open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Edgar Julius Jung

**Edgar Julius Jung** (født 6. mars 1894 i Ludwigshafen i Tyskland, død 30. juni 1934 i Oranienburg) var en tysk konservativ politiker og jurist. Han ble regnet som en av de fremste representantene for den såkalte konservative revolusjonære bevegelsen, som stod i opposisjon til Weimarrepublikken og dens liberale parlamentariske system. Han kom også i opposisjon til nazistene og ble av den grunn drept under De lange knivers natt. Jung deltok også i første verdenskrig.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Jung vokste opp i et borgerlig hjem. Hans far Wilhelm Jakob Jung var først folkeskolelærer og deretter studieprofessor ved et lyceum for jenter. Edgar gikk på folkeskolen i Ludwigshafen, og deretter i samme by på et humanistisk gymnasium og tok abitur i 1913. I 1913 begynte han på studier i rettsvitenskap ved universitetet i Lausanne.

Da første verdenskrig brøt ut meldte Jung seg frivillig til 3. Königlich Bayerisches Chevaulegers-Regiment Herzog Karl Theodor, og oppnådde graden løytnant. Han deltok blant annet i slaget ved Verdun. Han gikk han over til feltartilleriet, ble løytnant i reserven, og så i 1918 kampflyver ved Diedenhofen.

Etter krigen ble han medlem av frikorpset Epp og var med på å slå ned Münchner Räterepublik våren 1919.

### Sivil karriere
Etter krigen fortsatte han sine juridiske studier i Heidelberg og Würzburg, og etter statseksamen ble han i 1920 promovert til dr.jur. i Würzburg i 1920. I 1922 avla han assessoreksamen og ble så advokat i Zweibrücken i Albert Zapf' kanselli. I desember samme år giftet han seg.

I 1925 åpnet han en advokatpraksis i München og dempet sin politiske aktivisme noe.

Som Carl Schmitt mente Jung, etter at han ble vitne til den ustabile Weimarrepublikken, at den liberale parlamentarismen kom til å bryte sammen og bli erstattet med et kommunistisk eller fascistisk/nazistisk regime. I 1923 hadde Tyskland allerede opplevet flere kuppforsøk, et kommunistisk i Bayern (den bayerske sovjetrepublikken) og i Berlin, og et nazistisk (ølkjellerkuppet i München).

Jung var på 1930-tallet taleskriver for rikskansler Franz von Papen (Det katolske sentrumspartiet), men ble drept av nazistene i 1934 under *[[de lange knivers natt]]*. Han ble arrestert 23. juni, fordi han hadde forfattet rikskanslerens såkalte «Marburg-tale», som tydelig formulerte den konservative kritikken mot nasjonalsosialistene, og særlig tok avstand fra raselæren. Den 30. juni ble han skutt i fengsel i Oranienburg.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi med tidslinje (tysk)
Peter Struck

**Peter Struck** (født 24. januar 1943 i Göttingen, død 19. desember 2012 i Berlin) var en tysk politiker (SPD) og advokat. Han var Tysklands forsvarsminister fra 2002 til 2005 i Gerhard Schröders kabinett.

Struck tok sin Abitur i 1962, ble medlem av SPD i 1964, og studerte jus ved universitetene i  Göttingen og Hamburg. I 1971 ble han dr.jur.

Han ble innvalgt i det tyske parlamentet i 1980, og var fra 1990 til 1998 *Parlamentarischer Geschäftsführer* for SPDs parlamentariske gruppe. I 1998 ble han parlamentarisk formann for SPD. Fire år senere etterfulgte han Rudolf Scharping som forsvarsminister til det ble vagt ny regjering i 2005. Han fortsatte som parlamentarisk formann frem til 2009.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Forsvarsministeriet
* Hærens hjemmeside
Otto Schily

**Otto Georg Schily** (født 20. juli 1932 i Bochum i Tyskland) er en tysk politiker (SPD) og advokat. Han var Tysklands innenriksminister fra 1998 til 2005 i regjeringene Schröder I og Schröder II.

## Oppvekst og bakgrunn

Schily ble født som sønn av en gruvedirektør, dr. phil. Franz Schily. Han vokste opp i en antroposofisk familie, og studerte jus og statsvitenskap i München, Hamburg og Berlin. I 1963 åpnet han en egen advokatpraksis.

På 1970-tallet ble han kjent som forsvarer for flere RAF-terrorister. Han representerte blant annet den daværende vennen og terrorist-advokaten Horst Mahler i 1971. Under Stammheim-rettssaken (1975–77) var han den eneste gjenværende advokaten for Gudrun Ensslin. I sin politiske karrière har han senere måttet svare for beskyldninger om at han den gang sympatiserte med terroristene.

## Politisk karriere

I 1980 ble han medlem av det nylig grunnlagte grønne partiet Die Grünen og innvalgt i det tyske parlamentet (Forbundsdagen) i 1983. Han måtte forlate parlamentet i 1986, men ble innvalgt igjen i 1987. Fiendtlighet mellom Schily og den mest venstreorienterte fraksjonen innen Die Grünen førte til at han meldte seg ut av partiet i 1989, trakk seg fra parlamentet, og ble medlem av det sosialdemokratiske partiet, SPD. Han ble innvalgt i parlamentet igjen for SPD i 1990. I de følgende årene var han aktiv innen saker som gjaldt gjenoppbygningen av det tidligere DDRs territorium og var partiets talsmann i en rekke justispolitiske saker.

Da Gerhard Schröder ble kansler i 1998 ble Schily utnevnt til innenriksminister. Fra da av ble han ofte kritisert av venstresiden for å føre en angivelig sterkt konservativ og høyreorientert politikk, blant annet ved å presse igjennom antiterror-lovgivning med blant annet flere fullmakter til politiet og etterretningstjenesten, samt en tøffere politikk mot utlendinger, særlig etter terrorangrepet 11. september 2001. Noen mener at hans politikk som innenriksminister stod i sterk motsetning til synspunkter han tidligere forfektet. På den annen side var han et viktig medlem av regjeringen, fordi han forhindret at kansleren ble utsatt for alt for sterk kritikk fra den konservative opposisjonen innen temaer som kriminalitet og innvandring.

## Familie

Schily er gift for annen gang, og har to døtre fra sitt første ekteskap.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*  Biografi
Folkesuverenitetsprinsippet

**Folkesuverenitetsprinsippet** (folkesuverenitet) er en politisk læresetning eller et samfunnssystem som går ut på at all legitim statsmakt stammer fra folket selv. Dette står i motsetning til prinsippet om fyrstesuvereniteten. Ideen oppsto i England på 1600-tallet i kampen mot kongens enevelde og ble senere fremholdt under den franske revolusjonen på slutten av 1700-tallet. Folkesuvereniteten kan forstås rent individuelt som at makten stammer fra den enkelte borger eller kollektivt ved at makten springer ut av folket som enhet. 

