open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arkoi

**Arkoi** (gresk: Αρκοί) er en liten gresk øy som er en del av øygruppen Dodekanesene. Den ligger i den østlige del av Egeerhavet, nær kysten av Tyrkia. Øya tilhører kommunen Patmos, og hadde i henhold til folketelling av 2001 kun 54 innbyggere.

Grunnet den lille befolkningen er det ingen hovedstad, men de fleste innbyggerne bor i nærheten av hovedhavnen mens de øvrige bor spredt rundt på øya. De fleste lever av fiske, geiter eller arbeider i en av øyas fire gjestgivere.

## Geografi
Øya er preget av tørr, berglendt land med lite vegetasjon med unntak av oliventrær og en del hardfør krattskog. Fauna på øya består hovedsakelig av tamdyr som geiter og esler, skjønt hegrer kan tidvis bli sett. Det maritime livet i havnen og buktene rundt øya har ikke blitt rammet så hardt som mange andre greske øyer, og består av en rekke arter av havabbor og snegler.

## Landemerker

På høyden med utsyn over hovedhavnen ligger ruiner av et akropolis fra antikken. Selv om lite gjenstår fra dens struktur, er steinene som ble benyttet for å bygge den et godt utgangspunkt for å se solnedgangen over Egeerhavet. Ved den ene enden av øya, mot øya Lipsi, finnes den beste badestranden på øya. Tiganakia, som stranden heter, er liten og noe steinete, men har krystallklart vann og med utsyn over til bukten ved en liten naboøy. Denne stranden kan bli noe overbefolket i høysesongen (juli og august) da dagsbesøkende fra Lipsi kommer over jevnlig. 

På den motsatte siden av øya, i retning av Samos, er hva som refereres til som «det italienske fengsel». Landsbybeboerne sier at det ble benyttet under den andre verdenskrig som et fengsel av den italienske hæren som okkuperte øya. Også ved denne enden av øya er det en grotte som inneholder en rekke formasjoner av stalaktitter og stalagmitter. Grotten er eller har vært noe vanskelig å finne da den er noe dekket av oliventrær og andre buskvesker.

## Naboøyer
Den nærmeste bebodde øya er Marathi, men de nærmeste øyene med en befolkning av en viss størrelse er øyene Lipsi og Patmos.

## Transport
Det er fergetjeneste som går daglig mellom øyene Samos, Patmos, og Lipsi, foruten også mindre ferger til andre naboøyer som Marathi.

## Eksterne lenker
* 
* Nettsted for Arki
* Arkoi hos Greece.org
* Arkoi... positive energy and unspoiled landscape
* Skip- og seileinformasjon om Arkoi
San Juan-fjellene

**San Juan-fjellene** er en del av fjellkjeden Rocky Mountains og strekker seg fra Ouray sørvest i Colorado mot sør og sørøst til Chama nordvest i New Mexico, USA. Bergartene er hovedsakelig av vulkansk opprinnelse, og er rik på mineraler og metaller - særlig i nord. San Juan-fjellene har 18 topper over 4 000 moh, alle i Colorado. Det høyeste fjellet er Uncompahgre Peak med 4 365 moh. Elven Rio Grande har sitt utspring på østsiden av San Juan-fjellene og munner til slutt ut i Mexicogulfen. Mindre elver med utspring fra sør- vest- og nordsiden av fjellene renner inn i elven Colorado som i sin tur munner ut i Stillehavet i Californiabukta. 

På slutten av 1800-tallet var San Juan-fjellene gjenstand for en voldsom vekst i gruvevirksomhet. I dag er de fleste gruvene forlengst nedlagt, og de gruvesamfunnene som ikke er fraflyttet overlever på turistene som tiltrekkes av naturopplevelser i fjellene.

## Bildegalleri

Colorado.png|Topografisk kart over Colorado. San Juan-fjellene er det lyse området nederst til venstre.
Uncompahgre peak.jpg|San Juan-fjellenes høyeste topp: Uncompahgre Peak (4&nbsp;361 moh).
Golden Horn, San Juan Mountains.jpg|Golden Horn (4&nbsp;200 moh).
Chimney Rock Cimarron Ridge Sunset.jpg|Chimney Rock i høstsol.
Mears Peak, Colorado San Juan Sneffels range.jpeg|Mears Peak i Sneffels Range


## Referanser


## Kilder
* National Park Service - History eLibrary: San Juan National Forest Besøkt13. november 2024

## Eksterne lenker
* 
* Uncover Colorado: San Juan Mountain Range Besøkt 13.november 2024
Hvitstrupehonningeter

**Hvitstrupehonningeter** (*Melithreptus albogularis*) er en fugl i slekten *[[Melithreptus]]* i familien honningetere. Den forekommer i det nordlige og østlige Australia og på Ny-Guinea.

## Underarter
Det er beskrevet to underarter av hvitstrupehonningeter:
* *Melithreptus gularis gularis* (Gould, 1837)
* *Melithreptus gularis laetior* (Gould, 1875)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Avibase: ''Melithreptus albogularis''. Besøkt 10. mai 2013.
* ITIS report: ''Melithreptus albogularis''. Besøkt 10. mai 2013.
* Birdlife Species Factsheet: ''Melithreptus albogularis''. Besøkt 10. mai 2013.
Statlig planbestemmelse

**Statlige planbestemmelser (SPB)** i plan- og bygningsloven er omtalt i § 6–3.

«Når det er nødvendig for å ivareta nasjonale eller regionale interesser, kan Kongen etter samråd med de berørte kommuner og regionale planmyndigheter for et tidsrom av inntil ti år nedlegge forbud mot at det innenfor nærmere avgrensede geografiske områder, eller i hele landet, blir iverksatt særskilt angitte bygge- eller anleggstiltak uten samtykke av departementet, eller bestemme at slike tiltak uten slikt samtykke bare kan iverksettes i samsvar med bindende arealdel av kommuneplan eller reguleringsplan etter denne lov.»

## Referanser

## Kilder
* Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
* Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Statlig arealplan

**Statlig arealplan** i plan- og bygningsloven er omtalt i § 6–4.
«Når gjennomføringen av viktige statlige eller regionale utbyggings-, anleggs- eller vernetiltak gjør det nødvendig, eller når andre samfunnsmessige hensyn tilsier det, kan departementet henstille til vedkommende kommune om å utarbeide arealdel til kommuneplan eller reguleringsplan etter lovens kapittel 11 og 12.»

