open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Åpningsseremonien til Vinter-OL 2014

**Åpningsseremonien til Vinter-OL 2014** fant sted den 7. februar 2014 på Fisht olympiastadion i Sotsji i Russland. Dette var den første åpningsseremonien til nåværende president i IOK, Thomas Bach fra Tyskland.

## Offisielle gjester og statsoverhoder
Omtrent 66 ledere fra forskjellige nasjoner og organisasjoner var gjester på åpningsseremonien ifølge arrangøren. Disse var blant annet:
* Afghanistan: President Hamid Karzai
* Aserbajdsjan: President Ilham Aliyev, førstedame Mehriban Aliyeva
* Belarus: President Aleksandr Lukasjenko
* Kina: President Xi Jinping
* Italia: Statsminister Enrico Letta
* Japan: Statsminister  Shinzo Abe
* Latvia: President Andris Berzins
* Litauen: Statsminister  Algirdas Butkevičius
* Republikken Makedonia: President Gjorge Ivanov
* Monaco: Fyrst Albert og fyrstinne Charlène
* Marokko: Regjeringspresident Abdelilah Benkirane
* Nederland: Kong Willem-Alexander, dronning Máxima, statsminister Mark Rutte
* Serbia: President Tomislav Nikolić, sportsminister Vanja Udovičić
* Tyrkia: Statsminister  Recep Tayyip Erdoğan
* Ukraina: President Viktor Janukovytsj
*FN: Generalsekretær Ban Ki-moon

## Program
### Flaggbærere

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Verdens radiodag

**Verdens radiodag** er en FN-dag for markering av radiokringkastingens betydning. Dagen markeres 13. februar. Gjennom verdens radiodag oppmuntres det til internasjonalt samarbeid mellom kringkastere, fremme av informasjonsfrihet og ytringsfrihet i radio.

Dagen ble etablert etter at FNs organisasjon for utdanning, vitenskap, kultur og kommunikasjon (UNESCO) i 2011 sluttet seg til et spansk initiativ for å få 13. februar, datoen i 1946 da United Nations Radio ble vedtatt etablert, som en markeringsdag for radio. FNs generalforsamling støttet dette i desember 2012.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Verdens radiodag , FN-sambandet
*  World Radio Day, nettsted etablert av UNESCO
*  FNs side om radiodagen
Aleksander Waagenes

**Aleksander Waagenes** (født 25. august 1991) var en norsk skøyteløper som deltoki nasjonale og internasjonale konkurranser i hurtigløp på skøyter og representerte Trondhjems Skøiteklub. Han har vært innom ulike profflag som Team Make IT (2012-2014), Norsk Skøyteakademi (2014-2016) og Team Pechstein (2016-2018).

## Karriere

I midten av desember 2013 ble han tatt ut til Vinteruniversiaden på skøyter i italienske Trentino med skøyteøvelsene i Baselga di Pinè. Og i romjula 2013 under Allround-NM i Asker tok han en 3.-plass på 1 500 m, og sammenlagt en 4.-plass.

Sesongen 2014/15 debuterte han i verdenscupen for seniorer i stevnet som gikk i Berlin i Tyskland.

Sesongen 2016/17 deltok han i kortbane-NM på skøyter i Trondheim hvor han tok gull på 3000m og tok sølv sammenlagt bak Einar Agdestein men foran Espen Aarnes Hvammen.

I 2016

Aleksander har vært aktiv utenfor skøytebanen, deltatt mye på sykkelløp og motbakkeløp. Aleksander har mange gode plasseringer på motbakkeløp. 

Han la opp sesongen 2018, pga en skade som gjorde at han ikke kvalifiserte seg til OL. 

## Sammenlagt i [[Verdenscupen på skøyter|Verdenscupen]]
Oppdatert etter sesongen 2017/18.

## Personlige rekorder

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*  Aleksander Waagenes på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
*  Aleksander Waagenes på SpeedskatingResults.com (personlige rekorder og resultater)
*  Aleksander Waagenes på Effesport.nl (noen resultater)
* 
*
Festningen (Horten)

**Festningen i Horten** kan peke til:
* Karljohansvern Festningen i Horten jfr Forsvarets verneplan for vernede norske festninger. 
* Brårudåsen batteri. Batteriet blir lokalt også omtalt som «Festningen»
Arkitektenes hus

**Arkitektenes hus** i Oslo er en fredet bygning i nyrenessansestil. Den ligger i Josefines gate 34, i utkanten av Homansbyen.

Bygningen eies av AS Arkitektenes hus, som ble stiftet i 1956, da generalforsamlingen i Oslo arkitektforening vedtok å kjøpe den. Aksjonærer er Oslo arkitektforening, Norske arkitekters landsforbund (NAL) og noen enkeltstående arkitekter.

Først i 1964 kunne arkitektene overta hele huset, som nå, femti år senere, inneholder lokaler for Oslo arkitektforening (OAF); Norske arkitekters landsforbund; Arkitektenes Fagforbund (AFAG); Norske interiørarkitekters og møbeldesigneres landsforening (NIL); Norske landskapsarkitekters forening (NLA) og, samt NALs bibliotek og redaksjonene for *[[Arkitektur N]]* og *[[Arkitektnytt]]*,

Arkitektens tegninger viser at bygningen opprinnelig var et bolighus. Det ble oppført i 1877 for to byggherrer, Hedemark og Schønberg. Arkitekt var M.J. Larsen.

Fra 1891 overtok Frøken A. Conradis Pigeskole bygningen. Den er senere brukt av andre skoler, den siste av dem var Steinerskolen, som overtok i 1927, og holdt til der frem mot andre verdenskrig. Fra 1947 til 1962 var bygningen kontorer for Norges geologiske undersøkelse.

Under andre verdenskrig kom bygningen i tysk forvaring, og Politiets passkontor hadde tilhold her.

Den tilhørende nabobygningen, Josefines gate 32, ble oppført under krigen, som skolebygning for Deutsche Schule in Norwegen. Dette er en énetasjes trebygning, med innredet loftsetasje. Denne bygningen er også fredet. Arkitektene flyttet inn her også i 1964. NIL og NLAs administrasjon, samt driftsselskapet Arkitektenes hus.

## Litteratur

* Brochmann, Odd (1986) *- disse arkitektene*, s. 60–61. Oslo, Arkitektnytt
* Krag, Preben (1964) «Lokalforeningene inn i Arkitektenes Hus». I: *Arkitektnytt*, s. 274–275. Oslo, Arkitektnytt
* Børresen Anne K. og Wale, Astrid (2008) *Kartleggerne*. Norges geologiske undersøkelse 1858-2008. Tapir. 351s.

## Eksterne lenker
* 
* Arkitekturhistorienettstedet arc!s omtale av Josefines gate 34 Besøkt 7. februar 2014
* NALs omtale av Josefines gate 34  Besøkt 7. februar 2014
*
Bjørndalselva kraftverk

**Bjørndalselva kraftverk** er et vannkraftverk ved Jølstravatnet i Sunnfjord kommune i Vestland.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 327 meter i Bjørndalselva.

Installert effekt er 5,3 MW. Årsproduksjon er 17 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
Asiatouren i landeveissykling 2013–14

**[[Asiatouren i landeveissykling]] 2013-14** er den 10. sesongen av UCI Asia Tour. Det består av 45 ritt, som går i Asia.

