open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cyclommatus elaphus

***Cyclommatus elaphus*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Den er den største arten i slekten *Cyclommatus*.

## Utseende
En middelsstor til meget stor (hannen 35-102 millimeter lang), metallisk farget hjortbille. Arten er svært variabel i størrelsen, hos hannen er kjevene forholdsvis større jo større hannen er (allometrisk vekst). Også fargen varierer en god del - det vanligste er svart med grønnlig, metallisk glans, men den kan også være kobberfarget. Store hanner har store, krumme mandibler med en stor tann på undersiden i den indre delen, for øvrig bare noen ganske små tenner i spissen. Et karakteristisk trekk er at det er et oransjerødt felt på oversiden av mandibelen ved roten. Noen ganger er det også en innoverrettet tann litt utenfor midten av mandibelen (oftest hos middelsstore eksemplarer), små eksemplarer har korte, tykke og kraftige mandibler som er sagtakkede på innersiden. Antennene er ganske lange og tynne, omtrent så lange som hodets bredde. Pronotum er omtrent dobbelt så bredt som langt, og utvider seg forover. Dekkvingene er blanke uten synlig punktering. Beina er slanke, lårene ofte rødlige.  Hunnen er mye mindre enn hannen, uten forstørrede kjever, ofte mørk på farge, i motsetning til hannen er kroppen tydelig punktert. 
## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer.

## Utbredelse
Arten lever i Sørøst-Asia (Vest-Malaysia og Sumatra).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cyclommatini]]*
******* Slekten *[[Cyclommatus]]* Parry, 1863 – 55 arter
******** Underslekten *Cyclommatus* (i snever forstand) 
********* ***Cyclommatus elaphus*** Gestro, 1881 
********** *Cyclommatus elaphus elaphus* Gestro, 1881 - Malaya, Sumatra, er muligens også funnet i Vietnam
********** *Cyclommatus elaphus kirchneri* Schenk, 2000 - Sumatra
********** *Cyclommatus elaphus truncatus* Schenk, 2000 - Aceh, Sumatra

## Kilder
* Oversikt over artene

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over en del arter
* Bildegalleri over artene foto:Benjamin Harink
*
Cyclommatus metallifer

***Cyclommatus metallifer*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Arten utmerker seg ved ekstremt lange kjever hos hannene.

## Utseende
En middelsstor til meget stor (hannen 26-86 millimeter lang), metallisk farget hjortbille. Farge er svart med en grønnlig eller bronseaktig metallisk glans. Arten er nokså variabel i størrelsen, hos hannen er kjevene forholdsvis større jo større hannen er (allometrisk vekst). Store hanner har lange mandibler som er omtrent like lange som resten av dyret. Disse har oftest en innoverrettet tann litt innenfor midten, og er fint sagtakkede i spissen. Antennene er ganske lange og tynne, omtrent så lange som hodets bredde. Pronotum utvider seg forover. Dekkvingene er blanke uten synlig punktering. Beina er slanke, lårene ofte rødlige.  Hunnen er mye mindre enn hannen, uten forstørrede kjever, ofte mørk på farge, i motsetning til hannen er kroppen tydelig og tett punktert. 
## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer.

## Utbredelse
Arten lever i Sørøst-Asia (Molukkene og Sulawesi).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cyclommatini]]*
******* Slekten *[[Cyclommatus]]* Parry, 1863 – 55 arter
******** Underslekten *Cyclommatus* (i snever forstand) 
********* ***Cyclommatus metallifer*** (Boisduval, 1835) 
********** *Cyclommatus metallifer aeneomicans* Parry, 1862 - Molukkene
********** *Cyclommatus metallifer butonensis* Kim, Park & Park, 2017 
********** *Cyclommatus metallifer finae* Mizunuma & Nagai, 1991 - Sulawesi
********** *Cyclommatus metallifer isogaii* Mizunuma & Nagai, 1991 - Sulawesi
********** *Cyclommatus metallifer metallifer* (Boisduval, 1835) - Sulawesi
********** *Cyclommatus metallifer sangirensis* Mizunuma & Nagai, 1991 - Sulawesi

## Referanser


## Kilder
* Oversikt over artene

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over en del arter
* Bildegalleri over artene foto:Benjamin Harink
* 
*
VM i taekwondo 1985

**VM i taekwondo 1985** (verdensmesterskapet i taekwondo) ble arrangert i Seoul i Sør-Korea i 1985.

## Medaljevinnere

## Referanser
Cyclommatus zuberi

***Cyclommatus zuberi*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor til stor (hannen 30-63 millimeter lang), litt matt metallisk farget hjortbille. Farge er mørkbrun til svart med en svak, bronseaktig metallisk glans. Arten er nokså variabel i størrelsen, hos hannen er kjevene forholdsvis større jo større hannen er (allometrisk vekst). Store hanner har kraftige mandibler med en innoverrettet tann litt utenfor midten og en kraftig, firkantet, innoverrettet tann nær spissen. Middelsstore og små hanner har gjerne også en kraftig tann ved roten av mandiblene. Antennene er ganske lange og tynne, omtrent så lange som hodets bredde. Hodet har skarpe sidekjøler og et par skråkjøler som løper fra sidene bakover mot midten, slik at de avgrenser et halvmåneformet område oppe på hodet. Pronotum utvider seg forover, forkanten er opphøyd som en krage bak hodet. Dekkvingene er blanke uten synlig punktering. Beina er slanke.  Hunnen er mye mindre enn hannen, uten forstørrede kjever, ofte mørk på farge, i motsetning til hannen er kroppen tydelig og tett punktert. 
## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer.

## Utbredelse
Arten lever på Filippinene, der den forekommer på de fleste av øyene.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cyclommatini]]*
******* Slekten *[[Cyclommatus]]* Parry, 1863 – 55 arter
******** Underslekten *Cyclommatus* (i snever forstand) 
********* ***Cyclommatus zuberi*** (Waterhouse, 1876)

## Kilder
* Oversikt over artene

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over en del arter
* Bildegalleri over artene foto:Benjamin Harink
* 
*
Jan Ubøe

**Jan Ubøe** (født 1959) er en norsk matematiker, og professor i matematikk ved Norges Handelshøyskole (NHH).

Han mottok sin doktorgrad i matematikk fra Universitetet i Oslo i 1987. Doktorgradsavhandlingen, *Brownian Motion and Analytic Functions*, ble veiledet av Bernt Karsten Øksendal.