Dette formuleres første gang i en uttalelse fra det engelske parlamentet sommeren 1649, etter oppgjøret med kong Karl I av England. Det ble med uttalelsen i første omgang, men prinsippet ble effektuert som parlamentarisk prinsipp i England fra 1689. John Locke omtalte dette prinsippet generelt i *Two Treatises of Government* (1689). Senere formuleres prinsippet endelig hos Jean-Jacques Rousseau i hans verk *Contrat Social* (1762), på norsk *Samfunnspakten*. Her fastsettes folket selv som suverent: 

:*«Suvereniteten, som bare er en utøvelse av samviljen, kan aldri avhendes, og når suverenen helt og holdent er en kollektiv skapning, kan han bare representeres ved seg selv. I samme stund det kommer en tyrann, eksisterer ikke suverenen mer, og den politiske enheten er ødelagt»* 

I Norges Grunnlov finnes referansen i paragraf 49: 
:*«Folket udøver den lovgivende magt ved Stortinget...»*

Folkesuverenitetsprinsippet opptrer som regel som et krav om at statsstyret skal utgå fra en folkevalgt, representativ forsamling eller gjennom direkte folkeavstemninger.

Folkesuverenitetsprinsippet er knyttet til liberalismens fremvekst på 1700- og 1800-tallet, og ble brukt som et våpen i borgerskapets kamp mot kongemakt og adelsprivilegier. Først ute var England under parlamentskrigen fra 1642 til 1649. Derifra kan vi følge tanken fram til utviklingen i forkant av den franske revolusjon, og den amerikanske uavhengighetserklæringen – i neste omgang fikk dette avgjørende betydning for Norges stilling i 1814. 

Folkesuverenitetsprinsippet hadde stor tilslutning innen politiske kretser i Norge i 1814. På det såkalte stormannsmøtet på Eidsvoll i februar 1814 ble det brukt som begrunnelse for å avvise Christian Frederiks planer om å gjøre seg til konge i Norge i kraft av arveretten. 

## Referanser
 

## Kilder

* Hobson, Rolf, *Europeisk politisk historie 1750–1950*, Cappelen Damm Akademisk, 2015, ISBN 978-82-02-24316-6
Vinter-OL 1964

**Vinter-OL 1964** var de 9. olympiske vinterleker og ble arrangert fra 29. januar til 9. februar 1964 i Innsbruck i Østerrike.
Varmt vær med fønvind forårsaket problemer for arrangørene da snøen smeltet og skisporene forsvant. Den østerrikske hæren bidro med å legge ut  m³ snø i skiløypene. Dette var også de første vinterlekene der datamaskiner ble benyttet, blant annet til elektronisk tidtaking.

36 nasjoner deltok i lekene. «OL-dronning» ble Lidija Skoblikova fra Sovjetunionen, med fire gull på skøytebanen. Sovjetunionen ble lekenes klart beste nasjon med hele elleve gullmedaljer. Norge vant tre gullmedaljer ved Tormod Knutsen i kombinert, Toralf Engan i hopprennet i stor bakke, mens Knut Johannesen vant 5000 meter i hurtigløp på skøyter.

## Valg av vertsby
Innsbruck ble valgt ved avstemning under den internasjonale olympiske komités 56. sesjon i München i Tyskland 25. mai 1959.

## Arenaer

## Idretter
Det ble arrangert 34 øvelser i 6 idretter.

### Demonstrasjonsidretter
* Isstock

## Deltakelse
### Deltakerland
36 nasjonale olympiske komiteer deltok i lekene. (Antall deltakere per nasjon i parentes)

;Fotnoter

## Program

## Medaljefordeling

 Vertsnasjon ()

;Fotnoter

## Se også
* Liste over mestvinnende vinterolympiere
* Liste over norske mestvinnende vinterolympiere
* Liste over personer som har tent den olympiske ild

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*  Official Report 1964 hos la84.org
*  1964 Winter Olympics hos olympedia.com
*  1964 Innsbruck Winter Games  på sports-reference.com
Wolfgang Clement

**Wolfgang Clement** (1940–2020) var en tysk politiker (SPD). Han var nærings- og arbeidsminister i Gerhard Schröders andre regjering 2002–2005.

Clement studerte jus og avla den første juridiske statseksamen ved Westfälische Wilhelms-Universität i Münster i 1965. Han var deretter *Rechtsreferendar* og assistent ved Institut für Prozessrecht ved universitetet i Marburg. Fra 1968 arbeidet han som journalist og politisk redaktør i *Westfälische Rundschau*, senere som stedfortredende sjefredaktør.

I 1970 ble Clement medlem av SPD, og fikk på 1980- og 1990-tallet en rekke partiposisjoner. I 1986 ble han sjefredaktør for *Hamburger Morgenpost*. Han forlot avisen i 1989 for å bli sjef for statskanselliet i Nordrhein-Westfalen under delstatens daværende statsminister Johannes Rau. Fra 1990 var han minister uten portefølje i delstatsregjeringen, og fra 1993 til 2002 medlem av landdagen, delstatens parlament. I 1995 ble Clement finansminister i Nordrhein-Westfalen, og i 1998 overtok han som statsminister da Johannes Rau ble valgt til forbundspresident.

I oktober 2002 ble Clement økonomi- og arbeidsminister i den føderale regjeringen. Han gikk av som minister etter valget i 2005. Clement forlot senere det sosialdemokratiske partiet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Wolfgang Clement lectures
Lekmann

**Lekmann**, **legmann**, **legperson**, **legfolk** eller bare **leg** stammer fra det greske ordet *laikos* som betyr «tilhører folket». En lekmann er i religiøs sammenheng en person, gjerne en forkynner eller predikant, som tilhører menigheten, men som ikke er presteviet. Ordet brukes også i andre sammenhenger, for eksempel om lekdommere i juridisk sammenheng. Mer uformelt brukes uttrykket om enhver som ikke tilhører en spesiell profesjon, men bare «fusker i faget». Motsetningen til «lek» er ofte «lærd».

## Lekmannsskjønn
Lekmannsskjønn er skjønn som er utøvd på bakgrunn av holdninger som er representative for ansvarlige personer med relevante praktiske erfaringer. Å bruke lekmannsskjønn vil si at man vurderer en sak ut fra sin kompetanse og erfaring. Lekmannsskjønn brukes i flere sammenhenger for å supplere fagkyndig, forvaltningsmessig og juridisk kunnskap.

