open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maximilian von Prittwitz

**Maximilian Wilhelm Gustav Moritz von Prittwitz und Gaffron** (født 27. november 1848 i Bernstadt, død 29. mars 1917 i Berlin) var en tysk og prøyssisk offiser.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Prittwitz tilhørte en svært gammel tysk adelslekt fra Schlesien. Han var sønn av Gustav von Prittwitz, som  var prøyssisk generaljustisråd og Elisabeth von Klaß. Prittwitz gikk i sin fars fotspor og ble infanterioffiser.

### Karriere
Han deltok i Den østerriksk-prøyssiske krig i 1866 i 3. Garde-Grenadier-Regiment, og Den fransk-prøyssiske krig 1870-71. Etter den fransk-prøyssiske krig gikk han på Det prøyssiske krigsakademiet og be deretter utnevnt til *[[oberleutnant]]* i Jäger-Bataillon nr. 6.

I 1910 ble han medlem av Preußisches Herrenhaus og riksridder av Johanniter-ordenen.

I 1913 blev han utnevnt til generaloberst.

#### Første verdenskrig
Da første verdenskrig brøt ut i 1914 ble Prittwitz kommandant for den tyske Åttende armé. Den hadde som hovedoppgave å forsvare Øst-Preussen mens de resterende syv tyske armeene angrep Frankrike. Gjennom flyspaning fikk Prittwitz god kontroll over plasseringen av de russiske styrkene under oppmarsjen på Østfronten.

Øst- Preussen ble angrepet fra øst av Paul von Rennenkampfs første armé og fra sør av Alexander Samsonovs andre armé. Rennenkampf var raskere enn Samsonov, slik at Prittwitz kunne konsentrere sin hovedstyrke til å møte første armé. 17. august ble et begrenset russisk angrep slått tilbake ved Stallupönen. Tre dager senere vant russerne en viktig seier i slaget ved Gumbinnen. Prittwitz mistet da hodet og planla å trekke hele den tyske styrken tilbake, vest for Weichsel. Sjefen for den tyske generalstaben, Helmuth von Moltke d.y. vurderte dette for å være en helt gal avgjørelse, og at Prittwitz ikke var riktig person for stillingen. Moltke utnevnte i stedet Paul von Hindenburg til ny sjef for Åttende armé og Erich Ludendorff som hans stabssjef.

Prittwitz deltok etter dette ikke mer i krigen og gikk av med pensjon. Han døde i Berlin av hjerteinfarkt og be gravlagt på Invalidenfriedhof i Berlin

## Eksterne lenker
* Profil på firstworldwar.com
Iolaini

**Iolaini** er en delgruppe av glansvingene som tilhører underfamilien stjertvinger (Theclinae).  

## Utseende
Middelsstore stjertvinger, bakvingene ender bakerst i to eller flere tynne, ofte ganske lange stjerter. Oversiden er mørk med metallisk glans. Undersiden er vanligvis gulbrun eller rødbrun med få tegninger.

## Levevis
De fleste artene har larver som lever på halvparasittiske planter i mistelteinfamilien.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Afrika og Sørøst-Asia. Den artsrike slekten *[[Iolaus]]* lever i Afrika, de øvrige (for det meste artsfattige) slektene i Sørøst-Asia.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe / overfamilie **[[dagsommerfugler]]** (Papilionoidea) 
*** familie **[[glansvinger]]** (Lycaenidae) 
**** delgruppe **[[Lycaeninae]]** (i vid forstand)
***** **stjertvinger ** (Theclinae)
****** stamme Iolaini Riley, 1958
******* slekten *[[Britomartis]]* de Nicéville, 1895 – 2 arter
******* slekten *[[Iolaus]]* Hübner, 1819 – ca. 130 arter, Afrika
******* slekten *[[Bullis]]* de Nicéville, 1897 – 3 arter
******* slekten *[[Charana]]* de Nicéville, 1890 – 2 arter
******* *[[Creon cleobis]]* (Godart, 1824)
******* slekten *[[Dacalana]]* Moore, 1884 – 22 arter
******* slekten *[[Jacoona]]* Distant, 1884 – 2 arter
******* *[[Maneca bhotea]]* (Moore, 1884)
******* *[[Manto hypoleuca]]* (Hewitson, 1865)
******* *[[Mantoides gama]]* (Distant, 1886)
******* *[[Matsutaroa iljai]]* Hayashi, Schröder & Treadaway, 1984
******* slekten *[[Neocheritra]]* Distant, 1885 – 4 arter
******* slekten *[[Paruparo]]* Takanami, 1982 – 8 arter
******* slekten *[[Pratapa]]* Moore, 1881 – 6 arter
******* *[[Purlisa giganteus]]* (Distant, 1881)
******* slekten *[[Rachana]]* Eliot, 1978 – 5 arter
******* *[[Suasa lisides]]* (Hewitson, 1863)
******* *[[Sukidion inores]]* (Hewitson, 1872)
******* slekten *[[Tajuria]]* Moore, 1881 – 29 arter
******* *[[Thrix scopula]]* (Druce, 1873)

## Litteratur

## Eksterne lenker
* 

* Brower, Andrew V. Z. 2007. [Theclinae in The Tree of Life Web Project, http://tolweb.org/ http://tolweb.org 
* www.funet.fi – Lycaenidae
Hypolycaenini

**Hypolycaenini** er en delgruppe av glansvingene som tilhører underfamilien stjertvinger (Theclinae).

## Utseende
Små til middelsstore stjertvinger med ofte ganske lange stjerter på bakvingene. Oversiden er brunlig, blå- eller grønnskimrende, undersiden brunspraglete.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Afrika og Sørøst-Asia.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe / overfamilie **[[dagsommerfugler]]** (Papilionoidea) 
*** familie **[[glansvinger]]** (Lycaenidae) 
**** delgruppe **[[Lycaeninae]]** (i vid forstand)
***** **stjertvinger ** (Theclinae)
****** stamme Hypolycaenini Swinhoe, 1910
******* slekten *[[Chliaria]]* Moore, 1884 – 5 arter
******* slekten *[[Hemiolaus]]* Aurivillius, 1922 – 6 arter
******* slekten *[[Hypolycaena]]* C. & R. Felder, 1862 – 44 arter 
******* slekten *[[Leptomyrina]]* Butler, 1898 – 9 arter
******* *[[Zeltus amasa]]* (Hewitson, 1865)

## Litteratur

## Eksterne lenker
* 
* Brower, Andrew V. Z. 2007. [Theclinae in The Tree of Life Web Project, http://tolweb.org/ http://tolweb.org 
* www.funet.fi – Lycaenidae
Ogyris

***Ogyris*** er en slekt i familien glansvinger. Det er den eneste slekten i delgruppen Ogyrini, som tilhører underfamilien stjertvinger (Theclinae).

## Utseende
Middelsstore stjertvinger, vanligvis uten tydelige stjerter på bakvingen, men ytterkanten er litt tannet. Oversiden er mer eller mindre grønn- eller blåskimrende, eller brun og gul. Undersiden er brun eller gråaktig med mørke streker som gjerne former uregelmessige ringer.

