open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tara (Russland)

**Tara** (russisk: Та́ра) er en by i Omsk oblast i Russland. Den ligger rundt 220&nbsp;km nord-nordøst for Omsk, ved elva Irtysj. Innbyggertall: 26&nbsp;888 (folketelling 2002), 26&nbsp;152 (folketelling 1989).

## Historie
Byen ble grunnlagt som et fort i 1594, under Jermaks raid inn i Sibir, og den er en av de eldste byene i regionen. Byen ligger ved på stedet hvor elva Tara løper sammen med den større floden Irtysj. Tara fikk innvilget byrettigheter i 1782.

Tara er både eldre enn mange og var også opphav til enkelte sibirske byer. Blant disse er Omsk selv, hvor ekspedisjoner for å grunnlegge byen ble iverksatt etter forespørsel fra Taras *[[vojevoda]]er* (militære ledere) så tidlig som på 1600-tallet. Men store og viktige utbygginger, som Sibirveien på 1700-tallet, og den transsibirske jernbanen på slutten av 1800-tallet, ble lagt utenom Tara.

Tara har enkelte historiske kirker som har overlevd til i dag. Byen var engang andre by i eparkiet til erkebiskopen av Tobolsk og Tara, som hadde autoritet over de enorme sibirske områdene. Den var også administrativt senter for Tarskij ujezd i Tobolsk gubernija på 1700- 1800-tallet, med jurisdiksjon også over Omsk en kort periode. På 1930-tallet var byen senter i Tarskij okrug, en del av det daværende Omsk oblast, som strakte seg fra steppene til Arktis.

Etter 1943 har Tara vært administrativt senter for Tarskij rajon i Omsk oblast. Byen nevnes fremdeles i tittelen til erkebiskopen av Omsk og Tara, men nå med autoritet innskrenket til kun Omsk oblast. Tara har også falt nedover på listen over de mest folkerike byene i regionen, og er nå etter Isilkul, Kalatsjinsk og Nazyvajevsk, alle byer langs den transsibirske jernbanen.

Etter 2000 har dog Tara fått noen økonomiske oppturer. Byggingen av en permanent bru over Irtysj fullførte hovedveien Tomsk&ndash;Tara&ndash;Tobolsk, en nordlig parallell til jernbanen. Utforskningen og utvinningen av oljefeltet Krapivinskoje lengst nord i Omsk oblast har ført til økt tankbåttrafikk til Omsk, og også bygging av et mindre lokalt raffineri.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Valkyrien Allstars (album)

***Valkyrien Allstars*** er debutalbumet til hardingfeletrioen Valkyrien Allstars. Gitt ut 1. oktober 2007 på plateselskapet Heilo. For albumet ble gruppen nominert til Spellemannprisen 2007 i klassen årets nykommer.

## Sporliste

#«Kåfjell / It´s Your Thing» – 3:54
#«Å gjev du batt meg» – 3:02
#«Hvis jeg var deg» – 2:42
#«Knepphallingen» – 4:15
#«Fyll mitt beger på ny» – 3:53
#«Alli meir» – 2:45
#«Spelemannen» – 3:17
#«Eg vil ha deg» – 3:05
#«Trumpen hass Trond / Kolibri i motvind» – 3:42
#«Reven» – 4:04
Liste over store norske datatreff

**Liste over store norske datatreff** er en liste over markante  i . Samlingene i listen har gjerne en markant størrelse eller en historisk interesse.

## Referanser
Det gylne kompasset

***Det gylne kompasset*** (engelsk: *Northern Lights*; i USA: *The Golden Compass*) eller ***Nordlys*** er ei barnebok fra   av den britiske forfatteren Philip Pullman, det er den første boka i trilogien ''Den mørke materien'' (1995–2000). Boka ble tildelt Carnegie Medal in Literature da den utkom. Den skildrer en kamp mot det totalitære Magisteriet, og foregår i et parallelt univers, dels i Oxford og dels på Svalbard.  

## Handling
Hovedpersonen Lyra Belacqua og hennes daimon Pantalaimon reiser til Svalbard for å befri vennen Roger, som er bortført av *Magisteriet*, en organisasjon som symboliserer alle dogmatiske organisasjoner. Magisteriet utfører ondartede eksperimenter med barna for å lære mer om «støv» (engelsk «dust»), et materiale som de tror er viktig. Handlingen fører dem i kontakt med *gøynere*, hekser og *panserbjørner* (især Jorek, som blir en nær venn av Lyra). 

## Trilogien
Trilogien er delvis inspirert av Samuel Taylor Coleridges *[[The Rime of the Ancient Mariner]]*, og kan sees som en nyskriving av John Miltons *[[Det tapte paradis]]*. Fremstillingen av Magisteriet gjør at verket ofte forstås som en kritikk av religiøse organisasjoner i alminnelighet, eller av en autoritær kirke.

## Norsk utgave
Boka utkom på norsk i 1997, oversatt av Torstein Bugge Høverstad. Den første norske utgaven hadde tittel *Nordlys*. Boken ble filmatisert midt på 2000-tallet. Filmen hadde premiere i 2007, og den norske filmtittelen er ''Det gylne kompasset''. I filmen spiller Dakota Blue Richards hovedrollen som Lyra. En TV-serie med tittelen *[[His Dark Materials (TV-serie)|His Dark Materials]]* hadde premiere i 2019; den ble til gjennom et samarbeid mellom BBC og HBO.

## Britisk litteraturkåring i 2007
I forbindelse med feiringen av 70-årsjubileet for Carnegie Medal in Literature i 2007, ble det arrangert en publikumsavstemning om «The public’s favourite winner of all time», med utgangspunkt i en liste med 10 av de beste bøkene. Avstemningen ble vunnet av *Det gylne kompasset*.

## Referanser
En kikkert av rav

***En kikkert av rav*** (engelsk *The Amber Spyglass*) er den tredje boken av Philip Pullmans trilogi ''Den mørke materien''. I Storbritannia ble boken utgitt i 2000, og i Norge kom den ut i 2002. Kronologisk følger den etter *[[Den skarpeste kniven]]* (den første norske oversettelsen hadde tittelen *Den skarpe eggen*), som igjen følger *[[Det gylne kompasset]]*. 

I TV-serien *[[His Dark Materials]]*, som ble produsert av BBC og HBO og hadde premiere i 2019, er tredje sesong basert på *En kikkert av rav*.

## Handling
Handlingen i alle tre bøkene er lagt i et alternativt univers, parallelt til vårt. I *[[Det gylne kompasset]]* lærer trilogiens heltinne, Lyra Belacqua, og hennes daimon Pantalaimon, om Støv, en merkelig elementærpartikkel som Kirken tror er beviset på arvesynd. Boken ender med at hennes angivelige onkel lykkes i å skape en bro over til et alternativ univers. I *[[Den skarpeste kniven]]* møter Lyra den jevnaldrende gutten Will, som blir eier av en skarp kniv som kan lage vinduer mellom parallelle verdener. 

