open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
San Diego Open

**San Diego Open**, med sponsornavnet **[[Farmers Insurance Group|Farmers Insurance]] Open**, er en golfturnering på PGA-touren som arrangeres hvert år i februar på Torrey Pines Golf Course i San Diego i California.

Turneringen ble opprettet i 1952 og ble spilt på fem forskjellige baner de neste 15 årene før den fant sitt permanente hjem i Torrey Pines i 1968. Fra 1968 til 1988 hadde turneringen popsangeren Andy Williams som kjendisvert. Etter flere år med ulike selskap innen Lehman Brothers som sponsor, gikk Buick inn som generalsponsor i 1992 og turneringens profil og kvalitet økte betraktelig. Men Buick overlot sponsoratet til forsikringskonsernet Farmers Insurance Group i 2010.

## Vinnere

1 Ble kun spilt 54 hull grunnet regnvær.

## Eksterne lenker

* 
*  Profil på PGATOUR.com
Plotin

**Plotin** eller **Plotinos** (gresk  *Plōtínos*, latin *Plotinus*) (født 205 i Lykopolis i Egypt, død 270 i Minturnae i Campania) var en gresk filosof, allment sett på som grunnlegger av nyplatonismen. Hans samlede skrifter er bevart med tittelen *[[Enneadene]]*.

## Liv
Man har forholdsvis gode kilder til Plotins liv, ettersom hans elev Porfyrios skrev en bok om ham. Plotin begynte sine studier 28 år gammel, og han studerte under Ammonios Sakkas i Alexandria. Ti år senere reiste Plotin med følget til keiser Gordian for å lære om østens filosofi, men siden Gordian ble myrdet i Mesopotamia i år 243, måtte Plotin oppgi sin reise østover. Plotin valgte dermed å reise vestover, og året etter ankom han Roma.

## Lære
Mens ideverden og sanseverden ifølge Platon utgjør to skilte områder, regner Plotin med et hierarki av virkelighet som strekker seg fra den høyeste guddommen, kalt det Ene, via verdensfornuften og verdenssjelen ned til den materielle og uformede verden. Materien er på ingen måte ond (Plotin gikk sterkt imot gnostikerne på dette punktet), men den er bare en avspeiling av det fullkomne. Mennesket søker seg derfor fra den jordiske tilværelsen til sitt himmelske opphav, et opphav som det kan få en opplevelse av i ekstasen.

## Tekster på norsk
* *Om det skjønne og Enheten : Utvalg fra Enneadene*. Innledning og oversettelse ved Aasmund Brynildsen. Servolibris, 1965
* *Plotin*. Innledning og oversatte tekster ved H. Ludin Jansen. Aschehoug, 1971. (Thorleif Dahls kulturbibliotek)
** *Et utvalg fra enneadene*. Utvalg og oversettelse av H. Ludin Jansen ; innledende essay av Eyjólfur Kjalar Emilsson. Bokklubben, 2007. XXXIX, 241 s. (Verdens hellige skrifter; 46). ISBN 978-82-525-6692-5

* salongen.no «Plotin ble positivismens motsats».

## Referanser
Fylkesvei 813

**Fylkesvei 813** (**Fv813**) går mellom Tverrvika i Beiarn og Sandvika i Bodø (tidligere Skjerstad).

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Hurtigbåter – Midtre Nordland (Nordland fylkeskommune)
Østgermanske språk

**Østgermanske språk** er en gruppe utdødde indoeuropeiske språk av den germanske grenen. 

Det eneste østgermanske språket man kjenner gjennom tekster, er gotisk og krimgotisk. Andre språk man antar var østgermanske, er vandalsk og burgundisk. Krimgotisk tror man kan ha overlevd fram til 1700-tallet.

## Se også
* Nordgermanske språk
* Vestgermanske språk
Egertorget (Oslo)

**Egertorget** er en plass i Oslo som krysses av Karl Johans gate og Øvre Slottsgate. 
## Historikk

Egertorget er ikke noe egentlig torg, men et restareal som oppsto etter regulering i 1846, da «Slotsveien» (Karl Johans gate) ble forbundet med den gamle «Østre Gade». *Stabellgården*  ble revet for å knytte gatene sammen. Sør for denne lå plassen «Stabellkroken», en del av passasjen som ble kalt «Krøllen». Stabellkroken ble til Egertorvet, oppkalt etter familien som eide gården vestenfor, som senere fikk adressen Karl Johans gate 20. Den tilhørte i 1804 kjøpmann Ole Eger (1777–1841) og ble overtatt av enken Margaretha Eger (1777–1867). Gategjennombruddet i 1846 rammet ikke denne gården, som senere tilhørte nevøene, bryggerieierne Herman (1816–1883) og Thorvald (1827–1901) Eger. De rev den gamle gården og oppførte en ny tre-etasjes forretningsgård. Den ble i 1890-årene om- og påbygget av konsul (for kongeriket Hawaii) Louis Samson (f. 1839). Her etablerte sønnen Wilhelm Bismarck Samson i 1894 bakeriet som fremdeles har utsalg på hjørnet mot Egertorget.  

På sørsiden av Egertorget ligger Horngården (Øvre Slottsgate 21), oppført i 1929-30 som Oslos første høyhus, opprinnelig planlagt med tolv etasjer, men bygningsrådet skar det ned til åtte. Arkitekt Lars Backer døde mens byggearbeidet pågikk, og det ble fullført av arkitekt Frithjof Stoud Platou.  

En av nedgangene til Stortinget stasjon er på Egertorget. Arkitekt Håkon Mjelva tegnet i 1975 stasjonen og ga nedgangen en overbygning med et buet tak. «Hatten» ble sterkt kritisert blant annet fordi den skjemmet Horngården og stengte for inngangen til forretningen H. Horn & co. Firmaet vant rettssaken mot Oslo kommune, som betalte erstatning og lovet at overbygningen skulle fjerned. Det skjedde som ledd i ombyggingen ti år senere. 

Flere uteserveringer kranser torget, med Presseklubben og 3 brødre som de mest kjente. Om sommeren er Egertorget tilholdssted for mange gatemusikanter og gjøglere. 

Oslofolk uttalte tidligere dette navnet med k-lyd og tonem 2, som familienavnet Eger, men i senere år blir det som oftest uttalt med g-lyd og tonem 1. 

Den karakteristiske lysreklamen for Freia var forøvrig Oslos første da den ble oppført i 1909. Reklameskiltet har forandret seg siden, men det står på samme sted som det alltid har gjort.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Johan Nygaardsvolds plass (Oslo)

**Johan Nygaardsvolds plass** er en plass som ligger mellom den gamle regjeringsbygningen (der Finansdepartementet holder til), Høyblokka og Y-blokka i Regjeringskvartalet i Oslo. 

På plassen ligger Regjeringsparken med vannspeil og en allé med trær. Arkitekt for plass og park er Lunde & Løvseth.