## Levevis
Larvene lever på slekten *Amyema* og andre slekter i mistelteinfamilien, disse vokser gjerne på eukalyptus.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Australia, dessuten er det én art på Ny-Guinea.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea) 
*** familie glansvinger (Lycaenidae) 
**** delgruppe Lycaeninae (i vid forstand)
***** stjertvinger (Theclinae)
****** stamme Ogyrini Waterhouse & Lyell, 1914 – bare én slekt:
******* slekten ***Ogyris*** Angas, 1847 – 14 arter
******** *[[Ogyris abrota]]* Westwood, 1851
******** *[[Ogyris aenone]]* Waterhouse, 1902
******** *[[Ogyris amaryllis]]* Hewitson, 1862
******** *[[Ogyris aurantiaca]]* Rebel, 1912
******** *[[Ogyris barnardi]]* Miskin, 1890
******** *[[Ogyris faciepicta]]* Strand, 1911
******** *[[Ogyris genoveva]]* Hewitson, [1853]
******** *[[Ogyris ianthis]]* Waterhouse, 1900
******** *[[Ogyris idmo]]* Hewitson, 1862
******** *[[Ogyris iphis]]* Waterhouse & Lyell, 1914
******** *[[Ogyris meeki]]* Rothschild, 1900
******** *[[Ogyris olane]]* Hewitson, 1862
******** *[[Ogyris oroetes]]* Hewitson, 1862
******** *[[Ogyris otanes]]* C. & R. Felder, [1865]
******** *[[Ogyris zosine]]* Hewitson, [1853]

## Eksterne lenker
* 
* Brower, Andrew V. Z. 2007. [''Ogyris'' i The Tree of Life Web Project, http://tolweb.org/ http://tolweb.org 
* www.funet.fi – Lycaenidae
Terje Mjøs

**Terje Mjøs** (født 30. april 1961) er en norsk næringslivsleder. I april 2017 ble han konsernsjef i IT-selskapet Visolit .  Mjøs var fra oktober 2010 til mars 2015 administrerende direktør og konsernsjef i Evry , og har tidligere vært administrerende direktør i ErgoGroup, og direktør i Hydro IS Partner. Han er utdannet Cand.scient i informatikk ved Universitetet i Oslo, og han har en MBA-tittel fra BI.  

## Referanser
Carl Arntzen

**Carl Arntzen** (født 1801, død 1877) var stiftsoverrettsjustitiarius i Christiania fra 1844 til 1876. Han begynte å studere ved Det Kongelige Frederiks Universitet i 1819 og ble cand.jur. i 1824. Som student var han førstedirektør i Samfundet 1823 og 1. kvartal 1824. Han ble dosent i lovkyndighet i 1826, ble høyesterettsadvokat i 1830 og ble ekspedisjonssekretær i Revisjonsdepartementet i 1832.

## Referanser
Düdinghausen (Medebach)

**Düdinghausen** er den nordligste *[[Ortsteil]]* i bykommunen Medebach i Hochsauerlandkreis i Regierungsbezirk Arnsberg i Nordrhein-Westfalen. Stedet har omkring 500 innbyggere.

Düdinghausen var tidligere en egen kommune. Den ble innlemmet i Medebach den 1. juli 1969.
Vestrønt

**Vestrønt** eller «alltungemålet» er menneskespråket i den fiktive romanen *[[Ringenes herre]]* av J.R.R. Tolkien. Språket er mildnet og beriket av alvisk. Opprinnelig var språket fra dem alvene kalte edain eller atani som var menneskenes fedre.

I tredje tideverv var dette morsmålet for alle skapninger i Midgard som bodde i kongerikene Arnor eller Gondor (unntatt alvene). Disse kongerikene strakk seg langs kystene fra Umbar til Forochelbukten, og videre nord til Tåkefjellene og Ephel Dúath. Vestrønt hadde også spredd seg nordover langs Anduin, i traktene vest for Floden, og opp til Sverdliljevollene.

I Drúadan i Anórien og i åsene i Dunnland levde det rester av et gammelt folk som før hadde bodd i Gondor. De snakket sine egne språk, og Rohirrim bodde i viddene i Rohan. Likevel ble vestrønt brukt som et annenspråk mellom de som holdt på sitt eget.
Madagaskar under OL

**[[Madagaskar]]** deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1964 i Tokyo, og har deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1976 i Montréal og Sommer-OL 1988 i Seoul. Deres hittil eneste deltakelse i vinterlekene var under Vinter-OL 2006 i Torino. Madagaskar har aldri vunnet noen medalje.

## Medaljeoversikter

## Eksterne lenker
* Madagaskars OL-statistikk på Olympedia.org
* Madagaskars OL-statistikk  på Sports-reference.com
Suffløsen

***Suffløsen*** er en norsk film fra 1999 regissert av Hilde Heier. Filmen var Norges kandidat til kategorien Oscar for beste fremmedspråklige film til Den 72. Oscar-utdelingen, men ble ikke nominert.

## Handling
«Siv bor hjemme hos sin mor og arbeider som suffløse ved Den Norske Opera. Hun og den fraskilte tobarnsfaren og legen Fred har nylig blitt kjærester når prøvene til *Aida* starter. De gifter seg og Siv flytter inn hos Fred. I løpet av prøveperioden blir Siv kjent med en svensk tubaist som elsker opera så vel som henne.»

## Rolleliste

## Priser og nominasjoner
Filmen ble tildelt filmkritikerprisen i 2000.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Cheritrini

**Cheritrini** er en delgruppe av glansvingene som tilhører underfamilien stjertvinger (Theclinae).

## Utseende
Middelsstore, brune stjertvinger, oversiden gjerne brunlig eller oransje. Vingene har en svært lang, tynn stjert på bakkanten av bakvingen.

## Utbredelse
Slekten *[[Dapidodigma]]* lever i Afrika, de øvrige slektene er utbredt i Sørøst-Asia.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe / overfamilie **[[dagsommerfugler]]** (Papilionoidea) 
*** familie **[[glansvinger]]** (Lycaenidae) 
**** delgruppe **[[Lycaeninae]]** (i vid forstand)
***** **stjertvinger ** (Theclinae)
****** stamme Cheritrini Swinhoe, 1910
******* slekten *[[Dapidodigma]]* Karsch, 1895 – 2 arter
******* *[[Ahmetia achaja]]* (Frühstorfer, 1912)
******* slekten *[[Cheritra]]* Moore, 1881 – 5 arter
******* *[[Cheritrella truncipennis]]* de Nicéville, 1887
******* slekten *[[Drupadia]]* Moore, 1884 – 12 arter
******* *[[Ritra aurea]]* (Druce, 1872)
******* *[[Ticherra acte]]* (Moore, 1858)

## Litteratur

## Eksterne lenker
* 
* Brower, Andrew V. Z. 2007. [Theclinae in The Tree of Life Web Project, http://tolweb.org/ http://tolweb.org 
* www.funet.fi – Lycaenidae
Nord-Makedonia under OL

**[[Nord-Makedonia]]** deltok første gang i olympiske leker som selvstendig stat i Sommer-OL 1996 i Atlanta og har siden deltatt i samtlige påfølgende sommer- og vinterleker. Utøvere fra Nord-Makedonia har tidligere deltatt som en del av Jugoslavia (1920–1992) og som en del av uavhengige olympiske deltakere i Sommer-OL 1992 i Barcelona. På grunn av navnekonflikten med Hellas deltok de offisielt med navnet *Former Yugoslav Republic of Macedonia* (norsk: *Den tidligere jugoslaviske republikken Makedonia)*, ofte forkortet til *FYR Macedonia*. I februar 2019 skiftet landet offisielt navn til Nord-Makedonia.