Gjennom sesongen blir poeng utdelt til rytterne etter plassering på etapper, i endagsritt og sluttstilling i ritt. Poeng blir utdelt etter rangering på rittene. Hvert ritt har en kategori som avgjør hvilke lag som kan delta, poeng, i tillegg til at den viser om det er endags eller etappritt:

* Etapperitt: 2.HC, 2.1 og 2.2
* Endagsritt: 1.HC, 1.1 og 1.2

## Rittkalender

## Eksterne lenker
*
Brekkefossen kraftverk

**Brekkefossen kraftverk** er et vannkraftverk nær Hyen i Gloppen kommune i Vestland.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 68 meter i Hopselva.

Installert effekt er 3,9 MW på to francisturbiner. Årsproduksjon er 18 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
Jelena Volkova

**Jelena Pavlovna Volkoa** (russisk: Елена Павловна Волкова født 13. juni 1960 i Jekaterinburg) var en sovjetisk volleyballspiller som deltok i de olympiske leker 1988 i Seoul.

Volkova ble olympisk mester i volleyball under OL 1988 i Seoul. Hun var med på det sovjetiske laget som vant volleyballturneringen for damer foran Peru og Kina. Sovjetunionen vant semifinalen mot Kina med 3 - 0 men og finalen med 3-2 over Peru. Volkova spilte tre kamper i OL-turneringen.

## OL-medaljer
* 1988  Seoul -  **Gull** i volleyball damer  Sovjetunionen

## Eksterne lenker
*
Nordre Sogsti naturminne

**Nordre Sogsti naturminne**, bedre kjent som "Sogstieika", er en stor sommereik som står mellom Sogstiveien og Sogstijordet ved kryss med Bjerkeveien i Frogn kommune i Akershus. Eika ble fredet 10. februar 1928.

## Referanser
Holbæk amt

**Holbæk amt** bestod etter 1660 av amtene Kalundborg amt, Sæbygård amt, Dragsholm amt og Holbæk amt. De tre første styrtes sammen allerede i 1671, og i 1793 forentes de alle fire under navnet Holbæk amt. Kjøpstadene Holbæk, Kalundborg og Nykøbing Sjælland kom dog først inn under amtets styring i 1800.
Amtet ble i 1970 slått sammen med Sorø amt til Vestsjællands amt.

## Amtmenn
* 1657 – 1661: Erik Ottesen Banner
* 1661 – 1662: Henrik Thott
* 1662 – 1664: Henning Pogwisch
* 1664 – 1671: Johan Christopher von Körbitz (kun Merløse herred)
* 1664 – 1664: Henrik Müller (kun Tuse herred)
* 1664 – 1672: Jørgen Bielke (kun Tuse herred)
* 1671 – 1683: Jørgen Bielke
* 1683 – 1707: Tage Thott
* 1707 – 1727: Johan Christopher von Schönbach
* 1727 – 1751: Frederik Adeler
* 1751 – 1768: Joachim Hartwig Johann von Barner
* 1768 – 1770: Eiler Christopher von Ahlefeldt
* 1770 – 1771: Carl Adolph Rantzau
* 1771 – 1781: Bartholomæus de Cederfeld
* 1781 – 1804: Michael Herman Løvenskiold
* 1804 – 1808: Frederik Adeler
* 1808 – 1811: Christian Cornelius Lerche
* 1811 – 1815: Herman Løvenskiold
* 1815 – 1831: Frederik Christian Julius Knuth
* 1831 – 1848: Mathias Vilhelm Moltke
* 1848 – 1848: Peter Georg Bang
* 1848 – 1849: Fritz Brun (konstitueret)
* 1849 – 1867: Christian Pløyen
* 1873 – 1886: C.L.A. Benzon
* 1886 – 1898: Carl Steen Andersen Bille
* 1899 – 1900: Nicolai Reimer Rump
* 1900 – 1906: Vilhelm Peter Schulin
* 1906 – 1915: Emil Ammentorp

## Se også
* Kirker i Holbæk amt
* Herregårder i Holbæk amt

## Kilder
* Sogn-Herred-Amt, særnummer af Slægt&Data, 1998, 
* Trap Danmark 4. udgave 1920
* J. Bloch: *Stiftamtmænd og amtmænd i kongeriget Danmark og Island 1660-1848* (1895).www.archive.org
Ellingsrud naturminne

**Ellingsrud naturminne** er en stor eik som står på et friområde mellom Eplehagen og Industriveien i Ski i Nordre Follo kommune. Eika ble fredet 30. mai 1961.

## Referanser
Maribo amt

**Maribo amt** ble samlet i 1803 med utgangspunkt i Maribo amt, Halsted amt, Ålholm amt og Nykøbing amt. I 1970 ble Maribo amt slått sammen med Præstø amt til Storstrøms amt.

Maribo amt omfattet Lolland-Falster med tilliggende øyer (samlet areal 1775,3&nbsp;km² i 1906), og var inndelt i seks herreder: Falsters Nørre herred, Falsters Sønder herred, Fuglse herred, Lollands Nørre herred, Lollands Sønder herred og Musse herred - de to første på Falster, de fire andre på Lolland. I amtets område lå kjøpstadene Maribo, Nakskov, Nykøbing Falster, Nysted, Rødby, Sakskøbing og Stubbekøbing.

Tross amtets navn bodde ikke amtmannen i Maribo, men i Nykøbing.
 
I det danske systemet for kjennemerke for motorkjøretøy hadde Maribo amt bokstaven L fra 1903 til 1958, og da systemet dette året ble omlakt, fikk Nykøbing Falster LA, Sakskøbing LE, Nysted LK, Rødby LN, Maribo LR og Nakskov LU.

## Amtmenn

* 1737–1763: Christian Frederik Raben
* 1804–1811: Caspar Wilhelm von Munthe af Morgenstierne
* 1811–1814: Hans Wilhelm Cederfeld de Simonsen
* 1885–1886: Iver Emil Hermann William Unsgaard
* 1890–1903: Conrad Alexander Fabritius de Tengnagel
* 1903–1912: Gustav Hakon Valdemar Feddersen
* 1912–19??: Waldemar Oxholm

## Kilder
* 

## Se også
* Kirker i Maribo amt
* Herregårder i Maribo amt
Odense amt

**Odense amt** ble samlet i 1793 av Odensegård amt, Rugård amt, Assens amt og Hindsgavl amt. (Amtet fikk nye grenser i 1809). 
  
I 1970 ble Odense amt lagt sammen med Svendborg amt til Fyns amt.
 
## Amtets utstrekning
Amtet bestod av følgende Herreder:
* Bjerge herred
* Båg herred 
* Lunde herred
* Odense herred
* Skam herred
* Skovby herred
* Vends herred
* Åsum herred 
 
## Assens og Odense amtsrådskrets
I 1842 ble amtet delt i to amtskommuner, nemlig Assens amtsrådkrets og Odense amtsrådskrets. Frem til 1970 var det altså to amtsråd på Nordfyn. I noen sammenhenger ble området betraktet som to amter, mens Nordfyn i andre sammenhenger ble betraktet som ett amt.