Plassen er oppkalt etter Statsminister Johan Nygaardsvold (1879&ndash;1952) som var statsminister fra 20. mars 1935 til 25. juni 1945. I perioden 7. juni 1940 – 31. mai 1945 som leder for Londonregjeringen.

Ingen bygninger har adresse til denne plassen.

## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 804

**Fylkesvei 804** (**Fv804**) går mellom Hattfjelldal sentrum og Ivarrud i Hattfjelldal. Veiens lengde er 21,7&nbsp;km.

## Historie

Veien mellom Hattfjelldal og Unkerelv bru ble bygd mellom 1910 og 1913. Unkerelv bru var bygd 1901–02 og erstattet av ny bru i 1966. Fram til Ivarrud sto veien ferdig i 1920.

Sommeren 2002 ble veien kraftig utbedret, forkortet fra 23 km til 21,7 km og asfaltert.

Veiarbeidet ble avsluttet i september 2002. Utbedringen ble markert ved en seremoni den 19. oktober 2002 med vegsjefen for Nordland, Arne Løvmo, fylkesråd Alf Ivar Samuelsen, Hattfjelldals ordfører og to tidligere ordførere til stede, sammen med norske og svenske skole-elever.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

*Storsvingen

## Referanser

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Arkitekt Rivertz’ plass (Oslo)

**Arkitekt Rivertz’ plass** er en plass på Sagene i bydel Sagene i Oslo. 

Plassen ligger ved krysset mellom Uelands gate og Griffenfeldts gate (Ring 2). Tidligere het plassen Ivar Aasens plass. Plassen fikk sitt nåværende navn 11. desember 1952 etter arkitekt Kristen Tobias Rivertz, som særlig er kjent for Det Rivertzke kvartal, boligkomplekset som ble bygget i 1912 rett nord for Arkitekt Rivertz’ plass.

## Referanser


## Litteratur
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* 
* Gatenavn og steder i Bydel Sagene
* Flyfoto over plassen og området omkring (1937, 1952, 1971, 1984 og 2004 etter valg) og kart
Fylkesvei 839

**Fylkesvei 839** (**Fv839**) går mellom Vega og Horn i Brønnøy. Veien (unntatt fergestrekningene) er 11 km lang.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Fergeruter Horn-Igerøy
* Fergeruter Tjøtta-Igerøy
Løvebakken

**Løvebakken** er oppkjørselen foran Stortingsbygningen i Oslo. Løvebakken vender mot Eidsvolls plass og har adkomst både fra Karl Johans gate og Stortingsgata. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stortings plass (Oslo)

**Stortings plass** er en stenlagt og terrassert plass i portugisisk granitt i Oslo, langs Karl Johans gate vis-à-vis Stortingsbygningen. Navnet **Dasslokket** brukes også, etter det tidligere offentlige, underjordiske toalettet under plassen. 

Plassen ble anlagt i forbindelse med opparbeidelsen av Karl Johans gate fra Egertorget vestover mot Slottet i 1841–43.

Lille Grensen og Arbeidergata munner ut på plassen. 

Ved plassen ligger Tostrupgården (Karl Johans gate 25), en forretningsgård fra 1898 i nybarokk stil, men med bærende stålkonstruksjoner som var nytt for den tid. Ved vestenden av plassen ligger Grand Hotels tilbygg fra 1975, tegnet av Torp & Torp, med forretninger i første etasje, hotellets lokaler i taketasjene og for øvrig kontorer.  

Plassen har en statue av Christian Krohg, utført 1960 i bronse av Asbjørg Borgfelt og Per Hurum. Skulpturen ble flyttet i 2005, slik at skulpturen av Christian Krohg nå ser i retning av Pipervika, slik som den opprinnelig var tiltenkt.


Henrik Laurentius Helliesen Stortings plass OB.06157.jpg|Bymotiv fra plassen ved Stortinget 1885.
Stortings plass 1940.jpg|Stortings plass ca. 1940 mot Lille Grensen til høyre og Arbeidergata til venstre. Tostrupgården til høyre


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Ingvar Wedervang

**Ingvar Brynhjulf Wedervang** 
(født 21. juli 1891 i Kristiania, 
død 4. desember 1961 i Bergen)
var en norsk økonom og statistiker.

Han gjennomførte studiet i statsøkonomi  ved Det juridiske fakultet (UiO) 1911-13 og jobbet ved Statistisk sentralbyrå en tid. Hans doktoravhandling ble tildelt i 1925, og han ble da professor etter Thorvald Aarum i 1926. I sin tid som dekan 1931-33, og støttet av Rockefeller Foundation, startet han og Ragnar Frisch  opp økonomisk institutt i 1932.  Med Oscar Jægers hjelp ble sosialsøkonomi-studiet utvidet til en femårig embedseksamen i 1934.

Da Wedervang opprettet Norges Handelshøyskole i Bergen ble han dens første rektor i 1937-42 og 1945-56.  Han redigerte også *[[Statsøkonomisk Tidsskrift]]* og ble sittende i konsentrasjonsleir under den andre verdenskrig. I dag deler man
ut *Ingvar Wedervangs forskningspris* ved Norges Handelshøyskole.

Han var gift med Aasta Eidem (1892–1978), som var tante til forfatteren Odd Eidem. Sønnen Frøystein Wedervang (1918-2018) ble professor ved Norges Handelshøyskole.

## Premier
* æresmedlem av Norges Handelshøyskoles studentforening i 1941
* æresmedlem av Econa i 1946
* medlem av den franske Æreslegionen som offiser 1947
* medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi som opptatt
* mottaker av St. Olavs Orden som kommandør 1947

## Referanser
Fylkesvei 828

**Fylkesvei 828** (**Fv828**) går mellom Bjørn i Dønna og Flostad i Herøy, samt mellom Søvik og Søvikstranda i Alstahaug.

Traséer: Engan - Herøysundet 8,0&nbsp;km, Nord-Herøy - Bjørn 24,6&nbsp;km, Søvik - Søvikstranda 1,0&nbsp;km. Fergeforbindelsen mellom Flostad og Søvik er del av fylkesveien.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter

*  fra Flostad til Brasøya Ferge fra Flostad (30-40 min, 1 tur/time, varierende), en del turer via Kvaløyhamn → 

* til Søvik

## Referanser

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Fergeruter Sandnessjøen-Dønna
Einar Gerhardsens plass (Oslo)

**Einar Gerhardsens plass** (1-3) er en plass mellom de tre regjeringsbygningene S-blokka, R4 og Høyblokka i regjeringskvartalet i Oslo. Grubbegata går gjennom plassen.

Plassen ble i 1997 oppkalt etter tidligere statsminister Einar Gerhardsen.

Den 22. juli 2011 ble en bilbombe detonert på Einar Gerhardsens plass. Bombeangrepet på regjeringskvartalet drepte åtte personer, skadet 30 og førte til store materielle skader.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 809

**Fylkesvei 809** (**Fv809**) går mellom Glein i Dønna og Sandnessjøen i Alstahaug. Veien er ca. 20,2&nbsp;km lang (utenom ferjestrekninger).

