskala betraktes ofte som milliarder av år, men i astrofysikken brukes også begreper som 
:*Dynamisk tidsskala, den tiden et legeme som en stjerne eller galakse bruker på å reagere på en endring
:*Nukleær tidsskala, den tiden en stjerne trenger for å bruke opp sitt ”brennstoff” i kjernen.
*Geologisk tidsskala deler jordens tidsaldre opp i enheter som gir mening for geologien og går ofte over millioner av år.
*Evolusjonær tidsskala går ofte over titusener av år.
*Historiske tidsskalaer kan være fra flere hundre år ned til dager eller timer.

## Se også
*æra, epoke, årtusen, århundre, tiår, år, måned, uke, døgn, time, minutt og sekund.
Tiår

Et **tiår**, også kjent som et **årti**, **desennium**/**decennium** eller en **dekade**, er en periode på ti år. 

Begrepet *tiår* blir på norsk mest brukt om et kalendertiår, som 1980-åra, men kan i prinsippet omtale enhver periode på ti år (som 2009–2018). Selv om begge formene forekommer i dagligtale, anbefaler Språkrådet – som normerer bokmål og nynorsk – at tiår refereres til som «-åra»/«-årene» istedenfor «-tallet», som heller kan brukes om århundrer. 

Noen tiår får tilnavn, som «de glade tjueåra» og «de harde trettiåra». 

## Se også

* Liste over tiår, århundrer og årtusen
* 0-årene fvt. og evt., niårsperioder i vår tidsregning

## Referanser
Tom R. Jacobsen

**Tom Rüsz Jacobsen** (født 1953) er en norsk tidligere fotballspiller. Han var målvakt, og spilte 26 landskamper for . På klubbnivå representerte han ,  og .

## Karriere
Tidlig på 70-tallet spilte Jacobsen på  før han gikk til Fram i 1972. I 1978-79-sesongen spilte han for Bryne. I 1979 spilte han en fantastisk kamp mot Rosenborg på Lerkendal da Bryne vant 3–1. Jacobsen gikk til Vålerenga i 1980 for rekordsummen  kr og spilte der frem til 84. Deretter spilte han for Fram fra 1985 til 1987. Etter dette var han spillende trener for  på slutten av 80-tallet og rykket opp med klubben fra 4. til 3. divisjon i 1988. I 1983 ble han kåret til 1.divisjons nest beste spiller etter Svein Fjælberg.

Jacobsen leverte flere minneverdige prestasjoner i sin karriere som målvakt for Vålerenga. Hans redning på Sten Glenn Håbergs lobb under en kamp på Kristiansand stadion i 1983 har blitt omtalt som en av de beste i norsk fotballhistorie. Samme år gjorde han en spektakulær stupredning på en avslutning fra 5-meteren mot  på Bislett stadion. I nest siste serierunde bidro Jacobsen til Vålerengas seriegull gjennom en imponerende kamp mot  på Åråsen, som endte 0–0. Tidligere i sesongen reddet han et straffespark i en målløs kamp mot  på bortebane. For Vålerenga spilte han totalt 100 seriekamper og slapp inn 92 mål. I sin 99. seriekamp pådro han seg en skade etter 65 minutter og måtte byttes ut. For å nå milepælen på 100 kamper spilte han kun de siste to minuttene i påfølgende kamp, til tross for en brukket arm. Jacobsen var også målvakt i cupfinalen mot Moss i 1983, der Vålerenga tapte 0–2. I semifinalen mot Steinkjer på Bislett stadion bidro han sterkt til lagets avansement ved å redde to gode skudd i løpet av få sekunder. Denne innsatsen var avgjørende for at Vålerenga nådde sin andre cupfinale på tre år.

Under sin tid i Vålerenga holdt Jacobsen nullen i 42 av de 99 seriekampene han startet og ble kåret til banens beste spiller på VG-børsen i 10 av disse. Jacobsen ble seriemester tre ganger med klubben, i 1981, 1983 og 1984 og cupmester i 1980 da Vålerenga slo Lillestrøm 4–1 i finalen.

### Landslagskarrieren
Tom R. Jacobsen debuterte på A-landslaget mot  i 1975, mens han spilte for 3.-divisjonsklubben Fram Larvik. Norge tapte kampen 4–0. I sine syv første opptredener på A-landslaget opplevde han at Norge ikke skåret et eneste mål. I 1978 berget han 0–0 mot  på Ullevål stadion, med en god redning i sluttminuttene. I Lokeren samme år var han fullt på høyde med Jean-Marie Pfaff i s mål, i en kamp som endte uavgjort 1–1.