I *En kikkert av rav* ignorerer Will englene og bestemmer seg i stedet for å redde Lyra, en oppgave han lykkes i ved hjelp av Lord Asriels *gallivespere* lady Salmakia og Chevalier Tialys. Sammen reiser de inn i de dødes land for å befri Roger og andre døde sjeler fra Autoritetens fangenskap. Dr. Mary Malone drar til en merkelig verden bebodd av *mulefaer*, intelligente skapninger som trues av utryddelse. Hos dem lærer hun om den sanne naturen til Støv, og om hvorfor mulefaenes og alt annet livs eksistens står i fare.

Lyras foreldre, Lord Asriel og en omvendt Mrs. Coulter, slår seg sammen for å gjøre ende på Autoritetens regent, Metatron. Det klarer de, men de mister selv livet i kampen. Autoriteten selv dør i et enormt slag mellom opprørere og hans egne tjenere. Will finner ut at også han har en daimon, og Will og Lyras daimoner finner sine faste former når paret forelsker seg. For å sikre at alle universene og alt liv skal bestå, må Will og Lyra skille lag og vende tilbake til sine egne verdener. Alle vinduene mellom universene må forsegles for evig og alltid. 

## Priser
I 2002 vant boken Whitbread-prisen, som den første barnebok noensinne. Boken vant også British Book Awards for beste barnebok, Audie Award for Children's Titles Ages 8-12 og West Australian Young Readers' Book Award (WAYRBA) for Older Readers. Den ble nominert for The Booker Prize (longlist) og Locus Award for Best Fantasy Novel.

I 2019 ble den kåret til den 6. boken på *[[The Guardian]]s* liste over beste bøker utgitt siden 2000, *The 100 best books of the 21st century*.

## Referanser
John Reith

**John Reith** er navnet til flere personer:

*John Charles Walsham Reith, 1. baron Reith, BBCs første generaldirektør
*John Reith (offiser), britisk offiser
John Charles Walsham Reith

**John Charles Walsham Reith**, 1. baron Reith, (født 20. juli 1889, død 16. juni 1971) var en britisk politiker og kringkastingsmann. Han arbeidet fra 1922 i BBC og ble i 1927 selskapets første generaldirektør.

## Liv og virke
Reith studerte ved Gresham's School i Norfolk.

Han var fra 1922 til 1938 den første sjefen for BBC, og etablerte den uavhengige allmennkringkastingen i Storbritannia. Hans idé om kringkasting som en måte å utdanne massene på ble en bærebjelke både for BBC og for kringkastingsselskaper i andre land. Reith var først administrerende direktør for det kommersielle monopolet British Broadcasting Company Ltd. I 1927 ble han generaldirektør i British Broadcasting Corporation. Han ble slått til ridder samme år.

Reith ble i 1940 utnevnt til informasjonsminister i Neville Chamberlains regjering, og ble samme år innvalgt i parlamentet. Da Chamberlain måtte gå av ble Reith transportminister. Han hadde forskjellige funksjoner i regjeringen frem til 1942. I 1940 ble han også overført til Overhuset gjennom å bli adlet til baron Reith av Stonehaven. Reith var *Knight Grand Cross* av Order of the British Empire og *Companion * av Order of the Bath.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Sigfred

**Sigfred** er et norsk mannsnavn dannet av norrøne *sigr* eller gammelhøytyske *sigu*, som begge betyr «seier», og norrøne *friðr*, «kjærlighet, fred» eller «beskyttelse», eller gammelhøytyske *fridu*, «fred». *Sigfrøðr* og varianten *Sigrøðr* var norrøne former av navnet. *Sighrødh* var en gammelsvensk form av navnet.

Formen *[[Sigfrid]]* brukes mest som kvinnenavn i Norge, men er også brukt som mannsnavn, blant annet på svensk og tysk.

## Utbredelse
*Sigfred* er i dag et sjeldent navn, mest brukt i Danmark. *Sigfried* er et vanlig navn blant annet i Tyskland.

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Sigfrid Karg-Elert (1877–1933), tysk komponist
* Siegfried Sassoon (1886–1967), engelsk dikter og forfatter
* Sigfred Pedersen (1903–1967), dansk dikter og viseforfatter
* Sigfred Taubert (1914–2008), tysk forlegger
* Siegfried Fischbacher (f 1939), tysk artist kjent fra showet Siegfried & Roy i Las Vegas
* Sigfred Eriksson, svensk skuespiller 
* Lars Sigfred Evensen, norsk professor i språk og kommunikasjon

## Navnedag
*Sigfred* hadde norsk navnedag 15. februar fram til 2025. Fra 2025 er 15. februar navnedag for *[[Sigbjørn]]*, *[[Silas]]* og *[[Sienna]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Eligminae

* *[[Eligma allaudi]]*
* *[[Eligma bettiana]]*
* *[[Eligma duplicata]]*
* *[[Eligma hypsoides]]*
* *[[Eligma laetepicta]]*
* *[[Eligma malgassica]]*
* *[[Eligma narcissus]]*
* *[[Eligma neumanni]]*
* *[[Eligma orthoxantha]]*

**Eligminae** er en gruppe (underfamilie) av sommerfugler som tilhører familien båtspinnere (Nolidae). Gruppen omfatter bare slekten *[[Eligma]],* men enkelte klassifikasjoner inkluderer også de orientalske artene av Collomeninae i denne grupperingen. Det er kjent ni arter, fra Afrika og Sørøst-Asia. Eligminae er forholdsvis store båtspinnere som kan ligne på bjørnespinnere i underfamilien lavspinnere (Lithosiinae).
## Utseende
(Beskrivelse av *[[Eligma narcissus]]*). En middelsstor spinner (vingespenn ca. 75&nbsp;mm) ved middels slank kropp. Hodet er forholdsvis lite, antennene trådformede og korte (bare ca. 1/4 av forvingelengden). Brystet er lysgrått hårete, bakkroppen gul med svarte flekker langs ryggen. Forvingen er avlang og oval, uten noen markerte hjørner. Den fremre delen er ensfarget mørkgrå, langs midten går det en hvit lengdestripe. Den bakre delen er lysere grå med en tynn, svart bord langs ytterkanten, en smal svart tverrstripe midt på og noen små, svarte flekker ved roten. Forvingens underside er ensfarget mørkgrå med ett lite, hvitt, kommaformet merke midt i. Bakvingen er gul i de innerste to tredjedelene, svart i den ytterste fjerdedelen.
## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Overfamilien Noctuoidea
************ Familien båtspinnere, Nolidae (ev. underfamilie av Noctuidae)
************* Underfamilien Eligminae
************** Slekten *[[Eligma]]* Hübner, 1819 
*************** *[[Eligma allaudi]]* Pinhey, 1968
*************** *[[Eligma bettiana]]* Prout, 1923
*************** *[[Eligma duplicata]]* Aurivillius, 1892
*************** *[[Eligma hypsoides]]* (Walker, 1869)
*************** *[[Eligma laetepicta]]* Oberthür, 1893
*************** *[[Eligma malgassica]]* Rothschild, 1896
*************** *[[Eligma narcissus]]* (Cramer, 1775)
*************** *[[Eligma neumanni]]* Rothschild, 1925
*************** *[[Eligma orthoxantha]]* Lower, 1903