## Medaljeoversikter

## Eksterne lenker
* 
* Nord-Makedonias OL-statistikk på Olympedia.org
* (Nord-)Makedonias OL-statistikk  på Sports-reference.com
Oppdølstrandtunnelen

**Oppdølstrandtunnelen** er en tunnel på riksvei 70 mellom Sunndalsøra og Ålvundeid i Sunndal kommune i Møre og Romsdal fylke. Den er 7&nbsp;430 meter lang. Tunnelen erstattet den meget rasutsatte strekningen kalt Oppdølstranda. Langs Oppdølstranda var tunnelene Midtbekktunnelen, Fonnafonntunnelen og Trettøytunnelen.

Tunnelen ble bygget av entreprenøren AF anlegg. Den ble påbegynt september 2011. Det var gjennomslag i den første delen av tunnelen, mellom tverrslaget i Sandvika og Sunndalsøra, 24. juli 2012. Etter 14 måneders tunneldrift ble siste salve i tunnelen fyrt av 10. desember 2012 klokken 15.30. Oppdølstrandtunnelen ble åpnet 15. august 2014 av statssekretær Bård Hoksrud. Tunnelens navn ble bestemt av Sunndal kommune 24. januar 2013.

## Se også
*Fonnafonntunnelen (stengt)
*Trettøytunnelen (stengt)
*Midtbekktunnelen (stengt)
*Veitunneler i Norge

## Referanser
Malawi under OL

**[[Malawi]]** deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1972 i München, men deltok så ikke igjen før under Sommer-OL 1984 i Los Angeles. De har siden deltatt i samtlige påfølgende sommerleker. De har aldri deltatt i vinterlekene. Malawi har aldri vunnet noen medalje.

## Medaljeoversikt

## Eksterne lenker
* Malawis OL-statistikk på Olympedia.org
* Malawis OL-statistikk  på Sports-reference.com
1970-årene i Andorra

**1970-årene i Andorra:**

## Hendelser
*1970: 23. april - Kvinnene i Andorra får stemmerett.
*1971: Andorra danner sin Andorras olympiske komité.
*1972: Meritxell-klosteret blir ødelagt av en brann.

::Med 295 kjøretøyer per 1000 innbyggere, er Andorra på fjerdeplass i verden i bil tetthet.
*1973:Innbyggertallet i Andorra blir talt til .
::Andorras lovgivende forsamling omorganiseres noe som medfører slutten på muligheten til å sette opp postkasseselskaper av utlendinger, som igjen effektivt stopper bruken av Andorra som et skatteparadis.
*1974: 4. april - Kontrakt mellom tobakksbønder og videreforedlere undertegnes.
::Nasjonalbiblioteket i Andorra grunnlegges i Andorra la Vella
*1975: 21. mars - Spania utsteder et dekret, først offentliggjort i september 1974, som krever at innehaverne av franske identitetskort som reiser inn i Spania fra Andorra må ha et pass med seg.
::14. mai -Andorra blir tatt opp som medlem av den olympiske bevegelsen.
: Andorras nasjonalarkiver opprettes i Andorra la Vella.
*1976: Meritxell-klosteret blir gjenoppbygget av den katalanske arkitekten Ricardo Bofill.
* 1978: De seks prestegjeldene i Andorra blir utvidet til sju, med etableringen av prestegjeldet Escaldes-Engordany.
*1979: Desember: Innledende forhandler over avtalen EU-Andorra som et epifenomen til Spanias medlemskapsforhandlinger med Det europeiske fellesskap starter i Brussel.

## Referanser
Loxurini

**Loxurini** er en delgruppe av glansvingene som tilhører underfamilien stjertvinger (Theclinae).

## Utseende
Middelsstore stjertvinger, vingene noen ganger med svært lange stjerter på bakvingen.  Oversiden er hvit, oransje eller blåaktig metallisk, undersiden mer eller mindre brunlig eller hvit.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Sørøst-Asia.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe / overfamilie **[[dagsommerfugler]]** (Papilionoidea) 
*** familie **[[glansvinger]]** (Lycaenidae) 
**** delgruppe **[[Lycaeninae]]** (i vid forstand)
***** **stjertvinger ** (Theclinae)
****** stamme Loxurini Swinhoe, 1910
******* slekten *[[Drina (sommerfugl)|Drina]]* de Nicéville, 1890 – 7 arter
******* *[[Neomyrina nivea]]* (Godman & Salvin, 1878) 
******* slekten *[[Eooxylides]]* Doherty, 1889 – 3 arter
******* slekten *[[Loxura]]* Horsfield, 1829 – 2 arter 
******* slekten *[[Thamala]]* Moore, 1879 – 2 arter
******* slekten *[[Yasoda]]* Doherty, 1889 – 5 arter

## Litteratur

## Eksterne lenker
* 
* Brower, Andrew V. Z. 2007. [Theclinae in The Tree of Life Web Project, http://tolweb.org/ http://tolweb.org 
* www.funet.fi – Lycaenidae
Den nikomakiske etikk

**Den nikomakiske etikk** ofte omtalt som **Etikken** (Gresk Ἠθικὰ Νικομάχεια, *ēthiká Nikomácheia*) er den greske filosofen Aristoteles hovedverk i etikk. 

Boka var opprinnelig notater fra Aristoteles' forelesninger ved filosofiskolen Lykeion. Den var opprinnelig redigert av eller dedikert til Aristoteles' sønn Nikomakos. Boka er inndelt i ti kapitler («bøker») som opprinnelig var ti forskjellige bokruller. 

## Se også

* Corpus Aristotelicum

## Eksterne lenker
* Aristoteles: ''Den nikomakiske etikk'', oversatt av Øyvind Rabbås og Anfinn Stigen, med et innledende essay av Trond Berg Eriksen
Poul Agger

**Poul Winkel Agger** (født 15. mai 1936 i København) er en dansk maler, grafiker og billedhugger. Han var elev av Mogens Andersen i perioden 1955–1958. Hos Andersen ble han blant annet skolert i tegning etter klassisk skulptur på Statens Museum for Kunst. Selv utviklet Agger tidlig en fabulerende kunst, med surrealistiske undertoner.

Aggers bilder kjennetegnes av kontrasten mellom maskinaktige former, dels malt i rene farger og forsynt med ansiktstrekk og amøbeformer – og bakgrunnen, som oftest er ensfarget i grått, blått, hvitt eller svart.  Hans grafiske arbeider har i stor grad vært konsentrert om svart/hvite linoleumstrykk. I 1980-årene begynte han å arbeide med serigrafi. Både i linoleumstrykkene og serigrafiene er amøbeformene fremherskende. Fra 1987 har han også arbeidet med skulpturer av steintøy.

Agger var en av initiativtagerne til Sommerudstillingen i 1961. Dette var gjennom flere år et viktig alternativ til de etablerte utstillingene i Danmark. Han er også medlem av kunstnerorganisasjonen Grønningen, en av Danmarks største.

Agger er representert ved mange av de danske kunstmuseer og i andre offentlige samlinger. Han har utført utsmykninger flere steder i Danmark.