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

;

;

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Fergeinfo Sandnessjøen-Dønna
* Regionale hurtigbåter (Nordland fylkeskommune) 
* Hurtigbåt – Søndre Nordland (Nordland fylkeskommune)
Paul Feyerabend

**Paul Karl Feyerabend** (født 13. januar 1924, død 11. februar 1994) var en østerrikskfødt vitenskapsfilosof som bodde i England, USA, Italia, New Zealand og til slutt Sveits.

Feyerabend kritiserte både positivismen og Karl Poppers kritiske rasjonalisme. Han avviste forsøket på å skille mellom vitenskap og ikke-vitenskap (det såkalte demarkasjonskriteriet): det finnes ingen spesielle kriterier for hva som er vitenskap, mente han, siden forskere betjener seg av forskjellige grunnleggende vitenskapelighetsdefinisjoner i de forskjellige vitenskapene. 

Feyerabends eklektisisme i vitenskapsteori, med de åpninger han der gir mot den sosiale verkligheten, plasserer ham metodologisk sett nær Thomas Kuhn.

Hans mest kjente verk er *Against Method* (1975) og *Farewell to Reason* (1987).

## Utgivelser

* Against Method: Outline of an Anarchistic Theory of Knowledge (1975)
* Science in a Free Society (1978)
* Realism, Rationalism and Scientific Method: Philosophical papers, Volume 1 (1981)
* Problems of Empiricism: Philosophical Papers, Volume 2 (1981)
* Farewell to Reason (1987)
* Three Dialogues on Knowledge (1991)
* Killing Time: The Autobiography of Paul Feyerabend (1995)
* Conquest of Abundance: A Tale of Abstraction versus the Richness of Being (1999)
* Knowledge, Science and Relativism: Philosophical Papers, Volume 3 (1999)
* Wissenschaftstheoretische Plaudereien (CD, 2000)
* Stories from Paolino's tapes (CD, 2001)
* The Tyranny of Science, Polity, 2011, ISBN 978-0745651897

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*  Stanford encyclopedia of philosophy
Fylkesvei 836

**Fylkesvei 836** (**Fv836**) går mellom Stokkvågen i Lurøy og Selvær i Træna.

Bortsett fra veien mellom Stokkvågen og fergeleiet (lengde 578 meter) er hele fylkesvei 836 en fergestrekning.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Fergeruter Stokkvågen-Onøy-Sleneset-Lovund
* Fergeruter Stokkvågen-Træna
* Regionale hurtigbåter (Nordland fylkeskommune)
El 18

**El 18** er et elektrisk lokomotiv som brukes av Vy, Go-Ahead Norge og SJ Norge for å trekke persontog på de elektrifiserte strekningene. Lokomotivet går på Bergensbanen, Dovrebanen og Sørlandsbanen i fjerntog og nattog, i tillegg til togene på Flåmsbana. Det har også vært brukt på Østfoldbanen og Vestfoldbanen. Lokomotivtypen er multippelkjørbare med inntil tre lokomotiver, og de har asynkronmotorer og utstyr for tilbakemating av bremseeffekt til kontaktledningen. El 18 tilhører Lok 2000-familien, og lignende lok brukes bl.a. ved de sveitsiske forbundsbaner.

De 22 El 18-lokomotivene ble bygget av ADtranz, og de første ble satt i tjeneste i 1996. Lokomotivene er nummerert 18.2241 til 18.2262, hvor lokomotiv nummer 2254 har fått navnet «Trondheim».

Per 2017 benyttes El 18 på følgende strekninger:
* Oslo–Bergen (Bergensbanen), med vogner type 5, type 7 og WLAB-2 (sovevogn)
* Oslo–Trondheim (Dovrebanen), med vogner type 5 og WLAB-2
* Oslo–Kristiansand–Stavanger (Sørlandsbanen), med vogner type 5 og WLAB-2
* Myrdal–Flåm (Flåmsbana), med vogner type 3

Noen lok har også i perioder vært utleid til selskaper som driver godstrafikk.

Fordeling pr. 1.1.2022 er som følger:

Vy Tog, Bergensbanen: 2241, 2242, 2247, 2248, 2254–2256, 2262

Vy, Flåmsbana: 2249–2253

Go-Ahead Nordic, Sørlandsbanen: 2258–2260

SJ Norge, Dovrebanen: 2243–2246, 2261

Utrangert og opphogd: 2257

## Eksterne lenker
* 
* El 18 – NJK Materielldatabasen
* El 18 – Jernbane.net
Fylkesvei 838

**Fylkesvei 838** (**Fv838**) går mellom Horsdal og Åkervika i Gildeskål. Veien (unntatt fergestrekningene) er 12,8 km lang.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

*Kjørsvollen

*Jelstadneset

*Jelstadmyran

*Dalselva

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Fergeruter Sund-Horsdal-Sørarnøy
* Hurtigbåter – Midtre Nordland (Nordland fylkeskommune)
Vasall

**Vasall** (fra fransk *vassal*, av middelalderlatin *vasallus*, til middelalderlatin *vassus* «tjener», opprinnelig fra gallisk «ung mann, tjener») betegner person under lensherres, godsherres overhøyhet og som har fått et geografisk område å administrere på vegne av makthaverne på et høyere nivå og danner bakgrunnen for adelsstrukturen. Gjenytelsen for å motta et slikt len var krigstjeneste og skatter eller tributt.

Ordet brukes også i *[[vasallstat]]*, som er stat underlagt et overherredømme av en annen stat og som har begrenset selvstyre som følge av en annen stats overherredømme, eller hvor avhengigheten av en annen stat er så stor at selvstendigheten er mer av formell art. Ved å stå opp for sin herre i krig, fikk vasallene visse privilegier. Et vanlig privilegium var at adelen (så vel som presteskapet) var å bli fritatt for egen skatteplikt, særlig dersom de skaffet en militær styrke til herrens eventuelle behov.

## Se også
*Føydalisme

## Referanser
Byste

En **byste** er en skulptur som avbilder en persons bryst, skuldre og hode, vanligvis støttet av et stativ eller en sokkel. Ofte er det et portrett der de tredimensjonale formene likner modellen og gjenskaper de karakteristiske trekkene. Byster kan lages i alle typer formbare materialer, men modelleres vanligvis i leire med avstøpning i bronse eller hugges ut i marmor eller andre varige materialer.

