Kokarde

**Kokarde** er et rundt eller ovalt merke, vanligvis i form av en plate eller rosett, laget av tøy eller metall og ofte i et lands nasjonalfarger. Kokarder ble populære som båndsløyfer på hodeplagg på 1700-tallet og var særlig utbredt under den franske revolusjonen. De ble brukt som pynt, politiske symboler og nasjonaltegn og andre gjenkjenningsmerker på uniformshatter. Kokarder er fortsatt i bruk i ulike stiliserte varianter foran på uniformsluer, deriblant russeluer. De forekommer også som runde, plisserte dekorsløyfer og sirkelrunde nasjonalitetsmerker på militærfly.

Ordet er lånt fra det franske *cocarde* som er dannet av *coq*, «hane», og betyr «hattepynt som ligner en hanekam».

## Historikk

Kokarden oppstod i den europeiske klesmoten omkring midten av 1600-tallet. Opprinnelig var kokardene sløyfer, seinere ble de laget av bånd som ble samlet i en rosett. Mennene festet de til sida på hatten eller tøyet, gjerne jakkeslaget. Kvinner kunne også bære slike i håret. Båndsløyfer i hattene ble brukt for å feste den brede hatteskyggen på de store kavalér- og trekanthattene til den lave pullen. På 1700-tallet ble disse kokardene kombinert med en stropp, gjerne kalt krampe, som ble ført fra hattepullen over kokarden og festet i en knapp under den. Kokarden ble etter hvert stilisert til en sirkelrund, plissert plate av tekstil, altså brettet i skarpe, fine folder. Slik ble de tatt opp i hærene der hvert regiment hadde sine egne farger på rosettene. Den ble et hederstegn for soldatene; som degraderende straff kunne de bli fratatt kokarden og få den erstattet med en som var svart. 

Under den store franske revolusjonen ble kokarder tatt i bruk som merker for politiske partier. Ei tid var det påbudt å bære en revolusjonær variant i de nyskapte nasjonalfargene i trikoloren, det franske flagget, som politisk og nasjonalt tegn for alle borgere. Da nasjonalstatene ble etablert ellers i Europa, og i Amerika, ble det vanlig å bruke kokarder i fargene fra nasjonalflaggene.  Slike ble på 1700- og 1800-tallet særlig tatt i bruk som merker på uniformshodeplagg for europeiske hærer og mange steder også for sivile tjenestemenn;  kokarder ble båret på trekant- og snutehatter på fransk vis, og seinere også på de sylinderformede sjakoene, gjerne kombinert med fjær og annet. Metallkokarder ble båret på høyre side av hjelmene. Små knappe-formede kokarder ble siden båret foran på kepier, høyluer, båtluer og andre lueplagg. 

### Historiske eksempler
* Den svenske gule militærkokarden, som lenge ble båret av offiserer og underoffiserer, skal stamme fra en kokarde laget av halm som første gang ble gitt som hederstegn til *Livregementet till häst* etter slaget ved Lund i 1676. Den svenske sivile kokarden som er gul med blått i midten, kom i bruk på kong Karl XIV Johans tid.
* Under den amerikanske uavhengighetskrigen 1775-1783 tok den kontinentale arméen midlertidig i bruk kokarder i ulike farger som gradstegn.
* Under Gordonopptøyene i London i 1780 ble blå kokarder båret av mange protestantiske opprørere som symbol for motstanden mot myndighetene.
* Under den franske revolusjonen 1789-1799 ble kokarder i ulike farger brukt for å markere politisk tilhørighet slik:
** Grønn kokarde var et tidlig merke for de som støttet revolusjonen, og symboliserte håp.
** Hvit kokarde blei brukt av den franske hæren og rojalister som støttet *l'ancien régime.
** Svart kokarde ble hovedsakelig brukt av [[aristokrat]]er som var imot revolusjonen.
** Trikolorkokarde i rødt, hvitt og blått ble tatt i bruk kort tid etter [[storminga av Bastillen]]. 17. juli 1789 godtok kong [[Ludvig XVI av Frankrike|Ludvig XVI]] denne kokarden. 8. juli 1792 ble det påbudt for alle menn å bære den. Siden har trikolorkokarden blant annet blitt brukt i militære og nasjonale sammenhenger.
* For de britiske [[jakobittene]] ble en hvit kokarde, som Yorks hvite rose, et viktig symbol, og skotten [[Robert Burns]] skrev et dikt i 1790 som han kalte *The White Cockade*.
* Før [[den amerikanske borgerkrigen]] på 1860-tallet ble blå kokarder båret på klær og hatter som symbol for politisk støtte til [[sørstatene]]s løsrivelse fra unionen.