Ubøes innovative arbeid på Wick-multiplikasjon har ledet til flere internasjonale publikasjoner, samt flere andre doktorgradsavhandlinger basert på denne teorien. Han har publisert forskning på flere forskjellige områder i matematikk og økonomi: teori om Stokastisk differensialligninger, Opsjonsteori, transportvitenskap og ledelsesvitenskap.

I tillegg til å publisere i vitenskapelige tidsskrifter og bøker, skriver han ofte om utdanningsspørsmål og målstyring i norske medier. Han har også mottatt Bronsesvampen.

## Referanser
Den Selskabelige Diskussionsforening

**Den Selskabelige Diskussionsforening** var en av landets første diskusjonsforeninger for kvinner, stiftet i Horten 4. mars 1896. Foreningen eksisterer fortsatt og heter i dag Horten Diskusjonsforening.

## Stifting av foreningen
Initiativet til å starte foreningen kommer fra fotograf og kvinnesaksforkjemper Marie Høeg, som tidligere har bodd i Finland og har fått inspirasjon fra kvinnesaksarbeid der. Den 4. mars 1896 inviteres Hortens kvinner inn i fotostudio hun driver sammen med Bolette Berg for stiftelse av foreningen. 40 personer dukker opp, og 19 av disse skriver under som med-stiftere av “Den Selskabelige Diskussionsforening”. Marie Høeg ble på stiftelsesmøtet valgt til foreningens første formann, en post hun forble i inntil Høeg og Berg flyttet sitt fotostudio til Kristiania i 1903.

Navnet Den Selskabelige Diskussionsforening ble valgt for at det på omverden skulle virke som en ufarlig møteplass, da kvinnesak var et omdiskutert tema i denne perioden.

## Formål
I 1880- og 90-årene ble det stiftet en rekke foreninger landet over, med kvinnesak og kamp for stemmerett som formål. Formålsparagraften da foreningen ble stiftet lød som følger: *“Foreningens formaal er at samle kvinder til diskussion om tidens spørgsmaal, særlig de, som angaar kvindens stilling.”* Diskusjonsforeningen skulle være et sted hvor kvinner læres opp til å ta ordet offentlig, som et motsetning til datidens ideal om at kvinner skulle tie i forsamlinger. Målet med dette var å sikre at når kvinner når kvinner fikk stemmerett, vil de også være forberedt på å delta i samfunnsdebatten. For å få flere kvinner til å ytre seg skriftlig ble det også opprettet en egen avis, “Kvindsjå”, hvor alle kunne publisere anonymt. Kampen for stemmerett var blant de viktige temaene i foreningens første år, men foreningen var også en arena for å diskutere rasisme, husarbeid, oppdragelse, kultur, mote, offentlig planarbeid m.m.

Diskresjon omkring hva som foregikk og hvem som deltok var viktig i lang tid, og i den første perioden ble møter kun informert om ved hjelp av bud og personlig brev. Først i 1910 begynte foreningen å annonsere møtetidspunkt i avisen Gjengangeren. Det var også i 1910 foreningen skiftet navn til Horten Diskusjonsforening.

## Se også
* Marie Høeg
* Kvinnebevegelsen

## Referanser
Bilen (språk)

**Bilen** er et av ni språk som snakkes i Eritrea. Det er cirka 140 000 som snakker språket.

## Se også
* Bilen-folket
Natasha Kjærstad Pedersen

**Natasha Kjærstad Pedersen** (født 1972) er stifter og tidligere leder av Foreningen for barnepalliasjon og Andreas Hus, som skulle bli Norges første barnehospice. Virksomheten slo seg selv konkurs i juni 2024, etter at Pedersen i januar 2023 var blitt sagt opp med umiddelbar virkning fra stillingen som generalsekretær.

## Barnepalliasjon
I 2009 stiftet Pedersen *[[Foreningen for barnepalliasjon|Ja til lindrende enhet og omsorg for barn]]* og i 2015 startet hun arbeidet med et hospice spesielt for dødssyke barn og deres familier.

Den lindrende omsorgen for alvorlig syke og døde barn, var svært begrenset og mangelfull i Norge frem til 2010.

Fra 2012 jobbet Pedersen frem de første bevilgningen i statsbudsjettet fra 2014 under navnet «Ja til lindrende enhet og omsorg for barn».

Hun var en forkjemper for innføring av barnepalliasjon i Norge, og gjorde begrepet «ventesorg» kjent som betegnelse på tilstanden for pårørende til barn med livstruende sykdommer.

Hun har skrevet artikler om begrepet ventesorg som har blitt publisert i ulike medisinske tidsskrifter. Hun gav også ut flere bøker om emnet og utviklet informasjonsmateriell om ventesorg.

Kjærstad Pedersen satt fra 2011 til 2016 i «International Children’s Palliative care Network – ICPCN», som jobber for barns rett til palliasjon globalt.  I 2015 ble hun invitert til å delta i et ekspertpanel i Roma der hun var med på å utarbeide en global veileder for barns rett til åndelig omsorg i barnepalliasjon. I 2016 ble Pedersen oppnevnt av regjeringen i et NOU arbeid i palliasjon. Hun var med i referansegruppen i Helsedirektoratet som jobbet med fagrapport i lindrende behandling. Samt at hun også var med på å utvikle nasjonale faglige retningslinjer i barnepalliasjon i helsedirektoratet fra 2012.

Hun har fått publisert flere fagartikler og innlegg om barnepalliasjon i ulike fagtidsskrifter.

Etter at det ble avdekket at store summer som var bevilget av offentlige myndigheter til arbeidet med å etablere et barnehospice og palliativ omsorg for døende barn, var blitt brukt til andre formål, ble det innledet en granskingsprosess som førte til at Pedersen i januar 2023 ble sagt opp med umiddelbar virkning fra stillingen som generalsekretær. I Helsedirektoratets oppsummering av den eksterne granskingsrapporten ble det presisert at det ikke forelå indikasjoner på at noen hadde brukt midlene til personlig berikelse. 

## Priser og utmerkelser
* 2022: *Ventafridda Award*

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*Foreningen for barnepalliasjon FFB, offisielt nettsted 
*Andreas Hus, offisielt nettsted 
*Ventesorg, offisielt nettsted
Syltefjordstauran

**Syltefjordstauran** eller bare **Stauran** er et fuglefjell i Båtsfjord kommune i Finnmark. Det ligger ytterst på vestsida av Syltefjorden og er rundt tre kilometer langt og 200 meter høyt.