## Referanser


## Kilder

* Markku Savela's sommerfuglsider. [ftp://ftp.funet.fi/pub/sci/bio/life/insecta/lepidoptera/ditrysia/noctuoidea/nolidae/eligminae/eligma/index.html]
* Foto av *[[Eligma narcissus]]* fra Hongkong: https://web.archive.org/web/20100925000413/http://ccs-hk.org/DM/butterfly/Nolid/narcissus.html

## Eksterne lenker
*
Pico Turquino

**Pico Turquino**, eller **Pico Real del Turquino**, på  meter er Cubas høyeste fjell. Det befinner seg på den sørøstre delen av øya, i fjellkjeden Sierra Maestra i provinsen Santiago de Cuba. I slutten av 1950-årene brukte Fidel Castro og medlemmer av 26. juli-bevegelsen området som base gjennom den kubanske revolusjon. Navnet kan oversettes med *turkis topp*.

En byste av José Martí, laget av Jilma Madera, ble plassert på toppen for å minnes hans hundreårsjubileum. 

Turquino nasjonalpark er etablert i et 229,38 km² stort område rundt toppen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Interessedominant

**Interessedominant** eller **intern dominant** er et fenomen som står i fokus og tiltrekker seg folks oppmerksomhet. I fortellertradisjonen er det snakk om elementer som står så sentralt i bevisstheten at det farger opplevelseshorisonten.

Hva som blir interessedominant i miljøet er kulturelt betinget. I et fiskersamfunn vil for eksempel historier om uvær på havet, fiskelykke og sjøvetter være hyppigere, og ha større plass i bevisstheten, enn de har i utpregede jordbruksmiljøer. Uforklarlige opplevelser vil lett bli tolket inn i rammen for stedets dominerende folketro. I sjødistriktene fra Mørekysten og nordover er sagn om marmæle, havmann, draug, og så videre vanlig.

Interessedominanter kan også være individuelle. Ved spontan varseltaking kan det samme stimuli oppfattes og tolkes ut ifra interessedominans. Den samme hendelsen kan oppfattes som et giftemålsvarsel for en giftesyk person, men som et dødsvarsel for en gammel og syk person.

Ulike værmerker og syn tolkes i tråd med det tradisjonsdominante, nemlig at redselen for storm og ulykker på havet er så pregnant at fiskersamfunnet straks ser det som et varsel om at det er best å holde seg hjemme. Dersom en trosser signalene og likevel legger ut på havet, kan det gå riktig galt. I det minste har en gjerne et arsenal av sagn om slike tilfeller som til dels tjener didaktiske formål. I fall en trosset advarselen, og det skjedde forlis og drukningsulykker, ville det styrke tradisjonen.

Slike sagn kan også legges til i etterhånd og dermed tjene til forklaring på hvorfor det måtte gå galt. Et utsagn som at de neppe hadde brydd seg om det dersom de så marmæla sitte i båten da de la ut på fiske.

Nært beslektet med dette fenomen er begrepet krystalliseringsfigur.
Frederick Ogilvie

**Frederick Wolff Ogilvie** (1893-1949) var generaldirektør i BBC fra 19. juli 1938 til 26. januar 1942, da han ble etterfulgt av Cecil Graves og Robert W. Foot som likestilte generaldirektører. Han ble slått til ridder 10. juni 1942.

Før han ble BBCs generaldirektør var han professor i politisk økonomi og visekansler ved Queen's University Belfast. Han ble leder for Jesus College ved University of Oxford i 1946.

Ogilvie tjenestegjorde i første verdenskrig, der han mistet venstre arm.

## Referanser
Kurt Westergaard

**Kurt Westergaard** (født 13. juli 1935, død 14. juli 2021) var en dansk tegner. Fra 1983 til 2010 var han karikaturtegner for *[[Jyllands-Posten|Morgenavisen Jyllands-Posten]]*.

## Muhammedkarikaturene

På bestilling fra avisen tegnet han høsten 2005 et portrett av profeten Muhammed med en bombe merket med den islamske trosbekjennelsen i turbanen. Tegningen hadde sitt utspring fra en barnebok av Kåre Bluitgen. Offentliggjørelsen 30. september samme år førte til kraftige protester fra opprørte muslimer, som blant annet brente danske flagg og angrep danske ambassader i Midtøsten, og en større diplomatisk krise.

12. februar 2008 arresterte Politiets Efterretningstjeneste tre menn som de mente planla et terrordrap på Westergaard. Arrestasjonen ledet ikke til tiltale, men to tunisiske statsborgere ble utvist. 1. januar 2010 ble Westergaard angrepet med øks av somalieren Muhudiin Mohamed Geele, som senere ble idømt 10 års fengsel for forsøk på terrorrelatert drap.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Isjim (by)

:*Denne artikkelen er om byen. For elva med samme navn se [[Isjim (elv)]].*

**Isjim** (russisk: Иши́м) er en by i Tjumen oblast i Russland. Den ligger ved elva Isjim, rundt 270&nbsp;km sørøst for Tjumen. Innbyggertall: 67&nbsp;757 (folketelling 2002).

Isjim er det østlige endepunktet for Europavei 22.

## Kjente personer fra Isjim
*Pjotr Jersjov – russisk forfatter.
*Nikolaj Anikin – langrennsløper og olympisk mester.

## Eksterne lenker
* 
* isjim.info  (russisk)
Isjim

**Isjim** kan vise til:

*Isjim (by) – en by i Tjumen oblast i Russland.
*Isjim (elv) – ei elv i Kasakhstan og Russland.
Kriteriumsmotiv

**Kriteriumsmotiv** eller **kriteriumsvaliditet** er et fortellergrep som tjener til å bekrefte sannhetsgehalten i en historie. Slike hjelpemotiv kan være at en peker på samtidige historiske begivenheter, personlige hendelser og tidsbestemmelser, eller gjør bruk av visse attributter som tjener til å verifisere selve tolkningen.

Eksempler fra nordisk og annen fortellertradisjon er:

*Har en sett snurten av halen til huldra er det ingen tvil om at vedkommende må ha møtt en av huldrefolkets underfulle døtre.
*Dersom en påstår å ha funnet et belte eller fyrtøy og kniv under skinnet av en flådd ulv eller bjørn, så godtgjør rekvisittene at en har drept en hamløper, det vil si en varulv eller mannbjørn.
*At det på stedet ikke vokser grønt, eller et blodmerke som ikke lar seg vaske vekk, er det tegn på at en person enten er uskyldig henrettet eller at det har skjedd et uoppklart drap på stedet.
*Et berømt kriteriumsmotiv er en flekk på veggpanelen i Martin Luthers arbeidsværelse i Wartburg. Det hevdes å være en blekkflekk, og står som et håndfast bevis på at reformatoren en gang i sinne kastet blekkhuset sitt etter den onde som forsøkte å forstyrre og friste ham.

