open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Spinkelt engfly

**Spinkelt engfly** (*Mesoligia furuncula*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet langs kysten vest til Rogaland i Norge.

## Utseende
Et ganske lite (vingespenn 22 – 28 mm) og nokså spinkelt nattfly. Fargen er svært variabel og kan ligne mye på artene i slekten *[[Oligia]]*, særlig på rødgult engfly, men den kan skilles fra disse på den spinkle kroppsformen og på at bakvingene er ganske lyse. **Forvingene** er svært variable i fargen, den vanligste fargevarianten har vinger som er varmt rødbrune i den indre halvdelen, blekt brunlige i den ytre med et skarpt skille mellom. **Bakvingen** er gråhvit.
 
## Levevis
Arten finnes på tørre, åpne områder langs kysten. Larvene utvikler seg inne i stråene på ulike grasarter (Poaceae) mellom september og juni. De voksne sommerfuglene flyr i juli – august.

## Utbredelse
Arten finnes i Nord-Afrika, i Europa og i det nordlige Asia østover til Japan. I Norge lever den langs kysten fra svenskegrensen til Karmøy i Rogaland.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Spinkelt engfly
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* ''Mesoligia furuncula'' på UK moths
## Eksterne lenker
*
Lite strandengfly

**Lite strandengfly** (*Mesoligia literosa*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Sogn og Fjordane i Norge.

## Utseende
Et ganske lite (vingespenn 23 – 28 mm), middels kraftig nattfly. Forvingen er grå med mer eller mindre utpreget, rødbrun eller mørkrosa bestøvning. Vingens midtfelt er mørkere, særlig i den bakre delen. Nyre- og ringmerkene er lyse, delvis med svarte kanter. Bakvingen er lysgrå.

## Levevis
Arten lever i åpne områder med gras. Larvene utvikler seg på ulike arter av gras, om høsten på røttene, etter overvintring om våren inne i de nye stråene. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juli – august.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa og den vestlige delen av Asia østover til Sentral-Asia og Iran. I Norge er den forholdsvis vanlig på Sørlandet og det sørlige Østlandet, og forekommer også i Hardanger og Sogn. På Østlandet er den påtruffet nord til Vågå i Oppland.
## Kilder
* Norges sommerfugler – Lite strandengfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/literosa.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/m/mesoligia_literosa.html
* *Mesoligia literosa* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071019032213/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2342

## Eksterne lenker
*
Større gressengfly

**Større gressengfly** (*Mesapamea secalis*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Møre og Romsdal i Norge. Denne arten og *[[Mesapamea didyma]]* lar seg ikke sikkert skille på ytre kjennetegn, man må dissekere kjønnsorganene for å bestemme arten sikkert.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 30 – 34 mm), kraftig, mer eller mindre gråbrunt nattfly. Fargen er svært variabel, fra ganske blek til nesten svart, den ytre delen av forvingen er ofte lysere enn resten. Nyre- og ringmerkene er oftest lyse og tydelige. Bakvingen er lyst gråbrun.

## Levevis
Arten lever på åpne områder med gras. Larvene utvikler seg inne i stråene på ulike grasarter fra september til mai. De voksne sommerfuglene flyr i juli – august.

## Utbredelse
Inntil nylig har arten blitt blandet sammen med espers grasengfly, og det er uklart hvor vidt utbredt den egentlig er. Trolig finnes den i Nord-Afrika og over det meste av Europa. I Norge er den vanlig nord til Møre og Romsdal.

## Referanser




## Kilder
* Norges sommerfugler – Større gressengfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/secalis.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/m/mesapamea_secalis.html
* *Mesapamea secalis* på UK moths: http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2343

## Eksterne lenker
*
Jacob Frederik Dietrichson

**Jacob Frederik Dietrichson** (født 4. januar 1806 i Arendal, død desember 1879) var en norsk professor i teologi.

Dietrichson tok embedseksamen med beste karakter i 1827, og jobbet som lektor og professor i teologi på Universitetet i Oslo fra 1832 til 1870. Han underviste mest i kirkehistorie og eksegese.

I ettertid blir Dietrichson mest forbundet med arbeidet han la ned i sammenheng med  den første oversettelsen av Det nye testamentet til bokmål. Denne oppgaven ble opprinnelig gitt til Dietrichson, men han døde før oversettelsen ble ferdig. Den endelige oversettelsen kom ut i 1904.

