open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
George Scott

**George Scott** (født 1804, død 1874) var en britisk metodistpredikant som i 1830 kom til Stockholm som misjonær. Han fikk ganske fort i gang et arbeid som førte til at mange kom for å høre ham tale, og utover på 1830-tallet kom det opp et ønske om å bygge en engelsk kirke i Stockholm. Det ble samlet inn penger til prosjektet både i England og USA, og i 1840 stod den engelske kirken ferdig. 

I 1839 hadde Carl Olof Rosenius tatt kontakt med Scott for å få åndelig veiledning. Dette hadde ført til et vennskap som igjen ledet til at Scott gjorde Rosenius til sin assistent. Da Scott i 1841 reiste til USA for å samle inn penger til å betale resten av gjelden på kirken, ble det Rosenius som overtok hans prekestol. Da Scott kom tilbake fra USA, startet han månedsbladet *[[Pietisten]]*, hvor han selv var redaktør og Rosenius medarbeider.

20. mars 1842 talte Scott i kirken da det kom inn en stor folkemengde og forstyrret møtet. Scott måtte flykte og etter hvert forlate Sverige. Rosenius overtok da som redaktør av *Pietisten* og var bladets redaktør til sin død. Scott kom ikke tilbake til Sverige, men holdt kontakten med Rosenius ved brev. De møttes en gang senere, den eneste gangen Rosenius reiste utenlands. Det skjedde i Oslo.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Scotts biografi på Rosenius-nettstedet kristnet.org (Svensk)
Betlehemskyrkan (Stockholm)

**Betlehemskyrkan** i Stockholm ble startet som en egen stiftelse av Evangeliska Fosterlandsstiftelsen (EFS).

I 1840 ble *Engelska kyrkan*s kirkebygg nær Hötorget innviet, der andre og tredje hötorgsskyskraperne nå står. Kirken hadde plass for minst 1 100 personer. På grunn av den på den tid gjeldende konventikkelplakaten kunne det i perioden 1842-51 ikke drives noen åndelig virksomhet der. I 1856 byttet man navn til *Betlehemskyrkan*. Carl Olof Rosenius var virksom i EFS og denne kirken til sin død i 1868.

Bygningen ble revet på 1950-tallet da torget ble ombygget. Den 2. desember 1956 ble den nye kirken innviet i krysset mellom Luntmakargatan og Rehnsgatan, bygd etter tegninger av arkitekt R. Hagstrand. Den nye kirken rommer cirka 400 personer og har et orgel med 35 stemmer i tre manualer og ryggpositiv, bygd av Starup & Søn, København. Altergobelinet *Den heliga staden* er komponert av Sofia Widén. Prekestolen fra den gamle kirken brukes også i dag. 

Virksomheten i kirken drives i samarbeid mellom EFS Missionsförening i Betlehemskyrkan og EFS Mittsverige og reguleres i en felles opprettet avtale.

## Mer informasjon
* Allan Hofgren m.fl.: *150 år i Herrens hus* (1990)
* Hans Ljunggren, red.: ''Hyddor och helgedomar i huvudstaden – väckelserörelsens byggnader i Stockholm 1840–1990 (1992).

## Kilder
*Betlehemskyrkans webbplats

## Eksterne lenker
* Betlehemskyrkans nettsider
* Betlehemskyrkans ungdomsgruppe, BK2
Monetarisme

**Monetarisme** er en økonomisk teori som ble fremsatt av Milton Friedman. Han anbefalte myndigheter og stater å ikke sette i verk etterspørselsregulerende tiltak, men heller bare justere pengemengden (publikums likviditet) i forhold til endringer i produksjonen.

Det monetaristiske argumentet for at etterspørselen etter penger er en stabil funksjon, har fått betydelig støtte i løpet av slutten av 1960 og 1970 fra arbeidet til David Laidler. Den tidligere sjefen for USAs Federal Reserve, Alan Greenspan, er generelt ansett som monetaristisk i sin politiske orientering.

## Hva er monetarisme?
 
Monetarisme er en økonomisk teori som fokuserer på de makroøkonomiske virkningene av tilgangen på penger og sentrale banktjenester. Milton Friedman hevder at overdreven utvidelse av pengemengden er iboende inflasjonspress, og at pengepolitiske myndigheter bør fokusere utelukkende på å opprettholde prisstabilitet.

Denne teorien trekker sine røtter fra to nesten motsatte ideer: den harde pengepolitikken som dominerte økonomisk tenkning i slutten av det 19. århundre, og den monetære teorien til John Maynard Keynes.

Resultatet ble oppsummert i en historisk analyse av pengepolitikken, Monetary History of the United States 1867–1960, som Friedman medforfattet med Anna Schwartz.

Friedman foreslo opprinnelig en fast monetær regel kalt *Friedmans K-prosent-regel*, der pengemengden vil bli beregnet ved kjente makroøkonomiske og finansielle faktorer, gitt målretting av et bestemt nivå eller utvalg av inflasjon. Under denne regelen ville det ikke være rom for den sentrale reserve banken som pengemengden øker kunne fastsettes "av en datamaskin", og virksomheten kunne forutse alle de pengepolitiske beslutningene.
Seihval

* nordlig seihval
* sørlig seihval

**Seihval** (*Balaenoptera borealis*) er en bardehval som hører til finnhvalfamilien, der den klassifiseres blant de ekte finnhvalene. Den finnes i alle verdenshavene og ferdes stort sett på åpent hav.

## Beskrivelse
Seihvalen har en gråfarget lang og slank, nærmest torpedolignende kropp med distinkte lysere grå flekker. Buksiden er lys grå. Den er svært lik brydehval og (delvis også) finnhval, og kan være vanskelig å skille fra disse. Seihvalen løfter imidlertid aldri halefinnen ut av vannet når den dykker. Når hvalen ruller for å dykke viser den ofte både blåsehullet og ryggfinen over vannskorpen samtidig, fordi den ikke ruller like bratt og derfor ikke trenger å heve kroppen særlig høyt ut av vannet.

Seihvalen kan bli opp mot 18 meter (noen hevder opp mot 20 meter) lang og veie nærmere 30 metriske tonn. Seihval på den sørlige halvkule (*Balaenoptera borealis schlegellii*) blir generelt noe større en de på den nordlige halvkule (*Balaenoptera borealis borealis*). Vanligvis måler denne hvalen omkring 12-15 meter. Den største seihvalen som er fanget i Nord-Atlanteren ble tatt utenfor Island. Den ble målt til i overkant av 16 meter. Hunnene blir ganske mye større en hannene. Seihvalen har 636-760 gråsorte barder som henger ned i to rader fra overkjeven. Bardene kan måle opp mot 78 cm i lengde og er fine (tette og tynne). Den sigdformede ryggfinnen sitter omtrent to tredjedeler ned på ryggen og måler 25-60 cm i høyde. På undersiden av hodet og på halsen har den 38-56 strupefurer, som ikke strekker seg like langt nedover brystet som på andre finnhvaler.

