Rapssommerfugl

**Rapssommerfugl** (*Pieris napi*) er en dagaktiv sommerfugl i gruppen hvitvinger. Den er den vanligste av hvitvingene og flyr hele sommeren, den finnes i hele Norge. I dagligtale kalles den ofte for *kålsommerfugl*, men arten regnes ikke som et skadedyr i jordbruket. Den tilhører samme slekt (*Pieris*) som liten og stor kålsommerfugl.

## Utseende

Kjønnene er ganske like. Vingeoversiden har lys hvit grunnfarge hvor ribbenettet kan ses i svak grå farge. Vingespissen på framvingene er mørk. Hunnen har gjerne et mørkere farget ribbentt på vingeoversiden.  Vingenes underside er mer lys gul-grønn med et tydelig grågrønt ribbenett. Dette skiller arten fra liten og stor kålsommerfugl, som begge har bakvingeundersider som er ensfsrget.

Vingespennet er mellom 37&nbsp;og&nbsp;47&nbsp;millimeter.

(MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - male dorsal.jpg |*Pieris napi* ♂ 
(MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - male ventral.jpg|*Pieris napi*  ♂  △
(MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - female dorsal.jpg |*Pieris napi*  ♀ 
(MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - female ventral.jpg|*Pieris napi*  ♀ △ 

Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Brystet og bakkroppen  er mørkt gråsvart og er lite håret på oversiden.

Sommerfuglene skiller seg fra de fleste andre insektene ved at munnen ikke har kjever og lepper, men en lang sugesnabel (proboscis) mellom palpene. Den er rullet opp i en spiral, mellom palpene, under hodet, når den ikke er i bruk.  Fasettøynene er  mørke. Antennene sitter over og helt inntil fasettøynene. Antennene er trådformet og består av sylindriske ganske like ledd. Antenneklubben er flat eller skålformet slik som hos alle dagsommerfuglene.

På  beina finnes også sanseorgan som gir informasjon om hva sommerfuglen sitter på. Hunner bruker disse sansene for å finne riktig næringsplante, hvor den kan legge sine egg.

### Indre organer
Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler).  I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.  Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.

### Egg og larver
Egget er gult, rundt og kjegleformet med noen lengderibber, toppen er flat.

Larven har generelt tykk hud og er ganske hardføre.  Den er grå-blå grønnlig på farge, med flere små runde punkt, på siden, som danner en lengdestripe. Larvens kropp smaler litt bakover.

Bak hodet, på bryststykket, som består av tre ledd, er det tre par bein. Lengre bak har larvene noen bukføtter, som ikke er egentlige bein, men utvekster larven kan bruke til å holde seg fast. Lengst bak har den en analfot.

Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen.  Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.

### Puppen
Puppen er plassert stående eller oppreist, og er festet i anal-enden mot underlaget. Den holdes oppe ved et magebelte av spinntråder. Den har én spiss i hodeenden, ikke to som hos svalestjerter.

## Levevis
Rapssommerfugl finnes på gresskledde og blomsterrike enger. Arten flyr på ulike lokaliteter, og finnes gjerne i veiskråninger og lignende. Den finnes ikke der det er for fuktig, som på myrer eller i fjellet.

Rapssommerfugl har en rolig og gjerne flagrende flukt. Ofte flyr de korte turer fra blomst til blomst.  Flygetiden er fra tidlig om forsommeren fra april og hele sommeren til september. Den flyr ofte i flere generasjoner.

Om natten og i overskyet vær hviler sommerfuglen. Vingene holdes sammenlagt opp og ut fra kroppen, noe som gir sommerfuglen en viss kamuflasje og beskyttelse.  De voksne  lever av nektar de suger opp fra blomstene på ulike planter (urter). Sugesnabelen, på hodets underside, gir sommerfuglen mulighet til å nå inn i dype blomster for å suge til seg nektar. Sugesnabelen gjør at sommerfugler er avhengig av flytende føde.

### Forplantning
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Under paring utskiller hannene en duft fra små duftskjell på vingene, dette kan være med å gjøre hunnen mer villig til å pares. Om et par forstyrres under paring, flyr vanligvis hannen, mens hunnen blir hengende passivt.  Hunner som har paret seg inntar ofte en spesiell stilling, hvor vingene holdes noe flat og utbredt, mens bakkroppen løftes opp.

### Larvene
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven er trege og ikke særlig sky. De har ingen synlige forsvarsfunksjoner, som å kaste hodet til siden fram og tilbake eller å rulle sammen kroppen, ved berøring.

Larven lever som plantespiser på en rekke ulike urter og planter særlig i slektene *[[Nasturtium]]*, *[[Lepidium]]*, *[[Lunaria]]*, *[[Hesperia]]*, *[[Arabis]]*, *[[Sysymbrium]]*, *[[Alliaria]]*, *[[Cardamine]]*, *[[Sinapis]]*, *[[Alyssum]]* og *[[Cheiranthus]]*.

Larvens kroppstemperatur er mellom 35&nbsp;og&nbsp;38&nbsp;grader&nbsp;C°. Ved lavere temperatur blir larven inaktiv. Derfor krever larver hos dagsommerfugler gjerne sollys for å være aktive. Om det blir for varmt regulerer larven temperaturen ved å oppsøke skygge.

### Puppen
Rapssommerfugl tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.  Puppeperioden varierer etter temperaturen, vanligvis mellom to til fire uker.

## Utbredelse
Rapssommerfugl er den vanligste av hvitvingen og finnes i hele Norge, Danmark, Sverige og Finland. Den finnes i de tempererte områdene over hele den nordlige halvkule, samt i Nord-Afrika.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae 
***** slekt *[[Pieris (sommerfugler)|Pieris]]*
****** **Rapssommerfugl** – (*Pieris napi* (Linnaeus, 1758) )

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Rapssommerfugl - Moths and Butterflies of Europe and North Africa - flott bildesamling.
* Rapssommerfugl – Norges sommerfugler
*  www.nhm.uio.no/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.
* Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.