## Eksterne lenker
* Nekrolog i ''Ferdaheimen'' fra 1879. - Ivar Aasen-tunets nettbibliotek.
Sølvbunkefly

**Sølvbunkefly** (*Photedes minima*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Møre og Romsdal i Norge. 

## Utseende
Et ganske lite (vingespenn 20 – 26 mm), middels kraftig, lyst gulbrunt nattfly. Hunnen er litt mindre og mer kontrastrikt tegnet enn hannen. Forvingen har vanligvis et litt mørkere midtfelt og en lys bølgelinje langs ytterkanten, ellers er den ensfarger lyst gulbrun, det samme er bakvingen. Arten kjennes nokså lett på den at den er så liten.

## Levevis
Arten finnes på fuktige enger, myrer og i fuktig, åpen skog. Larvene utvikler seg i røtter og strå av sølvbunke (*Deschampsia cespitosa*). De voksne sommerfuglene flyr i juni – august.

## Utbredelse
Sølvbunkeflyet finne over det meste av Europa. I Norge er den utbredt nord til Møre og Romsdal.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/p/photedes_minima.html
* *Photedes minima* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071018215837/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2345
## Eksterne lenker
*
Okerfly

**Okerfly** (*Eremobia ochroleuca*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet på Sørlandet og det sørligste Østlandet i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 33 – 36 mm), middels kraftig, lyst farget nattfly med kontrastrikt tegnede vinger. Arten er lett å kjenne igjen på forvingenes tegninger. **Forkroppen** er blekt okerfarget, forvingen har blekt oker til brunlig grunnfarge. Den er lys ved roten, rundt midten av vingen går det to brede, hvite tverrbånd (mellomlinjer) som møtes i midten slik at de danner en hvit X. Midtfeltet (området mellom mellomlinjene) er brunt, det samme er området mellom ytre mellomlinje og den hvite bølgelinjen, som går langs ytterkanten av vingen. **Bakvingen** er grå, lysere ved roten.

## Levevis
Arten finnes på tørre enger, strender og andre tørre, åpne områder. Larven utvikler seg på blomster og frø av ulike gras, særlig hundegras (*Dactylis glomerata*).
 
## Utbredelse
Okerflyet er utbredt over det meste av Europa, unntatt lengst i nord.
I Norge forekommer den på Sørlandet og det sørligste Østlandet.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/e/eremobia_ochroleuca.html
* *Eremobia ochroleuca* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071108165146/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2352
## Eksterne lenker
*
Blekt stengelfly

**Blekt stengelfly** (*Luperina testacea*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet langs kysten til Rogaland i Norge. 

## Utseende
Et  middelsstort (vingespenn 32 – 40 mm), middels kraftig, lysgrått nattfly. Forvingen er ensfarget lysgrå bortsett fra at midtfeltet vanligvis er mørkere med lyse nyre- og ringmerker. Begge vingepar har uvanlig lange frynser langs ytterkanten, forvingens ytterkant er litt bølgete. Bakvingen er skinnende hvit.

## Levevis
Arten lever i åpne områder der larvene utvikler seg i røttene på ulike gras (Poaceae). De voksne sommerfuglene flyr i august – september og kommer gjerne til lys.

## Utbredelse
Blekt stengelfly er utbredt i Nord-Afrika og Europa.
I Norge finnes den bare langs kysten vestover til Rogaland.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/l/luperina_testacea.html
* *Luperina testacea* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071108091535/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2353
## Eksterne lenker
*
Trường Sơn-fjellene

**Trường Sơn-fjellene**, også kalt **Den annamitiske fjellkjeden** er en rundt 1&nbsp;100 km lang fjellkjede i det vestlige Indokina og går gjennom Laos og Vietnam. I Vietnam kalles fjellene *Dãy Trường Sơn* og i Laos *Phou Luang*.

Fjellkjeden løper parallelt med kysten mot Sørkinahavet og skiller Mekong-bassenget fra havet. Fjellkjedens østlige siden reiser seg bratt opp fra slettelandet og fører en rekke små og store elver.