## Se også
*Validitet
*Reliabilitet
Krystalliseringsfigur

**Krystalliseringsfigur** er en kjent historisk eller mytisk person som tiltrekker seg sagn, anekdoter og andre former for folkelig fortellertradisjon, uten opprinnelig å være knyttet til ham eller henne.

## Per eller Peer Gynt
Hos Peter Christen Asbjørnsen finner vi flere slike personer, men den mest kjente er trolig Peer Gynt, som gjennom Henrik Ibsens drama har blitt en internasjonal prototyp på en lurendreier. Ibsen har fattet poenget med en slik krystalliseringsfigur, og har som litterær konstruksjon dratt inn enda flere sagnfortellinger enn det som ligger i Asbjørnsens forlegg.

Utgangspunktet var 16 år gamle Engebret Hougen, som sommeren 1842 ble sendt opp til Laurgård for å fortelle sagn for Asbjørnsen. Han fortalte da om reinskytteren Peer Gynt, men valgte å legge inn sagnene om Kjetta på Dovre og Vallabudeiene slik de ble bundet sammen som om de tilhørte samme sagnsyklus. Ettersom Asbjørnsen alt kjente disse sagnene som frittstående fortellinger fikk han den idé å la Peer selv være den som fortalte seg inn i slikt som folk visste hadde skjedd andre. Ibsen tok poenget og la til historien om Gudbrand Glesnes bukkeritt, som han lar mor Aase avsløre. Når hun først har fått tenkt seg om husker hun nemlig at hun har hørt historien før. En annen er historien om Fanden i nøtta, som Peer Gynt plasserer seg selv og motstanderen Aslak Smed inn i. Historien ender da med at Aslak, etter å ha knust nøtta med slegga, får djevelen til å rive med seg halve smia og selv stå igjen med svidde hender. 

## Olav den hellige
Kristningskongen Sankt Olav kom allerede få år etter sin død til å tiltrekke seg både personlighet og muntlig tradisjon fra andre konger, og kanskje spesielt fra Olav Tryggvason. Egentlig var St. Olav en liten, rund og rødhåret mann, men tok raskt form av Olav Tryggvasons kontrafei, som en høyvokst, muskuløs herre. Fortellinger om severdige merker i naturen, som opprinnelig hadde ulike personer og hendelser knyttet til seg, skled over på Sankt Olav; spor etter hoven til St. Olavs hest, Olavsklemma i Lærdal, ulike Olavskilder hvor det var oppkomme av vann, eller ormeliknende avtrykk i fjellet ved Valldal oppfor Norddalsfjorden på Sunnmøre, som ble lagt ut som et resultat av helligkongens kamp med sjøormen, osv. Mange merkverdigheter i naturen som er blitt tilskrevet St. Olav forekommer på slike steder hvor en positivt vet at St. Olav aldri har vært.

Nært beslektet med slike fenomen er begrepet interessedominant.

## Litteratur
*Sverre Mørkhagen: *Peer Gynt. Historie, sagn og «forbandet Digt»*. J.W. Cappelens forlag. Oslo 1997. ISBN 82-02-16417-6
Liste over ordførere i Tynset

**Liste over ordførere i [[Tynset]]** kommune i Innlandet fra formannskapslovene ble innført i 1837.

## Kilder
*Tynset Bygdebok, Bind IV, Bjarne Grandum, Elverum Trykk 1988, ISBN 82-991751-0-0
Dubland

**Dubland** (1886: Dobland) er et gards-, steds- og familienavn som stammer fra Varhaug i Hå kommune i Rogaland. Gården Dubland hadde materikkelnummer, gnr 42 bnr 15-24, og et areal ca. 56 da.  

Garden ble utskilt fra garden Sør-Varhaug og fikk eget bruksnummer på 1850-tallet av Ole Olsen Bratland (f. 5. november 1825) som bureiste på Dubland og gav garden navn. Ola tok også navnet Dubland som etternavn og er dermed første person i historien med dette etternavnet. 

Ola overlot garden til sin sønn Ommund (f. 12. mai 1863) som igjen overlot den til sin sønn Jon (f. 26. oktober 1902). 

Jon var siste bruker og garden ble solgt til kommunen i 1967/68 for utbygging av boliger. Dette var den første boligfeltutbyggingen på Varhaug. Mye av stasjonsområdet (sentrumsområdet) ligger på jord som ble videresolgt fra Dubland. Jærbanen ekspropierte også fra garden da banen ble anlagt.
Mørke krefter

***Mørke krefter*** (originaltittel: *The Dead Zone*) er en amerikansk skrekk-thriller fra 1983 regissert av David Cronenberg. Filmen handler om en ung lærer som blir liggende i koma i fem år etter en bilulykke. Når han våker oppdager han at han er i besittelse av en evne til å forutse dramatiske hendelser i fremtiden. Hovedrollen spilles av Christopher Walken, mens sentrale biroller spilles av Brooke Adams, Herbert Lom, Tom Skerritt og Martin Sheen. Manus er basert på Stephen Kings bok med samme tittel fra 1979.

## Handling
Den unge læreren John Smith blir utsatt for en bilulykke og blir liggende i koma i fem år. Da han våkner har kjæresten har forlatt ham og giftet seg med en annen. Mens han fremdeles er under opptrening på sykehuset oppdager han at det har skjedd noe høyst bemerkelsesverdig med ham selv: Når han rører ved et menneske, kan han se dramatiske hendelser som enten rammer vedkommende eller de som står vedkommende nær. Dermed kan han forhindre at fryktelige hendelser skjer.

Etter en rekke fryktelige hendelser hvor Johns synskhet har vært direkte innblandet, trekker han seg tilbake fra omverdenen og forsøker å leve isolert fra resten av verden. Hans handlekraft settes imidlertid på en ny og mye større prøve da han vikles inn i de ambisiøse planene til en fremadstormende politiker som holder en politisk kampanje der John er bosatt. John tvinges til å ta sitt livs vanskeligste valg.

## Om filmen

### Økonomi og popularitet
Den ble moderat suksess på amerikanske kinoer, hvor den innbrakte drøyt 20 millioner dollar. Produksjonskostnadene var på rundt 10 millioner dollar.

### Anmelderne
Den ble godt mottatt av anmelderne og har fått så mye som 90 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmanmelderen gav den 3,5 av 4 stjerner, mens Leonard Maltin gav den 3 av 4 stjerner.

*[[Aftenposten]]*, *[[Dagsavisen]]* og *[[VG]]* gav den terningkast fire, mens *[[Dagbladet]]* gav den to.

### Priser
Den vant Saturn Award i klassen beste skrekkfilm. Den vant flere mindre filmpriser.

### Annet
Filmen dannet utgangspunktet for TV-serien *[[The Dead Zone (TV)|The Dead Zone]]*, som gikk originalt på USA Network fra 2002 til 2007.

