open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gullringvinge

**Gullringvinge** (*Aphantopus hyperantus*) er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den er vanlig og til dels svært tallrik på Sørlandet og Østlandet, med spredte funn i resten av Sør-Norge.

## Utseende
En nokså liten (vingespenn 30 – 42&nbsp;mm) sommerfugl med avrundede vinger. Oversiden er mørkebrun med gyllen, silkeaktig glans, undersiden lyst gråbrun. Frynsene langs vingekanten er hvite. Både for- og bakvingene har et varierende antall små, lyskantede øyeflekker, men ellers ingen tegninger. Disse flekkene er større på undersiden enn på oversiden, og mangler vanligvis på oversiden hos hannen. **Larven** er strågul med brun ryggstripe og lys, brunkantet sidestripe.

(MHNT) Aphantopus hyperantus - Foret de Bouconne, France - male dorsal.jpg| ♂ 
(MHNT) Aphantopus hyperantus - Foret de Bouconne, France - male ventral.jpg| ♂  △


## Levevis
Gullringvingen flyr på enger og lysninger i skogen, også i veikanter og grøfter, i juni – juli og av og til utover i første del av august. Den flyr forholdsvis langsomt og lavt og slipper seg ofte ned i vegetasjonen hvis den føler seg truet. Larven lever på rapp (*Poa* spp.) og myskegras (*Millium effusum*).

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
* Norges sommerfugler
Stadio Atleti Azzurri d’Italia

**Stadio Azzurri d'Italia** er et fotballstadion i Bergamo, Italia. Stadio Azzuri d'Italia er brukt av fotballklubbene Atalanta BC og UC AlbinoLeffe. Stadionet har en kapasitet på 24 642 tilskuere.

Det er planlagt bygging av nytt stadion i løpet av de neste årene. Det skal designes av Arup, og skal brukes av både Atalanta og AlbinoLeffe.

## Eksterne lenker
* https://web.archive.org/web/20070927002747/http://www.arup.com/italy/project.cfm?pageid=3863
Rappringvinge

**Rappringvinge** (*Maniola jurtina*) er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae).

## Utseende
En middelsstor sommerfugl. Oversiden er brun. Ulikt de fleste andre ringvinger er det markert forskjell på kjønnene i utseende. Hunne er vesentlig større enn hannen og har en stort, oransje felt og en stor øyeflekk i forvingen, hannen mangler dette feltet og øyeflekken er mye mindre. Bortsett fra dette er vingenes overside ensfarget brun med en svak silkeglans hos nyklekte eksemplarer. 

Forvingens underside er brunoransje med mørkere kanter, øyeflekken er større enn på oversiden. Bakvingena underside er gråbrun med et bredt, litt lysere tverrbånd. Den har ofte et par små, svarte flekker. Bakvingens ytterkant er bølgete. **Larven** er lysegrønn, lysere på sidene.

Sommerfuglen likner engringvinge, men har mindre hårete bakvinger.

## Levevis
Rappringvingen flyr på enger og i veikanter i juni – juli. Den ser ut til å tåle intensivt jordbruk ganske godt og er ofte den tallrikeste dagsommerfuglen i jordbrukslandskapet på Sørvestlandet. Nedover i Europa har rappringvingen gått tilbake, men den ser ut til å være i spredning nordover langs Vestlandskysten, der den foreløpig finnes nord til Nordhordland. Larven lever på gress.

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
* Norges sommerfugler
Nortel

**Nortel Networks Corp.** (eller **Nortel**) var en kanadisk produsent av telekommunikasjonsutstyr, grunnlagt i 1895. Det sprang ut av Bell Telephone Company of Canada. På sitt største hadde selskapet en markedsverdi på 250 mrd USD, og 95,000 ansatte. Selskapet søkte om konkursbeskyttelse 14. januar 2009, og dets verdier og aktiva har etter dette blitt solgt.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* LG-Nortel JV
* Innovative Communications Alliance (Nortel – Microsoft)
*
Gerrit Rietveld

**Gerrit Thomas Rietveld** (født 24. juni 1888, død 25. juni 1964) var en nederlandsk møbeldesigner og arkitekt. Typisk er hans Schröder-hus i Utrecht (1924), en komposisjon av vertikale og horisontale flater. Han tegnet også Vincent van Gogh-museet i Amsterdam, oppført etter hans død.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Rietveldside i Centraalmuseum i Utrecht
* www.ModernFurnitureClassics.com Rietveld Bio
* Great Buildings Online
Trav- og Galopp-Nytt

**Trav- og galoppnytt** (TGN) er Norges største og eneste trav- og galoppblad. Det gis ut to ganger i uka; tirsdag og torsdag. Bladet tar for seg spilletips, løpsoppstillinger, resultater, artikler, reportasjer og mer.

Redaktør er Truls G. Pedersen.

## Eksterne lenker
*
Sjakkbrettsommerfugler

* *[[Melanargia]]*

**Sjakkbrettsommerfugler** er en gruppe av sommerfugler som hører til ringvingene (Satyrinae) i de artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Mens de fleste ringvinger er brune, er sjakkbrettsommerfuglene rutemønstret i svart og hvitt. Én art, *Melanargia galathea*, er funnet nord til Sør-Sverige, der den er tatt et par ganger, men ikke i Norge. Det er vanlig å bare regne med en slekt, *Melanargia*.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien flikvinger, Nymphalidae
************** Underfamilien ringvinger, Satyrinae
*************** Satyrini 
**************** **Sjakkbrettsommerfugler, Melanargiina** Verity, 1920 – bare én slekt
***************** Slekten ***Melanargia*** Meigen, 1829
****************** *[[Melanargia arge]]* (Sulzer, 1776) — Italia
****************** *[[Melanargia asiatica]]* (Oberthür & Houlbert, 1922).
****************** *[[Melanargia epimede]]* Staudinger, 1892.
****************** *[[Melanargia evartianae]]* Wagener, 1976.
****************** Sjakkbrettsommerfugl, *[[Melanargia galathea]]* (Linnaeus, 1758) — over det meste av Europa nord til Sør-Sverige
****************** *[[Melanargia ganymedes]]* Rühl-Heyne, 1895.
****************** *[[Melanargia grumi]]* Standfuss, 1892.
****************** *[[Melanargia halimede]]* (Ménétriés, 1859).
****************** *[[Melanargia hylata]]* (Ménétriés, 1832).
****************** *[[Melanargia ines]]* (Hoffmannsegg, 1804) 
****************** *[[Melanargia lachesis]]* (Hübner, 1790) — Den iberiske halvøy
****************** *[[Melanargia larissa]]* (Geyer, 1828) — Balkan
****************** *[[Melanargia leda]]* Leech, 1891.
****************** *[[Melanargia lugens]]* Honrath, 1888.
****************** *[[Melanargia meridionalis]]* Felder, 1862.
****************** *[[Melanargia montana]]* Leech, 1890.
****************** *[[Melanargia occitanica]]* (Esper, 1793) 
****************** *[[Melanargia parce]]* (Staudinger, 1882).
****************** *[[Melanargia pherusa]]* (Boisduval, 1833).
****************** *[[Melanargia russiae]]* (Esper, 1783) 
****************** *[[Melanargia sadjadii]]* Carbonell & Naderi, 2006 — ved Det kaspiske hav.
****************** *[[Melanargia syriaca]]* (Oberthür, 1894).
****************** *[[Melanargia teneates]]* (Ménétriés, 1832).
****************** *[[Melanargia titea]]* (Klug, 1832).