## Lekmannsbevegelsen i Norge

I Norge begynte lekmannsbevegelsen med Hans Nielsen Hauges konflikt med kongens embetsmenn på slutten av 1700-tallet. Hauge og tilhengerne hans ble forfulgt fordi de brøt statskirkeprestenes monopol på å forkynne Guds ord. Da konventikkelplakaten fra 1741 ble opphevet i 1842, ble imidlertid slik forkynnelse også tillatt for lekmenn. I 1888 fikk lekfolk dessuten lov å tale i Den norske kirken, først bare ved spesielle anledninger, men fra 1913 også under vanlige gudstjenester. Etter 1974 har lekpersoner i tillegg kunnet stå for dåp, nattverd og jordfestelse under tilsyn av prest. I 2012 skrev *Aftenposten* at flere tusen lekpredikanter har virket siden 1842, men at nå er det bare noen få igjen av den gamle typen kristenpredikanter.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Lekmannsrørsla, artikkel hos Norgeshistorie.no
Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge

**Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge e.V.** (engelsk navn *German War Graves Commission*) ble grunnlagt i 1919 og er en humanitær organisasjon som på oppdrag fra den tyske regjeringen arbeider for å vedlikeholde og pleie tyske krigsgraver. Den har ansvaret for rundt 2 millioner graver på 845 kirkegårder i 45 land fra konflikter fra og med første verdenskrig til dagens utenlandsengasjementer. Etter kommunismens sammenbrudd er organisasjonen også aktiv i den tidligere østblokken. Tidligere forsvarssjef Wolfgang Schneiderhan ble valgt til organisasjonens president i 2016, og etterfulgte Markus Meckel (SPD). Tysklands president, for tiden Frank-Walter Steinmeier (SPD), er organisasjonens høye beskytter. Organisasjonens aktiviteter omfatter også ulike former for freds- og forsoningsarbeid, og organisasjonen samarbeider med andre tilsvarende organisasjoner slik som sitt forbilde, den britiske Commonwealth War Graves Commission som ble grunnlagt to år før.

Organisasjonen finansieres hovedsakelig gjennom gaver, medlemskontingenter og innsamlinger. Volksbund hadde i 2018 drøyt 85 000 medlemmer og drøyt 213 000 givere, men medlemstallet var tidligere langt høyere. Volksbund har knapt 600 ansatte og rundt 8000 frivillige, og budsjettet lå i 2018 på ca. 45,5 millioner euro.

## Se også
* Commonwealth War Graves Commission

## Eksterne lenker
* 
* Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge
Styresmakt

En **styresmakt**/**myndighet** er en organisasjon som har myndighet til å vedta og håndheve lover for et gitt territorium, samt å treffe andre kollektive avgjørelser som angår territoriets innbyggere. En styresmakt er ofte inndelt i lovgivende, utøvende og dømmende myndigheter (maktfordelingsprinsippet). Det finnes styresmakter i stater og kommuner. En styresmakt kan organiseres med forskjellige styreformer: 

## Ulike styreformer
:*Utdypende artikkel: [[Styreform]]*
Ulike myndigheter blir ofte inndelt etter antall personer som har politisk makt:  
*I et  autokrati sitter kun en person ved makten. Denne kategorien inkluderer både det tradisjonelle eneveldet og enkelte moderne diktaturer. 
*I oligarkier deles den politiske makten mellom en liten gruppe personer.
*Demokrati er en styreform som baserer seg på at folket bestemmer hva slags politikk som skal føres. Man deler tradisjonelt demokratiet i en direkte og en indirekte (representativ) variant. 
*Anarki innebærer mangel på politisk myndighet. 

## Synspunkter og teorier om politisk myndighet
En styresmakt, eller politisk myndighet, blir ofte begrunnet med effektivitetsgrunner, at mer uformelle mekanismer, som kan fungere i mindre grupper, er upraktisk når en gruppe kommer over en viss størrelse. Derfor må det skapes spesielle institusjoner, som kollektivt utgjør den politiske myndigheten, for å vedta og håndheve lover og å fatte andre viktige avgjørelser. 

Politiske filosofer som er negative til politiske myndigheter (som anarkister, nihilister og i noe mindre grad marxister) vektlegger derimot myndighetenes historiske røtter, at de, i likhet med privat eiendomsrett oppsto fra krigsherrers og despoters autoritet. På grunnlag av dette hevdes det ofte at politiske myndigheter eksisterer for å tvinge gjennom de sterkes vilje og å undertrykke de svake, for å beskytte og vedlikeholde de styrende klassers privilegier. 

I motsetning til dette ser konservatismen positivt på politiske myndigheter. Myndighetene ses på som en faktor som skaper orden av kaos og som etablerer lover for å gjøre slutt på ”alles krig mot alle”. Historisk har politiske myndigheter blitt legitimert som noe som har fått sin autoritet fra en høyere makt, og dermed som noe undersåttene har en plikt til å underordne seg under. 

Naturretter er grunnlaget for de fleste liberalisters syn på politiske myndigheter. Her anses alle mennesker å være født med visse naturretter og myndighetenes viktigste oppgave er å beskytte disse rettighetene. 

En av de mest innflytelsesrike teoriene om politisk myndighet de siste hundre årene har vært tanken en såkalt samfunnskontrakt. Denne teorien har som utgangspunkt at politiske myndigheter er skapt for å ordne kollektive behov som man ikke kan ordne individuelt. Teorien er basert på ideen om at manneskene i utgangspunktet levde i en naturtilstand, som var alt annet enn harmonisk. Derfor inngår de en samfunnskontrakt for å løse de sikkerhetsproblemer naturtilstanden fører med seg.
Hastighet

**Hastighet** eller **velositet** er i fysikk definert som endring av posisjon per tid og det vil si at «hastighet» bekriver *både* «fart» *og* «retning» selv om «hastighet» normalt tillegges samme betydning som «fart » i dagligtalen. Hastighet er en vektor, det vil si at den har retning i rommet. Hastighetens absoluttverdi omtales ofte som fart. Enheten til hastighet er lengde over tid. SI-enheten er m/s, men km/t og knop er også vanlige enheter.

Mange symboler brukes til å beskrive hastighet, men **v** og **u** er vanligst. (Fet skrift er trykt notasjon for vektorer.)

Langs en rett linje er gjennomsnittshastighet *v* gitt ved
: v = \frac{s}{t}

hvor *s* er tilbakelagt strekning og *t* er tiden det tar. (Legg merke til at langs en rett linje er hastighet en skalar.)

## Måling av hastighet
Hastighet er en sentral størrelse og kan måles på mange måter. Noen metoder finner kun absoluttverdi, mens andre måler både fart og retning.
* Den vanligste måten å måle hastighet på er å ta tiden for bevegelse mellom to punkter. Målingen er ofte indirekte, slik som speedometer i en bil som måler omdreiningshastighet på et hjul eller en aksling og regner om til hastighet på veien.
* Hastighetsmåling ved hjelp av radar bruker dopplereffekten til å regne ut hastigheten.
* I fly måles hastighet som forskjell mellom dynamisk trykk og statisk trykk. Dette gir et uttrykk for strømningshastigheten til luften rundt flyet. 
* I en ubåt måles lineær akselerasjon og rotasjon. Når disse måles kontinuerlig kan en også regne seg til hastighet og posisjon.