## Utbredelse og habitat
Seihvalen er utbredt på alle verdenshavene og holder gjerne til på åpent hav. Den går ikke nær drivisen og iskanten i polområdene, men ser heller ut til å trives i noe varmere farvann. Totalbestanden av seihval er trolig omkring 55 000-60 000 dyr, hvorav minst halvparten (trolig mer) befinner seg på den sørlige halvkule. Omkring 14 000 befinner seg i Stillehavet, mens resten finnes i Atlanterhavet.

## Atferd
Seihval ferdes ofte i små grupper på 3-5 dyr. De er hurtigsvømmende, men spiser gjerne nær overflaten mens de svømmer relativt sakte med åpen munn (skimming) slik retthvalene gjør, men de angriper også stimer av byttedyr i høy fart fra undersiden. Det er også kjent at seihvalen kan dykke til 300 meter eller mer, men slike dykk er trolig ikke typiske. Seihvalen regnes som den hurtigste av alle finnhvalene og kan trolig nå en toppfart på 50 km/t eller mer. Det gjør den også til en av de hurtigste av alle hvaler. Føden består av zooplankton som krill og hoppekreps, men også fisk og blekksprut opp mot 30 cm i størrelse står på menyen. Den kan spise opp mot 900 kg i døgnet.

## Observasjoner
I Nord-Norge ble det i perioden 1868 til 
1904 tatt omkring 5000 seihval. På 1900-tallet har en veldig få observasjoner av seihval i 
Nord-Norge, og perioden 1948-1971 ble kun 3 dyr tatt i fangst. På Vestlandet var seihvalen 
relativt vanlig frem til noen år etter andre verdenskrig, etter 1960 har en derimot ytterst få 
observasjoner. 

## Eksterne lenker
*
Arve Skjeflo

**Arve Skjeflo** (født 6. juli 1940, død 8. august 1985) fra Steinkjer ble skytterkonge under Landsskytterstevnet på Ulven ved Bergen i 1972. Han var fra Ogndal og startet sin skytterkarriere i Ogndal skytterlag i 1956, men gikk over til Steinkjer skytterlag i 1960. Skjeflo fikk mesterskapsmedaljen i 1962 og senere fikk han hele 14 stjerner. I tillegg til den store kongepokalen fra Landsskytterstevnet hadde han 4 kongepokaler til fra landsdelskretsstevnene i Trønderkretsen. Han var således i mange år en av landets fremste skyttere. Skjeflo døde like før han skulle inn på standplass under Landsskytterstevnet på Lesja i 1985.

I 2004 fikk Skjeflo en vei oppkalt etter seg. Arve Skjeflos vei ligger på Sannan og er atkomstveien til skytterbanene i Steinkjer. Premiesamlingen hans er utstilt i tredje etasje i Steinkjer rådhus.

## Andre titler
* Småkonge i Trøndelag krets (1964, 1967, 1970 og 1974)
* Vinner av finalen i Nationens Landsskyting fire ganger (1966, 1973, 1975 og 1976)

## Referanser


## Kilder
* Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
* 

## Eksterne lenker
* Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
Brede Nord

**Brede Arnesen Nord** (født 14. januar 1787 i Grue, Hedmark, død 28. august 1817 i Moss) var en norsk soldat, høker og postrøver.

## Bakgrunn
Brede Arnesen Nord ble født på husmannsplassen Pinn i Grue i Hedmark. Mellom 1806 og 1814 var han soldat i det nordenfjeldske regiment. Fra 1815 av fikk han borgerbrev som høker i Fredrikstad. Den 5. februar 1815 giftet han seg med Anne Aarum. De fikk ingen barn.

## Forbrytelse
Den 1. desember 1815 plyndret Brede Nord posttransporten mellom Christiania og Fredrikstad. Ingen menneskeliv gikk tapt, men postføreren ble sterkt mishandlet. Utbyttet var på mellom to og tre tusen riksdaler. Til tross for en belønning på 1000 riksdaler, forble ranet uoppklart.

Den 29. oktober 1816 plyndret Brede Nord nok en gang posttransporten mellom Christiania og Fredrikstad. Heller ikke denne gangen gikk menneskeliv tapt, og utbyttet var omtrent to tusen speciedaler, som skulle brukes til lønnsutbetalinger til garnisonen i Fredrikstad.
 
Nord selv hevdet at motivet for forbrytelsen var at han hadde store utgifter til advokathjelp i forbindelse med en sak som gikk mot ham for tyveri av utstyr fra brannvesenet.

## Etterforskning

Sorenskriveren i Eiker, Modum og Sigdal, Jacob Wulfsberg og byfogden i Fredrikstad  Thomas Sommer Nordmann sto for etterforskningen. Brede Nord var blitt observert under det siste ranet og ble arrestert i sitt hjem 30. oktober 1816. Pengene ble funnet dels i hans hus og dels hos naboen, men flere tusen riksdaler ble aldri funnet og Nord hevdet hele tiden at han hadde etterlatt dem i Mosseskogen. 

Han tilsto begge ranene under en åstedsbefaring.

## Rettssaker og eksekusjon
* Den 22. mars 1816 ble Nord dømt i Fredrikstad Rådstuerett til to måneders tukthus for tyveri av et vannspann fra byens brannvesen.
* Den 3. februar 1817 ble denne dommen opphevet i Akershus Stiftsoverrett, men han måtte fortsatt betale saksomkostninger.
* Den 18. mars 1817 avviste Høyesterett aktoratets appell i denne saken og stiftsoverrettens betingede frifinnelse ble rettskraftig.
* Den 3. juni 1817 ble Brede Nord mot en stemme dødsdømt i Høyesterett etter straffelovens § 6-16-1 om landeveisrøveri («stimannsparagrafen»). Han skulle halshugges, kroppen skulle på steile og hjul, hodet på stake. 
* Den 7. august 1817 avslo kong Karl II benådning.
* Den 28. august 1817 ble straffen iverksatt på Kambo. Skarpretter var Anton Lædel, og dette var hans niende forretning. Stedet heter fremdeles «Retterstedet» på lokale kart.

## Etterspill
Enken, Anne Nord f. Aarum flyttet tilbake til Borge og giftet seg igjen 2. april 1819.

## Referanser
Tor-Arne Solbakken

**Tor-Arne Solbakken** (født 1953) er en norsk fagforeningsleder som har bakgrunn fra Forsvaret som sivilt ansatt og er utdannet som landbruksmekaniker. Solbakken ble skytterkonge under Landsskytterstevnet på Oppdal i 1993. Han ble også Norgesmester i feltskyting på samme stevne, og tok dermed begge de store titlene på Oppdal dette året. Han hadde også beste 10-skudd og tok et napp i Officerspokalen.

Solbakken var nestleder i Norsk Tjenestemannslag fra 1998 til 2005, han var LO-sekretær fra 2005 til 2009 og nestleder i LO fra 2009 til 2017. Han er medlem av Rikslønnsnemnda, oppnevnt til 28. februar 2019 som representant for arbeiderinteresser for tvister etter arbeidstvistloven.