Assens amtrådskrets bestod av Nordvestfyn (Vends herred med Middelfart og Båg herred med Assens. Odense amtsrådskrets bestod av de øvrige seks herreder (med Bogense, Odense og Kerteminde). 
 
## Amtmenn
* 1789–1798: Friedrich von Buchwald
* 1799–1808: Poul Rosenørn Gersdorff
* 1808–1809: Frederik Adeler
* 1809–1814: Gebhard Moltke-Huitfeldt
* 1814–1836: Hans Vilhelm Cederfeld de Simonsen
* 1836–1842: Johan Carl Thuerecht Castenschiold
* 1843–1848: Carl Emil Bardenfleth
* 1848–1856: Iver Johan Unsgaard
* 1856–1860: Christian Fischer
* 1. jan 1860–1869: Iver Johan Unsgaard
* 1. apr 1869–1898: Eugenius Sophus Ernst Heltzen
* 1898–1909: Frederik de Jonquières
* 1909–1920: Johan Frederik Simony
* 1920–1. mar 1921: Aage Slichtkrull
* 1921–1948: Svend Neumann 
* 1948–1970: Jacob Høirup 

## Referanser


## Kilder
* 

## Se også
*Danmarks regioner
*Danmarks amter
*Danmarks amter (1793–1970)
*Danmarks amter (1662–1793)
*Syssel
Ekebo/Eikheim naturminne

**Ekebo/Eikheim naturminne** er to områder med eikeskog på tilsammen 51 daa, ved Nesodden prestegård øst på Nesodden i Akershus. Områdene er bare skilt av veien mellom Nesodden kirke og Fjellstrand. Eikeskogen ble fredet 4. september 1959, og skal etter verneforskriften behandles som parkskog.

## Referanser
Præstø amt

**Præstø amt** ble dannet ved en sammenslåing av først Tryggevælde amt og Vordingborg amt, i 1750, og i 1803 ble også Møn amt inkludert.

Amtet ble i 1970 lagt sammen med Maribo amt inn til Storstrøms amt.

## Amtmenn
* 1803–1808: Rudolph Bielke
* 1808–1823: Christian Conrad Sophus Danneskiold-Samsøe
* 1823–1824: Ehrenreich Kristoffer Ludvig Moltke
* 1824–1831: Sigismund Ludvig Schulin
* 1831–1836: Hans Schack Knuth
* 1836–1836: Jens Andreas Graah
* 1837–1849: Johan Ferdinand de Neergaard
* 1849–1885: Fritz Brun (konstituert det første år)

## Se også
* Kirker i Præstø amt

## Referanser


## Kilder
* Sogn-Herred-Amt, særnummer af Slægt&Data, 1998, ISBN 87-90044-02-9
* 
* Trap Danmark 4. udgave 1921
* J. Bloch: *Stiftamtmænd og amtmænd i kongeriget Danmark og Island 1660-1848* (1895).www.archive.org
Eintveitbrua

**Eintveitbrua** er ei veibru i Etne kommune i Hordaland. Den er spesiell fordi det aldri ble bygd tilførselsveier til den, og brua har stått bortgjemt og uten trafikk siden den ble bygget.

Brua av betong er ca. 25 meter lang og har to kjørefelt. Den går over Eintveitelva mellom de nå fraflyttede småbrukene Eintveit og Bjelland på nordvestsida av Åkrafjorden. Daværende Skånevik kommune bevilget i 1956 penger til å bygge bru over Eintveitelva med tilførselsveier, som en del av en veiforbindelse på nordsida av Åkrafjorden. Brua skulle være så bred at rutebussen skulle kunne holde 40 km/t over den. Byggingen startet i 1958 og brua sto ferdig i 1962. Veien ble imidlertid aldri bygget, og brua ble aldri tatt i bruk av annet enn tilfeldige turgåere.

NRK laget vinteren 2014 en reportasje om brua. Med helikopter ble det fløyet inn to biler som kjørte over brua etter at den var blitt «åpnet» av sogneprest Harald Eintveit, som vokste opp på Eintveit.

## Eksterne lenker
*NRK: Ei 52 år forseinka bruopning (3. februar 2014, oppdatert 7. februar 2014)
*NRK: – Dette var ein vill reportasjeidé (7. februar 2014)
Vavtrudnesmål

**Vavtrudnesmål** (norrønt: *Vafþrúðnismál*) er et av diktene i den norrøne diktsamlingen Den eldre Edda og  handler om Odins ferd til jotnen Vavtrudne for å få rede på hvem av de to som er den klokeste. Diktet er tatt med blant de 32 Edda-diktene i manuskriptet Codex Regius. Det regnes blant kunnskapsdiktene i Edda, i motsetning til heltediktene

## Handling
Diktet kan deles i tre deler. Det innledes med en samtale mellom Odin og hans hustru Frigg om at Odin må oppsøke jotnen Vavtrudne for å finne ut om han er like klok og kunnskapsrik som Odin selv. Frigg råder ham fra å dra, men Odin må dra for han tåler ikke tanken på at noen er hans jevnbyrdige i kløkt.

Etter de fem innledende vers drar Odin til jotnens hall og presenterer seg for Vavtrudne som «vandreren» («*Gagnráðr*») og de går i gang med å spørre hverandre ut om navn på ulike mytologiske figurer og andre mytologiske forhold. Ingen klarer å sette den andre fast, og i diktets siste del er det Odin som stiller spørsmålene. Til slutt må vandreren stille spørsmål om hva Odin hvisket sin sønn Balder i øret da han ble båret til likbålet. Her måtte Vavtrudne gi opp, for det visste ingen. Samtidig forsto nå Vavtrudne hvem han samtalte med – ingen andre enn den som selv hvisket det kunne vite svaret. «*Ingen det véd, hvad i øre du, sagde din søn i old;*». Finnur Jónsson hevder at Vavtrudne måtte dø for dette, jamfør jotnens sluttord i siste vers «*med feig (til døden hjemfalden) mund jeg, mælte min visdom og om Ragnarok. Øved mod Oden, jeg min ordkløgt nu, evig du visest er!*»

## Diktets opprinnelse
Diktet antas å være nedskrevet rundt 1270, men er sannsynligvis diktet tidligere og overlevert muntlig. Den islandske filologen Fínnur Jónsson tidfester diktet til 10. århundre ut fra det fullstendig hedenske innholdet. Jónsson tidfester det nærmere til å være relativt gammelt og fra århundrets første del ut fra at det nevner at jotnenes stamfar hadde seks hoder. I yngre Edda-dikt, som Hymeskvadet, hadde jotnene opptil 900 hoder.

## Versemål
Diktet har 55 vers og regnes for å være fullstendig bevart. Diktet er skrevet i versemålet ljodahått (norrønt: ljóðaháttr) med seks linjers vers i to seksjoner hvor det er to kortlinjer fulgt av en langlinje. Det er benyttet stavrim. Jónsson regner diktet som «*i teknisk henseende fortræffeligt*» med god evne til å karakterisere personene med få ord og holde fast ved personkarakteristikkene. Diktet er oversatt både til riksmål (av Gustav Antonio Gjessing) og til nynorsk (av Ivar Mortensson-Egnund).