Stauran er et av Norges største og viktigste fuglefjell. Blant artene som hekker her er krykkje, lomvi, polarlomvi og alke. Teist og lundefugl er også observert, og havørna bruker området til jakt. Fuglefjellet var tidligere hjemsted for flere millioner sjøfugl, men den katastrofale
nedgangen i mange sjøfuglbestander langs norskekysten har også gått ut over koloniene på Syltefjordstauran, hvor særlig krykkje og lomvi har vært rammet.

Fuglefjellet er en del av Makkaurhalvøya naturreservat.

## Referanser
Bad Elements

**Bad Elements** var svartelister tilknyttet Nortraship under andre verdenskrig.

## Bakgrunn
Listene inneholder navn på sjøfolk, tilknyttet Nortraship, som hadde gjort seg skyldige i større eller mindre lovbrudd. Kartotekene er alfabetisk ordnet etter navn og inneholder opplysninger om hvorfor vedkommende er registrert, samt tidspunkt, sted og sjøforklaring. I alt om lag  navn ble registrert i Bad Elements; disse var fordelt i to kartotek tilhørende Nortraships hovedkontorer i London og New York. I alt 35&nbsp;000 sjøfolk seilte for Nortraship under krigen.

## Formålet med Bad Elements under krigen
12. desember 1941 ble det innført arbeidsplikt for alle nordmenn som oppholdt seg i utlandet. Statsrederiet Nortraship ble eneste arbeidsgiver for norske sjøfolk i uteflåten. Mønstring og forhyring ble håndtert ved hjelp av tørnprinsippet. I praksis var dette et køsystem. Sjømannen som først meldte seg til tjeneste stod først i køen for å få hyre. Uten reell konkurranse fra andre rederier, stod Nortraship fritt til å sile ut uønsket arbeidskraft. I denne prosessen ble Bad Elements-listene et viktig bidrag.

## Bad Elements etter krigen 1945–1947
Etter krigen gjaldt det å få sjøfolk hjem, fra hvor hen de måtte befinne seg i verden, uten at det gikk utover konkurranseevnen til handelsflåten. Tørnprinsippet gjaldt i like stor grad da som under krigen. Sjømenn som søkte hyre skulle ansettes etter hvilken plass de hadde i køen. Igjen måtte uegnete/uønskede strykes ut. Dette gjaldt de som var oppført i Bad Elements under krigen, de som hadde vært medlemmer av NS, eller de som hadde bidratt i  foretak som Transportflotte Speer eller andre tyskvennlige foretak. Konsekvensene av denne praksisen ble at en rekke sjøfolk ble nektet å utøve sitt yrke etter krigen og måtte finne seg nye yrker, eventuelt reise ut av Norge.

## Nortraships arkiver
Bad Elements-listene er i dag oppbevart hos Riksarkivet. Opplysningene i Bad Elements var klausulbelagt med en tidsramme på 80 år etter 1945. Klausulen ble hevet 25. november 2025. Og listen er nå fritt tilgjengelig hos arkivverket. Svartelisting av sjøfolk under andre verdenskrig er omtalt i Jon Michelets romanserie, En sjøens helt. Forfatteren har ved flere anledninger ytret seg i media om svartelistingen av norske sjøfolk i den norske handelsflåten under og etter andre verdenskrig.

## Galleri

Fil:Hochseeflotte 2.jpg|Konvoi under andre verdenskrig
|Nortraships flagg
Fil:Nortraships office in London, Tanker Departement 1944.jpg|Nortraships kontorer i London. (1944)


## Referanser
Makkaurhalvøya

**Makkaurhalvøya** er ei halvøy i Finnmark. Den avgrenses av Båtsfjorden i vest, Syltefjorden i øst og Barentshavet i nord og har navn etter det tidligere fiskeværet Makkaur, som ligger helt i nord. Halvøya er i dag uten fast bosetning, men bygninger på fraflyttede steder som Ytre Syltefjord og Nordfjord brukes fremdeles som fritidsboliger og til turisme.

Storparten av halvøya består av et fjellplatå mellom 200 og 400 meter over havet, høyest i sør med Båtsfjordfjellet på 481 moh. Platået danner en bratt næringskyst mot havet, bare avbrutt av enkelte mindre daler og dype kløfter. Det indre av halvøya er stort sett en øde steinørken, mens arktisk vegetasjon finner fotfeste i skjermete steder langs kysten.

I nordøst ligger Makkaurhalvøya naturreservat med blant annet fuglefjellet Syltefjordstauran.

## Referanser
Cyclommatus canaliculatus

***Cyclommatus canaliculatus*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor til stor (hannen 21-53 millimeter lang), halvmatt, rødbrun hjortebille. Denne arten har knapt noen synlig metallisk glans. Arten er nokså variabel i størrelsen, hos hannen er kjevene forholdsvis større jo større hannen er (allometrisk vekst). Store hanner har kraftige, krumme mandibler med en innoverrettet tann et stykke innenfor midten. Mandiblene er sagtakkede ytterst i spissen, etter en liten, innoverrettet tann. Antennene er ganske lange og tynne, omtrent så lange som hodets bredde. Hodet er uten skarpe, opphøyde kjøler, men med en vag, burt tverrkjøl som avgrenser et halvsirkelformet område. Pronotum utvider seg litt forover. Dekkvingene er uten synlig punktering. Beina er slanke, gulbrunlige.  Hunnen er mye mindre enn hannen, rødbrun med litt vage, mørkere lengdestriper på sidene, uten forstørrede kjever, i motsetning til hannen er kroppen tydelig og tett punktert.

## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer.

## Utbredelse
Arten lever i Malaysia og Indonesia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cyclommatini]]*
******* Slekten *[[Cyclommatus]]* Parry, 1863 – 55 arter
******** Underslekten *Cyclommatus* (i snever forstand) 
********* ***Cyclommatus canaliculatus*** Ritsema, 1891 
********** ***Cyclommatus canaliculatus canaliculatus*** Ritsema, 1891 - Vest-Malaysia, sørlige Borneo, Sumatra og omkringliggende øyer
********** ***Cyclommatus canaliculatus consanguineus*** Boileau, 1898 - Borneo, mest i den nordlige delen
********** ***Cyclommatus canaliculatus freygessneri*** Ritsema, 1892 - Java
********** ***Cyclommatus canaliculatus infans*** De Lisle, 1970 - Sulawesi
********** ***Cyclommatus canaliculatus ramlii*** Wakatake & Sakamaki, 2002 - nordlige Borneo?