Jacobsen spilte sin antatt beste landskamp mot  i Bern i 1980 da Norge vant 2–1 og han ble belønnet med 10 poeng på VG-børsen. Jacobsen spilte på A-landslaget i perioden 1975–1983, og fikk gullklokka etter sin 25. A-landskamp mot  sommeren 1983. Jacobsen fikk tilsammen 26 landskamper. Jacobsen var også ubenyttet reserve 18 ganger.

## Meritter
* Seriemester i Norge: 1981, 1983 og 1984
* Cupmester i Norge: 1980

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tommy Ingebrigtsen

**Tommy Wiggen Ingebrigtsen** (født 1977) er en norsk tidligere skihopper fra Trondheim som representerte Byåsen IL/ Trønderhopp. Han ble verdensmester i storbakken i Thunder Bay i 1995, bare 17 år gammel. Han fikk kallenavnet «Tigern» av presse og fans. Han ble tildelt Olavstatuetten og Stiftelsen Morgenbladets gullmedalje i 1995.

## Idrettskarriere

Ingebrigtsen fikk mange gode resultater fra skiflyging. Han satte verdensrekord i skiflyging med 219,5 meter i Planica 1999. Han ble nr. 4 i VM i skiflyging i Vikersund i 2000 og nr 5 i Planica i 2004. 

Etter en tung periode kom han tilbake i VM 2003 i Val di Fiemme hvor han tok sølv i normalbakke. Han var nummer seks etter 1. omgang, men med et kjempehopp på 105 meter i den siste omgangen klatret han opp på sølvplass. Adam Małysz ble verdensmester etter bakkerekordhopp på 107,5 meter i andre omgang.

Tommy Ingebrigtsen avsluttet også verdenscupsesongen 2004 godt, og var blant de ti beste i alle rennene. Han har tatt både gull, sølv og bronse i skiflyging opp gjennom årene, senest i Kulm 2006. I OL 2006 i Torino fikk han bronse i laghopp, til tross for et uheldig hopp på 116 meter. Her var det Lars Bystøl og Roar Ljøkelsøy som imponerte stort, mens Bjørn Einar Romøren hoppet middels. 

Ingebrigtsen ble vraket fra hopplandslaget ved sesongslutt hoppsesongen 2006/07 etter å ha levert dårlige resultater i kontinentalcupen (26.-plass som beste plassering) og valgte derfor å legge opp som skihopper.  

Han var inntil 2011 den nordmannen som har hoppet nest lengst med sine 231 meter fra Planica i 2005. Samme helgen falt han på 236 meter.

### Sammenlagtplasseringer i verdenscupen

## Musikk

Tommy Ingebrigtsen er sønn av artisten Dag Ingebrigtsen og spilte tidligere gitar i progrock-bandet Arabs in Aspic. Han startet som gitarist i folkrock-bandet Draugmyr i 2008. Fra sommeren 2019 reinkarnerte Tommy gitarkarrieren sin i bandet The Flying Norsemen.

## Diskografi
### [[Arabs in Aspic]]
;Album
**[[Progeria]]* (2003)
**[[Far Out In Aradabia]]* (2004)
**[[Progeria/Far Out In Aradabia]]* (2009)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Tor Røste Fossen

**Tor Røste Fossen** (1940–2017) var en norsk fotballspiller og -trener.

Han vokste opp i Engerdal og Vågå og spilte fotball begge disse stedene. Som junior spilte han senere indreløper for Vito på Eidsvoll. Der var han elev ved Eidsvoll offentlige landsgymnas fra 1956 til 1959. I studietiden ble han, med Eldar Hansens hjelp, keeper i Rosenborg Ballklub (1962–71). Samtidig var han adjunkt og lærer i realfag ved Ugla skole på Byåsen. I løpet av denne perioden ble han seriemester i 1967 og 1969.

Han var spillende hjelpetrener under George Curtis en kort tid i 1970. Med Nils Arne Eggen trente han laget til double i 1971, det vil si at de  vant serien og cupen. Fossen spilte de siste par minutter og fikk medalje. Han trente laget til  finale i cupen i 1972. Han var hovedtrener for laget (1973–74) hvilket ga finale i cupen i 1973. Denne perioden var han trener for juniorlandslaget (1972–76).