:*Ráð þú mér nú, Frigg,*
:*alls mik fara tíðir*
:*at vitja Vafþrúðnis;*
:*forvitni mikla*
:*veð ek mér á fornum stöfum*
:*við þann inn alsvinna jötun.*

## Referanser


## Eksterne lenker
*Vavtrudnesmål på norrønt (etter Guðni Jónsson)
*Vavtrudnesmål på riksmål (etter Gustav Antonio Gjessing)
*Vavtrudnesmål på nynorsk (etter Ivar Mortensson-Egnund)
Iran under Vinter-OL 2014

**[[Iran]]** deltok under Vinter-OL 2014 i Sotsji i Russland i perioden 7. til 23. februar 2014.

## Medaljer

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Ribe amt (før 1970)

**Ribe amt** ble dannet 1793 av det daværende Riberhus amt. Området var i middelalderen en del av Vardesyssel, Jellingsyssel, Almindsyssel, Barvidsyssel og Ellumsyssel.

Det meste av Ribe herred hørte inntil 1864 under Hertugdømmet Slesvig, men ble etter krigen utvekslet med forskjellige kongerigske enklaver som stammet tilbake fra Margrete Is tid.

Ribe amt bestod av åtte herreder:
*Anst herred
*Gørding herred
*Malt herred
*Ribe herred
*Skast herred
*Slavs herred
*Vester Horne herred
*Øster Horne herred

I amtet ligger kjøpstadene:
* Ribe
* Varde
* Esbjerg

Ved Kommunalreformen (1970) ble 6 sogn i Anst herred flyttet til Vejle amt: 
* Seest sogn ble en del av Kolding kommune
* Hjarup sogn 
* Vamdrup sogn ble del av Vamdrup kommune
* Jordrup Sogn 
* Lejrskov Sogn 
* Skanderup Sogn dannet Lunderskov kommune

Samtidig ble Hviding sogn, Roager sogn og Spandet sogn i Hviding herred, Tønder amt lagt til Ribe amt.

## Amtmenn
* 1711–1726 Henrik Ernst von Kalnein
* 1726–1748 Christian Carl Gabel
* 1748–1750 Holger Skeel
* 1750–1754 Frederik Oertz
* 1750–1760 Georg Frederik von Holstein
* 1760–1768 Hans Schack
* 1768–1781 Theodosius von Levetzau
* 1781–1790 Christian Urne
* 1791–1796 Carl Frederik Hellfried
* 1796–1810 Werner Jasper Andreas Moltke
* 1811–1822 Hans Koefoed
* 1822–1828 Johan Carl Thuerecht Castenschiold
* 1828–1852 Marius Sabinus Wilhelm Sponneck
* 1852–1855 Hans Helmuth Lüttichau
* 1855–1884 Henrik Christian Nielsen
* 1884–1892 Hannes Finsen
* 1892–1899 Johan Henrik Ahnfeldt
* 1899–1921 Gustav Stemann
* 1921–1937 Peter Herschend
* 1937–1959 Ulrik Christian Friis
* 1951–1977 Ebbe Morten Edelberg

## Se også
* Kirker i Ribe amt
* Ribe amt

## Eksterne lenker
* DIS-Danmark:Amt-Herred-Sogn
Slopestyle

**Slopestyle** er en konkurransegren innen snøbrettkjøring og skiidrett. Sporten består av et lengre løp i en spesialkonstruert bakke eller park, bestående av en eller flere såkalte linjer, rekkverk (*rails*), hopp, og i noen tilfeller også halfpipe. Med ski er slopestyle en konkurranseform innen jibbing.

Innen X-Games har slopestyle blitt en av de mer populære øvelsene. VM i slopestyle på snøbrett ble arrangert første gang i 2011. Slopestyle som konkurransegren debuterte med både snøbrett og ski under Vinter-OL 2014 i Sotsji.

## Referanser
Sinurothoe

***Sinurothoe*** er en slekt innenfor ordenen Amphipoda  av amfipoder. Slekten består av (2013) en art.  Artene lever i havet i Asia.

## Taksonomi
Slekten er slik taksonomisk plassert ifølge *WoRMS*-databasen.

* **Rekke: [[krepsdyr]] (Crustacea)** - 67.000 arter
** KLASSE storkreps (Malacostraca) - +30.000 arter Latreille, 1802
*** Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
**** Overorden Peracarida Calman, 1904
***** Orden amfipoder (Amphipoda) - minst 9.725 arter, 1.900 i ferskvann Latreille, 1816
****** *Incertae sedis:* 
****** Sinurothoidae RFen, 1999
******* *Slekt Sinurothoe* Ren, 1999
******** *[[Sinurothoe sinensis]]* Ren, 1999

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vladislav Tretjak

**Vladislav Aleksandrovitsj Tretjak** (født 1952) er en russisk tidligere  ishockeykeeper og senere idrettsleder og politiker.

## Karriere
Vladislav Tretjak mesterskapsdebuterte internasjonalt i ishockey-VM 1970 i Sverige som reservekeeper for Viktor Konovalenko.

Tretjak vant tre tre olympiske gullmedaljer for Sovjetunionen, i 1972, 1976 og 1984 mens det i 1980 ble sølv. Tretjak vant ti VM-gull i perioden 1970–1983, han vant Canada Cup i 1981. Som første sovjetiske spiller ble han innvalgt i Hockey Hall of Fame i 1989. Tretjak la opp etter OL 1984.

Fra 1991 til 2003 var han engasjert i Chicago Blackhawks som keepertrener der han trente blant andre Dominik Hašek.

I 2003 ble Tretjak innvalgt i den russiske statsdumaen. I 2006 ble han president i det russiske ishockeyforbundet.

I forbindelse med Det internasjonale ishockeyforbundet hundreårsjubileum i 2008 ble Tretjak tatt ut på århundrets ishockeylag. De øvrige spillerne var:
* Vjatsjeslav Fetisov, back, Sovjetunionen
* Börje Salming, back, Sverige
* Valerij Kharlamov, forward, Sovjetunionen
* Sergej Makarov, forward, Sovjetunionen
* Wayne Gretzky, forward, Canada

Tretjak var medlem i styret i Det internasjonale ishockeyforbundet i perioden 2012–2016.

Sammen med Irina Rodnina tente Tretjak den olympiske ild på stadion ved åpningen av Vinter-OL 2014 i Sotsji.

## Fotnoter


## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Vladislav Tretjak Hockey Hall of Fame
* Vladislav Tretjak hockey-reference.com
Johnny Espen

**Johnny Espen** (født Johannes Bergesen Espetvedt; 1894&ndash;1966) var en norsk bokser også kjent som *Jack Espin* i USA. 

Espen utvandret til USA sammen med sin bror. Han begynte der sin profesjonelle karriere i 1916 og bokset 9 kamper frem til 1918 i tungvekt. Han hadde 2 seire, en uavgjort og 6 tap på disse kampene. Tilbake i Norge fortsatte han med boksing og tapte NM-finalen i middelvekt mot Georg Brustad i 1919. I 1921 tapte han en kamp for den skandinaviske tittelen mot danske Chic Nelson, etter at han fikk et stygt kutt. Han fortsatte å bokse frem til 1930 og endte med 31 profesjonelle kamper.

Ifølge adresseboken i Bergen fra 1927 var bokselærer og senere oppført som politivakt eller militærpoliti.