## Kilder
* Melanargiina på Tree of life 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri

## Eksterne lenker
*
Tromsøysundet

**Tromsøysundet** er et 11 km langt sund i Tromsø kommune. Sundet skiller Tromsøya fra fastlandssiden av Tromsø by. Bredden er 3 km lengst i nord, og smalner inn til rundt 600 meter mellom Tromsø sentrum og Storsteinnes i Tromsdalen. Sundet krysses av to veiforbindelser; Tromsøbrua og Tromsøysundtunnelen. 

## Referanser
Skogringvinge

**Skogringvinge** (*Pararge aegeria*) er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). I motsetning til de fleste andre norske dagsommerfugler holder den seg i skogen og kommer sjelden ut i helt åpent lende, men flyr rundt små lysåpninger.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn ), brun sommerfugl med ganske slanke vinger. Vingenes ytterkant er tydelig bølgete. Kan kjennes fra alle andre nordeuropeiske arter på at vingenes overside er strødd med lyse flekker. Hos den underarten som forekommer i Norge er disse kremhvite, hos mer sørlige underarter mer gule. Den har en øyeflekk ved forvingens spiss og tre – fire langs bakvingens kant. Forvingens underside er brungul med mørkere kant, bakvingens underside gulbrunt spraglete. Øyeflekker på undersiden som på oversiden, de på bakvingen mindre tydelige.

## Levevis
Skogringvinge flyr i skog, særlig furuskog, i mai – juni, med en ny generasjon i juli – august. I Norge kan den andre generasjonen være ganske liten. Hannene konkurrerer om solbelyste flekker og utkjemper rene "luftslag" om disse, men det er vist at den hannen som holdt flekken fra før, nesten alltid vinner. Hunnene kommer til disse flekkene for å pare seg. Larven lever på lundhengeaks (*Melica uniflora*) og hundegras (*Dactylis glomerata*).

## Referanser




## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. 
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. 
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. 

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
* Norges sommerfugler
Klipperingvinge

**Klipperingvinge** (*Lasiommata maera*) er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den ligner sterkt på bergringvinge (*Lasiommata petropolitana*), som også ofte finnes på de samme stedene, men den er noe større og flyr dessuten lengre ut på sommeren.

## Utseende
En middelsstor sommerfugl med slanke vinger. Oversidens bunnfarge er brun, litt lysere enn mange andre norske ringvinger. På framvingens overside er det en stor, gulkantet øyeflekk med hvit kjerne, rundt denne av og til et par mindre flekker. Hos hunnen sitter øyeflekken i et bakover avsmalnende, okergult felt, dette mangler hos hannen. I motsetning til bergringvingen mangler den mørke tverrstriper ved forkanten mellom vingeroten og den store øyeflekken. Bakvingen har et varierende antall gulkantede øyeflekker langs den nedre delen av ytterkanten. Forvingens underside er grågul med mørkere kant, med en øyeflekk som på oversiden. Bakvingens underside er gråbrunt-spraglete.

**Larven** er grønn med mørkegrønn ryggstripe og to gulgrønne sidestriper.

## Levevis
Klipperingvingen flyr rundt klipper og bergnabber og er vanligst ute ved kysten. Flygetiden er fra slutten av juni til august, ofte dukker den ikke opp før i begynnelsen av juli. Slik skiller den seg fra bergringvingen, som kan være på vingene alt i mai. I motsetning til mange andre ringvinger besøker den gjerne blomster. Larven lever på forskjellige gressarter.

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
* Norges sommerfugler
Aunt Mary

**Aunt Mary** er et norsk rockeband fra Fredrikstad etablert i 1969. Gruppa besto opprinnelig av Bjørn Kristiansen på gitar og vokal, Jan Groth på orgel og vokal, Svein Gundersen på bass og vokal, og Ketil Stensvik på trommer. Andre musikere som var innom var Per Ivar Fure på fløyte, munnspill og saksofon og Bengt Jenssen på keyboard. Bandet ble oppløst i 1973, men har hatt flere konserter fra 1978 og utover, blant annet på Verdensspeilet i Fredrikstad 28. januar 2011.  tok over som vokalist i 2018.

Bandet var en av ni norske band/artister som ble nominert til Rockheim Hall of Fame.