## Referanser


## Litteratur
* «Poul Agger»; kort biografi i ''Den store danske'' Besøkt 2012-03-17
* U.G. (1994) «Agger, Poul Winkel» I: *Weilbach, dansk kunstnerleksikon*, b. 1, København, Munksgaard. ISBN 87-16-11419-1

## Eksterne lenker
* Poul Aggers offisielle nettsted  Besøkt 2012-03-17
Nord-Borneo under Sommer-OL 1956

**Nord-Borneo under Sommer-OL 1956**. To sportsutøvere fra Britisk Nord-Borneo deltok i en sport under Sommer-OL 1956 i Melbourne. Dette var koloniens eneste deltakelse i OL. Britisk Nord-Borneo ble i 1963 en del av Malaysia.

## Medaljer

## Friidrett

Begge deltakerne fra Nord-Borneo deltok i tresteg, men klarte ikke å kvalifisere seg til finalen.

## Eksterne lenker
* Nord-Borneos OL-statistikk på Olympedia.org
* Nord-Borneos OL-statistikk  på Sports-reference.com
Edward Ellice

**Edward Ellice r.** (født 27. september 1783 i London i England, død 17. september 1863 i Glengarry i Skottland), i sin tid kjent som **«The Bear»** («Bjørnen»), var en britisk handelsmann og politiker. Han var direktør for Hudson's Bay Company og en av initiativtakerne til Reformakta av 1832. Han var også parlamentsmedlem fra 1818 til 1826 og fra 1830 til 1863.

Elliceøyene, som tidligere var en del av den britiske kolonien Gilbert- og Elliceøyene og som i dag er den selvstendige nasjonen Tuvalu, var oppkalt etter Edward Ellice. Det samme er Ellice kommune i Manitoba i Canada og Ellice Avenue i den kanadiske byen Winnipeg.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Malaysia under OL

**[[Malaysia]]** deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1964 i Tokyo. De har siden deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1980 i Moskva som de boikottet. Malaysia deltok for første gang i vinterlekene under Vinter-OL 2018 i Pyeongchang.

Malaysia ble til i 1963 etter sammenslåingen av Malayaføderasjonen, Nord-Borneo, Sarawak og Singapore. Av disse deltok Malaya (1956–60), Singapore (1948–60) og Nord-Borneo (1956) med egne tropper før sammenslåingen. Singapore ble selvstendige i 1965, og har siden deltatt som selvstendig nasjon.

## Medaljeoversikter

## Eksterne lenker
* Malaysias OL-statistikk på Olympedia.org
* Malayas OL-statistikk på Olympedia.org
* Malaysias OL-statistikk  på Sports-reference.com
* Malayas OL-statistikk  på Sports-reference.com
Smugglarkungen

***Smugglarkungen*** er en dansk-svensk filmkomedie fra 1985.

## Handling
Det råder spritrasjonering i Sverige. I Norge er spriten helt forbudt, men i Danmark er alt fritt. Dette gjør at den organiserte smuglingen er omfattende. Vi får følge fiskerne som tjener enormt på smuglingen og svenske Tullverkets forsøk på å stoppe virksomheten.

## Om filmen
Filmen ble spilt inn i 1984 i Marstrand og Mollösund. Den hadde premiere 8. februar 1985.

## Sitat
* *- Var ska du med säcken, Albert? – Kemi...vanlig kemi. Säcken innehåller salt, den tar dunkarna till botten. Efter ett tag löses saltet i vattnet upp och dunkarna flyter upp till vattenytan av sig själva.*

## Rolleliste (utvalg)
* Janne Loffe Carlsson – Albert Jansson 
* Björn Skifs – Axel Winkel, tollinspektør 
* Sanne Salomonsen – Grethe 
* Ernst Günther – Strauss 
* Nina Gunke – Sickan 
* Kent Andersson – Frans 
* Ulla Sallert – fru Kron 
* Per Grundén – herr Kron 
* Pierre Lindstedt – Edvard 
* Lena Dahlman – Nilla 
* Arne Bang-Hansen – Slemdal 
* Gösta Wälivaara – bankkamrer 
* Christian Fiedler – Lindqvist 
* Jan-Erik Emretsson – Rhudin 
* Kim Lantz – Modéen 
* Sven-Åke Wahlström – Svensson 
* Yvonne Schaloske – Daisy, Krons hustru 
* Staffan Broms – medlem av musikktrioen
* Leppe Sundevall – medlem av musikktrioen
* Thore Swanerud – medlem av musikktrioen
* Frank Sundström   
* Evert Lindkvist   
* Harald "Bagarn" Andersson   
* Björn Andrésen   
* Bertil Bertilson   
* Gudrun Henricsson   
* Finn Nielsen

## Musikk i filmen
* «Hit the Shimmy», musikk Thore Swanerud
* «Hold Me», musikk Thore Swanerud

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Haugnes

**Haugnes** var ei bygd og et fiskevær i Andøy kommune i Nordland. Stedet ligger lengst nordøst på Andøya, ca. 4 kilometer sørøst for Andenes. Den militære Andøya flystasjon med den sivile Andøya lufthavn ble bygd på myrene mellom Haugnes og Andenes på 1950-tallet, og Haugnes ble etter hvert fraflyttet og overtatt av flystasjonen.

Det finnes skriftlige kilder om bosetning på Haugnes siden 1500-tallet, men det kan ha bodd folk der helt siden steinalderen. Fra 1500-tallet og fram mot begynnelsen av 1900-tallet varierte befolkningstallet på Haugnes sterkt, i takt med gode og dårlige perioder for fisket. Periodevis var gården nesten fraflyttet, men i andre perioder bodde flere familier på stedet. Gode år i siste halvdel av 1800-tallet gjorde at folketallet på Haugnes steg, og rundt 1900 bodde det over femti familier der. Da aktiviteten på Haugnes var størst, var det både skole, butikk, ekspedisjon og fiskemottak i bygda. Men stedet fikk aldri ei skjermet havn.

En ny periode med dårlig fiske gjorde at mange haugnesværinger emigrerte til Amerika, og befolkningsveksten flatet ut, før den steg igjen fram mot 2. verdenskrig, da det kan ha bodd over sytti par på Haugnes. Folketellingen av 1. desember 1950 oppgir at det da bodde 288 mennesker på Haugnes.

Arbeidet med den militære flystasjonen begynte i 1953, og samme år ble det innført sivilt byggeforbud på Haugnes. Eiendommene på Haugnes ble ekspropriert i flere omganger fra 1950-tallet til 1976, med påfølgende fraflytting. Den siste innbyggeren flyttet fra Haugnes i 1974.

Haugnes brevhus ble opprettet 16. februar 1900. Det ble omgjort til poståpneri i 1905. Da postnummer ble innført i 1968, fikk poståpneriet på Haugnes nummer 9482. Haugnes poståpneri ble nedlagt 1. november 1972.