<gallery heights="170" style="font-size:95%">
File:Norsk dragon 1700-tallet.jpg|Norsk [[dragon]]uniform fra 1700-tallet bestående av [[trekanthatt]], med tidlig, sløyfeformet kokarde, og rød [[justaucorps]].
fil:Bonnie prince charlie.JPG|Jakobitterhelten «[[Bonnie Prince Charlie]]» (1720–1788) med hvit kokarde i lua og [[jakobittene]]s blå bånd.
File:Sansculottes.jpg|Militante franske revolusjonære 1793-1794 iført røde «[[frihetslue]]r» med kokarder i fargene fra [[trikoloren]] som revolusjonssymbol. «[[Sanskulott]]en» til venstre har langbukser som i en vid utgave var vanlig blant fattige og arbeidere, mens den andre har vanlige [[knebukse]]r.
</gallery>
== Nyere bruk ==



=== Militær bruk ===
Kokarder blir fortsatt brukt som uniformsmerke på noen militære hodeplagg og blir lagd både av stoff og metall. Forenklede kokarder blir også ofte brukt som [[nasjonalmerker på militærfly|nasjonalmerke]] på militærfly, kalt rundell (etter engelsk *roundel*). Det er derimot ikke alle flymerker som likner på kokarder.
<gallery heights="90" style="font-size:95%">
fil:Norwegian navy former private hat.png|Kokarde på [[matroslue]] for [[den norske marinen]].
fil:Bundeswehr schiffchen marine Msch u M.jpg|Kokarde på [[båtlue]] for soldater i den tyske marinen i *Bundeswehr.
fil:Советская_кокарда_Militsiya_officer's_cap_cockade.jpg|Sovjetisk kokarde eller luemerke med hammer og sigd i metall, brukt som merke foran på høyluer for offiserer.
File:Roundel of Norway.svg|Rundell, kokardeliknende merke, for militærfly i det norske Luftforsvaret.


### Bruk blant studenter
Kokarder blir brukt i enkelte tradisjonelle studentuniformer, som den nordiske studentlua og snutehatten som inngår gallauniformen for elever ved den militært drevne tekniske høgskolen *[[École polytechnique]]* i Paris.

fil:Russ med russeluer.jpg|Russ i russeluer med kokarde i norske farger. Røde russeluer ble første gang tatt i bruk i 1905, blå i 1916.
fil:Svensk studentmossa.jpg|Tradisjonell svensk studentlue,  hvit *studentmössa* med tøykokarde i gult og blått.
fil:TFteknolog.jpg|Studentlue fra Aalto-universitetet i Helsingfors med kokarde eller luemerke av metall.
fil:Bicorne hat Ecole Polytechnique.jpg|Tosnutet hatt med kokarde inngår i gallauniformen for studentene ved den franske *[[École polytechnique]].
</gallery>

=== Nasjonale kokarder (utvalg) ===
<gallery heights="90" widths="90" style="font-size:95%">
Fil:Roundel of Argentina.svg|Argentinas kokarde (*escarapela*) er blå-hvit-blå
Fil:Escarapela de Bolivia.svg|Bolivias kokarde er grønn, gul og rød.
Fil:Cockade of Brazil.svg|Brasil har en blå, gul og grønn kokarde.
Fil:Escarapela de Chile.svg|Chile har en blå, hvit og rød kokarde med stjerne i midten.
Fil:Roundel of France.svg|Frankrike har en trefarget kokarde (*cocarde*) i rødt, hvitt og blått.
Fil:Roundel of Italy.svg|Italia har kokarde i rødt, hvitt og grønt.
Fil:Netherlands cockade.svg|Nederlands kokarde er i nasjonalfargen [[oransje]].
FIl:Escarapela del Perú.svg|Perus kokarde (*escarapela*) er rød, hvit, rød.
Fil:Portugal cockade.svg|Portugal
Fil:Hungarian cockade.png|Ungarn har en kokarde (*kokárda'') i rødt, hvitt og grønt.
Fil:National Cockade of Uruguay.png|Uruguay har en hvit- og blåstripet kokarde.


## Referanser


## Se også
* Pins, luemerke
* Button, jakkemerke
* Pompong, pyntedusk på militære hodeplagg
* Nasjonalmerker på militærfly (rundell)
* Armbind, farget tøystykke som bæres som merke på overarmen 

## Eksterne lenker
* 
*