## Definisjon
Den matematiske definisjonen av hastighet er den tidsderiverte til posisjon **r**(*t*), dvs.
: \mathbf{v}(t) = \frac{\mathrm{d}\mathbf{r}(t)}{\mathrm{d}t} \,

Vanlig notasjon for tidsderivasjon er også \dot{\mathbf{r}}(t). Denne definisjonen gjelder også når hastigheten selv endrer seg med tiden. Skrevet ut i kartesiske koordinater er definisjonen
: (v_x(t),v_y(t),v_z(t)) = (\dot{x}(t), \dot{y}(t), \dot{z}(t) ) \,

## Eksempler
### Eksempel: Bevegelse med konstant hastighet
Bevegelse med konstant hastighet **v** kan skrives
: \mathbf{r}(t) = \mathbf{v}t + \mathbf{r}_0 \,

### Eksempel: Sirkelbevegelse
En sirkelbevegelse med radius *r* i *xy*-planet beskrives ved
: \mathbf{r}(t) = r_0(\cos(\omega t), \sin(\omega t))

hvor \omega er vinkelhastighet. Hastigheten er gitt ved den tidsderiverte
: \mathbf{v}(t)=\dot\mathbf{r}(t)=r_0\omega(-\sin(\omega t),\cos(\omega t)) \,

det vil si jo større \omega, jo større fart.

## Referanser
Stam

**Stam** (*Leuciscus cephalus*) er en fisk i karpefamilien. Andre navn er *årbuk*, *breinakke* og *raufjæring*.

Den kan vokse seg opptil 80 cm lang og 8 kg tung, men blir ikke så stor i Norge. Norgesrekorden er på 3,43 kilo, tatt i Glomma høsten 2007.
Stam kan bli et parogtyve år gammel.

Stam har røde gatt- og bukfinner og kan ligne på vederbuk, men er slankere i kroppen og bredere over nakken og ryggen og har større munn.

Som liten går den ofte i stimer, mens eldre fisk holder seg i små grupper eller alene. I mai til juni gyter den ved ca. 15 grader. Eggene blir klekket etter 10 – 12 dager.

Stam er en morsom utfordring for sportsfiskere.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Henry Johansen

**Henry Høgfeldt «Tippen» Johansen** (1904–1988) var norsk landslagskeeper i fotball. Han ble innmeldt i Vålerenga i 1918, etter at Olymp ble innlemmet i klubben. Han spilte på VIFs A-lag i perioden 1923&ndash;46.

Johansen debuterte på  i 1926, og spilte sin siste, og 48. landskamp i 1938. Høydepunktet ble fotballturneringen i OL 1936 i Berlin, da Norge tok en meget overraskende bronsemedalje. Han var også Norges målvakt i fotball-VM i 1938.

«Tippen» ble tildelt Egebergs ærespris i 1938, for sin innsats på fotballbanen og i hoppbakken. At han var en allsidig idrettsmann, fremgår av følgende sitat, hentet fra boken *Våre Egebergvinnere* av Leif Lapidus: «*Som skihopper ble han landskjent, som bandy- og ishockeyspiller nokså fryktet over en del av landet, og som tennisspiller nyter han alminnelig beundring omkring banen på Bryn.*»

## OL-medaljer
* 1936  Berlin -  Bronse i fotball (Norge)

## Se også
* Bronselaget

## Litteratur
*

## Eksterne lenker
*
Liste over fotballklubber i Norge

**Liste over fotballklubber i Norge** omfatter fotballklubber for kvinner og menn, som har deltatt i de to øverste seriedivisjonene. Den omfatter i tillegg til serieklubber også de klubbene som har deltatt i en nasjonal cupfinale. Med nasjonal cupfinale menes finale i Norgesmesterskapet i fotball og Arbeidermesterskapet i fotball. Stiftelsestidspunkteet i tabellen begrenses til årstall, eventuelt med angivelse av dato i en referanseopplysning.
Regjeringssjef

**Regjeringssjef** er lederen for regjeringen, den utøvende myndigheten, i en stat, delstat eller annet selvstyrt område med et utøvende organ. Regjeringssjef er ikke det samme som statssjef; i mange land er statssjefen og regjeringssjefen to forskjellige personer (for eksempel en konge som statssjef og en statsminister som regjeringssjef). I andre land er regjeringssjefen og statssjefen samme person. Oppgavefordelingen mellom regjeringssjefen og statssjefen vil være forskjellig fra land til land.

En regjeringssjef kan ha forskjellige titler. I det følgende listes en del slike titler i alfabetisk rekkefølge, med eksempler på land eller region som benytter den tittelen, og tittelen på,de respektive språkene.
* Forbundskansler
** Sveits:  *Chancelier(-ière) fédéral(e)* /  *Cancelliere(-a) della Confederazione* /  *Bundeskanzler(in)* /  *Chancelier(a) federal(a)*
** Tyskland: *Bundeskanzler*
** Østerrike: *Bundeskanzler*
* Formann i ministerrådet
** Italia: *Presidente del Consiglio dei Ministri*
* Førsteminister
** Skottland: *First minister*
* Guvernør
** USAs delstater: *Governor*
* Hodeminister
** Finland: *Pääministeri*
* Lagmann
** Færøyene: *Løgmaður*
* Landråd
** Åland: *Lantråd*
* *[[Lehendakari]]*
** Baskerland
* Ministerpresident
** Belgias regioner og nasjonale fellesskap:  *Ministre-président* /  *Minister-president* /  *Ministerpräsident*
** Nederland: *Minister-President*
** Tysklands delstater, med unntak for Berlin, Bremen og Hamburg: *Ministerpräsident*
** Ungarn: *Miniszterelnök*
* Perdana Menteri
** Malaysia
* Premierminister
** Belgia:  *Premier ministre* /  *Eerste minister* /  *Premierminister*
** Frankrike: *Premier ministre*
* President
** Mexico: *Presidente*
* President i ministerrådet
** Sovjetunionen
* Regjeringspresident
** Spania: *Presidente del Gobierno*
* Sjefminister
** Guernsey: *Chief minister*
* Statsminister
** Danmark
** Norge
** Sverige
* *[[Taoiseach]]*
** Irland

## Se også
* Statssjef

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Oslo Elvesportsklubb

**Oslo Elvesportsklubb** (stiftet 1973 som *Oslo Elvepadleklubb*) er én av Norges eldste elvepadleklubber, som driver med elvepadling i kano og kajakk, rafting og elvebrett.

## Historikk
Klubben ble opprinnelig startet i 1973 i miljøet rundt den tsjekkiske elvekanopadleren Karel Stork. Ved etableringen hadde klubben ca 40 medlemmer.

I 1979 gikk Stork og noen medlemmer ut av Oslo Elvepadleklubb og stiftet Oslo Kano Klubb, som senere skiftet navn til Oslo Padleklubb. Oslo Elvepadleklubb og Oslo Padleklubb slo seg senere sammen og navnet ble Oslo Elvesportklubb. 

