open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bulandet bedehuskapell

**Bulandet bedehuskapell** er et kapell fra 1905 på Bulandet i Askvoll kommune, Sogn og Fjordane. Byggverket er i tre og har 170 plasser.

Bedehuset ble vigslet som kapell 27. juli 1909, etter å ha blitt bygget på med kor og klokketårn. I 1960-årene ble bygget restaurert og det ble laget sakresti. Frem til 1938 ble folk på Bulandet og Værlandet gravlagte ved Vilnes kirke på Atløy, da ble det åpnet kirkegård på Værlandet. Bulandet fikk egen gravplass i 1976, den ligger på Kjempeneset, ikke langt unna bedehuskapellet.

Også tidligere har det vært kapell i Bulandet, men de er det bare noen stedsnavn igjen etter. 
Det første kapellet skal ha stått på Kyrkjeøyna ved Sandøya. 
Siden skal det ha stått et kapell på et sted som fortsatt kalles Kyrkjebakken på øya Gjelsa. 
Dette ble revet i 1813.

Bulandet bedehuskapell hører til Askvoll sogn i Sunnfjord prosti. Frem til 1. januar 2006 hørte det til Vilnes sogn, men da ble sognene i prestegjeldet slått sammen til ett, Askvoll prestegjeld. Prestegjeldene har senere blitt utfaset. 

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*  
* Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane 
* Fylkesleksikon for Sogn og Fjordane
Willy Andresen

**Willy Andresen** (1921–2016) var en norsk jazzmusiker (piano) og orkesterleder, kjent fra NRK og flere utgivelser.

Han ledet egne orkestre fra 1941 med blant andre Bjarne Nerem saksofon (1946–47), Per Nyhaug trommer (1941–44), Alf Blyverket bass, Per Nilsen saksofon og Odd Wentzel-Larsen fiolin. På 1950-tallet var han i NRKs husorkester med Robert Normann på gitar, Håkon Nilsen på bass og Per Nyhaug på trommer. Han var også programsekretær i NRK i samarbeid med Erik Bye, og han akkompagnerte Bye på forskjellige framføringer fra de første tv-sendingene i 1960 til de siste konsertene i 2002.

Andresen medvirket også i Erik Bye-filmen *[[Giganten]]* (2005). Sammen med Bye skrev han Josephine Bakers siste utgivelse, *Lend your ear* (1973). Andresen skrev i tillegg mye av musikken til Byes plater, som *[[Gammel er min fjord]]* fra 1974.

Andresen mottok Gammleng-prisen i 1991 i klassen «veteran». Han medvirket også på utgivelser med Vidar Sandbeck (*[[En fergemanns vise – for voksne]]*, 2003) og ledet mot slutten av karrieren sin egen kvartett med Stig Hvalryg (bass), Svein Christiansen (bass) og Svenn-Erik Nilsen (vokal).

## Referanser
Stongfjorden bedehuskapell

**Stongfjorden bedehuskapell** er et kapell fra 1908 i Askvoll kommune i Vestland fylke. Det ble oppført som bedehus i 1908 og vigslet til kirkelig bruk i 1914. I 1970–71 ble bedehuset bygget om til kapell med kor og tårn.

Byggverket er i tre og har 300 plasser. Kirkegården ble tatt i bruk i 1949.

Kapellet ble vedtatt nedlagt fra 1. august 2014 og skal deretter brukes bare ved begravelser.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane 
*
Science Fiction and Fantasy Writers of America

**Science Fiction and Fantasy Writers of America** er en amerikansk forfatterforening grunnlagt i 1965 av Damon Knight.

Organisasjonen het opprinnelig **Science Fiction Writers of America**, forkortet **SFWA**. Etter navnendringen har den fortsatt å bruke SFWA som offisiell forkortelse, etter i en svært kort periode å ha brukt **SFFWA**.

## Medlemskap
SFWA er en ikke-kommersiell forening for forfattere av science fiction og fantasy. De fleste medlemmene er bosatt i USA.

Medlemskap er begrenset til profesjonelle, publiserte forfattere. For å bli medlem må man videre ha publisert et visst antall manuskripter (en roman eller et drama, eller tre noveller), manuskriptene må ha blitt publisert i et visst antall opplag, og endelig må det beløpet som forfatteren har fått utbetalt fra utgiveren overstige en viss sum. Også forfattere fra andre land enn USA kan bli medlem, men det kreves at medlemmenes arbeider er utgitt i USA.

Foreningen hadde i 2007 omkring 1&nbsp;500 medlemmer.

## Prisutdelinger
Foreningen utdeler hvert år Nebulaprisen for beste verk innen science fction og fantasy. Det utdeler også årlig The Andre Norton Award for beste ungdomsroman.

## Presidenter i SFWA
* 1965–1967: Damon Knight
* 1967–1968: Robert Silverberg
* 1968–1969: Alan E. Nourse
* 1969–1971: Gordon R. Dickson
* 1971–1972: James Gunn
* 1972–1973: Poul Anderson
* 1973–1974: Jerry Pournelle
* 1974–1976: Frederik Pohl
* 1976–1978: Andrew J. Offutt
* 1978–1980: Jack Williamson
* 1980–1982: Norman Spinrad
* 1982–1984: Marta Randall
* 1984–1986: Charles Sheffield
* 1986–1988: Jane Yolen
* 1988–1990: Greg Bear
* 1990–1992: Ben Bova
* 1992–1994: Joe Haldeman
* 1994–1996: Barbara Hambly
* 1996–1998: Michael Capobianco
* 1998–1998: Robert J. Sawyer
* 1998–2001: Paul Levinson
* 2001–2002: Norman Spinrad
* 2002–2003: Sharon Lee
* 2003–2005: Catherine Asaro
* 2005–?: Robin Wayne Bailey

## Eksterne lenker
*
Milano–Sanremo 2007

**[[Milano-Sanremo]] 2007** fant sted den 24. mars. Som vanlig bød rittet på flere harde stigninger, som Passo del Turchino, Cipressa og Poggio, hvor de eksplosive rytterne var ventet å angripe for å unngå en massespurt i Sanremos Via Roma.

Rittet er det viktigste i Italia på vårsesongen, og tiltrakk seg derfor mange av de beste italienske klassiker-rytterne som Alessandro Petacchi, Paolo Bettini og Filippo Pozzato som alle hadde vunnet rittet tidligere. 

Riccardo Ricco og Philippe Gilbert gikk i brudd på den siste klatringen, opp Poggio, men ble tatt igjen av hovedfeltet ett par kilometer fra mål. Milrams tog drog opp spurten for Alessandro Petacchi, men den italienske spurtkanonen viste at formen ikke var på topp enda. Oscar Freire skjøt fart fra bakhjulet til Petacchi og seilte inn til sin andre seirer i Milano-Sanremo.