Det høyeste fjellet ligger i Laos og er Phu Bia med 2&nbsp;820 moh. På den vietnamesiske siden er den høyeste toppen 2&nbsp;711 moh og heter Phu Xai Lai Leng og ligger i kjedens nordlige del. I den nsørlige delen er den høyeste toppen fjellet Ngọc Linh med sine 2&nbsp;589 moh.

Laos ligger hovedsakelig på fjellenes vestside med provinsene Houaphan og Xieng Khouang, mens Vietnam ligger hovedsakelig på østsiden med provinsene Houaphan og Xieng Khouang.

Trường Sơn-fjellene har et rikt dyreliv, med blant andre den antilopelignende Saola-oksen, den bisonlignende Gaur, Indokinatiger og Truong Son muntjak.

Under Vietnamkrigen gikk den viktige forsyningslinjen Ho Chi Minh-stien gjennom området og denne hadde av den grunn blant andre det vietnamisiske navnet Đường Trường Sơn («Trường Sơn-veien»).

## Se også
*Ho Chi Minh-stien

## Eksterne lenker
* Brosjyre med en rekke bilder fra WWF fra Trường Sơn-fjellene
* BBC In Pictures: Uncovering Viet Nam's secret wildlife
Wasa (forskningsstasjon)

**Wasa** er en svensk forskningsstasjon i Antarktis, beliggende omtrent 130 kilometer fra kysten på nunataken Basen i Vestfjella i Dronning Maud Land. Et par hundre meter unna ligger den finske stasjonen Aboa, som sammen med Wasa utgjør den såkalte Nordenskjöldbasen. Stasjonene samarbeider tett både innen forskning og logistikk. Wasa drives av det svenske polarforskningssekretariatet og er kun bemannet om sommeren. Stasjonen ble etablert i sesongen 1988/89 og har plass til 12–16 personer.

Hovedbygget er 17,5x7,6 m, bygget i tre og står på 1,5 m høye påler for å unngå opphoping av drivsnø. Hovedbygget består av fire soverom, et stort kjøkken og oppholdsrom. Dessuten finnes badstu, dusj og vaskerom. I tilknytning til hovedbygget ligger generatorhuset, et bygg på 7,5x6 m. Bygget, som består av tre containere, inneholder generatorer, vannforsyningsanlegg og verksted.

## Eksterne lenker

* Forskningsstation Wasa . Polarforskningssekretariatet
* Polarforskningssekretariatets film om bygget av stationerna Svea och Wasa (Youtube)
Steppestengelfly

**Steppestengelfly** (*Fabula zollikoferi*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet én gang i Norge, i Kristiansand. Dette dreide seg trolig om et innfløyet eksemplar.

## Utseende
Et ganske stort (vingespenn 44 – 57 mm), ensfarget lysgrått nattfly.
## Levevis
Arten kan foreta nokså lange vandringer.

## Utbredelse
Den er utbredt i Mellom-Europa. I Norge er den bare funnet én gang,det dreide seg trolig om et innfløyet eksemplar.
 
## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/l/luperina_zollikoferi.html
* *Fabula zollikoferi* på UK moths: http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2356

## Eksterne lenker
*
Takrørfly

**Takrørfly** (*Rhizedra lutosa*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet spredt nord til Sør-Trøndelag i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort til ganske stort (vingespenn 37 – 56 mm) nattfly, ensfarget brungul eller lyst rødlig grå. Forvingen har en bue av svarte flekker ca. 3/4 ut i vingen og ellers spredte, små, svarte flekker over hele overflaten. 

## Levevis
Den lever på sumpete steder der det vokser takrør (*Phragmites australis*), som er larvenes næringsplante. Larvene utvikler seg på røttene. De voksne sommerfuglene flyr i august – oktober og kommer gjerne til lys.