Nofretete Neues Museum-edit.jpg|Nefertiti, Neues Museum i Berlin
Antinous Mandragone profil.jpg|Antinous Mandragone, Louvre i Paris
Strindberg-byste i Stockholm (2).jpg|Strindberg, Stockholm
Bust of Costanza Bonarelli by Gian Lorenzo Bernini.jpg|Costanza Bonarelli
20201101-TaraldLouen.jpg|Tarald Louen, Lindesnes
Kai Nielsen Fridtjof Nansen herme Universitetshagen 2015-08-20.jpg|Fridtjof Nansen, Oslo
August Gaul - Porträt des Orang-Utan 'Jumbo' (1895).jpg|Byster av orangutangen 'Jumbo' (1895) og Marcus Aurelius (etter 169) (Tyskland}


## Se også
* Skulptur
* Statue
* Relieff
* Gresk skulptur
* Monument
* Herme (skulptur)
* Dødsmaske

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Juristforeningen (Universitetet i Oslo)

**Juristforeningen** er en studentforening ved Det juridiske fakultet ved Universitetet i Oslo. Foreningen ble grunnlagt i 1908 som en fagforening for unge jurister og studenter, men gikk på 1920-tallet over til å bli en ren studentforening. Foreningen organiserer størstedelen av det sosiale tilbudet ved lærestedet gjennom sine understyrer. Foreningen avholder annethvert år en humanitæraksjon, HumAk, og annethvert år en egen festival, Justivalen. Foreningen har videre en egen revy, Cabaret Intime, og har siden 1936 utgitt eget tidsskrift, *[[Stud.Jur.]]*. I tillegg arrangeres Nordisk Uke, ball én gang i året og jevnlige fester og forelesninger.

Leder av foreningen for 2022 er Nina Norum.

## Se også

* Juristforeningen, Universitetet i Bergen
* Juristforeningen (Universitetet i Tromsø)

## Eksterne lenker
* Juristforeningen
* Cabaret Intime
* HumAk
* Justivalen
* Stud.Jur
Studentradioen i Vestfold

**Studentradioen i Vestfold** ble satt i gang høsten 2005 og var studentene i Vestfolds andre forsøk på studentradio,.

Den består i første omgang av ansvarlige redaktører Monica Emilie Aas og Charlotte Haugan.

Studentradioen sender inntil videre på nettet til Radio Vestfold, og dermed kun på internett da Radio Vestfold ikke har egen frekvens, men låner av Horten Nærradio fram til 18.00, og etter dette over Internett.

## Eksterne lenker
* Tønsbergs Blad → Radio Vestfold
* Studentsamfunnet i Vestfold
Fritz Stern

**Fritz Richard Stern** (født 2. februar 1926 i Breslau, da i Tyskland, nå i Polen, død 18. mai 2016, i New York, USA) var en tyskfødt amerikansk historiker.

Hans forskningsområde var tysk historie og historiografi. Blant annet har han forsket på det jødiske trossamfunnets historie i Tyskland og hvordan jødisk kultur påvirket Tyskland og omvendt. Ifølge Stern produserte denne interaksjonen det han kaller «den tysk-jødiske symbiose» som bidro til nyskaping innen mange felt inkludert litteratur og vitenskap, som han mente Albert Einstein er det beste eksempel på.

Han var særlig opptatt av å spore det politiske og kulturelle grunnlaget for nazismens fremvekst i Tyskland. Ifølge Bernt Hagtvet var Stern særlig god til å vise hvor lett det var å mobilisere idealisme for nazistene: Nazismen var forførerisk fordi den ikke direkte appellerte til vold og drap, men i stedet appellerte til offervilje, lengsel etter renhet, patriotisme og skjønnhet.

Hajo Holborn var hans lærer, mentor og venn.

## Liv

Sterns familie var jødisk og forlot Tyskland i 1938 og innvandret til USA. Han studerte ved Columbia University, hvor han var professor fra 1953 til 1997.

Stern ble i 1994 utnevnt til den tyske ordenen Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste. I 1999 mottok han Friedenspreis des Deutschen Buchhandels og i 2004 Leo Baeck-medaljen.

## Verker (utvalg)
* *The Politics of Cultural Despair* (1961/1963)
* *The Varieties of History: From Voltaire to the Present* (1970)
* *Gold and Iron*, (1977)
* *The Failure of Illiberalism* (1973)
* *Dreams and Delusions* (1987)
* *The five Germanies I have known* (2006)
* *The Responsibility of Power: Historical Essays in Honor of Hajo Holborn*, London: Macmillan, 1968, 1967 (redigert sammen med Leonard Krieger).

## Referanser
Thorbjørn Olufsen Skaktavl

**Thorbjørn Olufsen Skaktavl** (født 1510, død 18. juli 1577) var en norsk prest. 
## Prest og kannik
Han var den siste katolske og ble i 1537 (eller et par år tidligere) den første lutherske prest på Toten, tilknyttet Hoff kirke ved Lena på Østre Toten der han satt 1537–77. 

Han er også kjent som kannik i Hamar domkapittel. I et epitafium fra Norsk Folkemuseum, står det om ham:
:«ANNO 1537. blef ieg Mag. Torbiørn | Olsøn en Riddermands Mand, første Evan | = geliske Præst paa Toten, [Fl]ø[tt]e J min Høije Alderdom oc Siugdom op til Hoven der Døde 1571. oc her grafset.»

Han er nevnt i april 1572, mens han hadde vikariat i Hamar domkirke (se Domkirkeruinene).  Han omtales som **Torbern Olaus** og kan derved forveksles med "Torbern Olaus", den samtidige Torbjørn Olavsson Bratt som var første biskop i Nidaros bispedømme 1546–48.

Det man forøvrig vet om ham, innskrenker seg til at han var rik på jordegods, og at han tok avskjed fra embetet omkring 1568.  Ifølge en kilde skrev han  seg til Flænes, kjøpte  Serepstad på Toten i 1547, Mykines og Mjerdelund i 1552, og Malterudgård i 1555.

Hans legitime etterkommere lar seg ettervise på Opplandene til begynnelsen av 1700-tallet.

## Familie
Han tilhørte en mindre fremtredende, opplandsk adelsslekt som har fått sitt navn etter våpenmerket: Skjoldet delt av en sjakkbrettmønstret skråbjelke, fordi sjakkbrettmønster tidligere ble kalt «skaktavlet». 

Faren het Oluf Skaktavl (1460–90) og er nevnt som lagmann, født på Knivsholm på Toten. Moren het Brynhild Lilje (1460–1523).

:*Se [[Skaktavl]]*

Skaktavl var gift en to-tre ganger.  Hans første kone  eller samboer var muligens Ragnhild Hansdatter.

Torbjørns var gift med Ingrid Pedersdatter (død 1548), ifølge et sørgedikt skrevet av kannik Ture Olufsen Hammer (1530–83), gift med Thorbjørns søster Birgitta (1500–50).

Han ble den 25. juni 1551 gift med Rønnog Mogensdatter av slekten Handingmann (død i 1570-årene), og  kom dermed til å eie gården Nordvi. Deres sønn Torbern Torbernssøn Skaktavl (død før 1594) og sønnesønnen Torbern Torbernssøn Skaktavl (ca. 1590–1635) ble neste eiere.