Johannes Espetvedt var sønn av Berge Daniel Monsen Espetvedt (f. 1865) og Inga Johannesdatter Mjaatvedt (f. 4. juli 1862). Johannes var nummer 5 i ren rekke av 11 søsken som alle vokste opp. Hans bror, Knut, vant norgesmesterskapet i boksing 1923 i klassen lett tungvekt og ble tildelt kongepokalen. Johannes var farfar til friidrettsutøveren Anne-Beth Hoven, født Espetvedt. Han ble etter hvert en kjent karakter i Bergen. Han gikk ofte morgenturer i byen kledd i sort dress, hatt og spaserstokk, og ble omtalt som «Kongen av Ole Bulls plass». Han døde ifra sin kone, Sigrid Margrethe Wiig og tre barn, da han døde 18. september 1966.

## Statistikk som bokser

## Referanser


## Kilder
*Roger Kvarsvik i årsskrift for Meland Mållag 2009. 25. årgang. Johnny Espen – boksehelt på to kontinent”, s. 4-7.

* boxrec.com
Bogidiellidira

* 1 overfamilie
* 3 familier

**Bogidiellidira** er en parvorden som tilsvarer infraordenen Bogidiellida, en Senticaudata-gruppe av amfipoder. Gruppens arter lever som bentiske bunndyr og kjennes fra Gammaridea-arter på avvikende morfologi i halepartiet. Denne gruppens arter lever i betydelig grad i ferskvann, men vi finner også arter i havet.

## Gruppens taksonomi
Gruppen ble opprettet i 2013.
En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  *WoRMS*-databasen.

* **Rekke: KREPSDYR (Crustacea)** - 67&nbsp;000 arter
** KLASSE storkreps (Malacostraca) - +30&nbsp;000 arter Latreille, 1802
*** Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
**** Overorden Peracarida Calman, 1904
***** Orden amfipoder (Amphipoda) - minst 9&nbsp;725 arter, 1&nbsp;900 i ferskvann Latreille, 1816
****** Underorden Senticaudata - 22 overfamilier, 95 familier Lowry & Myers, 2013
******* Infraorden Bogidiellida 
******** Parvorden Bogidiellidira
********* Overfamilie Bogidielloidea Hertzog, 1936
********** Familie Artesiidae Holsinger, 1980
********** Familie Bogidiellidae Hertzog, 1936
********** Familie Salentinellidae Bousfield, 1977

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Friedrich Carl Gröger

**Friedrich Carl Gröger** (født 14. oktober 1766, død 9. november 1838) var en tysk portrettmaler. Han var i sin levetid en av de mest ansette portrettmalerne i Tyskland.

## Referanser


## Litteratur
* *[[Svensk uppslagsbok]]* Malmö, 1932.
Jaak Lipso

**Jaak Lipso** (født 18. april 1940 i Tallinn, død 3. mars 2023) var en sovjetisk basketballspiller som deltok i de olympiske leker 1964 i Tokyo og OL 1968 i Mexico by.

Lipso vant en olympisk sølvmedalje i basketball under OL 1964 i Tokyo. Han var med på det sovjetiske laget som kom på andreplass i basketturneringen bak USA. Sovjetunionen vant semifinalen over Brasil med 53-47, men i finalen tapte de mot USA med 59-73. Lipso spilte ni kamper og scoret 65 poeng for Sovjetuniojnen under OL-turneringen.

Fire år senere, under OL 1968 i Mexico by, vant han en bronsemedalje i basketball med Sovjetunionen. De tapte semifinalen med 62-63 mot Jugoslavia men vant bronsefinalen med 70-53 over Brasil. Lipso spilte ni kamper og scoret 81 poeng.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dauremål kraftverk

**Dauremål kraftverk** er et vannkraftverk i Bremanger kommune i Vestland.

Det utnytter et fall på 172 meter fra Dauremålsvannet til Storevannet. Begge er magasiner for Øksenelvane kraftverk.

Installert effekt er 5 MW fra en francisturbin. Årsproduksjon er 14 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* SFE
Jurij Kornejev

**Jurij Ivanovisj Kornejev** russisk: Юрий Иванович Корнеев (1937–2002) var en sovjetisk basketballspiller som deltok i de olympiske leker 1960 i Roma og 1964 i Tokyo.

Kornejev vant en olympisk sølvmedalje i basketball under OL 1964 i Tokyo. Han var med på det sovjetiske laget som kom på andreplass i basketturneringen bak USA. Sovjetunionen vant semifinalen over Brasil med 53-47, men i finalen tapte de mot USA med 59-73. Kornejev spilte ni kamper og scoret 87 poeng for Sovjetuniojnen under OL-turneringen. 

Fire år tidligere, under OL 1960 i Roma vant han en sølvmedalje i basketball. Sovjetunionen ble nummer to etter USA. Kornjev spilte åtte kamper og scoret 70 poeng.  

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Guram Minashvili

**Guram Minashvili** (født 25. november 1936 i Tbilisi i nåværende Georgia, død 1. mars 2015 samme sted) var en sovjetisk basketballspiller som deltok i de olympiske leker 1960 i Roma.

Minashvili vant en olympisk sølvmedalje i basketball under OL 1960 i Roma. Han var med på det sovjetiske laget som kom på andreplass i basketturneringen bak USA. Minashvili spilte åtte kamper og scoret 20 poeng i OL-turneringen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Egge kraftverk

**Egge kraftverk** er et vannkraftverk i Gloppen kommune i Vestland.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 311 meter i Eggjeelva.

Installert effekt er 5 MW. Årsproduksjon er 19 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Småkraft
Levan Moseshvili

**Levan Moseshvili** (født 23. mai 1940 i Tbilisi i nåværende Georgia, død 5. mars 2020) var en sovjetisk basketballspiller som deltok i De olympiske leker i 1964 i Tokyo.

Moseshvili vant en olympisk sølvmedalje i basketball under OL i 1964 i Tokyo. Han var med på det sovjetiske laget som kom på andreplass i basketturneringen bak USA. Sovjetunionen vant semifinalen over Brasil 53–47, men i finalen tapte de mot USA 59–73. Moseshvili spilte tre kamper og scoret ti poeng for Sovjetuniojnen under OL-turneringen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gjesdal kraftverk

**Gjesdal kraftverk** er et vannkraftverk i Sunnfjord kommune i Vestland.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 145 meter i Gjesdalselva.

Installert effekt er 3,7 MW fra en peltonturbin. Årsproduksjon er 10 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
Sage Kotsenburg

**Sage Kotsenburg** (født 27. juli 1993 i Coeur d’Alene, Idaho) er en profesjonell snøbrettkjører fra USA, som ble første olympiske mester under Vinter-OL 2014 i Sotsji, da han tok gull i øvelsen *[[Snøbrett under Vinter-OL 2014 – Slopestyle menn|slopestyle]]*.

## X Games
Kotsenburg ble nummer to i Vinter-X Games Europa 2010 i øvelsen *[[slopestyle]]* etter Eric Willett. I Vinter-X Games Aspen 2011 ble han nummer tre i øvelsen *[[big air]]* etter Torstein Horgmo and Sébastien Toutant. I Vinter-X Games Aspen 2012 ble han igjen nummer to i *slopestyle*, denne gang slått av Mark McMorris fra Canada.