## Referanser


## Kilder
* Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
* Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Regional planstrategi

**Regional planstrategi** i plan- og bygningsloven er omtalt i § 7-1.

«Regional planmyndighet skal minst én gang i hver valgperiode, og senest innen ett år etter konstituering, utarbeide en regional planstrategi i samarbeid med kommuner, statlige organer, organisasjoner og institusjoner som blir berørt av planarbeidet.
Planstrategien skal redegjøre for viktige regionale utviklingstrekk og utfordringer, vurdere langsiktige utviklingsmuligheter og ta stilling til hvilke spørsmål som skal tas opp gjennom videre regional planlegging.
Den regionale planstrategien skal inneholde en oversikt over hvordan de prioriterte planoppgavene skal følges opp og opplegget for medvirkning i planarbeidet.»

## Referanser

## Kilder
* Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
* Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Rio 2

***Rio 2*** er en amerikansk animasjonsfilm fra 2014. Filmen er regissert av Carlos Saldanha, og har Jesse Eisenberg, Anne Hathaway, Leslie Mann, Rodrigo Santoro, Jamie Foxx og Will.i.am som hovedstemmene.

Filmen er en oppfølger til *[[Rio (film)|Rio]]* (2011), og er produsert av 20th Century Fox og Blue Sky Studios.

## Handling
Blu (Eisenberg) og Jewel (Hathaway) har etablert en familie med tre unger, og de bosatt seg i Rio de Janeiro. Når Jewel vil at ungene skal lære seg å leve som ekte fugler, bestemmer hun at familien skal flytte til Amazonas. Blu sliter med å tilvenne seg de nye naboene, og er i tillegg redd for å miste Jewel og resten av familien til villmarkslivet.

## Rolleliste (stemmegivere)
### Original versjon
* Jesse Eisenberg som Blu
* Anne Hathaway som Jewel
* Leslie Mann som Linda
* Rodrigo Santoro som Tulio
* Jamie Foxx som Nico
* Will.i.am som Pedro
* George Lopez som Rafael
* Jake T. Austin som Fernando
* Jemaine Clement som Nigel
* Tracy Morgan som Luiz
* Bebel Gilberto som Eva
* Bernardo de Paula som Kipo
* Andy Garcia som Eduardo
* Bruno Mars som Roberto
* Kristin Chenoweth som Gabi
* Amandla Stenberg som Savannah
* Pierce Gagnon som Bobby
* Rachel Crow som Jasmine
* Natalie Morales som nyhetsoppleser
* Janelle Monáe som dr. Monae 

### Norsk versjon
* Aksel Hennie som Blu
* Maria Haukaas Mittet som Jewel
* Tshawe Baqwa som Nico
* Yosef Wolde-Mariam som Pedro
* Håvard Bakke som Nigel
* Jan Gunnar Røise
* Aleksander Walmann Åsgården som Roberto
* Anders Baasmo Christiansen
* Katrine Blomstrand som Gabi
* Nils Ole Oftebro som Eduardo

## Eksterne lenker
* 
*
Pelle Ström

**Pelle Ström** (født **Per Olof Ström** 3. mai 1913 i Nyköping, død 28. februar 2000 i Katarina församling, Stockholm) var en svensk sanger. Han ligger begavet på Bromma kyrkogård.

Ström var medlem i sangkvintetten The Bobbies 1937-1969. Han var også medlem i Death Metal-bandet Comecon (1989-1995) og The Krixhjälters (senere kalt Omitron).

## Filmografi
* 1943 - *[[Aktören]]*
* 1946 - *Per Albin svarar - Välkomna till oss*
* 1950 - *Askungen*
* 1955 - *Flottans muntergökar *

## Diskografi (utvalg)
* 1982 - *Det Låter Som Musik* (med Absolute Beginners - bassgitar, sang)
* 1988 - *The First Defiance* (med Agony - gitar)
* 1988 - *Hjälter Skelter* (med The Krixhjälters - sang, gitar)
* 1989 - *Evilution* (med The Krixhjälters - sang, gitar, låtskriver)
* 1990 - *A Krixmas Carol* (med The Krixhjälters - sang, gitar, låtskriver)
* 1990 - *Masterpeace* (med Omnitron - sang, gitar)
* 1992 - *Megatrends In Brutality* (med Comecon - gitar, bassgitar)
* 1993 - *Converging Conspiracies* (med Comecon - gitar, bassgitar som P. Ström)
* 1995 - *Fable Frolic* (med Comecon - synthesizer (mini-moog), gitar, bassgitar)
* 2008 - *The Worms Of God* (med Comecon - gitar, bassgitar)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Interkommunalt plansamarbeid

**Interkommunalt plansamarbeid**  eller (***interkommunal planlegging***) er i henhold til plan- og bygningsloven § 9-1.
 
«To eller flere kommuner bør samarbeide om planlegging etter denne lov når det er hensiktsmessig å samordne planleggingen over kommunegrenser. Samarbeidet kan omfatte alle kommunale plantyper.

Interkommunalt plansamarbeid kan igangsettes som gjennomføring av regional planstrategi. Regional planmyndighet eller statlige myndigheter kan anmode kommunene om å innlede et slikt samarbeid når det anses nødvendig for å ivareta hensyn og løse oppgaver som går ut over den enkelte kommune.

Når det anses nødvendig for å ivareta og løse nasjonale og viktige regionale hensyn og oppgaver, kan departementet pålegge kommuner å inngå i et slikt plansamarbeid. Herunder kan det bestemme organisering av plansamarbeidet, om hvilke oppgaver samarbeidet skal gjelde og om hvilket geografisk område det skal omfatte. Før slike bestemmelser gis, skal vedkommende kommuner ha hatt anledning til å uttale seg.»

## Referanser


## Kilder
* Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
* Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Kommunal planstrategi

**Kommunal planstrategi** i plan- og bygningsloven er omtalt i § 10-1.

«Kommunestyret skal minst én gang i hver valgperiode, og senest innen ett år etter konstituering, utarbeide og vedta en kommunal planstrategi. Planstrategien bør omfatte en drøfting av kommunens strategiske valg knyttet til samfunnsutvikling, herunder langsiktig arealbruk, miljøutfordringer, sektorenes virksomhet og en vurdering av kommunens planbehov i valgperioden.»

## Referanser

## Kilder
* Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
* Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Kommuneplanens samfunnsdel

**Kommuneplanens samfunnsdel** eller (***samfunnsdelen***) i plan- og bygningsloven er omtalt i § 11-2.

«Kommuneplanens samfunnsdel skal ta stilling til langsiktige utfordringer, mål og strategier for kommunesamfunnet som helhet og kommunen som organisasjon. Den bør inneholde en beskrivelse og vurdering av alternative strategier for utviklingen i kommunen.»

«Kommunedelplaner for temaer eller virksomhetsområder skal ha en handlingsdel som angir hvordan planen skal følges opp de fire påfølgende år eller mer. Handlingsdelen skal revideres årlig.»