## Utbredelse
Arten finnes over det meste av Europa.
I Norge er den funnet spredt nord til Sør-Trøndelag.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/r/rhizedra_lutosa.html
* *Rhizedra lutosa* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071024003611/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2375

## Eksterne lenker
*
Flekkstengelfly

**Flekkstengelfly** (*Amphipoea oculea*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den forekommer på Sørlandet, det sørligste Østlandet og i Rogaland i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 28 – 32 mm), kraftig bygd, rødbrunt nattfly. De kjennes lett på det skinnende hvite nyremerket og det lysbrune ringmerket i forvingen. Kroppen og forvingen er nokså mørkt rødbrune. Begge vingepar har lange hårfrynser langs ytterkanten. Forvingen har doble, fien, brune mellomlinjer (tverrlinjer som rammer inn vingens midtfelt), mellom disse sitter et skinnende hvitt nyremerke med en svart ring inne i, og et lysbrunt ringmerke. Bakvingen er mørkt brunlig grå.

## Levevis
Larven lever på i strå og røtter av ulike gras. De voksne sommerfuglene flyr i juli – september.

## Utbredelse
Flekkstengelfy finnes over det meste av Europa, unntatt lengst i nord.
I Norge finnes den langs kysten til Rogaland.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/amphipoea_oculea.html
* *Amphipoea oculea* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071025192559/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2360

## Eksterne lenker
*
Variabelt stengelfly

**Variabelt stengelfly** (*Amphipoea fucosa*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den forekommer nord til Nord-Trøndelag i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 29 – 37 mm), kraftig, gulbrunt nattfly. Vingene har lange frynser langs ytterkanten. Kroppen og forvingene er gulbrune. Forvingen har doble, smale, brune mellomlinjer (tverrlinjer) som avgrenser vingens midtfelt. I midtfeltet er det et hvitt eller oransje nyremerke uten svart ring inni, og et lysbrunt ringmerke. Bakvingen er gråbrun.

## Levevis
Arten lever helst i åpne områder ved kysten, blant annet saltenger. Larvene lever på røtter og i strå av ulike gras. De voksne sommerfuglene flyr i juli – september og kommer gjerne til lys.

## Utbredelse
Arten finnes i hele Europa, unntatt Den iberiske halvøy og den sørlige delen av Balkan.
I Norge er den utbredt nord til Nord-Trøndelag, og er den vanligste arten i slekten *[[Amphipoea]].*

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/amphipoea_fucosa.html
* *Amphipoea fucosa* på UK moths: http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2358

## Eksterne lenker
*
Myrstengelfly

**Myrstengelfly** (*Amphipoea lucens*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den forekommer nord til Møre og Romsdal i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 31 – 35 mm), rødbrunt nattfly, vingene har lange hårfrynser langs ytterkanten. Forvingen har doble, fine, brune mellomlinjer. Nyremerket er oransje, lysbrunt eller hvitt, ofte forholdsvis utydelig, ringmerket er lite, lysbrunt, ofte knapt synlig. Bakvingen er lyst gråbrun. *[[Amphipoea]]-*artene er vanskelige å skille, denne kan ofte kjennes på de lite markerte nyre- og ringmerkene.
## Levevis
Arten lever på myrer og sure grasheier. Larvene lever på røttene og i stråene til ulike gras, særlig blåtopp (*Molinia caerulea*). De voksne sommerfuglene flyr i august – september.
## Utbredelse
Myrstengelflyet er utbredt i Mellom- og Nord-Europa. I Norge er den funnet nord til Møre og Romsdal.
## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/amphipoea_lucens.html
* *Amphipoea lucens* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071018193544/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2357
## Eksterne lenker
*
Kyststengelfly

**Kyststengelfly** (*Amphipoea crinanensis*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet spredt nord til Troms i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 28 – 32 mm), gulbrunt nattfly. Vingene har lange frynser langs ytterkanten. Forvingen har doble, brune mellomlinjer som avgrenser vingens midtfelt, men disse er ofte utydelige. Nyremerket er hvitt eller oransje med i alle fall antydning til en mørk ring inni, ringmerket er lysbrunt, nokså lite tydelig. Bakvingen er mørkt brungrå.

## Levevis
Arten lever på sumpige steder. I motsetning til sine slektninger lever larvene trolig ikke på gras, men i stengler og røtter av sverdlilje (*Iris pseudacorus*). De voksne sommerfuglene flyr i august – september.

