Enneade

:*Se også [[Enneadene]], samlingen med [[Plotin]]s tekster

*'Enneade** ([[gresk]]: ἐννεάς, som betyr «de ni»; en samling av ni ting) var en gruppe på [[9 (tall)|ni]] guddommer i [[egyptisk mytologi]]. Enneaden ble dyrket i byen [[Heliopolis]] og besto av guden [[Atum]], hans barn [[Shu]] og [[Tefnut]], og deres barn [[Geb]], [[Nut]], og deres barn [[Osiris]], [[Isis]], [[Set]], og [[Nefthys]]. Som en gruppe av tre [[treenighet]]er har nummeret ni blitt assosiert med stor sanselig makt, og oldtidens folk betraktet grupperinger med ni guder som meget betydningsfullt.

== Terminologi ==
Egyptisk mytologi etablerte tallrike grupperinger med guder, kjent som ''pesedjeter''. Pyramidertekster i tiden til [[5. egyptiske dynasti|5. dynasti]] og [[6. egyptiske dynasti|6. dynasti]] nevner «de store pesedjet», «de mindre pesedjet», «den dualistiske pesedjet», flere pesedjeter, og selv «de sju pesedjeter». En del [[farao]]er etablerte pesedjeter som plasserte dem selv blant gudene. Det mest kjente eksempelet er [[Seti I]] fra [[19. egyptiske dynasti|19. dynasti]] som i sitt tempel i Redesiyah dyrket en pesedjet som kombinerte seks betydningsfulle guder med tre guddommelige utgaver av seg selv.

Det greske begrepet ''Enneade'', som henviste til en gruppe på ni, ble benyttet som begrep av grekerne i deres utforskning av [[Oldtidens Egypt|Egypt]], dens kultur og dens gamle religion, særlig i [[Hellenistisk sivilisasjon|den hellenistiske tiden]] etter [[Aleksander den store]]s erobring og det påfølgende styret til det greske [[ptolemeerdynastiet]]. Gresk ble språket for lærde studier og av den grunn ble greske begreper benyttet av gresk og romerske forfattere for å beskrive egyptiske fenomener. Disse forfatterne gjorde også bruk av paralleller blant greske/romerske og egyptiske guder.

== Enneadens utvikling ==
Blant egyptiske pesedjeter var den viktigste den store pesedjet, også kalt for «enneaden i Heliopoli»s etter dens kultsenter. Heliopolis var dedikert dyrkelsen av guden Atum og blomstret siden epoken med [[Det gamle rike i Egypt|det gamle rike]] og fram til nedgangen kom under det [[ptolemeiske kongedømme]].

Utviklingen av enneaden har forblitt uklar. [[Egyptologi|Egyptologer]] har tradisjonelt teoretisert at presteskapet i Heliopolis etablerte pesedjetet for å fremme solgudens forrang over andre guddommer, underlegge seg guder som hadde blitt dyrket andre steder, men samtidig overse visse guder. Den mest framtredende av disse gudene var [[Osiris]], en vegetasjonsgud og herre over underverden, og som ble lagt til enneaden som Atums barnebarns sønn. 

Hva som synes sikkert et at enneaden først oppsto da kulten til solguden [[Ra (gud)|Ra]], som hadde sitt overherredømme fra og med [[5. egyptiske dynasti|5. dynasti]], men fikk en nedgang i løpet av [[6. egyptiske dynasti|6. dynasti]]. Etter utbredelsen av enneaden, fikk kulten til Ra, identifisert med Atum, en ny stor fornyelse fram til den ble overgått av dyrkelsen av [[Horus]] og identifiseringen av de to som [[Ra (gud)|Ra-harakhty]] («Ra, som er Horus av de to horisonter»).

Enneaden møtte konkurranse fra andre grupperinger: ved [[Memfis (Egypt)|Memfis]] identifiserte prestene til [[Ptah]] deres guddom med den opphavlige jordhaug, stedet hvor Atum først oppsto fra, og ga ham overherredømme over enneaden.

== Fortellinger om enneaden ==
[[Skapelsesmyte]]r i Heliopolis forteller at fra de opphavelige vann representert av [[Nun]], oppsto en jordhaug hvor den selvfødte guden [[Atum]] satt. Lei og alene spyttet han (eller fra sin sæd) for å skape [[Shu]], som representerte luften og [[Tefnut]] som representerte fukt. En del versjoner har fremmet Atum, identifisert med Ra, som far av Shu og Tefnut med [[Jusaas]], som deretter ble beskrevet som en «skygge» i pesedjet. Shu og Tefnut lå med hverandre og skapte [[Geb]], som representerte jorden, og Nut, som representerte nattehimmelen. På grunn av deres begynnende nærhet ble Geb og Nut drevet til et jevnlig samleie inntil Shu skilte dem ad, flyttet Nut til hennes plass på himmelen. Barna til Geb og Nut var sønnene [[Osiris]] og [[Set]] og døtrene [[Isis]] og [[Nefthys]], som igjen dannet par som søsken-ektefeller.

== Galleri ==

<gallery perrow=4>
Fil:Atum.svg|[[Atum]]
Fil:Shu with feather.svg|[[Shu]]
Fil:P1200378 Louvre stele Ousirour detail Tefnout N2699 rwk.jpg|[[Tefnut]]
Fil:Geb end Nut01.jpg|[[Nut]] og [[Geb]]
Fil:Standing Osiris.svg|[[Osiris]]
Fil:Isis.svg|[[Isis]]
Fil:Set.svg|[[Set]]
Fil:Nepthys.svg|[[Nefthys]]
</gallery>

== Referanser ==
<references/>

== Litteratur ==
* Beinlich, Horst (2002): ''5. Ägyptologische Tempeltagung: Würzburg, 23. - 26. September 1999''. Harrassowitz, Wiesbaden, ISBN 3-447-04544-2.
* Bonnet, Hans (2000): «Neunheit» i: ''Lexikon der ägyptischen Religionsgeschichte''. Nikol, Hamburg, ISBN 3-937872-08-6, s. 521-525.
* Helck, Wolfgang & Otto, Eberhard (1999): «Neunheit» i: Helck, Wolfgang et al: ''Kleines Lexikon der Ägyptologie''. **4'''., überarbeitete Auflage, Harrassowitz, Wiesbaden, ISBN 3-447-04027-0, S. 202f.