open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Harald Tunheim

**Harald Tunheim** (født 21. august 1958) er en norsk hundekjører. Han har vunnet Finnmarksløpet åtte ganger og har i tillegg en rekke flere topplasseringer. I 2019 ble han tildelt Sparebank 1 Nord-Norge sin hederspris for sin innsats for Finnmarksløpet gjennom mange år.

## Bakgrunn
Tunheim er oppvokst i Hommersåk, et tettsted i Sandnes kommune i Rogaland. Han er utdannet lærer/adjunkt. Tunheim har bodd og jobbet i Alta siden 1985.

## Hundekjøring
I november 1986 fikk han sine to første trekkhunder. Han gjennomførte sitt første Finnmarksløp i 1989, og har fullført hvert år fram til og med 1998.

Tunheim har vunnet Finnmarksløpet åtte ganger,i 1996, 1997, 1998, 2006, 2008, 2018, 2023 og 2025. Foruten dette har han to andreplasser, en tredjeplass, tre fjerdeplasser, en femteplass, en sjetteplass og en åttendeplass.

I perioden 1999 til 2002 har Tunheim deltatt tre ganger i Iditarod – verdens lengste sledehundløp. Plasseringene ble hhv. nr. 19 ('Rookie Of The Year'-award), nr. 25 og nr 12.

Han har i dag 50 – 60 hunder i kennelen "North Cape Huskies" på Alta folkehøgskole. Tunheim underviser ungdom i friluftsliv og hundekjøring. På slutten av 80-tallet bygde han opp Skandinavias første undervisningstilbud i hundekjøring ved folkehøgskolen i Alta. På 90-tallet har andre skoler kommet etter, men Haralds linje er klart ledende i Norden på dette feltet. Tunheim vektlegger å formidle natur- og frilufslivsglede, og setter sledehundene inn i en sammenheng der de er en del av naturen.

Ti år etter hans forrige seier lyktes han igjen på Finnmarksløpets 500-kilometer. I 2018 vant han overlegent. Med startnummer 166 startet han ut fra Alta, og kjørte seg tidlig oppover. Inn til skjekkpunkt Jergul var han nummer 2, og inn til Valjok hadde han skaffet seg en ledelse som han bare økte og økte hele vegen inn til Alta. I 2023 ble han verdensmester i hundekjører da han vant Finnmarksløpet 600 km. To år etter i 2025 etter å ha måttet avstå fra start 2024 på grunn av egen helse ble han norgesmester da han vant Finnmarksløpet 1200.

## Resultater

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Harald Tunheims egen hjemmeside
Metković

**Metković** er en kommune og by helt nordøst i Dubrovnik-Neretva fylke i det sørlige Kroatia, mot grensen til Bosnia-Hercegovina i nord. I 2001 hadde kommunen et areal på ca. 40 km², og i alt 15.384 innbyggere, hvorav 96,4% kroater.

Kommunen ligger ved elven Neretva, som kommer fra Bosnia-Hercegovina hvor den blant annet renner gjennom byen Mostar. 

I kommunen ligger også landbyen Vid (795 innbyggere), som i romertiden het *[[Narona]]* og var en handelsby.

Metković nevnes første gang i 1422 som en jordbrukslandsby, men blomstret først opp på 1800-tallet. 

## Eksterne lenker
*
Miroslav Karásek

**Miroslav Karásek** var en tsjekkoslovakisk turner. 

Han deltok i verdensmesterskapet i turn 1922, der det tsjekkoslovakiske laget vant gull foran Jugoslavia. I tillegg vant han gull i ringer individuelt. Dette gullet delte han med tre andre gymnaster: Leon Štukelj, Petar Sumi og sin landsmann Josef Malý.
Skålahalvøya

**Skålahalvøya** er en halvøy som ligger sørøst for Molde i Møre og Romsdal. Størstedelen av halvøya ligger i Molde kommune, mens en mindre del ligger i nabokommunen Nesset. På Skålahalvøya ligger Molde kommunes høyeste fjell Skåla (1128 moh), som også er opphavet til navnet på halvøya. Tettstedene Hovdenakken (340 innbyggere) og Nesjestranda (470 innbyggere) ligger her, og halvøya har siden 1991 hatt fergefri forbindelse til Molde via Bolsøybrua og den undersjøiske Fannefjordtunnelen på Skålavegen (riksveg 64). Skålahalvøya har også forbindelse til Åndalsnes over fergestrekningen Sølsnes – Åfarnes på riksveg 64.
Tallolje

**Tallolje** er en gulsvart (mørkebrun) illeluktende væske og dannes som biprodukt fra sulfatprosessen ved produksjon av papirmasse (cellulose). Ordet «tall» kommer fra svensk og betyr furu. Rå tallolje kommer fra ekstraktivemnene (harpiksen) i vedråvaren og kalles tallolje uansett hvilket treslag den kommer fra.

## Sammensetning
Rå tallolje inneholder:
*Harpiks
*Uforsåpbare steroler (5-10%)
*Harpikssyrer (hovedsakelig abietinsyre og isomerer av denne)
*Fettsyrer (hovedsakelig palmitinsyre, oljesyre og linoleinsyre)
*Andre steroler
*Andre hydrokarboner

## Produksjon
Tallolje lages ved at sulfatsåpe skilles av luttanker i inndampingen av svartlut fra sulfatprosessen. Avskillingen skjer ved dekantering av luttankene. Tallolje produseres så i *hartskokeriet* hvor sulfatsåpe reageres med svovelsyre for a spalte av sulfat og danne karboksylsyrer.

Talloljen sendes så til fraksjonering ved destillasjon i tre ulike fraksjoner:
*Tallfettsyrer (TOFA) som inneholder hovedsakelig oljesyre
*Harpiks (kolofonium)
*Bekolje / tretjære

## Anvendelse
Tallolje kan anvendes som brensel i oljepanner til energiproduksjon og har brennverdi omtrent som mineralolje.

Tallolje inneholder mange verdifulle kjemiske forbindelser som kan videreforedles.
*Talloljefettsyrene er et lavkost alternativ til talgfettsyrer. Anvendes i biologiske smøreoljer, alkydfarger, vaskemidler (såper).
*Harpiksen anvendes i for eksempel i lim, gummi og trykksverte.
*Bekoljen kan anvendes som brensel, impregnering, bindemiddel og emulgator.