Ved siden av å være sentral i etableringen og utviklingen av klubben, har Karel Stork også vunnet NM-gull for klubben. Klubben kan vise til flere gode individuelle plasseringer fra både NM og VM.

I 1974 ble den første konkurransen i elvepadling arrangert i Lysakerelva. Klubben har ledet an i norsk elvepadling og var de første som begynte med rafting i Norge.

I 2004 telte klubben om lag 80 medlemmer og hadde treninger i Randselva utenfor Hønefoss. I 2023 var klubbens medlemstal doblet til 161 medlemmer.

Klubben arrangerte NM i Freestyle i 2015 i Randselva. Der har klubben utviklet Randsbølga, en surfe- og rodeobølge.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Oslo Padleklubb
Fotball (ball)

En **fotball** er en ball som brukes i flere forskjellige sporter, som fotball, amerikansk fotball og gælisk fotball. 

En vanlig fotball består som regel av 12 femkant- og 20 sekskant-formede lærstykker som er sydd sammen rundt en indre pose av gummi, kalt blære. Denne fylles gjennom en ventil med luft for å gi ballen ønsket form. Fotballen finnes i forskjellige størrelser. Vi skiller mellom 3-er, 4-er og 5-er fotballer. I tillegg har vi trikseballer som er veldig små og som bruker først og fremst til teknisk trening.

Mønster og dekor på fotballen varierer fra produsent til produsent og merke til merke. Det er vanlig at det lages en ball til hvert store mesterskap.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nim

**Nim** er et spill for to personer. Teorien om nim er svært viktig i kombinatorisk spillteori, som er en gren av matematikk.

En posisjon i nim består av noen hauger med objekter (for eksempel fyrstikker). Et trekk består av å fjerne en eller flere fyrstikker fra én haug. Man kan gjerne fjerne hele haugen. Den som tar den siste fyrstikken vinner.

En optimal strategi for dette spillet ble funnet av C. L. Bouton ved Harvard University i USA i 1902. Gitt en posisjon, skriver man antall fyrstikker i hver haug i det binære tallsystemet, og legger sammen alle tallene, uten å ta med tall i mente. Hvis resultatet blir null, kan man ikke vinne. Hvis resultatet er forskjellig fra null, kan man vinne ved å flytte til en posisjon med verdi null.

Har man for eksempel tre hauger med henholdsvis tre, fire og fem fyrstikker, blir resultatet slik:
 3 011
 4 100
 5 101
 _____
   010

Resultatet blir 010, som er lik 2 i titallssystemet. Det finnes derfor et vinnende trekk, som vil være å redusere haugen med tre fyrstikker til én.
## Eksterne lenker
* Nim-Spill skrevet i Javascript IE7 og FF3 kompatibel
Hex

:*Hex kan også referere til [[sekstentallsystemet]] eller bruken av dette.*
**Hex** er et brettspill for to personer hvor målet er å lage en forbindelse mellom to motstående sider av brettet med sine egne brikker. Hex ble oppfunnet av Piet Hein i 1942. Han publiserte det under navnet Polygon, og skrev en artikkelserie om spillet i den danske avisa Politiken i romjula 1942.

Uavhengig av Piet Hein ble spillet også oppfunnet av John Forbes Nash jr. i 1948 som på den tiden var student ved Princeton University i USA. Der ble spillet normalt kalt Nash.

Brettet består av sekskanter som er plassert i en rombe som på figuren. Spillerne har brikker med forskjellige farger. Her antar vi at brikkene er røde og blå. Et trekk består i å plassere en av sine brikker i en sekskant på brettet. Spillerne har et ubegrenset antall brikker, og etter at en brikke er spilt, blir den aldri flyttet på senere i spillet.

Hvis spilleren med de røde brikkene klarer å lage en kjede av sammenhengende brikker mellom de to røde kantene av brettet, vinner han. Tilsvarende vinner spilleren med de blå brikkene, hvis han kan forbinde de to blå kantene med sine brikker.

Det er lett å se at det er umulig at begge spillerne klarer å lage en forbindelse. Det er faktisk også umulig å fylle hele brettet med røde og blå brikker uten at en av spillerne har laget en kjede, noe som ble først bevist av John Nash. Hex kan derfor ikke ende med uavgjort; det vil alltid være en vinner.

Å ha det første trekket er en stor fordel i Hex. Derfor spilles det normalt med en ekstra regel i åpningen: Etter at en av spillerne gjør det første trekket, kan den andre spilleren bestemme hvem som skal spille med hvilken farge. Den første spilleren bør derfor gjøre et trekk som ikke gir noen stor fordel til noen av spillerne, for eksempel i nærheten av et hjørne. 

Størrelsen på brettet varierer, og det finnes ingen standardstørrelse. Piet Hein brukte et 11×11-brett, men mange sterke spillere i dag synes at et slikt brett blir for lite, og foretrekker større brett.
Norsk språknemnd

**Norsk språknemnd** var en nemnd som ble opprettet ved stortingsvedtak 14. desember 1951, begynte sitt arbeid i 1952 og var underlagt Kirke- og undervisningsdepartementet, Nemnden var et rådgivende organ, hjemlet i vedtekter, og utarbeidet læreboknormalen av 1959.

Oppgaven var å gi styresmaktene og allmennheten råd og rettledning i språkspørsmål på vitenskapelig grunnlag, og i dette arbeidet fremme tilnærming mellom de to norske skriftspråkene bokmål og nynorsk. 

Nemnda skulle gi rettledning i rettskrivningsspørsmål, fremme enhet i terminologi, føre tilsyn med språket i lærebøker og sørge for utgreiinger, språkkurs og annet opplysningsarbeid til styresmaktene, offentlige institusjoner, pressen og allmennheten. Norsk språknemnd hadde 30 medlemmer, 15 for hver målform, utnevnt av kong Haakon etter departementets anbefaling.

Arbeiderpartiet opplevde det etter hvert som en belastning å bli identifisert med samnorskpolitikken, der det kom til rettssaker om fornorskning av gårdsnavn, og den norske forfatterforening stod splittet i spørsmålet om den skulle la seg presentere i Norsk språknemnd. Den saken havnet i Norges Høyesterett, som avgjorde at foreningens flertall ikke hadde brutt foreningens regler da de sluttet seg til språknemnden.  

Nemnden ble i 1972 avløst av Norsk språkråd, som i 2005 ble omdannet til Språkrådet.