## Referanser


## Kilder
* Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen

## Eksterne lenker
* Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
* Landsorganisasjonen (LO)
George Stults

**George Sheehey Stults** (født 16. august 1975) er en amerikansk skuespiller og modell. Stults vokste opp i Colorado. Han er nå bosatt i Los Angeles.

## Filmografi
* *[[7th Heaven]]*  (2002–2007)
* *[[Night Skies]]* (2007) 
* *[[Four Extraordinary Women]]* (2006) 
* *[[D.E.B.S.]]* (2004)
* *[[Snowman's Pass]]* (2004) 
* *[[Maybe It's Me]]* (2002)
* *[[Venner for livet]]* (2001)
* *[[Will & Grace]]* (2001)

## Eksterne lenker
*
Tor-Erik Fossli

**Tor-Erik Fossli** (født 24. april 1968) fra Målselv er trippel skytterkonge. Han tok sin første tittel på hjemmebane i Øvre Målselv under Landsskytterstevnet i 1996. Deretter fulgte en ny kongetittel i Steinkjer i 1998, mens den tredje kom på Elverum i 2000. Seieren i 1998 ble stående som det høyeste resultatet som noensinne er oppnådd på Landsskytterstevnet fram til 2010, da det ble tangert.

I tillegg til flere nordiske mesterskap, har Fossli vunnet nordnorsk mesterskap i både bane og felt flere ganger. Han har også deltatt i Barents- og Kalottkamper i sportsskyting.

## Andre titler
* Skytterprins (2003)
* Norsk mester i grovfelt 2010
* Napp i Officerspokalen i 2010
* Sammenlagtseier i Norgescupen i skyting (1988, 1997, 1998 og 2000)
* Nordisk mester i baneskyting (1995, 1997, 1999 og 2000)
* Nordisk mester i feltskyting (1993 og 1996)
* Vinner av finalen i Nationens Landsskyting tre ganger (1991, 1995, 2000)

## Referanser


## Kilder
* Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen

## Eksterne lenker
* Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
Andemat

:*Se også: [[Andematbregne]].*

**Andemat** er en plante i gruppen Alismatales. Arten ble tidligere regnet til andematfamilien, men denne familien anerkjennes ikke lenger og alle artene er innordnet i myrkonglefamilien..

Røttene blir opp til 15 cm lange. Blader og stengel er sammenvokste til en struktur som ofte kalles thallus, selv om det ikke er snakk om en thallus i ordets rette forstand.
Blomster er uvanlig.

De sprer seg raskt i rolige, næringsrike vann, og foretrekker høye nivåer av nitrogen og fosfat. Jern begrenser ofte veksten. Den kan tolerere et bredt område av surhetsgrader, men foretrekker vann med pH mellom 4,5 og 7,5.

Andemat skygger for vannet under og demper algeveksten. Andemat brukes derfor ofte i akvarier eller dammer, fordi de er relativt enkle å fjerne, og ofte beites på av planteetende fisk.
De regnes likevel av mange som ugress fordi de sprer seg så fort.

Den kan vokse i temperaturer ned til 7 ºC. Hvis det blir kaldere, blir den liggende inaktiv til temperaturen stiger igjen.

## Galleri

Fil:Dam with lemna minor.jpg|En dam i Sør-Norge med andemat.
Fil:Lemna minor.jpg|Andemat (*Lemna minor*).


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rödbergen

**Rödbergen** (finsk: *Punavuori*) er en  en bydel sørvest for bysentrum i Helsingfors. Det er også et delområde i det administrative distriktet Ulrikasborg.

Den østre delen av Rödbergen er bebygd med boligblokker – de fleste fra 1800-tallet. Den vestre delen var tidligere en arbeiderforstad med trehusbebyggelse, men i dag er bare et fåtall trehus bevart.

Ved Sandvikens torg (Hietalahdentori) er bygningene som tilhørte bryggeriet Sinebrychoff («Koff») i dag ombygd til boliger. Bryggerieieren Sinebrychoffs villa fungerer i dag som kunstmuseum. Parken bak museet (Sinebrychoffparken) er en grønn lunge i det ellers tett bebygde Rödbergen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Kart
Vannsalat

**Vannsalat** eller **muslingblom** er en plante i myrkonglefamilien. Den er eneste medlem av slekten ***Pistia***. 
Det er usikkert hvor den opprinnelig kommer fra, men den er trolig pantropisk. Den ble først beskrevet ved Nilen, nær Lake Victoria i Afrika. Den er nå tilstedeværende i nesten alle tropiske og subtropiske ferskvannssystemer, enten naturlig eller gjennom menneskelig spredning.

Den flyter på vannflaten med røttene under flytebladene. Den er en staude med tykke, myke blader som former en rosett. Bladene kan bli opp til 14 cm lange og uten stengel. De er lysegrønne med parallelle vener, bølgete ender og dekket med korte hår som danner kurvaktige strukturer som holder på luftbobler, noe som øker oppdriften. Røttene kan bli svært lange, og det er ikke uvanlig å se røtter som er over 50 cm lange. 

Blomstene ligger skjult midt i planten mellom bladene. Små grønne bær dannes etter bestøvningen. Planten kan også formere seg aseksuelt.

Veksten kan gjøre planten til et ugress. Planten har potensial til å skade artsmangfoldet i et vassdrag. Tepper av vannsalat kan blokkere gassutvekslingen mellom vannet og luften, noe som reduserer oksygeninnholdet i vannet og kan ta livet av fisk. De skygger også for lyset, og utkonkurrerer dermed undervannsplanter.

Vannsalat brukes ofte i tropiske akvarier for å gi ly til yngel og småfisk ettersom røttene gir skjul fra annen fisk i akvariet. Den hjelper også med å utkonkurrere alger.

## Eksterne lenker
*
Mette Elisabeth Finnestad

**Mette Elisabeth Finnestad** (født 1970) opprinnelig fra Skjeberg, men nå bosatt i Søgne ble historisk da hun som første kvinne tok steget helt opp til toppen av listene på Landsskytterstevnet i Målselv i 2006 og ble skytterdronning. Dette året var det to kvinner på toppen av listene. Finnestad er gift med skytterkongen fra 1987, Tor Harald Lund fra Søgne. Finnestad er skytterprinsesse to ganger tidligere, da representerte hun Torsnes skytterlag.

## Andre titler
* Skytterprinsesse (1988 og 1991)

## Kilder
* Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen

## Eksterne lenker
* Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
Planat

**Planat** er et konjakkhus. De har egne vinmarker i Grande Champagne og Borderies. 

De ble etablert i 1828, av en meget prominent familie, som var sentrale i utviklingen av byen Cognac i sin tid. Grunnleggerens sønn, Oscar Planat, ble i 1878 valgt til ordfører i byen Cognac, og har i tillegg fått en av hovedgatene i byen oppkalt etter seg.  