## Referanser


## Kilder
*Andøy Historielag: Gnr. 60 Haugnes (besøkt 17. mars 2012)
*Vesterålen Info: Haugnes, gårdsnr. 60 (besøkt 17. mars 2012)
*Digitalt fortalt: Haugnes, bygda som forsvant ut av kartet (skrevet av Beate Heide, 9. september 2011, besøkt 17. mars 2012)
*Vesterålen Info: Om Haugnes – bygda som ble borte (skrevet av Odd Solhaug i 2002, besøkt 17. mars 2012)
*Karl L. Kleve: Luftforsvaret og Andøya under den kalde krigen (foredrag 2. august 2002, besøkt 17. mars 2012)

## Eksterne lenker
*Haugnes – Bygda som forsvant... (nettside laget av Beate Heide og Odd Bakken)
*Andøy Historielag: Fiskerinæringen på Haugnes - et historisk tilbakeblikk (skrevet av Bjørnar Sellevold etter samtale med Asbjørn Stenersen, 15. desember 2009)
*Digitalt fortalt: Min adresse er som før, opp en trapp og inn en dør…. (av Beate Heide, 2. januar 2012)
*Ofret bygd under den kalde krigen: – Jeg husker da huset vårt ble brent
Manifoldtrykk

**Manifoldtrykk** er det absolutte trykket i innsugningsmanifolden i en stempelmotor. Dette trykket bør stå i forhold til bensintilførselen i forgasseren, eller i innsprøytingspumpen på motorer med direkte bensininnsprøyting. Det er gasspådraget som regulerer manifoldtrykket.

En kompressor eller "turbo" øker manifoldtrykket og gir mulighet for større kraftuttak fra motoren. Siden lufta blir varmere når trykket øker, kan det være nødvendig å kjøle ned lufta etter turbo / kompressoren med en "intercooler".

Et luftfilter med støv og forurensinger vil gi større luftmotstand, slik at manifoldtrykket, og effekten på motoren synker om luftfilteret bør skiftes.

Manifoldtrykket kan på biler også uttrykkes som Manifold vakuum, som blir forskjellen mellom lufttrykket i atmosfæren på stedet og manifoldtrykket. Dette suget har på eldre biler blitt benyttet som kraftkilde til vinduspussere, som gikk langsommere med stort gasspådrag, og fortere ved lite gasspådrag. Suget fra inntaksmanifolden brukes fremdeles til servoenheten til bremsesystemet på moderne biler. Når bremsene benyttes er vanligvis gasspedalen i ytterste stilling slik at manifoldtrykket er lavt og manifold vakuum blir stort. På enkelte småfly kan dette suget benyttes som energiforsyning til å drive en del gyroinstrumenter i flyet.
Wimp (andre betydninger)

**Wimp** har flere betydninger:

*WIMP – i fysikken, svakt interagerende massive partikler.
*WiMP – norsk streamingtjeneste for musikk.
Maldivene under OL

**[[Maldivene]]** deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1988 i Seoul, og har siden deltatt i samtlige påfølgende sommerleker. De har aldri deltatt i vinterlekene. Maldivene har aldri vunnet noen medalje.

## Medaljeoversikt

## Eksterne lenker
* Maldivenes OL-statistikk på Olympedia.org
* Maldivenes OL-statistikk  på Sports-reference.com
Mali under OL

**[[Mali]]** deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1964 i Tokyo, og har siden deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1976 i Montréal som de boikottet. De har aldri deltatt i vinterlekene. Mali har aldri vunnet noen medalje.

## Medaljeoversikt

## Eksterne lenker
* Malis OL-statistikk på Olympedia.org
* Malis OL-statistikk  på Sports-reference.com
Selaön

**Selaön** er ei svensk øy i innsjøen Mälaren i Strängnäs kommune i Södermanlands län. Med et areal på 95 kvadratkilometer er Selaön Sveriges ellevte største øy etter areal, og den største øya i en innsjø. Øya har om lag 3000 innbyggere, og deler av tettstedet Stallarholmen ligger sør på øya. Brua ved Stallarholmen forbinder Selaön med fastlandet.

Det finnes flere runesteiner på øya. Åsa gravfält fra den yngre jernalderen består av en rekke gravanlegg og steinsettinger, den mest kjente er en skipssetning kalt *Åsa domaresäte*. Mälsåker slott, som under andre verdenskrig var eid av den norske legasjonen i Stockholm og brukt som utdanningsted for polititroppene, er en annen turistattraksjon på Selaön.

## Bildegalleri

Fil:RIMG0025(ed).jpg|Skipssetning i Åsa gravfält
Fil:Mälsåker.jpg|Mälsåker slott
|Brua mellom Selaön og fastlandet i Stallarholmen 


## Referanser


## Eksterne lenker
* Mälsåker slott
Lasse Hallberg

**Lasse Hallberg** (født 1956) er en svensk TV-produsent og journalist som har stått bak en rekke reality-TV-produksjoner i Norge. Mest kjent er han for å ha brakt *[[Big Brother (Norge)|Big Brother]]* til Norge. Andre kjente produksjoner inkluderer ''Singel 24/7'', *[[Komplottet]], [[Lilyhammer]], [[Fangene på fortet]], [[Mandagsklubben]]* og *[[Ekstrem oppussing]]*. 

Hallberg har siden 2015 hatt stillingen som daglig leder for Monday-gruppen i Norge. Han har tidligere vært direktør for Rubicon TV, programsjef for norsk TV 3 (1993–1995), svensk TV 3 (1994–1996), samt produksjonssjef i produksjonsselskapet MTV.

Han er utdannet journalist og jobbet i sine yngre år i Västerbottens Folkblad.  

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Marokko under OL

**[[Marokko]]** deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1960 i Roma, og har deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1980 i Moskva som de boikottet. De har deltatt i seks vinterleker, første gang under Vinter-OL 1968 i Grenoble. I likhet med flere afrikanske nasjoner, trakk Marokko seg fra Sommer-OL 1976 i Montréal. En utøver deltok for Marokko i boksing før de trakk seg.

## Medaljeoversikter

## Eksterne lenker
* Marokkos OL-statistikk på Olympedia.org
* Marokkos OL-statistikk  på Sports-reference.com
Marsberg

**Marsberg** er en middelstor by i Sauerland i Hochsauerlandkreis i Regierungsbezirk Arnsberg i Nordrhein-Westfalen. Byen har 20&nbsp;800 innbyggere (31. desember 2010).

## Bilder

File:Obermarsberg-Rathaus.JPG|Rådhuset i Obermarsberg
File:Josefskapelle Marsberg.jpg|Josefskapellet
File:Obermarsberg-Nikolaikirche.JPG|Nikolaikirken
File:St.-Johannes-Stift Marsberg.jpg|St. Johannes-stift


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Malta under OL

**[[Malta]]** deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1928 i Amsterdam, og har siden deltatt i de fleste sommerlekene. De var den eneste europeiske nasjonen som har aldri hadde deltatt i vinterlekene, inntil Elise Pellegrins deltakelse under Vinter-OL 2014 i Sotsji. Malta har aldri vunnet noen medalje.

## Medaljeoversikt

## Eksterne lenker
* Maltas OL-statistikk på Olympedia.org
* Maltas OL-statistikk  på Sports-reference.com
Atle Steinsfjord

**Atle Steinsfjord** (født 1. september 1905, død 4. desember 1987) var en norsk tegneserietegner og illustratør. Av utdanning hadde Steinsfjord middelskolen, men ingen artium. På slutten av 1920-tallet og begynnelsen av 1930-tallet tok han tegneskolen. 

Steinsfjords mest kjente tegneserie var *[[Jens Båtsmann]]* som gikk i magasinet *[[Skib O'Hoi]]* fra 1945 til 1947. Atle Steinsfjord hadde god kjennskap til det maritime miljøet, men det er uvisst om det er av den grunn han ble bedt om å tegne denne serien.

Samtidig med *Jens Båtsmann*, tegnet Steinsfjord også en annen tegneserie i *Skib O'Hoi*. Det var stripeserien *[[n' Krestjan kvart]]*. Denne serien gikk i bladet fra 1945 til 1946.