## Se også
*Norsk språkråd
*Språkrådet

## Referanser
Core

**Core** (engelsk for kjerne) kan sikte til:

Bedrifter
* Core Energy, et norsk oljeselskap

Data
* Magnetkjerneminne, et lagringsmedium eller minne som ble brukt i tidlige datamaskiner
* Multi-core, mikroprosessorarkitektur med to eller flere prosessorer i en pakke
** Intel Pentium Dual Core, en oppgradert Intel Pentium 4-prosessor med dobbel kjerne
** Core Duo, en serie prosessorer fra Intel
** Core Quad, en serie prosessorer fra Intel
** Intel Core i7, en serie prosessorer fra Intel
** Intel Core, en mikroarkitektur avviklet av Intel i 2006.
* Dublin Core, et sett med standarder for å assosiere metadata med ressurser

Musikk
* Hardcore (musikkstil)
* The Core, norsk jazzgruppe
* ''Core'' (album) med Stone Temple Pilots

## Se også
* Hardcore (peker)
Der Judenstaat

***Der Judenstaat*** (tysk, *jødestaten*) er en bok av Theodor Herzl, hvor han argumenterer for etableringen av en jødisk stat i det  på den tiden tyrkisk kontrollerte Levanten. Den ble først utgitt i Berlin og Wien i 1896 av M. Breitenstein's Verlags-Buchhandlung. Den ble utgitt på norsk under tittelen *Jødestaten* av L.S.P. Forlag i 2005.

*Der Judenstaat* er ikke et religiøst verk, men den har hatt stor betydning for moderne jødedom, idet den la grunnlaget for den politiske sionismen.

## Eksterne lenker
* 
* «Der Judenstaat» (fulltekstversjon)
Elfenbenskystens flagg

**[[Elfenbenskysten]]s flagg** (fransk: *Drapeau de la Côte d'Ivoire*) ble tatt i bruk 7. august 1959, rett før landets uavhengighet fra Frankrike. Flagget har tre like brede vertikale striper etter mønster fra den franske trikoloren og har, regnet fra stangen, fargene orange, hvit og grønn.

Stripene symboliserer ulike verdier som svarer til det nasjonale mottoet Union-Discipline-Travail, eller Samhold, disiplin og arbeid. Den oransje står for vekst, den hvite for fred gjennom samhold, og grønnfargen for fremtidshåp. Men fargene har også fått andre betydninger for ivorianerne. De mener grønnfargen symboliserer de tropiske skogene og hvitfargen elvene, mens oransje står for savannen i landet.

Flagget har de samme fargene som det irske flagget, men i motsatt rekkefølge. Mens irene heiser flagget med den grønne delen ved flaggstangen har ivorianerne den oransje ved flaggstangen.

## Kilder
* Présidence de la république de Côte d´Ivoire: Symboles Besøkt 19. oktober 2018
* Flags of the World (FOTW): Côte d'Ivoire Besøkt 19. oktober 2018

## Eksterne lenker
*
Intifada

**Intifada** (arabisk انتفاضة, «å riste av») er et arabisk uttrykk for opprør eller motstand. Ordet blir også brukt i den alminnelige betydningen «å riste av seg». Vanligvis refererer begrepet til perioder med palestinske aksjoner mot Israel, men det blir også brukt i forbindelse med arabiske og muslimske opprør rundt omkring i verden, blant annet i Marokko 2005 (Casablanca-angrepene), Irak fra 2003, Libanon 2005 og Frankrike 2005. 

Første intifada begynte i 1987. I 1991 var det en betydelig nedgang i voldsbruken, og med signeringen av Oslo-avtalen i august 1993 ble den helt avsluttet, hvor de palestinske selvstyremyndighetene ble opprettet. Andre intifada, også kjent som al-Aqsa-intifadaen, startet 28. september 2000 da daværende ledende israelsk opposisjonsleder besøkte Ariel Sharon og foretok et kontroversielt besøk på Tempelberget i Jerusalem.

## Palestinsk intifada
### Tidslinje

### Første intifada

Den første intifada (1987–1992) startet i Jabalaya flyktningleir i Gaza den 9. desember 1987, med at innbyggerne kastet stein og bensinbomber mot israelske patruljer, og spredte seg hurtig til resten av Gaza, Vestbredden og Øst-Jerusalem. Den palestinske motstanden ble utført på mange måter, blant annet ved sivil ulydighet, boikott av israelske varer, graffiti, barrikader og steinkastede barn og unge mot israelsk militære. Israel svarte med kuler og tåregass. Det startet spontant, men PLO forsøkte etter kort tid å ta kontroll over opprøret. 

Årsaken til opprøret var en voksende følelse av frustrasjon blant palestinere over den manglende utsikten til en holdbar løsning på den humanitære og nasjonale situasjonen etter opprettelsen av den israelske staten i 1948. Den ble utløst av at israelske styrker kjørte over og drepte fire palestinere dagen før opprøret startet. Radikale islamske organisasjoner, som Jihad og Hamas gjorde seg gjeldende under denne intifadaen. 

Intifadaen var med på å fremskyve prosessen som førte til fredsavtalen i 1993. Fra første intifadas start i 1987 og andre intifadas start i 2000 ble totalt 1&nbsp;551 palestinere og 422 israelere drept.

### Andre intifada

Andre intifada, også kalt «al-Aqsaintifadaen» av palestinere og «Oslo-krigen» av høyreorienterte israelere som mener intifadaen kommer av Oslo-avtalen fra 1993, ble iverksatt i september 2000, og pågår fortsatt.

Felles for begge er at de startet med organisert sivil ulydighet, som utviklet seg til en voldsspiral der begge sider svarte med stadig kraftigere voldsbruk.

## Referanser


## Se også
* Midtøstenkonflikten
* Oslo-avtalen
Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskab

**Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskab** (**OVDS**) var et  norsk rederi som blant annet operererte hurtigruter. Selskapet het opprinnelig Ofotens Dampkibsselskap som ble etablert i Narvik i 1912. Selskapet endret navn til Ofotens og Vesteraalens dampskibsselskab da Vesteraalens Dampskibsselskab (VDS) etablert i Stokmarknes i 1881, ble fusjonert inn i Ofotens Dampskibsselskab.

OVDS hadde cirka 1 500 ansatte, og hovedkontoret lå i Narvik, mens ferje- og hurtigbåtavdelingen var lokalisert til Stokmarknes. Selskapet var i 2003 i søkelyset gjennom en større bedragerisak, der fem daværende og tidligere direktører sammen med selskapet sto tiltalt for å ha manipulert ferjeregnskaper for riksveiferjer i den hensikt å få tilført større tilskudd fra staten. Selskapet ble i tingretten dømt til å tilbakebetale et større pengebeløp, og flere direktører ble dømt til fengselsstraffer av varierende lengde. Saken ble anket til lagmannsretten, og ankesaken kom opp i januar 2005. Administrerende direktør var fra medio september 2004 Jan Kildal, og Ole Fr. Hienn var styreleder.