## Vinter-OL 2014
Kotsenburg deltok i Vinter-OL 2014 i Sotsji i øvelsen *[[Snøbrett under Vinter-OL 2014 – Slopestyle menn|slopestyle]]*, hvor han ble nummer åtte i sitt heat i kvalifiseringen, og dermed ikke kvalifiserte seg direkte til finalen, men måtte ut i semifinale. I semifinalen ble han derimot nummer to, og kvalifiserte seg til finalen. I finalen oppnådde Kotsenburg poengsummen 93.50 i sitt første run, noe som skulle vise seg å holde til gull.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Grøvla kraftverk

**Grøvla kraftverk** er et vannkraftverk på Tjønneland i Sunnfjord kommune i Vestland.

Produksjonen startet i november 2011.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 337 meter i elven Grøvla, en sideelv til Anga.

Installert effekt er 2,5 MW fra en peltonturbin. Midlere årsproduksjon er 7 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
Jianguomen

**Jianguomen** (), som betyr «nasjonsbyggingens port», var en byport gjennom Beijings bymur, men er nå et trafikknutepunkt i Beijing øst for sentrum. 

## Historie
Jianguomen var ikke en av de 16 opprinnelige byportene fra 1400-tallets bymur under Mingdynastiet.  Porten var en åpning på sørsiden av Beijings indre bymur som ble til i 1939 under den japanske okkupasjon for å lette tilgangen til Beijings østlige bydeler, som på den tiden ble industrialisert.  Porten fikk navnet «nasjonsbyggingens port» i november 1945, etter at byen var blitt tilbakeført til kinesisk styre.

Det eldste landemerket her er Beijings gamle observatorium.

I 1970-årene åpnet en rekke vestylige land ambassader i området nordvest for Jianguomen.  I 1973 ble *Beijing Friendship Store* flyttet fra Wangfujing til Jianguomen ytre gate.  Jianguo-hotellet, rett øst for Jianguomen, åpnet i 1982, var det første sino-utenlandske joint venture hotell i Beijing.

## Referanser
Holsbru kraftverk

**Holsbru kraftverk** er et vannkraftverk på Øvre Årdal i Årdal kommune i Vestland.

Dette er Gamle Tyin kraftverk, som ble stengt i 2004 da nye Tyin kraftverk ble åpnet. Det ble så gjenåpnet i 2012, omdøpt til Holsbru kraftverk.

Det nye kraftverket overtok det meste av vannet fra Gamle Tyin kraftverk, men Holsbruvatn var en betydelig ressurs som ble liggende uutnyttet. Det ble bygget to nye tunneler fra Holsbruvatn og Rausdøla fram til den gamle rørgaten.

Installert effekt er 49 MW på to peltonturbiner. Årsproduksjon er 89 GWh.

Kraftverket er bygget i fjell. Inngangen ligger inne på fabrikkområdet til Hydro Aluminium.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Hydro
* NRK: Nyåpning av Holsbru kraftverk

## Eksterne lenker
* Sogn Avis om rørgaten inne i fjellet
Verdens dag for sosial rettferdighet

**Verdens dag for sosial rettferdighet** er en FN-dag til fremme av innsats for sosial rettferdighet. Dagen markeres 20. februar og ble innført av FNs generalforsamling i november 2007. Første markering fant sted i 2009. 

Resolusjonen der verdensdagen for sosial rettferdighet ble vedtatt oppfordret alle FNs medlemsland til å benytte 20. februar til å fremme de mål som ble satt av FNs toppmøte for sosial utvikling, avholdt i København i 1995, og i Generalforsamlingens 21. spesialsesjon. I anledning markering av verdensdagen for sosial rettferdighet i 2010 vektla FNs generalsekretær at dagen viser «*viktigheten av å bekjempe fattigdom, ekskludering og arbeidsledighet, for å fremme solidaritet, harmoni og like muligheter i og mellom samfunn.*»

## Se også
* Liste over FN-dager
* Den internasjonale kvinnedagen
* Internasjonal dag mot rasediskriminering
* Internasjonal dag for rett til sannhet om grove menneskerettighetsbrudd, og for verdighet for ofrene
* Internasjonal dag for avskaffelse av fattigdom
* Internasjonal toleransedag

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Verdens dag for sosial rettferdighet , via FN-sambandet
Kongerigske enklaver

De **kongerigske enklaver** var noen områder på Sydvest- og Sønderjyllands vestkyst, som hørte til Ribe stift og dermed Kongeriket Danmark, selv om de lå som enklaver omgitt av Hertugdømmet Slesvig.

Før krigen i 1864 bestod det danske monarki av kongeriket Danmark samt hertugdømmene Slesvig, Holsten og Lauenburg. Alle fire områder hørte under den eneveldige monark; mens regjeringen i København var delt i Danske Kancelli, som var ansvarlig for kongeriket samt finansene, og Slesvig-Holstenske Kancelli, som stod for hertugdømmene og utenrikspolitikken. Kongeriket og hertugdømmene hadde hver sin lovgivning og det offisielle språk var dansk i kongeriket og tysk i hertugdømmene.

I den nordlige og vestlige del av Slesvig var det imidlertid en rekke små områder, som tilhørte til kongeriket.

De bestod dels av rester av de forhenværende nord-frisiske Udlande (Listland på Sild, Vesterland Før, Amrum), dels av en rekke gods som dronning Margrete I kjøpte i middelalderen i sitt forsøk på å samle riket (Trøjborg og Møgeltønderhus). Selv om disse enklaver lå innenfor i hertugdømmet Slesvig hørte de inn under Danske Kancelli og Ribe amt, og de var underlagt dansk lov.

Til de kongerikske enklaver hørte spesielt områder i Frøs herred, Hviding herred samt Tønder, Højer og Lø herred, men også øya Amrum, den vestlige del av Før og Listland, den nordligste spissen av Sild.

Enklavene var svært forskjellige størrelser. I enkelte tilfeller kunne de omfatte et helt sogn. Det var for eksempel tilfellet med Ballum og Amrum. I andre tilfeller bestod en enklave av en enkelt eller ganske få gårder og hus.

Efter krigen i 1864 skjedde det en utveksling av områder, så de kongerikske enklaver ble overført til Slesvig og dermed til Preussens overherredømme. Til gjengjeld ble Ribe herred, Nørre Tyrstrup herred syd for Kolding og Ærø overført til Danmark.

## Eksterne lenker

* N. H. Jacobsen: «De gamle kongerigske Enklavers Oprindelse» (''Geografisk Tidsskrift'', Bind 41; 1938)
E.T.C. Werner

**Edward Theodore Chalmers Werner** (født 12. november 1864 i Dunedin i Otago på New Zealand, død 7. februar 1954) var en britisk tolk, diplomat og sinolog. Hans mest kjente verk er *Myths and Legends of China*  (London et. Al.: Harrap 1924).

## Liv og virke
### Bakgrunn
Werner ble født på et skip på New Zealand, men vokste opp i England. Faren var prøyssisk og moren engelsk. Han ble sendt til Tonbridge School. Faren døde i 1878 og Werner. Han tok opptakseksamenene til den britiske Far Eastern Cadetship.