## Kilder
* Oversikt over artene

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over en del arter
* Bildegalleri over artene foto:Benjamin Harink
* Nettside om arten
* 
*
Poor Law (1601)

**Poor Relief Act 1601** (43 Eliz 1 c 2) var en lov av parlamentet i England. Loven for de fattige 1601, populært kjent som «den elisabethanske fattigloven», «43. Elisabeth» eller «den gamle fattigloven», ble vedtatt i 1601 og opprettet et fattiglovsystem for England og Wales.

Loven formaliserte tidligere praksis med dårlig avlastningsfordeling i England og Wales, og anses generelt som en forbedring av Act for the Relief of the Poor 1597 som etablerte posisjonen "Overseer of the poor".  Den «gamle fattigloven» var ikke én lov, men en samling lover vedtatt mellom det 16. og 18. århundre. Systemets administrative enhet var sognet. Det var ikke en sentralisert regjeringspolitikk, men en lov som gjorde de enkelte sogn ansvarlige for lovgivning for de fattige. 1601-loven fjernet seg fra de mer åpenbare former for straffeforfølgelse under Tudorsystemet, mot metoder for «korreksjon».

Flere endringer i lovgivningen kan betraktes som en del av den gamle fattigloven.  

Det var stor variasjon i lovens anvendelse, og det var en tendens til at de fattige var villige til å migrere mot de mer sjenerøse sognene, som vanligvis lå i byene. Det var stor variasjon i mengden av støtte som ble gitt de fattige. Siden det ikke var noen administrative standarder, var sognene i stand til å tolke loven slik de ønsket.
TENEX

**TENEX** var et operativsystem som ble lansert av Bolt, Beranek and Newman i 1969 for 36-biter stormaskinen PDP-10. Operativsystemet ble oppkjøpt av Digital Equipment Corporation (DEC) i Maynard, Massachusetts og videreutviklet til TOPS-20. TOPS-20 var et av deres proprietære operativsystemer fra 1973 til 1976.

## Eksterne lenker
*  documents historiques sur TENEX
Sparebankstiftelsen DNBs kunststipend

**Sparebankstiftelsen DNBs kunststipend** er et stipend som deles ut for å oppmuntre og støtte kunstnere i etableringsfasen. 

Siden 2008 har stiftelsen sammen med Oslo Kunstforening delt ut kunststipend og arrangert kunstutstilling. Fra 2018 blir tre kunstnere nominert av en fagjury til å produsere nye verk til en årlig gruppeutstilling, og kunststipendet deles ut til en av dem. Utstillingen skal holde et høyt faglig nivå og har som formål å løfte frem aktuelle kunstnerskap, både etablerte og nyere, til en bredere offentlighet. Kunststipendet forvaltes av Sparebankstiftelsen DNB, men mottageren velges ut av en ekstern jury.

## Prismottakere siden 2008
Stipendet har siden 2008 gått til følgende kunstnere:
* Ellisif Hals og Susanne Skeide (2008)
* Ignas Krunglevicius (2009)
* Ann Cathrin November Høibo (2010)
* Kaia Hugin (2011)
* Marie Buskov (2012)
* Sandra Mujinga (2013)
* Ingrid Lønningdal (2014)
* Andrea Bakketun og Christian Tony Norum (2015)
* Tor Børresen (2016)
* Gavin Jantjes (2017)
* Eirik Sæther (2018)
* Germain Ngoma (2019)
* Berivan Erdogan, Hanni Kamaly og Kjetil Skøien (2020)
* Anne Haugsgjerd (2021)
* Kim Hankyul (2022)
* Linda Lamignan (2023)

## Referanser
Diskontering

**Diskontering** er en omregning av inn- og utbetalinger som finner sted på forskjellige tidspunkter, til et beløp på et bestemt tidspunkt. Som regel brukes begrepet til å omregne fremtidige beløp til et tidligere tidspunkt (tilbakediskontering), vanligvis til nåtiden, hverved man får nåtidsverdien av beløpet. Man kan også fremdiskontere et beløp fra et tidligere til et senere tidspunkt, eksempelvis ved å omregne et beløp av idag til et beløp om et bestemt antall år. I så tilfelle blir resultatet fremtidsverdien av det pågjeldende beløp.

## Referanser
Lorck Schive Kunstpris

**Lorck Schive Kunstpris** (opprinnelig «**Christian Lorck Schives og Hustrus legat for kunstnere**») er Norges største kunstpris. Prisen deles ut annethvert år ved Trondheim kunstmuseum til en billedkunstner.

## Nominasjonsprosess, utstilling og prisbeløp
Prosessen frem mot tildelingen av prisen starter ved at fire instanser nominerer kunstnere til prisen. Kriteriene for å bli innstilt er at man har et betydelig kunstnerisk virke, enten bor eller arbeider i Norge, og at man ikke er eldre enn 50 år.

Det offentliggjøres ikke hvilke kunstnere hver av disse institusjonene nominerer. Statens stipendkomité kan nominere fire kunstnere, Trondheim kunstmuseum kan nominere tre kunstnere, Norsk kuratorforening kan nominere to kunstnere, og Norsk kritikerlag kan nominere to kunstnere.

Fra denne listen med elleve kunstnere velger styret ut fire kunstnere som inviteres til å delta på Lorck Schive kunstprisutstilling i oktober og november i utstillingsåret. Utstillingen bedømmes av en jury bestående av tre uavhengige medlemmer, oppnevnt av styret for Lorck Schive kunstpris, Trondheim kunstmuseum og Statens stipendkomité. Hver av de fire som inviteres til å stille ut verker, mottar 150 000 kroner hver for produksjon til utstillingen. 

Selve kunstprisen er (per 2023) på 500 000 kroner. Vinneren av dette prisbeløpet kåres av en internasjonal og uavhengig jury.

## Prismottagere

* 2013: Lene Berg og Marianne Heier delte prisen. De øvrige nominerte var Tina Jonsbu og Knut Åsdam.
* 2015: Vanessa Baird vant prisen. De øvrige nominerte var Ane Hjort Guttu, Jana Winderen og Snorre Ytterstad.
* 2017: Vibeke Tandberg vant prisen. De øvrige nominerte var Knut Henrik Henriksen, Mattias Härenstam og Lars Laumann.
* 2019: Eline Mugaas vant prisen. De øvrige nominerte var Gunvor Nervold Antonsen, Børre Sæthre og Torbjørn Rødland.
* 2021: Steinar Haga Kristensen vant prisen. De øvrige nominerte var Kira Wager, Matias Faldbakken og Tori Wrånes.
* 2023: Joar Nango vant prisen. De øvrige nominerte var Ahmed Umar, Anna Daniell og Ane Graff.