De kjemiske forbindelsene i tallolje er også gode utgangsmaterialer for produksjon av kompliserte kjemiske strukturer.
Litterære virkemidler

**Litterære virkemidler** brukes av stilistiske eller innholdsmessige årsaker. 

## Liste over ulike virkemidler
***[[Allusjon]]** – henvisning til en kjent tekst.
***[[Besjeling]]** – At man gir konkrete ting menneskelige egenskaper (konkrete ting er ofte naturen, dyr eller planter) Eks: Klokken går.
***[[Bokstavrim]]** – At to/flere ord som kommer etter eller i nærheten av hverandre i en tekst starter med samme bokstav, eksempelvis «Store svaner svømte bortover på sjøen», eller «han så henne smile.»
***[[Budskap]]** – Det en avsender (personene som skriver teksten) formidler eller sender til en mottaker (personene som leser teksten).
***Bildebruk** – At man bruker bilder istedenfor konkrete beskrivelser.
***Bruk av sanser** – At man forteller ved hjelp av lukt, hørsel, følelse og syn.
***[[Frampek]]** – Man gir et hint i begynnelsen av fortellingen om at noe bestemt kommer til å skje.
***Gjentakelse** – Man kan gjenta ord, fraser, ytringer eller formuleringer for å understreke det som er viktig i en tekst.
***[[Ironi]]** – Man sier det motsatte av det som menes.
***In medias res** – At teksten starter midt i en handling.
***[[Linjedeling]]** – Et virkemiddel som er mye brukt i nyere lyrikk. Linjedelingen kan framheve noe og snu tanken vår i en ny retning.
***[[Klisjé]]** – Metaforer eller sammenligninger som man hører om og om igjen.
***[[Kontrast (litteratur)|Kontraster]]** – At noe står i kontrast til hverandre, eksempelvis «hun følte seg **våt** og **tørr** på samme tid.».
***[[Metafor|Metaforer]]** – At noe/noen får egenskapen til noe annet, eksempelvis: han var en pil (det samme som sammenligning bare uten som, han løp **som** en pil).
***Motiv** – Det teksten handler om ytterst, altså det den faktisk får deg til å se. For eksempel, har teksten en sol som en metafor, så er motivet solen. Ytterst handler det om en sol.
***Ordvalg** – Variasjon av ord som brukes.
***Overdrivelser** – Hyperbol
***[[Personifisering|Personifikasjon]]** – Abstrakte begrep blir utstyrt med menneskelige egenskaper.
***[[Rim]] og rytme** – At man har enderim i setningene som brukes.
***Sammenligning** – Man sammenligner noe med noe annet, eksempelvis «Hun luktet som en rose» eller «hennes øyne skinte som diamanter».
***Setningsbygning** – Hvordan setningene dine er bygget opp (tegnsetting, om setningen gir mening, setningsledd).
***Skildring** – At man beskriver noe med mange detaljer.
***Synsvinkel** – Hvem som formidler handlingen til leseren.
***Tema** – Det stoffet eller det emneområdet forfatteren bruker når hen skriver.
***Underdrivelser** – Litotes
***Vers** – Avsnitt i sang eller dikt.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Virkemidler hos *[[Dagbladet]]*
*  Norsksidene: Gjentakelse
Josef Malý

**Josef Malý** (født 25. mars 1894 i Praha, død 23. mars 1943 i Berlin) var en tsjekkoslovakisk turner.

Malý deltok i turn under Sommer-OL 1920 i Antwerpen, der det tsjekkoslovakiske laget fikk 4.-plass. Italia vant denne konkurransen. 

I VM-sammenheng deltok han i 1922 i Ljubljana, der han vant gull i ringer (delt med 3 andre utøvere) og i lagkonkurransen sammenlagt. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gunnar Hordvik

**Gunnar Hordvik** (født 16. februar 1952 i Trondheim, død 23. mars 2005) var en norsk platedirektør (ansvarlig for drøyt trehundre utgivelser), kjent som pådriver for det norske sanguttrykk, spesielt trønderrock.

Han etablerte Arctic Records (1976) og senere Norsk Plateselskap, Plateselskapet A/S (1980–1992), Norske Gram (1993–2002) og Norwave (2003–05), 
Han  tok del i etableringen av FONO (1980) og underavdelingen Norsk Plateproduksjon (1988).

Hordvik døde i en kanoulykke på Hitra.
## Diskografi
* Triola: *[[Norske topp-favoritter 12]]* (1974)
* Bergeners: *[[Alltid no' godt fra Bergeners]]* (1976)
* Candy: *[[4 melodier (EP)|4 melodier]]* (1976)
* Naboens Rockeband: *[[Skarp Swing]]* (1976)
* Arnsteins: *[[Gammeldansens Beste 2]]* (1976)
* Vårsøg: *[[Vårsøg (album)|Vårsøg]]* (1977)
* IFPI: *[[Sett fra lydsiden]]* (1977)
* Åge Aleksandersen & Sambandet: *[[Lirekassa]]* (1977)
* Bergeners: *[[Frekk å tidi]]* (1977)
* Four Jets: *[[Langspillplate 1977]]* (1977)
* Bugges Firo: *[[Skyter med skarpt]]* (1977)
* Candy: *[[Snacks (Candy-album)|Snacks]]* (1977)
* Brask & Bram: *E6&ndash;V6/Mannens ven (og hennes elsker)* (1978)
* Barnevisegruppa Erta Berta: *[[Sukkererta]]* (1978)
* Vårsøg: *[[Sola e komma]]* (1978)
* Heimevernslaget: *[[På Ilsvikøra/Krager’n hains far]]* (1978)
* Brask & Bram: *[[Brask & Bram gir seg ikke!]]* (1978)
* Arctic Records: *[[Trøndervisan]]* (1978)
* Arnsteins: *[[Gammeldansens Beste 3]]* (1978)
* Arctic Records: *[[Trøndervisan (ainner plata)]]* (1979)
* Tore Johansen: *Ved en grammofon* (1979)
* Kjell Solem & Four Jets: *Oppdal så klart* (1979)
* Adresseavisen: *[[Tjo hei!]]* (1979)
* Arnsteins: *[[Arnsteins original]]* (1979)
* Heimevernslaget: *[[Trekkspellkrigen]]* (1979)
* Arctic Records: *[[Nye trøndervisan]]* (1980)
* Arnsteins: *[[Gammeldansens Beste 4 &ndash; og nogo attåt]]* (1980)
* Four Jets: *No må du bestæm dæ/Ulvilla-vise* (1981)
* Four Jets: *[[Hainnhoinn in the Band]]* (1981)
* Se og Hør: *[[Pop Nytt &ndash; Grand Prix Extra]]* (1982)
* Norsk Plateselskap: *[[Trønder-Rock]]* (1982)
* Fjord: *[[Fjordkassetten '82]]* (1982)
* Leif Juster & Irén Hovde: *[[Disco-Leif i farta]]* (1984)
* Forente artister: *[[Sammen for livet]]* (1985)
* Arnsteins: *[[Flygende teppe (Arnsteins)|Flygende teppe]]* (1988)
* Arnsteins: *[[Superveteranan]]* (1990)
* Gudny Dahlen: *[[Liljor (album)|Liljor]]* (1990)
* Jhohans: *[[Humørsprederne Jhohans med Trøkk i Bælgen]]* (1994)
* D.D.E.: *[[Det é D.D.E.]]* (1995)
* Arnsteins: *[[Midtsommerdansen]]* (1996)
* Four Jets: *[[Keisernes nye klær &ndash; Våre norske toppslagere 1973&ndash;1985]]* (1996)
* Busserullen: *[[I livd av blå syrin]]* (1996)
* Arnsteins: *[[Trønderbrura]]* (1997)
* Buskspillkara: *[[Avstandspiken]]* (1999)
* Gudny Dahlen: *[[Liljor/En grønnmalt benk]]* (1999)
* Osen Strækkspællklubb: *[[Heilt på Belgtur!]]* (1999)
* Bugges Firo: *[[På dansefot (Bugges Firo-album)|På dansefot]]* (2000)
* Hans Rotmo: *[[Spæll åt mæ &ndash; Oppsummering av Hans Rotmos musikk: 1974&ndash;2003]]* (2003)
* Bæljegjengen: *[[Gammeltjo med Bæljegjengen]]* (2004)
* Bugges Firo: *[[40 år på norske scener]]* (2007)