## I rollene
(utvalg)
*Christopher Walken –  Johnny Smith 
*Brooke Adams –  Sarah Bracknell 
*Tom Skerritt –  Sheriff Bannerman 
*Herbert Lom –  Dr. Sam Weizak 
*Anthony Zerbe –  Roger Stuart 
*Colleen Dewhurst –  Henrietta Dodd 
*Martin Sheen –  Greg Stillson 
*Nicholas Campbell –  Frank Dodd 
*Sean Sullivan –  Herb Smith

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Isjim (elv)

**Isjim** (russisk: Ишим, kasakhisk: Есил &ndash; **Esil**) er ei elv i Russland og Kasakhstan. Den er en venstre sideelv til Irtysj, og er 2450&nbsp;km lang, med et tilsigsfelt på 177&nbsp;000&nbsp;km².

Elva har sitt utspring i Nijazfjellene på det kasakhiske høyland, hvor den renner mot vest og nordvest, for det meste i en smal dal mellom steinete bredder. Nedenfor Nur-Sultan (tidligere Astana), Kasakhstans hovedstad, vider dalen seg ut, og elva blir bredere og mer forgreinet. Den går vestover i en stor bue, først mot nordvest, senere mot sørvest. Ved byen Derzjavinsk snur Isjim brått mot nord og deretter nordøst, og løper ut på den vestsibirske slette. Den renner over de flate Isjimsteppene i grenseomådene mellom Kasakhstan og Russland, med brede elvesletter med meandere og tallrike kroksjøer. Lenger inn i Russland, nord for byen Isjim, går elva gjennom et myr- og sumplandskap, før den munner ut i Irtysj ved Ust-Isjim. 

Nedbøren i Isjims tilsigsfelt kommer i all hovedsak om vinteren, som snø. Elva fryser til i begynnelsen av november, og blir under isen til april–mai. Vårflommen har sitt maksimum i mai–juni. I elvas nedre løp kan den bli opp til 15&nbsp;km bred under flomtoppen. Middelvannføringen 215&nbsp;km fra munningen er 56,3&nbsp;m³/s, maksimum 686&nbsp;m³/s. 

Elva er farbar for båter fra Petropavlovsk og 270&nbsp;km sørover, og fra Vikulovo 100&nbsp;km nord til munningen. Isjim brukes til vannforsyning og irrigasjon. I elva finnes de mindre reservoarene Vjatsjeslavskoje og Sergejevskoje.

## Største sideelver
*Koluton
*Zjabaj
*Akkanburluk

## Byer ved Isjim
I Kasakhstan:
*Nur-Sultan (tidligere Astana)
*Derzjavinsk
*Esil
*Petropavlovsk

I Russland:
*Isjim

## Eksterne lenker
* Om flommen i Isjim
Helene Olafsen

**Helene Hokholt Olafsen** (født 1990) er en norsk programleder og tidligere profesjonell snøbrettkjører. Hun er fra Oppegård og representerte Kolbotn IL. Hun var elev ved Wang Toppidrett i Oslo. I 2007, 16 år gammel, tok hun VM-bronse i snowboardcross.

I 2017 kom Helene på andreplass i Mesterens Mester, finalen var mot Anders Jacobsen.
I 2017 vant Olafsen i den 13. sesongen av *[[Skal vi danse (TV-program)|Skal vi danse]]* sammen med danseren Jørgen Nilsen. Olafsen og Nilsen er siden forlovet. 

I januar 2018 ledet Helene Olafsen *[[Idrettsgallaen 2018|Idrettsgallaen]]* fra Hamar sammen med Atle Pettersen og ble nominert til publikumsprisen under Gullruten 2018 for programmet. I februar 2018 var hun reporter og ekspert for Eurosport/TVNorge under snowboardsendingene fra vinter-OL i Sør-Korea og ble ansatt i TV 2 fra mars samme år..

I 2018 tok Helene Olafsen og Stian Blipp over *[[Senkveld]]*. De ga seg i 2021 og det ble kjent at *Senkveld* skulle legges ned etter 20 år på skjermen. Hun var en av deltakerne i TV 2s musikalske talentkonkurranse *[[Norges nye megahit]]*. Sangen «Ludvig Daae», som Olafsen fremførte i første program, inntok topplasseringen på Spotifys norske topp 50-liste etter fire dager. Olafsen endte på 2. plass i konkurransen.

I 2022 ga hun ut ut treningsboka *En om dagen - allsidig og variert trening*. Senere samme år, tok hun over for Katrine Moholt som programleder for den 18. sesongen av Skal Vi Danse.

## Forfatterskap

* 2022 Treningsbok: En om dagen *Stenersens forlag* 

## Andre meritter
* NM-gull i slopestyle 2007
* Sølv i junor-VM big air
* Førsteplass i et verdenscuprenn i Leysin
* 2007: Juniorverdensmester
* 2007: Femteplass i Winter X Games
* 2007/2008: Nummer ti sammenlagt i verdenscupen i snowboardcross
* 2007/2008: Nummer fem sammenlagt i verdenscupen i snowboardcross (med 3 570 av i alt 4 160 poeng) 
* 2009: Seniorverdensmester
* 2009: Sølv i X-Games, snowboardcross
* 2010: Fjerdeplass i OL, snowboardcross

## TV-opptrede

* ''Skal vi danse'' (med dansepartner Jørgen, 2017)  
* ''Mesternes Mester'' (2017) 
* ''Senkveld'' (programleder, 2018‒2021) 
* ''Idrettsgallaen'' (programleder med Atle Pettersen, 2018)  
* ''På tur med Dag Otto'' (2018) 
* ''Norges nye megahit'' (2021)
* *[[Skal vi danse (sesong 19)]]* (programleder)
* *[[Vokteren]]* (programleder, 2024)

## Bibliografi

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Jalutorovsk

**Jalutorovsk** (russisk: Ялуторовск) er en by i Tjumen oblast i Russland. Den ligger ved elva Tobol, rundt 75&nbsp;km sørøst for Tjumen. Innbyggertall: 36&nbsp;400 (2005 est.), 36&nbsp;088 (folketelling 2002).

Jalutorovsk ble grunnlagt i 1659 som bosetningen *Jalutorovskij* (russisk: Ялуторовский). Byrettigheter ble innvilget i 1782.

## Eksterne lenker
*
Terror bak rattet

***Terror bak rattet*** (originaltittel: *Duel*) er en amerikansk thriller fra 1971 produsert for fjernsynsselskapet ABC og regissert av Steven Spielberg. Filmen handler om en bilfører som blir forfulgt av en mystisk lastebil på en øde veistrekning. Bilfører blir overbevist om at han lastebilføreren ønsker livet av ham. Hovedrollen spilles av Dennis Weaver. Manuset er basert på en novelle skrevet av Richard Matheson. Han skrev også manus.

*Terror bak rattet* er den første TV-filmen som Spielberg regisserte, og regnes også av enkelte som hans første spillefilm på grunn av at den ble satt opp på kino flere steder utenfor USA (blant annet i Norge).