## Referanser
Syltefjordelva

**Syltefjordelva** eller **Vesterelva** (nordsamisk: *Oarddojohka*, historisk *Oardujåkka*) er ei elv i Båtsfjord kommune i Finnmark. Den har utspring fra Oarddojávri og renner i østlig retning til Syltefjorden. Vassdraget har en total lengde på , mens hovedelva fra Oarddojávri er  lang.

Vassdraget ble vernet mot kraftutbygging i Verneplan III for vassdrag i 1986.

Mesteparten av nedbørfeltet sør for hovedelva inngår i Varangerhalvøya nasjonalpark. Dalbunnen i nedre del av vassdraget, med unntak av veien og hytteområdene langs nordsida av dalen, er vernet som Syltefjorddalen naturreservat.

## Referanser
Cyclommatus montanellus

***Cyclommatus montanellus*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor til stor (hannen 24-78 millimeter lang), metallisk farget hjortbille. Arten er svært variabel i størrelsen, hos hannen er kjevene forholdsvis større jo større hannen er (allometrisk vekst). Hode og forkropp er svarte, dekkvingene brune, begge med en bromnseaktig, metallisk glans. Store hanner har lange, nokså rette mandibler, disse er spredt sagtakkede i den indre delen og tett sagtakkede i spissen, med en innoverrettet tann nær midten. Hos de største hannene er mandiblene nesten like lange som kroppen. Små hanner har kortere mandibler som er sagtakkede i hele lengden. Antennene er ganske lange og tynne, omtrent så lange som hodets bredde. Hodet har ikke sidekjøler, men er tett og kraftig punktert på sidene. Pronotum er omtrent dobbelt så bredt som langt, og utvider seg forover, med to ovale groper. Dekkvingene er blanke uten synlig punktering. Beina er slanke.  Hunnen er mye mindre enn hannen, uten forstørrede kjever, tofarget med mørk forkropp og brunrøde dekkvinger, i motsetning til hannen er kroppen tydelig punktert. Underarten *Cyclommatus montanellus magnificus* er noe lysere i fargen enn hovedformen.
## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer.

## Utbredelse
Arten er bare kjent fra Sabah på Borneo, der den lever i fjellområdene Crocker Range og rundt Kinabalu.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cyclommatini]]*
******* Slekten *[[Cyclommatus]]* Parry, 1863 – 55 arter
******** Underslekten *Cyclommatus* (i snever forstand) 
********* ***Cyclommatus montanellus*** Möllenkamp, 1904 
********** *Cyclommatus montanellus magnificus* Nagel, 1926
********** *Cyclommatus montanellus montanellus* Möllenkamp, 1904

## Kilder
* Oversikt over artene

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over en del arter
* Bildegalleri over artene foto:Benjamin Harink
* 
*
Cyclommatus speciosus

***Cyclommatus speciosus*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor til stor (hannen 28-57 millimeter lang), blank, svart hjortebille med mørk, bronseaktig metallisk glans. Arten er nokså variabel i størrelsen, hos hannen er kjevene forholdsvis større jo større hannen er (allometrisk vekst). Store hanner har kraftige, krumme mandibler uten tenner i den indre delen, men med 3 skarpe tenner i spissen. Mandiblene har markerte render langs ytter- og inerkanten på oversiden. Antennene er ganske lange og tynne, omtrent så lange som hodets bredde. Hodet er stort og bredt, uten side- eller tverrkjøler, kraftig punktert på sidene. Pronotum utvider seg forover og er minst dobbelt så bredt som langt. Dekkvingene er uten synlig punktering. Beina er slanke, lårene brunrøde på oversiden.  Hunnen er mye mindre enn hannen, mørkbrun, uten forstørrede kjever, i motsetning til hannen er kroppen tydelig og tett punktert.

## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer.

## Utbredelse
Arten lever på øyer øst for Ny-Guinea og på Salomonøyene.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cyclommatini]]*
******* Slekten *[[Cyclommatus]]* Parry, 1863 – 55 arter
******** Underslekten *Cyclommatus* (i snever forstand) 
********* ***Cyclommatus speciosus*** Boileau, 1898 
********** *Cyclommatus speciosus anepsius* De Lisle, 1980 - Salomonøyene: Malaita, Makira
********** *Cyclommatus speciosus misimaensis* De Lisle, 1967 - noen små øyer utenfor Ny-Guinea
********** *Cyclommatus speciosus speciosus* Boileau, 1898

## Kilder
* Oversikt over artene

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over en del arter
* Bildegalleri over artene foto:Benjamin Harink
* Nettside om arten
* 
*
VM i landeveissykling 2017 – Kvinnenes fellesstart

**[[VM i landeveissykling 2017]] – Kvinnenes fellesstart** ble arrangert 23. september. Det ble syklet åtte runder i en rundløype i Bergen totalt 152,8 km.

## Deltakere

### Norske deltakere
* Susanne Andersen (7)
* Vita Heine (29)
* Stine Borgli (63)
* Katrine Aalerud (DNF)
* Emilie Moberg (DNF)
* Ingrid Moe (DNF)

## Resultater

## Eksterne lenker
*
Kim Edgar Karlsen

**Kim Edgar Karlsen** (født 1979) er norsk psykolog. Han arbeider som direktør for Stiftelsen Alternativ til vold. Han har tidligere vært fagsjef i Norsk Psykologforening. og jobbet i mange år som leder og psykologspesialist ved Voksenpsykiatrisk avdeling Vinderen, Diakonhjemmet sykehus. Han underviser og veileder ved Psykologisk institutt, Universitetet i Oslo og ved Institutt for aktiv psykoterapi (IAP). Han har bakgrunn som frilansjournalist og fotballspiller. 

Karlsen har bidratt til fagartikler og bøker om psykologi og psykoterapi. 