## Medlemmer
### Nåværende medlemmer
* Morten Fredheim – vokalist (2018–)
* Bjørn Kristiansen – gitarist, sang, kor (1969–)
* Ole Tom Torjussen – trommeslager (2015–)
* Ola Aanje – keyboard (2016–)

### Tidligere medlemmer
* Bernt Bodal – bass, kor (2014–2026)
* Jan Groth – orgel, piano, gitar, sang, kor (1969–1972, 1982–2013)
* Svein Gundersen – bass, sang, kor (1969–2012)
* Ketil Stensvik – trommeslager, kor (1970–1973, 1978–2014)
* Bengt Jenssen – orgel, kor (1972–1973)
* Ivan Lauritzen – trommeslager (1969–1970)
* Per Ivar Fure – fløyte, munnspill, saksofon (1969–1971)
* Glenn Lyse – vokalist, gitar, kor (2014–2018)

## Diskografi
### Studioalbum
* *[[Aunt Mary (album)|Aunt Mary]]* (Polydor, 1970) gjenutgitt 1974 på Karussell som *Whispering Farewell*
* *[[Loaded (Aunt Mary-album)|Loaded]]* (Philips, 1972)
* *[[Janus (album)|Janus]]* (Vertigo, 1973)
* *[[Bluesprints]]* (Sonet, 1992)
* *[[New Dawn]]* (Playground, 2016)

### Samlealbum
* *[[The Best of Aunt Mary]]* (Philips, 1974)
* *[[The Best of Aunt Mary Volume 2]]* (Philips, 1975)
* *[[The Things We Stood For (1970-1973)]]* (2007)

### Konsertalbum
* *[[Live Reunion]]* (Philips, 1981) livealbum
* *[[Barbed Wire Waves]]* (Pan, 2009) radiokonsert 1971

### Singler
*«Did You Notice?»/«The Ball» (1970)
*«Jimi, Janis and Brian»/«Stop Your Wishful Thinking» (1971)
*«Whispering Farewell»/«All My Sympathy For Lily» (1971)
*«G Flat Road»/«Joinin' the Crowd» (1972)
*«Rosalind»/«In the Hall of the Mountain King» (1972)
*«Nocturnal Voice»/«Mr. Kaye» (1973)
*«Slave Parade» (2016)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Biografi fra Norsk pop- og rockleksikon
* Biografi på Progrock.no
* Biografi på Groove
Universitetet i Basra

**Universitetet i Basra** (arabisk: جامعة البصرة, *Jaama'a Basrah*) er et av de største og eldste universiteter i Irak. Universitetet ligger i Basra og ble etablert der i 1964. Universitetet har 14 fakulteter fordelt på tre campuser, og tallet på studenter er nesten 100.000.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisiell hjemmeside for Universitetet i Basra

http://www.uobasrah.edu.iq
Universitetet i Mosul

**Universitetet i Mosul** (arabisk: جامعة الموصل, *Jaama* Al Mosul) er et av de største og eldste universitetene i Irak. Universitetet ligger i Mosul, hvor det ble etablert i 1967. Det har 19 fakulteter på tre campuser og er i antall fakulteter et av de største i hele Midtøsten. Det har 17&nbsp;000 studenter og ca. 750 ansatte.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fotballklubben Spark

**Fotballklubben Spark** ble stiftet i 1898, var forløper til Idrettslaget Spring og den norske Eliteserieklubben Vålerenga idrettsforbund. Fotballklubben Spark ble 29. juli 1913 til Vaalerengens Idrættsforening som senere ble til Vålerengen. Vålerengen vant Christiania kretsmesterskap fire ganger før de ble med i Norgesserien i 1937 og kom på andreplass i sesongen 1939. I perioden 1940-1945 var det ingen serie på grunn av 2. verdenskrig.
Flinn

**Flinn** er et kommunefritt område i Monroe County i Mississippi i USA.

Flinn ligger på koordinatene  nordøst for Amory og sørvest for Smithville ved Mississippi Highway 25.
Volume 2 (CKY-album)

***Volume 2*** er CKYs andre album og ble utgitt i 1999. *Volume 2* ble opprinnelig lansert som soundtracket til den første CKY-videoen. Det inkluderte sanger som ble brukt i den første videoen, i tillegg til demoer og alternative versjoner av sanger fra *[[Volume 1]]*.

Volume 2 ble senere relansert som dobbeldisk med en annen sporliste.

Det opprinneliuge albumcoveret viser Bam Margera som klasker Brandon DiCamillo i ansiktet. Den første nye opplagets cover hadde det samme bildet, men i svart. Det nyeste coveret viser Rake Yohn.

## Utgivelser

## Sporliste
### Disk 1
# «Santa's Coming»
# «Foolin'»
# «Bon Jovi»
# «Football Trivia: Who Was It?»
# «Shippensburg»
# «Intermission»
# «Football Trivia: A True Legend»
# «Rio Bravo (demo)»
# «Genesis 12a (instrumental)»
# «Fat Fuck»
# «Testing»
# «Chad's In Hi-Fi»
# «Kerry Getz»
# «Eye Of The Tiger»
# «Step To CKY»
# «Drunken Freestyle»
# «Chinese Freestyle»
# Jamie's Message
# «Arto/Rowley Part»
# «Lynyrd Skynyrd»
# «Shitty Christmas»
# «Barbara Jean's Ass... (A Christmas Song)»
# «The 12 Days Of Christmas»
# «Whiter Trash»
# «Dropped»
# «Knee Deep» (demo)
# «This Is Me Shitting»
# «Foreign Objects #10»
# «Disengage the Simulator» (demo)
# «To All Of You» (Static Mix)
# «The Human Drive In Hi-Fi/Ass Viking/Disengage» (Soft Funk Remix)

### Disk 2
# «Ballsack»
# «Dog Fence»
# «Ass Voice»
#« Shut Up For A Second»
# «Hans»
# «Flooded Basement»
# «Rent-A-Tent»
# «Order»
# «Nooo!»
# «Photo»
# «Sloppy»
# «Steve's Dog»
# «QVC»
# «Shitbar»
# «Bonnie»
# «Star 69»
# «Open The Gate!»
# «Cocksucker...»
# «Centerstarship»
# «GI Joe»
# «Fingers»
# «Fe-Fi-Fo»
# «Cap'n Crunch»
# «Dunkin Donuts I»
# «Dunkin Donuts II»
# «Dunkin Donuts III»
# «Kung-Fu»
# «Echo»
# «Slip It In You»
# «Rambo»
# «Eagles Tickets»
# «Vacuum»
# «Celebrity»
# «Tung»
MDFMK (album)

