Kharon

:*For Plutos måne, se [[Charon (måne)]]

*'Kharon*' ([[gresk]]: Χάρων; [[latin]]: *Charon*) er i henhold til [[gresk mytologi]] fergemannen og en [[psykopomp]] som brakte de nylig døde over elvene [[Styx]] og [[Acheron]] som skilte verden mellom de levende fra verden til de døde. En mynt, vanligvis en [[obol]] eller [[danake]], for å betale Kharon for skyssen, ble tidvis lagt i munnen på den døde. En del forfattere sier at de som ikke betalte mynten, eller de lik som ble etterlatt uten begravelse, måtte vandre rundt ved kystene i et hundre år. I [[myte]]ne om *katabasis* kunne [[helt]]er, slike som [[Herakles]], [[Orfeus]], [[Odyssevs]], [[Aineias]], [[Dionysos]], og [[Cupid og Psyche|Psyche]], reise ned til underverden og vende tilbake, fortsatt levende, transportert av båten til Kharon.

Kharon er i mytologien oppfattet som en sønn av [[Nyx]] (nattens gudinne) og [[Erebos]] (mørkets gud).

== Etymologi ==
Navnet Kharon er oftest forklart som egennavn fra χάρων (*charon*), en poetisk form av χαρωπός (*charopós*), «klagende stirring», referering til enten rasende, lynende, eller feberaktige øyne, eller av øyne med en blågrå farge. Ordet kan være en [[eufemisme]] for død. Lynende øyne kan indikere raseri eller bråsinne da han er ofte karakterisert slik i litteraturen, men nevnte [[etymologi]] er ikke sikker. Oldtidens historiker [[Diodorus Siculus]] mente at fergemannen og hans navn hadde blitt importert fra [[Oldtidens Egypt|Egypt]].

== Framtoning og adferd ==
Kharon er avbildet ofte i [[Gresk kunst i antikken|kunsten i antikkens Hellas]]. [[Attika|Attiske]] [[Greske vaser|gravvaser]] fra 400- og 300-tallet f.Kr. er ofte dekorert med scener av de døde som går ombord i Kharons båt. På tidligere slike vaser synes som en grov, lurvete athensk sjømann kledd i rødbrune klær, holder fergemannens stake i sin høyre hånd og benyttet sin venstre for å ta imot den nylig avdøde. Guden Hermes står tidvis ved siden av i sin rolle som [[psykopomp]]. På andre vaser er Kharon gitt en mer «vennlig og forfinet» adferd.

På 100-tallet f.Kr. beskrev den romerske poeten [[Vergil]] fergemannen Kharon i løpet av [[Aineias]]' nedstigning til underverden, etter at [[sibyllen i Kumae]] hadde rettledet helten til den gylne greinen som ville gjøre det mulig for ham å vende tilbake til de levendes verden.

:*Der står Kharon, som hersker over den triste kyst -*
:*En smussig gud: ned fra hans hårete kinn*
:*Et langt skjegg henger, ukjemmet, urent;*
:*Hans øyne, som hule ildsted i brann;*
:*Et belte, stygg med smuss, binder hans heslige klede.*



Andre [[latin]]ske forfattere har også beskrevet Kharon, blant dem [[Seneca den yngre]] i hans tragedie *Hercules Furens*, hvor Kharon er beskrevet i tekstlinjene 762-777 som en gammel mann kledd i skitne klær, med hule kinn og et ukjemmet skjegg, en bister fergemann som staker sin båt med en lang påle. Da båtmannen ba [[Herakles]] til å stoppe benyttet den greske helten sin mektige krefter til å skaffe seg adgang, overmannet Kharon med hans egen styrepåle.

På [[200-tallet]] e.Kr. benyttet [[Lukian]] som en figur i hans *Dialoger med de døde*, hovedsakelig i delene 4 og 10 («Hermes og Kharon» og «Kharon og Hermes»).

På [[1300-tallet]] beskrev den [[Italia|italienske]] forfatteren [[Dante Alighieri]] fergemannen Kharon i sitt diktverk *Den guddommelige komedie*, lånt fra Vergils beskrivelse i *Æneiden* 6. Kharon er den første navngitte figuren som Dante møter i underverden, i tredje canto av *Inferno*. Andre steder opptrer Kharon som en merkelig, skrinn og tynn gammel mann, eller som bevinget [[demon]] som håndterer en dobbelthammer, skjønt i [[Michelangelo]]s tolkning, påvirket av Dantes beskrivelse i *Inferno*, canto 3, viser ham med åre over skulderen, klart til slå til de som er forsinket («batte col remo qualunque s'adagia», *Inferno* 3, vers 111). I moderne tid er han vanligvis avbildet som et levende skjellett med hette, stort som en sammenblanding med [[mannen med ljåen]].

== Underverdens geografi ==
De fleste redegjørelser, inkludert Pausanias (10.28) og senere Dantes *Inferno* (3.78), har assosiert Kharon med sumpene ved elven Acheron. Antikkens greske litterære kilder, slike som [[Pindar]]os, [[Aiskhylos]], [[Evripides]], [[Platon]], og [[Kallimakhos]], har også plassert Kharon ved Acheron. Romerske poeter, inkludert [[Propertius]], Ovid, og [[Publius Papinius Statius|Statius]], har kalt elven for [[Styx]], kanskje som følge av geografien i [[Vergil]]s underverden i *Æneiden* hvor Kharon er assosiert med begge elver.

== Se også ==
* [[Charun]] (Karun), en etruskisk motpart til Kharon
* [[Psykopomp]], et mytologisk vesen tilknyttet død
* [[Charon (måne)|Charon]], en av dvergplaneten [[Pluto]]s måner

== Referanser ==
<references/>

== Eksterne lenker ==
* [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0104%3Aentry%3Dcharon-bio-1 «Charon»] i: Smith, William (1873): *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology'', London
* «Kharon», Theoi Project
* Bilder av Kharon  i Warburg Institute Iconographic Database