## Resultat
### Milano-Sanremo, 294 km

24-03-2007

## Eksterne lenker
* Rittets hjemmeside
Skeiane stasjon

**Skeiane stasjon**, tidligere **Sandnes stasjon** og **Sandnes holdeplass**, er en jernbanestasjon på Jærbanen, 15,36 km sør for Stavanger. 

Stasjonen ligger på Skeiene i Sandnes sentrum og var byens hovedstasjon fra åpningen i 1955 til oppgraderingen av holdeplassen Sandnes sentrum i 1996. Den har deretter vært ubetjent stoppested bare for lokaltog. Dagens stasjonsbygning skal rives i forbindelse med opparbeidelse av hele området, inkludert stasjonsområdet ved Brueland. Bygget brukes i dag til kommunale bydekkende helsetjenester og lokal helsestasjon hovedsakelig for Austrått bydel og deler av sentrum.

12. august 2017 endret stasjonen navn fra Sandnes stasjon til Skeiane stasjon for å unngå forveksling med Sandnes sentrum holdeplass.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Odd Wentzel-Larsen

**Odd Wentzel-Larsen** 
(født 23. september 1919,
død 26. juli 1988)
var en norsk musiker (fiolin og trompet), opprinnelig fra Raufoss. Han var ansatt som 2. fiolinist i Oslo Filharmoniske Orkester fra 1950 til 1960 og deretter som 1. fiolinist i Kringkastingsorkestret til oppnådd pensjonsalder i 1984. I ett år virket han som konsertmester i Den norske Operas orkester.

Han var i årene fra 1944 til 1960 gift med sangerinnen Åse Wentzel som han møtte under engasjement i Trondheim, der han
ledet orkesteret ved byens Theatercafé samt swingbandet *Sunda Wentzel Swing Band*.  Paret flyttet til Oslo der
han i 1951 tok konservatoriets kapellmester-eksamen.  I Oslo ble han tidlig
engasjert av Einar Rose til Karl Westbys orkester i Rosekjelleren.  Han spilte på utgivelser fra 1940, og medvirket i band ledet av Willy Andresen. Odd Wentzel-Larsen var en velskolert fiolinist med fin musikalsk smak og streng selvkritikk. Han hadde blikk for bildekunst og ervervet en betydelig samling malerier og grafikk.
Han var far til jazzmusiker Magni Wentzel
og onkel til bluesmusiker Geir Wentzel.

## Referanser
Kvammen kapell

**Kvammen kapell** er en kirke konstruert i en kvadratisk form fra 1977 i Kvammen, Askvoll kommune, Vestland fylke.

Byggverket er i tegl og har 300 sitteplasser. Arkitekt for kapellet var Alf Apelseth fra Ørsta.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane
* Fylkesleksikon for Sogn og Fjordane
*
Værlandet bedehuskapell

**Værlandet bedehuskapell** er et kapell fra 1960 på Værlandet i 
Askvoll kommune i Sogn og Fjordane.

Byggverket er i tegl og har 178 sitteplasser. Arkitekt for kapellet var Torgeir Alvsaker. 

I 2014 vedtok sognerådet å legge ned kapellet fra 1. august samme år.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane 
*
Vilnes kirke

**Vilnes kirke** (Vilnes kyrkje) er en langkirke fra 1674 på Atløyna i Askvoll kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i tømmer og har 130 plasser.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane 
* Fylkesleksikon for Sogn og Fjordane
*
En natt i Monte Carlo

***En natt i Monte Carlo*** (originaltittel: *Bomben auf Monte Carlo*) er en tysk musikalsk komedie fra 1931 regissert av Hanns Schwartz.

## Handling
Kaptein Craddock (Hans Albers) kan ikke betale hyre til mannskapet på krysseren «Persimon» fordi hjemlandet Pontenero er bankerott. Han styrer mot Monte Carlo for å stille Ponteneros konsul (Karl Etlinger) til ansvar. Dronning Yola (Anna Sten) har et perlekjede som hun vil pantsette for å redde konsulen. Craddock spiller bort pengene på kasinoet og truer direktøren (Kurt Gerron) med krysserens kanoner.

## Medvirkende
* Hans Albers som Craddock
* Anna Sten som Yola
* Heinz Rühmann som Peter Schmidt
* Ida Wüst som Isabell
* Rachel Devirys som Diane
* Kurt Gerron som casino-direktør
* Karl Etlinger som en Konsul
* Peter Lorre som Pawlitschek
* Otto Wallburg som minister-president.
* Charles Kullmann som en sanger.
* Bruno Ziener som en juveler
* Dessuten medvirker Comedian Harmonists.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Oddvar Paulsen

**Oddvar Fredrik Paulsen** (født 25. februar 1941, død 3. april 1999) 
var en norsk jazzmusiker (piano).

Han vokste opp i Trondheim sammen med sine foreldre og en bror. Senere flyttet han til Oslo.

Paulsen ledet sine egne besetninger med blant annet Carl Magnus Neumann og Svein Christiansen, samt Ove Stokstad. De var også høyt oppe i NM i jazz (1963).

Han spilte også en liten rolle som pianostemmer i filmen ''Arven'' fra 1979.

Han var Norgesmester i sjakk for blinde.

Oddvar Paulsen hadde også mange oppdrag som dansemusiker, og var innom de fleste restaurantene i Trondheim. På Pub i Studentersamfunnet var han i en årrekke å finne på pianokrakken, med sin førerhund Wilma ved føttene.

Senere spilte han i 
* Ytre Suløens Jassensemble på utgivelser (1974)
* Bjørn Krokfoss' oktett (1982), samt
* trio med Søren Bøgelund saksofon og Øyvind Johannesen bass (platen 'Cool Sounds', innspilt 1982, utgitt 2008).

## Referanser
Damnation AD

**Damnation AD** er et amerikansk heavy metal/hardcore-band fra Washington, D.C. som eksisterte mellom 1994 og 1998, og som kom sammen igjen for en ny plate i 2007. Bandet var opprinnelig et studioprosjekt bestående av Ken Olden, som også spilte i Battery og Worlds Collide, og Mike McTernan, der Olden trakterte alle instrumenter og McTernan sang. Etter to singler ble det imidlertid et band, som i tillegg til Olden (gitar) og McTernan (sang) besto av Hillel Halloway (gitar), Alex Merchlinsky (bass) og Dave Ward trommer. Bandet ga ut flere 7"-plater, to fullengdere og en 10"/mini-CD. På den siste fullengderen før bandet ble oppløst var Ward erstattet med Dave Bryson, og da det ble gjenforent var Colin Cercz ny trommeslager.

Selv om bandets røtter ligger i punk og hardcore beveger de seg i et svært metallisk landskap. Bandet henter tydelig inspirasjon fra band som Slayer, Metallica, Helmet og Integrity. Særlig er Oldens gitarspill kraftig preget av heavy metal, mens McTernans vokal ligger nært opp mot Henry Rollins fra hans første år i Black Flag. Selv om bandet som sådan ikke er et straight edge-band, regner både Olden og McTernan seg til denne bevegelsen.