## Publikasjoner
* Duckert, Fanny og Karlsen Kim Edgar (2017): I medienes søkelys: Eksponering, stress mestring. *Gyldendal akademiske*
* Karlsen, Kim Edgar og Duckert, Fanny (2017). Å være I medienes kritiske søkelys. Enkeltindividenes erfaringer. *[[Norsk medietidsskrift|Norsk Medietidsskrift]]*.  ISSN 0804-8452. * 24*(3)
* Larsen, Kim og Karlsen, Kim (2016): Selvmord ved utsprang fra høyder, *Tidsskrift for norsk psykologforening*, 53 (2) s 118-126
* Berge, Torkil og Karlsen, Kim Edgar (2014): Emosjonsfokusert terapi, Hagen, Roger og Kennair, Leif Edvard Ottesen (red) ''Psykoterapi, tilnærminger og metoder'',  Gyldendal Akademiske, s 215-228
* Larsen Kim g Karlsen Kim (2011): Doras hjelpere og dramaet dem i mellom: En kontekstuell analyse av Felix Deutchs «A footnote to Freud’s Fragment of an analysis of a case of hysteria», *Tidsskrift for norsk psykologforening*, 48(2), s 136-143 
* Berge, T. og Karlsen, K.E. (2010): Bruk av telefon i psykologisk behandling, *Tidsskrift for norsk psykologforening* 47 (9) s 827-833

## Referanser
Nålsundkanalen

**Nålsundkanalen** er en 140 m lang kunstig vannvei mellom Freifjorden og Karihavet, som skiller Aspøya fra fastlandet av Tingvoll i Møre og Romsdal.

## Historikk
I lang tid har kystfolk dratt sine båtene over den smale landtungen Nålsundeidet, det korte stykket over land var både tryggere og raskere enn å seile eller ro rundt hele halvøyen. Arkeologiske funn tyder på at dette foregikk allerede i vikingtiden, og mot slutten av 1800-tallet var denne landverts ferdselsåren så mye i bruk at det var satt opp faste dra-plank, som gårdene i omegnen hadde ansvaret for å holde ved like.

Allerede i 1839 kom planene om en kort kanal gjennom eidet opp i Straumsnes herredsstyre, men det var ikke før i 1901 at kanalen ble gravd ut med steinsatte sider og åpnet for alminnelig ferdsel. Den ble en umiddelbar suksess for kysttrafikken, men ettersom bredden er i underkant av 10 meter og vanndybden ved lavvann 0,6 m, er det kun mindre båter som kan benytte kanalen. En lokalvei krysser kanalen over en lavbro, som opprinnelig var en vippebro for å slippe gjennom masteførende småbåter. Senere har denne blitt erstattet av en fast bro. I dag er kanalen en yndet ferdselsvei for egnens småbåter.

## Referanser


## Eksterne lenker
* «Hundreårsjubileum for Nålsundskanalen», *[[Tidens Krav]]* 24. juni 2001
Cyclommatus martinii

***Cyclommatus martinii*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor (hannen 30-43 millimeter lang), matt brun hjortbille. Arten er variabel i størrelsen, hos hannen er kjevene forholdsvis større jo større hannen er (allometrisk vekst), men hos denne arten blir de ikke påfallende store. Store hanner har kraftige, ganske rette mandibler, disse har en innoverrettet tann rundt midten og er kløvde i spissen. Antennene er ganske lange og tynne, omtrent så lange som hodets bredde. Hodet har ikke sidekjøler, og er jevnt, tett og fint punktert. Dekkvingene er matte med noen fine lengdestriper. Beina er slanke, gulbrune.  Hunnen er mindre enn hannen, uten forstørrede kjever, brun, i motsetning til hannen er kroppen tydelig punktert.

## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer.

## Utbredelse
Arten er utbredt på Borneo.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cyclommatini]]*
******* Slekten *[[Cyclommatus]]* Parry, 1863 – 55 arter
******** Underslekten *Cyclommatus* (i snever forstand) 
********* ***Cyclommatus martinii*** Lacroix, 1989 
********** *Cyclommatus martinii martinii* Lacroix, 1989 - Sabah og vestlige Kalimantan
********** *Cyclommatus martinii yamamotoi* Wakatake, 2002 - østlige Kalimantan

## Kilder
* Oversikt over artene

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over en del arter
* Bildegalleri over artene foto:Benjamin Harink
* 
*
Hamed Sinno

**Hamed Sinno** (født 25. april 1988 i Beirut) er den libanesiske forsangeren i det libanesiske rockbandet Mashrou' Leila.

Sinno var med til å grunnlegge bandet i 2008 mens han studerte på American University of Beirut.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Karihavet

**Karihavet** er en bukt eller vik beliggende mellom Aspøya og fastlandet i Tingvoll, Møre og Romsdal, forbundet med Tingvollfjorden via Langsetvågen mot sydøst. I nord har Karihavet forbindelse med Freifjorden gjennom Nålsundkanalen. Den eneste øyen i Karihavet er Narstadholmen som ligger i innløpet til den nordlige delen av Karihavet, mellom Gjelvika på Aspøya og Børkjeneset på fastlandsiden i øst.

## Eksterne lenker
* Stedsnavn, Kartverket.no
4-biter

**4-biter** heltall, minneadresser, databusser eller andre dataenheter er innen informatikken benevnelsen på de som er inntil 4 biter (0.5 oktetter) brede. Benevnelsen brukes også om 4-biter mikroprosessorer og aritmetisk logiske enheter.

4-biter binære tall har 24 eller  ( oktale og  heksadesimale) distinkte kombinasjoner.

Et eksempel på 4-biter mikroprosessor var Intel 4004 som ble produsert fra 1971 til 1981.
Cyclommatus murutiorum

***Cyclommatus murutiorum*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor til stor (hannen 47-74 millimeter lang), metallisk farget hjortbille. Arten er svært variabel i størrelsen, hos hannen er kjevene forholdsvis større jo større hannen er (allometrisk vekst). Hode og forkropp er rødbrune, dekkvingene gulbrune, begge med en bronseaktig, metallisk glans. Store hanner har lange, nokså rette mandibler, disse har en innoverrettet tann nær roten, en nedoverrettet tann litt utenfor midten, og ber fint sagtakkede i spissen. Hos de største hannene er mandiblene nesten like lange som kroppen. Antennene er ganske lange og tynne, omtrent så lange som hodets bredde. Hodet har ikke sidekjøler, men er tett og kraftig punktert på sidene. Pronotum er omtrent dobbelt så bredt som langt, og utvider seg forover, med to ovale groper. Dekkvingene er blanke uten synlig punktering. Beina er slanke.  Hunnen er mye mindre enn hannen, uten forstørrede kjever, tofarget med mørk forkropp og brunrøde dekkvinger, i motsetning til hannen er kroppen tydelig punktert, svært blank. 
## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer.