Røste Fossen trente så  (1975–77) til bronse i 1975. Deretter kom en lang periode der han hadde ansvaret for  (1978–88), som blant annet kvalifiserte seg til Sommer-OL 1980 og beseiret  i 1981. Senere trente han Frigg Oslo sammen med Hallvar Thoresen (1988–89), Faaberg Fotball (1990), og Strømsgodset Toppfotball (1991) der han med Einar Sigmundstad vant cupen i 1991. Til sist hadde han en kort periode som trener i Frigg Oslo der han gikk over til å være daglig leder frem til pensjonering i 2007. Hans fotballfilosofi er beskrevet i artikkelen «Det nest siste trekket» i bladet *Fotball*, 6:1983.

## Utgivelser
* *Lek og lær fotball* (Adresseavisen forlag, 1972).  Med Nils Arne Eggen
* *VM-boka. Mexico, Maradona og andre høydepunkter* (1986).  Med Bjørge Lillelien
* Olé Andersen, *Fotballstjernenes finter: verdens beste viser deg hvordan* (1994).  Oversettelse fra dansk.

## Utmerkelser
* Uttatt til VG's  «Årets lag» (1969)
* Snill Gutt-statuetten (1981)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  – NTB scanpix
* 
* 
*
Topaz

***Topaz*** er en amerikansk politisk thriller fra 1969 regissert av Alfred Hitchcock. Filmen handler om spillet i det hemmelige etterretningsvesenet i USA, Sovjet og Frankrike under Cubakrisen i 1962. Manus bygger på en roman av Leon Uris fra 1967 som er løst basert på en virkelig hendelse som fant sted i det franske etterretningsvesenet i 1962. De fremste rollene spilles av Frederick Stafford, Dany Robin, John Vernon, Karin Dor, Claude Jade, Michel Subor, Michel Piccoli, Philippe Noiret og John Forsythe. 

## Handling

Den russiske avhopperen Kusenov avslører at det er lekkasje i toppsjiktet i Frankrike. André Devereaux settes på saken og han finner etter hvert ut at det eksisterer en spionring med kodenavnet «Topaz» som selger Nato-hemmeligheter til det Sovjetisk etterretningsvesenet.

## Om filmen
*Topaz* fikk blandet mottakelse av filmanmelderne.

Den ble tildelt tre priser av National Board of Review (regi, mannlig birolle og «Top Ten films»).

Produksjonskostnadene var på rundt fire millioner dollar.

## Roller

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tro

**Tro** eller **tru** kan vise til:

* Tro (religion)
** Folketro
** Overtro
* Idé
** Ideologi
** Forklaringsmodell
** Mening
* Tillit
** Trofasthet
* «Tro» (sang), av Marie Fredriksson
* Trau, kar for mat og drikke til husdyr
* Taktro, en type undertak
* Tro (Alstahaug), øy på Helgeland
Trekkie

**Trekkie**, eller **trekker**, er betegnelser som brukes på ihuga fans av science fiction-franchisen Star Trek.

Alle «trekkies» er forøvrig ikke helt like. Enkelte kan ha ulike serier de foretrekker mer enn andre. Mens enkelte er fan av orignalserien fra slutten av 1960-tallet finnes det andre som er mest glad i Star Trek - The Next Generation, eller en av de andre seriene som er laget. Det finnes også fans av pocketbøkene som omhandler rollefigurer og hendelser i Star Trek-universet.

Enkelte Trekkies reiser regelmessig på Star Trek-samlinger (ofte kalt «cons»), og er noen ganger bitre rivaler av ihuga Star Wars-fans. Slike samlinger forekommer ikke i Norge, men det blir iblant avholdt samlinger i for eksempel Sverige.

Begrepet «Trekkie» blir noen ganger sett på som nedsettende, kanskje fordi det blir sett på som en parallell til begrepet «groupie». Enkelte Star Trek-entusiaster foretrekker begrepet «Trekker», mens andre igjen synes det sistnevnte blir snobbete og av den grunn velger å identifisere seg som «Trekkie».

Det finnes mange Star Trek-fanklubber. Den største per 2004 er *STARFLEET International* som har rundt 4000 medlemmer. I Norge er den største fanklubben *Trekkers Norge* som ble startet opp i november 2004. De overtok da *Star Trek Norge* la ned sin drift. Star Trek Norge var samlet rundt en nettside med tilhørende diskusjonsforum og IRC-kanal (#STNorge@EFnet). I motsetning til Star Trek Norge, satser Trekkers Norge på å bli en ordentlig organisasjon med betalende medlemmer, lokallag og ulike arrangementer.

En dokumentarfilm fra 1997 kalt *Trekkies* handler om enkelte av disse ihuga fansene. Den ble fulgt opp av en ny film, *Trekkies 2*, i 2004.