Huset ble på begynnelsen av 1960-tallet kjøpt opp av Camus, men lever fortsatt som eget merke. Camus står derfor for distribusjon og markedsføring av dette merket.

## Produkter
* VSOP
* Vieux Cognac de Petite Champagne Réserve des Connoisseurs
* Très Vieux Cognac de Petite Champagne
* Grande Champagne Réserve Extra Vieille

I tillegg har de årgangskonjakker, dette vil variere over tid. I 1996 tappet de;
* 1972 Grande Champagne
* 1966 Fins Bois
Ragnaud Sabourin

**Ragnaud Sabourin** er en fransk produsent av  konjakk. Konjakkhuset omfatter en familieeiendom på cirka 500 dekar vinmarker i Grande Champagne, som anses å være cognac-regionens beste distrikt. De kjøper også inn eau-de-vie fra andre vinbønder i samme distrikt, slik at de er både vindyrker og negociant.  

Ragnaud Sabourin er et lite, men vel ansett konjakkhus.

## Historie
Huset ble etablert omkring 1850. En av husets sterke personligheter har vært Gaston Briand (1880–1957). Han var en meget sentral figur i Cognac, og kjempet for at vinbøndene selv skulle få tappe sin egen konjakk, og dermed styrke deres stilling i forhold til negociantene, som sto svært sterkt den gang. Briand ledet vindyrkerne i regionen, og var også delaktig i at vinbøndenes interesser fikk en egen organisasjon, ved dannelsen av Bureau National Interprofessionnel du Cognac (BNIC). 

Sitt nåværende navn fikk huset først senere, da Briands svigersønn, Marcel Ragnaud fikk med seg sin svigersønn, Paul Sabourin. 

Etter dette har huset vært kvinnestyrt, først ved Denise Briand, Gaston Briands datter. Senere overtok Denises datter og barnebarn; Annie og Patricia Sabourin. 

## Produkter
* Alliance N°4 Grande Champagne (fram til 1996 kalt Grande Champagne)
* Alliance N°10 VSOP (fram til 1996 kalt VSOP Sélection du Domaine)
* Alliance N°20 Réserve Spéciale (fram til 1996 kalt Réserve Spéciale)
* Alliance N°35 Fontvieille (fram til 1996 kalt Fontvieille)
* Cognac XO
* Héritage Ragnaud
* Le Paradis
* Florilège (46%, naturlig redusert (ikke fortynnet))
* Millésime 1988

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Norsk Investorforum

**Norsk Investorforum** er en lobbyorganisasjon som ble opprettet mot slutten av 1990-tallet. Organisasjonen samler flere av Norges største private investorer.

Den jobber for en «aktiv næringspolitikk», og tar til orde for at staten skal plukke ut noen næringsgrener som skal få store offentlige overføringer i form av blant annet forskningsmidler.

En av gruppens seire var da Stortinget regulerte store deler av Fornebu til en IT-by etter at flyplassen ble lagt ned.

Sekretariatsleder er Per Morten Vigtel, og Anne Birgitte Fossum er styreleder.

## Eksterne lenker
* Om Per Morten Vigtel
Enköpings SK Fotboll

**Enköpings SK Fotboll** er en svensk fotballklubb grunnlagt i 1914 i Enköping. Laget spiller i Division 2. Klubben har spilt en sesong i Allsvenskan, i 2003. Den endte på sisteplass. I 2004 rykket klubben ned fra Superettan, og måtte spille i andre divisjon i 2005. Året etter rykket laget opp igjen, og endte i 2008 på en 13.-plass.

En kjent spiller som har spilt i denne klubben er Tromsø IL sin tidligere målmann Kenny Stamatopoulos. Erik Hamrén trente klubben i 1987 og 1988.

## Trenere
*Jesper Blomqvist (2007-
*Bo Petersson (2007–2008)
*Michael Borgkvist (2005–2006)
*Bo Petersson (2004)
*Hans Eskilsson (2004)
*Peter Lenell (2002–2003)
*Bo Petersson (1998–2001)
*Lennart Heneskär (1997)
*Rune Berglund (1996)
*Peter Lenell (1993–1995)
*Anders Wengrud (1992)
*P-O Johansson (1992)
*Örjan Pettersson (1989–1991)
*Erik Hamrén (1987–1988)
*Ralf Bäckroos (1983–1986)
*Urban Ehrling / Kjell Mattsson (1982)
*Conny Granqvist (1980–1981)
*Bo-Lennart Jepson (1977–1979)

## Kjente spillere
*Andreas Hermansson (2003)
*Jonny Rödlund (2002)
*Ulf Eriksson
*McDonald Mariga
*Marco Da Silva
*Thomas Bodström (1986)
*Thomas Andersson
*Kristen Viikmäe
Bacopa

* *[[Bacopa australis|B. australis]]*
* *[[Bacopa cabana|B. cabana]]*
* *[[Bacopa caroliniana|B. caroliniana]]*
* *[[Bacopa crenata|B. crenata]]*
* *[[Bacopa madagascariensis|B. madagascariensis]]*
* *[[Bacopa monnieri|B. monnieri]]*
* *[[Bacopa myriophylloides|B. myriophylloides]]*

***Bacopa*** er en slekt vannplanter. De er ettårige eller stauder.
Bladene står motsatt av hverandre. Stammen er hårete eller glatt. Blomstene er enkle eller i par, og har fem kronblader. De er vanligvis hvite, blå eller fiolette på farge.

*[[Bacopa monnieri]]* er viktig i Ayurveda, og har blitt brukt i flere tusen år, særlig i India. Noen av de aktive bestanddelene er alkaloider, saponiner og flavonoider.

Den inneholder også betulinsyre, stigmastarol, beta-sitosterol og bacopasaponiner.

Noen arter regnes som ugress. 
Noen arter er utbredte i ferskvannsakvaristikken, og brukes også i dammer i varmere strøk. De fleste er enkle å dyrke, er saktevoksende, og krever middels til sterkt lys. De kan trives i de fleste vannkvaliteter. *[[Bacopa caroliniana]]* kan tolerere brakkvann.

## Eksterne lenker
*
Enhjørning (sang)

**«Enhjørning»** er rockegruppa DumDum Boys sin første single fra albumet *[[Gravitasjon (album)|Gravitasjon]]*. Sangen hadde stor suksess, og kom på førsteplass på singlelista. «Enhjørning» fikk gode kritikker, og fikk blant annet terningkast seks av VG.

## Sporliste

# «Enhjørning» (3:49)

## Referanser
Angélique Kidjo

**Angélique Kpasseloko Hinto Hounsinou Kandjo Manta Zogbin Kidjo**, kjent som **Angélique Kidjo** (født 1960) er en vestafrikansk sanger og komponist. Hun har vært nominert til Grammy-prisen fire ganger. 

Musikken hennes blir ofte karakterisert som afropop. Hun synger på flere språk, blant annet engelsk, fransk, joruba og fon. I noen sanger bruker hun også egenkonstruerte ord uten noen kjent betydning.