I 1958 tegnet Atle Steinsfjord forsiden til Vangsgutanes julealbum (nr 17). I 1966 bidro Steinsfjord med to tegnede sider i *Vangsgutanes* julealbum.

## Tegneserier
* *Jens Båtsmann* (*Skib O'Hoi* 1945 – 1947)
* *n' Krestjan kvart* (*Skib O'Hoi* 1945 – 1946)
* *Vangsgutane* (forside: 1958)
* *Vangsgutane* (to sider: 1966)

## Bokillustrasjoner
* *[[Robinson Crusoe]]* (Fredhøis Forlag) bind 1 og 2 (årstall ukjent).
* *[[Den hellige krig]]* av John Bunyan (Norsk litteraturselskap) 1946.
* *[[En pilegrims vandring]]* av *John Bunyan* (Norsk litteraturselskap) 1946.

## Omslagsillustrasjoner
* *[[Andlet til andlet]]* av Ragna Rusten (Fonna Forlag).
* *[[Frode]]* av Karl Øvretveit (*Fonna Forlag*).
* *[[Bergulv]]* av Magne Østby (*Fonna Forlag*).
* *[[Mustela]]* av Magne Østby (*Fonna Forlag*).
* *[[Det flør og fjørar]]* av Knut Huse (*Fonna Forlag*).

## Illustrasjoner i magasin
* *[[Den gamle spillplassen]]* av Thorleif Sæther (Barnebladet Magne nr 1). 1977.
* *[[Jenta som gikk til regnbuen]]* av Eli Erichsen (*Barnebladet Magne* nr 2). 1977.
* *[[Den store Mina]]* av Reidar Brodtkorb (*Barnebladet Magne* nr 3). 1977.

## Referanser
Samedan

**Samedan** er en landsby og kommune i distriktet Maloja i den østlige sveitsiske kantonen Graubünden. Kommunen hadde  og har et areal på 113,8 km², fordelt på to områder, da en eksklave ligger på sørsiden av hoveddalføret Ober-Engadin. Kommunesenteret ligger 1&nbsp;721 meter over havet, fem kilometer nordøst for St. Moritz.

Retoromansk var det stedegne talespråket, men siden 1980-årene har tysk vært talespråket til et flertall av befolkningen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mexico under OL

**[[Mexico]]** deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1900 i Paris, men deltok ikke igjen før under Sommer-OL 1924 i Paris. De har siden deltatt i samtlige påfølgende sommerleker. De deltok første gang i vinterlekene under Vinter-OL 1928 i St. Moritz, og har deltatt i totalt ni vinterleker. 

Mexico har arrangert OL en gang; Sommer-OL 1968 i Mexico by.

## Medaljeoversikter

## Eksterne lenker
* Mexicos OL-statistikk på Olympedia.org
* Mexicos OL-statistikk  på Sports-reference.com
Mikronesiaføderasjonen under OL

**[[Mikronesiaføderasjonen]]** deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 2000 i Sydney, og har siden deltatt i samtlige påfølgende sommerleker. De har aldri deltatt i vinterlekene. Mikronesiaføderasjonen har aldri vunnet noen medalje.

## Medaljeoversikt

## Eksterne lenker
* Mikronesias OL-statistikk på Olympedia.org
* Mikronesias OL-statistikk  på Sports-reference.com
Moldova under OL

**[[Moldova]]** deltok første gang i olympiske leker som selvstendig nasjon under Vinter-OL 1994 på Lillehammer, og har siden deltatt i samtlige påfølgende vinter- og sommerleker. Utøvere fra Moldava deltok tidligere som en del av Sovjetunionen (1952–1988) og SUS (1992). 

## Medaljeoversikter

## Eksterne lenker
* Moldovas OL-statistikk på Olympedia.org
* Moldovas OL-statistikk  på Sports-reference.com
Monaco under OL

**[[Monaco]]** deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1920 i Antwerpen, og har siden deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1932 i Los Angeles, Sommer-OL 1956 i Melbourne og Sommer-OL 1980 i Moskva. De deltok første gang i vinterlekene under Vinter-OL 1984 i Sarajevo, og har deltatt i samtlige påfølgende vinterleker. Monaco har aldri vunnet noen medalje, noe som gjør den til den nasjonen som har deltatt i flest OL uten å vinne medalje.

## Medaljeoversikter

## Eksterne lenker
* Monacos OL-statistikk på Olympedia.org
* Monacos OL-statistikk  på Sports-reference.com
Port Pirie (Sør-Australia)

**Port Pirie** er en by i delstaten Sør-Australia i Australia. Den er en havn i Spencergulfen 224 kilometer nord for delstatshovedstaden Adelaide. I 2006 hadde byen 13&nbsp;206 innbyggere, som gjør den til den sjette største byen i Sør-Australia.

Byen er en industriby, blant annet ligger verdens største blysmelteverk i Port Pirie.

Port Pirie er også sete for det katolske Port Pirie bispedømme.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mongolia under OL

**[[Mongolia]]** deltok første gang i olympiske leker under Vinter-OL 1964 i Innsbruck, og har siden deltatt i alle påfølgende vinterleker unntatt Vinter-OL 1976 i Innsbruck. De deltok første gang i sommerlekene under Sommer-OL 1964 i Tokyo, og har siden deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1984 i Los Angeles som de boikottet.

## Medaljeoversikter

## Eksterne lenker
* Mongolias OL-statistikk på Olympedia.org
* Mongolias OL-statistikk  på Sports-reference.com
«Allegro»

**«Allegro»** var en bark bygget ved Bear River i Digby i Nova Scotia som «Keswick» og levert i mai 1882 til skipsreder L.H. Vaughan & Co. Skipet ble vidersolgt til A. Johnsen i Skudeneshavn, omdøpt «Allegro». Det forliste i 1906.

## «Keswick»
* 1882: Mai: Levert til L. H. Vaughan & Co., Digby, Nova Scotia, Canada, som «Keswick»
* 1887: Juni: W. F. Marshall, Digby, Nova Scotia, Canada

## «Allegro»
* 1891: Oktober:  Solgt til A. Johnsen, Skudeneshavn, Omdøpt «Allegro»
* 1898: A/S Skudenæs ved A. Johnsen, Skudeneshavn
* 1900: A/S Skudenæs ved O. G. Gjessen, Skudeneshavn
* 1904: Solgt til Birger Berg, Stavanger
* 1906: 8. oktober: Sprang lekk under storm og forlatt av mannskapet i posisjon N 50.08' W 11.000' ca 200 nautiske mil vest av Scillyøyene på reise Cardiff til Pernambuco med kull.

## Kilder
*
Kölnkrigen

**Kölnkrigen** (tysk: *Kölner Krieg*, *Kölnischer Krieg*, *Truchsessische Wirren* og *Truchsessischer Krieg*) var en konflikt som fant sted fra 1583 til 1588 mellom tropper fra Kurköln og Bayern. Krigen ble utløst av forsøket til Köln erkebispedømme på å forvandle det katolske erkebispedømmet til et protestantisk hertugdømme.