## Utbredelse
Arten har en flekkvis forekomst i det nordlige Europa fra Irland i vest til Ukraina i øst. I Norge er den ikke vanig, men den er funnet å langt nord som Troms.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/amphipoea_crinanensis.html
* *Amphipoea crinanensis* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071031063022/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2359

## Eksterne lenker
*
Aboa

**Aboa** er Finlands eneste forskningsstasjon i Antarktis, beliggende omtrent 130 kilometer fra kysten i Vestfjella i Dronning Maud Land. Et par hundre meter unna ligger den svenske stasjonen Wasa, som sammen med Aboa utgjør den såkalte Nordenskjöldbasen. Stasjonene samarbeider tett både innen forskning og logistikk. Aboa drives av Finlands Antarktisforskningsprogram (FINNARP) og er kun bemannet om sommeren. Stasjonen har plass til cirka 10 personer.

Aboa ble bygget i 1988 på nunataken Basen. Stasjonen består blant annet av hovedbygning, tre laboratorieenheter, lager og generatorbygg.

## Eksterne lenker
* Forskningsstationen Aboa. Östersjöportalen
The Eye (2008)

***The Eye*** er en film fra 2008, med Jessica Alba i hovedrollen. Filmen er en gjenskapelse av *[[The Eye (2002)|The Eye]]* fra 2002.

## Handling
Sydney Wells er en suksessrik fiolinist som har vært blind siden hun var fem år gammel. Da hun fyller 20 gjennomgår hun en hornhinnetransplantasjon som gjør at hun får tilbake synet, om enn noe tåkete i begynnelsen. Etter hvert som tiden går og synet hennes blir klarere, opplever hun skremmende syn, for det meste om ild og døende personer. Sydney forsøker å finne ut hva synene kommer av, samtidig som hun fortvilt forsøker å overbevise andre om at hun opplever disse synene.

## Rolleliste

## Mottakelse
Filmen mottok for det meste negative omtaler fra kritikere. Nettstedet Rotten Tomatoes opplyste i februar 2009 at 22% av 74 anmeldelser var positive

Filmen åpnet på andreplass på box office-listen i USA med et salg på 12,4 millioner dollar

Jessica Alba ble nominert til en Golden Raspberry Award for dårligste skuespillerinne under den 29. Razzie-utdelingen i 2009 for sin jobb i *The Eye*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Peire Cardenal

**Peire Cardenal** (ca. 1180 – ca. 1278) var en trubadur (oksitansk *trobador*) kjent for sine satiriske *[[sirventes]]*. Det er bevart 96 sanger etter ham, et sjelden høyt tall for poeter fra Cardenals tid.

## Liv og virke
Familienavnet Cardenal finnes i mange av regionens dokumenter på 1200 og 1300-tallet og Peire Cardenal var åpenbart av adelig opphav; i *[[Vida (trobadordikting)|vidaen]]* omtales han som «sønn av en ridder og en høybåren frue». Han ble utdannet til kannik, men gav opp en geistlig karriere til fordel «denne verdens forfengelighet» (i henhold til vidaen). 

Cardenal startet sin virksomhet som trubadur ved hoffet til Ramon VI av Toulouse og oppholdt seg senere ved ulike hoff i Sør-Frankrike og Spania. Han hadde med seg et følge av *joglars*, noen av dem nevnes ved navn i poesien hans. 

I yngre år var Cardenal en sterk motstander av Frankrike, de geistlige og albigenserkorstoget, men mot slutten av livet ser det ut til at han hadde forsont seg med den nye samfunnsordningen i Sør-Frankrike.

Tre av Peires sanger har bevarte melodier, men to av dem er komponert av Guiraut de Bornelh og Raimon Jordan. Vidaen forteller at «han skapte poesi om mange vakre emner med herlige melodier», så det er litt overraskende at ikke flere av melodiene er bevart. 

## Referanser og noter


## Litteratur
* Elizabeth Aubrey: *The Music of the Troubadours*. Indiana University Press, 1996. ISBN 0-253-21389-4.
* Margarita Egan (red. og overs.): *The Vidas of the Troubadours*. New York: Garland, 1984. ISBN 0-8240-9437-9.