## Handling
David Mann er en middelaldrene mann på langtur gjennom et øde strøk i California. Underveis oppdager han at han blir forfulgt av en lastebil han nylig passerte. Etterhvert blir han overbevist om at lastebilsjåføren har fiendtlige hensikter og det hele utvikler seg til en slags katt og mus lek. Han forsøker å unnslippe sin usynlige fiende, men blir innhentet gang på gang. Etterhvert skjønner han at hans eget liv står på spill.

## Om filmen
*Terror bak rattet* ble innspilt på 13 dager og på ett sted.

Verken lastebilsjåførens utseende eller motiv blir avslørt i filmen.

Manuset er basert på en novelle skrevet av Richard Matheson. Denne novellen ble publisert i *[[Playboy]]* i 1971 og tok utgangspunkt i en lignende hendelse som han selv hadde blitt utsatt for i 1963, samme dag som John F. Kennedy ble myrdet.

### Oppmerksomhet
*Terror bak rattet* er en av få TV-filmer som har blitt husket i ettertiden. Filmen var en av de første produksjonene til Spielberg hvor hans talent ble lagt merke til. Like etter fulgte TV-filmene *[[Something Evil]]* (1972) og *[[Savage (film)|Savage]]* (1973).

Filmen ble godt mottatt av anmelderne og har fått 88 % på Rotten Tomatoes.

Den ble tildelt hovedprisen ved Avoriaz Fantastic Film Festival. Den ble også tildelt en Emmy i klassen beste lydklipp.

## I rollene

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Zavodoukovsk

**Zavodoukovsk** (russisk: Заводоуко́вск) er en by i Tjumen oblast i Russland. Den ligger ved elva Bolsjoj Uk (en sideelv til Tobol), rundt 100&nbsp;km sørøst for Tjumen. Innbyggertall: 25&nbsp;200 (2005 est.), 25&nbsp;674 (folketelling 2002).

Zavodoukovsk ble grunnlagt i 1729 som landsbyen *Ukovskaja* (russisk: Уко́вская). I 1787 fikk den nytt navn, *Zavodoukovskoje* (russisk: Заводоуко́вское). Den fikk innvilget bystatus i 1960.

## Eksterne lenker
*
Smaragdskogen

***Smaragdskogen*** (originaltittel: *The Emerald Forest*) er et britisk eventyr-drama fra 1985 regissert av John Boorman. Filmen handler om en mann som får sin sønn bortført av indianere mens han arbeider på et enormt demningsprosjekt i Amazonas. Etter mange år møter han sin sønn igjen, som nå har blitt en ung kriger hos indianerstammen han ble bortført av. Hovedrollene spilles av Powers Boothe, Charley Boorman og Meg Foster.

Filmen er basert på en sann historie fra 1972 hvor en peruansk ingeniør i Brasil fikk sin sønn bortført. Han møtte ham igjen mange år senere, da var han blitt høvding for en indianerstamme.

Filmen har et økologisk budskap.

## Handling
Amerikaneren Bill Markham er sjefsingeniør for et stort demningsprosjekt rundt Amazonas, ett prosjekt som medfører at store deler av regnskogen blir hugget ned. Bill er i Brasil med kone og to barn, og en dag ute i skogen blir hans sønn, Tommy, bortført av en indianerstamme som mener at det er galt å skulle la ham vokse opp blant et folk som ødelegger regnskogen med sine enorme konstruksjoner. En leteaksjon er nytteløs, men Bill nekter å gi opp jakten på å finne sin sønn. Ti år etter er han fortsatt på leting når han har tid og mulighet. Etter å ha blitt lurt av en kannibalstamme, flykter Bill gjennom skogen med livet som innsats. Her møter han på sin sønn, som nå har blitt en ung kriger hos «Det Usynlige Folket», fiendene til kannibalene. Tommy har mer eller mindre glemt sitt tidligere liv og faren strever med å få sønnen tilbake til sivilisasjonen.

## Om filmen
*Smaragdskogen* ble forholdsvis godt mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått 81 % på Rotten Tomatoes.

Aftenpostens Per Haddal beskrev den som en fascinerende ferd.

Anmelderen på det norske nettstedet CINERAMA gav den bare terningkast to i 2005.

## I rollene
(utvalg)
* Powers Boothe –  Bill Markham 
* Meg Foster –  Jean Markham 
* Charley Boorman –  Tomme 
* Yara Vaneau –  Young Heather 
* William Rodriguez –  Young Tommy 
* Estee Chandler –  Heather Markham 
* Dira Paes –  Kachiri

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nærsøkjen huldrejente

**Nærsøkjen huldrejente** er et vandresagn som er kjent i Norge og Sverige. Sagnet er spesielt knyttet til skogsområder eller områder med seterdrift. I Reidar Th. Christiansens vandresagnkatalog har dette sagnet nr. ML 5095.

Sagnet forteller at ensomme menn, kullbrennere, skogsarbeidere eller noen som har ærend på setra om vinteren, blir oppsøkt av en innpåsliten huldrejente. Mannen oppdager etter hvert at det ikke er ei vanlig jente – han ser kanskje kurompa hennes, og klarer å bli kvitt henne ved å kaste stål over henne, nevne Guds navn, ved å jage henne ut, slå kokende vann over henne eller til og med skyte henne. I enkelte sagn hevner hun seg.

*Gamle Ola Helldal låg og brende mile ein gong på Ostebakkje nedanfor Åsebru. Da kom huldra til han i skikkelsen av kona hans. «Men kjære vene, korleis ber det til at du kjem her da?» sa han. «Eg ville berre sjå om deg,» svara ho. Ho låg med han om natta, men da ho reiste seg om morgonen fekk han sjå rompa på henne. Han fortalte sjølv at ho kyssa han om natta au, og med det same sleikte ho han over haka. Der voks det aldri skjegg meir.*

Gjenfortalt etter Moltke Moes *Folkeminne frå Bøherad*. Oslo 1924: Norsk folkeminnelag IX

## Referanser
Sigbjørn

**Sigbjørn** er et mannsnavn dannet av de norrøne ordene *sigr*, «seier», og *bjǫrn*, «bjørn».

## Utbredelse
*Sigbiôrn* er kjent brukt i 19 runeinnskrifter fra vikingtiden, og kortformen *Sibbi* er kjent i 26 innskrifter, så disse navnene var antakelig mye brukt i Norden på den tiden. *Sigbjǫrn* er ellers kjent brukt i Norge fra 1320.

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Sigbjørn Obstfelder (1866–1900), norsk forfatter
* Sigbjørn Johnsen (1950–), norsk finansminister

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kone av huldreætt

**Kone av huldreætt** er et vandresagn som finnes i Norge og Sverige. I Reidar Th. Christiansens vandresagnkatalog har sagnet nr. ML 50 90. 

Sagnet han sees som en parallell til Huldrebryllup, men med omvendte kjønnsroller. I sagnene blir kvinner som innlater seg med huldremenn fortapt som mennesker, mens menn som gifter seg med huldrejenter bringer huldra inn i menneskeverdenen.

