Liste over borgermestre i Tórshavn

**Liste over borgermestre i Tórshavn** er en oversikt over alle borgermestre i Tórshavn på Færøyene. Borgermesteren er kommunens fremste folkevalgte og møteleder for kommunestyret, mens det finnes en egen administrativ leder.

Tórshavn fikk kommunalt selvstyre ved lov i 1866, resten av Færøyene ikke før forstanderskapene i prestegjeldene ble opprettet med lov i 1872. Tórshavn fikk en «borgerrepresentasjon» med fem medlemmer, i tillegg til landfogden som selvskrevent medlem. Ved uoverenskomst mellom borgerrepresentasjonen og landfogden hadde Færøyenes amtmann den endelige avgjørelsen. Medlemmene av borgerrepresentasjonen ble valgt for fem år.

Stemmeberettigede og valgbare til borgerrepresentasjonen var enhver myndig, ustraffet og eiendomsbesittende mann med fast opphold i kommunen de siste fire årene, som ikke stod i et personlig tjenesteforhold, og som hadde betalt en viss skatt. Ved valget i 1866 hadde Tórshavn over 800 innbyggere, men bare 29 stemmeberettigede, hvorav 15 stemte.

Borgerrepresentasjonen valgte en formann for ett år; den første var A.C. Lützen, mens J.P. Evensen satt som formann i rundt 20 år. Den siste formannen i borgerrepresentasjonen var Olaf Finsen.

I 1908 fikk Tórshavn kjøpstadsrettigheter og en ny lov om byens kommunale styre. Innen den tid hadde byen vokst til rundt 2&nbsp;000 innbyggere. Siden 1908 har det også vært allmenn stemmerett til kommunestyret, etter at en endring av den danske valgloven det året gav alle menn og kvinner over 25 år stemmerett ved kommunestyrevalg.

Borgermestrene har som regel tiltrådt ved årsskiftet, etter at kommunestyrevalg og det konstituerende kommunestyremøtet har blitt holdt før jul. Kommunestyret velger også inntil to viseborgermestre. Borgermesteren tituleres på færøysk som *borgarstjóri*, tidligere også som *býráðsformaður*, «byrådsformann». Derfor kalles borgermesteren og viseborgermestrene samlet for et formannskap, men formannskapet er ikke et eget myndighetsorgan.

## Borgermesterne

Alle borgermestrene har tilhørt et av Færøyenes politiske partier, men deres organisasjoner eller velgerforeninger i byen har stilt lister med noe varierende navn. Flertallet av borgermestrene har sittet på Lagtinget.

Fra den første verdenskrig var Tórshavn styrt av en danskorientert handels- og håndverkerstand, assosiert med Sambandsflokkurin. Ved radikaliseringen av den færøyske selvstyrebevegelsen i 1930-årene ble Framburðsfelagið byens fremste politiske kraft. Vinteren 1939/1940 brøt Framburðsfelagið med Sjálvstýrisflokkurin og gikk inn i det mer radikale Fólkaflokkurin. I midten av 1950-årene ble Framburðsfelagið splittet, så en håndverkerfraksjon rundt Kjartan Mohr dannet et eget parti, Framburðsflokkurin. Det gjenværende Framburðsfelagið (Fólkaflokkurin) delte i 1950- og 1960-årene på makten med sosialdemokratiske Javnaðarflokkurin. På 2000-tallet har Javnaðarflokkurin og Tjóðveldi gått sterkt frem.

Historisk har det vært mange partiløse lister organisert rundt personer og enkeltsaker; den lengst levende, Uttanflokkalistin eller Privatlistin, ble etablert av H.C.W. Tórgarð og videreført av Petur í Gong, som selv satt i kommunestyret i 34 år.

Generelt har kvinner vært underrepresenterte i færøysk politikk. Malla Samuelsen var i 1957 den første kvinnen som ble medlem av kommunestyret, valgt på en egen kvinneliste. Hun var egentlig medlem av Sjálvstýrisflokkurin og møtte som vara på Lagtinget for dette partiet. Jona Henriksen fra Javnaðarflokkurin var den første kvinnen i formannskapet i Tórshavn som viseborgermester i 1970. Lisbeth L. Petersen fra Sambandsflokkurin var i 1993 den første kvinnen som ble borgermester i Tórshavn. Hele formannskapet bestod av kvinner, ettersom Kristianna Rein og Katrin Dahl var viseborgermestre.

Til sammen 19 ulike politikere, 2 kvinner og 17 menn, har innehatt vervet som borgermester i kortere eller lengre perioder siden 1909. To borgermestre, Johan Pauli Henriksen og Kjartan Mohr, har også kommet tilbake til vervet og sittet i to adskilte omganger. Den yrkesmessige fordelingen er slik at elleve kom til borgermestervervet fra næringslivet (direktører, kjøpmenn, skipsredere og frie yrker), tre kom fra arkiv-, bibliotek- og museumsvesenet, tre kom fra skoleverket, én kom fra politi- og domstolsvesenet, og én var journalist.

## Liste
; Partitilknytning

## Fotnoter


## Referanser


## Litteratur
*

## Eksterne lenker
*