open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Against All Authority

**Against All Authority** *(ofte forkorta *'-AAA-*')* er et DIY ska punk band, dannet i Miami, Florida i 1992.

Opprinnelig sto de selv for alt arbeid slik som plateinnspilling, konserbooking og til og med trykking av t-skjorter. Seinere signerte de for plateselskapet Hopeless Records, og ga ut *All Fall Down* i 1998. 

## Diskografi
**Destroy What Destroys You* (1998)
**All Fall Down* (1998)
**The Exchange* splitt med The Criminals (1999)
**24 Hour Roadside Resistance* (2000)
**Nothing New for Trash Like You* (2001)
**Live at the Fireside Bowl* (2003)
**Common Rider/Against All Authority Split* (2005)
**The Restoration Of Chaos & Order* (2006)

## Eksterne lenker
*
Ruth Vatvedt Fjeld

**Ruth Eldbjørg Vatvedt Fjeld** (født 1948) er en norsk professor i leksikografi og målføregransking ved Institutt for lingvistiske og nordiske studier ved Universitetet i Oslo. Hun ble valgt til prorektor ved universitetet for perioden 2013–2017 sammen med rektor Ole Petter Ottersen, men trakk seg fra vervet i 2014 etter uoverensstemmelser med Ottersen. Fjeld har tidligere vært NRKs språkkonsulent for bokmål.

## Faglig arbeid

Hun ble dr. philos. ved Universitetet i Oslo i 1998, med avhandlingen *Rimelig ut fra sakens art. Om tolkning av ubestemte adjektiv i regelgivende språk*.

Hun har siden 2000 vært ansvarlig for det leksikografiske bokmålskorpuset (LBK), en stor samling elektroniske tekster på bokmål hentet fra forskjellige kilder fra 1985 og framover, der hvert ord er merket og gjort søkbart for språkforskning. Det inneholder 100 millioner løpeord.

## Prorektor ved Universitetet i Oslo

I rektorvalget ved Universitetet i Oslo våren 2013 ble Fjeld valgt til prorektor, universitetets nest høyeste stilling, for fireårsperioden 2013–2017. Hun stilte til valg sammen med Ole Petter Ottersen, som ble valgt til rektor. Hun valgte å trekke seg fra sitt verv i april 2014, og begrunnet det med faglige og arbeidsmessige uoverensstemmelser med Ottersen. Ifølge Fjeld ble hun fratatt nesten alle arbeidsoppgaver som prorektor tradisjonelt har, bl.a. ansvaret for forskning, og disse oppgavene ble i stedet gitt til en ikke-valgt viserektor. Hun opplyste at hun nesten ikke hadde hatt arbeidsoppgaver og ikke ble involvert i prosesser selv innen hennes ansvarsområder. Det var ifølge Fjeld et åpent spørsmål om årsaken til hennes avgang kunne kalles universitetspolitisk. Etter at lederen for kommunikasjonsenheten sendte ut pressemelding om at hennes avgang «skyldes personlig overveielse og er ikke begrunnet med universitetspolitiske motsetninger» gikk Fjeld ut og dementerte dette og uttalte at pressemeldingen «vrir min begrunnelse i en feilaktig retning». I et intervju i *Klassekampen* uttalte hun at hun hadde protestert mot påstanden om «personlige» grunner også i forkant og at hun opplevde behandlingen fra rektor som mobbing.

## Verv i organisasjoner

Ruth Vatvedt Fjeld var leder av Bymålslaget til 2013. Hun er varamedlem av arbeidsutvalget i Norsk Kvinnesaksforening fra 2016.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Kort presentasjon ved Universitetet i Oslo
* Disputas i 1998
* Om bokmålskorpuset på forskning.no (2008)
* Om banning i Aftenposten (2011)
* "Språkvaskeren" i Universitas
Jan Terje Faarlund

**Jan Terje Faarlund** (født 3. mai 1943 i Østre Toten) er professor i nordisk språk ved Universitetet i Oslo. 

Faarlunds vitenskapelige karriere begynte med magistergradsavhandlinga *Preposisjonsuttrykkenes syntaks i moderne norsk* (1974), og han har også seinere hovedsakelig jobba med grammatiske spørsmål i norsk. Et av hans mest omfattende arbeid er som medforfatter av *[[Norsk referansegrammatikk]]* (1997).

Faarlund har tidligere vært professor ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet. Han var gift med sosialantropologen Marianne Gullestad (1946–2008).

I 2013 ble han tildelt Gad Rausings Pris for framstående humanistisk forsking

## Referanser

## Eksterne lenker

*
Frode Helland

**Frode Helland** (født 17. november 1964),  er professor i nordisk litteratur i ved Universitetet i Oslo. Han tok hovedfag i nordisk språk og litteratur ved universitetet i Oslo våren 1992, ble dr. art. 1998 og er professor fra 2004. Han er også professor II ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet. 

Helland var leder for Senter for Ibsen-studier. I 2018 ble han valgt til dekan ved HF-fakultet, Universitetet i Oslo.

Helland gav i 2019 ut boken *Rasismens retorikk* på Pax-forlag. Boken tar for seg karakteristika ved rasistisk retorikk: «Hvilke strategier har den? Hvilke troper og figurer? Rasistisk retorikk skiller skarpt mellom «oss» og «dem», den utdefinerer grupper av mennesker og framstiller dem som mindre­verdige, farlige og problematiske».

## Utgivelser
**Rasismens retorikk*. Pax-forlag, 2019.
**Melankoliens spill. En studie i Henrik Ibsens siste dramaer*. Universitetsforlaget, 2000.
* *Voldens Blomster. Henrik Wergelands Blomsterstykke i estetikkhistorisk lys*. Universitetsforlaget, 2003.

## Referanser


## Eksterne lenker
Even Hovdhaugen

**Even Hovdhaugen** (1941–2018) var en norsk språkforsker. 

Hovdhaugen ble mag.art. i 1966 og ble ansatt ved Universitetet i Oslo i 1967. I 1974 ble han professor i allmenn språkvitenskap. 

Hovdhaugen, som var ekspert på polynesiske språk, var mellom 1997 og 2002 dekan på Det humanistiske fakultet.

Han gjorde feltstudier i Ungarn, Tyrkia, Sovjetunionen, Mongolia, Peru, Chile, Vest-Samoa, Tokelau og Salomonøyene. Han hadde en stor vitenskapelig produksjon og gav ut lærebøker både på universitetsnivå og for videregående skole. Han skrev grammatikker for samoansk og tokelauisk.

I 1995 var han gjesteprofessor ved Københavns Universitet, og i 1978–80 var han redaktør for *Nordic Journal of Linguistics*. Han hadde flere sentrale verv innen universitet og forskning, blant annet dekan ved Det historisk-filosofiske fakultetet i Oslo. I 1992 fikk han Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning og NAVFs pris for fremragende forskning.

I 2002 hadde Hovdhaugen en disputt med Thor Heyerdahl om sistnevntes bok om Odin.

Hovdhaugen var medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi. 