Det er en vanlig misforståelse at blant trekkies finner man folk som snakker det konstruerte *[[Klingon]]*-språket. Virkeligheten er ikke helt slik, ettersom noen av de som snakker språket mest flytende, er mer språkentusiaster enn folk som er opptatt av Star Trek. De fleste trekkies har bare det helt grunnleggende ordforrådet av Klingon, som noen få, vanlige ord som er blitt hørt gjennom serien utallige ganger. De har som regel ingen kjennskap til setningsoppbygning eller presis fonetikk (uttale).

Trekkies har blitt parodiert i flere filmer, inkludert *Galaxy Quest*. William Shatner fremførte en kjent sketsj på *Saturday Night Live* som også parodierte trekkies.

## Eksterne lenker
* Trekkers Norge (fanklubb)
Tidsskrift for Den norske legeforening

***Tidsskrift for Den norske legeforening*** (fra 1890 til 2008 ***Tidsskrift for Den norske lægeforening***), i helsevesenet omtalt som **Tidsskriftet**, er et medisinsk tidsskrift som utgis 18 ganger i året og sendes til alle medlemmer av Den norske legeforening. 

Tidsskriftet redigeres av en redaksjon underlagt Den norske legeforening. Det publiserer både faglige artikler, oversiktsartikler, nyhetsartikler og debatt om legers virke og utdannelse, foruten omtale av doktorgrader. Forskningsartikler publisert i tidsskriftet gjennomgår fagfellevurdering, men det meste stoffet er nyhets- og debattstoff samt annonser.

Tidsskriftet brukes også som lysningsblad for ledige legestillinger. I Tidsskriftet tas det også inn annonser for reseptpliktige medikamenter som det er forbud mot å drive reklame for andre enn leger. Det er også reklame for spesialistpraksiser og for private sykehus. Sjefredaktør er nevrolog Are Brean.

Tidsskriftet ble etablert som *Tidsskrift for praktisk Medicin* i 1881. Fra og med den åttende årgangen overtok Den norske lægeforening ansvaret for tidsskriftet; det utkom først med samme tittel, med tilføyelsen *Organ for Den norske lægeforening*, men skiftet navn til *Tidsskrift for Den norske lægeforening* i 1890. Forslag om å endre Den norske lægeforenings navn til Den norske legeforening hadde vært fremsatt en rekke ganger, men hver gang møtt sterk motstand fra tradisjonalistene i foreningen og blitt nedstemt. Men i 2007 gikk navneendringstilhengerne av med seieren i en knapp avstemning, noe som førte til at både foreningen og tidsskriftet endret navn i løpet av 2008. Tidsskriftet fikk i 2018 Norsk Tidsskriftforenings pris Årets tidsskrift.

## Redaktører
*Ole Kristian Harlem (1962–1987)
*Magne Nylenna (1987–2001)
*Charlotte Haug (2002–2015)
*Are Brean (2015–)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Liste over TV-kanaler

Dette er en **liste over nåværende TV-kanaler**.

## Europa
* Ikke-anerkjente land som Transnistria, Abkhasia og Sør-Ossetia er ikke inkludert
* Norge er ikke inkludert
* Kasakhstan og Tyrkia står under Asia, ettersom mesteparten av landenes område er på det kontinentet
** Mesteparten av Russland ligger i Asia, men er tatt med under Europa grunnet at flertallet av den russiske befolkning bor på den europeiske siden.

### Pan-europeiske kanaler
* Kanalene som er tilgjengelig i Norge under denne kategorien. blir ikke gjengitt her.

### Norge

* Denne listen baserer seg på listen over kanaler som Medietilsynet regner som norske kanaler. Noen av kanalene er per juni 2017 ikke tatt med grunnet listen er fra ca. november 2016 og fordi de er lagt ned, i tillegg er det noen kanaler som ikke er oppført på Medietilsynets liste kommet med.
* Listen baserer seg også på EUs liste over tv-kanaler