## Premier
* Bjellesauprisen 1996

## Referanser
František Vaněček

**František Vaněček** (1891–1945) var en tsjekkoslovakisk turner. 

Vaněček deltok i verdensmesterskapet i turn 1922 i Ljubljana, der det tsjekkoslovakiske laget vant gull foran Jugoslavia. Han deltok også i turn under Sommer-OL 1920, der han deltok på det tsjekkoslovakiske laget som fikk 4.-plass i lagkonkurransen. Italia vant denne lagkonkurransen. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
NM i fotball for kvinner 2008

**Norgesmesterskapet i fotball for kvinner 2008** er en norsk fotballturnering. Det var det 31. offisielle norgesmesterskapet i fotball for kvinner. Røa Idrettslag ble norgesmestre etter å ha slått Team Strømmen i finalen, som ble spilt lørdag 8. november på Bislett stadion i Oslo. 
Team Strømmen kom til finalen ved å slå Linderud-Grei, Orkla, Arna-Bjørnar og Asker. 
Røa kom til finalen ved å slå Bækkelaget, Amazon Grimstad, Fløya og Kolbotn. 
## Småfakta
*De første toppserielagene som gikk ut var Larvik og Kattem. Begge lagene gikk ut i andre runde. Senere gikk også Trondheims-Ørn ut mot et lag fra under den øverste divisjonen. 
*Det ble ingen tosifrede antall i Norgesmesterskapet. Den største seieren var 8-0, og forekom tre ganger.
## 1. runde

*Orkla – Sportsklubben Træff 2-0
*Hødd – Fortuna Ålesund 1-5
*Runar – Fossum IF (Skien) 1-4
*Eik-Tønsberg – Hafslund 0-2
*Byåsen – Ranheim 1-4
*Halsøy – Grand Bodø 3-7
*Sandviken – Nymark 4-0
*Bækkelaget – Mjøndalen 3-1
*Lyngdal – Sola 2-4
*Haugar – Staal Jørpeland 5-0
*Skarphedin – Donn 1-3
*Skjetten – Linderud-Grei 1-4
*Åsane – Voss 1-5
*Tynset – KIL/Hemne 1-2
*Manglerud/Star – Hadeland KFK 6-2
*Borgen (Ullensaker) – Vålerenga 3-2
*Sortland – Medkila 2-6
*Urædd – Holmestrand IF 2-2, 8-9 Str.
*Kaupanger – Gjøvik 1-5
*Alta – Tromsdalen 5-2

## 2. runde
Tirsdag 27. mai:

*Grand Bodø – Alta 3-0
*Orkla – Kattem 2-1
*Voss – Klepp 0-8
*Bækkelaget – Røa 0-3
*Fossum IF (Skien) – Amazon Grimstad 2-3
*Gjøvik – Asker 1-6
*Hafslund – Kolbotn 0-2
*KIL/Hemne – Trondheims-Ørn 0-8
*Linderud/Grei – Team Strømmen 0-3
*Manglerud/Star – Larvik 2-0
*Medkila – Fløya 0-5
*Sola – Arna-Bjørnar 0-3
*Borgen (Ullensaker) – Fart 1-2
*Fortuna Ålesund – Ranheim 5-1
*Sandviken – Haugar 6-0
*Donn – Holmestrand IF 6-01
1= Onsdag 28. mai.

## 3. runde
Tirsdag 10. juni:

*Grand Bodø – Fløya 0-3
*Orkla – Team Strømmen 0-8
*Klepp – Donn 6-1
*Sandviken – Arna-Bjørnar 2-2, 3-6 str.
*Amazon Grimstad – Røa 0-1
*Asker  – Fart 4-02
*Fortuna Ålesund – Trondheims-Ørn 2-2, 6-5 str.3
*Kolbotn – Manglerud/Star 6-14
2= onsdag 11. juni
3= tirsdag 17. juni
4= onsdag 27. august (Nær samtlige av Kolbotns spillere var satt ut i hele juni av virusinfeksjon)

## 4. runde/Kvartfinale
Tirsdag 9. september:

*Klepp – Kolbotn 0-1
*Team Strømmen – Arna-Bjørnar 2-0
*Asker  – Fortuna Ålesund 3-15
*Fløya – Røa 1-1, 7-8 str.6
5= onsdag 10. september
6= onsdag 17. september - Røa var opptatt med Europacupspill

## Semifinale

7 Kampen ble utsatt som resultat av at Røa måtte ta igjen kamper etter europacupspillet

## Finale
Finalen ble spilt på lørdag 8. november foran 6749 tilskuere i en regntung dag.

## Noter


## Eksterne lenker
* TV2
* speaker.no
* Dynamitt-dobbel aftenposten.no
Fimbulisen

:*For Fimbulisen på Svalbard, se [[Fimbulisen (Svalbard)]]*

**Fimbulisen** er en stor isbrem ved kysten av Dronning Maud Land i Antarktis. Den er omtrent 41&nbsp;000 km² i utstrekning og ligger på den østre delen Kronprinsesse Märtha Kyst fra 3° vest til 3° øst. Fimbulisen får næring fra isbreen Jutulstraumen, beliggende mellom Maudheimvidda og Fimbulheimen.

Isbremmen ble flyfotografert under den tyske antarktisekspedisjonen 1938–39 og kartlagt av norske kartografer basert på undersøkelser og flyfotografering fra Maudheimekspedisjonen 1949–1952 og Den norske antarktisekspedisjonen 1956–60.