I kortform går sagnet omtrent slik:

*En mann kommer ut for [[hulder]] på [[seter|setra]] og en av huldrejentene er svært vakker. Han kaster stål over henne eller fanger henne på annet vis. Da viser det seg at hun slett ikke er så vakker, men huldrene krever at han må gifte seg med henne. Han tar henne med ned til bygda, og når de står foran alteret i kirken, mister hun kurompa. Han er stadig misfornøyd med dette ekteskapet og er slett ikke snill med henne. En dag roper hun ham inn til mat mens han står ute i smia. Han svarer tvert at han ikke kommer før han har fått bøyd hesteskoen riktig. Da kommer hun ut i smia til ham, tar det gloende jernet med hendene og bøyer til hesteskoen. «Slik kunne jeg gjort med deg også, hadde jeg ikke vært så glad i deg!» sier hun. Etter det er han snill med henne.*

Enkelte familier har dette sagnet som mytisk opphavssagn.
Grunnleggerens orden

**Grunnleggerens orden** (engelsk: *Order of the Founder*) er en orden som deles ut av Frelsesarmeen. Denne blir gitt til offiserer eller soldater i Frelsesarmeen som har gjort en stor innsats utover hva som kan forventes av dem.

Følgende nordmenn har fått ordenen:
*Emil Ovesen (1925), brigader og leder for redningsskøyta
*Martin Fagerlie (1953), brigader og mannen bak «Håpets dør»
*Bård Marsdal (1972), sersjantmajor og norsk diplomat
*Egil Kjølner (1984),sersjantmajor og politiker
*Jorun Goksøyr (2001), offiser, misjonær i India
*Anne Kristine Herje (2004), offiser, misjonær i Haiti
Saint-Martin-de-l’Arçon

**Saint-Martin-de-l'Arçon** er en kommune i departementet Hérault i regionen Occitanie sør i Frankrike.

## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Saint-Martin-de-l’Arçon***

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Opphavssagn

**Opphavssagn** eller *etiologiske eventyr* (av etiologi, fra gresk *aitia*, «årsak») er en kategori av tradisjonelle fortellinger, sagn og eventyr. Slike sagn tar sikte på å forklare hvorfor et naturfenomen, objekt eller et kulturtrekk som en skikk har oppstått. En type opphavsmyte er skapelsesmyte som beskriver verdens opprinnelse.

## Opphavssagnets vesen
Enhver opphavssagn er en fortelling om skapelse: disse beskriver hvordan en form for ny virkelighet blir en ny eksistens. I mange tilfeller rettferdiggjør opphavsagnene også den etablerte orden ved å forklare hvordan det ble etablert ved hellig makt. Skillet mellom  skapelsesmyter og opphavsmyter er ikke klart avgrenset. En myte om opprinnelsen til del av verden vil nødvendigvis forutsette av verden i seg selv eksisterer — hvilket for mange kulturer tar for gitt ved en  skapelsesmyte. I denne forståelsen kan man tenkte seg en opphavsmyte som bygger på og forsterker en kulturs eksisterende skapelsesmyte. Faktisk er framføringen av  skapelsesmyte ofte forstadiet til fortellingen om en opphavsmyte.

Man kan også kalle en opphavsmyte en *forklaringsmyte* for lettere skille den fra en skapelsemyte. Skapelsemyter regnes som de eldste og dukket opp for flere tusenvis av år siden i de fleste folkeslag verden over. I den vestlige, europeiske kultur har det vært mest fokus på de egyptiske, jødiske, grekse, romerske og norrøne overleveringer. Forklaringsmyter, det vil si etiologiske fortellinger eller opphavssagn, forsøker å gi en forklaring på hvorfor eksempelvis naturfenomener er som de er: natt og dag; lyn og torden; årstider; solformørkelser, og videre.

En opphavsmyte eller sagn kan være:
* opprinnelse til et ritual; i eksempelvis gresk eller hebraisk mytologi hvor det spesielle forholdet mellom en guddom og et folk
* grunnleggelsen til en by
* opphavet til en gruppe i form av en stamfar til en slekt eller nasjon
* skapelsen av en art.

Fra den tidligste sagnforskningen har det vært vanlig å dele sagnene i rekke grupper: Naturmytiske sagn som handler om det overnaturlige, historiske sagn som forteller om historiske personer eller hendelser, gudemyter (teologiske myter) hvordan forholdet mellom guder og mennesker skildres, dommedagsmyter (eskatologiske myter) som skildrer verdens undergang innenfor logikken at alt som har en begynnelse har også en avslutning,  og opphavssagn som forteller om hvordan noe har blitt til. Men denne inndelingen er slett ikke selvfølgelig. Opphavssagn inneholder ofte overnaturlige elementer, og/eller de kan utgi seg for å gjelde historiske hendelser.

## Som eventyr
Eventyrtradisjonen har en egen undersjanger som er forklaringssagn. Eksempelvis Lommen som fløy ut før Vårherre hadde skapt den ferdig, slik at han måtte kaste beina etter den. Derfor har lommen beina så langt bak.

I norsk tradisjon er det nedtegna 13 ulike etiologiske eventyr med til sammen 103 varianter. De mest kjente er «Hvorfor bjørnen er stubbrumpet» og «Jomfru Maria og svalen». Andre eksempler på opphavssagn er «De syv søstre», Jutulhogget, «Kast etter kyrkja»

## Referanser
Landsknekt

En **landsknekt** (på tysk *Landsknecht*) var en type leiesoldat som kjempet til fots i Europa fra slutten av 1400- til inn på 1600-tallet. Landsknektene hadde ofte tysk opphav. De ble ansett som dyktige krigere, men er ellers kjent for sine spesielle, fargerike klær som påvirket klesmoten på 1500-tallet.

## Historie

## Se også
* Pikenér, fotsoldat utrustet med brystharnisk, hjelm og lang pik
* Reisläufer, sveitsiske leiesoldater 
* Doppelsöldner, leiesoldater som fikk dobbelt betaling mot å gå i front
* Sveitsergarden, Pavens livgarde

## Eksterne lenker
*
The Goonies

***The Goonies*** er en amerikansk eventyrkomedie og familiefilm fra 1985 regissert av Richard Donner. Filmen handler om en ung vennegjeng som finner et gammelt skattekart laget av en legendarisk sjørøver. Jakten på den sagnomsuste skatten bringer dem avgårde på en eventyrlig reise som ble langt mer dramatisk enn hva de kunne forestille seg. Filmen er basert på en historie skrevet av Steven Spielberg.

## Handling
Goonies er kallenavn på en gjeng gutter og jenter i 11–12-års alderen som henger sammen og finner på sprø ting. Alt er langt ifra lykken hos gjengen, for foreldrene til Mikey og Brand trues med å bli fratatt huset sitt dersom de ikke kan betale forfalt gjeld. En dag snubler gjengen over et gammelt skattekart oppå loftet hos Mikey og Brand. Kartet viser veien til den legendariske One Eyed Willys bortgjemte skatt. Mikey klarer å overtale de andre til å hive seg med i skattejakten som fører dem til en gammel, nedlagt restaurant hvor en forbryterfamilie ved navn Fratelli har sitt skjulested. Dette er ettersøkte mordere og det oppstår store komplikasjoner når de også kommer på sporet av skatten.