Konflikten ble utløst av det forhold at hertugen Gebhard I von Waldburg i hertugdømmet Westfalen gikk over til protestantismen i 1582. Han måtte trekke seg etter et kort felttog i 1584. Den 2. februar 1583 ble han avsatt som erkebiskop og den 1. april 1583 ble han ekskommunisert av pave Gregor XIII.
Serbia under OL

**[[Serbia]]** deltok første gang i olympiske leker som selvstendig nasjon under Sommer-OL 1912 i Stockholm, men deltok ikke igjen før under Sommer-OL 2008 i Beijing. De deltok første gang i vinterlekene under Vinter-OL 2010 i Vancouver. Utøvere fra Serbia har tidligere deltatt som en del av Jugoslavia (1920–Vinter-OL 1992), Uavhengige olympiske deltakere (Sommer-OL 1992), Den føderale republikken Jugoslavia (1996–2002) og Serbia og Montenegro (2004–2006).

## Medaljeoversikter

## Eksterne lenker
* Serbias OL-statistikk på Olympedia.org
* Serbias OL-statistikk  på Sports-reference.com
Slovenia under OL

**[[Slovenia]]** deltok første gang i olympiske leker som selvstendig nasjon under Vinter-OL 1992 i Albertville, og har siden deltatt i samtlige påfølgende sommer- og vinterleker. Utøvere fra Slovenia deltok tidligere som en del av Østerrike (1912) og Jugoslavia (1920–1988).

## Medaljeoversikter

## Eksterne lenker
* Slovenias OL-statistikk på Olympedia.org
* Slovenias OL-statistikk  på Sports-reference.com
Mosambik under OL

**[[Mosambik]]** deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1980 i Moskva, og har siden deltatt i samtlige påfølgende sommerleker. De har aldri deltatt i vinterlekene.

## Medaljeoversikt

## Eksterne lenker
* Mosambiks OL-statistikk på Olympedia.org
* Mosambiks OL-statistikk  på Sports-reference.com
Nederland under OL

**[[Nederland]]** deltok i olympiske leker første gang i Sommer-OL 1900 i Paris, og har siden deltatt i alle sommerleker unntatt Sommer-OL 1904 i St. Louis. Nederland boikottet Sommer-OL 1956 i Melbourne i protest mot Sovjetunionens invasjon av Ungarn, men en utøver deltok i hestesport-øvelsene som ble arrangert i Stockholm samme år. De deltok første gang i vinterlekene i Vinter-OL 1928 i St. Moritz, men deltok ikke i Vinter-OL 1932 i Lake Placid. Nederland var tilbake i Vinter-OL 1936 i Garmisch-Partenkirchen, og har siden deltatt i samtlige påfølgende vinterleker. De deltok tidligere med navnet Holland med landskoden HOL, men skiftet til Nederland (NED) i 1992. 

Nederland har arrangert OL en gang; Sommer-OL 1928 i Amsterdam.

## Medaljeoversikter

## Eksterne lenker
* Nederlands OL-statistikk på Olympedia.org
* Nederlands OL-statistikk  på Sports-reference.com
Nauru under OL

**[[Nauru]]** deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1996 i Atlanta, og har siden deltatt i samtlige påfølgende sommerleker. Vektløfting er den eneste sporten Nauru har deltatt i. De har aldri deltatt i vinterlekene. Nauru har aldri vunnet noen medalje, og har lavest innbyggertall av alle IOKs 202 medlemmer med ca. 14&nbsp;300 innbyggere.

## Medaljeoversikter

## Eksterne lenker
* Naurus OL-statistikk på Olympedia.org
* Naurus OL-statistikk  på Sports-reference.com
Berlins fergeforbindelser

**Berlins fergeforbindelser** blir delvis drevet på oppdrag fra Berliner Verkehrsbetriebe (BVG) og er delvis også med i tariffsystemet til Verkehrsverbund Berlin-Brandenburg.

## BVGs linjenett

Det finnes følgende seks fergelinjer som på oppdrag fra BVG trafikkeres med fartøyer tilhørende Stern und Kreisschiffahrt:

* **F10** S Wannsee ↔ Alt-Kladow
* **F11** Oberschöneweide, Wilhelmstrand ↔ Baumschulenstraße
* **F12** Wendenschloß, Müggelbergallee ↔ Grünau, Wassersportallee
* **F21** Krampenburg ↔ Schmöckwitz, Zum Seeblick
* **F23** Rahnsdorf, Müggelwerderweg ↔ Rahnsdorf, Kruggasse
* **F24** Müggelheim, Spreewiesen ↔ Rahnsdorf, Kruggasse

Linjene 10, 11 og 12 er helårlige mens de øvrige er i virksomhet fra mars til oktober.

Linje 10 over Großer Wannsee er med 4,4&nbsp;km den lengste og med sine 150 000 passasjerer også den mest trafikkerte. Linjen trafikkeres med MS «Wannsee».

Den eldste fergeforbindelsen er linje 11 mellom Wilhelmstrand og Baumschulenweg. Linjen ble satt i drift i 1896 i forbindelse med 
Berlin industriutstilling i 1896.

Linje &nbsp;24 (Spreewiesen ↔ Rahnsdorf) over Müggelspree, er den minste av de seks BVG-fergene og Tysklands eneste roferge i linjedrift. Den trafikkeres av robåten «Paule III» Båten er tre meter lang og har kapasitet til 8 personer og frakter også sykler. Det finnes ingen tidstabell, men strekningen på 36 meter trafikkeres ca 40 ganger daglig, avhengig av etterspørselen. Systemet har vært tilsvarende fra 1911 da fiskeren Richard Hilliges fra Rahnsdorf startet linjen.

## Andre linjer

Andre fergeforbindelser er 
* Bilferge (privat) mellom Hakenfelde og Konradshöhe, Spandau
* Personferge (privat) mellom Hakenfelde og Konradshöhe med rundtur til øyene Valentinswerder og Maienwerder (begge i Reinickendorf)
* fergen til Pfaueninsel som drives av Stiftung Preussische Schlösser und Gärten.
* Fergen Scharfenberg Tegeler See til øya Scharfenberg.
* Personferge (privat) på Havel til øya Lindwerder (i Steglitz-Zehlendorf)
* Vanntaxi som fergeforbindelse mellom Krughorn i Steglitz-Zehlendorf i parken Klein-Glienicke og Sacrow i Potsdam.

## Bilder


Fil:Berlin BVG Faehre Kladow Anlegestelle.jpg|Linje F10 i Alt-Kladow
Fil:Fähre Pfaueninsel 01.JPG|Fergen til Pfaueninsel
Fil:Fahrgastschiff Wannsee 01 jpg.jpg|MS «Wannsee»


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* BVG Kundenmagazin plus 08/2007 (PDF)
Valget i Australia 2010

**Valget i Australia i 2010** var et valg til det 43. australske parlament. Det ble avholdt 21. august 2010. Den sittende statsministeren Julia Gillard fra Australian Labor Party vant valget mot opposisjonslederen Tony Abbott. Den tredje utfordreren, Australian Greens, endte opp i vippeposisjon i parlamentet sammen med fire uavhengige kandidater. 

Valget resulterte i at arbeiderpartiet fikk 72 seter i parlamentet, en nedgang på 11 seter siden valget i 2007. Den borgerlige opposisjonen fikk 72 seter, en økning på 7 seter sammenlignet med valget i 2007. Det kreves 76 seter for majoritet. Etter forhandlinger dannet arbeiderpartiet en mindretallsregjering, den første i Australia siden 1940, med støtte fra Greens og tre andre uavhengige representanter. To av de uavhengige representantene valgte å støtte den borgerlige opposisjonen.