Olden og McTernan er i dag også med i When Tigers Fight, et band som musikalsk ligger nært opp mot Damnation AD, som har gitt ut en mini-CD og en fullengder. Olden har også spilt med Better Than a Thousand og var med på Youth of Todays gjenforeningsturné i Europa i 2003. Han har også produsert en rekke plater for andre hardcore-band.

## Diskografi
* *Damnation*, 7", Tidal 1994 (som Damnation)
* *The Hangman*, 7", Lost & Found Records 1994 (som Damnation)
* *In the Flesh*, split 7" med Walleye, Jade Tree Records 1995
* *No More Dreams of Happe Endings*, LP/CD, Jade Tree Records 1995
* *Misericordia*, 10"/CD, Jade Tree Records 1996
* *Kingdom of Lost Souls*, LP/CD, Revelation Records 1998
* *In This Life or the Next*, CD, Victory Records 2007

## Eksterne lenker
* 
*
Time stranger kyoko

**Time Stranger Kyoko** (japansk *Kyoko*, 時空異邦人 = *Tidsfremmed Kyoko*) er en japansk tegneserie, *[[manga]]*, laget av Arina Tanemura som er kommet i tre bind. Serien handler hovedsakelig om Chocola.

I tillegg til de tre bindene med 16 kapitler har Arina Tanemura laget tre ekstrakapitler og 16 sider med seriestriper. *Time Stranger Kyoko* har også blitt gjort til tegneserieversjon av ekstrakapitlet «Min kjære Sjokola».

## Handling
Historien foregår i fremtiden, på 2900-tallet. Jorda er samlet til et rike, Kloden. Den 16-årige Kyoko Suomi er prinsesse av Kloden, men det er et problem: Kyoko har levd som vanlig ungdom blant folket, og vil slett ikke være jordas prinsesse. Hennes far, kongen, sier imidlertid om hun klarer å vekke hennes tvillingsøster, Ui, er hun fri til å gjøre som hun vil. Ui har nemlig sovet helt siden hun ble født. Kyoko og hennes to livvakter, Sakataki Jin og Hizuki Jin, setter ut på sitt søk etter de mystiske Fremmede som skal kunne vekke prinsesse Ui.
Fjærland kirke

**Fjærland kirke** er en rødmalt trekirke konstruert i en rektangulær form, fra 1861 på Mundal i Fjærland i Sogndal kommune i Vestland fylke. Bygget har 300 plasser.

Kirken ble reist etter tegninger av Christian Heinrich Grosch. I begynnelsen av 1930-tallet ble den pusset opp, utvidet og endret vesentlig ved arkitekt Johan Lindstrøm. Før ombyggingen var kirken hvitmalt og hadde plass til rundt 240 personer. Den ble malt rød og har etter utvidelsen sitteplasser til 300. Kirken ble vigslet på nytt 13. august 1931.

Altertavlen er fra 1931 og er malt av Bernt Tunold.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Margrethe Henden Aaraas, Sigurd Vengen og Anders Gjerde: Fjærland kyrkje (Kringom)
* «Fjærland kyrkje» i NRK Sogn og Fjordane fylkesleksikon
* 
*
Hattemaker

**Hattemaker** er et tradisjonsrikt håndverksyrke som ble praktisert av fagfolk som var spesialister i fremstilling av hatter. Allerede i 1363 ble det registrert et hattemakerlaug i Nürnberg. På 1700-tallet var det ett av minst 60 håndverksfag som ble praktisert i Norge. I likhet med mange andre håndverksyrker ble også dette utkonkurrert av industriell produksjon. I dag er hattemakerfaget karakterisert som «verneverdig» både i Norge og Tyskland, slik at fagkunnskapen holdes i hevd og det er mulig å få en utdannelse i faget.

Tittelen hattemaker brukes av håndverkere som både lager og selger hatter – i første rekke snakker man da om hatter til menn. Hatter til kvinner ble i første rekke laget av modister. Hattemakeren bruker materialer som filt, lerret, tekstil, lær, pels eller strå som råvarer til å fremstille og forme de hodeplaggene som skal produseres.

I folketellingene fra 1801, 1865 og 1875 er det registrert fra ca. 100 til 150 personer med hattemakervirksomhet og relaterte yrker i Norge. 1900-tellingen viser at hattefabrikkene er kommet for fullt og alt i alt er ca. 450 personer registrert med et yrke relatert til hatteproduksjon og -salg. Etter andre verdenskrig har hattens popularitet vært synkende og hattemakere og hatteforretningene har stort sett forsvunnet også i Norge. Hattemakeriet i Trondheim og Hatteholm i Oslo er to unntak.

Klassiske hatter produseres nå oftest av store hattemakervirksomheter som har store deler av verden som marked. Blant disse er f.eks Stetson og Borsalino. Men det finnes fortsatt håndflettede stråhatter på markedet som da selvsagt lages av hattemakere i lavkostland.

## Jørgen Hattemaker
Om ikke hodeplagget han laget er udødelig, er hattemakeren udødeliggjort i det norske språk av dikteren Alf Prøysen gjennom tittelen *[[Salomo|Kong Salomo]] og Jørgen Hattemaker*. Det brukes i en rekke sammenhenger for å beskrive forskjellene mellom rik og fattig, mellom en betydningsfull og en ubetydelig person. 

## Litteratur
*Tord Buggeland: Maihaugens bok om handverk. Kap. Hattemaker. Maihaugen 2000.

## Se også
*Hatt
*Modist
Sæle kirke

**Sæle kirke** er en kirke konstruert i en rektangulær form, fra 1903 i Sogndal kommune (tidligere Balestrand) i Vestland fylke.

Byggverket er i tømmer og har 170 plasser.

## Historie
I likhet med mange andre steder, for eksempel Bygstad i nabokommunen Gaular, lå det lang strid bak byggingen av Sæle kirke. Fram til den nye kirken ble bygd, var det den gamle steinkirken fra ca. 1200 på Kvamsøy som var sognekirken. Denne var både gammel, liten og lite tilgjengelig, og mange i sognet jobbet derfor for å bygge ny kirke, enten på Sæle eller på Lindane.

Øst i sognet (I retning Balestrand) ville mange beholde den eksisterende kirken på Kvamsøy, men i de vesttlige delene av sognet jobbet mange for å bygge ny kirke. I 1890 samlet disse inn underskriftene til 61 husfedre på en søknad om å bygge ny kirke lenger mot vest. Denne søknaden ble avslått av sognestyret og kirkedepartementet. Noen år senere ble det satt i gang pengeinnsamling til ny kirke. Dette gjorde at departementet snudde, og i 1896 ble bygging av ny kirke godkjent.

Byggmester Korsvold som stod for byggingen hadde samtidig ansvaret for Gaupne kirke i Luster. Disse to kirkene er slående like. Arkitekten, Hans Jacob Sparre hentet inspirasjon fra Borgund stavkirke i Lærdal, og man kan også finne trekk fra denne kirken igjen i Sæle kirke.