## Om filmen

### Økonomi og popularitet
*The Goonies* ble en stor suksess i USA hvor den innbragte 61,5 millioner dollar; Den ble den niende mest innbringende filmen i USA  i 1985.

Produksjonskostnadene var på ca 19 millioner dollar.

### Filmkritikerne
Filmen ble forholdsvis godt mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått 71 % på Rotten Tomatoes. Filmkritikeren Roger Ebert gav den 3 av 4 stjerner, mens Leonard Maltin gav den 2,5 av 4 stjerner.

*[[Dagbladet]]* gav den terningkast tre, mens *[[VG]]* gav den to.

### Priser
Anne Ramsey ble tildelt en Saturn Award for beste kvinnelige birolle, mens Sean Astin ble tildelt en Young Artist Award.

I 2017 besluttet National Film Preservation Board at filmen var betydningsfull nok til å lagres i USAs nasjonale filmregister.

## I rollene
(utvalg)
*Sean Astin –  Mikey Walsh 
*Josh Brolin –  Brand Walsh 
*Jeff Cohen –  Lawrence 'Chunk' Cohen 
*Corey Feldman –  Clark 'Mouth' Devereaux 
*Kerri Green –  Andy Carmichael 
*Martha Plimpton –  Stef Steinbrenner 
*Jonathan Ke Quan –  Richard 'Data' Wang 
*John Matuszak –  Lotney 'Sloth' Fratelli 
*Robert Davi –  Jake Fratelli 
*Joe Pantoliano –  Francis Fratelli 
*Anne Ramsey –  Mama Fratelli 
*Lupe Ontiveros –  Rosalita 
*Mary Ellen Trainor –  Harriet Walsh 
*Keith Walker –  Irving Walsh

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Dystetromma

**Dystetromma** er tittelen på en liten vandresagngruppe som handler om at de underjordiske eller huldrefolket deltar i krig. Disse sagnmotivene finnes over hele Europa. I Norge er dette en marginal sagngruppe, sannsynligvis fordi Norge i forhold til rikere land lenger i sør oftest har vært forskånet for krigshandlinger og herjing.
Reidar Th. Christiansen gav denne sagngruppa nr. ML 6040 i sin vandresagnkatalog.

Navnet Dystetromma har gruppen fått fordi et utbredt sagnmotiv forteller at når det kan høres tromming fra gården Dyste på Toten, varsler dette krig. Det er de underjordiske som forbereder seg til krigen. 

Sagn fra krigen mot svenskene i 1807 – 1814 forteller at usynlige underjordiske sto foran de svenske linjene og dyttet børsepipene opp slik at de skjøt over de norske soldatene. Andre forteller at trommingen fikk svenskene til å tro at nordmennene fikk forsterkninger.

*«I sjølve kampen vann vi norske støtt, og vi laut vinna vi, for vi hadde hjelp tå Dyst.-kongen. Dyst-kongen er konge over dei underjordiske han, og når det er fare på ferde her i landet, kjem han marsjerande fram under låvebrua på Dyste med herfolket sitt.»* sa en av fortellerne til Sigurd Nergaard.

## Kilder
* Sigurd Nergaard, *Ufredstider: Folkeminne fraa Østerdalen II*. Oslo 1922, Norsk folkeminnelag.
Furuprosesjonsspinner

**Furuprosesjonsspinner** (*Thaumatopoea pinivora*) er en prosesjonsspinner som tilhører familien tannspinnere (Notodontidae). Som hos slektningen eikeprosesjonsspinner (*Thaumatopoea processionea*) lever de hårete larvene selskapelig i store silkespinn, og de kan legge ut på vandring i lange rekker. Larvene har gifthår og kan forårsake betydelige helseproblemer, se under eikeprosesjonsspinner. Denne artens larver lever på furu (*Pinus sylvestris*).

## Utseende
En middelsstore (vingespenn 27 – 39 mm), kraftig bygd, grå spinner. Den ligner sterkt på eikeprosesjonsspinneren, men er litt lysere på farge. De to artene er dessuten knyttet til ulike skogtyper, og flygetiden er ulik. Kroppen er kledt med lange hår og virker lurvete. Hodet er nokså stort og bredt, antennene kamformede hos begge kjønn. Bakkroppen ender i en dusk av lange hår, som hunnen feller under eggleggingen. Forvingen er lysgrå med tre mer eller mindre tydelige (tydeligst hos hannen) mørke tverrbånd. Bakvingen er ensfarget gråhvit. Larven er grå med en mørkere, nedsenket ryggstripe og noen oransje vorter. Som hos eikeprosesjonsspinneren har den tallrike gifthår.

## Levevis
Larvene lever på furu, og de voksne sommerfuglene flyr i mai. Ellers ligner biologien mye på eikeprosesjonsspinnerens, se under denne arten. Hunnen legger 75 – 250 egg i tette, spiralformede ansamlinger rundt en furunål. Larvene vokser seg fullvoksne i løpet av en sommer, men kan ligge over flere år som pupper. Som eikeprosesjonsspinneren kan denne artens larver forårsake betydelige helseproblemer.

## Kilder
* Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/t/thaumetopoea_pinivora.html

## Eksterne lenker
*
Georg Freiherr von Brandis

**Georg [[friherre|Freiherr]] von Brandis** (1948–2021) var en tysk generalmajor og visepresident for militære anliggender i den føderale etterretningstjenesten, Bundesnachrichtendienst.

Georg von Brandis trådte inn i hæren i 1967, og tilhørte først panserbataljon 134 i Wetzlar. I 1968 påbegynte han offisersutdannelsen ved pansergrenaderbataljon 142 i Koblenz. I 1974 ble han knyttet til staben hos fallskjermjegerbataljon 272 i Wildeshausen, hvor han i 1975 ble kompanisjef. I 1978 ble han så knyttet til staben ved fallskjermjegerbataljon 271 i Iserlohn. Fra 1979 fulgte generalstabsstudier ved Führungsakademie der Bundeswehr i Hamburg, og fra 1981 var han knyttet til staben i pansergrenaderbrigade 16 i Wentorf utenfor Hamburg.

Han var første gang knyttet til Bundesnachrichtendienst fra 1983 til 1986. Fra 1986 var han stedfortredende militærattaché ved ambassaden i Washington D.C.. Fra 1989 var han så kommandør for fallskjermjegerbataljon 262 i Merzig. Brandis var sekretær i forsvarsministeriet fra 1991 til 1994, da han igjen ble knyttet til Bundesnachrichtendienst som sekretariatsleder. Fra 1998 var han stabsoffiser i det 2. tysk-amerikanske korps i Ulm. I 2000 ble han sekretariatsleder i Führungsstab der Streitkräfte i Bonn.

Han var visepresident for den militære etterretningstjenesten fra 2002 til 2005, da han ble utnevnt til visepresident for Bundesnachrichtendienst.

## Referanser