***MDFMK*** er et musikkalbum av MDFMK, lansert 28. mars 2000.

## Sporliste
#«Now» (Sascha Konietzko, Tim Skold) – 4:41
#«Rabblerouser» (Lucia Cifarelli, Konietzko, Skold) – 4:12
#«Get Out of My Head» (Cifarelli, Konietzko, Skold) – 4:52
#«Gasoline» (Konietzko, Skold) – 4:09
#«Torpedoes» (Konietzko, Skold) – 4:15
#«Stare at the Sun» (Konietzko, Skold) – 6:02
#«Be Like Me» (Konietzko, Skold) – 4:16
#«Transmutation» (Cifarelli, Konietzko, Skold) – 4:21
#«Control» (Konietzko, Skold) – 5:54
#«Hydro-Electric» (Cifarelli, Konietzko, Skold) – 4:56
#«Witch Hunt» (Konietzko, Skold) – 5:30
#;Bonusspor på den japanske utgaven
#«American Dream» (Konietzko, Skold)
#«Action/Reaction» (Konietzko, Skold)

## Personell
*Lucia Cifarelli
*Sascha Konietzko
*Tim Skold

## Eksterne lenker
*
Gallimathias

**Gallimathias**, eller **galimatias**, er et begrep som beskriver meningsløst snakk, sludder.

Begrepet har antageligvis opprinnelse via tysk fra fransk. Det er feilaktig antatt at ordet har sin opprinnelse i det nylatinske ordet «gallimathia», fra gallus, hane, og gresk matheia, lærdom, kunnskap. Betydningen ville i så fall blitt «en hanes kunnskap», visstnok brukt om disputanter ved Sorbonne-universitetet på 1500-tallet.

Ordet ble videre utbredt som term i poetikk og litteraturkritikk.

I Norge er det feilaktig antatt at ordet oppsto etter den danske munken Mathias Henrikssøn.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Bergringvinge

**Bergringvinge** (*Lasiommata petropolitana*) er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den ligner sterkt på klipperingvinge (*Lasiommata maera*), som den ofte finnes sammen med, men er noe mindre, flyr tidligere og kan kjennes på at den har flere mørke tverrstriper langs forvingens fremkant.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 34 – 44&nbsp;mm) sommerfugl, jamtover mindre enn klipperingvingen, men de to artene overlapper i størrelse. Oversidens grunnfarge er brun. Hunnen har et bakover avsmalnende, okergult felt når forvingens spiss, dette mangler hos hannen. I spissen av forvingen sitter det en stor, gulkantet øyeflekk. Det er ofte et par små øyeflekker ved siden av denne. Mellom vingeroten og den store øyeflekken er det flere, smale, ofte utydelige, mørkebrune tverrstriper, dette skiller den fra klipperingvingen. Bakvingen har 3-5 gulkantede øyeflekker langs kanten. Forvingens underside er brungul med grålig kant, bakvingens underside gråbrun.

## Levevis
Bergringvingen flyr ved klipper og bergnabber, helst i skog, i mai – juni. Flygetiden overlapper med klipperingvingens, men når man ser de to artene sammen vil bergringvingene vanligvis være gamle og slitte, klipperingvingene nyklekte og friske i fargene.

## Utbredelse
Bergringvingen finnes i Nord-Europa og i fjellområder lengre sør: Alpene, Pyreneene og fjellområdene på Balkan. Østover finnes den til Amur. I Norge er den relativt vanlig, men lokal, nord til Møre og Romsdal, men det foreligger enkeltfunn nord til Alta i Finnmark.

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
* Norges sommerfugler
Kastell

Et **kastell** er en mindre, frittstående, festning eller borg. Ordet kommer av latinsk *castellum* som er en diminutiv form av *castra* («militærleir») som igjen er flertallsformen av *[[castrum]]* («vaktpost»).

Kastell brukes også om den høyreiste oppbygningen foran og bak på skip fra middelalderen.

## Referanser


## Se også
*Kastellet (København)
*Citadell
Vitalogy

***Vitalogy*** er det tredje studioalbumet av det amerikanske rockebandet Pearl Jam. Det ble utgitt i desember 1994, og inneholdt kjente låter som «Nothingman», «Betterman» og «Corduroy».

## Sporliste
#«Last Exit» – 2:54
#«Spin the Black Circle» – 2:48
#«Not for You» – 5:52
#«Tremor Christ» – 4:12
#«Nothingman» (Vedder, Ament) – 4:35
#«Whipping» – 2:35
#«Pry, To» – 1:03
#«Corduroy» – 4:37
#«Bugs» – 2:45
#«Satan's Bed» (Vedder, Gossard) – 3:31
#«Better Man» (Vedder) – 4:28
#«Aye Davanita» – 2:58
#«Immortality» – 5:28
#«Hey Foxymophandlemama, That's Me»* (Ament, Gossard, Jack Irons, McCready, Vedder) – 7:44
også kjent som «Stupid Mop»

## Eksterne lenker
*
Mesterligaen 2007/2008 åttendedelsfinaler

**Åttendedelsfinalene** av Mesterligaen 2007/2008 startet 19. februar og avsluttet 11. mars.

## Kampfakta åttendedelsfinaler, Mesterligaen 2007/2008

**1. kamp**

**2. kamp**
DnB NORD

**DnB NORD** er en europeisk bank med kontorer i Danmark, Finland, Estland, Latvia, Litauen og Polen. Bankvirksomhet til person- og SMB-kunder drives i Baltikum og Polen.

Banken ble opprettet i 2006 som et fellesforetak (joint venture) eid med 51% av DnB NOR og 49% av NordLB. I 2010 trakk NordLB seg fra samarbeidet og DnB NORD ble heleid av DnB NOR. Hovedkontoret ligger i København. 

## Referanser


## Eksterne lenker
Bankens hjemmeside
Sørringvinge

**Sørringvinge** (*Lasiommata megera*) er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den er vanlig over det meste av Europa, men i Norge finnes denne varmekjære arten bare noen få steder langs Oslofjorden, der den er regnet som truet. Den har en livssyklus med to generasjoner per år, og har vanskelig for å fullføre disse i kalde og regnfulle sommere.

## Utseende
En middelsstor sommerfugl, vingens overside brun, med store, okergule, firkantede flekker over det meste av vingeflaten slik at denne fargen dominerer. Den ligner ellers på klipperingvingen (*Lasiommata maera*), men den store øyeflekken ved forvingens spiss er noe mindre. Den kan ikke forveksles med noen annen dagsommerfugl i Nord-Europa, men hanner og hunner har litt forskjellig utseende. Ved bakvingens ytterkant sitter det 3 – 5 små øyeflekker.