## Inventar
### Altertavle
Altertavlen er fra 1935. Fram til dette stod det bare et enkelt kors på alteret.

### Messehagel
Kirken har en gammel, udatert messehagel fra Kvamsøy kirke.

## Referanser


## Litteratur
* Aaraas,Margrethe Henden; Djupedal, Torkjell; Vengen, Sigurd; Forsund, Finn Borgen, *På kyrkjeferd i Sogn og Fjordande – 2. Sogn*, Selja Forlag, Førde, 2000. ISBN 82-91722-14-5

## Eksterne lenker
* Norges kirker
* Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane 
* Fylkesleksikon for Sogn og Fjordane
* 
*
Tjugum kirke

**Tjugum kirke** er en åttekantet kirke fra 1863 i Sogndal kommune (tidl. Balestrand) i Vestland fylke. Tjugum kirke hørte til Leikanger prestegjeld inntil 1849, hvorpå den ble hovedkirke i det nye Balestrand prestegjeld.

Byggverket er i tømmer og har 310 plasser. Den sentrale delen av skipet har et åttekantet grunnplan og kirkerommet er høyreist og romslig. Hjørneveggene i åttekanten er halvpartene så lange som sideveggene. Skipet fortsetter ut av åttekanten mot våpenhuset i vest. Den er bygget etter tegninger fra arkitekt Christian Heinrich Grosch. Grosch' tegninger ble modifisert og de opprinnelige tegningene er ikke kjent. Lavik kirke er også oppført etter tegninger av Grosch og er nokså lik Tjugum kirke.

Kirken var hvitmalt også i 1900. Bygget hadde i utgangspunktet nygotisk fasade, denne ble endret i klassisistisk retning ved ombyggingen i regi av Johan Lindstrøm i 1940. Taket ble hevet slik at begge tilbyggene har saltak i full høyde med møne helt inntil klokkehuset i takrytteren. Det ene utbygget forlenget slik at bygget samtidig fikk et mer langstrakt preg. Kirkerommet har åtte søyler som danner et midtrom og en omgang. Galleriet er todelt. Bygget er i laftet tømmer med tilbygg (våpenhus) i reisverk. Koret er to trappetrinn høyere enn skipet. Vinduene er opprinnelige og har et klassisistisk preg. Kirkeklokken er av stål og laget i 1893. Orgelet er fra 1898.

## Tidligere kirker
Dagens kirke er den tredje kirken på stedet. Den første stod fra ca 1300 til 1610, mens den andre stod fra 1610 og stod til 1863. Sognet, men ikke kirken er nevnt i Bergens Kalvskinn fra 1300. Hoff antar at det kan stått en stavkirke på stedet fra 1100-tallet slik det var vanlig, men det finnes ingen opplysninger om det antatte bygget. I skriftlige kilder fra 1600-tallet og utover er den omtalt som en tømmerkirke som etter tradisjonen ble reist i 1610. 

I 1661 omtales reparasjonsbehov, noe som tyder på at den ikke var ny. Kirkeskipet var 16 alen langt og 13-14 alen bredt, mens koret var 14 alen langt og 9 alen bredt (i 1686 ble koret oppgitt som 8 alen langt). Tårnet var et tilbygg til kirken og hadde en kvadratisk grunnflate på 6 alen, framfor tårnet stakk våpenhuset 3 alen ut. Det ble reist mange tømmerkirker etter reformasjonen, men få så tidlig som 1610 - de fleste kom senere på 1600 og 1700-tallet. Tømmerkirken fra 1610 ble revet i 1863, Thomas Fearnly malte et bilde av den kirken som ble revet i 1863.

## Galleri

File:Thomas Fearnley - Tjugum kyrkje, Balestrand.jpg|Daværende bygg framstilt av Thomas Fearnley i 1839.
Fil:Tjugum.jpg|Tjugum ved Esefjorden 
Fil:Tjugum kyrkje.jpg|Tjugum kirke 


## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane 
* Fylkesleksikon for Sogn og Fjordane
* 
*
Underholdningsmaskinen – den gang da

***Underholdningsmaskinen*** (også kalt: *Den gang da*) er en norsk underholdningsserie med Fredrik Skavlan som gikk på NRK1 i 1999. Serien var et kavalkadeprogram der Skavlan viste flere klipp fra NRKs arkiv gjennom de siste 40 åra. Programmet hadde et særegent skråblikk på klippene der man blant annet studerte hvordan forskjellige programledere oppførte seg før i tiden i forhold til i dag. Hver episode hadde et spesielt tema som de vinklet klippene ut i fra. Programmet gikk på lørdager.

Premieren ble sett av 941 000 og ble det mest sette programmet den uken.

Programmet var ved Nina Matheson og Axel Hveding. 

## Episoder
*1. ep: «Millioner av seere kan ikke ta feil» (om underholdningsprogrammer) / Gjester: Martin Sørensen (makkeren til Tande-P)
*2. ep: «Det frivillig morsomme» (om humor og satire) / Gjester: Trond Kirkvaag, Harald Heide-Steen jr. og Bård Tufte Johansen
*3. ep: «Noen har snakket sammen» (talkshows) / Gjester: Vibeke Løkkeberg og Petter Nome
*4. ep: «Bedre enn norsk film – såvidt» (krim- og komiserier) / Gjester: Egil Monn-Iversen, Øivind Blunck og Aud Schønemann
*5. ep: «Klar, ferdig, gå!» (lek og konkurranse) / Gjester: Knut Bjørnsen og Lars Erik Pedersen
*6. ep: «Priser nok til alle» (eventer og prisutdelinger) / Gjester: Åse Kleveland, Egil Teige, Morten Harket og Erik Diesen

## Referanser
Peronisme

**Peronisme** (på spansk *Peronismo* eller *Justicialismo*) er en politisk bevegelse og ideologi i Argentina. 

Bevegelsen hadde største oppslutning blant arbeiderklassen i byene særlig de som hadde flyttet inn fra landsbygda på jakt etter arbeid. Bevegelsen hadde brodd mot kapitalsterke, internasjonale selskaper i Argentina. Bevegelsen hadde også en viss oppslutning i middelklassen. Peron ønsket å begrense de utenlandske selskapenes virksomhet i Argentina. Perón ledet et autoritært regime som utviklet seg til diktaur og styrte delvis på grunnlag av karisma og sin person. Politisk, økonomisk og sosial ulikhet var trolig et viktig grunnlag for oppslutning om peronismen. Fagforeningene var en viktig maktbase for Peron.

Peronismen kan sees på som en enkel form for nasjonalsyndikalisme, der en allianse mellom en ettpartistat og de store fagforeningsparaplyene inngår i et forpliktende samarbeid med hverandre på grunnlag av felles politisk verdisyn.

