Hans Blom (1819–1881)

**Hans Blom** (født 15. november 1819 i Gjerpen, død 7. februar 1881 i samme bygd) var en norsk pedagog og rektor ved den høyere skolen i Tromsø. Han regnes som en av grunnleggerne av slavistikken i Norge.

## Liv og virke
Hans Blom tilhørte slekten *[[Blom (slekt fra Skien)| Blom fra Skien]]*, og var onkel til maleren Erik Werenskiold. 

Blom ble utdannet ved Skiens skole der han ble uteksaminert i 1838. Han studerte så ved universitetet i København og ble *[[Candidatus philologiæ|cand. philol.]]* i 1844. Etter ti måneders språkstudier i Frankrike vendte han tilbake til København, der han ble *[[Candidatus theologiæ|cand. theol.]]* i 1848.

Han slo deretter inn på en karriere i skoleverket og var først en periode adjunkt i Skien. I 1849 ble han utnevnt til overlærer (og senere rektor) ved Tromsø Middel- og Realskole.  Han var Tromsøs viseordfører i 1853 og ordfører i 1854–1856.  

I Tromsø giftet han seg med Amalie Vilhelmine Ebeltoft (1824–1907). De hadde fem barn. Ebeltoft-familien drev blant annet handel på Russland og hadde jevnlig besøk derfra. Dette gjorde at Blom fikk interesse for russisk språk og kultur.

I 1862 ble flyttet han til Fredrikshalds lærde og Realskole i Halden, der han var rektor fram til han pensjonertes i 1877.

## Språkstudier
Bloms viktigste fremmedspråk (utenom latin) var fransk, som han skrev et par lærebøker i. 

I godt voksen alder lærte han seg russisk ved selvstudium. 

I 1870 fikk Blom et stipend for å gjennomføre en studiereise på 3–4 måneder til St. Petersburg, og i 1876 utga han den første russiske grammatikken på norsk, *Russisk Sproglære*. Verket regnes i ettertid som mislykket på mange vis, da Blom ikke hadde vesentlig kontakt med andre slavister og derfor har laget sin egen noe forvirrede systematikk. Boka var imidlertid absolutt et pionerverk, og det skulle ta mer enn 100 år før Norge fikk en annen russisk grammatikk av tilsvarende omfang. 

Han utga dessuten *Meddelelser om den russiske Kirke*, som dels er en beskrivelse av kirkebygningene i Kreml, dels en beskrivelse av de gammeltroende. Også her viderebringer han en del feil og misforståelser.

Blom var også den første som oversatte russisk litteratur til norsk, nemlig Pusjkins «Peter den Stores Morian» i *[[Norsk Folkeblad]]* (1867), og dikt og noveller av Pusjkin og Lermontov i  L. K. Daas tidsskrift *[[Tids-Tavler]]* (1873). 

Erik Egeberg omtaler Hans Blom som den egentlige grunnleggeren av russisk filologi i Norge, men skriver også at «Bloms virksomhet (var) mer et forspill enn en begynnelse for norsk slavistikk». Han hadde et praktisk forhold til språket og fikk satt i gang undervisning i russisk da han var rektor i Tromsø.

## Publikasjoner
Hans Blom er registrert med en rekke publikasjoner, blant annet:
* *Fransk Sproglære til Skolebrug* (1854)
* *Barnedaab og Barnetro* (1857)
* *Om Guds ord og Gjenfødelsens Kjendetegn* (1859)
* *Kortfattet fransk Sproglære til Skolebrug* (1866)
* *Hvad kan Arbeideren selv gjøre for at forbedre sin Klasses Tilstand?* (1866)
* *Fransk-engelsk-norsk og norsk-engelsk-fransk Ordbog over Udtryk fra Skibsfarten* (1874)
* *Meddelelser om den russiske Kirke* (1874)
* *Russisk Sproglære til praktisk Behov* (1876)
Han skrev artikler i teologiske, pedagogiske og historiske tidsskrift, og han var en flittig bidragsyter til lokal og nasjonal dagspresse. Fra 1864 til 1875 var han ledende medarbeider («Udgiverens nærmeste Mand») i *[[Smaalenenes Amtstidende]]*. 

## Referanser


## Litteratur
* Egeberg, Erik: *Rektor Hans Blom som slavist*. Oslo: Universitetet i Oslo, Slavisk-baltisk institutt, 1978. Meddelelser (Universitetet i Oslo. Slavisk-baltisk institutt), nr. 18.