### Diplomatisk karriere
Werner ankom Beijing i 1880-årene som tilknyttet den britiske legasjon som tolk under opplæring. Werner forble i britisk konsulær tjeneste i Kina til 1914 og tjenestegjorde ved kanselliet ved kanselliet i Beijing, så et år i Canton (Guangzhou), to år i Tientsin (Tianjin) og to til i Macao. Senere var han ett år i Hangchow (Hangzhou), et på Pagoda Anchorage (Mawei), det isolerte Kiungchow (Qiongshan) på Hainan, noen år ved Tonkinbukta i Pakhoi (Beihai) og så til den nyopprettede posten i Kongmoon (Jiangmen). Så ble han konsul i tehavnbyen Kiukiang (Jiujiang), der han var i fire år. I 1911 ble Werner britisk generalkonsul i Foochow (Fuzhou). Han forlot konsulær tjeneste i 1914.

### Sinologi
Etter sin diplomatiske løpebane flyttet Werner tilbake til Beijing der han konsentrerte seg om sinologiske studier. Han var medlem av planleggingskomiteen for Peking Union Medical College, lektor ved Pekinguniversitetet, medlem av den kinesiske regjerings historiografiske byrå og medlem av Royal Asiatic Society.

### Personlige forhold
Werner ble gift med Gladys Nina Ravenshaw (1886–1922) i 1911 i Hongkong. Hun var datter av generalløytnant Charles Withers Ravenshaw, tidligere britisk resident i Nepal. I 1919 adopterte de en pike i spedbarnsalderen, Pamela, i Beijing. Mellom 1943 og 1945 var Werner internert av japanerne i Weihsien Civilian Assembly Camp, The Weihsien Compound, i Shandong.

Werners datter Pamela ble myrdet i januar 1937, og forbrytelsen ble ikke oppklart. I 2011 publiserte den britiske forfatteren Paul French en studie av mordet. *[[Midnight in Peking]]* (norsk: *Midnatt i Peking*, 2013), der han tilbyr en løsning på mysteriet. Jonathan Spence spekulerer i en anmeldelse av boken at én av grunnene til at mordet ikke ble oppklart var at Werner hadde skapt rundt seg «a self-insulating cult of his loneliness. It may indeed have been true that he disliked most people he met, and that he made no attempt to conceal it», og Werner «[was] not the kind of man who made people want to help when he was in trouble. He infuriated the British, failed to get in close touch with the Chinese officers assigned to the case, gave his own contradictory press conferences on the steps of the regional substation, and rooted around the probable crime scenes without permission.» 

## Verker i utvalg
* China of the Chinese, 1919
*  (Project Gutenberg eText.)
* Dictionary of Chinese Mythology (1932)
* Weapons of China (1932)

## Referanser


## Eksterne lenker
* ''Myths and Legends of China'' (Online)
* SUB Göttingen
Snekkersten stasjon

**Snekkersten stasjon** er en dansk jernbanestasjon i Snekkersten. Stasjonsbygningen er oppført 1954 etter tegninger av Sigurd Christensen.

Snekkersten stasjon var ikke av de originale stasjonene da Nordbanen åpnet i 1864, da sporene gikk noe lengre vest. I 1879 ble det etablert et stoppested ved gården Borupgaard. Trafikken økte bestraktelig da Kystlinjen åpnet i 1897. 


Snekkersten station.JPG|Snekkersten stasjon


## Referanser


## Eksterne lenker
*DSB Øresunds hjemmeside 
*Lokalbanen  busser.
Høyanger K2 kraftverk

**Høyanger K2 kraftverk** er et tidligere vannkraftverk i Høyanger kommune i Vestland. Det var i drift til 2014 da det ble erstattet av Eiriksdal kraftverk.

Det utnyttet et fall på 496 meter i Eikedalselvi fra Roesvatnet til Ekrene. Fra Roesvatn er det 2 kilometer tilløpstunnel som forsyner to rørgater ned mot K2. Både rørgatene og stasjonsbygningen ligger i dagen. Den gamle rørgaten var moden for utskifting.

Installert effekt var 25 MW. Årsproduksjon er 117 GWh. K2 har to peltonturbiner på horisontal aksel. Det eldste aggregatet på 12 MW var i sammenhengende drift fra 1938.

## Se også
Kraftverkene i Høyanger

## Referanser


## Kilder
* NVE vannkraftdatabase
* Statkraft
* Kulturminnesøk
Riberhus amt

**Riberhus amt** var et dansk amt, som eksisterete i perioden 1662–1793. Ribe var administrativt sentrum.

## Amtmenn
* 1711–1726: Henrik Ernst von Kalnein
* 1726–1748: Christian Carl Gabel
* 1748–1750: Holger Skeel
* 
* 1760–1768: Hans Schack
* 1768–1781: Theodosius von Levetzau
* 1781–1790: Christian Urne
*

## Se også
* Ribe amt (før 1970)
* Ribe amt

## Eksterne lenker
* Nicolai Jonge: Danmarksbeskrivelse, 1777
Høyanger K4 kraftverk

**Høyanger K4 kraftverk** var et vannkraftverk i Høyanger kommune i Vestland. Det ble erstattet av Makkoren kraftverk i 2013.

Det utnyttet et fall på 82 meter fra Norddalsvatn til Høgsvatn.

Installert effekt var 2 MW. Årsproduksjon var 12 GWh.

Kraftverket er nedlagt og revet. Alt er fjernet, det er ingen spor tilbake.

## Kilder
* NVE vannkraftdatabase
* Store Norske Leksikon
* Statkraft 

## Se også
* Kraftverkene i Høyanger
Cēzars Ozers

**Cēzars Ozers** (1937&ndash;2023) var en sovjetisk basketballspiller som deltok i de olympiske leker 1960 i Roma.

Ozers vant en olympisk sølvmedalje i basketball under OL 1960 i Roma. Han var med på det sovjetiske laget som kom på andreplass i basketturneringen bak USA. Ozers spilte åtte kamper og scoret 14 poeng i OL-turneringen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Produktivitetskommisjonen

**Produktivitetskommisjonen** var en statlig kommisjon oppnevnt av Erna Solbergs regjering i februar 2014.

Produktivitetskommisjonen hadde som oppgave å kartlegge årsakene til svak produktivitetsvekst og fremme forslag som kan styrke produktivitet og vekstevne i Norges økonomi.

Kommisjonens første rapport ble overlevert i februar 2015 (NOU 2015:1 «Produktivitet – grunnlag for vekst og velferd»). Den andre rapporten, som så nærmere på samspillet mellom forskning og næringsliv, på utstøting fra arbeidslivet og på produktivitet i offentlig sektor, ble overlevert ett år senere (NOU 2016:3 «Ved et vendepunkt: Fra ressursøkonomi til kunnskapsøkonomi»).

## Medlemmer
Produktivitetskommisjonen ble ledet av professor Jørn Rattsø og hadde ni øvrige medlemmer:

* Kjell Gunnar Salvanes
* Peter Birch Sørensen
* Tore Eriksen
* Marianne Andreassen
* Simer Vier Simensen
* Hans Olav Karde
* Christine Benedichte Meyer
* Siri Beate Hatlen
* Anne May Mauritzen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Roskilde amt (før 1808)

**Roskilde amt** undergikk ikke de store forandringer ved reformen i 1793, men ble i 1808 lagt inn under Københavns amt. Før 1793, se Roskilde amt (1662–1793).