Kidjo har opptrådt i Norge ved flere anledninger, blant annet ved Nobels fredspriskonserter i både 2002 og 2011 samt på Studenthuset driv i 2003.

I 2021 ble Kidjo utnevnt til offiser av Æreslegionen. Kidjo er ambassadør for UNICEF.

## Diskografi
* *Pretty* (bare gitt ut i Afrika)
* *Parakou* (1990)
* *Logozo* (1991)
* *Ayé* (1994)
* *Wombo Lombo* (1996)
* *Fifa* (1996)
* *Oremi* (1998)
* *Keep On Moving: The Best Of Angelique Kidjo* Samleplate (2001)
* *Black Ivory Soul* (2002)
* *Oyaya!* (2004)
* *Djin Djin* (2007)

Kidjo har også spilt inn sanger til forskjellige filmer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Brydehval

**Brydehval** (*Balaenoptera brydei*) er en bardehval i finnhvalfamilien og tilhører de ekte finnhvalene. Brydehvalen holder typisk til i varmere farvann og viser ikke samme migreringsmønster som sine nærmeste slektninger. Brydehvalen tilhører de hvalartene forskere vet minst om.

## Beskrivelse
Brydehvalen er en typisk finnhval med en lang og slank, nærmest torpedolignende kropp. Den blir normalt omkring 9–18 meter lang og veier vanligvis 12–20 metriske tonn (opptil 25 tonn maksimalt). Hunnene blir bare marginalt større enn hannene.

Brydehvalen er oppkalt etter den norske hvalfangstpioneren Johan Bryde (1858–1925) fra Sandefjord og ble første gang beskrevet av den norske zoologen Ørjan Olsen (1885–1972) i 1913. Olsen var med Bryde på hvalfangst utenfor Sør-Afrika i sesongen 1912–1913, da de oppdaget en ny hvalart, brydehval, som Olsen beskrev vitenskapelig.

## Utbredelse
Brydehvalen finnes både i Atlanterhavet, Indiahavet og Stillehavet og totalbestanden har blitt anslått til cirka 90&nbsp;000–100&nbsp;000 dyr, men anslagene mangler skikkelig dokumentasjon. Man vet lite om hvor disse hvalene kalver, siden arten er svært lite sosial i forhold til sine slektninger. Brydehvalen svømmer som oftest alene eller i små grupper.

## Habitat
Brydehvalen holder som regel til i kystnære strøk, der temperaturen i vannet sjelden er lavere enn 20 grader celsius. Den migrerer ikke som de andre finnhvalene, men beveger seg snarere ut og inn fra kysten alt etter hvordan tilgangen er på føde. Brydehvalene er ikke planktonetere som andre bardehvaler, men jakter i stedet på pelagiske fisker som makrell og sild.

## Slektskap
Tidligere ble brydehval og dvergbrydehval (*Balaenoptera edeni*) regnet som samme art, men nye studier viser at de trolig er separate arter (selv om ikke alle forskere er enige i denne konklusjonen). Molekylære studier fra 2000-tallet viser at brydehvalen er en nærmere slektning av seihval enn dvergbrydehval.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Terhathum (distrikt)

**Terhathum** er et av Nepals 75 administrative distrikter.

Distriktet har navnet fra hovedstaden Terhathum. Det er satt samme av tretten (tehra) og thum (borg eller fort). Byen sjal ha hørt til en serie befestninger som vokta grensene til limbu-folkets tradisjonelle hjemland Limbuwan.

Therathum er også lokalt kjent som Myanglung, eller Myanglung Basar. Myanglung skal komme fra lyden av ei katte som kjauer, og blir knytta til tradisjonen om at et gammalt hindu-tempel i byen en gang hadde ei katte. Tempelet fins fortsatt.

Terhathum-distriktet ligger i *Østregionen*, *Kosi Sone*. I vest og sør og litt i sørøst  grenser det mot Dhankuta, langs den nordligste delen av vestgrensa mot Sankhuwasabha, i nord mot Taplejung, i øst og sørover mot Panchthar. Terhathum regnes til åsdistriktene.

Distriktet har 32 distriktsutviklingskomiteer og ingen bykommune.

Fra folketellinga i 1991 til 2001 gikk gruppa *andre religioner* opp fra 23,4 % til 37,3 %,  *buddhisme* vokste med 3,7 %, mens *hinduisme* sank fra 68,9 % til 51,3 %. Dette er et uttrykk for den nasjonale og politiske oppvåkninga blant kirat-folket limbu i distriktet, som dyrker sin egen gamle religion kiranti.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart over Terhathum-distriktet
* Kart med helsestatistikk (på engelsk)
Mohawk-nederlandsk

**Mohawk-nederlandsk** (ned.:/eng.: Mohawk Dutch) var et kontaktspråk som oppstod mellom immigranter fra Nederland og de lokale indianerne av mohawkstammen i vestlige deler av Albany  i delstaten New York, USA. De nederlandske immigrantene som flyttet dit blandet seg med områdets opprinnelige beboere, og slik oppstod det nederlandske kreolspråket mohawk-nederlandsk.

## Klassifikasjon
*Kreolspråk
** Nederlandske kreolspråk
*** Berbice-nederlandsk (Guyana)
*** Javindo (Indonesia)
*** Jersey-nederlandsk (inkl. Negroe dutch) (Amerikas forente stater)
*** **Mohawk-nederlandsk** (Amerikas forente stater)
*** Negerhollandsk (De amerikanske Jomfruøyer)
*** Petjo (Indonesia)
*** Skepi (Guyana)
*** Afrikaans (Sør-Afrika og Namibia)

## Eksterne lenker
* The Mohawk Dutch and the Palatines
Cabomba

* *[[Cabomba aquatica]]*
* *[[Cabomba caroliniana]]*
* *[[Cabomba furcata]]*
* *[[Cabomba haynesii]]*
* *[[Cabomba palaeformis]]*

***Cabomba*** er en slekt i familien Cabombaceae. Artene har såkalt heterofylle blader, dvs. de nedsenka bladene er oppdelte i trådsmale enheter, mens bladene som flyter på overflate er hele og ligner bladene til nøkkeroser.  De er populære blant akvarister på grunn av sitt utseende (undervannsbladene) og fordi de er gode produsenter av oksygen.

På grunn av bruken som akvarieplanter har flere arter blitt introdusert en del plasser hvor den ikke naturlig hører hjemme. Selv om noen arter i familien er opprinnelige i Australia er noen arter blitt skadelige ugress her. Plantene vokser raskt, opp til 2,5 cm i døgnet. Grønn ''Cabomba'' (*C. caroliniana*) er den mest vanlige i akvaristikken, og den enkleste å dyrke. Rød ''Cabomba'' (*C. furcata*) regnes derimot som en av de vanskeligste plantene å holde i akvarium.

Plantene krever godt lys og varmt vann (mellom 18 og 32 °C). De vokser bedre med CO2-tilsetning og et godt substrat rik på makro- og mikronæringsstoffer. Plantene kan spres ved å kuttes i to. De krever godt lys for å slå rot.