## Referanser
Groote Eylandt

**Groote Eylandt** er den største øya i Carpentariabukta i nordøstlige Australia. Den er hjemstedet til Enindhilyagwa-folket som bruker det isolerte språket enindhilyagwa.

Groote Eylandt ligger ca. 50 kilometer utenfor østkysten av Arnhem Land, rundt 630 kilometer fra Darwin. Øya er rundt 50 kilometer bred fra øst til vest og 60 kilometer bred fra nord til sør med et totalt areal på 2326,1 km². 

Øya ble navngitt av den nederlandske oppdageren Abel Tasman i 1644 og er en gammel nederlandsk stavemåte for «stor øy».

BHP driver en større mangangruve på øya.

## Eksterne lenker
*
Gediminas Urbonas

**Gediminas Urbonas** (født 1966 i Vilnius) er en litauisk kunstner, som ved siden av sin kunstneriske praksis også underviser ved MiT og Kunstakademiet i Trondheim. Han samarbeider både som kunstner og lærer med sin kone .

Han er utdannet fra kunstakademiet i Vilnius 1984-94, og deltok i 2003 og 2005 i «International studio program» i Oslo. Hans kunst har særlig handlet om å dokumentere og utforske de sosiale og økonomiske spenningene i de tidligere sovjetrepublikkene etter oppløsningen av Sovjetunionen, særlig omformingen av Litauen til et kapitalistisk samfunn. Kunstprosjektene omfatter både dokumentasjon og aktivisme. Paret har blant annet stilt ut i Oslo (Kunstnernes Hus i 2003), Wien, Stuttgart, Budapest, Hannover, Stockholm og Barcelona. De representerte Litauen på Veneziabiennalen i 2007, hvor de mottok Hederlig Omtale.

Han har bidratt til Skulpturlandskap Nordland med installasjonen «Fire eksponeringer» i Saltdal.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Jordskjelvet i Kobe 1995

**Jordskjelvet i Kobe 1995** var et jordskjelv som inntraff tirsdag 17. januar 1995 kl. 05:46 lokal tid. Det ble målt til 6,8 på momentmagnitudeskalaen (USGS), og Mj 7,3 (justert fra 7,2) på Shindoskalaen. Skjelvene varte i omtrent 20 sekunder. Senteret for jordskjelvet var 16 km under episenteret, nord på øya Awaji, 20&nbsp;km fra byen Kobe. 

6434 menneske mistet livet, 4600 av disse fra Kobe Av de store byene var det Kobe, med 1,5 millioner innbyggere, som lå nærmest episenteret og som ble hardest rammet av skjelvet. Dette var det nest verste jordskjelvet i Japan på 1900-tallet, bare overgått av Kanto-jordskjelvet i 1923, som krevde 140&nbsp;000 liv. Ødeleggelsene ble estimert til ti billioner yen, 2,5% av Japans BNP på den tiden. 

## Referanser


## Kilder
* 
* Seismic Activity in Japan. Headquarters for Earthquake Research Promotion. Retrieved on 2009-05-06.

## Eksterne lenker
* 
* City.Kobe.jp , The Great Hanshin-Awaji Earthquake Statistics and Restoration Progress
Matrikkelgårder i Sortland

**[[Sortland]] kommune** har 54 matrikkelgårder, nummerert fra 1 til 45 og fra 61 til 69.

Da formannskapslovene ble innført i 1837, var Sortland en del av Hadsel prestegjeld, og ble dermed en del av Hadsel formannskapsdistrikt. Sortland ble skilt ut som eget prestegjeld og formannskapsdistrikt (i dag kommune) i 1841. Det besto da av gårder på Hinnøya og Langøya, på begge sider av Sortlandssundet, til sammen 32 matrikkelgårder. Sortlands kommunegrenser forble uendret fram til 1. januar 1963, da Indre Eidsfjord med 12 matrikkelgårder ble overført fra Hadsel til Sortland. Samtidig ble gården Holm overført fra daværende Langenes kommune (nå Øksnes) til Sortland. 1. januar 2000 ble Godfjorden i Kvæfjord kommune i Troms, med 9 matrikkelgårder, overført til Sortland og Nordland.

## Matrikkelgårdene
Gårdene i Sortland er nummerert fra og med gnr. 1 Strand på Hinnøya, sørover langs Sortlandssundet til og med gården Rødsand, gnr. 9, ved kommunegrensa mot Hadsel. Derfra på Langøya, på vestsiden av Sortlandssundet, nordover fra gnr. 10 Lille Rise ved Hadsel grense til gnr. 25 Bremnes lengst nord. Derfra på Hinnøya, på østsiden av Sortlandssundet igjen, sørover fra gnr. 26 Roksøy ved kommunegrensa til Andøy, til og med gnr. 32 Kringelen, som grenser til gnr. 1 Strand.

Holm, tidligere gnr. 84 i Øksnes kommune, ble gnr. 33 da gården ble overført til Sortland kommune. Gårdene i Indre Eidsfjord er nummerert fra og med gnr. 34 (tidligere gnr. 85 i Hadsel kommune) Hellfjorden ved kommunegrensa til Bø, nordover på vestsiden av fjorden, rundt fjordbotnen og sørover igjen på østsiden til gnr. 45 (tidligere gnr. 96 i Hadsel) Straumfjorden ved Hadsel grense.

I Godfjorden er gårdene nummerert fra og med gnr. 61 (tidligere gnr. 1 i Kvæfjord kommune) Kinn lengst nord på vestsiden av fjorden, sørover langs fjorden til Godfjordbotn, og nordover igjen på østsiden av fjorden til gnr. 69 (tidligere gnr. 10 i Kvæfjord) Røkenes. Unntaket her er Gapøya, gnr. 4 i Kvæfjord, som ligger ute i fjorden og som ble værende i Kvæfjord da resten av fjorden ble overført til Sortland.

*1 Strand
*2 Osvoll
*3 Kjerringnes
*4 Sigerfjord
*5 Ridderset
*6 Spjutvika
*7 Brokløysa
*8 Blokken
*9 Rødsand
*10 Lille Rise
*11 Store Rise
*12 Holand
*13 Bø
*14 Steiro
*15 Sortland
*16 Ånstad
*17 Bygd
*18 Sandstrand
*19 Jennestad
*20 Breivika
*21 Vik
*22 Gåsbøl
*23 Nevernes
*24 Bogen
*25 Bremnes
*26 Roksøy
*27 Stamnes
*28 Reinsnes
*29 Liland (omfatter også det meste av Sørfjorden)
*30 Hognfjord
*31 Kvalsaukan
*32 Kringelen
*33 Holm
*34 Hellfjorden
*35 Melfjorden
*36 Solum
*37 Grytting
*38 Valsnes
*39 Frøskeland
*40 Holmstad
*41 Valfjorden
*42 Oshaugen
*43 Sildpollen
*44 Straumfjordvika
*45 Straumfjorden
*61 Kinn
*62 Finnsæter
*63 Myrland
*64 Reinstad
*65 Godfjordbotn
*66 Bjørnrå
*67 Gunnesdal
*68 Mehus
*69 Røkenes

## Referanser
Ramsjön (Haninge)

**Ramsjön** er en skogssjø i Haninge kommune i landskapet Södermanland. 
Ramsjön er en del av Tyreså-vassdraget og er kilden til elven Tyresån som munner ut i Drevviken.

## Referanser