Han var sønn av politikeren Einar Hovdhaugen.
## Referanser


## Eksterne lenker
* Portrett i ''Apollon''
Padawan

**Padawan** er i Star Wars-filmene en jedilærling. De er over stadiet der de går i klasse (som barna i Klonene angriper) men før de blir utnevnt til Jedi-ridder. En Padawan er en Jedi-lærling. Fra barndom til ung voksen alder må en Padawan få hjelp av en Jedi, men de blir ikke Jedi før mestrene deres mener de er klare for oppgaven, og da må de gjennomføre tester før de kan kalle seg en fullverdig Jedi.

Karakterer som blir akseptert i Jedi Council, får lov til å bruke tittelen Jedi Master. Den mørke motparten til en Jedi Padawan er en Sith-lærling. Etter klone-krigene ble en rekke Jedi Padawans utslettet av Anakin Skywalker, som hadde blitt lokket til Dark Side av Darth Sidious.

## Padawaner og deres mestre fra filmene

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Janne Bondi Johannessen

**Janne Margrethe Bondi Johannessen** (født 1. august 1960, død 15. juni 2020) var en norsk lingvist. Hun var professor i lingvistikk ved Universitetet i Oslo (UiO) og leder for Tekstlaboratoriet ved UiO fra 1993.

Johannessen ble cand.mag. i 1986, cand.philol. i 1988 og dr.philos. i 1994. Hun ble førsteamanuensis ved UiO i 1996 og var professor fra 1999.

## Bibliografi
* *Språk i Oslo – ny forskning omkring talespråk* (flere forfattere) Novus forlag 2008 ISBN 9788270994717
* *På språkjakt – problemer og utfordringer i språkvitenskapelig datainnsamling* (flere forfattere) 2003 ISBN 9788274771536
* *Coordination* 1998 Oxford University Press ISBN 0198237723

## Referanser




## Eksterne lenker

* ''The syntax of correlative adverbs'' Artikkel av Janne Bondi Johannessen i Lingua 115 (2005) – pdf-fil
* ''Coordination'' hos Google books
*
Jon Gunnar Jørgensen

**Jon Gunnar Jørgensen** (født 29. april 1953) er professor i norrøn filologi ved Universitetet i Oslo.

Han ble dr. philos. i 2000 med avhandlingen «Det tapte håndskriftet Kringla og Ynglinga saga etter Kringla»https://web.archive.org/web/20050228081009/http://www.hf.uio.no/forskning/dok-disp/d-navn/Jorgensen.html. Han er redaktør for *[[Maal og Minne]]* og leder av Kjeldeskriftkommisjonen.

Jørgensen ble i 2017 utnevnt til ridder av Den islandske falkeorden i forbindelse med statsbesøket til Islands president i Norge.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Hjemmeside ved Universitetet i Oslo
Omertà

**Omertà** er en taushetsplikt blant medlemmer av den italienske mafiaen. Å bryte omertàen regnes som den mest forræderske handlingen blant medlemmene av de kriminelle gruppene.

Omertà kan også brukes om sivile personer i italienske områder der mafiaen står sterkt og har i den sammenheng betydningen at man ikke skal samarbeide med politiet. Det er i slike områder vanlig at ingen har sett eller hørt noe, eller ikke er villig til å prate med politiet etter et mafiarelatert mord.

Blant medlemmer av mafiaen vil omertàen bety at de ikke involverer politiet eller regjeringen i sine affærer, og de vil benekte mafiaens eksistens.

Ordets opprinnelse er ukjent. Det kan spores tilbake til spansk, der det betyr *mandig*. Det kan også stamme fra italiensk: «umiltà», siciliansk: «umirtà» som betyr «ydmykhet», da omertà opprinnelig var en underkastelseskodeks.

I engelsktalende land, uttales ofte ordet *omerta*, uten aksent.
Det galaktiske imperiet

**Det Galaktiske Imperiet** er en fiktiv organisasjon fra Star Wars-filmene. Imperiet ble opprettet etter at sithen, Darth Sidious hadde fått gjennomført sin plan for å eliminere Jedi-ordenen gjennom ordre 66. Han hadde lenge hatt et dobbeltspill under klonekrigene der han hadde vært leder for republikken som kansler Palpatine og hemmelig leder for separatistene som Darth Sidious. Imperiet hersket over galaksen i mange år helt til den ble beseiret av Opprøreralliansen.

Det galaktiske imperiet ble for første gang introdusert i filmen *[[Star Wars Episode IV: Et nytt håp]]* (1977). Organisasjonen dukket også opp i oppfølger filmene *[[Imperiet slår tilbake]]* (1980) og *[[Star Wars Episode VI: Jediridderen vender tilbake|Jediridderen vender tilbake]]* (1983). Det galaktiske imperiet er antagonisten gjennom hele den originale Star Wars trilogien. Opphavet til det galaktiske imperiet blir beskrevet i *[[Star Wars Episode III: Sithene tar hevn]]* (2005). Hvor imperiet erstattet den galaktiske republikk ved slutten av klonekrigen.

Etter ødeleggelsen av den andre dødsstjernen ble restene av det gjenværende imperiet fragmentert til flere fraksjoner. The First Order var en av disse fraksjonene. Gruppen ble ledet av tidligere imperiske offiserer som fortsatte å følge prinsippene til det tidligere imperiet. De er blitt en mektig gruppe i galaksen under *[[The Force Awakens]]* og står opp mot en reformert Opprørerallianse i form av the Resistance.

Det galaktiske imperiet er i flere Star Wars medier blitt beskrevet som et brutalt diktatur som er basert på "tyranni, hat mot ikke-mennesker, brutal og dødelig makt, og over alt annet, konstant frykt".

## Se også
* Den galaktiske republikk
* First Order

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* DomusPublica.net
* WeeklyStandard.com 
* Web.Archive.org
* GalacticEmpireDatabank.com
Helge Lødrup

**Helge Lødrup** (født 21. august 1952) er professor i lingvistikk ved Institutt for lingvistiske og nordiske studier, Universitetet i Oslo. Han ble cand. philol. 1980, dr. philos. 1988, og var ansatt ved Universitetet i Bergen fra 1981 til 1986, da han kom til Oslo. Han har også vært gjesteforsker ved Stanford University i til sammen to år.

## Bibliografi

* *En generativ grammatikk over norske [[hypotagme]]r – en    LFG-beskrivelse av ikke-verbale hypotagmer* 1988 (doktorgradsavhandling). Ble utgitt på Novus forlag i 1989 med ISBN 82-7099-146-5 
* *Syntaktiske studier i [[Absalon Pederssøn Beyer]]s Dagbok* 1980

## Referanser


## Eksterne lenker
* Presentasjon på instituttets hjemmeside
* Hjemmeside
*
Hoth

**Hoth** er en oppdiktet planet fra Star Wars-filmene. Til tross for navnet har den et arktisk klima og ligger nær et astroidebelte. Den var opprøreralliansens hemmelige base i Star Wars Episode V: Imperiet slår tilbake. Finse ble da brukt som innspillingssted.

## Eksterne lenker
* StarWars.com Databank
* StarWarsGuiden
Lysrør

**Lysrør**, tidligere også kalt **lysstoffrør**, er forskjellige typer gassfylte glassrør som brukes som lyskilder i lamper og annen belysning.

