Øvre Richter Frich

**Gjert Øvre Richter Frich** (1872–1945) var en norsk journalist og forfatter, mest kjent for sin romanserie om «den blonde kjempe» Jonas Fjeld. 

## Familie og oppvekst

Da han var fire år gammel flyttet familien til Bergen. Faren, David Christopher Frich (1833–1917), var sogneprest i Korskirken (Bergen), og Øvre vokste opp i Bergen. Moren var Emilie Christine Richter (1834–1928). I 1889, mens Øvre gikk på gymnaset, flyttet familien til Vang i Hedmark. Øvre tok examen artium ved Hamar katedralskole i 1891, og begynte på medisinstudiet, men fullførte det aldri. 

Frich ble i 1897 gift i Kristiania med Olga Marie Hansen (f. 1874). Han ble i 1907 gift med skuespiller Ida Ajagela («Aja») Basilier-Magelssen (f. 1879).

## Journalist

Øvre Richter Frich begynte som journalist i  *[[Adresseavisen|Trondhjems Adresseavis]]* i 1893. I 1895 flyttet han til det nystartede avisen *[[Ørebladet]]* i Kristiania.

I 1899 ble han ansatt i *[[Aftenposten]]*, der han etter hvert fikk status som reisende stjernereporter. Når store og dramatiske ting skjedde, var det Øvre Richter Frich som først ble sendt ut i felten. Han var den første journalist fra Kristiania-pressen som rapporterte fra bybrannen i Ålesund 1904, og han var den første journalist til å snappe opp nyheten om fredsslutningene i forhandlingene om unionsoppløsningen mellom Norge og Sverige i september 1905. I ettertid regnes han som en fornyer av journalistikken i Norge.

Fra 1910 til 1911 var han journalistisk redaktør i *[[Verdens Gang (1868–1923)|Verdens Gang]]*, og fra 1913 til 1914 «upolitisk redaktør» (nyhetsredaktør) i *[[Bergens Aftenblad]]*. Hans suksess som forfatter fra 1911 gjorde ham økonomisk uavhengig, og i årene etter 1913 var hans journalistiske karriere begrenset til korte engasjementer og freelance-oppdrag.

## Forfatter

Forfatterdebuten kom i 1911 med spenningsromanen *De knyttede næver*, den første boka i serien om Jonas Fjeld. Boka ble utgitt på Helge Erichsens forlag etter at Olaf Norlis Forlag først hadde refusert den. Romanen ble en fantastisk suksess. Den fikk glimrende kritikker i *Aftenposten* og solgte i store opplag. Suksessen ga Frich økonomisk frihet til å virkeliggjøre sin drøm om å reise rundt i verden. I perioden 1911-1942 utga han rundt 70 underholdningsromaner, blant dem 21 med Jonas Fjeld som hovedperson. Bøkene solgte i store opplag, både i Norge og utlandet. 

Frich ga også ut *Boken om tobakk* (1934), samt flere bøker om vin på norsk og svensk mellom 1929 og 1938. 

I sin tid var han Norges mestselgende forfatter, med et samlet salg på over to millioner bøker.

## Litteraturkritisk mottakelse

I 1960- og 1970-årene arbeidet flere litteraturforskere med å avdekke underliggende, ideologiske føringer i populærlitteraturen. Professor Willy Dahl omtalte Øvre Richter Frich i 1975 som «den norske triviallitteraturens mest erklærte rasist og voldsromantiker; han er antikommunist av det mest vulgære, hetsende slag, og det er klare fascistiske trekk i alt han har skrevet».

Christopher Hals Gylseth gir et annet bilde i sin biografi: Visst var Øvre Richter Frich rasist, men de rasistiske synspunkter som kom til uttrykk i hans romaner var alminnelig aksepterte oppfatninger i mellomkrigstidens Norge og Europa. Ikke bare blant fascister og nazister, men også i de brede lag i folket, blant moderate politikere, jurister og akademikere. Men han omtalte heller aldri fascismen eller nazismen med annet enn forakt. 

:«Det er nemlig ikke Frichs behandling av rasene som *i seg selv* er det betenkelige, men selve det faktum at dette *ikke* ble ansett som ytterliggående. Frich var ingen ekstremist, selv om hans skildringer kan være sterke – og det har ingen hensikt å prøve å gjøre ham til det. Han var først og fremst et barn av sin tid.»

Med forfatterens egne ord, fra romanen *Ulvene* (1928),
:«Vi vil ikke vite av noe diktatur, – hverken proletariatets eller fascismens, frie mænd og kvinder skal føle sig stolte av borgerskapet i dette frie, vidunderlige land.»

## Referanser


## Eksterne lenker
*