## Eksterne lenker

* Fullstendig verkliste, kritikker og biografi (fransk og oksitansk)
* Søkbar verksliste med noen få melodier (oksitansk)
* Utvalg verk med noter  (oksitansk og italiensk)
Brunt stengelfly

**Brunt stengelfly** (*Hydraecia micacea*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er vanlig nord til Nordland i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 33 – 43 mm), brungult, rødlig eller rosaaktig brunt nattfly. Til tross for at arten varierer mye i fargen er den vanligvis lett å kjenne igjen, bortsett fra at den kan forveksles med den sjeldne immigranten vandrestengelfly. Forvingens midtfelt er noe mørkere enn resten, med tydelige, brunkantede, lysbrune nyre- og ringmerker. Bakvingen er lyst gulbrun.

## Levevis
Arten har larver som lever på stengler og røtter av en rekke ulike planter, særlig høymoler (*[[Rumex]]* spp.), men også blant annet på potet, der den kan gjøre litt skade. De voksne sommerfuglene flyr i august – oktober og kommer gjerne til lys. Arten overvintrer som egg.

## Utbredelse
Brunt stengelfly finnes over nesten hele den palearktiske sone, og har i tillegg blitt innført til Nord-Amerika, der den har spredt seg til store deler av kontinentet. I Norge er den vanlig nord til Nordland.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/h/hydraecia_micacea.html
* *Hydraecia micacea* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071024090344/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2361
## Eksterne lenker
*
Vandrestengelfly

**Vandrestengelfly** (*Hydraecia ultima*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet én gang i Norge, i Råde i Østfold, dette dreide seg trolig om et innfløyet eksemplar. 

## Utseende
Arten er svært lik den nærtbeslektede brunt stengelfly (*Hydraecia micacea*), og man må undersøke kjønnsorganene for å skille det to artene sikkert.

## Levevis
Larvene lever i stengler og røtter av ulike planter.

## Utbredelse
Den er utbredt i Mellom- og Øst-Europa og videre østover til Stillehavet.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/h/hydraecia_ultima.html

## Eksterne lenker
*
Tistelstengelfly

**Tistelstengelfly** (*Gortyna flavago*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet på Sørlandet og det sørligste Østlandet i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 34 – 41 mm), gulbrunt nattfly. Vingene er mer kontrastrikt farget enn hos de fleste andre stengelfly. Kroppen og forvingene er gulbrune, forvingen er lysere, brungul ved roten, i midtfeltet og i en flekk i vingespissen. Vingene har lange frynser langs ytterkantene. Forvingen har tydelige, brunhvite nyre- og ringmerker. Den er litt innbuktet bak spissen og dermed sigdformet. Bakvingen er lyst gråbrun, litt innbuktet midt på ytterkanten.

## Levevis
Arten kan finnes i mange ulike miljøer, i skog, på ruskemark og i myrlendt terreng. Larvene leveer inne i røtter og stengler av store planter i kurvplantefamilien (Asteraceae), for eksempel borrer (*Arctium* spp.) og tistler (*Cirsium* spp.). De forpupper seg inne i stengelen. De voksne sommerfuglene flyr i august – oktober.
## Utbredelse
Arten finnes i det meste av Europa, unntatt lengst i nord. I Norge er den utbredt på Sørlandet og det sørligste Østlandet.
## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/g/gortyna_flavago.html
* *Gortyna flavago* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071108183815/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2364

## Eksterne lenker
*
Grønt rotfly

**Grønt rotfly** (*Calamia tridens*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er bare kjent fra Østfold i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 34 – 44 mm), grønt nattfly. På grunn av fargen kan den ikke forveksles med noen andre nattfly, men den ligner på enkelte båtspinnere (Nolidae), som den skiller seg fra ved at den hviler med vingene tett pakket rundt kroppen, ikke litt spredt som hos båtspinnerne. Forkroppen og forvingen er klart grønne, forvingen med en kommaformet, hvit flekk (nyremerket) midt i vingen. Vingefrynsene er ganske lange. Bakvingen er gråhvit.

## Levevis
Arten finnes i åpne områder. Larvene lever på røttene av ulike gras, i et rør av silke. De forpupper seg i et silkekledt hulrom i bakken.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Europa, bortsett fra lengst i nord, og videre østover til Altajfjellene og Kasakhstan. I Norge er den bare kjent fra Østfold.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/calamia_tridens.html
* *Calamia tridens* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071019050731/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2366
## Eksterne lenker
*
Grønnbåndet rotfly

**Grønnbåndet rotfly** (*Staurophora celsia*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den finnes langs sørkysten vest til Rogaland i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 36 – 44 mm), grønt nattfly. Arten er helt umiskjennelig. Forkroppen er grønn, med brun karge og brunt på sidene. Forvingen er lyst blålig grønn, med en brunt tverrbånd i midten som er gjennomskåret av en kort, brun lengdebue. Ytterkanten er brun og tannete. Bakvingen er mørkt gråbrun.