## Amtmenn
* 1717–1721: Frederik Christian Adeler
* 1793–1796: Werner Jasper Andreas greve Moltke (satt fra 1787)
* 1796–1799: Johan Heinrich greve Knuth
* 1800–1808: Michael Treschow (avskjediget ved amtets forening med Københavns amt)

## Se også
* Kirker i Københavns og Roskilde amter

## Kilder
* Sogn-Herred-Amt, særnummer af Slægt&Data, 1998, ISBN 87-90044-02-9
* Trap Danmark 4. udgave 1920
Høyanger K5 kraftverk

**Høyanger K5 kraftverk** er to sammenkoblede vannkraftverk i Høyanger kommune i Sogn og Fjordane. 

Det består av 
* Høyanger K5A kraftverk 
* Høyanger K5B kraftverk.
Høyanger K3 kraftverk

**Høyanger K3 kraftverk** var et vannkraftverk i Høyanger kommune i Vestland.

Det utnyttet et fall på 63 meter fra Høgsvatnet til Roesvatnet.

Installert effekt var 4 MW. Årsproduksjon var 23 GWh.

Kraftverket ble nedlagt i 2014 og erstattet av Eiriksdal kraftverk.

## Se også
* Kraftverkene i Høyanger

## Kilder
* NVE vannkraftdatabase
* Statkraft: Eiriksdal og Makkoren
* Statkraft: Våre kraftverk
Tinnet Krat

**Tinnet Krat** er et fredet naturområde i Vejle kommune på Jylland i Danmark. Det er 5,96 km² stort og ligger på stedet hvor Hærvejen og Skjern Å krysser hverandre, rundt 10 kilometer nordvest for byen Tørring. 

Området drives som naturskog, hvor man bruker gamle metoder som gressing, plukkhogst og styving. Formålet er at området skal fremstå som et mosaikklandskap med eikekratt (etterhvert eikeskog), blandet løvskog, enger, beiter og heder, slik som det gjorde i eldre tid. I den midterste delen av området ligger Koutrup Skov, som det er bestemt skal tilbakeføres til tilstanden «urørt skog». Tilbakeføringen skal foregå i flere etapper frem til 2020, og innen da skal bartrærne være fjernet fra området.

## Historie
Områdets selvplantede eikeskoger, hvorav mesteparten består av vintereik, ble som overalt i landet utnyttet hardt, og etter flere hundre års styvingsdrift var jorden så utpint, at skogbunnen «sprang i lyng». Det gjorde raskt jorden enda mere sur og utpint, og rundt 1900 var eiketrærne bare noen små busker i heden. Etter fredning vokste buskene, som i virkeligheten var de siste livstegn fra de opprinnelige eikene, opp igjen, og ble til ordentlige eiketrær. De er altså i dag en overlevende genpulje av Danmarks opprinnelige eiker. Under andre verdenskrig var det mangel på brensel, og mange av disse eikene ble derfor styvet ennå en gang, men selv disse står nå som 50 år gamle trær, mens de urørte har stammer som er mere enn 100 år gamle.

I den nordvestlige del av området finnes artsrike beitemarker som inntil mellom 10 og 40 år siden var dyrket. I dag pleier skogdistriktet beitemarkene etter samme metode som skapte dem, nemlig ved gressing med kveg og får.

Litt nord for Skjern Ås kilde passerer Hærvejen gjennom området. Langs veien finnes mange fortidsminner som viser dens betydning som hovedferdselsåre ned langs det jyske vannskille. Man finner strekninger med hulvei, gravhauger fra steinalder og bronsealder, samt flere gamle forsvarsmurer, blant annet Margrethediget. Veiens løp er i dag fredet og gruslagt, og det er bygget stikkrenner slik at besøkende kan komme over det fuktige området ved elva.

## Kilder

Tinnet Krat har en av Danmarks tetteste konsentrasjoner av kilder. Flere av kildene har vann som holder samme temperatur året rundt (11-12°C), og det har medført at en samling av relikter (dyr og planter) har kunnet overleve der siden istiden. Gudenåen, Danmarks lengste elv, har sitt utspring i tre kilder ved foten av en liten nordøstvendt bakke, og renner derfra i sørøstlig retning. Noen få hundre meter mot nord ligger vannskillet, hvor Hærvejen passerer, og etter et par hundrede meter til mot nord finner man Skjern Ås utspring i et lite tjern.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Skanderborg amt

**Skanderborg amt** var et amt før Kommunalreformen i 1970.

Skanderborg amt bestod av seks herreder:
* Gjern herred
* Hjelmslev herred
* Nim herred
* Tyrsting herred
* Voer herred
* Vrads herred

Etter Kommunalreformen i 1970 ble Skanderborg amt delt mellom Vejle amt og Århus amt.

Den sydlige delen av Skanderborg amt gikk til disse fem kommuner i Vejle amt:
* Brædstrup
* Gedved
* Horsens
* Nørre-Snede
* Tørring-Uldum

Den nordlige del gikk til disse syv kommuner i Århus amt:
* Gjern
* Hammel
* Hørning
* Ry
* Silkeborg
* Skanderborg
* Them

## Amtmenn
* 1848 – 1848: Torkild Christian Dahl

## Se også
* Kirker i Skanderborg amt
Sorø amt

**Sorø amt** ble dannet ved en sammenslåing av først Ringsted amt og Sorø amt i 1748 deretter ble det sammenslått med Korsør amt (som bestod av Slagelse herred) og
Antvorskov amt (som bestod av Vester- og Øster Flakkebjerg herreder) i 1798. For amtet før 1793, se Sorø amt (1662-1793).

Amtet ble i 1970 slått sammen med Holbæk amt til Vestsjællands amt.

## Amtmenn
* 1798–1827: Poul Christian von Stemann
* 1848–1871: Torkil Abraham Hoppe
* 1871–1902: Emil Vedel

## Se også
* Herregårder i Sorø amt
* Kirker i Sorø amt

## Kilder
* Sogn-Herred-Amt, særnummer af Slægt&Data, 1998, 
* 
* Trap Danmark 4. udgave 1921
Svendborg amt

**Svendborg amt** ble samlet i 1793 av Nyborg amt og Tranekær amt. I 1970 ble Svendborg amt slått sammen med Odense amt til Fyns amt.

## Sammensetning
Amtet bestod av følgende herreder:
* Gudme herred
* Langelands Nørre herred
* Langelands Sønder herred
* Sallinge herred
* Sunds herred
* Vindinge herred
* Ærø herred 

Ærø herred kom dog først med ved utvekslingen som følge av freden i Wien i 1864.

## Amtmenn

* 1822-1855: Frederik Sporon
* 1855-1856: Hans Helmuth Lüttichau
* 1856-1867: Christian Cederfeld de Simonsen
* 1867-1905: Ludvig Brockenhuus-Schack
* 1905-1930: J. Wedell-Wedellsborg
* 1930-1933: Ove Koefoed
* 1933-1953: Rudolf Lassen
* 1953-1963: Knud Friis Jespersen

## Se også
* Kirker i Svendborg amt

## Referanser


## Eksterne lenker
*