Peronismen har navn etter Juan Perón, hvis parti Partido Justicialista vant valget i Argentina i  1946 og avskaffet parlamentarisk demokrati. Peron ble styrtet av et militærkupp i 1955 hvorpå fagforeningene og nasjonalsyndikalistene ble undertrykt. Siden kuppet i 1955 preget motsetningene mellom peronistene og de militære argentinsk politikk. Peron vant på nytt et valg i 1973, og dro tilbake fra eksil i Spania hvorpå han styrte Argentina i ett år før han døde. 

På grunn av sine sterke bånd til italiensk fascisme og enkelte strukturelle forandringer i fagforeningene, slik at disse også gav arbeidsgivere en viss innflytelse, er det omstridt om peronismen skal oppfattes som en venstre- eller en høyreideologi, sett med europeiske øyne.
## Referanser
Ålfoten kirke

**Ålfoten kirke** (Ålfoten kyrkje) er en langkirke fra 1678 i Bremanger kommune i Vestland fylke. Tidligere kan det ha stått en stavkirke på stedet.

Kirken er bygget i laftet tømmer og er kledd med liggende panel. Innvendig har kirken umalte tømmervegger. Det er sitteplass til 100 personer.

## Vernestatus
Ålfoten kirke står på en middelalderkirkegård som er automatisk fredet etter Lov om kulturminner. Kirkebygningen er vernet etter  Kirkerundskrivet og forvaltes av Bjørgvin biskop, Riksantikvaren og lokale kirkelige myndigheter.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane 
* Fylkesleksikon for Sogn og Fjordane
* Kunsthistorie.com 
* 
*
Tom Barman

**Tom Barman** (født 1. januar 1972) er en belgisk filmregissør og musiker.

Han studerte på St. Lucas filmskole i Brussel, men fullførte ikke studiene på grunn av hans andre interesse: musikk. Han begynte en musikkarrière med rockebandet hans, dEUS, som ble stiftet tidlig på nittitallet. Men han glemte ikke filmerfaringen sin, fordi han regisserte sine egne musikkvideoer for dEUS og lagde i 1996 kortfilmen Turnpike. Han regisserte også videoer for andre belgiske musikere, blant annet Axelle Red and Hooverphonic.

Sommeren 2002 startet opptakene i Antwerpen for hans første film, *Any Way The Wind Blows*, som ble vist på belgiske kinoer sommeren 2003. I februar 2004 slapp han *The Body Gave You Everything*, debutalbumet til Magnus, og hans danseorienterte prosjekt med technoprodusent CJ Bolland. I dag spiller han fremdeles med bandet sitt, dEUS.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
László Rácz

**László Rácz** (født 12. juli 1964 i Miskolc, død  26. januar 2009 i Miskolc) var en ungarsk musiker (cimbalom og gitar), kjent fra flere klezmer-band og norske samarbeid (1989–).  Han spilte i norske Trio Troika, og Gjertruds sigøynerorkester og har medvirket på Nils Økland's *Straum* (1999), samt spilt med Bengalo og Urban Tunélls Klezmerband (2006).

I hjemlandet har han ledet sitt «New Trend Gypsy Band» med Kalman Cseki, Jr. (piano), Laslo Duka (fiolin), Tibor Duka (bass) og Viktor Olah (fiolin). Han har også spilt med Roby Lakatos, Deki Sandor Lakatos og Ernu Kallai Kiss. Han hadde sin utdannelse fra Miskolc. 

László Rácz var, med sine egne ord, stolt av å tilhøre Romfolket. Han regnes også for å være en såkalt norgesvenn.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Gjertruds Sigøynerorkester på MySpace Music
Berle kirke

**Berle kirke**, tidligere **Berle kapell** er en arbeidskirke fra 1977 i Bremanger kommune i Vestland fylke. Den er en del av Den norske kirke og er sognekirke i Berle sogn, Nordfjord prosti i Bjørgvin bispedømme.

Byggverket er i betong og tre, er tegnet av arkitekt Alf Apalseth og har 210 sitteplasser.

## Bakgrunn
Berle fikk egen gravplass i 1893, og bygdefolket hadde lenge arbeidet for å få egen kirke da den sto ferdig i 1977. Innsamling av penger til formålet hadde pågått siden 1911. Kirken ble for en stor del reist på dugnad, og det var samlet inn  kroner til byggingen.

Kirken ble vigslet av biskop Thor With 3. juli 1977.

Siden 1999 har kirken vært sognekirke i Berle sogn i Nordfjord prosti. Da bygget sto ferdig i 1977, hadde det status som kapell, og Berle ble opprettet som kapellsogn i Rugsund sogn i daværende Davik prestegjeld. Fire år senere, i 1981, ble Berle overført til Bremanger sogn og prestegjeld, og 1. oktober 1999 ble Berle skilt ut fra Bremanger sogn som eget sogn i daværende Bremanger prestegjeld.

## Bygningen med inventar
Kirken har store likheter med Nordsida kirke i Stryn og  Kilsfjord kirke i Volda, som arkitekten arbeidet med omtrent samtidig.

Koret er skilt fra skipet med en firkantet alterring. Veggene er i hvit mur og skråtaket hvor vinduene sitter i furupanel. I forlengelsen av selve kirkebygget finnes bårerommet og klokketårnet.

Både alteret, prekestolen og døpefonten er i tre og er tegnet av Apalseth. 
Altertavlen er laget av Ingjerd Pettersen Hagh og Kari Melvær Vadøy og har motivet «Peters fiskefangst». Den er fra 1992.  Orgelet er fra innvielsesåret og er fra Vestre orgelfabrikk. I stedet for kirkebenker har kirken jærstoler.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* Fylkesleksikon for Sogn og Fjordane
*
Mytteriet på Bounty (1984)

***Mytteriet på Bounty*** (*The Bounty*) er en britisk historisk film og eventyrdrama fra 1984 regissert av Roger Donaldson. Hovedrollene spilles av Anthony Hopkins og Mel Gibson. Handlingen er basert på en virkelig hendelse fra 1789. Dette er en femte filmatiseringen av denne hendelsen.

## Handling
Kapteinen og annenstyrmannen på det gode skip «Bounty» har under oppholdet på Tahiti fått forskjellig oppfatning av hvordan en offiser bør oppføre seg. Situasjonen utvikler seg til mytteri, og kapteinen settes av skipet uten store sjanser for å overleve. Men det endelige oppgjøret venter...

Denne filmen er regissert av Roger Donaldson, mens Anthony Hopkins og Mel Gibson spiller hovedrollene. Birollene blir bl.a. spilt av Liam Neeson, Laurence Olivier og Edward Fox.

## Om filmen
* I denne versjonen fremstilles Kaptein Bligh som mer sympatisk og menneskelig enn i tidligere filmer.
* Historien om Bounty har blitt filmatisert 4 ganger tidligere.