## Virkemåte
Ved hjelp av en tennspenning ioniseres gassen i røret slik at den blir elektrisk ledende. Spenningen reduseres deretter, og strømmen gjennom gassen eksiterer kvikksølvdampen,  argon- eller neongassen. Dette skaper plasma som produserer kortbølget ultrafiolett lys. Det ultrafiolette lyset får lysstoffet (fosfater) på innsiden av glassrøret til å fluorisere, noe som produserer synlig lys.

## Kompaktlysrør og sparepærer
Korte lysrør kalles *kompaktlysrør*. 

Kompaktlysrør utstyrt med lyspæresokkel som på vanlige glødelamper har en innebygget omformer i sokkelen, og kalles ofte *sparepærer*. Disse kan brukes i ordinære armaturer beregnet for glødelamper, og bruker bare rundt 20% av energien for samme lysutbytte, og varer lenger. 

Lysrør har en levetid på ca. 16&nbsp;000-24&nbsp;000 timer. Det finnes lysrør på markedet som har levetid opptil 84&nbsp;000 timer, disse kalles *Long Life* lysrør. Levetiden avhenger av brenntid, samt antall innkoblinger. Lysstyrken reduseres gjennom hele levetiden.

## Innlevering av kasserte sparepærer og lysrør
I Norge kan man, av miljømessige hensyn, levere inn kasserte sparepærer og lysrør gratis til butikker som selger slike varer, uten krav om nykjøp eller at produktet ble kjøpt hos denne forhandleren.

## Se også
* Glødelampe, glødelampe lyser ved at strøm sendes gjennom en tynn leder.
* Halogenlampe, halogenlampe er en glødelampe hvor kapselen er fylt med en halogengass.
* Lysdiode, lysdiode (LED) er en halvleder-diode som lyser med et inkohorent monokromatisk lys når en likerettet spenning påføres.
* Metalldamplampe, lampe som gir lys fra en elektrisk utladning gjennom edelgass og metalldamp.
* Lampe
* Lyskilde
* Luminescens

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*Miljødirektoratet: Kjemikalier
*Miljøstatus i Norge: Miljøgifter
Kristian Emil Kristoffersen

**Kristian Emil Kristoffersen** (født 10. oktober 1961) var professor i lingvistikk ved Institutt for lingvistiske og nordiske studier ved Universitetet i Oslo fra 1998 til 2016. Fra 2016 har han vært direktør ved Stiftelsen Frambu.

Kristoffersen tok doktograden i 1997 med avhandlingen «Infinitival phrases in Old Norse. Aspects of their syntax and semantics».

Hans hovedforskningsområder er språktilegnelse og språkvansker, blant annet språkferdigheter hos barn med cri du chat-syndrom.

## Utgivelser
* Hans-Olav Enger og Kristian Emil Kristoffersen (2000): *Innføring i norsk grammatikk: Morfologi og syntaks*, Landslaget for Norskundervisning. ISBN 9788202196523
* Kristian Emil Kristoffersen m. fl. (2009): *Språk: En grunnbok*, Universitetsforlaget. ISBN 9788215007601
*Marianne Lind og Kristian Emil Kristoffersen (2014): Når språket svikter. Norsk grammatikk i et klinisk perspektiv. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kristian Emil Kristoffersen Universitetet i Oslo
Svein Lie

**Svein Lie**  er navnet til flere personer:

*Svein Lie (1941), professor i realfagdidaktikk ved Universitetet i Oslo. 
*Svein Lie (1942), professor i nordisk språk ved Universitetet i Oslo.
Tatooine

:*«Tatooine» kan også referere til [[Kepler-16b]].*
**Tatooine** er en oppdiktet planet fra *[[Star Wars]]*-filmene. 

## Natur
Tatooine er dekket av ørken, mye grunnet at den går i bane rundt en tvillingstjerne og dermed har to soler.
Befolkning utenfor byene er mest jawaer og sandfolk, i tillegg til vann-farmere.

Byer: Mos Eisley, Bestine, Mos Entha, Mos Espa, Mos Taike, Wayfar, Aartan Ridge.

## Politisk
Tatooine styres av huttene, i filmenes tilfelle Jabba the Hutt, og er derfor et svært ettertraktet sted for kriminelle. Planeten ble i veldig liten grad påvirket av Republikken og Imperiet.

## Rolle i filmene
Tatooine har en stor rolle i filmene og er med i alle filmene unntatt *[[Star Wars Episode V: Imperiet slår tilbake|Imperiet slår tilbake]]* (men blir nevnt). Både Anakin Skywalker og Luke Skywalker vokste opp på Tatooine.

## Location
Filmens scener i episode 4 er filmet i den sørligste provinsen i Tunisia. Området heter Tataouine og er en del av Sahara. Kulissene etter produksjonen står der fortsatt og vedlikeholdes for besøkende Star Wars-fans.
Melbu kirke

**Melbu kirke** ligger på Melbu i Hadsel kommune i Nordland. Kirka er ei langkirke i tre. Den ble innviet 18. november 1936 og har 250 plasser. Arkitekt for kirka var Harald Sund.

Et nytt orgel ble installert i Melbu kirke i 2006.

## Tidligere kirke
*Melbø korszhusz* er omtalt i Trondhjems Reformats 1589. Dette kapellet fra middelalderen (trolig ei stavkirke) gikk ut av bruk allerede før 1694. I 1750 skal det fortsatt ha stått, men vært så skrøpelig at man ikke kunne holde gudstjeneste i det. Nøyaktig plassering er ikke kjent.

## Bilder fra kirka

Fil:Melbu kyrkje.jpg|Nordfra
Fil:Melbu kyrkje inni.jpg|Mot koret
Fil:Melbu kyrkje alter.jpg|Alter
Fil:Melbu kyrkje preikestol.jpg|Prekestol


## Andre kirker i Hadsel
*Grønning kirke
*Hadsel kirke
*Hanøy kirke
*Innlandet kirke
*Sand kirke

## Referanser




## Litteratur
* Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Nordland fylke (Riksantikvaren, 2016), s. 94–95
* 

## Eksterne lenker
* 
* Den norske kirke i Hadsel
*
Lotta Engberg

**Lotta Engberg** (født *Lotta Pedersen* 1963) er en svensk danseband- og popsangerinne.  Engberg har deltatt i Melodifestivalen (svensk Melodi Grand Prix) og Eurovision Song Contest.

I 1989 startet hun sammen med sin daværende ektemann Lotta & Anders Engbergs orkester. Lotta Engberg var vokalist, mens Anders Engberg var saksofonist.

I 1994 startet hun sitt eget danseband, Lotta Engbergs.

På TV 4 Plus er hun programleder for Bingolotto.

## Melodifestivalen
Første gang hun deltok i Melodifestivalen var i 1984, da hun fremførte *Sankta Cecilia* sammen med Göran Folkestad. Den kom på en andreplass etter Herreys. I 1987 vant hun med *[[Fyra Bugg & en Coca Cola (sang)|Fyra Bugg & en Coca Cola]]*. I 1988 kom hun på en tredjeplass i den svenske finalen med *100%* sammen med vokalgruppen Triple & Touch.  Som medlem av trioen Kikki, Bettan & Lotta deltok hun med «Vem é dé du vill ha» som kom på tredjeplass i Melodifestivalen 2002, og «Din hånd i min hånd» som kom på fjerdeplass i Melodi Grand Prix 2003.