Munthe nevner en fjerde kone eller forlovet, nemlig Anne Svendsdatter Galle, sønnedatter av riksråd Olav Galle.

Én av hans etterkommere sies å være tidligere Høyre-politiker Kristin Krohn Devold

## Referanser
Andreas E. Furtwängler

**Andreas Ernst Gottfried Furtwängler** (født 11. november 1944 i Zürich) er en tysk arkeolog og numismatiker.

## Liv
Andreas Furtwängler er sønn av dirigenten Wilhelm Furtwängler og barnebarn av den kjente arkeologen Adolf Furtwängler. Han er gift og har tre barn.

Furtwängler tok doktorgraden i 1973 ved Heidelberg-universitetet og arbeidet fra 1976-1981 ved Deutsches Archäologisches Institut i Athen. 1991 habiliterte han seg ved Universität Saarbrücken, og siden 1994 er han professor i klassisk arkeologi ved Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg.

Fra 1993-2003 utførte han utgravninger og undersøkelser i Georgia, og siden 2002 er han engasjert i DAIs Didyma-prosjekt.

## Publikasjoner (utvalg)
* Furtwängler, A.E.: Monnaies grecques en Gaule. Le trésor d'Auriol et le monnayage de Massalia 525/520 – 460 av. J.C. (Fribourg 1978)
* Furtwängler A.E.: Zur Deutung der Obeloi im Lichte samischer Neufunde; in: Tainia. Roland Hampe zum 70. Geburtstag am 2. Dezember 1978 (Mainz 1980) 81-98
* Furtwängler, A.: Neue Beobachtungen zur frühesten Münzprägung. Schweizer Numismatische Rundschau 65, 1986, 153-165
* Furtwängler A.E. – Kienast Hermann J.: Samos. Der Nordbau im Heraion von Samos III (Bonn 1989)
* Furtwängler, A.E.: Iberien und seine Nachbarn in achaimenidischer und nachachaimenidischer Zeit: Ein Rückblick; in: Archäologische Mitteilungen aus Iran und Turan 32, 2000, 275-279
* Furtwängler, A.E.: Zum Prägeanlaß der frühen kolchischen Silberprägung; i: Autour de la mer Noire. Hommage à Otar Lordkipanidzé (Paris 2002) 71-81

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Nepals kommunistiske parti (maoistisk)

**Nepals forente kommunistiske parti (maoistisk senter)**, (nepali: नेपाल कम्युनिष्ट पार्टी (माओवादी केन्द्र), Nepāl kamyuniṣṭ pārṭī (māobādī kēndra), forkortelse: NKP(MS), offisielt engelsk navn: **Communist Party of Nepal (Maoist Centre))**, Nepals forente kommunistiske parti (maoistisk senter) ofte kalt bare Maobadi, the maoists, maoistene), grunnlagt i 1994, er et kommunistparti i Nepal. NKP(Maobadi) leda trolig det største bondeopprøret i verden på første del av 2000-tallet.

I juni 2012 brøt en større gruppe ut av partiet og dannet et nytt parti som har tatt tilbake navnet partiet hadde før 2009, nemlig Nepals kommunistiske parti (maoistene).

## Historie

## Se også
*NKP (Maobadi) – forhistorie
*NKP (Maobadi) – historie
*NKP (Maobadi) – masseorganisasjoner
*Prachanda
*Baburam Bhattarai
*Mohan Pokharel Vaidya
*Nepals geografi
*Nepal
*Gyanendra av Nepal
*Sjupartialliansen for demokrati i Nepal
*Nepals Kongressparti
*Samyukta Janamorcha Nepal
*Jana Andolan 1990
*Jana Andolan 2006

## Kilder
* Martin Hoftun, William Raeper & John Whelpton, People, Politics & Ideology, Democracy and Social Change in Nepal, Kathmandu; Mandala Book Point 1999
* Deepak Thapa, ed., Understanding the Maoist Movement of Nepal, Kathmandu; Martin Chautari, 2003
* Arjun Kraki & David Seddon, The People's War in Nepal, Left Perspectives, Delhi; Adroit Publishers 2003
* Michael Hutt, ed., Himalayan 'people's war': Nepal's Maoist rebellion, London: C. Hurst, 2004
*Deepak Thapa with Bandita Sijapati, A Kingdom under siege, Nepals Maoist Insurgency 1996 to 2004, The Printhouse, Kathmandu/Zed books, London & New York, uptated edition September 2004
* Maj Gen (Retd) Ashok Mehta, The Royal Nepal Army: Meeting the Maoist Challenge, New Delhi: ORF-Rupa & Co, 2005
* Li Onesto, Dispatches from the People’s War in Nepal, Pluto Press, 2005
* Baburam Bhattarai, Monarchy Vs. Democracy: The Epic Fight in Nepal, Samkaleen Teesari Duniya, New Delhi, 2005
* Manjushree Thapa, Forget Kathmandu: An Elegy for Democracy, Penguin India, Delhi, 2005
* John Whelpton, A history of Nepal, Cambridge University Press, 2005
* Johan Petter Andresen og Arnljot Ask: Nepal i dag – folkekrig for demokrati og jordreform. Arbeidernes Kommunistparti, Oslo 2006
(boka er ikke i vanlig salg, men kunne bestilles fra www.akp.no . Forfatteren var i Nepal i november 2005 som gjest hos NKP(m).)
Peter Hommelhoff

**Peter Hommelhoff** (født 1942 i Hamburg) er en tysk jurist, som var rektor ved Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg fra 2001 til 2007.

## Utdannelse og karrière

Efter Abitur (artium) i Hamburg studerte Hommelhoff jus ved Freie Universität Berlin, Universität Tübingen og Albert-Ludwigs-Universität Freiburg. Efter den første (1968) og annen (1971) juridiske statseksamen var han virksom som advokat i Freiburg. I 1973 tok han doktorgraden i Freiburg, og ble året efter vitenskapelig assistent hos Marcus Lutter ved Ruhr-Universität Bochum. Her habiliterte han seg med et arbeide om konsernledelsesplikter.

Hommelhoff var først professor ved Universität Bielefeld. I 1990 fikk han en lærestol ved Heidelberg-universitetet, og ble i 2001 valgt til rektor.

Han er talsmann for universitetene og visepresident i den nasjonale universitets- og høyskolerektorkonferansen. Han mottok Max-Planck-forskningsprisen for internasjonalt samarbeide i 1997, og ble i 2002 utnevnt til æresdoktor ved Det jagellonske universitet i Kraków og i 2005 ved universitetet i Montpellier. I desember 2005 mottok han også Leo Baeck-prisen fra Zentralrat der Juden in Deutschland.

Han er gift og har to barn. Hommelhoff er medlem av det liberale partiet FDP.

Hommelhoff har skrevet en rekke bøker, artikler og kommentarer innenfor selskapsrett o.a.