## Eksterne lenker
*
Ola Tore Dokken

**Ola Tore Dokken** (født 28. mai 1966) er en norsk skytter og lokalpolitiker.

Han er opprinnelig fra Hallingdal, men idag bosatt på Nordsinni i Nordre Land kommune.

## Skytter
Dokken ble skytterkonge på Landsskytterstevnet i Sandnes i 2004 etter å ha vært i norgeseliten i mange år. Han ble også skytterkonge i 2014. Også denne gangen i Sandnes. Dokken jobber i Norma med salg av utstyr og ammunisjon til norske skyttere.  

### Andre titler
* Skytterprins (2002)
* Småkonge i Viken I krets (1986)
* Officerspokalen (1987)
* Norgesmester i feltskyting (1990 og 1999)
* Sammenlagtvinner av Norgescupen i skyting (1990, 1991, 1992, 1993 og 2003)
* Nordisk mester i baneskyting (2004)
* Nordisk mester i feltskyting (1997 og 2000)
* Nordisk mester i felthurtigskyting (1997 og 2006)
* Vært på kongelaget hele 19 ganger.

## Lokalpolitiker
Han har også vært aktiv lokalpolitiker for Senterpartiet, og sitter i kommunestyret i Nordre Land. Ved kommunevalget i 2015, ble han med stort flertall valgt til ny ordfører i Nordre Land. Han ble innsatt som ny ordfører 20. oktober 2015. Etter kommunevalget i 2019 ble han gjenvalgt som ordfører.

## Referanser


## Kilder
* Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen

## Eksterne lenker
* 
*  Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
Pella-nederlandsk

**Pella-nederlandsk** (ned.: Pella Nederlands, eng.: Pella Dutch) er en nederlandsk dialekt som snakkes i Pella i Iowa i USA. Dialekten brukes av nederlandske immigranter og deres etterkommere. 

Pella-nederlandsk stammer fra en form av  sør-geldersk som snakkes i grenseområdet med Tyskland, mer spesifikt i regionen rundt Nijmegen, Kleve og Wuppertal.

## Litteratur
* Reenen, Pieter van: 'The Hollandish Roots of Pella Dutch in Iowa', VU-Working Paper in Linguistics 46, 1-73  (1999).
* Reenen, Pieter van: 'De Zuidhollands-Gelderse herkomst van het Pella Dutch in Iowa', Nederlandse Taalkunde 5, 301-324  (2000).
* Webber, Philip E.: Pella Dutch: The Portrait of a Language and Its Use in One of Iowa's Ethnic Communities; Iowa State University Press (Oct 1988); ISBN 0-8138-0079-X
Jersey-nederlandsk

**Jersey-nederlandsk** (ned.:/eng.: Jersey Dutch) var en nederlandsk dialekt som var i bruk fra det 17. og frem til begynnelsen av det 20. århundre  i den nordlige delen av den amerikanske staten New Jersey. Området omfattet Bergen og Passaic County Det var et  nederlandsk kreolspråk som oppstod da dialekter fra Zeeland i Nederland  (zeeuws), Flandern (flamsk) og amerikansk engelsk ble blandet, muligens også med ord fra lenape (et indiansk språk). 

Et poeng er at det fantes to adskilte varianter av Jersey-nederlandsk. Den regionale nederlandske dialekten som ble brukt av dem som var av nederlandsk avstamning, og den varianten som ble snakket av negerslaver og de som var av blandingsrase (*[[Negroe dutch]]*), et folk kalt «Ramapought Mountain Indians» eller «Jackson Whites». Den sistnevnte varianten har en generell nedgang i bruk av bøyning som tilsynelatende også omfatter et tap av verbets fortid. Dette skyldes isolasjonen fra andre nederlandsktalende og kontakten med engelsktalende. Den første variasjonen opplevde ett tilsvarende forfall, men i mye mindre grad. Den første er derfor ikke et kreolspråk hvilket den andre er.

## Eksempel
**En kääd'l had twî jongers; de êne blêv täus; de andere xong vôrt f'n häus f'r en stat.Hai waz nît tevrêde täus en dârkîs tû râkni arm. Hai dogti ôm dat täus en z'n vâders pläk. Tû zaide: äk zal na häus xâne. Main vâder hät plänti.*
:*Nederlandsk:* Een man had twee jongens; de ene bleef thuis; de andere ging voort van huis voor een vermogen. Hij was niet tevreden thuis en hij werd daardoor arm. Hij dacht aan thuis en zijn vaders plaats. Hij zei: ik zal naar huis gaan. Mijn vader heeft overvloed.
: *Norsk:* En mann hadde to sønner, den ene ble hjemme, den andre forlot hjemmet for å finne lykken. Han trivdes ikke hjemme, og på grunn av det ble han fattig. Han tenkte på hjemmet og hans fars sted. Han sa: Jeg skal reise hjem. Min far har mer enn nok.

Teksten er hentet fra **A text in Jersey Dutch** Dr J. Dyneley Prince, 1910

## Klassifikasjon
*Kreolspråk
** Nederlandske kreolspråk
*** Berbice-nederlandsk (Guyana)
*** Javindo (Indonesia)
*** **Jersey-nederlandsk** (inkl. Negroe dutch) (Amerikas forente stater)
*** Mohawk-nederlandsk (Amerikas forente stater)
*** Negerhollandsk (De amerikanske Jomfruøyer)
*** Petjo (Indonesia)
*** Skepi (Guyana)
*** Afrikaans (Sør-Afrika og Namibia)

## Referanser


## Litteratur
*Mencken, H.L. The American Language. 1921. pp Appendix 8: Dutch. http://www.bartleby.com/185/a12.html
*Prince, J. Dyneley. 1910. "The Jersey Dutch Dialect." Dialect Notes III, 459.
*Shetter, William Z. 1958. "A Final Word on Jersey Dutch." American Speech 33:243-251
*Storms, James B.H. 1964. A Jersey Dutch Vocabulary. Park Ridge: Pascack Historical Society.

## Eksterne lenker
* **Handboek der Nederlandsche taal: Deel I. De sociologische structuur der Nederlandsche taal I.** Jac. van Ginneken. L.C.G. Malmberg, 's-Hertogenbosch, Nederland. 1928. Tiende Hoofdstuk: Het Amerikaansch (nederlandsk)
Mari Grydeland

**Mari Christine Grydeland** (født 7. mars 1976) er en norsk forfatter, skuespiller, programleder, journalist og anmelder. Hun har blant annet jobbet i *[[Dagbladet]]*, *Dagens Næringsliv*, *Stella*, *[[Elle (magasin)|Elle]]* og NRK; der hun medvirket i flere TV-program (deriblant *[[Torsdag kveld med Steinar Sagen]]*, *Et Dukkehjem*, *[[Reser]],* *[[Etter skoletid (TV-program)|Etter skoletid]]*), *og barne- og ungdomsserien [[Asylet (TV-serie)|Asylet]]*.