(MHNT) Lasiommata megera - Foret de Bouconne, France - male dorsal.jpg| *Lasiommata megera megera*  ♂  
(MHNT) Lasiommata megera - Foret de Bouconne, France - male ventral.jpg|  ♂  △ 
(MHNT) Lasiommata megera - Foret de Bouconne, France - female dorsal.jpg| ♀ 
(MHNT) Lasiommata megera - Foret de Bouconne, France - female ventral.jpg| ♀ △ 


## Levevis

Sørringvinge finnes i Norge bare på varme og solfylte steder langs Oslofjorden. Den har to generasjoner hvert år, i mai – juni og i juli – august. Den tåler dårlig kalde sommere, trolig fordi den da ikke får tid til å fullføre utviklingen på så kort tid. Tidligere fantes den vestover til Kristiansand, men den er trolig utdødd på Sørlandet i dag. Den flyr ved sandstrender og på tørrenger, der den gjerne er utsatt for tråkk og annen slitasje på grunn av ferdsel og friluftsliv. Larven lever på hundegras (*Dactylis glomerata*) og rapp (*Poa* spp.).

## Referanser




## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
* Norges sommerfugler
Ingefærøl

**Ingefærøl** (også kjent under de engelske navnene *ginger ale* og *ginger beer*) er en alkoholfri eller lett alkoholholdig drikk som særlig brukes som ingrediens i drinker. 

Ingefærøl som i **ginger ale** består av kullsyreholdig vann smaksatt med sukker og ingefær. På norsk brukes ingefærøl imidlertid også om den lett alkoholholdige drikken **ginger beer**, som brygges på samme måte som øl. Den korrekte betegnelsen ville være å kalle ginger ale for *ingefærbrus*, og ginger beer for *ingefærøl*. 

Ginger beer oppsto i England på 1800-tallet, mens ginger ale ble oppfunnet i Irland omtrent 50 år senere, og modernisert i 1907 av kanadiske John McLaughlin.  

## Ginger ale
Det finnes to hovedtyper av **ginger ale**. Den *gyldne typen* er gylden i fargen og har kraftig ingefærsmak. Den *tørre typen* (også kalt den *bleke typen*, eller *pale ginger ale*) er en lysere drikk med en mye mildere ingefærsmak. 

Ginger ale ble svært populært i Norge da drinken Olsen Driver ble lansert i en kampanje for Sosialdepartementet, som ønsket å promotere en alternativ, alkoholfri drink. 

Flere norske bryggerier har sin variant av ginger ale, blant andre Roma Mineralvannfabrikk i Lillestrøm, Macks Ølbryggeri i Tromsø og E. C. Dahls bryggeri i Trøndelag – der ingefærøl er tradisjonell drikke til sodd.

## Ginger beer
**Ginger beer** brygges på naturlig ingefær, sitronsaft og sukker, og fermenteres med melkesyrebakterien Lactobacillus fra ingefærølplante. Fermenteringen gir en "melkete" eller sløret konsistens, sterkere smak og en mer krydret smak sammenlignet med *ginger ale*. Andre forskjeller mellom ginger ale og ginger beer er smak og aroma. Mens ginger ale er mild og lukter søtt, har ginger beer en krydret duft og en tydelig ingefærsmak.

Originalt inneholdt ginger beer 11 % alkohol, mens den moderne utgaven inneholder mindre enn 0,5 % alkohol.

Norske bryggerier som produserer denne typen ingefærøl er f.eks. Flo Brewery (Buskerud), Sagene bryggeri, Bareksten og 7 Fjell Bryggeri.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Maniola tithonus

***Maniola tithonus*** er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den finnes over det meste av Europa, men ikke i Norge. Den ser ut som en mindre utgave av rappringvingen (*Maniola jurtina*), men har et større innslag av gult på oversiden.

Pyronia tithonus MHNT CUT 2013 3 32 Balma male dorsal.jpg|♂   
Pyronia tithonus MHNT CUT 2013 3 32 Balma male ventral.jpg|♂   △  
Pyronia tithonus MHNT CUT 2013 3 32 Balma female dorsal.jpg|  ♀ 
Pyronia tithonus MHNT CUT 2013 3 32 Balma female ventral.jpg|   ♀ △  


## Eksterne lenker
*
Jol

**Jol** kan sikte til:

* Jólablot, midtvintersfeiring
* Jul, midtvintersfeiring
* Martin Jol (1956 -), nederlandsk fotballmanager
* Kvann, en toårig plante
Svabergringvinge

**Svabergringvinge** (*Hipparchia alcyone norvegica*) er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den har en forekomst i de indre delene av Telemark og Aust-Agder som er temmelig isolert fra artens øvrige utbredelse. Noen har regnet de norske bestandene som en egen art, *Hipparchia norvegica*. Det er i så fall den eneste dagsommerfuglen som er endemisk for Norge.

## Utseende
En middelsstor sommerfugl med ganske slanke vinger. Den norske underartem *Hipparchia alcyone norvegica* er meget kontrasterende farget, oversiden ser nærmest svart og hvit ut. Grunnfargen er svært mørkt sjokoladebrun, med en bredt, gulhvitt bånd langs kanten av begge vingeparene. I dette båndet er det noen få, små, svarte flekker. Bakvingens underside er mørkt grå spraglete med et hvitt tverrbånd litt utenfor midten.

## Levevis
Svabergringvingen flyr på nakne svaberg som ligger inne i skogen, i juli – august. Sommerfuglene er raske og sky, og ikke lette å fange eller observere. Larvene lever på grønnaks (*Brachypodium*) og svingel (*Festuca*). Den er listet på den norske rødlisten fordi den norske underarten er unik og utbredelsen begrenset, men det finnes ikke noen kjente trusselfaktorer mot artens overlevelse i Norge.

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Norges sommerfugler
Kystringvinge

**Kystringvinge** (*Hipparchia semele*) er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den finnes langs kysten i det sørligste Norge.