De to hurtigruterederiene OVDS og Troms Fylkes Dampskibsselskap (TFDS) besluttet i desember 2005 å slå seg sammen med Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskab som det overtagende selskap. Fusjonen ble gjennomført 1. mars 2006. Det nye selskapet endret navn til Hurtigruten Group ASA, senere til Hurtigruten ASA. Selskapet forventer en omsetning på rundt fire milliarder og får cirka 3400 ansatte. Ny administrerende direktør bli Jan Kildal (OVDS) og ny styreleder blir Ole Lund (TFDS). Hovedkontor for hurtigruten blir lagt til Narvik, kontoret for ferger og hurtigbåter i Troms skal lokaliseres til Tromsø og kontoret for ferger og hurtigbåter i Nordland skal lokaliseres til Stokmarknes.

## Skip

### Hurtigruteskip
Liste over hurtigruteskip som OVDS eide inntil 2006.
* MS «Finnmarken» (1956) (1988–1993)
* MS «Lofoten» (1988, 1996–2006)
* MS «Kong Olav» (1988–1997)
* MS «Nordnorge» (1964) (1988–1996)
* MS «Narvik» (1988–2006)
* MS «Vesterålen» (1988–2006)
* MS «Richard With» (1993–2006)
* MS «Nordkapp» (1996–2006)
* MS «Nordnorge» (1997–2006)
* MS «Finnmarken» (2002–2006)

### Ferger

*MF «Bodø»
*MF «Bognes»
*MF «Bogøy»
*MF «Fykan»
*MF «Gildeskål»
*MF «Hamarøy»
*MF «Kjerringøy»
*MF «Landego»
*MF «Lødingen»
*MF «Rødøy»
*MF «Røst»
*MF «Røsund»
*MF «Røtinn»
*MF «Stetind»
*MF «Tysfjord»
*MF «Virak»
*MF «Vågan»
*MF «Ørnes»

### Hurtigbåter
*MS «Alden»
*MS «Brottøy»
*MS «Lurøyprinsessen»
*MS «Meløytind»
*MS «Nordfolda»
*MS «Ofoten»
*MS «Rødøyløven»
*MS «Salten»
*MS «Sjøsprint»
*MS «Skogøy»
*MS «Steigtind»
*MS «Tjeldøy»
*MS «Visten»
*MS «Øykongen»

## Se også
*Hurtigruten Group

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hurtigruten ASA
* Omfattende privat side om hurtigruteskipene
Hinnstein

**Hinnstein** er et fjell i Harstad kommune i Troms. Det ligger seks kilometer sør for Harstad sentrum og toppen ligger 560 meter over havet.

Fra toppen er det utsikt over Holtet, Medkila og Breivika, og den er kanskje en av områdets mest besøkte topper. Det tar deg opp blant vierkratt, fjellbjørk, blåbær og dvergfuru.

## Referanser
Realkonjunkturteori

**Realkonjunkturteori** (ofte forkortet til «RBC») er det aller enkleste moderne rammeverket for å redegjøre for konjunktursvingninger.

En standard realkonjunkturmodell er en modell hvor individene i samfunnet maksimerer nåværende og fremtidig velferd.  Beskrankningene på optimeringsproblemet deres er de fundamentale, reelle nasjonalregnskapssammenhengene:
* Produksjonstilnærmingen for å måle BNP
* Inntektstilnærmingen for å måle BNP
* Utgiftsstilnærmingen for å måle BNP
* Bevegelsesloven for aggregert produktiv kapitalstokk
* En stokastisk prosess for total faktorproduktivitet, estimert på historiske serier

Målet på velferd er vanligvis en såkalt additiv-separabel nyttefunksjon.  Dette er det vanligste og minst kontroversielle velferdsmålet i økonomi.

Det er flere misforståelser knyttet til såkalt realkonjunkturteori og mye støy som står i veien for reell forståelse.  Den grunnleggende modellen bidrar til tross for sin enkelhet til viktig innsikt. Blant de groveste feilaktige påstandene er:
* «Ufrivillig arbeidsløshet eksisterer ikke»:  I den aller enkleste modellen som er skissert over eksisterer ikke arbeidsledighet, verken frivillig eller ufrivillig.  I de mest stiliserte modellene hvor bibeskrankningene er de aggregerte nasjonalregnskapssammenhengene er fokuset for modellen gjennomsnittlig antall timer jobbet.  Forskere har studert og fortsetter å studere modeller som kan redegjøre for variasjoner i arbeidsledighet og ledige stillinger over konjunktursykelen

* «Alle markeder klarerer til enhver tid»: Igjen, i de enkleste og mest stiliserte modellene, hvor bibeskrankningene er de aggregerte nasjonalregnskapssammenhengene, så blir det implisitt antatt at alle markeder er konkurranseutsatte.  Dette er primært for å sikre konsistens mellom nasjonalregnskapssammenhengene i bibeskrankningene.   Forskere har studert og fortsetter å studere modeller som kan redegjøre for imperfekt konkurranse og hvordan det kan bidra til konjunktursvingninger

* «Realkonjunkturmodeller kan ikke brukes til å studere nominelle størrelser som inflasjon»:  Igjen, feil.  Ett eksempel: såkalt nykeynesiansk teori er essensielt realkonjunkturteori med nominelle friksjoner.

* «Teknologiske sjokk alene vanskelig kan forklare store konjunktursvingninger»:  Det som omtales som «teknologisjokk» er residualer i total faktorproduktivitet.  

Det interessante spørsmålet er hva total faktorproduktivitet er og hvorfor det endrer seg.  Dette spørsmålet forener moderne makro- og mikroøkonomer som forsøker å forstå og tilnærmer seg dette spørsmålet fra hver sin side: Moderne makroøkonomer fra det aggregerte, men stadig mer disaggregerte data.  Moderne mikroøkonomer fra det partikulære, men med stadig mer aggregerte konklusjoner.

## Relaterte personer
* Knut Wicksell
* Ragnar Frisch
* Robert Lucas
* Finn E. Kydland
* Edward C. Prescott
* Kjetil Storesletten
80-årene

:*Se også [[1980-årene]]*
**80-årene** var et tiår som varte fra 1. januar 80 til 31. desember 89.

## Se også
* Liste over tiår, århundrer og årtusen

## Eksterne lenker
*
Wittenberg

**Lutherstadt Wittenberg**, er en by i den tyske delstaten Sachsen-Anhalt, beliggende ved Elben. Wittenberg har en rekke bygninger fra 1400- og 1500-tallet. Byen ble ett av de viktigste sentra for tysk politikk, kunst og kultur i det 16. århundret. 

Reformasjonen startet her i 1517 da Luther slo opp sine 95 teser på døren til slottskirken. Martin Luther, Philipp Melanchthon og Lucas Cranach den eldre arbeidet her. Luther, Melanchton og Fredrik den vise er gravlagt i byen. Husene til Luther og Melanchton, bykirken og slottskirken er fra 1996 oppført på UNESCOs liste over verdens kulturarv som minnesmerker over Luther. 