Den norske forskningsstasjonen Norway Station ble oppført her i forbindelse med det internasjonale geofysiske året 1957/58. Stasjonen ble overtatt av Sør-Afrika i 1959 og omdøpt til SANAE (*South African National Antarctic Expedition*). Denne basen har blitt erstattet av nye baser to ganger, SANAE II og SANAE III. SANAE III ble stengt for vinterbemanning i 1994 fordi den over årene hadde blitt begravd under store mengder snø. Den nåværende sørafrikanske forskningsstasjonen, SANAE IV, ble flyttet ca. 200 km inn på kontinentet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Fimbulisen – fra topp til tå Norsk Polarinstitutt
*
Datakvalitet

**Datakvalitet** refererer til tilstanden til kvalitative eller kvantitative opplysninger. Det er mange definisjoner av datakvalitet, men data anses generelt for å høy kvalitet dersom de er egnet for dets tiltenkte bruk i drift, beslutningstaking og planlegging.

## Definisjon
God datakvalitet innebærer at dataene har evnen til å støtte de informasjonsformål de brukes til.
Dette innebærer at de må tilfredsstille krav til:
* Korrekthet (*accuracy*)
* Fullstendighet (*completeness*)
* Aktualitet (*timeliness*)
* Konsistens (*consistency*)

Tilsvarende engelske begreper i parentes.

## Utvidet definisjon
De 4 kriteriene for god datakvalitet er etterhvert godt innarbeidet innen fagfeltet dataintegrasjon. Dette er en grov, generell fremstilling som, med få unntak, gjelder i de fleste sammenhenger. Denne kan tilføyes flere punkter og presiseringer for eksempel:

* Anvendelighet (versatility)
* Formatriktighet 
* Presisjon 
* Struktur

## Informasjonskvalitet vs. Datakvalitet
Datakvalitet må ikke forveksles med informasjonskvalitet, ettersom data og informasjon er ikke det samme. Data er ikke i seg selv informasjon, men en kilde av verdier som kan settes sammen i en riktig kontekst til å danne informasjon.

God informasjonskvalitet deler flere av kriteriene for god datakvalitet, men har gjerne i tillegg krav om relevans (for en sak), objektivitet og andre mer raffinerte krav. Informasjon er gjerne spesielt rettet mot spesifikke formål, mens data skal kunne tjene flere forskjellige formål.

## Aktualitet
Datakvalitet har blitt spesielt aktuelt etter at man begynte med distribuerte IT-løsninger, eller klient-tjener løsninger i organisasjoner. Disse systemene er såkalt heterogene kilder til informasjon for organisasjonen. Dvs at de lagrer den samme informasjonen på forskjellige måter, med forskjellig detaljeringsgrad og med vekt på forskjellige sider ved dataene. Dette skaper behov for bearbeiding av ulike sider ved datakvaliteten for å kunne kombinere og konsolidere informasjon fra disse kildene. Det finnes, i tillegg til egne dataintegrasjonsverktøy, som opererer på lavnivå, også større administrasjonssystemer for automatisk datakonsolidering. De to hovedgruppene av slike systemer er gylden oppføring-systemer og grunndataforvaltnings-systemer. 

## Verktøy
Det finnes ulike verktøy på markedet for å håndtere de forskjellige sidene ved datakvalitet.
På lavt nivå finnes det verktøy for datastandardisering av mer eller mindre fritekst informasjon, deduplisering av datasett og berikelse av datarader fra eksterne kilder. For de to sistnevnte er det vanlig å bruke såkalt fuzzylogikk, eller fuzzymatching for å kunne sammenligne data.

På høyt nivå finnes det verktøy for å profilere og modellere data, slik at de lagres på en måte som ivaretar konsistens og dataintegritet.
Det finnes også verktøy for å overvåke dataintegritet, eller såkalt data auditing.

## Se også
* Dataintegritet
* Domeneintegritet
* Entitetsintegritet
* Referanseintegritet
Kystnellikfly

**Kystnellikfly** (*Hadena albimacula*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er bare kjent fra kysten av Østlandet i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 32 – 36 mm), olivenbrunt og hvitt nattfly. Arten kan minne mye om flekkfly (*Crypsedra gemmea*), men skiller seg fra denne på at vingene ikke har tydelig grønnskjær, og på at de hvite områdene er mindre, dessuten er fasettøynene hårete. Forkroppen er olivenbrun med hvite striper på sidene. Forvingen er olivenbrun, hvit ved roten og i en bred, V-formet tegning ved framkanten rundt midten. Mellomlinjene, som avgrenser vingens midtfelt, er smale, bølgete og svarte og hvite. Midtfeltet er usedvanlig bredt. Langs ytterkanten går det en svart og hvibølgelinje i sik-sak. Bakvingen er lysgrå, mørkere langs ytterkanten. 

## Levevis
Arten lever ute ved kysten, på steinete strender, og på og rundt klipper, særlig der det er kalk i berggrunnen. Larvene lever på frøene av nikkesmelle (*Silene nutans*). De er bare aktive om natten og gjemmer seg nede i bakken om dagen. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni – juli, de kommer gjerne til lys og besøker også blomster.

## Utbredelse
Kystnellikflyet er utbredt i Europa, unntatt lengst i nord. I Norge er den bare funnet langs kysten fra Østfold til ytre Telemark.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/h/hadena_albimacula.html
* *Hadena albimacula* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071019034718/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2172
## Eksterne lenker
*
Vágtázó Halottkémek

**Vágtázó Halottkémek** (*på norsk: Galopperende likskuemenn*) er et ungarsk band som spiller musikk i grenselandet mellom punk og ungarsk folkemusikk, med tydelige tekstmessige og kunstneriske referanser til hunerne og hunerkongen Attila, som styrte et imperium med utgangspunkt i dagens Ungarn frem til 400-tallet, så vel som ungarsk mytologi. Bandet er også kjent for å benytte seg av flere ulike uttryksformer, da særlig film i tillegg til musikken.

Bandet ble startet i Budapest i 1975, men siden myndighetene mente de representerte en opposisjonell bevegelse, ble alle bandets første åtte konserter stoppet, og bandet var forbudt de neste elleve årene, selv om de opptrådte i ulike konstellasjoner en rekke ganger i denne perioden. Etter å ha bidratt til flere filmer og spilt flere konserter i vesten siden 1984, ble de i 1987 invitert til å delta på et arrangement i forbindelse med at Amsterdam var europeisk kulturhovedstad. Myndighetene forsøke først å nekte dem utreise, men etter henvendelse direkte fra Dronning Beatrix, fikk de anledning til å delta. Også i Østerrike måtte myndighetene gripe inn for å sikre at bandet fikk spille der.