## Eksterne lenker
* Lovteksten, Lovdata
* Lovkommentaren, Miljøverndepartementet
Kommuneplanens arealdel

**Kommuneplanens arealdel** eller (***arealdelen***) i plan- og bygningsloven er omtalt i § 11–5.

«Kommunen skal ha en arealplan for hele kommunen (kommuneplanens arealdel) som viser sammenhengen mellom framtidig samfunnsutvikling og arealbruk. Det kan utarbeides arealplaner for deler av kommunens område. Kommuneplanens arealdel skal angi hovedtrekkene i arealdisponeringen og rammer og betingelser for hvilke nye tiltak og ny arealbruk som kan settes i verk, samt hvilke viktige hensyn som må ivaretas ved disponeringen av arealene. Kommuneplanens arealdel skal omfatte plankart, bestemmelser og planbeskrivelse hvor det framgår hvordan nasjonale mål og retningslinjer, og overordnede planer for arealbruk, er ivaretatt. Plankartet skal i nødvendig utstrekning vise hovedformål og hensynssoner for bruk og vern av arealer.»

## Eksterne lenker
* Lovteksten, Lovdata
* Lovkommentaren, Miljøverndepartementet
Hensynssone

**Hensynssone** i plan- og bygningsloven er omtalt i § 11–8.
«Kommuneplanens arealdel skal i nødvendig utstrekning vise hensyn og restriksjoner som har betydning for bruken av areal. Hensyn og forhold som inngår i andre ledd bokstav a til e, skal markeres i arealdelen som hensynssoner med tilhørende retningslinjer og bestemmelser. Det kan angis flere soner for samme areal.
Til hensynssone skal det i nødvendig utstrekning angis hvilke bestemmelser og retningslinjer som gjelder eller skal gjelde i medhold av loven eller andre lover for å ivareta det hensynet sonen viser.»

§ 12–6 omhandler hensynssoner i reguleringsplan.

Hensynssoner:
• Sikrings-, støy- og faresoner
• Sone med særlige krav til infrastruktur
• Sone med særlige hensyn til landbruk, reindrift, friluftsliv, grønnstruktur, landskap eller bevaring av naturmiljø eller kulturmiljø
• Sone for båndlegging etter plan- og bygningsloven eller andre lover
• Sone med krav om felles planlegging for flere eiendommer
• Sone for hvor gjeldende reguleringsplan fortsatt skal gjelde.

## Referanser


## Kilder
* Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
* Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Hvitnakkehonningeter

**Hvitnakkehonningeter** (*Melithreptus lunatus*) er en fugl i slekten *[[Melithreptus]]* i familien honningetere. Den er endemisk til Australia.

## Underarter
Det er beskrevet to underarter av hvitnakkehonningeter:
* *Melithreptus lunatus lunatus* (Vieillot, 1802)
* *Melithreptus lunatus chloropsis* (Gould, 1848)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Avibase: ''Melithreptus lunatus''. Besøkt 10. mai 2013.
* ITIS report: ''Melithreptus lunatus''. Besøkt 10. mai 2013.
* Birdlife Species Factsheet: ''Melithreptus lunatus''. Besøkt 10. mai 2013.
Områderegulering

**Områderegulering** i plan- og bygningsloven er omtalt i § 12–2.

«Områderegulering brukes av kommunen der det er krav om slik plan i kommuneplanens arealdel, eller kommunen finner at det er behov for å gi mer detaljerte områdevise avklaringer av arealbruken.»

## Referanser

## Kilder
* Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
* Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Detaljregulering

**Detaljregulering**, tidligere bebyggelsesplan er ofte en  (***privat reguleringsplan***) eller  (***privat plan***) og er omtalt i plan- og bygningsloven  i § 12–3.

«Detaljregulering brukes for å følge opp kommuneplanens arealdel og eventuelt etter krav fastsatt i en vedtatt områderegulering. Detaljregulering kan skje som utfylling eller endring av vedtatt reguleringsplan.

Private, tiltakshavere, organisasjoner og andre myndigheter har rett til å fremme forslag til detaljregulering, herunder utfyllende regulering, for konkrete bygge- og anleggstiltak og arealendringer, og til å få kommunens behandling av og standpunkt til reguleringsspørsmålet som tas opp i det private forslaget.»

## Referanser


## Kilder
* Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
* Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Dispensasjon (plan- og bygningsloven)

**Dispensasjon** i plan- og bygningsloven er omtalt i kapittel 19.

Dispensasjon innebærer at en tiltakshaver etter søknad gis unntak fra planer og bestemmelser. Søknader om dispensasjon må begrunnes. Naboer skal varsles og regionale og statlige myndigheter hvis saksområde blir direkte berørt, skal få mulighet til å uttale seg før det gis dispensasjon fra planer, plankrav og forbudet i § 1–8 om forbud mot tiltak langs sjø og vassdrag. Denne foreleggingen er viktig for å sikre at nasjonale og viktige regionale interesser blir ivaretatt.

§ 19-2 sier: «Dispensasjon kan ikke gis dersom hensynene bak bestemmelsen det dispenseres fra, eller hensynene i lovens formålsbestemmelse, blir vesentlig tilsidesatt. I tillegg må fordelene ved å gi dispensasjon være klart større enn ulempene etter en samlet vurdering.»

## Referanser


## Kilder
* Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. [og bygningsloven) hos Lovdata](http://www.lovdata.no/all/tl-20080627-071-027.html#19-2(plan-).
* Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
La vida breve

**La vida breve** (norsk oversatt tittel: *Livet er kort*) er en opera i to akter (opprinnelig en akt) med musikk av  Manuel de Falla. Librettoen er av Carlos Fernández-Shaw.

## Historie
Forestillingen varer bare en time og operaen settes sjelden opp, mens derimot blir visse orkesterpartier spilt. Den er uvanlig ettersom den inneholder nesten like mye instrumental- som vokalmusikk.

Operaen ble skrevet i 1905, men til tross for at de Falla med verket vant første pris i en konkurranse utlyst av kunstakademiet i Madrid, så drøyde det åtte år før urpremieren. Den fant sted 1. april 1913 i Nice. Året etter ble operaen også spilt i Madrid og Paris.

## Roller

## Handling
Operaen utspiller seg i Granada på begynnelsen av 1800-tallet.

## Referanser


## Kilder
*
*
Klette (Haug)

**Klette**, **Øgarden** eller **Ødegaarden** (gnr. 99) var en gård i nedre Haugsbygd i tidligere Norderhov herredskommune, nå Ringerike kommune i Buskerud. Eiendommen ligger langs begge sider av Klekkenveien og utgjør cirka 106 daa. Bygningsmassen er borte (bortsett fra en villa), men inntil for noen få år siden sto det fortsatt ei gammel løe ved avkjørselen til Tollevsløkka på Vesterntoppen. Nabogården Vestern ligger like sørvest av Klette, og på høyden ovenfor ligger Sætrang-gårdene.