## Rollebesetning
* Mel Gibson som Fletcher Christian
* Anthony Hopkins som løytnant William Bligh
* Laurence Olivier som admiral Hood
* Edward Fox som kaptein Greetham
* Daniel Day-Lewis som John Fryer
* Bernard Hill som William Cole
* Phil Davis som Edward Young.
* Liam Neeson som Charles Churchill
* Wi Kuki Kaa som King Tynah
* Tevaite Vernette som Mauatua
* Philip Martin Brown som John Adams
* Simon Chandler som David Nelson
* Malcolm Terris som Dr. John Huggan
* John Sessions som John Smith
* Andrew Wilde som William McCoy
* Neil Morrissey som Matthew Quintal
* Richard Graham som John Mills
* Dexter Fletcher som Thomas Ellison
* Pete Lee-Wilson som William Purcell
* Jon Gadsby som John Norton
* Barry Dransfield som Michael Byrne

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bremanger kirke

**Bremanger kirke** (Bremanger kyrkje) er en langkirke fra 1914 i Bremanger kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i tre og har 400 plasser.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Kringom 
* Fylkesleksikon for Sogn og Fjordane
Ja, vi elsker (NRK)

***Ja, vi elsker...*** er en norsk studiobasert underholdningsserie med Tore Strømøy som gikk på NRK1 i 1998. I denne programserien ble Norges mest kjente idrettsutøvere invitert til programmet og hyllet. Disse var Bjørn Dæhlie, Nils Arne Eggen og Rosenborg, Hans Petter Buraas, Ole Einar Bjørndalen, Hanne Haugland, Trine Hattestad, Ådne Søndrål, Bente Skari, Ole Klemetsen, Trine Haltvik og Vebjørn Rodal. Sendingene gikk fra Nedre Elvehavn i Trondheim.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mytteriet på Bounty (andre betydninger)

**[[Mytteriet på Bounty]]** er en historisk hendelse fra 1789 om et kjent mytteri ombord på et skip, men kan også vise til:

## Litteratur
**[[Mytteristene på Bounty]]* &ndash; en roman fra 1879 av Jules Verne.
*''Mytteriet på Bounty'' (roman) &ndash; en roman fra 1932 av Charles Nordhoff og James Norman Hall.

## Film
* *[[Mytteriet på Bounty (1916)]]*, en australsk stumfilm fra 1916
* *[[In the Wake of the Bounty]]*, en australsk film fra 1933 med Errol Flynn i hovedrollen
* *[[Mytteriet på Bounty (1935)]]*, en amerikansk film fra 1935 med Clark Gable og Charles Laughton i hovedrollene
* *[[Mytteriet på Bounty (1962)]]*, en amerikansk film fra 1962 med Marlon Brando i hovedrollen
* *[[Mytteriet på Bounty (1984)]]*, en amerikansk film fra 1984 med Mel Gibson og Anthony Hopkins i hovedrollene
Transaksjonsanalyse

**Transaksjonsanalyse**, TA, er en teori som omfatter både 
* personlighet
* kommunikasjon
* psykoterapi

Den kanadiske psykologen Eric Berne (1910 – 1970) utviklet TA-teorien på 1950-tallet ut i fra sin iakttagelse av sine klienter som typiske barn, foreldre eller voksne. Han skrev om dette i boken *Games People Play*. 

## Oversikt over TA
Transaksjonsanalyse er en teori om personlighet og en systematisk psykoterapi for personlig vekst og personlig utvikling. 

# Som en teori om personlighet beskriver TA hvordan mennesker er strukturert psykologisk. Den bruker det som kanskje er dens mest kjente modell, «foreldre – voksen – barn»-modellen for å gjøre dette. Den samme modellen hjelper til å forstå hvordan mennesker fungerer og uttrykker seg i sin oppførsel. 
#Som en kommunikasjonsteori utvider den seg til en metode for å analysere systemer og organisasjoner.
#Den har en teori for barns utvikling hvor den passer veldig bra sammen med Freuds modell for utviklingsstadier.
#Den introduserer ideen om en livsfortelling, det vil si en fortelling man har om sitt eget liv for å svare på spørsmål som *hva betyr* *hvordan klarer jeg meg i livet* og *hva slags person er jeg*. Denne fortellingen, sier TA, holder man seg ofte til, uansett konsekvensene, for å bevise sin rett, selv om det kan koste smerte, tvang, nederlag og andre dysfunksjoner. Slik tilbyr TA en teori for mange forhold innen psykopatologi.
#I praktisk anvendelse kan den bli brukt i diagnose og behandling av mange typer psykologiske problemer og den gir en metode for terapi for enkeltpersoner, par, familier og grupper.
#Utenfor det terapeutiske området har den blitt brukt i opplæring for å hjelpe lærere å holde klar kommunikasjon på et passende nivå, i rådgiving, ledelse og kommunikasjonstrening.

## Eksterne lenker
* Den norske transaksjonsanalyseforeningen NTAF
Puli

**Puli** (FCI #55) er en mellomstor bruks-, hyrde og gjeterhundtype som er kjent for sin svært karakteristiske «mopplignende» pelsbehåring. Den er stammer fra Ungarn, dit den trolig kom med madjarene på 900-tallet.

## Opprinnelse og alder
Puli kom trolig til Ungarn med madjarene. Den stammer sannsynligvis fra persiske og asiatiske vokterhunder av urtypen, men har nok først funnet sin endelige form på de ungarske steppene. Pulien har tradisjonelt fungert som vokterhund gjennom århundrene, men fra 1800-tallet og framover har den mer og mer gått over til å bli en gårdshund og vakthund. Rasen ble introdusert i USA i 1930 og der ble den anerkjent av American Kennel Club i 1936. Rasestandarden ble endelig fastsatt først i 1955.

De første puliene kom til Norge på 1960-tallet, men disse gikk ikke videre i avl. Det var først på 1970-tallet at man begynte å avle på rasen i Norge. Den har imidlertid fortsatt en beskjeden utbredelse her i landet, der registreringstallene de siste 5 årene har ligget jevnt mellom 4 og 6 hunder i året.

## Utseende, anatomi og fysikk
Puli er en kvadratisk og kompakt hund med kraftig benbygning og en svært karakteristisk pels, som minner om komondor og bergamasco. Hannhunder skal ideelt måle mellom 40-44 cm i skulderhøyde og veie 13-15 kg. Tispene skal måle 37-41 cm og veie 10-13 kg.

Pelsfargene kan være ensfarget sort, grå, mørk aprikos med sort maske (såkalt *[[masket fako]]*) eller helhvit. En liten hvit brystflekk er tillatt, samt maske på den ene fargevarianten.

Åtte uker gamle valper ser ut som en vanlige langhårsvalper. pelshårene begynner å filtrere seg i «lisser/snorer» først ved 8-12 måneders alderen. Fra da av skal pelsen ikke børstes, men kun greies ut med fingrene. Man må spesielt ta godt vare på pelsen rundt munnen og analåpningen, slik at den ikke klumper seg.Pulien kan gjerne bades når den blir skitten.