Selv om de kun hadde deltatt på en samleplate, samt gitt ut en kassett i USA, fikk de etter hvert et betydelig navn, og artister som Einstürzende Neubauten, Iggy Pop, Henry Rollins og Jello Biafra snakket alle varmt om bandet. I 1988 kom den egentlige debutplata på tyske Sonic Boom Records; i likhet med de påfølgende utgivelsene, ble denne også utgitt i USA på Alternative Tentacles. Plata *A semmi kapuin dörömbölve* fra 1992 ga bandet et større publikum, og de fikk blant annet omfattende radiospilling i Belgia. 

Vágtázó Halottkémek ga ut sin foreløpig siste plate i 2000, og har siden kun spilt sammen sporadisk siden.

## Medlemmer
* Grandpierre Attila – sang (1975 – 2000)
* Balatoni Endre – trommer
* Ipacs László – trommer
* Mestyán Ádám – bass
* Molnár Lajos – gitar
* Németh László – gitar

## Diskografi
* Siberian Shamans (Kassett, Center for Shamanic Studies 1987)
* A halál móresre tanítása (LP/kassett, Sonic Boom Records 1988, LP/CD, Alternative Tentacles 1990)
* A világösztön kiugrasztása (live) (LP/kassett, Sonic Boom Records, LP/CD, Alternative Tentacles 1990)
* A semmi kapuin dörömbölve (LP/CD/kassett, Sonic Boom Records / Alternative Tentacles 1992)
* Óriás tér! (live) (CD/kassett, Rockland 1994)
* Az Éden visszahódítása I. (CD, MCD 1997)
* Az Éden visszahódítása II.  (CD, Periferic Records 1998)
* Naptánc (CD, Neurot Recordings 2000)

## Eksterne lenker
* 
*
Brunt nellikfly

**Brunt nellikfly** (*Hadena perplexa*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Sør-Trøndelag i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 30 – 34 mm), lyst gråbrunt nattfly med tydelige vingetegninger. Forvingens midtfelt er vanligvis noe mørkere enn resten, ellers varierer den mye i fargen. Midtfeltet er avgrenset av brede, doble mellomlinjer. Nyre- og ringmerkene, som sitter i midtfeltet foran midten, er hvitkantede og tydelige. Langs vingens ytterkant går det en tydelig, hakkete, hvit bølgelinje som danner en w midt på ytterkanten. Bakvingen er mørkgrå, lysere ved roten.

## Levevis
Arten finnes på tørre enger, steinete steder og strender, mest ved kysten. Larvene lever på frøene av ulike smeller (*Silene* spp.) og tjæreblom (*Lychnis* spp.). De voksne sommerfuglene flyr om natten i mai – juni.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa. I Norge er den funnet nord til Sogn og Fjordane, og dessuten i Sør-Trøndelag.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/h/hadena_perplexa.html
* *Hadena perplexa* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071018214617/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2167
## Eksterne lenker
*
Fiolett nellikfly

**Fiolett nellikfly** (*Sideridis rivularis*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Sør-Trøndelag i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 30 – 33 mm), brunlig nattfly. Nyklekte eksemplarer har et purpuraktig eller fiolett skjær. Forvingen har hvitkantede nyre- og ringmerker som nærmer seg hverandre sterkt bakerst og noen ganger flyter sammen. Rett bak ringmerket er det en ganske stor, oval, svart flekk. Langs ytterkanten går det en hvit bølgelinje som danner en w i midten. Av mellomlinjene, som avgrenser vingens midtfelt, er den ytterste tydelig i vingens bakerste halvdel, den innerste ikke i det hele tatt. Bakvingen er lysgrå.
 
## Levevis
Arten finnes i åpne områder, særlig blomsterenger. Larvene lever på frøene av smeller (*Silene* spp.) og tjæreblom (*Lychnis* spp.) og andre planter i nellikfamilien. De voksne sommerfuglene flyr om natten i mai – juni.

## Utbredelse
Den er utbredt over hele Europa. I Norge er den funnet nord til Sør-Trøndelag.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/sideridis_rivularis.html 
* *Hadena rivularis* på UK moths: https://web.archive.org/web/20080605071617/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2166
## Eksterne lenker
*
Hvitpunktnellikfly

**Hvitpunktnellikfly** (*Sideridis turbida*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er bare funnet i Rogaland i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 36 – 43 mm), grått nattfly. Forvingen er grå, ofte litt grønnlig, med mer eller mindre tydelige nyre- og ringmerker, ellers gjerne uten markerte tegninger. Bakvingen er lysgrå med mørkere årer.

## Levevis
Hvitpunktnellikfly finnes på strender, sanddyner og andre tørre, sandete områder, mest ved kysten. Larvene lever på ulike lave planter og er aktive om natten. Om dagen graver de seg ned i sanden. De voksne sommerfuglene flyr i mai – juni.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Europa, unntatt lengst i nord. I Norge er arten påvist på fire lokaliteter på den nordlige delen av Jæren i Rogaland. Dessuten er det et funn fra Tysvær lenger nord i Rogaland. Dette siste funnet er sannsynligvis et streifindivid. Arten er ikke påvist på tilsvarende biotoper på Lista. 

Det er ikke registrert funn av arten i Norge etter 1977, og det er en reell mulighet for at arten allerede er borte fra norsk fauna. 

## Rødlistevurdering
Trusler er tråkk og slitasje fra badegjester, men også alle andre typer påvirkning på tørrenger i området kan være negativt. Oppdyrking og beiting med tilhørende gjødsling ødelegger også artens levesteder. På Nord-Jæren er det et sterkt utbyggingspress, og dette fører også til at artens leveområder fragmenteres og reduseres. 
Arten rødlistes i 2021 som kritisk truet CR.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/sideridis_albicolon.html
* *Sideridis albicolon* på UK moths: http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2152

## Eksterne lenker
*
Nettnellikfly

**Nettnellikfly** (*Heilophobus reticulata*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet på Sørlandet og det sørligste Østlandet i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 35–40 mm), brunt nattfly. Forkroppen er lysbrun med en smal, hvit krage. Forvingens årer er lyse. Nyre- og ringmerkene er markerte, kantet med svart og hvitt. Under ringmerket er det en kølleformet, svart flekk med lysere kjerne som går ut fra indre mellomlinje. De to mellomlinjene et tydelige, svarte og lyse. De er jevnt krummede og avgrenser et omtrent ovalt midtfelt, men begge har brå knekker nær fram- og bakkantene. Langs ytterkanten går det en smal, hvit bølgelinje. I feltet mellom ytre mellomlinje og bølgelinjen er den en svart lengdeflekk i hvert åremellomrom. Bakvingen er lysgrå, mørkere ytterst.
 