Navnet *Klette* stammer trolig fra det norrøne uttrykket *klettr*, som betyr *fjellknatt* og nok har med gårdens beliggenhet å gjøre. Landskapet der stuper ned mot Randselva i ei smal revne, der Holtbekken, som drenerer Haugsbygd, danner Gampefossen, et cirka  høyt fossefall. Bekken har normalt beskjeden vannføring, men under flom kan fossen være litt av et skue. Bekken drenerer til Randselva ved Høneholt, på motsatt side av elva for Holttangen.

Klette nevnes første gang som *Klættæ* i et diplom (DN. IV 242) fra 23. februar 1346. I 1723 blir imidlertid jorda benyttet som eng av storgårdene Hesleberg og Tanberg. Det antyder at gården da kan ha ligget øde ei tid, kanskje siden svartedauden herjet i landet, noe som trolig er opphavet til navnene *Øgarden* og dagens *Ødegaarden*.

Grunnen der Klette lå kan for riktig lenge siden ha tilhørt Tanberg eller Hesleberg, eller kanskje en kombinasjon der disse gårdene var forent under navnet *Berg*. En slik teori mangler imidlertid dokumentarisk støtte, selv om den kan forklare at nettopp disse to gårdene brukte marka der Klette lå som eng på 1700-tallet. Dessverre eksisterer det heller ingen form for dokumentasjon for en gård med navnet Berg i det området der de gamle storgårdene Tanberg og Hesleberg ligger, men flere har framsatt teorier om dette.

## Se også
* Liste over gårder i Ringerike

## Referanser
Barnerepresentant

**Barnerepresentant** i plan- og bygningsloven er omtalt i kapittel § 3-3.

«Kommunestyret skal sørge for å etablere en særskilt ordning for å ivareta barn og unges interesser i planleggingen.»

Kommunestyret står etter plan- og bygningsloven av 2008 friere til å delegere oppgaver og kompetanse som tidligere lå i det faste utvalget for plansaker og barnerepresentanten.

## Eksterne lenker
* Lovteksten, Lovdata
* Lovkommentaren, Miljøvendepartementet
* Brev om barnerepresentanten, Miljøverndepartementet
Sør-Trøndelag Orkesterforening

**Sør-Trøndelag Orkesterforening** (STOF) er et symfoniorkester for amatører med base i Trondheim. Orkesteret har i 2013 rundt 60 medlemmer. Dirigent siden oppstarten i 2003 er Tormod Knapp. Orkesteret holder ca. 8–10 konserter og opptredener årlig i Trondheim og rundt omkring i Trøndelag. Blant orkesterets faste tradisjoner er 17. mai-konserten i Vår Frue kirke, og «Unge Solister» hver høst.

## Historie
Sør-Trøndelag Orkesterforening ble stiftet i 2003 som en sammenslutning av Trondheim Byorkester og Midt-Trøndelag Symfoniorkester. Trondheim Byorkester har sine røtter i Trondhjem handelsstands forenings orkester, stiftet i 1947. Midt-Trøndelag Symfoniorkester ble stiftet i 1961 under navnet Midt-Trøndelag Orkesterforening.

## Eksterne lenker
*
Kystsoneplanlegging

**Kystsoneplanlegging** er planlegging etter plan- og bygningsloven i sjøområder ut til en nautisk mil utenfor grunnlinjene.

Lovens virkeområde § 1-2: «I sjøområder gjelder loven ut til en nautisk mil utenfor grunnlinjene.»

Aktuelle arealformål, hensynssoner og bestemmelser for arealdelen er listet opp i  § 11–7 og utover.

Arealformål i sjø i arealdelen § 11-7: «6. Bruk og vern av sjø og vassdrag, med tilhørende strandsone.  Underformål: ferdsel, farleder, fiske, akvakultur, drikkevann, natur- og friluftsområder hver for seg eller i kombinasjon.»

Arealformål i sjø i reguleringsplan § 12-5: «6. bruk og vern av sjø og vassdrag, med tilhørende strandsone, herunder områder for ferdsel, farleder, fiske, akvakultur, drikkevann, natur- og friluftsområder.»

## Eksterne lenker
* Lovteksten, Lovdata
* Lovkommentaren, Miljøverndepartementet
Regnecentralen

**Regnecentralen** (forkortet **RC**) er den første danske it-virksomhet opprinnelig skapt som et selvstendig forskningsinstitutt under Akademiet for de Tekniske Videnskaber (ATV) den 12. oktober 1955 for en bevilgning på 900.000 kr fra Marshall-hjelpen. Tre personer sto i starten bak Regnecentralen: Niels Ivar Bech, som også ble administrerende direktør, professor Richard Petersen var formann for ATVs regnemaskinsutvalg og Bent Scharøe Petersen (sjefdesigner av DASK).

Det første fungerende resultat, førstegenerasjonsdatamaskinen DASK (forkortelse for: Dansk Aritmetisk Sekvens Kalkulator) hadde premiere den 13. februar 1958.

Deretter ble andregenerasjonsdatamaskinen GIER bygget i 1961, (navnet er en forkortelse for Geodætisk Instituts Elektroniske Regnemaskine) – i ca 50 eksemplarer – og den fikk stor utbredelse på 1960-tallet. Etter at flere GIER hadde blitt solgt til norske kunder, blant annet til Norges Vassdrags- og Elektrisitetsvesen ble datterselskapet Scanips opprettet 1964 i Norge. Formålet var opprinnelig å selge fri kapasitet på NVEs maskin. Scanips ekspanderte etter hvert, blant annet med et datterselskap i Sverige, og ble et gullesel for Regnecentralen. 1978 ble Scanips nedlagt.

Til slutt lanserte firmaet tredjegenerasjonsdatamaskinen RC4000 i 1968, den skulle ha blitt solgt i 18 eksemplarer før firmaet hadde overskudd, men det ble bare solgt 17. Dette betydde nesten konkurs – ledelsen ble utskiftet med bankfolk og så gikk det videre mot neste merkeår 1979, da firmaet ble reorganisert for siste gang.

RC (som det het i dagligtale) konstruerte også en virkelig verdensnyhet, nemlig en hullbåndleser, RC2000, den leste hullstrimlen med lys i motsetning til de øvrige hulstrimmelleserne på markedet, disse var mekaniske. Blant annet derfor var den verdens hurtigste på det tidspunkt og ble en god eksportvare.

I en periode ble RC leverandør av mikrocomputer til for eksempel folkeskolen. Det skjedde blant annet med *RC Piccolo 702*-modellen, men på nytt blev RC rammet av en begivenhet som overskygget den ellers velfungerende maskinen: *[[IBM]]'s Personlige Computer* eller pc'en.