## Utbredelse
Arten er bare kjent fra Sabah på Borneo, der den lever i fjellområdet Crocker Range.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cyclommatini]]*
******* Slekten *[[Cyclommatus]]* Parry, 1863 – 55 arter
******** Underslekten *Cyclommatus* (i snever forstand) 
********* ***Cyclommatus murutiorum*** Ikeda & Katsura, 2001

## Kilder
* Oversikt over artene

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over en del arter
* Bildegalleri over artene foto:Benjamin Harink
* 
*
Ken Olsen

**Kenneth Harry «Ken» Olsen** (født 20. februar 1926 i Bridgeport, Connecticut, USA, død 6. februar 2011 i Indianapolis, Indiana) var en amerikansk ingeniør.

Sammen med kollegaen Harlan Anderson grunnla han Digital Equipment Corporation i 1957.

## Referanser
Cyclommatus faunicolor

***Cyclommatus faunicolor*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor til stor (ca. 40 millimeter), matt, rødbrun hjortebille. Denne arten har ikke påfallende metallisk glans. Arten er nokså variabel i størrelsen, hos hannen er kjevene forholdsvis større jo større hannen er (allometrisk vekst). Store hanner har kraftige, noe krumme mandibler med en kraftig, innoverrettet tann et stykke innenfor midten og markert ytterrand. Mandiblene er sagtakkede ytterst i spissen, etter en nokså lang, innoverrettet tann. Antennene er ganske lange og tynne, omtrent så lange som hodets bredde. Pannen har et trekantet til rundet fremspring i midten. Hodet har ikke opphøyde side- eller tverrkjøler. Pronotum utvider seg litt forover. Beina er slanke, rødbrune.  Hunnen er mye mindre enn hannen, brunrød med litt vage, mørkere lengdestriper på sidene, uten forstørrede kjever, i motsetning til hannen er kroppen tydelig og tett punktert og nokså blank.

## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer.

## Utbredelse
Arten lever på Java.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cyclommatini]]*
******* Slekten *[[Cyclommatus]]* Parry, 1863 – 55 arter
******** Underslekten *Cyclommatus* (i snever forstand) 
********* ***Cyclommatus faunicolor*** (Westwood, 1844)

## Kilder
* Oversikt over artene

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over en del arter
* Bildegalleri over artene foto:Benjamin Harink
* Nettside om arten
* 
*
Røyrmyra vindkraftverk

**Røyrmyra vindkraftverk** ligger nær Varhaug i Hå kommune i Rogaland.

Installert effekt er 2,4 MW fra 3 Enercon E-48 turbiner. Rotordiameter 48 meter, tårnhøyde 65 meter.

Årsproduksjon er 8 GWh.

Røyrmyra Vindpark AS eies av Cloudberry Clean Energy ASA.

## Referanser


## Kilder
*
* NVE vindkraftverk
*Norsk Vind Energi 
* Cloudberry
Kari Nessa Nordtun

**Kari Nessa Nordtun** (født 1986) er en norsk politiker (Ap) som fra 16. oktober 2023 er kunnskapsminister i Norge. Fra oktober 2019 til oktober 2023 var hun ordfører i Stavanger kommune.

## Bakgrunn
Nessa Nordtun er datter av Stavangers tidligere ordfører og stortingsrepresentant (Ap) Tore Nordtun. Hun har vært elev ved Stavanger katedralskole.

## Jurist
Nordtun er utdannet jurist ved Universitetet i Bergen. Etter endt studium arbeidet hun som advokatfullmektig og senere som advokat for advokatfirmaet Sjødin, Meling & Co, og deretter for advokatfirmaet Elden DA. Hun var blant annet bistandsadvokat for fornærmede og etterlatte i 22. juli-saken. Hun har permisjon fra stillingen som advokat for å drive politisk arbeid.

## Politiker
Hun har vært folkevalgt i Stavanger bystyre siden 2011. Nordtun har vært medlem av formannskapet i Stavanger fra 2013, kommunalutvalget fra 2015 og kommunalstyret for byutvikling i Stavanger fra 2015. Fra januar 2017 var hun gruppeleder for Stavanger Arbeiderpartis bystyregruppe. 

I 2019 ble Nordtun ordfører i Stavanger. Hun markerte seg med flere større satsninger, deriblant på skolesektoren. Ved lokalvalget i 2023 tapte Nordtun knapt kampen om gjenvalg til tross for økende oppslutning sammenlignet med resultatet fra 2019.  

Nordtuns arbeid som ordfører i Stavanger var en av årsakene til at Arbeiderpartiet hadde en betraktelig høyere oppslutning lokalt enn i landet generelt. Etter å ha gått av som ordfører ble hun i oktober 2023 utnevnt til kunnskapsminister i Jonas Gahr Støres regjering. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Båtservice Verft

**Båtservice Verft**, de siste tiårene kjent under navnet **Båtservice Mandal**, var et verft i Mandal som siden oppstarten på 1940-tallet har produsert over 1000 fartøy. På det meste var det over 450 ansatte samtidig.

## Historie
### Westermoen
**Westermoen Båtbyggeri og Mek Verksted** ble startet i Mandal av Grimstad-brødrene Toralf og Sverre Westermoen i 1941.

I 1948 ble bedriften omgjort til et aksjeselskap under navnet **Westermoen Båtbyggeri A/S**. Sverre Westermoen hadde da forlatt firmaet. Toralf Westermoen var de første årene selskapets drivkraft og disponent. Blant aksjonærene var skipsmegler Egil Bjørn-Hansen og disponent Finn B. Røer som eide firmaet Båtservice i Oslo.

Det nye båtbyggeriet kjøpte den store flyhangaren som tyskerne hadde bygd på Vestnes i Mandal. Høsten 1949 flyttet bedriften inn på området, og samme høst signerte verftet kontrakt med Marinen om bygging av én MTB. Dette ble begynnelsen på et langt og viktig industrieventyr i Mandal. Mange båter og skip er bygget ved verftet og mange mandalitter har hatt sin arbeidsplass her. Gjennombruddet for verftet kom da det ble inngått avtale med Sjøforsvaret om bygging av motortorpedobåter (MTB). I 1950 startet arbeidet på den første norskbygde MTB, ”Rapp”, designet av Harald Henriksen, som startet en lang tradisjon med bygging av marinefartøyer i Mandal, både MTB-er og minesveipere.