## Bruksområde
Puli er i dag først og fremst en god vakthund og gårdshund, men den har også en rekke andre bruksegenskaper. Den er også en god familiehund, spesielt for en aktiv familie som er glad i å være mye ute. Likeledes er den en spennende utstillingshund og en fremragende hund til ulike typer hundesport. Rasen er blant annet kjent for sin spenst og skal være en meget god høydehopper.

## Lynne og væremåte
Det hevdes at puli skal være usedvanlig flink med barn. Den er meget livlig og hurtig og kan være svært selvstendig og noe dominerende, men godlynt og lojal. Den er ofte litt skeptisk til fremmede og vil varsle. Rasen trenger nok mosjon og stell for å trives. Den bør ikke velges om den må være alene hjemme på dagtid, da den er svært flokkorientert og lett vil mistrives i slike situasjoner.

## Annet
Det finnes hofteleddsdysplasi på rasen. Dette kan tidligst diagnostiseres sikkert ved 12 måneders alder. Det finnes også arvelige øyesykdommer på rasen, selv om dette ikke er funnet på hunder i Norge.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Klubben for ungarske vakt- og gjeterhund raser
Meath

**Meath** kan vise til:

* Meath (grevskap), grevskap i Irland
* Meath (provins), tidligere provins i Irland
* Meath (kongedømme), tidligere kongedømme i Irland
Jakten på Mangas Coloradas

***Jakten på Mangas Coloradas*** er en norsk reisedokumentar-serie på 5 episoder som gikk på NRK fra 1992 til 1993. Reiseleder var Erik Bye. Serien ble lagd i forbindelse med Columbus-året i 1992.

Jan Garbarek skrev originalmusikk til serien. Den ble framført av Jan Garbarek og Trilok Gurtu.

## Innhold
Sammen med sin venn, indianeren Bob Haozous, dro Erik Bye og et tv-team for å lete etter våre felles verdier. Målet med reisen var å finne frem til filosofiske spørsmål som: Hvor ble det av vår ærbødighet for livet, for jordkloden? 
Reisen ble foretatt i 1992, og jakten foregikk i flere verdensdeler, blant urbefolkninger og ”moderne” mennesker. Serien begynte i apachenes land ved Rio Grande, og tar oss med til Sør- og Nord-Amerika, Sibir og Norge.

Erik Bye gjorde den gamle indianerkjempen Mangas Coloradas til et symbol i denne fjernsynsserien. Gjennomgangsskikkelsen i serien, Robert Haozous (Bob), er en direkte ætling av den gamle apachehøvdingen. Han er 50 år gammel, billedhugger, bosatt i Santa Fé, New Mexico. Erik og Bob har kjent hverandre siden tidlig på 70-tallet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rugsund kirke

**Rugsund kirke** (Rugsund kyrkje) er en langkirke fra 1838 i Bremanger kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i tømmer og har 400 plasser.

Altertavlen, prekestolen og døpefonten er fra 1911. Alle er skåret og malt av Lars Kinsarvik som også har utført annen dekor innvendig.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane 
* Rugsund stort kyrkjesokn i gamal tid NRK Fylkesleksikon
* 
* Kunsthistorie.com 
*
Meldorf

**Meldorf** (lavtysk: *Möldörp* eller *Meldörp*, folkemunne: *Melle*) er en kommune i Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein i Tyskland. Fra 2008 er Meldorf administrasjonssentrum i Midtre Ditmarskens amt etter tidligere å ha vært amtsfri by. Meldorf fikk bystatus allerede i 1256, og inntil den ditmarskske bonderepublikkens fall i 1559 var byen å regne som regionens hovedstad. I dag er byen Ditmarskens tredje største. 31. mars 2010 hadde Meldorf 7&nbsp;423 innbyggere.
__NOTOC__
## Historie

Tallrike arkeologiske funn fra tidlig vikingtid har blitt gjort i området, herunder den kjente Meldorf-fibulaen funnet i 1979, en fibula med fire bokstaver fra det 1. århundre hvis betydning er uklar. Fibulaen kommer antagelig fra en kvinnes branngrav.

I 1076 nevner Adam av Bremen at hovedkirken i Ditmarsken ligger i Meldorf. Stedet fikk bystatus i 1265 og fungerte i lang tid som hovedstad i den selvstendige bonderepublikken som var alliert med Hansaforbundet. Byen ble stormet av kong Hans av Danmark, Norge og Sverige 13. februar 1500, idet kongen forsøkte å erobre republikken. Året før hadde han i landdagen i Rendsburg forlangt at ditmarskerne skulle inngå i hans kongedømme og skatte 15.000 Mark årlig. Meldorf falt så å si uten kamp, siden alle som kunne, hadde flyktet og trukket seg tilbake bak en gammel skanse, på plattysk kalt *Dusenddüwelswarf* (høytysk: *Tausendteufelswall* = tusendjevlemuren) ved Hemmingstedt. Denne skansen sperret i første omgang veien for den fremrykkende hæren.

De 130 som var for syke eller gamle til å slå følge, ble drept av kong Hans' leiesoldater, kjent som «den svarte garde». Fire tusen av dem førte han med seg, og de slo seg ned i Meldorf. Flere tiår senere ble det avholdt årlige sjelemesser for de 130 sivile som ble drept i massakren.

Den danske hæren var selvsikker og uorganisert, og ble slått av en mye mindre bondehær i slaget ved Hemmingstedt samme år. Det sies at den opprinnelige dannebrogsfanen fra slaget ved Lyndanisse i 1219 ble erobret av de seirende ditmarskerne ved Hemmingstedt og deretter hengt opp i kirken i Meldorf, alternativt i kirken i Wöhrden; men ingen har noen formening om hvor den kan ha blitt av i senere tid. I 1559 ble imidlertid republikken overvunnet av Danmark og Holstein, og Meldorf mistet statusen som hovedstad. Hovedstaden ble flyttet til byen Heide, som hadde utviklet en større økonomi. I 1598 mistet Meldorf tillike bystatusen, men fikk senere tilbake denne i 1870.

I katolsk tid lå det et dominikanerkloster i Meldorf. Klosteret kom senere i bruk som skole.

Frem til 1970 var byen administrasjonssentrum i Sør-Ditmarsken krets.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Bergtaking

**Bergtaking** er et motiv som er brukt i flere typer folkedikting. Motivet går ut på at et menneske (vanligvis er det ei jente) blir «kidnappet» av et overnaturlig vesen.

Blant balladene finner vi en gruppe bergtakingsviser, som blir klassifisert under natyrmytiske ballader. *[[Liti Kjersti og Bergekongen]]* og *[[Margit Hjukse]]* er eksempler på disse.

Ellers er motivet brukt i sagn, spesielt i huldresagn og det er særlig unge gjetere på sætra som blir tatt. Noen  bergtakingssagn fra nyere tid er så detaljerte at man får mistanke om at det kan være snakk om personer med psykiske lidelser eller rene hallusinasjoner.