## Album
* *[[Fyra Bugg & en Coca Cola]]* (1987)
* *[[100% (album)|100%]]* (1988)
* *[[Fyra Bugg & en Coca Cola och andra hits]]* (2003)
* *[[Kvinna & man]]* (Lotta Engberg & Jarl Carlsson, 2005)
* *[[Världens bästa Lotta]]* (2006)
* *[[När du tar mig i din famn]]* (2007)
* *[[Alla lyckliga stunder]]* (2007)
* *[[Upp till dans (Lotta Engberg-album)|Upp till dans]]* (2009)
* *[[Jul hos mig]]* (2009)
* *[[Lotta & Christer]]* (2012, Lotta Engberg & Christer Sjögren)

## Priser
* Årets göteborgare 2005

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Syre (andre betydninger)

**Syre** eller **acid** kan referere til:

*Syre, surt stoff, et stoff som gir fra seg ett eller flere H+-ioner når man løser det opp i vann.
*LSD, lysergsyredietylamid, et psykoaktivt stoff som også omtalt som *acid*.
*Syre, planter i syreslekta (*Rumex*) i slireknefamilien.
*Syre (stedsnavn), et geografisk sted utenfor Skudeneshavn, Karmøy kommune.
*Sony Acid Pro, et musikkprogram.
*En rekke retninger innen musikk, herunder:
**Acid house
**Acid techno
**Acid trance
**Acid jazz
**Acid rock

## Se også
* Atomisk, konsistent, isolert, durabel, på engelsk forkortet ACID
VM i curling for menn 2006

**Curling-VM for herrer 2006** ble arrangert 1. april – 9. april 2006 
i *Paul Tsongas Arena* i Lowell i Massachusetts (USA).

* Skottland vant 7-4 i finalen over Canada
* Norge vant 8-5 i bronsefinalen over USA

## Eksterne lenker
WCF Statistics 
Norges Curling Forbund
Liste over episoder av Camp Lazlo

Dette er en **liste over ''[[Camp Lazlo]]''-episoder**. *Camp Lazlo* er en amerikansk animert TV-serie som vises på Cartoon Network, og har tilsammen utgitt fire sesonger og totalt 52 episoder i Norge.

## Sesong 1: 2006

## Sesong 2: 2006

## Sesong 3: 2007

## Sesong 4: 2007

## Sesong 5: 2008
Krabbenkreekdemningen

**Krabbenkreekdemningen** (ned.: *Krabbenkreekdam*) er en 1,6 kilometer lang demning som stenger forbindelsen mellom fjorden Oosterschelde og viken (tidligere sundet) Krabbenkreek. Demningen ligger mellom halvøyene Tholen og Sint-Philipsland i den nederlandske provinsen Zeeland. Demningen er også i bruk som fylkesvei, *N656* ble åpnet i 1973.

En av effektene denne demningen har hatt på naturen, er at forbindelsen mellom ulike våtmarksområder er brutt. Det finner ingen gjennomstrømning sted lengre, hverken med hensyn til saltvann fra Oosterschelde eller ferskvann fra elvene og Volkerak-Zoommeer. Tilstrømning av vann finner nå fortrinnsvis sted via regnvann. Det har vært tale om å lage en sluse i Krabbenkreekdemningen slik at vannmiljøene i Krabbenkreek og Rammegors igjen forbindes med hverandre, tidevannet kan gå sin gang og salt-elskende flora og fauna igjen kan utvikle seg. Videre vil en mer naturlig overgang mellom saltvann og ferskvann kunne finne sted mellom Volkerakmeer og Oosterschelde.
Coyoacán

**Coyoacán** befinner seg sentralt i Mexicos føderale distrikt.  I 2000 var det registrert 639&nbsp;021 innbyggere i Coyoacán, som har et samlet areal på 54,4 km².

Coyoacán var tidligere en egen by, men er nå oppslukt av storbyen. Midt i Coyoacán ligger renessansekirka San Juan Bautista fra sent på 1500-tallet, omgitt av flotte, fargerike hus i kolonistil. Her holdes det et fargerikt marked, og området har også et livlig uteliv. Like ved finnes hjemmet til kunstnerne Diego Rivera og Frida Kahlo, samt huset der Lev Trotskij bodde og ble drept i 1940.

Nasjonalparken Viveros de Coyoacán har mellom 2&nbsp;500 og 3&nbsp;500 besøkende hver dag. Den er en kombinert planteskole og offentlig park.
I Coyoacán liger også dyrehagen Zoológico Los Coyotes. Den har hovedsakelig en regional fauna med arter som hører hjemme i Mexicodalen, deriblant to coyoter.

Navnet Coyoacán kommer fra nahuatl og betyr «Coyotestedet».

## Colonias
Coyoacán er delt inn i flere bydeler (*[[colonia (Mexico)|colonia]]s*). De viktigste er som følger:
*Avante
*Campestre Club
*Del Carmen
*Colonia Educación
*Taxqueña

## Eksterne lenker
* Offisielle sider for Coyoacán
American Chemical Society

**American Chemical Society** (**ACS**), et akademisk selskap (profesjonsforening) som holder til i USA og gir støtte til vitenskapelige undersøkelser innen kjemifeltet. ACS ble stiftet i 1876 og har over 158&nbsp;000 medlemmer på alle gradsnivåer og innen alle grener av kjemi, kjemiteknikk og beslektede felt. ACS avholder nasjonale samlinger to ganger i året der hele kjemifeltet blir dekket samt dusinvis med mindre konferanser innen de enkelte underfelter. Publikasjonsdivisjonen produserer om lag to dusin vitenskapelige journaler (det eldste, *[[Journal of the American Chemical Society]]*, har utkommet siden 1879) og flere bokserier. Den nyeste (2006) journalen, *ACS Chemical Biology* har unike nettbaserte funksjoner som «Ask the Expert» og en wiki og kjemisk-biologisk ordliste. American Chemical Societys primære inntektskilde er divisjonen Chemical Abstracts Service.

American Chemical Society sponser også den amerikanske kjemiolympiaden (USNCO), en konkurranse som har til hensikt å velge firemannslaget som skal representere USA i den internasjonale kjemiolympiaden (IChO).

ACS’ Divisjon for Kjemisk Utdanning tilbyr standardiserte prøver for ulike underfelt innen kjemi. De to vanligste prøvene er prøvene på grunnfagsnivå for generell og organisk kjemi. Hver av disse prøvene består av 70 flervalgsspørsmål, og studentene har nøyaktig to timer på å fullføre prøven.

ACS’ årsmøte i 2006 fant sted i San Francisco 10. til 14. september. 