## Utseende
En middelsstor sommerfugl, hunnen er betydelig større og kraftigere enn hannen. Oversidens grunnfarge er lys brun, med et bredt, oppbrudt, hvitgult bånd langs vingenes ytterkant. I dette båndet sitter det en liten øyeflekk ved forvingenes fremkant, ofte en eller to mindre, svarte flekker lengre bak. Forvingens underside er brungul, med mørkere kanter og øyeflekk ved spissen. Øyeflekken brukes til å skremme vekk fugler som jakter på den. Den vipper "øye" opp og på den måten skremmer vekk angripere. Bakvingene underside er vatret svartgrå, og gir utmerket kamuflasje når sommerfuglen sitter på lavkledte steiner.

Hipparchia semele MHNT CUT 2013 3 30 Villegailhenc male dorsal.jpg|♂  
Hipparchia semele MHNT CUT 2013 3 30 Villegailhenc male ventral.jpg|♂ △  
Hipparchia semele MHNT CUT 2013 3 30 Villegailhenc female dorsal.jpg|♀  
Hipparchia semele MHNT CUT 2013 3 30 Villegailhenc female ventral.jpg|♀ △ 


## Levevis
Kystringvingen flyr ved klippekyster, rullesteinstrender og svaberg i juli – august. Larven lever på dvergsmyle (*Aira praecox*) og svingel (*Festuca*). Den er forholdsvis vanlig langs kysten til Rogaland, unntatt innerst i Oslofjorden. Det finnes spredte funn nord til Flora i Sogn og Fjordane. Noen få steder i Sør-Norge finnes den også i innlandet.

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
* Norges sommerfugler
Den europeiske enhetsakt

**Den europeiske enhetsakt**, også kalt **Enhetsakten**, trådte i kraft i 1987, og var den første større revisjon av Roma-traktaten. Den satte som mål for EEC å etablere EUs indre marked og det europeiske politiske samarbeid, forløperen til Den felles utenriks- og sikkerhetspolitikk.

Traktaten ble signert i Luxembourg den 17. februar 1986, og i Haag den 28. februar 1986. Den trådte i kraft den 1. juli 1987 under Jaques Delors Europakommisjon.

## Historie
I løpet av 1980-årene oppstod det en gryende misnøye internt i EU på grunn av begrensninger i frihandelen mellom medlemslandene. Både politiske ledere og næringslivsledere ønsket et mer harmonisert regelverk mellom landene. I 1981 la Vest-Tyskland og Italia frem et utkast til en «europeisk akt», som førte til enhetsakten i 1986.

Europaparlamentet, med føderalisten Altiero Spinelli i spissen, utarbeidet et utkast til en ny unionstraktat, som skulle være en forbedring av Romatraktaten. Dette resulterte i signeringen av Den europeiske enhetsakt i 1986. Enhetsakten forenklet beslutningsprosessen for å fullføre et indre marked. Enhetsakten omhandler også forskning, teknologi og miljø. Enhetsakten skapte reaksjoner i EFTA-landene blant annet skapte det tvil om EFTA-landenes muligheter innenfor rammen av frihandelsavtale.

Frem til midten av 1980-tallet ble ikke Roma-traktatens regler for flertallsvedtak brukt fordi medlemmene ikke akspeterte overnasjonalitet på områder av vesentlig nasjonal interesse. Dette innebar at kommisjonen fikk mindre makt enn ministerrådet. Enhetsakten utvidet muligheten for flertallsvedtak. 

Roma-traktaten hadde opprinnelig ingen bestemmelser om utenrikspolitisk samarbeid, mens enhetsakten traktatfestet samarbeid om utenrikspolitikk. Samarbeidet om utenrikspolitikk (EPS) ble holdt adskilt fra øvrige institusjoner, men kommisjonens medlemmer hadde adgang til møtene og parlamentet ble orientert. Enhetsakten ga også Europaparlamentet mer innflytelse, spesielt over EFs budsjett. Før enhetsakten ble parlamentet stort sett bare konsultert i lovgivingssaker, med enhetsakten ble lovgiving basert på en samarbeidsprosedyre og fikk mulighet til å blokkere eller annullere vedtak og trenere forslag. Parlamentet fikk også myndighet til å godkjenne eller avvise nye søknader om medlemskap. Før enhetsakten trådte i kraft i 1987 var samarbeidet tradisjonelt mellomstatlig, fra 1987 har det overstatlige innslaget blitt tydeligere selv om det også 1990-tallet hovedsakelig hadde mellomstatlig preg.

Traktatens målsetning var å fjerne de gjenværende handelsbarrièrer mellom medlemslandene, harmonisere regelverket og øke konkurranseevnen til europeiske land. Den forandret prosedyrene til institusjonene i EF, som hadde vokst fra 6 til 12 medlemsland, ved å utvidede kvalifisert flertalls-avstemning til nye områder. Traktaten fastsatte som en målsetning å opprette EFs indre marked i 1992.
## Den europeiske unions historie

## Referanser


## Kilder
* Enhetsakten, original dansk versjon
Gilbert Imlay

**Gilbert Imlay** (født 9. februar 1754 i Upper Freehold i New Jersey i USA, død 20. november 1828) var en offiser i den amerikanske uavhengighetskrigen, og senere en eventyrer, forretningsmann og forfatter. Han er mest kjent for å ha hatt et kort forhold til den engelske feministen og forfatteren Mary Wollstonecraft som resulterte i at Mary fødte en datter, Fanny Imlay.

## Liv og virke
Imlay deltok i uavhengighetskrigen som offiser i New Jersey Line, en enhet i Den kontinentale armé. Etter krigen reiste Imlay til Kentucky for å spekulere i landområder og der svindlet han en rekke mennesker, blant annet Daniel Boone, som da arbeidet som landmåler. Han inngikk avtaler om å kjøpe landområder, og solgte så videre uten å betale de opprinnelige eierne. Det ble utstedt arrestordre på Imlay, men han unnslapp sine kreditorer ved å flykte til England i 1786.