## Levevis
Arten finnes på åpne områder ved kysten, og også på skrotemark der det vokser smelle. Larvene utvikler seg på blomstene til smelle (*Silene* spp.) og nellik (*Dianthus* spp.). De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni–juli.

## Utbredelse
Arten er utbredt over hele Europa, unntatt lengst i nord. I Norge er den funnet langs kysten av Sørlandet og det sørligste Østlandet.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/h/heliophobus_reticulata.html
* *Heliophobus reticulata* på UK moths: https://web.archive.org/web/20080605070753/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2153

## Eksterne lenker
*
Bjertnes videregående skole

**Bjertnes videregående skole** er en kombinert videregående skole som ligger på Rotnes i Nittedal. Skolen sto ferdig i 1976, men har vært ombygget og utvidet flere ganger siden. Aulaen er utsmykket med fire store malerier («Årstidene») av Kåre Tveter, og en bronseskulptur av Skule Waksvik.

Skolen har 730 elevplasser og 110 ansatte. Per 2022 er Kristine Gilleberg rektor.

## Opplæringstilbud
Skolen tilbyr utdanningsprogrammene:
* studiespesialisering
* bygg- og anleggsteknikk
* helse- og oppvekstfag
* salg, service og reiseliv
* elektro og datateknologi
* påbygging til generell studiekompetanse
* tilrettelagt opplæring
## Rektorer

* 1976–1977: Arne Haraldstad
* 1977–1997: Alf Johan Einarsen
* 1997–1998: Arild Sollie
* 1998–2009: Pål Olav Røstad
* 2009–2021: Runa Lie Berg
*2021– 2022: Randi Michaelsen
*2022– Kristine Gilleberg

## Bilder

Fil:Bjertnesnyinne.jpg|Fra den nye etasjen. Foto: Bjørn Brattlie
Fil:Bjertnes.png|Bjertnes videregående skole før oppussingen skoleåret 2017-2018.


## Kjente tidligere elever
* Bente Skari
* Hanne Staff
* Claus Wiese 
* Julie Bonnevie-Svendsen
* Marius Nergård Pettersen
* Tommy Rustad
* Jarle Bernhoft
* Petter Baarli
* Lena Boysen Hillestad
* Lasse Olsen
* John Anders Bjørkøy
* Bård Sørlie
* Ib Thomsen
* Sahra Hausmann
* Hans Christer Holund

## Litteratur
Kopperud, Lasse (Red.). (2001). *Jubileumsbok for Bjertnes videregående skole 25 år*. Bjertnes videregående skole.

## Eksterne lenker
* Skolens nettside
Quarisen

**Quarisen** er en isbrem ved kysten av Dronning Maud Land i Antarktis. Den ligger ved Kronprinsesse Märtha Kyst mellom Søråsen og Kapp Norvegia.

Isbremmen er oppkalt etter den britiske radiomekanikeren Leslie Quar som omkom 24. februar 1951 under Maudheimekspedisjonen, da M29 Weasel beltekjøretøyet han satt i styrtet over kanten av Quarisen. Quarisen ble kartlagt første gang i løpet av denne ekspedisjonen, som hadde sin base Maudheim beliggende på isbremmen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ekströmisen

**Ekströmisen** er en isbrem ved kysten av Dronning Maud Land i Antarktis. Den ligger ved Kronprinsesse Märtha Kyst mellom Halvfarryggen og Søråsen og dekker et areal på omtrent 8&nbsp;700 km². Isen er omtrent 160 meter tykk ved kanten og rager ca. 15 meter over havflaten.

Isbremmen er oppkalt etter den svenske mekanikeren Bertil Ekström som omkom 24. februar 1951 under Maudheimekspedisjonen, da M29 Weasel beltekjøretøyet han førte styrtet over kanten av Quarisen. Ekströmisen ble kartlagt første gang i løpet av denne ekspedisjonen.

Den tyske forskningsstasjonen Neumayer Station ble etablert 1981 i Atkabukta nordøst i Ekströmisen.

## Se også
* Neumayer III

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Skifernellikfly

**Skifernellikfly** (*Hadena caesia*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Sør-Trøndelag i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 32 – 36 mm), blålig grått nattfly. Forvingen kan være helt uten tegninger, eller den kan ha mindre tydelige, mørke mellomlinjer midt i vingen og en lys bølgelinje langs ytterkanten. Bakvingen er grå.

## Levevis
Arten lever på steinete steder nær havet, men også i innlandet. Larvene utvikler seg på frøene til strandsmelle (*Silene maritima*), trolig også andre smeller. De voksne sommerfuglene flyr om natten i mai – august.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Europa. I Norge forekommer den nord til Sør-Trøndelag. 
## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/h/hadena_caesia.html
* *Hadena caesia* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071018214742/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2174
## Eksterne lenker
*
Jelbartisen

**Jelbartisen** er en isbrem ved kysten av Dronning Maud Land i Antarktis. Den ligger ved Kronprinsesse Märtha Kyst nord for Giæverryggen og er ca. 75 km bred.

Isbremmen er oppkalt etter den australske observatøren John Ellis Jelbart som omkom 24. februar 1951 på Maudheimekspedisjonen, da M29 Weasel beltekjøretøyet han satt i styrtet over kanten av Quarisen. Jelbartisen ble kartlagt første gang på denne ekspedisjonen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Riiser-Larsenisen

**Riiser-Larsenisen** er en stor isbrem ved kysten av Dronning Maud Land i Antarktis. Den er omtrent 48&nbsp;000 km² i utstrekning og ligger på den sørvestre delen Kronprinsesse Märtha Kyst, mellom Kapp Norvegia i nord og Lyddan Island og Stancomb-Willsstraumen i sør i en lengde på omtrent 450 km.

Deler av isbremmen ble observert av William Bruce i 1904, av Ernest Shackleton i 1915 og av Hjalmar Riiser-Larsen i 1930. Mesteparten av isbremmen ble flyfotografert og kartlagt under Maudheimekspedisjonen 1949–1952. Ytterligere kartlegging ble foretatt fra 1967 til 1969 som en del av Operasjon Deep Freeze.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nakkehoved fyr

**Nakkehoved fyr** var opprinnelig betegnelsen for to fyrtårn  ved *Nakkehoved*, beliggende på den omtrent 30 meter høye klint *Fyrbakkerne* om lag 2&nbsp;km øst for Gilleleje.