## Utmerkelser
* 1999: Æresmedalje ved Det jagellonske universitet i Kraków
* 2002: Æresdoktor ved Det jagiellonske universitet i Kraków
* 2005: Utmerkelse fra den polske regjering for «særlige fortjenester for å fremme Polen i utlandet»
* 2005: Æresdoktor ved universitetet Montpellier I, Frankrike
* 2005: Leo-Baeck-Preis fra Zentralrat der Juden in Deutschland

## Referanser
Laken

**Laken** har flere betydninger:

* Laken (sengetøy), et stort tøystykke til å dekke madrassen i ei seng
* Laken (Belgia), forstad nordøst i Brussel
* Lake (*Lota lota*), fisk i brosmefamilien

## Se også
* Lake (pekerside)
Zhou Xiaochuan

**Zhou Xiaochuan** (kinesisk: 周小川; pinyin: *Zhōu Xiǎochuān*, født 1948) er en kinesisk økonom, reformator og byråkrat som var sentralbanksjef i Kinas folkebank i Folkerepublikken Kina fra 2002 til 2018.

## Bakgrunn
Zhou er sønn av en annen tidligere kinesisk politiker, Zhou Jiannan, som ble forfulgt under kulturrevolusjonen, men senere kom tilbake som blant annet industriminister. 

## Utdanning
* 1975: Beijing Chemical Engineering Institute
* 1985: Tsinghuauniversitetet; Ph. D. innen "economic systems engineering"

## Karriere
* Fram til 1986: rådgiver overfor Kinas statsråd, om økonomisk restrukturering
* 1986–1989: Visehandelsminister
* 1986–1991: medlem av Den nasjonale komiteen for økonomiske reformer
* 1998–2000: President i China Construction Bank
* 2000–2002: Leder for den kinesiske kommisjonen for regulering av verdipapirer
* 2002–2018: sentralbanksjef i Kinas folkebank

I sitt verv som leder for den kinesiske kommisjonen for regulering av verdipapirer fikk han tilnavnet Zhou «Bapi»; Zhou «flåeren», fordi han avdekket mye korrupsjon, som medførte at mange småsparere tapte penger da det ble ryddet opp. I juli 2001 erklærte han at staten skulle redusere sine eierandeler i aksjemarkedet, noe som førte til at markedet gikk kraftig ned, og i oktober måtte han gå bort ifra disse planene. 

Han har skrevet over 100 avhandlinger og artikler i kinesiske og internasjonale magasiner. Han anses av mange for å være regjeringens mest velutdannede, og hylles for sitt intellekt og sine diplomatiske evner. Han er den eneste høytstående kinesiske politikeren som har publisert artikler i utenlandske magasiner.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Mammografi

**Mammografi** er røntgenundersøkelse av melkekjertlene. Ved mammografi kan brystkreft og andre sykdommer påvises. I mange land i den vestlige verden er regelmessige mammografiundersøkelser tatt i bruk som screeningmetode for å påvise brystkreft på et tidlig stadium. Siktemålet er å kunne redusere antall kvinner som dør av brystkreft. Det er foreløpig usikkert om screening av kvinner under 50 år er nyttig. Bildene er vanskeligere å tolke hos yngre kvinner da det er mer fast vev (melkekjertler) i forhold til fettvev hos dem enn hos eldre kvinner.

I Skandinavia har meget motstridende syn på mammografi ulmet i fagmiljøene de senere årene. I 2008 skal forskere evaluere mammografiprogrammet frem til 2010 for å undersøke om mammografi skaper reduksjon av dødeligheten av brystkreft.

## Mammografi i Norge

I 1998 vedtok Stortinget å tilby offentlig mammografiscreening til alle kvinner i alderen 50–69 år. Målet er at minst 80 prosent av kvinnene som får innkalling via mammografiprogrammet skal møte opp.

En studie publisert i 2010 som evaluerte det norske mammografiprogrammet etter ti år, konkluderer med at kun 10% av reduksjonen i brystkreftdødelighet kan tilskrives mammografiprogrammet og at myndighetene bør revurdere nytten av programmet. En canadisk studie viser at mammografi ikke er mer effektiv enn egenundersøkelse av bryst alene med hensyn til å redusere dødelighet. En lederartikkel i bmj konkluderer med at data fra studier med langtidsoppfølging ikke gir støtte til mammografiscreening av kvinner under 60 og at politisk press og tro snarere enn vitenskapelige fakta kan ligge til grunn for screeningprogrammene. I en metaanalyse med åtte randomiserte studier og data for 600&nbsp;000 kvinner i alderen 39 til 74 år konkluderer forfatterne med at overdiagnostisering og overbehandling ved mammografi ligger i størrelsesorden 30%. En norsk studie fra 2012 anslår at 23% av brystkrefttilfellene blant norske kvinner i alderen 50-69 år kan tilskrives mammografiscreening (og 27% skyldes bruk av legemidler med østrogen mot plager i overgangsalderen.)

Andre studier dokumenterer at det norske screeningprogrammet har gitt 28% reduksjon i dødelighet blant kvinner som deltar i programmet.

## Referanser
Barnelege

**Barnelege** eller **pediater** er betegnelsene på en lege som er spesialist i pediatri (barnesykdommer).

## Norge

Spesialistutdannelsen tar minst 5 år (i tillegg til den 6-årige medisinske utdannelsen og turnusperioden (18 måneder), så totalt er minstetiden for utdannelsen av en barnelege 12,5 år). Under spesialiseringen er man ansatt som lege på en barneavdeling i 5 år. Minst 18 måneder av disse, må man være ansatt på et såkalt gruppe 1 sykehus (for tiden Rikshospitalet, Ullevål, AHUS (Lørenskog), Haukeland (Bergen), St. Olav (Trondheim), UNN (Tromsø), eller Stavanger). Dersom man har forsket og oppnådd doktorgrad (dr. med. eller ph.d.), kan man få godskrevet inntil ett år. Det samme gjelder for relevant tjeneste innen annen spesialitet.

Det finnes 657 barneleger (godkjente spesialister i pediatri) i Norge, derav 479 yrkesaktive under 70 år (pr. 2005). Ca. 100 av spesialistene i Norge har medisinsk doktorgrad. Den norske lægeforening har ansvaret for å godkjenne spesialister på oppdrag fra helsemyndighetene.

Blant leger har den pediatriske spesialiteten høy prestisje, og ifølge undersøkelser er barneleger også de som er mest fornøyde med sin spesialisering.

## Eksterne lenker
* Godkjente spesialister i pediatri (Den norske lægeforening)
Maktoum bin Rashid al-Maktoum

**Maktoum bin Rashid al-Maktoum** (født 1943 i Dubai, død 4. januar 2006 i Gold Coast i Queensland i  Australia) var De forente arabiske emiraters visepresident og statsminister, i tillegg til å være emiren av Dubai.