I London fikk han utgitt en geografisk bok i 1792, *A Topographical Description of the Western Territory of North America* (*En topografisk beskrivelse av det vestlige territorium i Nord-Amerika*). Påfølgende utgaver, inkludert eventyrene til Daniel Boone, skrevet av John Filson, som et appendiks (tilføyelse). Med Mary Wollstonecrafts støtte og assistanse forsøkte også Imlay å skrive en roman og fikk utgitt *The Emigrants* (*Emigrantene*) i 1793. Det samme året, under den franske revolusjonen, ble han diplomatisk representant for USA i Frankrike mens han samtidig drev sine ulike forretninger av mer eller mindre tvilsom art.

På den tiden britene blokkerte franske havner kunne Imlay profittere på å omgå blokaden. Det er på denne tiden han møtte den intellektuelle Mary Wollstonecraft som han sjarmerte. For å beskytte henne fra faren ved å være engelsk i Frankrike da det var krig mellom de to nasjonene, lot han Mary bli registrert ved amerikanske ambassaden som hans hustru, til tross for at de aldri var eller ble gift. Etter at deres datter Fanny var født, fulgte Mary ham til Paris fra Le Havre. Da dro han umiddelbart til London og etterlot Mary og deres nyfødte datter i kaoset i Paris under den franske revolusjonen. 

Mary Wollstonecraft klarte etterhvert selv å komme til London, men han hadde da liten interesse av henne. I et desperat forsøk på å opprettholde hans interesse, forsøkte hun å hjelpe ham i hans forretninger, og hun reiste til Norge for å lete opp et skip han hadde interesser i. Da hun kom tilbake fra den lange turen, oppdaget Wollstonecraft at Imlay levde sammen med en skuespiller. Det satte en effektiv stopp for deres forhold. Mary Woolstonecrafts reisebrev fra reisen til Norge og Norden ble senere utgitt i bokform med tittelen Min nordiske reise. 

Mary Wollstonecraft giftet seg senere med filosofen William Godwin, og hennes og Imlays barn ble adoptert av Godwin.

## Referanser
Jernfjelltunnelen

**Jernfjelltunnelen** er en veitunnel på europavei 39 i mellom Gulen kommune og Masfjorden kommune i Vestland. 

Tunnelen går gjennom Jernfjellet mellom Kringla i Gulen og Hopsdalen i Masfjorden. Tunnelen ble åpnet i 1989 og er 2&nbsp;391 meter lang (981 meter i Gulen og 1&nbsp;410 meter i Masfjorden). Den erstattet veien om Furebotn og Solheim som er omgjort til delvis fylkesvei og kommunal vei.

## Oppgraderinger
Tunnelen blir oppgradert i tidsperioden 2022-2024 som blant annet ommfatter belysning, havarinisjer, tekniske bygg og nødstasjoner. Det vil også installeres kameraovervåkning ved havarinisjene tilknyttet Vegtrafikksentralen i Bergen.

## Se også
*Sandviktunnelen
*Liste over veitunneler i Norge

## Referanser
EKSF-traktaten

**EKSF-traktaten (1951)**, også kalt **Paris-traktaten**, ble signert den 18. april 1951, og trådte i kraft den 23. juli 1952. Traktaten var grunnlaget for det europeiske kull- og stålfellesskap mellom Nederland, Belgia, Luxembourg, Vest-Tyskland, Frankrike og Italia.

Avtalen opphørte den 23. juli 2002, nøyaktig 50 år etter dens ikrafttreden.

Traktaten finnes tilgjengelig på tysk, fransk, italiensk og nederlandsk.

## Traktatens ratifisering

1 Kun kommunistpartiet stemte nei
2 De 58 blanke stemmene inkluderte hele den sosialistiske gruppen i senatet.

I Nederland ble Enhetstraktaten forelagt Andre-kammeret den 17. juli 1951. Traktaten ble ratifisert av Andre-kammeret etter å ha blitt diskutert den 30. og 31. oktober 1951. Første-kammeret ratifiserte traktaten etter debatter den 12., 13. og 19. februar 1952.

I Belgia ble Enhetstraktaten forelagt senatet den 27. juni 1951, og ratifisert etter debatter i senatet 29.−31. januar, og 5. februar 1952. Senatet sendte forslaget videre til Representantenes hus, hvor traktaten ble debattert 3.−.5. juni og 11.−12. juni 1952.
## Den europeiske unions historie

## Referanser
Per-Yngve Monsen

**Per-Yngve Monsen** (født 1964) er en norsk økonom og kjent som varsler i den såkalte Siemens-skandalen.

Han vokste opp på Skullerud i Oslo og har økonomiutdannelse fra Norges Handelshøyskole (NHH) i  
Bergen. Han arbeidet ved Forsvarets bygningstjeneste 1997-2000. Tre år senere ble han ansatt i som økonomisjef i Siemens SBS. Han var *[[VG]]*s anonyme kilde i avsløringen i den såkalte Siemens-skandalen. Han ble så sagt opp, men fikk medhold i tingretten om at oppsigelsen var usaklig. På dette grunnlaget ble han tilkjent en erstatning på halvannen millioner kroner. Monsen mottok Zola-prisen i 2007 og Fritt Ords Pris i 2008 for sin varslerrolle i Siemens-skandalen, hvor selskapet ble etterforsket og politianmeldt for overfakturering av Forsvaret, samt smøring av personell i det norske Forsvaret. 

Monsen utga i 2008 boken *Muldvarp i Siemens*.

Han er bror til Lars Monsen.

## Bibliografi
* 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kundepleierne – *[[Brennpunkt (NRK)|Brennpunkt]]*, 14. mars 2006
Skrikebergtunnelen

**Skrikebergtunnelen** er en veitunnel på europavei 39 i Gulen kommune i Vestland. Tunnelen går gjennom Skrikeberget sørvest for Ytre Oppedal i Risnefjorden. Tunnelen og resten av veien mellom Instefjord og Oppedal ble åpnet 22. juni 1990 og er 1508 meter lang. 

Sammen med denne veistrekningen ble et nytt fergeleie i Oppedal åpnet. Fergestrekningen mellom Oppedal og Lavik erstattet fergestrekningen mellom Brekke og Lavik, som hadde vært i drift siden 1965. Den første fergeforbindelsen i området ble åpnet i 1955, og gikk mellom Instefjord og Vadheim. Fra 1960 gikk ferga mellom Instefjord og Lavik.

Veien mellom Instefjord og Oppedal fikk i 1992 utmerkelsen Vakre vegers pris.

