Fredrik Vilhelm I av Preussen

**Fredrik Vilhelm I av Preussen** (ty. *Friedrich Wilhelm*), av huset Hohenzollern (1688–1740), ofte kjent som *Soldatkongen*, regjerte som konge av Preussen fra 1713 til sin død i 1740.

## Liv og virke
Hans far, Fredrik I av Preussen, var den første konge av Preussen. 

I Preussens historie utgjør Fredrik Vilhelm Is regjeringstid en reform- og organiseringsperiode. Han var en initiativrik, energisk natur med ubendig vilje, en enevoldsherskertype, hvis personlige engasjement nådde til alle forvaltningens områder. I nesten alt var han sin fars rake motsetning: hans puritanske legning kombinert med hans sparsomhetspolitikk tillot intet hoffliv i samtidens stil. Han levde spartansk for sin stand og likte best å være kledd i hæruniformen sin. I motsetning til faren og bestefaren hadde han ikke mye til overs for kultur og protesterte på penger som ikke gikk til hæren. I hans levetid fordoblet den prøyssiske hæren seg.

Fredrik Vilhelm innrettet seg mot å oppheve partikularismen i den løst sammenføyde prøyssiske stat. 

Fredrik Wilhelm gikk inn for om å bygge opp Preussens militære makt. Han sentraliserte og forbedret den prøyssiske staten, erstattet tvungen militærtjeneste for middelklassen med en årlig skatt, opprettet grunnskoler, og sørget for å rebefolke Øst-Preussen etter at befolkningen hadde blitt redusert som følge av pesten i 1709.

Han forenklet rettsprosedyrene, men klarte ikke å få i stand et enhetlig prøyssisk rettsvesen. Derimot klarte han å sentralisere finansforvaltningen ved generaldirektoriet av 1723, hvis instruksjon han selv hadde forfattet. Statsfinansene, i stor grad basert på kronens jordeiendommer, var ved hans død i svært god tilstand. Fredrik Vilhelm forbedret byenes forvaltning ved å bryte rådsslektenes makt. Næringene ble støttet etter strengt merkantilistiske prinsipper. 

Det ble også iverksatt tiltak for å bedre folkets utdannelse, og 1717 ble skolegang foreskrevet ved dekret. Særlig omsorg viet Fredrik Vilhelm hærens organisasjon: Dens styrke ble fordoblet og basert hovedsakelig på den innenlandske befolkningen og ble inndelt i verningsområder, «kantoner». Fra denne tid ble den prøyssiske eksersis et mønster. Han satte også opp en garde i Potsdam med spesielt lange soldater.

Ved freden i Stockholm i 1720 vant Preussen Stettin og deler av Vorpommern. Trass i Fredrik Vilhelm militære interesser ble hans regjeringtid fredelig. Fredrik Vilhelm skapte den prøyssiske embetsmannsstand, og det var han som gav Preussen dets militære og byråkratiske preg. Fredrik Vilhelms despotiske sinnelag fremtrådte også i familielivet, særlig i forholdet til eldste sønn, den senere Fredrik II av Preussen.

### Ekteskap og barn
Fredrik Wilhelm og hans kone Sophie Dorothea av Hannover hadde åtte overlevende barn.

* Wilhelmine av Bayreuth (1709–1758)
* Fredrik II av Preussen (også kalt «Fredrik den store») (1712–1786)
* Friederike Louise (1714–1784)
* Philippine Charlotte (1716–1801)
* Sophie Dorothea Marie (1719–1765)
* Louise Ulrike, dronning av Sverige (1720–1782)
* August Wilhelm (1722–1758)
* Anna Amalia (1723–1787)
* Heinrich (1726–1802)
* August Ferdinand (1730–1813)

## Referanser


## Eksterne lenker
*