Regnecentralen ble overtatt av det britiske ICL 1989, det sluttet å bruke sitt eget navn i 1993. ICL ble overtatt av Fujitsu 2002.

Staten støttet prosjektet under oppbygningen, men opprettet senere sitt eget selskap Datacentralen I/S af 1959. RC fik aldri ytterligere statsstøtte i form av oppgaver for universiteter og lignende, men måtte klare seg selv.

## Referanser



## Eksterne lenker
* 
* Dansk Datahistorisk Forening
* H. Knudsen (2005) *Konsensus og konflikt. Organiseringen af den tekniske forskning i Danmark 1900-1960*
Kano (Nigeria)

**Kano** er en by i Nigeria og er administrasjonssenteret i delstaten Kano. I 2006 hadde byen et innbyggertall på , noe som gjør byen til den nest mest befolkede byen i Nigeria bak Lagos. Kano storbyregion hadde i 2006 et innbyggertall på , noe som gjør at Kano også har Nigerias nest største storbyområde. Tradisjonelt er det emiren av Kano som har makten i byen, og den nåværende emiren, Ado Bayero, har hatt makten siden 1963. Byen blir betjent av flyplassen Mallam Aminu Kano internasjonale lufthavn, som også er hovedflyplassen for den nordlige delen av Nigeria.

Innbyggerne i byen er hovedsakelig hausaer. I Kano som i mesteparten av de nordlige delene av Nigeria er språket Hausa svært utbredt. Befolkningen i Kano er for det meste muslimer. Majoriteten av muslimene tilhører sunniislam, men det finnes også flere minoriteter som er sjia-muslimer. Kristne og andre ikke muslimske religioner utgjør en liten del av befolkningen og de bor for det meste i såkalte **Sabon Gari** som er bydeler for fremmede. 

## Eksterne lenker
* Kano Online
Sander Svendsen

**Sander Svendsen** (født 1997) er en norsk fotballspiller som spiller for den tyrkiske klubben .

Svendsen fikk sin tippeligadebut 9. mai 2013, da Molde spilte mot Ålesund. Han ble målscorer første gang i Tippeligaen andre påskedag 2014 mot Sarpsborg 08.

Svendsen ble plukket ut av den anerkjente britiske avisen *[[The Guardian]]* som et av Europas største talenter fra 1997-generasjonen. De skriver at han har en fantastisk ballkontroll og blikk for spillet. 

Sander og sin yngre bror, Tobias, er ansett som store fotballtalenter. Begge to har ved flere anledninger hospitert hos den nederlandske storklubben Ajax Amsterdam som er kjent for sin fremdyrking av fotballstjerner

## Tidenes yngste seriemester
Den 4. oktober 2014 ble Svendsen tidenes yngste seriemester i Tippeligaen. Etter seieren mot Viking kunne ingen ta igjen Molde FK i Tippeligaen 2014. Han har bidratt til seriemesterskapet og spilt ti kamper og skåret ett mål så langt i Tippeligaen 2014.

## Meritter
;Molde FK
* Tippeligaen: (1) 2014
* NM: (2) 2013, 2014

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* «Sander Svendsen», profil på Molde Fotballklubbs hjemmeside.
Planutvalg

** Planutvalg** i plan- og bygningsloven er omtalt i kapittel § 3-3.

«Kommunen organiserer arbeidet med den kommunale planleggingen etter kapittel 10 til 12 og oppretter de utvalg og treffer de tiltak som finnes nødvendig for gjennomføring av planleggingen.»

Kommunestyret står etter plan- og bygningsloven av 2008 friere til å delegere oppgaver og kompetanse som tidligere lå i det faste utvalget for plansaker og barnerepresentanten.

Må ikke forveksles med planlovutvalget som var selve utvalget som laget grunnlaget for plan- og bygningsloven.

## Referanser

## Kilder
* Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
* Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.

## Eksterne lenker
* Brev om delegering, Miljøverndepartementet
Borger (Haug)

**Borger** (gnr. 101) er en gammel gård som ligger på en naturlig høyde langs fylkesvei 241 ved Klekken i Haugsbygd, i tidligere Norderhov herredskommune, nå Ringerike kommune i Buskerud. 

Navnet *Borger* har trolig sammenheng med beskrivelsen *borg*, i betydningen *terrasse*, et begrep som beskriver et høytliggende landskap med fjell på baksiden og skråninger på framsiden. For Borgers del passer dette utmerket, der den ligger på høydedraget ved Klekken, midt i mellom Ringkollen (Krokskogen) i øst og elvene i Randselva og Ådalselva med Hønefoss i vest.

I senere år (fra 1967 og framover) har gården vært kjent under navnet *Borger Bad*, fordi hovedhuset i en årrekke har vært benyttet til ulike rekreasjonsformål (spesielt for revmatikere, ortopediske og kirurgiske pasienter).

Gården nevnes ikke i skriftlige kilder før i 1657, så hvor betydningsfull den har vært i dette området er ukjent. Dagens areal utgjør i overkant av ., fordelt på flere mindre teiger.

## Referanser




## Se også
* Liste over gårder i Ringerike
Primera División 2012–2013

## Klubbinfo

## Utmerkelser

### Topscorere

### Assist

## Kilder
*  Tabell og resultater på Base de Datos Histórica de Fútbol, besøkt 4. juli 2018
Svarthettehonningeter

**Svarthettehonningeter** (*Melithreptus affinis*) er en fugl i slekten *[[Melithreptus]]* i familien honningetere. Den er endemisk til Tasmania.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Avibase: ''Melithreptus affinis''. Besøkt 10. mai 2013.
* ITIS report: ''Melithreptus affinis''. Besøkt 10. mai 2013.
* Birdlife Species Factsheet: ''Melithreptus affinis''. Besøkt 10. mai 2013.
* Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2011. ''The Clements checklist of birds of the world: Version 6.7.''. Besøkt 10. mai 2013.
Fettkopp

En **fettkopp**, **smørekopp** eller **griskopp** brukes for å smøre akslinger eller lagere i motorer og andre tekniske innretninger. En fettkopp er vanligvis laget av metall og har form som en liten, relativt dyp trakt forsynt med et dypt, fint gjenget skrulokk.

Den smalte enden av fettkoppen er montert på gjennomføringen som skal smøres, slik at fettet kan passere gjennom hullet i tuten på trakta og inn til punktet som skal smøres. Når fettkoppen er fylt med fett og lokket skrus til vil dette presse fettet inn. Lokket er gjerne fingjenget, slik at det bare skrus litt innover per omdreining. Derved har man god kontroll på hvor mye fett som presses inn. Å stramme lokk på fettkopper inngår i det vanlige driftsvedlikeholdet på mange motorer og tekniske innretninger. Når lokket er skrudd helt inn må fettkoppen etterfylles.