## PubChem-kontroversen
Siden unnfangelsen av National Center for Biotechnology Informations åpent tilgjengelige initiativ til en database over kjemiske forbindelser, PubChem, har ACS aktivt bedrevet korridorpolitikk overfor NCBI og deres overvåkende myndigheter for å stanse utviklingen av databasen. ACS markedsfører sin egen abonnements- og betalingsbaserte tjeneste Chemical Abstracts Service (CAS). 23. mai 2005 sendte ACS ut følgende pressemelding:

:*ACS har sterk tro på at den føderale regjeringen ikke bør begi seg ut på å bli en forlegger finansiert av skattebetalernes penger. Ved å samle, organisere og disseminere informasjon om små molekyler, informasjon den ikke har finansiert frambringelsen av, og som dupliserer CAS-tjenester, har NIH påbegynt den bekymringsfulle veien i retning av ukontrollert vitenskapelig publisering…*

## Se også
* ACS-stil &ndash; ACS standard for kildereferanser.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ACS Publications nettsted
* ACS Chemical Abstracts Service (CAS)
* A Cauldron Bubbles: PubChem and the American Chemical Society (''Information Today'', juni 2005)
1. divisjon fotball for kvinner 2006

**[[1. divisjon fotball for kvinner]] [[Norsk fotball 2006|2006]]** ble vunnet av Asker, som før sesongen 2006 hadde blitt degradert til 1. divisjon grunnet svak økonomi. Asker vant 13-0 i avslutningskampen mot Kattem. Asker var dermed klar for Toppserien for 2007-sesongen sammen med Kattem og Grand Bodø. Sistnevnte sikret toppserieplassen etter å ha vunnet kvalifiseringskampene mot Liungen. Bamble rykket ned til andre divisjon.

Toppserien ble for 2007 utvidet, slik at de to beste lagene fra 1. divisjon automatisk rykket opp, mens lagene på tredje og fjerdeplass måtte spille kvalifisering mot lag nummer ni og to fra toppserien 2006.

## Tabell

## Referanser
Åsane Fotball

**Åsane Fotball** (stiftet 4. november 1971) er en toppfotballdelen av Åsane Allianseidrettslag som er fra bydelen Åsane i Bergen. A-laget for menn spiller i OBOS-ligaen etter opprykket fra 2. divisjon, i 2019.

## OBOS-ligaen 2026

## Spillerstall
Oppdatert 24. oktober 2025.

### Utlånte spillere

## Historikk

Grønt markerer opprykk, mens rødt er nedrykk.

## Flest seriekamper
Flest seriekamper pr 1.1.2023

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Espevær

**Espevær** er en øy i Bømlo kommune. Den ligger like vest for Bømlo i Vestland fylke. 

Ytterst på vestlandskysten, i Bømlo kommune ligger Espevær, et særpreget fiskevær som er rikt på kulturminner. For 100 år siden var det knapt en fisker med respekt for seg selv som ikke hadde tilbrakt en natt på det lokale vertshuset Baadehuset. På midten av 1800-tallet kunne det være 20&nbsp;000 mennesker på øya når silda kom. Til sammenligning var det i Bergen på denne tiden 26&nbsp;000 innbyggere. 

I dag er innbyggertallet rundt 100. Espevær er et livskraftig samfunn. Øya har butikk, post, bank, pub, restaurant/kafé, skole og et lakserøykeri med 6 ansatte. Fra Eidesvik på Bømlo går skyssbåten «Rose Ekspress» i fast rute ut til øya. Overfarten tar 10 minutter.

## UFO Ringen
En av de største turistattraksjonene på øyen er UFO-ringen. I 1975 dukket det plustelig opp en stor, oval sirkel på et jorde på Espevær. Det var noen soppsankere som oppdaget ringen den 7.oktober 1975. På det stedet øyboerne feirer St. Hans, var det plutselig en stor eggformet sirkel. Den var 26 meter lang, 14 meter bred og 63 meter i omkrets. I det 30cm brede sporet var gresset flatt, men levende, mens gresset både på innsiden og utsiden av ringen stod som normalt. 

Et stort Sea-King helikopter fra luftforsvaret landet midt i ringen, men satte ikke merke i bakken. Det ble slått fast at dersom ringen ble laget med mekanisk påvirkning, må vedkommende gjenstand ha veid over 50 tonn. Ringen er fortsatt godt synlig men mysteriumet om hva som forårsaket den er fortsatt uoppklart.  

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* – Hva skjer på Espevær
* BT – Espevær har draget
* BT – Over sundet for en femmer
* NRK – Landet en UFO her for 40 år siden?
Millau-broen

**Millau-broen** er verdens høyeste skråstagbro. Broen ble offisielt åpnet 14. desember 2004, og 16. desember samme år ble den åpnet for trafikk. Broen er 343 meter høy på sitt høyeste punkt. Kjørende trafikk foregår i 270 meter høyde over elven Tarn i Millau i Sør-Frankrike. Broen er en del av A75 Autoroute.

Broen består av syv slanke pilarer, som bærer den nesten 2,5 kilometer lange broen over dalen i Millau. Arkitekten bak broen er Norman Foster.

På det meste har det vært 500 personer sysselsatt på byggeplassen. Hele broprosjektet har vært delt inn i ni byggeplasser. Støpingen av de syv pilarene er med glidstøp, omgitt av en
arbeidsplattform. Ved hjelp av hydraulkraft er forskalingen løftet rundt fire meter hver dag.

Fra nesten alle steder i Millau kan man se de voldsomme pilarene reise seg til værs noen kilometer vest for byen. Den raskeste og billigste veiforbindelsen mellom Paris og Middelhavet går nå via Millau og den nye broen. Alternativet er å kjøre motorveiene A6 og A7 via Lyon. I tillegg til at byen er kvitt mye ubehagelig gjennomgangstrafikk, har byen også skaffet seg en stor turistattraksjon.

## Historie

Den tidligere riksveien, som ledet ned til middelhavsbyene Beziers og Narbonne, skapte
med sin begrensede kapasitet store trafikkøer. Dels skyldtes det trafikken gjennom byen, men også
at det rett etter byen er store stigninger som reduserer tempoet for trailere og andre tunge kjøretøy.

I mange år har diskusjoner og planlegging pågått om ulike løsninger på dette trafikkproblemet.
Det enkleste hadde nok vært å legge en ny motorvei utenfor byen. Men hensynet til den spesielle beliggenheten og at byen ligger i et delvis vernet dalføre med elva Tarn som midtpunkt, gjorde at man i stedet valgte å bygge en bro mellom de to høydeplatåene. Et gigantisk prosjekt, som har pågått siden 2001 og som sto ferdig i desember 2004.

## Arkitekt
Det forutsattes at det skulle bygges en bro som skulle tåle vindstyrker og jordskjelv av hittil ukjente styrker for området. Dessuten skulle broen representere minimale forstyrrelser i det vakre landskapet. Det var engelskmannen Norman Foster, som fikk oppdraget med å tegne og designe broen.

Foster har utformet en smekker brokonstruksjon med pilarer av betong, mens selve brospennet er bygget i stål.

## Finansiering
Den enorme broen i Millau er en del av en helt ny motorvei i regionen, og selv om motorveien blir gratis å kjøre, skal broen i sin helhet bompengefinansieres. Løpetiden (nedbetalingstiden) for den «svimlende» investeringen på rundt 2,5 milliarder kroner er satt til 75 år.

