Hedehusene

**Hedehusene** i Høje-Taastrup kommune er en by på Sjælland i Danmark med 14&nbsp;868 innbyggere (2023), beliggende ved banestrekningen København-Roskilde. Byen fungerer som drabantby til Hovedstadsområdet. Hedehusene oppstod opprinnelig ved den første jernbanestrekningen fra København mot Vestsjælland. 

## Historie

Kallerupsteinen er en av Danmarks eldste runesteiner. Steinen er fra ca. 800–825. Den ble funnet ved Kallerup, nord for Hedehusene i 1827. Steinen er i dag oppstilt ved Ansgarkirken. Teksten er: *«Hornbores, Svides ætlings sten.»*

Kirken fikk nettopp sitt navn etter Ansgar ved innvielsen i 1921. Han kom nemlig til landet i samme periode. 

På Kallerupsteinen ses to små skålformede fordypninger. De menes å være elementer i en kult og er mye eldre enn runetegnene. 

Ved anleggelsen av den første *anlagte* landeveien (Kongeveien) mellom København og Roskilde i 1642, ønsket kong Christian IV at det skulle bygges et hus for en kronefogd til bevoktning av bommer ved veien. Dette ble det første huset *på heden' – senere Hedehusene. Man kan derfor med rette si at kong Christian IV er Hedehusenes grunnlegger. Veiens status som kongevei ble fjernet om lag 20 år senere og *Kongens Hedehus* bele [[kro]]. 

Kongeveien forfalt, men ble på 1700-tallet erstattet av den nåværende [[Roskildevej]], som også passerer Hedehusene. Det er i Hedehusene at Roskildevej (veien fra København mot Roskilde) går over i Københavnsvej (veien fra Roskilde mot København). 

En kro ble til to-tre kroer, men det er stort sett det som skjedde i Hedehusene frem til [[jernbane]]n ble bygget i 1847. At det ble anlagt en stasjon i Hedehusene skyldtes først og fremst at datidens lokomotiver ofte måtte fylle på vann. Mange amerikanske byer er blitt til av samme grunn. I Hedehusene gikk det imidlertid fortsatt mange år før det kom et par hus rundt kroen og stasjonen. Det var langt til landsbyene Kallerup, [[Fløng]] og [[Baldersbrønde]]. 

Fra århundreskiftet og fremover skjedde det en betydelig vekst i Hedehusene, først satt i gang av Hedehusene Tæglverk, som i begynnelsen av 1900-tallet var landets største og senere blant de største [[pukkverk]]ene i området. Hedehusene stasjon var en av de største godsbanegårdene da dagens, den tredje stasjonen i Hedehusene, ble innviet i 1917.

== Hedehusene i dag ==
I dag har Hedehusene voks sammen med Kallerup og Fløng i nord og Baldersbrønde i øst. Hovedgaten, som Roskildevej begynner fra, er den viktigste handelsgaten. [[Rockwool]] som finnes vest for byen, er den største arbeidsplassen. 

[[Hedeland]] sør og vest for byen er et enestående og særpreget naturområde i tidligere grusområder. 

== Innvandrere ==
Fra slutten av 1970-årene til begynnelsen av 1980-årene bosatte de første innvandrerne seg i Hedehusene, og de var blant de første som leide boliger i Charlotteager rett etter oppføringen. I dag kan man støte på beboere av flere ulike nasjonaliteter, som er rundt 30 i antall. Imidlertid er den største innvandrergruppen fra Tyrkia, hovedsakelig fra byene [[Sivas]], [[Konya]] og [[Ankara]]. Men det bor også mindre grupper fra det tidligere Jugoslavia (Bosnia), Kosovo, Kroatia, Pakistan, Marokko, Iran og Irak. 

Det er omkring 1&nbsp;000–1&nbsp;500 innvandrere i Hedehusene. 

== Referanser ==
<references>

</references>

== Litteratur == 
*Else Trier: *Høje-Taastrup Kommune i fortid og nutid*, ISBN 87-982215-2-3
*Martin Hansen: *Hedehusene, Kallerup og Baldersbrønde gennem tiderne'', Hedehusene Bogtrykkeri, 1974

## Eksterne lenker
*