Vanligvis finnes det retningslinjer for hvor ofte og hvor mye lokket på fettkoppene skal strammes. Dette varierer imidlertid for ulike bruksområder. Noen ganger finnes det skrevne, formelle retningslinjer for vedlikehold. Andre ganger er alt basert på «maskinsjefens» skjønn og praksis. Man kan for eksempel stramme en halv omdreining etter fem driftstimer, en kvart omdreining etter hver kjøretur eller ha andre tommelfingerregler for smørerutiner.

Det finnes også mer avanserte fettkopper, der systemer med stempel, fjærer osv. gjør en del av den manuelle oppfølgingen unødvendig. 

Til fettkoppene brukes nokså tykt fett, kvaliteten som vanligvis betegnes som gris eller grease (tykkere enn majones, men mykere enn kaldt smør). 

Propellakslinger i mindre båter er ofte forsynt med fettkopper ved gjennomføringen i skroget. I hovedsak er det simringer eller pakninger som skal sikre av gjennomføringen holder tett, men fettet som presses inn til propellakslingen vil i slike tilfeller oftest bidra både til å smøre og tette. Ved slik kontakt med vann er fettkvaliteten viktig, da fett som lett vaskes bort av (sjø)vann er lite egnet.

## Eksterne lenker
* Presentasjon av fettkopper i Maritim båtutstyrs utvalg
Tour de France 1963

**Tour de France 1963** var den 50. utgaven av sykkelrittet Tour de France og den ble avholdt fra 23. juni til 14. juli 1963. Rittet besto av 21 etapper med totalt lengde på 
4 137 km. Gjennomsnittsfarten var 37.092 km/h.

## Gjennomføringen av rittet
Rittet ble vunnet av Jacques Anquetil, som ble første rytter i historien til å ta fire sammenlagtseire i Tour de France. Han vant foran sin rival Federico Bahamontes med over tre minutter og José Perez-Frances kom på tredjeplass. Arrangørene hadde før rittet prøvd å fjerne Anquetils dominans ved å kutte ned lengden på antall tempokilometer, noe som ville favorisere klatrerne. Likevel vant Anquetil rittet, som klarte å holde seg nær sin hovedrival Bahamontes i fjellene. Selv ved å en gang fake et mekanisk problem, for å få en sykkel som segnet seg mer i fjellet. Bahamontes vant klatretrøya for fjerde gang, mens Rik Van Looy vant poengtrøya. Saint Raphael-Geminiani-Dunlop vant lagkonkurransen. 

## Lag
13 lag med 10 utøvere startet rittet, totalt 130 ryttere:

## Etapper

## Etappe for etappe

## Resultater
### Sammenlagt

### Poengtrøya

### Klatrekonkurransen

 
### Lagkonkurransen

### Mest offensive rytter
Kåringen av *Mest offensive rytter* ble gitt til Rik Van Looy. 

## Eksterne lenker
* Historie Tour de France
* RittInfo Tour de France 1963
Håkon Lorentzen

**Håkon Lorentzen** eller **Haakon Lorentzen** er navnet til flere personer:

*Håkon Lorentzen (fotballspiller), fotballspiller for , f. 1997.
*Håkon Lorentzen (sosiolog), norsk forsker og forfatter, f. 1946.
*Haakon Lorentzen, norsk-brasiliansk forretningsmann, f. 1954.
Håkon Lorentzen (fotballspiller)

**Håkon Holmefjord Lorentzen** (født 1997) er en norsk fotballspiller som spiller for .

Lorentzen debuterte i Tippeligaen 9. mai 2013, da  vant 2-0 mot . Lorentzen er tredje yngste tippeligadebutant gjennom tidene. Lorentzens første mål for Brann kom mot  10. november 2013 da Brann vant 4-1 og sendte Tromsø til Adeccoligaen. Med dette ble han tidenes yngste målscorer i Tippeligaen. Rekorden ble brutt 16. mai 2014 av Martin Ødegaard.

Håkon er lillebror til skøyteløperen Håvard Holmefjord Lorentzen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Italo Montemezzi

**Italo Montemezzi** (født 4. august 1875 i Vigasio nær Verona i Italia, død 15. mai 1952 samme sted) var en italiensk komponist. Han er mest kjent for operaen *[[L'amore dei tre re]]* (*Kjærligheten til tre konger*), som engang var en del av standardrepertoaret.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Italo Montemezzi studerte musikk ved Conservatorio Giuseppe Verdi i Milano og underviste der etterhvert i harmoni i ett år.

### Komponist
Operaverket hans *L’amore dei tre re*, skrevet i 1913, startet karrieren hans og gjorde det mulig for ham å vie seg til komponering. *L’amore dei tre re*, som ble uroppført i 1913 på La Scala, ble ikke del av standardrepertoaret for operahusene, men ble ganske ofte fremført av store sangere som Ezio Pinza, Cesare Siepi, Lucrezia Bori, Grace Moore, Rosa Ponselle eller Anna Moffo.

Operaen *La nave* ble uroppført i Milano i 1918.  I 1919 besøkte han USA, og dirigerte den amerikanske premieren på *La nave* ved Chicago Opera Association 18. november. Han bodde i Sør-California fra 1939 og markerte Italias overgivelse med *Italia mia* (1944), men reiste seinere ofte til Italia. Han vendte tilbake permanent i 1949 og døde i Vigasio tre år seinere.

Andre verk som ikke er operaer omfatter det symfoniske diktet *Paolo e Virginia* (etter *[[Paul et Virginie]]*) og kantaten *The [[Song of Songs]]*.

Som komponist, ble Montemezzi beundret for å kombinere det tradisjonelt italiensk lyriske med en wagnerisk tilnærming til bruken av orkesteret i opera, med instrumental fargelegging påvirket av verkene til Debussy.

## Operaverk
* *[[Bianca (Montemezzi)|Bianca]]* 1901 (aldri oppført)
* *[[Giovanni Gallurese]]* (Torino, 1905)
* *[[Hellera]]* (Torino, 1909)
* *[[San Pantaleone (opera)|San Pantaleone]]* (Milano, 1910)
* *[[L'amore dei tre re]]* (Milano, 1913; New York, 1914)
* *[[La nave]]* (Milano, 1918) Piano noter ved Sibley Music Library
* *[[La notte di Zoraima]]* 1931 anmeldt  i Time magazine
* *[[L'incantesimo]]* 1943
* *[[La Principessa Lontana]]* (ufullstendig)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Grønnstruktur

**Grønnstruktur** er et arealformål i plan- og bygningsloven omtalt i § 11-7.

«Grønnstruktur.  Underformål:  naturområder, turdrag, friområder og parker.»