### Nordiske eller skandinaviske kanaler med norsk tekst eller tale

### Europeiske kanaler tilgjengelige i Norge

### Internasjonale kanaler tilgjengelige i Norge

### Svenske kanaler tilgjengelig i Norge

### Danske kanaler tilgjengelig i Norge

### Franske kanaler tilgjengelig i Norge

### Tyske kanaler tilgjengelige i Norge

### Polske kanaler tilgjengelige i Norge

### Spanske kanaler tilgjengelige i Norge

### Pakistanske kanaler tilgjengelige i Norge

### Sørasiatiske/Indiske kanaler tilgjengelige i Norge

### Albania

#### [[Andorra]]

#### [[Aserbajdsjan]]

#### Belarus

#### [[Belgia]]
* Det finnes ingen nasjonale kanaler i Belgia. Alt styres på et regionalt nivå.

#### Bosnia-Hercegovina

#### Bulgaria

#### Danmark

#### Estland

#### Finland

#### Frankrike

### Georgia

### Hellas

### Irland

### Island

### Italia

### Kosovo

### Kroatia

### Kypros

### Latvia

### Liechtenstein

### Litauen

### Luxembourg

### Makedonia

### Malta

### Moldova

### Monaco

### Montenegro

### Nederland

### Polen

### Portugal

### Romania

### Russland

### San Marino

### Serbia

### Slovakia

### Slovenia

### Spania

### Storbritannia

### Sveits

### Sverige

### Tsjekkia

### Tyskland

### Ukraina

### Ungarn

### Vatikanstaten

### Østerrike

## Referanser
Teorem

Et **teorem** er en læresetning  med en bevist gyldighet. Ordets betydning på gresk er bokstavelig oversatt til *det som er sett*. Etymlogisk fra gresk *theorema* 

Den pytagoreiske læresetningen er et kjent eksempel på et teorem, og denne setningen lærer man allerede på ungdomsskolen. Det finnes dusin på dusin med forskjellige beviser for denne setningen.

## Litteratur

## Referanser
Titallsystemet

**Titallsystemet** (også kalt *Det desimale tallsystemet* eller *Det hindu-arabiske tallsystemet*) er tallsystemet med grunntall *ti*, som i dag brukes over hele verden. Vårt moderne titallsystem er et posisjonssystem hvor både sifrenes verdi og posisjon har betydning for tallverdien. Titallsystemet bygger på tre grunnleggende prinsipper: 

*prinsippet om at tallenes posisjon har en betydning
*enighet om selve tallsymbolene
*prinsippet om *null* som et tegn for den tomme plassen 

Ti ble antagelig valgt som grunntall fordi de fem fingrene på hver hånd innbød til det.

Siden uttrykket *desimale tall* (tall i titallsystemet) lett kan forveksles med desimaltall («kommatall»), kalles titallsystemet av noen for det *dekadiske* tallsystem – fra gresk δέκα *déka*, «ti».

## Desimale siffer

Tall i *titallsystemet* er bygd opp av de ti *desimale sifrene*; 0 (null), 1 (én), 2 (to), 3 (tre), 4 (fire), 5 (fem), 6 (seks), 7 (sju/syv), 8 (åtte) og 9 (ni). De ti sifrene omtales også som *arabiske tall*.

## Historie
*Titallsystemet* ble først tatt i bruk i India, og deretter brakt til Vesten av arabere. Det revolusjonerende med dette tallsystemet sammenlignet med tidligere systemer, var at det inneholdt tallet null. Dette gjorde det mulig å bygge opp tall bestående av *enere*, *tiere*, *hundretall* (osv.) på bestemte posisjoner, slik at posisjonen i tillegg til sifferet bestemte verdien. Tidligere tallsystemer slik som romertallene var helt uegnet til å regne med, og den nye måten å bygge opp tall på anses som grunnleggende for den videre utviklingen av matematikken.
## Noter


## Referanser


## Litteratur

* 

## Eksterne lenker
* Hindu-arabiske tall.
Transport

**Transport** (lat. *trans*, «på andre siden» og *portare*, «å bære») er forflytning av fysiske gjenstander og størrelser mellom ulike steder, det være seg lys, lyd, energi, væske eller et fast materiale. Transport brukes særlig om frakt, flytting eller sending av varer, dyr og mennesker. 

Transport kan således ikke sammenstilles med samferdsel, selv om samferdsel utfører transport.

## Se også
* Spedisjon
* Logistikk
* Transportmiddel
* Frakt

## Eksterne lenker
* 
*  Statistisk sentralbyrå: Transport
Tuberkulintest

**Tuberkulintest** er en test for å avgjøre hvorvidt en person er smittet med tuberkulosebakterien Mycobacterium tuberculosis. 

I Norge ble Pirquet-metoden for tuberkulintesting tatt i bruk på 1920-tallet. Ved denne metoden lager man to små risp i huden på innsiden av underarmen ved hjelp av en pennesplitt. Man drypper så noen dråper tuberkulin (OT – Old Tuberculin) på huden. To-tre dager senere avleser man på huden og vurderer rødhet og hevelse. Begge deler tyder på at man har antistoff mot tuberkulosebakterien som enten betyr (1) at man er smittet eller (2) at man er vaksinert. Rødheten og hevelsen gis en tallkarakter. Om man verken har hevelse eller rødhet angir man tallene 0/0.