## Brofakta

*Totallengde: 2460 meter
*Antall pilarer: 7
*Korteste pilar: 77 meter
*Lengste pilar: 244 meter
* Avstand mellom pilarer: 342 meter
*Tårnhøyde fra brobanen: 87 meter
*Antall skråkabler: 154
*Tykkelse på kjørebanen: 4,20 meter
*Bredde på kjørebanen: 32,05 meter
*Totalt betongforbruk: 85 000 m³
*Vekt på stålkonstruksjonen: 36 000 tonn

## Eksterne lenker
* 
* Millau-broen på broer.no
VM i curling for kvinner 2006

**Curling-VM for kvinner 2006** ble arrangert 18. mars – 26. mars 2006 
i *Canada Games Arena* i Grande Prairie i Alberta, Canada.

* Sverige vant 10-9 i finalen over USA

## Eksterne lenker
* Offisiell hjemmeside – Curling-VM for kvinner 2005
Fana Idrettslag

**Fana Idrettslag** (stiftet 3. mars 1920) er et fleridrettslag som kommer fra bydelen Fana i Bergen. Idrettslaget er et av landets største, med 5936 medlemmer (2021; 6152 i 2018).

Fana Idrettslag drev per sommeren 2022 aktiviteter innenfor følgende særidretter:

*Alpint
*Basketball
*Dans
*Sportsdrill
*E-sport
*Fotball

*Friidrett
*Håndball
*Kickboxing
*Kunstløp
*Langrenn

*Skiskyting
*Orientering
*Skøyter
*Sykkel
*Turn

## Fotball

Fana Fotball er fotballavdelingen til Fana Idrettslag. Den har ca. 1&nbsp;200 medlemmer og består av et A-lag i 2. divisjon, og ca. 75 lag på breddenivå.

## Håndball
### Tabellen

## Friidrett
Idrettslaget har hatt en friidrettsgruppe helt siden oppstarten, og har vunnet flere nasjonale medaljer. Det første NM-gullet kom med Svein Alsaker som i 1958 vant tresteg for juniorer. På kvinnesiden vant laget 4 x 400m stafett i 1971. Tilsammen har 14 menn og 11 kvinner fra Fana IL deltatt på norges seniorlandslag i friidrett.

## Sykkel
Utøvere fra idrettslagets sykkelgruppe har vunnet en rekke norgesmesterskap gjennom tidene.

## Skøyter
Laget var medarrangør/arrangør av:
* Allround-NM på skøyter 1955 for menn, sammen med Bergen SK, Spk Djerv.
* Allround-NM på skøyter 1968 for damer, sammen med Bergen SK, Spk Djerv og Årstad IL.
* Allround-NM 1997 for både herrer og damer alene.
* NM på skøyter enkeltdistanser 1993 for både herrer og damer alene
* NM på skøyter enkeltdistanser 1999 for både herrer og damer alene. 

### Løpere med medalje i NM senior

Allround
* Ronny Yndestad
* Remi Hereide
* Sverre Lunde Pedersen
* Frida van Megen
Sprint
* Rune Stordal
* Morten Stordal, medalje som Geithus IL-løper
* Eirik Lunde Pedersen
* Håvard Holmefjord Lorentzen
* Frida van Megen, medalje som Rakkestad IF-løper

Enkeltdistanse
* Eirik Lunde Pedersen
* Håvard Holmefjord Lorentzen
* Rune Stordal
* Sverre Lunde Pedersen
* Remi Hereide
* Preben Kristensen
* Ann Kristin Kloster
* Frida van Megen
* Jakob Anspach Klippen

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Studentsamskipnaden i Agder

**Studentsamskipnaden i Agder** (**SiA**) er en av Norges 14 studentsamskipnader. 
SiAs øverste organ er et kollegialt styre bestående av fem studenter (inkludert styreleder og nestleder), tre fra medlemsinstitusjonene og to ansatte. Styret består av Kjetil Nyjordet (leder), Hilde Hagen (nestleder), Preben Jakobsen Bjørnestad, Rolf Bjarne Larsen, Simen E. Solberg, Kjetil Hellang, Greta Hilding, Veslemøy Rabe, Mirna Krpo og Mona Holta Holen. Daglig leder er Pål Harv.

SiA hadde en årsomsetning på 243,5 millioner kroner i 2016, og et resultat på 10,5 millioner.

#### Medlemsinstitusjoner

* Universitetet i Agder
* NLA Mediehøgskolen Gimlekollen
* Ansgar Teologiske Høgskole
* Folkeuniversitetet Sørlandet
* Noroff Kristiansand 
* Fagskolen i Kristiansand. 
Mellom disse dekker SiA velferdsbehovene til i underkant av  studenter. Fagskolen var siste som ble medlem i studentsamskipnaden, og ble meldt inn juni 2017. Dette er som konsekvens av Stortingsmelding 254 S (2016-2017) hvor regjering foreslår at fagskolen skal få rett til å melde seg inn i én studentsamskipnad, men er siste som ble medlem i studentsamskipnaden, som ble meldt inn juni 2017. Dette er som konsekvens av Stortingsmelding 254 S (2016-2017) hvor regjering foreslår at fagskolen skal få rett til å melde seg inn i én studentsamskipnad, men uten plikt.

## Aktivitet
SiA driver sin virksomhet i byene Kristiansand og Grimstad. Virksomheten består i boligutleie, barnehage, kafeer, bokhandel, kulturhus, idrettssenter og andre ulike velferdsordninger.

## SiA kultur
SiA kultur driver studenthusene Bluebox i Grimstad, Østsia i Kristiansand og er ansvarlig for studentfestivalene UGA og Studiestartfestivalen. Studenthuset Bluebox er Agders største konserthus, og har i perioden 2018-2019 arrangert konserter med blant andre Unge Ferrari, Sondre Justad og russekongen Tix.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Studentsamskipnaden i Agder
Studentsamskipnaden i Bodø

**Studentsamskipnaden i Bodø** (**SSiB**) var en studentsamskipnad som dekket velferdsbehovene til studenter ved Universitetet i Nordland og Politihøgskolen i Bodø. Studentsamskipnaden i Bodø fusjonerte sammen med Studentsamskipnaden i Narvik til Studentsamskipnaden i Nordland 1. januar 2013.

## Se også
*Universitetet i Nordland
*Studentorganisasjonen i Bodø
*Politihøgskolen i Bodø

## Eksterne lenker
* Studentskipnaden i Bodø
David Reiss-Andersen

**David Reiss-Andersen** (født 1972) er en norsk filmskaper og regissør. Han driver og er medeier i reklamefirmaet Pravda bl.a. sammen med sin tidligere onkel, Pjotr Sapegin. Hans oldefar var dikteren Gunnar Reiss-Andersen. Han er nevø av Berit Reiss-Andersen.  Som regissør laget han sin første fiksjonsfilm, *Brakkvann*, i 2007 med Kim Bodnia, Gitte Witt og Trine Wiggen.