## Referanser


## Kilder
* Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
* Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.

## Eksterne lenker
* Miljøstatus i Norge: Grønnstruktur
Båndlegging

**Båndlegging** var et begrep som ble benyttet i plan- og bygningsloven av 1985. I  § 11-8 i plan- og bygningsloven av 2008 er områder med båndlegging erstattet med hensynssone.

«d) Sone for båndlegging i påvente av vedtak etter plan- og bygningsloven eller andre lover, eller som er båndlagt etter slikt rettsgrunnlag, med angivelse av formålet. Båndlegging i påvente av vedtak etter plan- og bygningsloven eller andre lover er tidsbegrenset til fire år, men kan etter søknad til departementet forlenges med fire år.»

## Referanser


## Kilder
* Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
* Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
La nave

***La nave*** («skipet») er en opera i en akt og 3 scener av den italienske komponisten Italo Montemezzi. Den italienskspråklige librettoen er tilrettelagt av Tito Ricordi fra Gabriele d'Annunzios skuespill fra 1908 av samme navn. Operaen hadde premiere på La Scala i Milano 3. november 1918 med Tullio Serafin som dirigent. *La nave* er et verk som inneholder sterke patriotiske og imperialistiske temaer og lykken virket å smile til den på den første forestillingen, for etter avslutningen av en av aktene, ble forestillingen avbrutt av en kunngjøring om at italienske tropper hadde kommet inn Trieste og noe som medførte slutten på første verdenskrig. Den fikk gode kritikker nesten alle steder.

Oppsetninger fulgte i Chicago i 1919 og Verona i 1923. Den ble igjen vist i Roma i 1938. Men mange faktorer talte mot operaens langsiktige suksess. Det var ekstremt dyrt å oppføre, på grunn av sitt store kor, ekstravagant dekor, og spesielt, kravet om å ha et skip i full størrelse på vei ut i havet, på scenen, i siste akt. Hovedrollene er også veldig krevende. I tillegg hadde * La nave* en ekstremt voldelig og aggressivt imperialistisk retorikk som virket malplassert etter fallet av Mussolini på slutten av andre verdenskrig.

*La Nave* ble oppført i New York City av Teatro Grattacielo som konsert 31. oktober 2012, den første gang musikken var blitt hørt i USA siden Montemezzi dirigerte den i Chicago i 1919.

## Roller

## Kilder
* Casaglia, Gherardo (2005). "La nave". Almanacco Amadeus 
* Cooke, Mervyn  (2005). ''The Cambridge Companion to Twentieth-Century Opera''. Cambridge University Press. ISBN 0-521-78009-8
* Moore, Edward C. (1930). ''Forty Years of Opera in Chicago''. H. Liveright, pp.&nbsp;202–204

## Eksterne lenker
* «The Resurrection of Italo Montemezzi’s Epic ''La Nave''», operatoday.com
* Complete piano/vocal score from the  University of Rochester
* Teatro Grattacielo nettsted
Alessandro Matri

**Alessandro Matri** (født 19. august 1984) er en italiensk fotballspiller som fra 31. desember 2019 er klubbløs.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Willem Janszoon Blaeu

**Willem Janszoon Blaeu** (født 1571 i Alkmaar, Nederland, død 1638 i Amsterdam) var en nederlandsk boktrykker, astronom og kartograf. Han var far til Joan Blaeu.

Willem Janszoon Blaeu var personlig elev av Tycho Brahe. Blaeu skapte fra 1602 jord- og himmelglobuser, som var overlegne i kvalitet for sin tid. Han graverte og utga en mengde omsorgsfullt utarbeide kart, iverksatte en grademåling (for å fastslå jordens dimensjoner) og forbedret boktrykkerpressen i 1620. I 1633 ble Blaeu utnevnt til statskartograf.

Blant hans verk kan nevnes *Tweevoudigh Onderwijs van de hemelsche en aerdsche Globen* (1620; tredje opplag 1669), *Groote Zeespiegel* (1624; tredje opplag 1655) og *Novus Atlas* (1634–62).

## Referanser


## Kilder

## Eksterne lenker
*
Torben Rechendorff

**Torben Rechendorff** (1937–2022) var en dansk lærer og konservativ politiker.

Han ble som spedbarn adoptert av ingeniør Aage Rechendorff og hustru Gudrun Topsøe-Jensen i Birkerød.

Han gikk statsgymnaset i Birkerød og lærerseminaret på Frederiksberg. Han var lærer på Frederiksberg 1960–1961, deretter lærer og undervisningsinspektør i Hørsholm 1961–1981. Han giftet seg i 1960 med Lis Brændstrup; hun ble presteordinert året etter.

Han var medlem av Hørsholm kommunestyre 1966–1974, generalsekretær i Det Konservative Folkeparti 1981–1988, kirkeminister 1988–1993, kommunikasjonsminister 1989–1993, partiformann 1993–1995 samt valgt til Folketinget fra Vestsjællands amtkrets 1990–1994 og Københavns amtskrets 1994–1998.

Etter tiden i Folketinget har hatt en rekke styreverv, blant annet i TV 2, Det Kongelige Teater og flere kristelige organisasjoner.

Rechendorff ble i 1989 utnevnt til kommandør av Dannebrogordenen.

## Referanser
Willy:s

**Willys AB** (logoform WiLLY:S) er en svensk lavpriskjede med 3&nbsp;110 ansatte og en omsetning på ca 19 mrd. Kjeden har 178 butikker. Willys er en del av Axfoodkonsernet sammen med blant annet Hemköp og Prisxtra. Hovedkontoret ligger i Göteborg.

## Historie
I 1986 åpnet Willy Schleeh (født 7. juni 1932, død 14. august 2013) en lavprisbutikk i Kungsbacka med navnet Willys Cash. Konseptet var at butikken skulle selge store pakninger, ofte direkte fra pall, noe som ga lave enhetspriser. Schleeh lyktes med konseptet, og det hendte at kjøpmenn fra mindre butikker eller kiosker kom til butikken hans for å handle billig, og siden selge varene litt dyrere i sine egne butikker.

I februar 1975 overtok Lars Lundin en liten dagligvarebutikk på Hisingen i Göteborg. Lundin kalte butikken LL:s (Lars Lundin) Livs. Forretningsidéen var å selge matvarer billigere en andre. Det første året hadde den lille butikken en omsetning på 2 millioner. Butikken ble snart for liten og i 1981 slo Lars Lundin seg sammen med Åke Andersson, og virksomheten flyttet til Wieselgrensplassen på Hisingen i Göteborg. Butikkene Willys Cash, LL:s Livs og HP Storkjøp var lavprispionerer som sørget for at vestsverige fikk landets laveste dagligvarepriser.