I de seneste år brukes betegnelsen om det vestlige av de to fyr, som nu er det eneste aktive. Det er et *anduvningsfyr*, som sammen med fyret på Kullen i Sverige markerer innseilingen til Øresund fra Kattegat. Det er et 21 m høyt blinkfyr, som avgir 3 blink a 0,3 sekunder varighet (umiddelbart etter hverandre, *gruppeblink*) for hvert 20. sekund. Lysstyrken er 229&nbsp;358 cd, og fyret kan i klart vær sees 25 nautiske mil (omtrent 46&nbsp;km). Fyret huser dessuten i dag Fyrhistorisk Museum.

Det østlige fyr ble slukket i 1898 og er i dag ført tilbake til sin skikkelse fra år 1800. Det inngår nå i, og var det opprinnelige Fyrhistorisk Museum.

## Historie
Til slutten av 1700-tallet fantes kun Skagen fyr og Anholt Fyr til å lede skipsfarten gjennm Kattegat. Og fra 1560 et fyr på Kullen til å vise leden mot Øresund. Det ble besluttet å oppføre et fyr på Kronborg og å oppføre to fyr ved Nakkehoved for at kunne skille disse fra det ene fyr på Kullen. Nakkehoved-fyrene ble tegnet av arkitekt G.D. Anthon, og ble bygd for kongens regning og sto ferdige i 1772. Begge var murede, firkantede fyr, som var sammenbygd med gavlen på fyrvokterboliger.

Det vestlige fyr var det høyeste med 9 meter, mens det østlige var 7,5 meter. Det var ledefyr med åbne kulbål i en jernkurv på toppen af tårnene. Sigtelinjen til de to fyr holdt skibene klar av grunnene nord for Gilleleje.

De to fyr brændte kun i perioden 1. april–31. august 1772, da det straks opsto strid om betaling av fyrafgift. De ble igjen tent i 1800 på initiativ av overlos (senere kontreadmiral) Poul Løvenørn, som benyttede fyrene til å eksperimentere med fyrteknikk. Fyrene fik installert lanterner, så det nu var lukkede kullfyr med spesielle anordninger til sikring av trekk til forbrenningen.

I 1833 ble begge fyr ombygd til å bruke olie, og fik dessuten installert et spejlapparat, som viste fast, hvidt lys. Det vestre fyr fikk 18 speil med tilhørende lamper og det østre 8 spejle og lamper.

Det østlige fyr ble tatt ut av bruk i 1898.

Samtidig ble det vestre tårn forhøyet til 21 m, og fikk et roterende linseapparat og en 6-vægers brænder. I 1906 skiftedes til en glødenetsbrænder, og brennstoffet ble endret fra olie til petroleum. I 1955 skiftedes til elforsyning med glødelampe.

## Eksterne lenker
* 
* ''Farvandsvæsenets'' historie.
* Data om Nakkehoved fyr
* Ornitologiske observasjoner ved Nakkehoved
* Optisk telegraf under Napoleonskrigene
* Åpning av Fyrhistorisk Museum
* ''Holbo Herreds Kulturhistoriske Centre'' om Fyrhistorisk Museum
Rødt hagefly

**Rødt hagefly** (*Melanchra pisi*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er utbredt nord til Nordland i Norge.

## Utseende

### Sommerfugl
Rødt hagefly er et middelsstort, mer eller mindre brokete nattfly, med et vingespenn på 36–41&nbsp;mm. Sommerfuglen kjennes lettest på den hvite flekken ved forvingens bakhjørne, som på innersiden er forlenget i en svart, pileformet flekk. Forkroppen og forvingene er ganske variable i fargen, men ofte brokete i grått og rødbrunt, kan også være ganske mørke. Forvingen har nokså tydelige nyre- og ringmerker, området mellom dem er mer eller mindre svart. Mellomlinjene, som avgrenser vingens midtfelt, er doble og tydelige. Bølgelinjen som går langs vingens ytterkant er hvit, forholdsvis bred og ujevn. Ved bakhjørnet og ofte også midt på er den utvidet til en hvit flekk som på innersiden er forlenget til en svart, pileformet flekk. Bakvingen er grå med et mørkere tverrbånd i den ytre delen.

### Larve
Larven er karakteristisk, naken og slank. Den har brede, gule lengdestriper på mørkt grønn, rødbrun eller svart bunn.

## Levevis
Rødt hagefly kan finnes i mange forskjellige miljøer. Tross navnet er larven nærmest altetende og kan finnes på en lang rekke ulike planter, både løvtrær, busker (vanlig på bjørnebær), urter og endogtil bregner (vanlig på einstape). De voksne sommerfuglene flyr om natten i mai – juli og kommer gjerne til lys.

## Utbredelse
Rødt hagefly er utbredt over hele Europa. I Norge er den funnet nord til Nordland.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Om Rødt hagefly på nettstedet ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri. Besøkt 20. mars 2022.
* Om Melanchra pisi på nettstedet ''UK moths''. Besøkt 20. mars 2022.

## Eksterne lenker
*
Kaffefilter

**Kaffefilter** er en husholdningsartikkel for trakting av kaffe. Normalt blir de lagd av papir, men kan også være lagd av andre materialer.

## Papirfilter

Kaffefilter av papir blir lagd av ca. 100&nbsp;g/m² kreppet papir. Kreppingen gjør at kaffen kan flyte fritt langs innsiden av filtertrakten hvor kaffefilteret er plassert. Råvare for filtrene er grove langfibre, normalt fra hurtigvoksende trær. Både blekede og ublekede kvaliteter blir produsert.

## Historie

Kaffefilteret ble i sin moderne utgave oppfunnet av tyskeren Melitta Bentz i 1908. Hun boret små hull i beholderen, klippet ut en rund bit av papp og plasserte den i bunnen av beholderen og satte beholderen på kaffekannen. Dette fikk navnet Melittafilteret. En eldre versjon ble oppfunnet av den franske katolske geistlige Jean-Baptist de Belloy-Morangle.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kålfly

**Kålfly** (*Mamestra brassicae*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Nordland i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 37 – 46&nbsp;mm), mørkgrått nattfly. Arten kan variere en del og ligne på flere andre arter, men kan kjennes sikkert på at leggen (tibia) på framfoten har en krum spore. Kroppen og forvingen er mørkgrå. Forvingen har et tydelig, hvitkantet nyremerke og et grått ringmerke. Bølgelinjen langs ytterkanten av vingen er hvit og smal, men tydelig. Ytre mellomlinje, som danner yttergrensen for vingens midtfelt, er mørk, enkel, smal, men tydelig og går i en vid bue. Indre mellomlinje er gjerne utydelig. Bakvingen er grå, mørkere langs ytterkanten. Larven er naken, grønnsvart på ryggen og grønn på buken, med en bred, lys sidestripe.

## Levevis
Arten finnes helst i hager og på åkre. Larvene går først og fremst på kål (*Brassica oleracea*), men også på diverse andre urter. De kan gjøre betydelig skade i kåldyrking. De voksne sommerfuglene flyr i to eller tre generasjoner mellom mai og september.