Et råd mot bergtaking var å hente kirkeklokka opp på fjellet og ringe med den. Sagnene oppfatter kirkeklokka som et middel mot de overnatuliges makt, men metoden kan også ha vært rasjonell når en gjeterunge hadde gått seg vill.

## Referanser
Svelgen kapell

**Svelgen kapell** er en langkirke fra 1960 i Bremanger kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i betong og tre og har 300 plasser.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane 
* Fylkesleksikonet i Sogn og Fjordane
* 
* Svelgen kapell fra Kirkesøk
RKC Waalwijk

**RKC Waalwijk** er en nederlandsk fotballklubb grunnlagt i 1940. RKC står for *Rooms Katholieke Combinatie* (nederlandsk: Romersk-katolsk kombinasjon). De spiller kampene sine på Mandemakers Stadion som ligger i Waalwijk.

## Spillerstall
Oppdatert 22. mai 2024.

### Utlånte spillere

## Resultater

ImageSize = width:800 height:60
PlotArea  = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/01/1984 till:01/01/2013
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:1984
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)  
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData= 
  bar:Position width:15 color:white align:center 

  from:01/01/1984 till:01/01/1985  shift:(0,-4) text:5
  from:01/01/1985 till:01/01/1986  shift:(0,-4) text:3
  from:01/01/1986 till:01/01/1987  shift:(0,-4) text:4
  from:01/01/1987 till:01/01/1988  shift:(0,-4) text:1
  from:01/01/1988 till:01/01/1989  shift:(0,-4) text:11
  from:01/01/1989 till:01/01/1990  shift:(0,-4) text:8
  from:01/01/1990 till:01/01/1991  shift:(0,-4) text:7
  from:01/01/1991 till:01/01/1992  shift:(0,-4) text:10
  from:01/01/1992 till:01/01/1993  shift:(0,-4) text:9
  from:01/01/1993 till:01/01/1994  shift:(0,-4) text:16
  from:01/01/1994 till:01/01/1995  shift:(0,-4) text:8
  from:01/01/1995 till:01/01/1996  shift:(0,-4) text:11
  from:01/01/1996 till:01/01/1997  shift:(0,-4) text:16
  from:01/01/1997 till:01/01/1998  shift:(0,-4) text:16
  from:01/01/1998 till:01/01/1999  shift:(0,-4) text:16
  from:01/01/1999 till:01/01/2000  shift:(0,-4) text:11
  from:01/01/2000 till:01/01/2001  shift:(0,-4) text:7
  from:01/01/2001 till:01/01/2002  shift:(0,-4) text:8
  from:01/01/2002 till:01/01/2003  shift:(0,-4) text:9
  from:01/01/2003 till:01/01/2004  shift:(0,-4) text:11
  from:01/01/2004 till:01/01/2005  shift:(0,-4) text:9
  from:01/01/2005 till:01/01/2006  shift:(0,-4) text:12
  from:01/01/2006 till:01/01/2007  shift:(0,-4) text:17
  from:01/01/2007 till:01/01/2008  shift:(0,-4) text:2
  from:01/01/2008 till:01/01/2009  shift:(0,-4) text:2
  from:01/01/2009 till:01/01/2010  shift:(0,-4) text:18
  from:01/01/2010 till:01/01/2011  shift:(0,-4) text:1
  from:01/01/2011 till:01/01/2012  shift:(0,-4) text:9
  from:01/01/2012 till:01/01/2013  shift:(0,-4) text:14

  from:01/01/1984 till:01/01/1988 color:bl1  shift:(0,13)  text: "Eerste Divisie"
  from:01/01/1988 till:01/01/2007 color:bl2  shift:(0,13)  text: "Eredivisie"
  from:01/01/2007 till:01/01/2009 color:bl1  shift:(0,13)  text: "1e Div."
  from:01/01/2009 till:01/01/2010 color:bl2  shift:(0,13)  text: "Erediv."
  from:01/01/2010 till:01/01/2011 color:bl1  shift:(0,13)  text: "1e Div."
  from:01/01/2011 till:01/01/2013 color:bl2  shift:(0,13)  text: "Erediv."



## Referanser


## Eksterne lenker
*
Skutemaleri

**Skutemaleriene** var portretter av navngitte skip, og kan med fordel omtales som *skipsportretter*. De ble malt for å pryde veggen i rederen eller skipperens kontor eller stue. Skutemaleriene har som hovedformål å formidle de karakteristiske kjennetegn ved ei skute.

Et skuteportrett har alltid skuta som hovedmotiv. Landskapet, med himmel og hav, kan aldri konkurrere med hovedmotivet, og forblir staffasje i forhold til skuta. Skuta vises alltid fra sin mest karakteristiske vinkel, vinkelrett fra siden. Samme skute kan noen ganger i tillegg, som et bimotiv, avbildes på skrå forfra og aktenfra. Skuta avbildes i sin fineste framtoning, den er alltid nymalt og seilføringen er perfekt.  Seilene er alltid hvite og fine, mens de i virkeligheten kunne ha lapper og fremstå som skitne. I andre halvdel av 1800-tallet hadde mange skuter montert vindmølle for å drive pumpene - slike sees aldri på skutemaleriene - de fortalte at ei skute ikke var i god stand. Skutemaleriet gjengir et idealisert bilde av skuta, ikke et realistisk portrett.

Skuta er ofte sett fra siden med seilene braset hardt og seilene utposet av vinden. I andre tilfelle er kunstnerens havneby markert på sidene med karakteristiske detaljer. I Napoli kunne vulkanen Vesuv være bakgrunn. Uansett er landskapet underordnet portrettet av skuta. Under maleriet er det ofte malt en tekst med skuta og kapteinens navn.

De mest eksklusive skuteportrettene var utført som oljemaleri på baksiden av glass og en maler i Antwerpen var spesielt kjent for slike bilder. Sjøen og skuta var malt på glasset, og det var litt luft og avstand til en bakgrunnsplate med himmel og et kulissepreget landskap. Olje på lerret var en vanlig teknikk, men mange bilder ble også laget som akvareller eller gouache.

Et skutebilde var bestillingsvare. Kundenes ønske om et vakkert bilde av skuta var bestemmende. Redere og kapteiner var de viktigste kundene. I Tyskland kalles skuteportrettene for "Kaptänsbilder". 

De norske skutemalerne var medlemmer av en internasjonal gruppe konkurrerende malere. Et skutemaleri kan gi svar på mange historiske spørsmål med hensyn til hvordan et skip så ut i de dager det ble malt.

Også damp- og motorskipsperioden har hatt sine skipsportretter, inntil fotografisk teknikk ble så utviklet at det var mulig å ta skarpe bilder av skip og landskap. Nå er det bare unntaksvis at rederiene bestiller malerier av sine fartøyer.

## Referanser


## Se også
* Maritim kunst
* Marinemaleri
* Skipsreder