De første årene ble det også bygd et stort antall seilbåter og motorbåter. Båtservice i Oslo bisto gjennom sitt internasjonale salgsapparat til å få mange av båtene solgt i utlandet.

Det første stålfartøyet ble levert i 1955. Samme år skiftet firmaet navn til **A/S Westermoen Båtbyggeri og Mek. Verksted**. I 1957 ble prototypen *M.T.B Nasty* bygd, som den første båten av Tjeld-klassen designet av Jan Herman Linge, som arbeidet i bedriften fra 1949 til 1956. US Navy kjøpte 6 slike fartøyer, og den tyske marinen bygde to på lisens, som i 1964 ble solgt til Tyrkia.

### Båtservice
Firmaet Boatservice Ltd AS i Oslo kjøpte Toralf Westermoens aksjer i 1961, og Toralf Westermoen grunnla i stedet verftet Westermoen Hydrofoil som bygde hydrofoilbåter på lisens fra Italia. I 1964 ble bedriftens navn endret til **Båtservice Verft A/S**. Verftet kom da inn i ”Båtservice-gruppen” som også besto av bl.a. I/S Båtservice-Sightseeing, Oslo (inkl. A/S Bygdøferjene og Oslo Havnebusser A/S), Boatservice Ltd. A/S, Oslo (inkl. Båtservice Slipp, Gressholmen), A/S Fjord Plast (Arendal) og A/S Skibsforskning (Mandal).

Den lokale tradisjonen med å bygge raske marine-fartøyer fortsatte med Umoe Mandal.

Båtservice, da med 130 ansatte, ble i mai 2018 solgt til Global Ocean Technology, og navnet Båtservice forsvant.

## Fartøy

Siden starten på 1940-tallet produserte verftet over 1000 fartøy.

### Militære fartøy
* Rapp-klassen (MTB) - 6 stk
* Sauda-klassen (også kalt AMS-60) (Minesveipere) - 3 stk
* Tjeld-klassen (MTB) - 42 stk
* Snøgg-klassen (MTB) - 6 stk

## Referanser


## Eksterne lenker
* Selskapets hjemmeside
Konverteringsoptimalisering

I digital markedsføring er **konverteringsoptimalisering** (engelsk: *conversion rate optimization*, CRO) en arbeidsmetode hvor man benytter seg av analyse og tilbakemelding fra brukere for å forbedre prestasjonen til et nettsted. Metoden går ut på å benytte seg av besøkerne sine tilbakemeldinger og dataene dere for å finne punkter til forbedring på nettstedet.

Konverteringsoptimalisering handler om å forbedre de besøkendes sin opplevelse på nettstedet og øke konverteringsraten. Sentrale områder i konverteringsoptimalisering er A/B tester, multivariant testing, AI-testing og øvrige eksperimenter, implementering av clickmaps og vamrekart (*heatmaps*), brukeropplevelse-fokusert design (UX), evaluering av UX i eksisterende eller nytt design, dataanalyser, konverteringsfokuserte analyser, med mer.

## Se også
* Klikkrate
Langsetvågen

**Langsetvågen** er et sund beliggende mellom Aspøya og fastlandet i Tingvoll, Møre og Romsdal, forbundet med Tingvollfjorden i syd. Mot nordvest er Langsetvågen forbundet med Karihavet, og sammen med Nålsundkanalen utgjør dette en populær vannvei mellom Tingvollfjorden og Freifjorden. Flere øyer og holmer ligger i Langsetvågen, hvorav den største er Skipøya.

Ved munningen mot Tingvollfjorden krysses Langsetvågen av E39.

## Eksterne lenker
* Stedsnavn, Kartverket.no
Cyclommatus strigiceps

***Cyclommatus strigiceps*** er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
En middelsstor (hannen 20-35 millimeter lang), slank, rødbrun hjortbille, i varierende grad med metallisk glans. Hannens mandibler er forholdsvis korte, rette, oftest med en tann nær roten. Antennene er ganske lange og tynne, omtrent så lange som hodets bredde. Hodet har ikke skarpe sidekjøler, men et par vage skråkjøler som løper fra sidene bakover mot midten. Den kan ha noen dype lengdefurer på siden av hodet, men ofte ikke. Pronotum utvider seg knapt forover, og har mer eller mindre markerte, mørke midt- og sidestriper. Dekkvingene er blanke uten synlig punktering. Beina er slanke, gulbrune.  Hunnen er mindre enn hannen, uten forstørrede kjever, ofte mørk på farge, i motsetning til hannen er kroppen tydelig og tett punktert. 
## Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer.

## Utbredelse
Arten er utbredt fra det nordøstlige India i vest til Vietnam i øst.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Cyclommatini]]*
******* Slekten *[[Cyclommatus]]* Parry, 1863 – 55 arter
******** Underslekten *Cyclommatinus* Didier, 1931 
********* ***Cyclommatus strigiceps*** (Westwood, 1848) 
********** *Cyclommatus strigiceps albersi* Kraatz, 1894 - Myanmar, Thailand og sørlige Kina, noen ganger regnet som en egen art
********** *Cyclommatus strigiceps assamensis* Seguy, 1955 - India: Meghalaya og Assam
********** *Cyclommatus strigiceps laoticus* Bomans, 1970 - Laos
********** *Cyclommatus strigiceps saltini* Bomans, 1991 - Thailand
********** *Cyclommatus strigiceps strigiceps* (Westwood, 1848) - nordlige India, Bhutan
********** *Cyclommatus strigiceps vitalisi* Pouillaude, 1913 - Sichuan, Yunnan, Laos, nordlige Vietnam

## Kilder
* Oversikt over artene

## Eksterne lenker
* Bildegalleri over en del arter
* Bildegalleri over artene foto:Benjamin Harink
* 
*
Friidrett under Jeux de la Francophonie 2017

**Friidrett** under **[[Jeux de la Francophonie 2017]]** ble arragert på Stade Félix Houphouët-Boigny i Abidjan i Elfenbenskysten, fra 23. til 27. juli 2017.

## Medaljevinnere
:*For detaljerte resultater, se [[Friidrett under Jeux de la Francophonie 2017 – Resultater]]*

### Menn
#### Baneøvelser

 Medaljevinnere som kun deltok i forsøksheatet.

#### Tekniske øvelser

#### Mangekamp

### Kvinner
#### Baneøvelser

#### Tekniske øvelser

## Medaljetabell

## Deltakere

## Referanser


## Eksterne lenker
*Resultater