Han var statsminister for første gang fra 9. desember 1971 til 25. april 1979, da han ble byttet ut med sin far, sjeik Rashid bin Saeed al-Maktoum. Da faren døde 7. oktober 1990 ble han nok en gang statsminister, og tok også over rollen som overhode i Dubai. Han beholdt begge disse stillingene frem til han døde 4. januar 2006.

Maktoum var også fungerende president i De forente arabiske emirater i en veldig kort periode, fra 2. til 3. november 2004, dvs. i perioden etter sjeik Zayed bin Sultan al-Nahayans død og sjeik Khalifa bin Zayed al-Nahayan ble utnevnt til president den 4. november 2004.

Maktoum døde om morgenen 4. januar 2006 av et hjerteinfarkt mens han var på besøk i Australia. Hans bror, sjeik Mohammed bin Rashid al-Maktoum, tok over som overhode i Dubai.

## Referanser
Moelva (Ringsaker)

**Moelva** er en elv og et vassdrag i Ringsaker i Innlandet.

Elven kommer fra Næras sørøstende, renner med stridt løp sørvestlig, og faller i Mjøsa i nærheten av gården Mo. Selv har den gitt navn til tettstedet Moelv ved utløpet. Elven er 12&ndash;18 meter bred, og drev tidligere adskillige industrielle anlegg.

Moelva er vernet i henhold til Verneplan I for vassdrag. De nederste tre kilometer av elva er viktig gyte- og oppvekstområde for storørretstammen i Mjøsa.

## Referanser
Bøvra

**Bøvra**, eller **Bøvri**, er navnet på flere norske elver:

*Bøvra (Lom) – ei elv i Lom kommune i Oppland
*Bøvri (Lesja) – ei elv i Lesja kommune i Oppland
*Bøvra (Toten) – ei elv i Vestre Toten og Østre Toten kommuner i Oppland
*Bøvra (Ringsaker) – ei elv i Ringsaker kommune i Hedmark
*Bøvra (Surnadal) – ei elv i Surnadal kommune i Møre og Romsdal
*Bøvra (Melhus) – ei elv i Melhus kommune i Sør-Trøndelag
Bøvra (Ringsaker)

**Bøvra** er en elv i Ringsaker kommune i Innlandet. Den dannes av flere småbekker ved Åsa- og Fuglesangsetrene, går først mot øst mellom tildels myrete bredder, opptar noen små tilløp, går mot sør og sørvest, og faller ut i Næra vest for Midtskogen. Den er ca. 4 meter bred og vadbar.

## Referanser
Westerschelde

**Westerschelde** (foreldet: *Honte*) er en fjord i elven Scheldes utløp i den nederlandske provinsen Zeeland. I motsetning til Oosterschelde,  Grevelingen og Haringvliet er denne fjorden ikke stengt av en av demningene i Deltaprosjektet (ned. *Deltawerken*), da den er viktig for skipstransport til og fra Antwerpen i Belgia. Hadde Westerschelde blitt stengt, ville Antwerpens havn mistet tilgangen til Nordsjøen. De nederlandske myndighetene løste dette problemet ved å gjøre dikene høyere og dessuten forsterke dem.

Denne fjorden er relativt ung, i middelalderen var den ikke stort mer enn en vik som i historiske kilder kalles *Sincfal*. Scheldes opprinnelige løp og delta var dagens Oosterschelde. Lengre øst, der Hontenisse ligger nå, hadde i middelalderen en elv kalt *Honte* sitt løp gjennom et myrområde. Honte hadde sitt utløp lenger øst, i Schelde. Takket være flere springfloer som inntraff tidlig i det 12. århundre – eller kanskje så tidlig som i det 9. århundre – ble Schelde og Honte forbundet med hverandre, slik ble fjorden Westerschelde skapt. I århundrene som fulgte ble fjorden stadig bredere og også en kilde til flere oversvømmelser.

Fordi fjorden ikke er avstengt fra Nordsjøen, påvirkes den av tidevannet. Dessverre er Schelde meget forurenset, noe som blir tydelig når man ser mangelen på liv i store deler av den. Takket være kloakkrenseanlegg minskes tilførselen av nytt biologisk materiale, noe som gir bunnslammet mulighet til å oksidere. Dette vil i tidens løp føre til at Schelde og dermed også Westerschelde blir renere.

Westerschelde er en hindring både for skipsfart og transport mellom Zeeuws-Vlaanderen og resten av Zeeland. Problemet for veitransport ble i 2003 løst ved hjelp av Westerscheldetunnelen, Nederlands lengste veitunnel. For skipsfarten er den en hindring på grunn av at dens løp ikke er rett, tidevannets bevegelser og sandbanker som flyttes av tidevannet. Skip har gått og går regelmessig på grunn her. I 1995 ble en avtale med hensyn til fjerning av gamle skipsvrak underskrevet av regjeringene i Flandern og Nederland. I løpet av 2003 skal 38 vrak ha blitt fjernet fra skipsrennen til Antwerpen. Det største vraket ble fjernet i juni 2003, den 131 meter lange Alan A. Dale.

## Ferge
Fergen mellom Vlissingen og Breskens, brukes ikke til å frakte biler etter at tunnelen åpnet. Den er nå passasjerferge, drevet av BBA Fast Ferries Zeeland, (del av Connex). I begynnelsen med de opprinnelige fergene, fra 2. mai 2004 ble to små, katamaranlignende skip satt i trafikk. Disse heter «Prins Willem Alexander» og «Prinses Maxima» og ble bygget av verftet *Royal Schelde Group* i Vlissingen.

## Ramsarområde
Westerschelde er del av ramsarområdet *Westerschelde & Saeftinghe*, opprettet 9. april 1995.

## Se også
* Westerscheldetunnelen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Oosterschelde

**Oosterschelde** er en fjord i elven Scheldes delta i den nederlandske provinsen Zeeland. Den ligger mellom øyene Schouwen-Duiveland, Tholen, Sint-Philipsland, Noord-Beveland og Zuid-Beveland. Etter at Oosterscheldekering ble bygget i 1986 er det mulig å skille Oosterschelde fra Nordsjøen. To veiforbindelser mellom Schouwen-Duiveland og Noord-Beveland krysser fjorden, den ene via Oosterscheldekering i vest, den andre over Zeelandbroen på østsiden av fjorden.
Oosterscheldes form, lengde og dybde var lenge variabel. I tiden rundt Romerriket lå munningen av elven Schelde her. Frem til middelalderen var den en forholdsvis liten sideelv, men i tidens løp økte den i omfang. Stykke for stykke har beboerne i Zeeland (ned. *zeeuwen*) tatt landet tilbake, ved å anlegge diker slik at grunne "innsjøer" ble til (ned. *inpoldering*), og ved hjelp av vindmøller ble vannet pumpet ut. Dermed ble forbindelsen med Schelde begrenset til en smal kanal, Kreekrak, som forsandet og ble for grunn for båter. I 1903 ble forbindelsen brutt da et dike for jernbanen ble lagt her, slik at øyen Zuid-Beveland ble knyttet til det Noord-Brabantske fastlandet.
Frem til 5. november 1530, da det som kalles *onde lørdag* eller *Sint-Felixvloed* (oversvømmelse) inntraff, hadde  Oosterschelde sitt løp fra østenden av Westerschelde og nordover. Vestenfor Bergen op Zoom dreide den mot vest og fulgte nordkanten av det som i dag er kjent som Verdronken Land van Reimerswaal (Reimerswaals oversvømte land) før den endte i et delta. 