I 2004 gikk man også i Norge over til å bruke Mantoux-metoden, der testen utføres ved en intrakutan injeksjon renset turberkulin (PPD – Purified Protein Derivative), på samme måte som ved BCG-vaksinering. Huden danner et forherdet område rundt injeksjonsstedet, og prøven avleses etter 48-72 timer ved å måle diameteren på det forherdete området i mm. Hva som regnes som positivt avhenger av flere medisinske faktorer.
Uli Stielike

**Ulrich «Uli» Stielike** (født 15. november 1954 i Ketsch utenfor Mannheim) er en tidligere tysk fotballspiller (libero og midtbanespiller).

## Klubber
* 1972-1977 Borussia Mönchengladbach 
* 1977-1985 Real Madrid (Spania) 
* 1985-1988 Xamax Neuchatel (Sveits)

Uli Stielike ble kåret til Årets spiller i Spania i 1981.
Han fikk med seg 42 landskamper for .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ungdomsorganisasjon

En **ungdomsorganisasjon** er en organisasjon som blir drevet av og for ungdommer. Slike organisasjoner er ofte opptatt av politikk og miljø. De oppstod særlig under fremveksten av massebevegelsene på slutten av 1800-tallet. I Norge omfattet dette  først og fremst religiøse organisasjoner, avholdsorganisasjoner, politiske organisasjoner, idrett, turn og fotball, målrørsla og folkedans, speiderbevegelsen, jeger- og fiskerlag samt skytterlag.

Ungdomsorganisasjoner kan ha tilknytninger til andre organisasjoner, for eksempel en såkalt *moderorganisasjon*, det vil si en organisasjon som jobber med det samme som ungdomsorganisasjonen, men har en voksen medlemsmasse.

Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner (LNU) er en paraplyorganisasjon for demokratiske og frivillige barne- og ungdomsorganisasjoner i Norge.

## Kategorier
Frivillige ungdomsorganisasjoner kan deles opp i ulike kategorier.

### Partipolitisk uavhengige politiske ungdomsorganisasjoner

Disse organisasjonene arbeider politisk, men er ikke formelt tilknyttet noen av de politiske partiene. Disse organisasjonene har som regel valgt å fokusere på enkelte saker eller politikkområder.

### Partitilknyttede ungdomsorganisasjoner
Alle partiene som sitter på Stortinget, i tillegg til flere andre parter, har egne ungdomspartier.

### Humanitære organisasjoner

Humanitære organisasjoner er organisasjoner som jobber med humanitært arbeid, det vil si arbeid som har som mål at mennesker som på en eller annen måte lider, eller har det vanskelig, skal få det bedre.

### Livssynsorganisasjoner

Livssynsorganisasjoner er organisasjoner som driver arbeid basert på et livssyn, det være seg religiøst eller ikke religiøst.

### Interesseorganisasjoner

En interesseorganisasjon har som hovedmål å fremme interessene til sine medlemmer, for at disse skal bli ivaretatt på best mulig måte.

### Kulturorganisasjoner
Kulturorganisasjoner er organisasjoner som jobber for med eller for kultur.

### Friluftsorganisasjoner
Friluftsorganisasjoner driver med friluftsliv og relaterte aktiviteter.

### Fritidsorganisasjoner
Fritidsorganisasjonene driver aktiviteter knyttet til fritidsaktiviteter.

## Se også
* Liste over studentorganisasjoner i Norge
* Ungdomsparti
* Frivillig organisasjon
* Ungdomskultur
Utopia

**Utopia** er i moderne språkbruk en betegnelse for det perfekte samfunn («et utopia»). Navnet ble først brukt av engelskmannen Thomas More som tittel på hans verk *De Optimo Reipublicae Statu deque Nova Insula Utopia* fra ca. 1516, vanligvis omtalt som «Utopia». More konstruerte ordet *utopia* fra gresk *outopia* («ingensteds») og *eutopia* («et godt sted»).

## Thomas Mores Utopia
I sin bok, som opprinnelig ble skrevet på latin, beskriver More Utopia som et rasjonelt organisert samfunn, en republikk hvor all eiendom er felleseie. Utopia har få lover, og ingen advokater. Alle innbyggerne bidrar i fellesskap til jordbruket, men slaver tar seg av rutinearbeidet. Kunnskap og visdom dyrkes, men fellesskapets beste kommer foran moralske vurderinger. Livet er nøye regulert fra vugge til grav, gamle og syke blir eliminert. Underteksten er en kritikk av Mores samtidige England heller enn et alvorlig ment forsøk på å konstruere et perfekt samfunn, slik boken enkelte ganger beskrives.

## Liknende begreper
På norsk brukes det avledede ordet *[[utopi]]* for å beskrive ideen om eller den litterære beskrivelsen av et perfekt samfunn. På engelsk må man gå omveien via adjektivet *Utopian* (for eksempel *a Utopian idea/novel*). 

Ordet dystopi (fra engelsk *Dystopia*, første kjente bruk i 1868, et anti-eutopia eller et «ikke-godt» sted) benyttes på norsk som «anti-utopi» eller beskrivelsen av det verst tenkelige samfunn.

## Se også
* Utopi
* Paradis
* Slaraffenland
* Gullalderen
* Eldorado
* Dystopi
* Geomyte

## Eksterne lenker
* Bokens fulle tekst hos Project Gutenberg
Ulf Grahn

**Ulf Grahn** (1942–2023) var en svensk komponist som bodde og arbeidet i USA.

Presentasjon av komponiseter finnes hos Prosjekt Runeberg og Svensk Musik (svensk) og hos The Society of Swedish Composers. Man kan høre på et utvalg av Grahns musikk hos Society of Composers Inc.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Uralske språk

**Den uralske språkfamilien** er en språkfamilie som består av syv ulike språkfamilier: samojedisk, ugrisk, permisk, marisk, mordvinsk, østersjøfinsk og samisk. Den interne klassifikasjonen har de siste 30-40 åra vært mye diskutert. En tidligere todeling i samojediske vs. finskugriske språk er oppgitt fordi det ikke har vært mulig å rekonstruere et finskugrisk urspråk uten samojedisk. Det har heller ikke vært mulig å rekonstruere et ugrisk (hantisk, mansisk, ungarsk) eller et volgafinsk (marisk, mordvinsk) urspråk. For drøfting og referanse til tidlgere litteratur, se J. Häkkinen 2007, 2009.

Tre uralske språk, alle finsk-ugriske, er offisielle språk i egne nasjonalstater: ungarsk, finsk og estisk. Med unntak av minoriteter i de skandinaviske landene (og Latvia) hører de andre uralske språkene hjemme i Russland. Noen av dem, slik som komisk og marisk, har egne autonome republikker, men en stor del av de mindre uralske språkene er utrydningstruede. Sørsamisk, som blir snakket i Norge og Sverige, er også sterkt truet.

Tidligere ble de uralske språkene ført sammen med de altaiske språkene i en ural-altaisk familie, men i senere år har den oppfatningen tapt støtte og den etablerte oppfatningen idag er at det dreier seg om to separate familier (jf. Sinor 1988). Gjennom årene har også teorier om en «indo-uralsk» (uralsk + indoeuropeisk) språkfamilie blitt fremført, f.eks. av Greenberg (2000). Blant annet finnes visse likheter hos de personlige pronomenene, en type ord som språk normalt ikke låner fra hverandre. Disse teoriene har dog ikke vunnet støtte blant spesialister innenfor uralsk og indoeuropeisk språkhistorie.

## Klassifisering
***Uralske språk**
**Samiske språk
*** †Tersamisk
*** Kildinsamisk
*** Enaresamisk
*** †Kemisamisk
*** †Akkalasamisk
*** Skoltesamisk/østsamisk
*** Nordsamisk
*** Lulesamisk
*** Pitesamisk
*** Umesamisk
*** Sørsamisk
** Østersjøfinske språk
*** Nordlige
****Finsk
****Kvensk
****Meänkieli 
****Karelsk
****Ludisk
****Vepsisk
****Ingrisk
***Sørlige
****Votisk
****Estisk
****Sørestisk
****Livisk 
** Mordvinske språk
***Erzja
***Moksja
** Permiske språk
*** Komipermjakisk
*** Udmurtisk
*** Syrjensk
*** †Mesjera?
** Mariske språk
*** Vestmarisk
*** Østmarisk
*** †Merja?
*** †Muroma?
** Ugriske språk
*** Khanti
*** Mansi
*** Ungarsk
** Samojediske språk
*** Nenetsisk
*** Selkupisk
*** Nganasansk

## Litteratur

* Greenberg, Joseph 200: Indo-European and Its Closest Relatives: The Eurasiatic Language Family, Volume 1, Grammar- Volume 1 of Indo-European and Its Closest Relatives: The Eurasiatic Language Family.
* Häkkinen, Jaakko 2007: *Kantauralin murteutuminen vokaalivastaavuuksien valossa*. Mastergradsoppgåve, University of Helsinki
* 
* Sinor, Denis 1988: The Problem of the Ural-Altaic Relationship. Sinor, D. (red.): The Uralic languages s. 706-741. Leiden: Brill.
Liste over norske politiske ungdomsorganisasjoner

En **politisk ungdomsorganisasjon** er en ungdomsorganisasjon som knytter seg til et moderparti.

I Norge finnes følgende politiske ungdomsorganisasjoner:

* Liberalistisk Ungdom

*Pensjonistpartiets Ungdom
*Unge Pirater
*Ungkommunistene i Norge
*Konservativt Ungdomslag
*Kystpartiets Ungdomsorganisasjon
*Generasjon Ungdom (GenU)

## Referanser
Verdensundre

**Verdensundre** kan referere til flere ting:

## Ulike lister over underverk (menneskeskapte konstruksjoner)
### Klassiske underverk
* Verdens syv underverker, de klassiske 

### Moderne underverk
* Verdens sju nye underverk, modernisering med eksisterende byggverk
* American Society of Civil Engineers (alternativ til moderne menneskeskapte underverk)
* Eighth Wonder of the World

## Nasjonale lister
* Norges sju underverk, flere medier som arrangerer avstemninger
* Sveriges sju underverk, svenske kåringer
* Seven Wonders of Canada
* Seven Wonders of Wales

## Bøker, musikk og scenekunst
* Seven Ancient Wonders av Matthew Reilly
* Seven Wonders of the Industrial World av Deborah Cadbury
* Wonders of the Invisible World av Cotton Mather
* World of Wonders av Robertson Davies
* *Seven Wonders*, en sang av Nickel Creek, i albumet (2000) *[[This Side]]*.
* Eighth Wonder, et britisk popband fra 1980-årene
* *[[The Eighth Wonder]]*, en opera av Alan John og Dennis Watkins
* ''Wonders of the World'' (album), (Long Beach Dub Allstars)
* ''Wonder of the World'' (skuespill) av David Lindsay-Abaire
Varians

**Varians** er et mål på variasjon.

## Teoretisk varians

*Teoretisk varians* er et mål på den underliggende variasjonen i en statistisk fordeling. Teoretisk varians noteres ofte som \sigma^2. For en stokastisk variabel X er variansen definert som

:\sigma^2 = \operatorname{Var}[X] = E[(X - E[X])^2]

der E[\cdot] er forventning. Varians er altså forventet kvadratavvik fra forventningen.

Dersom det er flere varianser involvert i et uttrykk eller en utledning, er det normalt å notere den teoretiske variansen til X som for eksempel \sigma_X^2 for å vise hvilken variabel variansen refererer til.

## Empirisk varians

*Empirisk varians*, også kalt *utvalgsvarians*, er et mål på variasjonen i et utvalg fra en statistisk fordeling. Den empiriske variansen er et estimat av den teoretiske variansen. Empirisk varians noteres ofte som s^2. Den vanligste estimatoren for varians er

:{s^2} = {{\hat \sigma }^2} = \widehat \sum\limits_{i = 1}^n {{{({x_i} - 

der x_i er hver observasjon og \bar{x}_n er gjennomsnittet av de n observasjonene.

Dersom det er flere varianser involvert i et uttrykk eller en utledning, er det normalt å notere den empiriske variansen til X som for eksempel s_X^2 for å vise hvilken variabel variansen refererer til.

I praksis regnes variansen ut ved at en først regner ut gjennomsnittet av alle observasjonene, deretter legger du sammen kvadratene av forskjellen mellom hver observasjon og dette gjennomsnittet. Denne summen deles på tallet som er én mindre enn antall observasjoner.

Dersom du derimot kjenner hele populasjonen, kan du regne ut den virkelige variansen (altså ikke et estimat) ved formelen
:\sigma^2 = \operatorname{Var}[X] = \frac{1}{n}\sum_{i=1}^n(x_i-\bar{x}_n)^2

## Egenskaper

Den positive kvadratroten til variansen er standardavviket. På mange kalkulatorer og i de fleste regneark (f.eks. OpenOffice Calc) vil det være en egen funksjon til å regne ut begge disse verdiene.

Dersom a og b er to vilkårlige konstanter og X er en stokastiske variabel gjelder
:\operatorname{Var}[aX + b] = a^2\operatorname{Var}[X]