## Utbredelse
Arten er utbredt over hele Europa. I Norge er den vanlig nord til Sogn og Fjordane, og er også funnet i Nordland.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/m/mamestra_brassicae.html
* *Mamestra brassicae* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071018203007/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2154
## Eksterne lenker
*
Blåbærfly

**Blåbærfly** (*Papestra biren*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er utbredt over hele Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 35 – 40 mm), grått nattfly. Forvingen er grå, midtfeltet ofte noe mørkere enn resten. Nyre- og ringmerkene er svartkantede og tydelige, mellomlinjene som avgrenser midtfeltet ofte noe utydelige. Bak ringmerket er det en kort, svart lengdestrek som er gaffeldelt i begge ender (tappmerke), streken er ofte forkortet slik at det ser ut som en svart X. Bølgelinjen langs vingens ytterkant er smal og har ofte svarte pileflekker langs innerkanten. Bakvingen er lysgrå.

## Levevis
Arten finnes på heier og andre åpne områder. Larvene lever på ulike løvtrær og busker, blant andre bjørk, selje, viere, blåbær, tyttebær, blokkebær og pors. De voksne sommerfuglene flyr om natten i mai – juni og kommer gjerne til lys. Fargene gir god kamuflasje og de hviler gjerne ganske åpnet på trestammer, steiner o.l. om dagen.

## Utbredelse
Arten er utbredt over hele Europa, og over hele Norge.
## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/p/papestra_biren.html
* *Papestra biren* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071019034707/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2162
## Eksterne lenker
*
MGV 176

**MGV 176** er en maskinpistol i kamret for patrontypen .22 Long Rifle.

Den ble produsert i Jugoslavia av Gorenje inntil 1979, så ble produksjonen flyttet til Slovenia hvor den fremdeles blir produsert av Orbis.

MGV 176 har våpenmagasin som tar 161 patroner over løpet, og en skuddtakt på 1200-1600 patroner i minuttet. Våpenet kan utstyres med lyddemper og annet utstyr som lasersikte. Som de fleste våpen kamret for .22 Long Rifle er den kresen på ammunisjonen for å kunne å fungere optimalt.

## Eksterne lenker
* Om MGV 176 
* Spesifikasjoner
* Modern Firearms: Modern Firearms – MGV-176 maskinpistol
Historien om Tom Jones, et hittebarn

***Historien om Tom Jones, et hittebarn***, ofte omtalt bare som ***Tom Jones***, er en komisk roman av den engelske skuespill- og romanforfatteren Henry Fielding. Den ble første gang utgitt den 28. februar 1749, og regnes for å være blant de første engelske prosaverkene som tilhørte sjangeren roman. Romanen er inndelt i 18 mindre bøker.

## Hovedperson og formspråk
Romanens hovedperson Tom Jones er en tankeløs og impulsiv tenåring full av menneskelige svakheter. Fielding forteller historien om Tom i en stil som etteraper de store helteeposene som hans samtids lesere var svært fortrolige med, og dessuten stadig knytter an til blant annet *[[Iliaden]]* og *[[Odysseen]]*.

## Tilgjengelighet i Norge
Allerede i 1791 eksisterte en dansk oversettelse av romanen. Den har imidlertid ikke (per 2024) blitt oversatt til norsk.

I 1974 sendte imidlertid NRK Radioteatret en hørespillversjon av romanen.

## Romanen som forelegg for andre verk
Allerede på slutten av 1700-tallet ble det skrevet en opera basert på denne romanen. Senere har det blitt laget flere musikalske verk og dramatiseringer av fortellingen.

Romanen har også vært utgangspunkt for både film- og TV-produksjoner. Særlig kjent er storfilmen *[[Tom Jones (film)|Tom Jones]]* fra 1963, med Albert Finney i hovedrollen og Susannah York og Hugh Griffith i andre sentrale roller.

## Bildegalleri

Fil:Tom Jones' journey.jpg|Kartet viser reiseruten til Tom Jones (og Sophia Western), fra Paradise Hall i Somerset til London. 
Fil:TKM 0907G, Tom Jones Molly Seagrim and Square.jpg|Bokillustrasjon påført tittelen *Tom Jones Molly Seagrim and Square* 
Fil:Jay Laurier in Tom Jones 1907.jpg|Sangeren og skuespilleren Jay Laurier medvirket i stumfilmen *Tom Jones* i 1907.


## Referanser
Svart hagefly

**Svart hagefly** (*Melanchra persicariae*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet på Sørlandet og det sørligste Østlandet i Norge. 

## Utseende

Et middelsstort (vingespenn 39 – 47 mm), silkeaktig gråsvart nattfly. Forkroppen og forvingen er gråsvarte. Forvingen har et skinnende hvitt nyremerke, ellers har den alle tegningene som er typiske for nattfly, men disse er vanskelige å se på grunn av den mørke fargen. Bakvingen er mørkgrå, lysere ved roten. Larven er naken, grønn eller brun, lysere på ryggen enn på buken. På sidene har den lyse skråstriper, på det bakerste kroppsleddet en spiss pukkel. På to av de fremste kroppsleddene har den mørke tverrflekker på ryggen.

## Levevis
Arten lever mest i bebodde områder: hager, veikanter og skrotemark. Larvene kan leve på en rekke ulike løvtrær, busker og urter. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juli – august og kommer gjerne til lys.
## Utbredelse
Den er utbredt i Europa, unntatt lengst i nord. I Norge forekommer den bare langs kysten av Sørlandet og Østlandet.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/m/melanchra_persicariae.html
* *Melanchra persicariae* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071019034702/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2155
## Eksterne lenker
*
Idar Burheim

**Idar Burheim** (født 6. juni 1979), kjent under artistnavnet **Archaon**, er en norsk gitarist og låtskriver. Han er kjent fra det norske black metal-bandet 1349 og doom metal-bandet Funeral (2001–2003). Han har også gjort gjesteopptredener på blant annet den medfølgende DVD-en til El Cacos album *[[From Dirt]]* og på Nefariums album *Ad Discipulum*.

## Diskografi
### [[1349 (band)|1349]]

* *[[1349 (EP)|1349]]* (EP, 2001)
* *[[Liberation]]* (studioalbum, 2003)
* *[[Beyond the Apocalypse]]* (studioalbum, 2004)
* *[[Hellfire (1349-album)|Hellfire]]* (studioalbum, 2005)
* *[[Revelations of the Black Flame]]* (studioalbum, 2009)
* *[[Demonoir]]* (studioalbum, 2010)

### [[Funeral]]
* *[[In Fields of Pestilent Grief]]* (studioalbum, 2002)

## Referanser