## Levevis
Arten har larver som lever på røttene av ulike gras. De voksne sommerfuglene flyr i august – september.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa, bortsett fra den vestligste delen, og videre østover til Japan. I Norge er den funnet langs kysten vestover til Rogaland.
## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/staurophora_celsia.html
## Eksterne lenker
*
Elisabeth Tønder Brix

**Elisabeth Tønder Brix** (født 1701, død 1778) var en eiendomsbesitter i Steinkjer på 1700-tallet.

Hun var fra kjøpmannsfamilien Tønder i Trondheim, og giftet seg i 1722 med  (1695–1737). Etter hans død satt hun i uskiftet bo og bestyrte det store «Brix-godset» som besto av 24 gårder. Hun bodde selv i Steinkjergården (revet i 1856) som var utgangspunktet for hele bydannelsen i Steinkjer. Her drev hun blant annet byens første gjestgiveri med øl-tapp. Gjestgiveriet ble etablert av hennes første mann, Friedrich Brix, i samband med den skysstasjonen som ble drevet i Steinkjergården. 

Hun giftet seg på nytt i 1749, med kjøpmann og gruveeier Marcus Sodeman (1704–1755), fra Trondheim. Ved skiftet etter Friedrich Brix i 1749 overtok sønnen Lars Brix jordeiendommene, mens Elisabeth Blix videreførte virksomheten i Steinkjergården. Også etter at hun andre gang ble enke, fortsatte hun som gjestgiver. Hun drev også sagbruk og trelasthandel.

Deler av Brix-godset er videreført som Ogndalsbruket.

Kaffebaren «Café Madam Brix» ble etablert i 2000 på hustuftene etter den gamle gården midt i Steinkjer sentrum.

## Se også
* Tønder (slekt)

## Referanser
Svetlana

**Svetlana** (russisk: Светла́на) er et kvinnenavn som er vanlig i Russland og på Balkan. Navnet er dannet av slaviske *svet*, «lys, hellig». 

## Etymologi
*Svetlana* er dannet av slaviske *svet*, «lys, hellig». På serbisk er *svet* «verden», *svetlo* «lys», og *sveto* «hellig». *Světlá* er tsjekkisk for «lys». *Světlana* er den tsjekkiske formen av navnet, *Svjatlana* (Святлана) den belarusiske formen, *Svjetlana* den kroatiske formen og *Svitlana* (Світлана) den ukrainske formen.

*Lana* er en kortform av navnet, men kan også være en kortform av engelske *[[Alana]]*.

## Utbredelse
*Svetlana* ble popularisert gjennom diktet «Svetlana» fra 1813 skrevet av den russiske dikteren Vasilij Zjukovskij.
I 2013 var det i Norge 623 kvinner som har Svetlana som første fornavn og 547 kvinner som har det som eneste fornavn.

*Svetlana* har bulgarsk navnedag 6. februar, russiske navnedager 26. februar og 2. april, slovakisk navnedag 15. mars, tsjekkisk navnedag 20. mars og latvisk navnedag 28. september. *Svjetlana* har kroatiske navnedager 2. februar, 3. oktober, 29. november og 13.  desember.

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Svetlana Allilujeva (1926–2011), datter av Josef Stalin
* Světlana Nálepková (f. 1960), tsjekkisk skuespiller
* Svetlana Boginskaja (f. 1973), russisk turner
* Svetlana Khorkina (f. 1979), russisk turner
* Svetlana Zakharova (f. 1979), russisk danser
* Svetlana Kuznetsova (f. 1985), russisk tennisspiller
* Svetlana Chernova, russisk-norsk danser
* Svetlana Fjæren, norsk politiker
* Svetlana Isjmuratova, russisk skiskytter
* Svetlana Ražnatović, serbisk artist
* Svetlana Stević, serbisk sanger
* