King Vidor

**King Wallis Vidor** (født 8. februar 1894, død 1. november 1982) var en amerikansk filmregissør, filmprodusent og manusforfatter som hadde en aktiv karriere som strakte seg over nesten syv tiår. I 1979 ble beæret med Æres-Oscar for hans «uforliknelige prestasjoner som filmskaper og innovatør». Han ble nominert til Oscar fem ganger som beste regissør, og vant dessuten åtte internasjonale filmpriser i løpet av sin karriere.

## Liv og virke
### Tidlige år
Vidor var født i Galveston i Texas hvor han overlevde den store Galveston-orkanen i 1900. hans bestefar, Charles Vidor, var en flyktning fra den ungarske revolusjonen i 1848 og bosatte seg i Galveston tidlig på 1850-tallet.

### I filmens tjeneste
Som frilans kameramann for filmaviser og kinomaskinist gjorde Vidor sin debut som regissør i 1913 med kortfilmen *[[Hurricane in Galveston]]*. I Hollywood fra 1915 arbeidet han med rekke ulike jobber som var knyttet til film på en eller annen måte før han fikk regissere sin første helaftens spillefilm i 1919, *[[The Turn in the Road]]*. En suksessfull framgang med *[[Pappas lille pike]]* i 1922 skaffet ham en langtidskontrakt med Goldwyn Studios før han senere ble absorbert inn i MGM. Tre år senere gjorde han *[[Den store parade]]*, en av de mest roste filmene fra stumfilmtiden, og som samtidig ble stor kommersiell suksess. Det etablerte ham som en av MGMs fremste regissører for det neste tiåret. I 1928 mottok Vidor sin første Oscar-nominering for *[[En i mengden]]*, generelt anerkjent som hans mesterverk og en av de fremste amerikanske stumfilmene noensinne. Det samme året gjorde han *[[Filmens eventyr]]*, den siste stumfilmen til Marion Davies, en komedie om filmindustrien hvor Vidor selv hadde en liten cameorolle som seg selv, og samtidig gjorde han tullekomedien *The Patsy*.

Vidors første lydfilm var *[[Hallelujah! (1929 film)|Hallelujah!]]*, en banebrytende film som hadde afroamerikanske skuespillere, musikk av Irving Berlin, og hvor han etablerte det nye språket for lydfilmer (som fortsatt benyttes den dag i dag). Han ble også nominert for en Oscar for denne filmen, men uten å få den. Library of Congress valgte *Hallelujah!* i 2008 for bevarelse ved å være «kulturelt, historisk eller estetisk betydningsfull».

Hans regikarriere strakte seg godt inn i lydfilmtiden og han fortsatte å produsere spillefilmer fram til slutten av 1950-tallet. En del av hans bedre kjente filmer var *[[Stella Dallas (1937)|Stella Dallas]]*, *[[Our Daily Bread (1934)|Our Daily Bread]]*, *[[Citadellet (film)|Citadellet]]*, *[[Duell i solen]]*, *[[Kildens utspring (film)|Kildens utspring]]*, og *[[Krig og fred (1956)|Krig og fred]]*. Han regisserte Kansas-sekvensene i *[[Trollmannen fra Oz (film)|Trollmannen fra Oz]]* (inkludert den kjente sangen «Over the Rainbow») hvor direktør Victor Fleming måtte erstatte George Cukor på *[[Tatt av vinden (film)|Tatt av vinden]]*, men Vidor fikk aldri sin kreditering på lerretet.

I 1962 ledet Vidor juryen ved den 12. Filmfestivalen i Berlin.

Vidor har gått inn i Guinness rekordbok som innehaver av den lengste karrieren som en filmregissør har. Den begynte i 1913 med *Hurricane in Galveston* og endte i 1980 med en kort dokumentar om maleri kalt *The Metaphor*. Han ble nominert fem ganger for en Oscar, men vant den aldri i konkurranse. Isteden fikk han egen æresbevisning i 1978.

### William Desmond Taylor
I 1967 etterforsket Vidor det uoppklarte mordet i 1922 av hans kollega, filmregissøren William Desmond Taylor, for et mulig filmmanus. Vidor hverken skrev eller utga noe fra denne undersøkelsen i løpet av sitt liv, men hans biograf Sidney D. Kirkpatrick gjennomgikk hans notater etter hans død. Kirkpatrick hevdet i boken *Cast of Killers* fra 1986 at Vidor hadde løst det i sin tid sensasjonelle mordet, men valgte å holde sine konklusjoner private for å beskyte enkeltindivider som fortsatt levde. Det meget siterte nyhetsbrevet *Taylorology* merket seg mer enn 100 faktiske feil i *Cast of Killers* og har sterkt bestridt Kirkpatricks konklusjoner, men har kreditert boken for å ha fornyet offentlighetens interesse for mordet.

### Personlig liv
I 1944 ble Vidor medlem av den antikommunistiske «Filmalliansen for bevarelse av amerikanske idealer» (MPAPAI). Andre som var medlem var blant annet Walt Disney og John Wayne.

Vidor utga sin selvbiografi, *A Tree is a Tree*, i 1953. Bokens tittel er inspirert av en hendelse tidlig i hans karriere i Hollywood. Vidor ønsket å filme på et sted hvor filmens handling var satt, en beslutning som økte i stor grad filmens budsjett. En produsent med et vaktsomt øye på budsjettet sa til ham at «Et fjell er et fjell, et tre er et tre; skyt filmen i Griffith Park!». Sistnevnte sted var et offentlig og vernet område som ofte ble benyttet av filmfolk for naturopptak.

### Ekteskap
Vidor ble gift tre ganger:
# Florence Arto; en datter
#* Suzanne (født 1918) (Florence giftet seg senere med Jascha Heifetz, som adopterte Suzanne);
# Eleanor Boardman; to døtre
#* Antonia (født 1927)
#* Belinda (født 1930)
# Elizabeth Hill (1932–1982)

## Filmografi

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* King Wallis Vidor fra *Handbook of Texas Online*
* King Vidor hos *Find a Grave*