## Oosterscheldekering
**[[Oosterscheldekering]]** befinner seg mellom Schouwen-Duiveland og Noord-Beveland. Dette er den største av 13 demninger og barrierer i Deltaprosjektet (ned.: Deltawerken) som ble bygget for å beskytte en stor del av Nederland mot oversvømmelser.

## Oosterschelde nasjonalpark
8. mai 2002 ble Oosterschelde en av Nederlands nasjonalparker. Oosterscheldes undervannsfauna er meget variert, for mange dyr og fisker er det et viktig sted for gyting osv. På sandbunnen og ved den tettbevokste, stenlagte delen av dikene lever mange ulike sorter.  Dette har gjort Oosterschelde til et sted som trekker dykkere fra hele Europa.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mysuholta

**Mysuholta** (i nedre løp også kalt **Lona**) er en elv i Ringsaker kommune i Innlandet. Den starter som flere småbekker på myr- og skogområdene sør for Sør-Mesna. Bekkene samles i Mysuholtmyra, hvor Mysuholta renner ut mot vest. Ved Lismarka møter den bekken fra Botshaugtjernet. Elva snur deretter først mot sør, og ved Brøttum mot øst, før den renner på myrene rundt Lontjernet og munner ut i Næras vestende. Den danner Langtjernet, Erstjernet og Lontjernet og opptar en del mindre tilløp. Bredden er fra 5&ndash;8 meter, og den kan vades ned til myrene på vestsiden av Lontjernet.

## Referanser
Mikhail Lapsjin

**Mikhail Ivanovitsj Lapsjin** (russisk: **; født 1. september 1934 i Setovka, Altaj kraj, død 17. juni 2006) er en russisk politiker. Han var den russiske republikken Altajs president fra 19. januar 2002 til 20. januar 2006.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Brumunda

**Brumunda** er en elv i Ringsaker kommune i Innlandet. Den renner fra Brumundsjøen til Mjøsa ved Brumunddal, og er 32,2 kilometer lang (38,3 km medregnet Brumundsjøens tilløp).

Brumundas øverste kilder er Hestbekken og andre små bekker på vestsiden av Brumundkampen i Vang. Bekkene samles Brumundsjøen på grensen til Ringsaker og renner derfra i vestlig retning nordenfor Høljemyra til sør for Bersbuseter. Her løper den sammen med Ljøsåa, og bøyer deretter mot sør og videre mellom temmelig steile bakker til sør for Maridal. Her møter den sideelva Lera og renner deretter mot sørvest og faller ut i Furnesfjorden ved Brumunddal. Elven har nokså stridt løp, men kan på de fleste steder vades. I elvens nedre del ble det dannet tallrike fall, som ble anvendt til drivkraft for industrielle anlegg. Den ble også benyttet til fløtning.

Brumunda danner grensen mellom Furnes og Veldre, og var i middelalderen grensen mellom Søndre og Nordre Hedemarken. Den danner dessuten dialektgrensen mellom den nordlige og sørlige varianten av hedmarksk. Nord for elven finnes diftongene *ei* og *øy*, mens man sør for den sier *e* og *ø*.
Videre er dette en av de viktigste gyteelvene for ørret i Mjøsa. Fisk opp til rundt 5 kg. Fisketid 1. mai til 31. august.

## Sideelver
*Lera
**Svartdalsbekken
**Skreppåsbekken
***Rotfarbekken
*Stormyrbekken
*Aursmotjernbekken
**Ellungstjernbekken
*Ljøsåa
**Bergsbutjernbekken
**Tomsbekken (Steinbekken)
**Dempenibekken
**Vivelsbekken
**Bubekken
*Verkensbekken
*Gautsæterbekken
*Storbekken
**Veslebekken
*Hestbekken
*Bjørkholbekken

## Referanser
Koordineringskomiteen av Sør-Asias maoistiske partier og organisasjoner

**Koordineringskomiteen av Sør-Asias maoistiske partier og organisasjoner** er en paraplyorganisasjon for ei rekke maoistiske partier og organisasjoner i Sør-Asia. Målsetninga er å samordne arbeidet i regionen. Komiteen er best kjent under forkortinga CCOMPOSA, etter navnet på engelsk *Coordination Committee of Maoist Parties and Organizations of South Asia*.

Komiteen blei stifta i 2001. 

Disse er med i komiteen:

Fra Bangladesh
* Purba Bangala Sarbahara Party (Central Committee) Øst-Bengals proletariske parti (sentralkomiteen)
* Purba Bangla Sarbahara Party (Maobadi Punargathan Kendra) Øst-Bengals proletariske parti (maoistiske oppbyggingssenter)
* Bangladesher Samyabadi Dal (Marxbadi-Leninbadi) (Dutta) Kommunistpartiet i Bangladesh (marxist-leninistisk) (Dutta)
* Purba Banglar Communist Party – Marxbadi-Leninbadi (Lal Patakar) Øst-Bengals kommunistparti - marxist-leninistisk (Rødt flagg)
* Purba Banglar Sarbahara Party (Maoist Bolshevik Reorganization Movement) Øst-Bengals proletariske parti (maoistisk-bolsjevikisk omorganiseringsbevegelse)(observatør)

Fra India
* Communist Party of India (Maoist) Indias kommunistparti (maoistene)
* Communist Party of India (Marxist-Leninist) (Naxalbari) Indias kommunistiske parti (Naxalbari)
* Revolutionary Communist Centre of India (Marxist-Leninist-Maoist) Indias revolusjonære kommunistiske senter (marxist-leninist-maoistisk)
* Revolutionary Communist Centre of India (Maoist) Indias revolusjonære kommunistiske senter (maoistisk)

Fra Sri Lanka
* Ceylon Communist Party (Maoist) Ceylons kommunistparti (maoistisk)

Fra Nepal:
* Communist Party of Nepal (Maoist) Nepals Kommunistiske Parti (maoistisk)

Fra Bhutan:
* Bhutan Communist Party (Marxist-Leninist-Maoist) (observatør) Bhutans kommunistparti ((marxist-leninist-maoistisk) (observatør)

Ettersom disse partiene er best kjent under sine engelske navn står de oppgitt først her, med norsk oversettelse bak.

Se også:
*Revolutionary Internationalist Movement

## Eksterne lenker
* Nettsida til CCOMPOSA