I 2000 ble Willys Cash og LL:s kjøpt av Axfood, som innlemmet dem i samme kjede med navnet Willys. De to røde L'ene i Willys-logoen er en henvisning til de tidligere LL:s Livs-butikkene. Det finnes også en kjede kalt «Willys hemma» med mindre butikker. Den er et resultat av at man opp gjennom årene også har kjøpt tre andre lavpriskjeder: HP-Storköp i Göteborg/Vestsverige, Exet i Jönköping og Rätt Pris fra Mälardalen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Willys i Sverige
Ine Jansen

**Ine Finholt Jansen** (født 1973) er en norsk skuespiller. 

Hun har spilt i filmen *[[Norske byggeklosser (2018)|Norske byggeklosser]]* (2018) og i TV-seriene *[[Dag (TV-serie)|Dag]]* og *[[Helt perfekt]]*. For sin rolle i *Helt perfekt* ble hun tildelt Gullruten for beste kvinnelige skuespiller i 2012 og Komiprisen i klassen årets kvinnelige TV-komiker i både 2015 og 2016. Hun var en av skuespillerne i TV2s julekalender *[[Jul i Blodfjell]]*, som rollefiguren Nanna, og spilte rollefiguren Tone i humorserien *[[Aldri voksen (TV-serie)|Aldri voksen]]*. I tillegg har Jansen gitt stemme til tegnefilmer og hørespill, blant annet som Nancy Drew i *[[Frøken Detektiv]]* i Radioteatret. Jansen har jobbet ved Nationaltheatret og Trøndelag teater.

## Utdannelse
Jansen er utdannet ved Statens teaterhøgskole. 

## Familie
Ine Jansen er datter av skuespilleren Per Jansen.

## Priser
* Gullruten 2012 i klassen beste kvinnelige skuespiller for *[[Helt perfekt]]*
* Komiprisen 2015 i klassen årets kvinnelige TV-komiker for *[[Helt perfekt]]*
* Komiprisen 2016 i klassen årets kvinnelige TV-komiker for *[[Helt perfekt]]*

### Nominasjoner
* Nominert til Gullruten 2014 i klassen beste kvinnelige skuespiller for *[[Helt perfekt]]*
* Nominert til Komiprisen 2014 i klassen årets kvinnelige TV-komiker
* Nominert til Humorprisen 2019 i klasen årets morsomste på TV
* Nominert til Gullruten 2022 i klassen publikumsprisen for *[[Kjære landsmenn (TV-serie)|Kjære landsmenn]]* og *[[Helt perfekt]]*
* Nominert til Gullruten 2025 i klassen beste programleder - underholdning for ** (sammen med Linn Skåber)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Ine Jansen fra Nationaltheatret
*
Johan Benjamin Blume

**Johan Benjamin Blume** (født 1719, død 1786) var en svensk boktrykker i Norrköping 1767-1786. Han tok over trykkeriet etter Johan Edman 1767. Blume dannet et firma med Adolf Fredrik Raam i 1782.

## Kilder
* Svensk boktryckerihistoria 1483-1883
Giambattista Bodoni

**Giambattista Bodoni** (født 26. februar 1740 i Saluzzo, død 29. eller 30. november 1813 i Parma) var en italiensk boktrykker. Han er opphavsmannen til serif-skrifttypen Bodoni.

Bodoni ble i 1768 innkalt av hertug Ferdinand av Bourbon til Parma, der han ble leder for det nylig opprettede boktrykkeriet "Real stamperia". De utgavene som ble trykket her ble snart berømte og de var blant annet av klassiske forfattere og skjønnlitteratur. Bøkene ble ofte trykt i små opplag, ofte til privat bruk og bøkene er idag sjeldenheter.

## Referanser


## Kilder
* Svensk uppslagsbok, Malmö 1939.
Lyche

**Lyche** er et etternavn.  

Sønn av Wilhelm Julius Lyche (1823–1905) og Adelaide Thomine Tambs (1838–1867) var redaktøren Hans Tambs Lyche (1859–1898), som var far til matematikeren Ralph Tambs Lyche (1890–1991), som igjen var far til likhetsforkjemperen Guri Tambs-Lyche.  

Fra regimentskvartermester på Strømsø (i dag Drammen), Johan Nicolai Lyche (1750–1837), stammer hans barnebarn  Harald Lyche (1827–1887) som etablerte det som i dag (2013) er Lyche Konvolutt, såvel som kringkastingsmannen Karl Lyche (1903–1971) som snakket nynorsk på radio. Klesdesigneren Wenche Lyche (født 1965) laget brudekjolen til Prinsesse Märtha Louise da hun giftet seg. I 2002.  Mens  Helene Tambs-Lyche (1903–1993) var insektsforsker, ble Harald Tambs-Lyche (født 1946) professor i sosialantropologi.  Per Tambs-Lyche (1920–2013) var brodirektør i Vegvesenet fra 1973 til 1987, mens Tom Lyche (født 1943) ble matematiker.
## Referanser
Stitsjhonningeter

**Stitsjhonningeter** (*Notiomystis cincta*) er den eneste arten i slekten *Notiomystis* i familien honningetere (Meliphagidae). Den er endemisk til New Zealand.

## Underarter
Det er beskrevet to underarter av stitsjhonningeter:
* *Notiomystis cincta cincta* (Du Bus de Gisignies, 1839)
* *Notiomystis cincta hautura* (Mathews, 1935)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Avibase: ''Notiomystis cincta''. Besøkt 10. mai 2013.
* ITIS report: ''Notiomystis cincta''. Besøkt 10. mai 2013.
* Birdlife Species Factsheet: ''Notiomystis cincta''. Besøkt 10. mai 2013.
Dean Snedker

**Dean Snedker** (født 17. november 1994) er en engelsk fotballspiller som for øyeblikket spiller for den engelske klubben Northampton Town i Football League Two. Han ble tatt opp i 2011, og debuterte den 14. august 2012 i Football League Cup mot Cardiff City, hvor de vant 2–1. Han har også spilt en U-17 landskamp for England mot Danmark, hvor han kom inn som innbytter i det 87. minutt.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Spannavardtunnelen

**Spannavardtunnelen** er en 270 meter lang tunnel på fylkesvei 554 som ble åpnet 6. mai 2013. Den er en av tre tunneler på T-forbindelsen.

## Referanser
Pia K. Marken

**Pia Kristin Kleppe Marken** (født 5. september 1972) var Norges Unge Venstres første kvinnelige generalsekretær da hun tiltrådte stillingen i 1995. Hun var medlem av Venstres sentralstyre i perioden 1998–2000 under den første Bondevik-regjeringen. 

Pia K. Marken er i dag (2013) regiondirektør i Forbrukerrådet  og 2. nestleder i Hordaland Venstre.

## Referanser