## Produksjoner
* *Brakkvann* &ndash; 2007
* *Gjennom mine tykke briller* &ndash; 2004
* *Zenith* &ndash; 2003
* *Aria* &ndash; 2001
* *I et hjørne av verden* &ndash; 2000

## Eksterne lenker
* 
* Pravda
Alderaan

**Alderaan** er en oppdiktet planet fra Star Wars-filmene. Den har et temperert klima og ligner en del på Jorden.

## Historie

### Filmene
Alderaan var Bail Organa og Leia Organas hjemplanet. Den ble sprengt av Det Galaktiske Imperiet i *[[Star Wars Episode IV: Et nytt håp|Et nytt håp]]*.

## Eksterne lenker
* StarWars.com Databank
* StarWarsGuiden
Ellisiv Lindkvist

**Ellisiv Martha Lindkvist** (født 11. mai 1973 i Dyrøy, Troms) er en norsk dikter og dramatiker. I 2022 ble hun leder i Dramatikerforbundet.

I 2013 fikk hun Havmannprisen for *Ditt røde hår, Unn*. Lindkvist fikk Nordnorsk Forfatterlags fondsstipend i 2003.  

Hun har vært baksidekribent i *[[Klassekampen]]*, kulturjournalist i *[[Ny Tid]]* og morgenkåsør i NRK P2. Fra 2006 til 2008 var hun kulturredaktør i det feministiske tidsskriftet *[[Fett (tidsskrift)|Fett]]*. 

Lindkvist er utdannet ved Universitetet i Tromsø der hun har gått to år på forfatterstudiet. Hun har også gått på forfatterstudiet i Bø ved Høgskolen i Telemark.

## Bibliografi
### Bokutgivelser
* *Alt jeg skriver er sant* &ndash; kortprosa, Damm, 2007
* *Tørst* &ndash; roman, Cappelen Damm, 2011
* *Jeg er ikke slik, tre scenetekster* - dramatikk, Cappelen Damm, 2013
* *Ditt røde hår, Unn* &ndash; roman, Solum, 2013
* *Selvopptatt* &ndash; roman, Cappelen Damm, 2015
* *Fra a til nå* &ndash; roman, Solum, 2017
* *Oh, kulturmannen* &ndash; Flamme Forlag, 2017

### Dramatikk
* *Begjær 1000* &ndash; Premiere på Festspillene i Nord-Norge, Harstad, 1999
* *Kill your darlings* &ndash; Premiere på Black Box med Ning, Oslo, 2001
* *Play.mobil* &ndash; Premiere på Det norske teatret, Oslo, 2004
* *Karaokeprosessen* Nationaltheatret / Parkteatret, 2005
* *Du tror det er slik, men egentlig er det slik* &ndash; Propellen Monologfestival, 2007
* *Jeg er ikke slik* &ndash; Den Nationale Scene / Norsk Dramatikkfestival / Det Norske Teater, 2007
* *Bitch Song Club* &ndash; Premiere på Oslo Nye Teater, Oslo, 2008
* *Heltinnesinne* - Premiere under Propellenfestivalen, 2011

### Bidrag i antologier
* *Circum polaris* &ndash; Cappelen, 1997
* *Texere* &ndash; Universitetet i Tromsø, 1997
* *Signaler –98* &ndash; Cappelen, 1998
* *Nordnorsk Temperament* &ndash; Kagge Forlag, 2001
* *Dialoger om demokrati* – Transit, 2005
* *Helt øverst bak havet* – Margmedia, 2007
* *Ådissjen* – Transit, 2009
* *Sa hun* – Transit, 2013
* *Skrivehistorier* – Flamme Forlag, 2015
* *The good neighbour* – Utgivelse ifm Istanbul Biennalen, 2017

## Priser
* Havmannprisen for *Ditt røde hår, Unn*, 2013

## Referanser


## Kilder
* Presentasjon av Ellisiv Lindkvist i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

## Eksterne lenker
* 
*  Ellisiv Lindkvists blogg
*  Ellisiv Lindkvist  hos Norske Dramatikeres Forbund
*  Ellisiv Lindvist hos Cappelen Damm
Myre kirke

**Myre kirke** ligger på Myre i Øksnes kommune i Nordland og tilhører Øksnes menighet i Vesterålen prosti. Kirka er ei arbeidskirke bygd i vifteplan, i limtre og betong. Den ble innviet i 1979 og har 300 plasser. Arkitekt for kirka var Arne Aursand. Kirka huser også kirkekontor, menighetssal og ungdomslokaler.

Altertavlen består av tre elementer: Søyler, billedveven og keramikk. Mellom søylene som konstruksjonen hviler på er den seirende Kristus. På begge sider av den seirende Kristus vises i alt seks motiver fra Jesu liv i en billedvev. Billedveven lagd av ullgarn, gulltråd, lin, kunstsilke og silke. Den nederste delen av altertaveln bestå av en 15 meter lang frise bestående av 100 støpte ruter. I tolv av disse rutene finner vi symboler for hver hver av Jesu disipler, unntatt Judas Iskariot, samt for Paulus. Keramikken er lagd av keramikeren Asbjørn Hagerup og billedveven av tekstil og billedkunstneren Kamme Greiff.

De liturgiske tekstilene til kirken består av antependium, klede til prekestolen og messehakel i hvitt, rødt, fiolett og grønt, samt stola i hvitt, rødt og fiolett.  Alle kirketekstilene, utenom den den grønne messehakelen, er lagd av den lokale tekstilkunstneren Valborg Gamlesæter.

Utenfor Myre kirke finner man skulpturen "Portalen". Skulpturen er et minnesmerke over fiskere som er omkommet på havet. Og den er lagd av billedkunstneren og skulptør/stenkunstneren Gunn Harbitz

## Andre kirker i Øksnes
*Alsvåg kirke
*Langenes kirke
*Øksnes kirke

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Øksnes kommunes side om Myre kirke arkivert utgave
* 
*
Tebain

**Tebain** eller **paramorfin** er et alkaloid og en mindre komponent av opium(C<sub>19</sub>H<sub>21</sub>NO<sub>3</sub>). Tebain har kjemiske likheter med både morfin og kodein, men produserer stimulerende istedenfor dempende virkninger. Tebain blir ikke brukt i behandling, men som råstoff til industriell produksjon av lignende forbindelser inkludert kodein, hydrokodon, hydromorfon, oxykodon, oxymorfon, nalbufin, naloxon, naltrexon, buprenorfin og etorfin. Ifølge narkotikalisten har tebain samme klassifisering som morfin og petidin.

Buprenorfin som er det aktive stoffet i *Subutex* er et tebainderivat (via oripavin).
Studentsamskipnaden i Buskerud

**Studentsamskipnaden i Buskerud** (**SiBu**) var en av Norges studentsamskipnader. SiBu dekket velferdsbehovene til studenter ved Høgskolen i Buskerud, Høgskolen i Telemark og Folkeuniversitetet.

SiBus øverste organ var styret der studentrepresentanter utgjorde flertallet.

Studentsamskipnaden i Buskerud ble slått sammen med Studentsamskipnaden i Vestfold og dannet Studentsamskipnaden i Buskerud og Vestfold.