## Bibliografi
* 2005 *Prikkedøden*, noveller, Tiden, 

* 2004 *Vi kan godt kysse*, roman i samarbeid med Jan Zahl ISBN 82-05-34037-4
* 2018 *Fisker liker å kose*, boksingel, Flamme forlag ISBN 97-88-28-288271-2
*2018 *Vi kan godt få barn*, roman i samarbeid med Jan Zahl, Tiden, ISBN 9788210055096
*2019 *Som hund og katt,* sakprosa, Vigmostad Bjørke ISBN: 9788241950322
*2021 *Kys mik,* barneroman, Aschehoug ISBN 9788203365942
*2022 *Kjæreste på pause,* barneroman, Aschehoug, ISBN 9788203378645

## Referanser
Gulmi (distrikt)

**Gulmi** er et av Nepals 75 distrikter.

Gulmi ligger i *Lumbini sone*,  *Vestregionen*.

Gulmi grenser i vest mot Pyuthan, langs mesteparten av nordgrensa mot Baglung, det har ei kort grense i nordøstlig retning mot Parbat, i øst og sørover mot grenser mot Syangja, i sørøst mot Palpa, og langs mesteparten av sørgrensa vestover mot Arghakhanchi..

Antall distriktsutviklingskomiteer 79. Bykommuner 0.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart over Gulmi-distriktet
* Kart med helseindikatorer (på engelsk)
Ceylon-nederlandsk

**Ceylon-nederlandsk** var et nederlandsk kreolspråk som ble brukt på øyen Ceylon, nå bedre kjent som Sri Lanka. Ceylon var en nederlandsk koloni mellom 1658 og 1796. 

Da nederlenderne erobret Ceylon fra portugiserne var portugisisk et utbredt språk på øyen. Samtidig hadde portugisisk slik det ble snakket der allerede blitt et kreolspråk, det blandet seg med lokale språk. Da nederlandsk ble introdusert ble denne prosessen gjentatt, språket kom under innflytelse fra portugisisk, lokale språk og senere også engelsk.

Språket er ikke lengre i bruk, men nederlandske spor kan finnes både i tamil og singalesisk. En del av øyens befolkning er av nederlandsk avstamning og har nederlandske etternavn. Felles for dem og etterkommere etter portugisiske og engelske kolonister er at de alle kalles *burghers*, et nederlandsk ord for borgere.
Khotang (distrikt)

**Khotang** er et av Nepals 75 distrikter.

Distriktet hører til *Janakpur sone* i *Sentralregionen*, og ligger i åsene.

I vest grenser Solukhumbu mot Okhaldhunga, i nord  mot Solukhumbu, i øst mot Bhojpur og i sør mot Udayapur.

Distriktet har 76 distriktsutviklingskomiteer, ingen bykommuner.

Fra folketellinga i 1994 gikk antallet hinduer ned fra 90,1 % til 60,5 %. Andre religioner økte fra 5,7 % til 33,78. (Buddhister økte 1,4 %.) Dette avspeiler økt nasjonal og religiøs bevissthet i kirat-nasjonaliteten, som i dette distriktet særlig er representert av raj-folk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart over Khotang-distriktet
* Kart med helsestatistikk (på engelsk)
French Open 1976

**French Open** er en Grand Slam-turnering i tennis på grus som blir spilt på Roland Garros-stadion i Paris. French Open i 1976 ble arrangert i perioden 31. mai til 13. juni. Adriano Panatta vant finalen over Harold Solomon og i damefinalen vant britiske Sue Barker over tsjekkiske Renáta Tomanová.

## Menn
### Kvartfinaler

### Semifinaler

### Finale

## Kvinner
### Kvartfinaler

### Semifinaler

### Finale

## Eksterne lenker
* French Open PDF Menn, Kvinner
* ITF Menn , Kvinner
Kunstnernes Informasjonskontor

**Kunstnernes Informasjonskontor** – **KIK**, var en stiftelse etablert i 1986, av Norske Billedkunstnere (NBK), Norske Kunsthåndverkere (NK) og Forbundet Frie Fotografer (FFF). 

KIKs hovedoppgave var å samle og formidle informasjon om norsk samtidskunst, samt å bistå offentlige instanser, organisasjoner og private som søker etter kunst eller kunstnere til ulike oppdrag.

## KIK-arkivet
KIK bygget opp et stort arkiv over norsk samtidskunst. Arkivet omfattet dias (lysbilder) og CV fra kunstnerne. Opplysningene i arkivet ble gitt av kunstnerne. Arkivet ble distribuert til de regionale kunstnersentrene på mikrofilm og senere på CD-plate. 

I 2005 ble KIK-arkivet, i samarbeid med kulturnett, lagt ut på internett. Arkivet inneholdt informasjon om og kunstverk av samtidige, profesjonelle norske kunstnere bosatt i Norge, eller bosatt i utlandet i perioder.

Arkivet hadde bilde av og informasjon om over 10&nbsp;000 kunstverk av omtrent 3&nbsp;000 norske kunstnere. Alle uttrykksformer innen bildekunst og kunsthåndverk, performance, video, lyd, lys og elektronisk kunst var representert i arkivet. 

KIK ble avviklet i 2010, etter flere år med vanskelige økonomiske rammebetingelser.

## Norsk kunstårbok
KIK ga i perioden 1992-2010 ut Norsk kunstårbok / Norwegian Art Yearbook, en årlig norsk- og engelskspråklig dokumentasjon over norsk bildekunst og kunsthåndverk.

## Regionalt samarbeidsutvalg
Regionalt Samarbeidsutvalg (RSU) oppnevner kunstneriske konsulenter for Kunst i offentlige rom (KORO) til private, kommunale og statlige utsmykningsprosjekter. RSU finnes i hver region. KIK er sekretariat for RSU i Oslo. 

## Referanser


## Kilder
* Kunstnernes Informasjonskontor 
*Lofthus, Lars K. (2010) «Kva no, KIK?». I: ''Billedkunst'', 2010, nr. 2. Les i fulltekst

## Eksterne lenker
* www.kulturnett.no – Kulturnett Norge
Vivo

**Vivo** (fullt navn: **Vivo bokhandel AS**) var en kjede av 20 (i 2014) norske bokhandler, geografisk spredt fra Finnsnes i nord til Mandal i sør. Historisk hadde butikken røtter tilbake til 1860-årene og opprettelsen av Lutherstiftelsen. Navnet var lenge **Lutherstiftelsens Bokhandel**, men endret i 1989 navn til **Bok & Media** og i 2014 til Vivo.

Foruten skjønnlitteratur, papirartikler, hobbyartikler og «vanlige» bokhandelartikler, er det utvalget av kristen litteratur, musikk og teologiske fagbøker som var Vivos kjennetegn og forretningskonsept.

Vivo bokhandel AS var tilsluttet Fri Bokhandel SA, en sammenslutning av 85 (i 2014) frittstående, mindre bokhandlere i Norge. Fri Bokhandel ble stiftet i 1998 og omsetter totalt for ca. 400 millioner kroner i året – hvilket utgjør omkring 6 % av omsetningen for alle landets bokhandlere.