Wittenberg var hovedstad i den saksiske Kurkreisen og residens for hertugene, senere kurfyrstene av Sachsen-Wittenberg. Senere ble byen også sentrum for kjemisk industri og et viktig jernbaneknutepunkt på strekningene Berlin-Leipzig og Magdeburg-Dresden.

## Historie
 
Den eldste skriftlige dokumentasjon hvor Wittenberg nevnes er fra omkring 1180; byen skal ha blitt anlagt av flamske kolonister ved siden av en borg.

### Viktige årstall og datoer
* 1293 Hertug Albrecht II av Sachsen-Wittenberg tildeler Wittenberg byrettigheter.
* 1486&ndash;1525 Fredrik den vise residerer i Wittenberg, og byens betydning øker
* 1502 Universitetet *[[Universitetet i Wittenberg|Leucorea]]* grunnlegges
* 1508 Martin Luther kommer til Wittenberg, og blir her teologiprofessor
* 31. oktober 1517 Martin Luther slår opp sine 95 teser mot avlatshandelen på kirkedøren til slottskirken, noe som markerer begynnelsen på reformasjonen i Tyskland.
* 1518 Melanchthon blir professor (*Praeceptor Germaniae*)
* 1537 Renessansemaleren Lucas Cranach den eldre blir Wittenbergs borgermester.
* 1815 Wittenberg blir prøyssisk
* 1938 Wittenberg får offisielt tildelt tilnavnet *Lutherstadt*.

## Kultur og severdigheter

### Verdensarvsteder
* Lutherhaus
* Melanchtonhaus
* Schlosskirche
* Stadtkirche Lutherstadt Wittenberg
Slottskirken ble bygget mellom 1490 og 1509, og den indre utsmykningen er utført av Lucas Cranach den eldre og Albrecht Dürer. Etter at Martin Luther etter overleveringene, hadde slått opp sine teser her, varte det inntil 1524 før det ble holdt evangeliske gudstjenester. Under syvårskrigen ble slottskirken ødelagt og deretter gjenoppbygget. Andre severdigheter er Cranachuset og Hundertwasserskolen.

## Vennskapsbyer
* Göttingen (Niedersachsen) siden 1988
* Bretten (Baden-Württemberg) siden 1990
* Springfield (Ohio) USA siden 1995
* Békéscsaba (Ungarn) siden 1999
* Haderslev (Danmark) siden 2004

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Stiftelsen Lutherstiftelsen i Sachsen-Anhalt
Sigurd Pettersen

**Sigurd Ørjan Pettersen** (født 1980) er en norsk tidligere skihopper. Han representerte Rollag & Veggli. Hans største prestasjoner ble sammenlagtseieren i hoppuka 2003/2004 der han vant tre av de fire rennene, og seieren i laghopping under VM i skiflyging i 2004.

Ved kommunestyrevalget 2007 var Pettersen kandidat for Arbeiderpartiet i Rollag kommune.

## Karriere

Pettersen debuterte relativt sent i verdenscupen. Under ledelse av den nye hopptreneren, Mika Kojonkoski fra Finland, fikk Sigurd Pettersen sitt endelige gjennombrudd i og med verdenscupseieren på Granåsen skisenter i Trondheim vinteren 2002.

Et av karrierens høydepunkt, hoppukeseieren i 2003/04, var etterlengtet for Hopp-Norge – med unntak av Espen Bredesens seier i 1993/94 måtte man over 30 år tilbake for å finne forrige norske vinner. Pettersen var elev ved NTG Lillehammer i 1997-1999.

## Verdenscupseire

### Sammenlagtplasseringer i verdenscupen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wiener Staatsoper

**Wiener Staatsoper** (kort bare **Staatsoper**, tidligere *Kaiserliche und Königliche Hofoper*, Den keiserlige og kongelige hoffopera) er det viktigste operahuset i Wien og et av de mest kjente i hele verden.

Bygningen ble oppført som en av de første monumentalbygningene i Wiens Ringstraße, av August Sicard von Sicardsburg og Eduard van der Nüll i nyromantisk stil. Den ble åpnet i 1869. Åpningspremièren var *[[Don Giovanni]]* av Mozart. I 1920 skiftet operaen navn fra Hofoper til Staatsoper, som følge av at Østerrike hadde blitt republikk. Etter store skader påført av de allierte under annen verdenskrig ble operaen gjenåpnet i 1955.

## Se også
* Opera
* Operahus
* Wiener Opernball

## Eksterne lenker
* 
* http://www.dasballett.at
Matti Nykänen

**Matti Nykänen** (1963–2019) var en finsk skihopper som i 1980-årene var en dominerende skikkelse i internasjonal hoppsport. Han la opp i 1991.

## Karriere som skihopper
Nykänen var 18 år gammel da han i VM i Holmenkollen i 1982 kunne feire sin første store triumf. Han tok også en tittel i de tre påfølgende verdensmesterskapene, i 1985, 1987 og 1989. 

Etter den første hoppukeseieren i 1983 vant Nykänen sesongen etter gull i storbakken i OL i Sarajevo. I 1985 ble han verdensmester i skiflygning i Planica og hadde dermed gått til topps i alle de viktigste konkurransene. I 1987 ble han tildelt Holmenkollmedaljen. 

Nykänens kanskje aller beste sesong var i 1988 da han etter hoppukeseieren dominerte fullstendig og tok alle tre gullmedaljene i OL i Calgary. Nykänen tok sin siste internasjonale medalje under VM i skiflygning i Vikersund i 1990 med sølv. Da han la opp i 1991 etter ti år som aktiv utøver, hadde han vunnet 46 verdenscuprenn.  

I 1984 satte han ny verdensrekord med et hopp på 185 meter i Obertsdorf. Året etter flyttet han rekorden til 191 meter under VM i skiflyving i Planica. 

### Sammenlagtplasseringer i verdenscupen

## Etter hoppkarrieren
Han fikk stadig større alkoholproblemer utover i karrieren sin, og etter at den tok slutt har livet hans vært preget av skadelig rusmiddelbruk. Høsten 2005 ble Nykänen satt i fengsel for å ha slått og mishandlet kona. Da hadde det kun gått fire dager siden han slapp ut fra fengsel, hvor han sonet en dom for å ha knivstukket en mann.

I den biografiske filmen *Matti* som ble utgitt i 2006, dokumenteres Nykänens tragiske liv etter hoppkarrièren. I filmen tegnes et bilde av en naiv ung Nykänen, som påvirkes av uheldig omgangskrets i mange av hans katastrofale veivalg. Jasper Pääkkönen spiller Matti Nykänen i filmen.

Nykänen døde i Villmanstrand 4. februar 2019, 55 år gammel. Noen måneder før han døde ble han diagnostisert med diabetes. Han skal også ha slitt med bukspyttkjertelbetennelse og han døde av akutt lungebetennelse, ifølge Nykänens familie.

## Se også
* Liste over mestvinnende vinterolympiere
* Liste over mestvinnende verdenscupvinnere i skisport

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*