## Eksterne lenker
* Studentsamskipnaden i Buskerud
Montgomery Clift

**Montgomery Clift** (født 17. oktober 1920 i Omaha i Nebraska i USA, død 23. juli 1966 i New York City) var en amerikansk filmskuespiller.

## Liv og virke
Han debuterte på Broadway i en alder av 15 år, og gikk til filmen i 1948 med *[[Et streif av sol]]*, etterfulgt av *[[Red River (film)|Red River]]*. I begge filmene viste han usedvanlig gode skuespillerferdigheter. Han fikk sitt gjennombrudd som George Eastman i *[[En plass i solen]]* i 1951, hvor han spilte mot Elizabeth Taylor, som også var en relativt ny stjerne på filmlerretet.

Clift grunnla sammen med Marlon Brando en ny skuespillerform i Hollywood, den såkalte «method acting», en mer naturalistisk stil som gir rom for mer improvisering. I likhet med Brando var Clift mer enn en filmstjerne, han var også en høyt anerkjent skuespiller, ja faktisk genierklært av mange. Clift viste imidlertid ikke – igjen i likhet med Brando – særlig mye begeistring over sin suksess. Han hevdet at han var en ganske vanlig skuespiller, som aldri hadde drømt om å bli stjerne.

Som person var han ifølge flere selvdestruktiv og kunne være vanskelig å arbeide sammen med. Etter å ha fullført filmen *[[Herfra til evigheten]]* i 1953 skulle det ta fire år før han opptrådte på det hvite lerret igjen, og da hadde nye stjerner som James Dean og Paul Newman i stor grad overtatt. Hans begrensede aktivitet i filmindustrien var kanskje noe av årsaken til at hans popularitet sank mot slutten av 1950-årene. Det gjorde ikke saken bedre da han i 1956 ble utsatt for en bilulykke, som smadret ansiktet hans fullstendig. Plastiske kirurger klarte å gjenopprette ansiktet hans til en viss grad, men det var umulig å gi ham tilbake det vakre utseendet han var blitt så berømt for.

Ettervirkningene av bilulykken og den dalende populariteten gav Clift problemer med alkohol og narkotika. Dette medførte hjerteproblemer, og det kom ikke som en overraskelse da han døde i en alder av 45 år.

Selv om Clift ikke har legendestatus i dag på høyde med Brando og Dean, har han fremdeles mange tilhengere og oppdages fremdeles av nye generasjoner. Han har fått en stjerne på Hollywood Walk of Fame.

## Filmography

## Referanser


## Litteratur
*Patricia Bosworth: *Montgomery Clift: A Biography*. New York: Harcourt Brace and Bantam, 1978. (Reissued by Limelight Press, 1980)

## Eksterne lenker
* 
*
Alsvåg kirke

**Alsvåg kirke** ligger i Alsvåg i Øksnes kommune i Nordland. Den tilhører Øksnes sogn i Vesterålen prosti.

Kirka er ei langkirke i tre. Den ble innviet som bedehus 7. oktober 1923, og restaurert og ombygd til kirke i 1949. Bygget ble gjort høyere ved at det ble lagt til en halv meter og vinduene endret fra rektangulære til spissbuede. Kirken ble restaurert innvendig i 2009.

Altertavlen er fra samme tid som bedehuset ble reist i 1923 og er av Gebart fra Tromsø. Orgelet er av nyere dato; fra 1961 og er fra Vestres orgel-og pianofabrikk.

Antall sitteplasser er oppgitt forskjellig i kildene, fra 210 i kirkebyggdatabasen hos Kirkesøk til 300 i norsk kirkeleksikon. 

Ved kirka står en bauta til minne om seks menn fra Langenes (kommunen) som falt i kamp under andre verdenskrig.

## Referanser


## Kilder
* 
* 
*
Snoddas

**Snoddas** var et svensk punkband som var aktivt på begynnelsen av 1990-tallet. Det ble dannet av Lars Winnerbäck mens han gikk på skole i Linköping. De øvrige medlemmene car Staffan Palmberg, Tomas Öhman og Anders Johansson. 

Bandet ga ut to kassetter og en CD-singel. De ble spesielt kjent for sangene *En söt liten flicka* og *Lovesång*. I 1994 ble bandet oppløst fordi Winnerbäck skulle studere i Kungälv.

## Diskografi
*1992 – *Presenterar våldsamt barnsliga visor på svenska*
*1993 – *Serverar en skål nyvispad våldspop på singel*
*1994 – *Du och jag och en liten kille jag känner*

## Eksterne lenker
*
Halvdanshaugen på Tingelstad

**Halvdanshaugen på Tingelstad** er en gravhaug på Hadeland Folkemuseum på Tingelstad i Gran kommune i Innlandet. Haugen er 13 m i diameter og er ca. 1,75 m høy.
Ifølge antikvar Nicolay Nicolaysen skulle det ha stått en bautastein på toppen av haugen. Denne ble reist opp av Foreningen til Norske Fortidsminnemerkers Bevaring etter å ha ligget nede i lang tid. Bautaen har imidlertid siden forsvunnet. I dag står en kopi av Dynnasteinen på toppen av haugen.

Ifølge tradisjonen skal kroppsdeler av Halvdan Svarte være gravlagt i haugen, derav navnet. Navnet er imidlertid relativt moderne.
## Se også
* Halvdanshaugen på Stein

## Kilder
*
Lambdasonde

**Lambdasonden**, også kalt O2-sensor, er en sensor som måler oksygeninnholdet i eksosen, det vil si overskuddet av oksygen i forbrenningen. Signalet den sender til innsprøytningen styreenhet brukes av den til å korrigere innsprøytningstiden med tanke på ideelt blandingsforhold. Det vil si 1 Lambda eller AFR 14,7:1 vanligvis.
Dette er det ideelle blandingsforhold med tanke på avgasser, katalysatoren og avgassrensingen, men ikke for kaldstart og toppeffekt.
Når alt er i orden bør spenningen fra lambdasonden pendle mellom 0,2 og 0,9 Volt.
Det finnes også forgassermotorer med lambda-sensor (tidlig 90-tall), som f. eks. Subaru Justy.

Motorstyringen bruker turtall, spjeldvinkel og luftmasse, luftmengde eller MAP-sensor for å beregne innsprøytningstiden, og bruker blant annet lufttemperatur, kjølevæsketemperatur, drivstofftemperatur og lambda-verdier for å korrigere, eller finjustere dette til mest mulig korrekt nivå.

Dersom lambdasonden går i stykker vil dette normalt oppfattes av styreenheten som går over til å kjøre i nødprogram, og vil ofte merkes ved nedsatt effekt, fusking og motorfeil-lampe som tennes.
Defekt lambdasonde kan ødelegge katalysatoren.

Nyere biler har ofte en mer avansert A/F-sensor (Air/Fuel-ratio, luft/drivstoff-forhold) i stedet for lambdasonden.
Lambdasonden krever en viss temperatur for å virke og er ofte montert rett i eksosmanifolden og med varmeelement for å virke fortere. En del biler har også lambdasonde etter katalysatoren for å kontrollere funksjonen av denne.