2. mai 2016 sendte Kristelig Pressekontor (KPK) ut en nyhetsmelding om at kjeden begjærte seg konkurs. 13. mai 2016 ble det kjent at Norli-kjeden og Bjarøy AS hadde kjøpt Vivo.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Southeastern University

**  Southeastern University ** er et privat, kristent og uavhengig universitet i Lakeland i delstaten Florida, USA. Det ble opprettet i 1935.

Ved universitetet var det 2&nbsp;901 studenter og 138 vitenskapelig ansatte i 2006, og samme året var skolepengene US$ 13&nbsp;480 for studenter folkeregistrert i USA. Studiene gis opp til bachelorsnivå.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Knut Rasmussen Nordgaarden

**Knut Rasmussen Nordgaarden** (**Vis-Knut**) (1792–1876) var en klarsynt fra Svatsum i Gausdal kommune.

## Referanser


## Litteratur
* Ivar Fosse: *Den framsynte frå Gausdal: Fråsegner om Vis-Knut samla frå alle verdsens kantar* (Utg. av Albert Fosse). Hundorp: 1941. Nytt opplag ved Vis-Knut-heimens venner [Svatsum]: 1983

## Eksterne lenker
* Vis-Knut Klarsynte.no
Ulkefisker

* Cottoidei
* Hexagrammoidei
* Normanichthyoidei
* Platycephaloidei
* Scorpaenoidei
* sobelfisker 

**Ulkefisker** (Scorpaeniformes) er en gruppe strålefinnede fisker. De fleste har stort hode og er typiske bunnfisker. Svømmeferdigheten er dårlige, men de kan gjøre raske fremstøt for å fange bytte.

## Systematikk

Systematikken for denne gruppen er ikke fullt ut forstått og inndelingen av delgrupper kan variere og vil bli forandret etter hvert som flere undersøkelser blir gjennomført.
Gruppen flygeknurrer (Dactylopteridae) blir ofte inkludert som en delgruppe av ulkefisker, men nyere undersøkelser tyder på at denne gruppen er søstergruppe til ulkefisker.

## Grupper med arter som finnes i Norge

I Norge finnes omtrent 20 arter innen følgende grupper:
* uerfamilien
* knurrfamilien
* ulkefamilien
* paddeulkefamilien
* panserulker
* rognkjekser
* ringbuker

Rognkjekser og ringbuker blir ofte samlet i en familie, men en følger her Artsdatabanken som fordeler dem på to familier.

## Referanser


## Litteratur
* 
## Eksterne lenker
*
Gresskarpe

**Gresskarpe** er en planteetende fisk fra elven Amur som ligger i Sibir og nordlige Kina. 
Den blir drettet for mat i Kina.
Fisken har blitt introdusert i Amerika, hvor den brukes til ugresskontroll.

Kroppsformen er avlang og torpedoformet. Munnen mangler skjeggtråder. Ryggfinnen har 8-10 myke stråler, og gattfinnen ligger nærmere halefinnen enn hos de fleste karpefisker. Kroppsfargen er mørk oliven, som går over til brungult på sidene og hvitt under buken. 

Arten ble med vilje introdusert til USA i 1963 for å bekjempe akvatisk ugress. Den ble introdusert i New Zealand sammen med gullfisk, men bestanden blir nøye kontrollert for å hindre den i å bli en mer utbredt plage. 

Voksne individer eter kun vannplanter. Gresskarpen vokser svært raskt, og unge fisk satt ut om våren vokser fra 20 til over 45 cm lengde innen høsten. Fullvoksne individer blir ofte opp mot 120 cm lange og over 18 kg tunge.

Når de brukes i ugresskontroll, blir fiskene ofte sterilisert før de introduseres til dammen eller elven. Dette skjer ved at de blir sjokket med varme eller elektrisitet mens de enda er egg. Som ungfisk blir de så testet før de selges. 
I naturen lever gresskarpen kun i hurtigstrømmende elver.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Omuras dvergbrydehval

**Omuras dvergbrydehval** (*Balaenoptera omurai*) er en liten nyoppdaget bardehval i finnhvalfamilien. Den tilhører de ekte finnhvalene og er svært lik dvergbrydehval og brydehval, men skiller seg fra disse på vesentlige punkter. Navnet *Omuras dvergbrydehval* er nå offentlig akseptert.

## Beskrivelse
Omuras dvergbrydehval er en typisk finnhval med en lang og slank, nærmest torpedolignende kropp, men den skiller seg fra dvergbrydehvalen og brydehvalen på flere punkter og har derfor blitt annonsert som en egen art. Den blir trolig omkring 8-14 meter lang (et av eksemplerene som ble studert var 12 meter). Hunnene blir marginalt større enn hannene.

## Annet
DNA-studier viser at Omuras dvergbrydehval, dvergbrydehval og brydehval er individuelt nærmere beslektet med seihval enn de er med hverandre.Studien viser også at Omuras dvergbrydehval var den av de tre artene som først ble separert fra en felles stamfar med blåhvalen. Omuras dvergbrydehval skiller seg på vesentlige punkter fra de to andre brydene, blant annet gjennom distinkte forskjeller i både DNA-profilen og morfologi. Den har blant annet forskjeller i kraniets struktur og (kanskje spesielt) den har færre bardeplater. Den samme studien viser også at dvergbrydehval og brydehval er nært beslekta søsterarter som bare fjernt er beslektet med Omuras dvergbrydehval.

Omuras dvergbrydehval er oppkalt etter den japanske cetologen Hideo Omura. Den ble først beskrevet av de tre japanske forskerne  *Shiro Wada*, *Masayuki Oishi* og *Tadasu K. Yamada* i en artikkel i det vitenskapelige magasinet Nature (426, 278-281) den 20. november 2003. Wada, Oishi og Yamada fastslo arten eksistens gjennom analyser av morfologi og mtDNA for ni individer. Åtte av disse ble opprinnelig fanget av et japansk forskningsfartøy på slutten av 1970-tallet og befant seg på et museum, mens det niende eksemplaret ble fanget i 1998 utenfor ei av de japanske øyene.

Hvorvidt Omuras dvergbrydehval blir akseptert som en egen art gjenstår å se. Flere forskere har i senere tid advart sterkt mot å inndele dyr i flere arter enn strengt talt nødvendig, slik tendensen har vært de siste årene. Mange mener at både Omuras dvergbrydehval, dvergbrydehval og brydehval trenger ytterligere studier før de evetuelt kan klassfiseres som separate arter. Dette ar bakgrunn i at moderne teknologi i større grad finner forskjeller som gjør det mulig å dele dyr inn i flere arter enn tidligere, men det hersker stor uenighet omkring hvor grensene for artsdannelse skal trekkes.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* John Roach. 2003. «New Whale Species Announced by Japanese Scientists». National Geographic News.