Kaprolat

«**Kaprolat**» var sammen med den nærliggende stillingen «Hasselmann», tyske betegnelser på stillinger, på hver sin kolle,  i det østlige Karelen på russisk side av grensen under andre verdenskrig. Stillingene lå vest for den lille karelske byen Louhi. I en sovjetisk offensiv i juni 1944 ble rundt 120 norske frontkjempere drept og 23 døde i sovjetisk fangenskap. Dette tapet, totalt rundt 143, er det største tapet som har rammet en norsk landstridsavdeling noensinne.

## Kampene ved Kaprolat 1944
På Kaprolat og Hasselmann var det rundt 200 nordmenn, og av disse ble 117 norske frontkjempere meldt savnet eller drept i kamp da de tjenestegjorde i Waffen-SS-enheten SS-skijegerbataljon Norge og ble nedkjempet av Den røde armé på disse to stedene i dagene 25. og 26. juni 1944. Det sovjetiske angrepet ble innledet 25. juni etter at SS-styrkene hadde kunnet observere at de sovjetiske styrkene bygget en vei gjennom det myrete området ved hjelp av kavler – tømmer lagt ut i det myrete landskapet opp mot stillingene.

Da Waffen SS-styrkene skjønte at de var i ferd med å bli nedkjempet, forsøkte en gruppe å slippe unna gjennom utbrudd mot sør i retning av de andre tyske stillingene på Hasselmannhøyden, men svært få lyktes i dette. Andre prøvde å gjemme seg i skogen for senere å gå mot nord/vest. Denne gruppen lyktes etter tolv dagers vandring gjennom skogen å nå støttepunktet Sasjajek.

Rundt 40 norske frontkjempere skal ha blitt tatt som krigsfanger av de sovjetiske styrkene.

## Etter kampene
Femten norske krigsfanger fra Kaprolat-kampene returnerte til Norge i perioden mellom høsten 1945 og oktober 1953. Fra russiske kilder blir det opplyst at de hadde tilfangetatt 48 soldater etter kampene.

Området forble avstengt etter kampene og i hele etterkrigstiden som en del av grenseområdene mot Finland. De falne soldatene ble ikke begravet og har til dels ligget fremme i dagen siden. Etter Sovjetunionens fall er det blitt tatt initiativ for å bringe levningene etter de norske frontkjemperne hjem til Norge. Professor Stein Ugelvik Larsen ved Universitetet i Bergen leder den såkalte *Kaprolatkomiteen* som arbeider med å identifisere levningene etter de norske SS-soldatene. Arbeidet finansieres blant annet av det norske utenriksdepartement med én million kroner.

## Se også
**[[Glemt soldat]]*
:*Wolfgang Windingstad

## Referanser


## Litteratur
*Arneberg, Sven T; *Tragedie i Karelen*, Grøndal og Deryers Forlag AS, 1993; ISBN 82-504-2035-7
*Veum, Eirik; *De som falt*, Vega Forlag AS, 2009; ISBN 978-82-8211-288-8
*Senje, Sigurd; *Glem soldat*, Pax Forlag AS, 2008; ISBN 978-82-530-3385-3

## Eksterne lenker
* Norske digitale kilder 1940-1945
* Bilder av området fra 2003 og 2005
* «Per Kleppe: Vil få hjem sin døde bror», Adressa 11. desember 2006 
* «Etter 66 år fikk Per Kleppe begravet broren sin», Dagbladet 1. februar 2010
* Flere hundre frontkjempere savnet, NRK 8. mars 2008
* «Møtte døden i myrhull», Aftenposten 2. august 2008 - med kart over området
* «Har trolig funnet norsk SS-soldat», Aftenposten 4. november 2008
*  «Ligger fortsatt på slagmarken», NRK Brennpunkt 24. februar 2009
* «Ti norske SS-soldater falt her», Aftenposten 17. september 2009
* «Dødsmarken i Karelen»
* «65 år siden det fatale slaget i finsk Karelen»