Tunnelen blir oppgradert i tidsperioden 2022-2024 med blant annet ny LED-belysning, nye havarinisjer, nye tekniske bygg og nye nødstasjoner (SOS-telefon og brannslukkere). Det skal også komme kameraovervåkning ved havarinisjene som gjør at Vegtrafikksentralen i Bergen får varsel og kan stenge tunnelen enkelt og raskt slik at en unngår mer trafikk i tunnelen.

## Se også
*Veitunneler i Norge

## Kilder
*NRK Sogn og Fjordanes fylkesleksikon: E 39 mellom Sogn og Bergen (17. januar 2006)
*Statens vegvesen: Vakre vegers pris: 1992: E39 fra Instefjord til Oppedal (Sogn og Fjordane)
Flommen (roman)

***Flommen*** er en roman skrevet av Jonny Halberg og kom ut 2000. For romanen fikk han P2-lytternes romanpris og Kritikerprisen i 2000.

## Historie

I det første kapitlet møter vi gårdbrukeren Robert Gjørstad som fortellerstemme. Robert bor sammen med sin mor, en stum og funksjonshemmet bror og en søster på 16, som tenderer mot et utsvevende ungdomsliv. Faren til Robert er død og Robert mener at det er eldstebroren som drepte ham. Robert er heller ikke mors beste barn, men viser likevel stor omsorg for sine nærmeste. Gården ble etablert av Roberts oldefar, som var husmann før han brøyt opp, skifta navn fra Dahl til Gjørstad og annekterte en øy. Den nye gårdbrukeren verken betalte eller godtok mer sommerbeite for andres sauer og kyr på øya.

Historien starter ved at den lokale politimannen Stein Ove Sand besøker gården til Robert og hans familie, som ligger på Østlandet et sted. Robert er usikker på hva politimannen vil, men han er sikker på at det er han selv det gjelder. Mens den uniformerte tjenestemannen er inne og snakker med hans mor, er Robert på den lokale Statoil-stasjonen for å få seg en hamburger. Han tar seg et fornøyd overblikk over det frodige og grønne dalføret med velstelte gårder, samtidig som han tenker med lett overbærenhet på det han kaller nikkersadelen som dukker opp med ski, fotoapparater og eksklusiv sprit ved påsketider og utpå sommeren. Stein Ove Sand kommer innom Statoil-stasjonen og forteller Robert at det hadde stått noen i hagen til en nabo og glodd inn i stua hans, noen hadde rissa inn galger i epletrærne hans, han hadde blitt trua på livet over telefonen og natten før hadde settertispa hans forsvunnet.

I det neste kapittelet ser vi det samme lokalsamfunnet gjennom stemmen til den omtalte politimannen, og slik deler de på å representere fortellerstemmen gjennom resten av boka. Etter hvert tar naturkreftene over kontrollen over bygdesamfunnet, og latente sosiale konflikter får fritt spillerom.

## Eksterne lenker

* De seks første sidene av boken, fra dagbladet.no
* «Har alt i seg til å bli årets Roman». dagbladet.no, 31. oktober 2000.
CZ vz 24

**CZ vz 24** (Česká Zbrojovka vzor 24) er en tsjekkoslovakisk semi-automatisk pistol.

## Historie
Pistolen er i kaliber 9 x 17 mm Browning og ble approbert av den tsjekkoslovakisk hæren i 1925, samme år som produksjonen startet. Den er ofte kalt CZ 24 men det korrekte navnet er CZ vz 24, hvor «vz» er forkortelse for ordet «vzor» som betyr modell. 180.000 stk ble produsert for hæren og til Litauen og Polen for kommersielt salg. Pistolen ble sett på som for komplisert i forhold til størrelse og kaliber, og ble derfor raskt erstattet av CZ vz 27. Pistolen ble noe brukt i den andre verdenskrig av Wehrmacht.

## Alternative navn
* CZ vz. 24
* CZ vzor 24
* CZ model 24
* CZ M24

## Kilder
* *Petersens Handguns*, mai 1990
Radioavisen

***Radioavisen*** er et dansk nyhetsprogram på radio som har blitt sendt på Danmarks Radio (DR) siden 1926. Med nesten tre millioner daglige lyttere er Radioavisen Danmarks største nyhetsmedium og det danske søsterprogrammet til NRKs *[[Dagsnytt]].* Programmet sendes hver hele time på DR P1 og DR P4 hele dagen, samt på DR P2 og DR P3 mellom kl. 18 og 5. P3 fikk sitt eget nyhetsprogram på dagtid, *P3 Nyheder*, i 1999, og i 2007 fikk også P2 sin egen radioavis tilpasset kanalen.

Radioavisen ble første gang sendt i 1926, da under navnet *Pressens Radioavis*. I 1964 ble navnet endret til *Radioavisen*.

Redaksjonen har ca. 60 ansatte. Innslagene lages av Radioavisens egne reportere, DRs korrespondenter i utlandet og DRs ni distriktskontorer.

Frem til november 2006 ble Radioavisen sendt fra Radiohuset. Nå sendes programmet fra DRs nye hovedkvarter DR Byen.

## Eksterne lenker
* Radioavisen
.357 SIG

**.357 SIG** er en flaskehalspatron for pistol, utviklet av den sveitsiske våpenprodusenten SIGARMS i samarbeid med den amerikanske produsenten av ammunisjon, Federal Cartridge.

Patronen ble utviklet i 1994 og er basert på en .40 Smith & Wesson patronhylse, er noe lenger og er halset ned til å ta .355" (9mm) prosjektil. Patron ble laget for å kunne få samme ballistikk som .357 Magnum men i en kortere patron, for å kunne brukes i semi-automatiske pistoler. Enkelte mente at .357 Magnum var den ypperste politipatron, men da det er en patron for revolver er den for lang til å brukes i pistoler. Dermed fikk patronen navnet .357 SIG.

## Se også
* Liste over patrontyper

## Eksterne lenker
*
Flommen

**Flommen**, bestemt form av flom, kan sikte til:
* Flommen (roman)‎, en roman av Jonny Halberg
* Flommen på Østlandet 1995 (Vesleofsen)
* Flommen i Nord-Korea 2007
* Flommen i Tabasco 2007

## Se også
* Flom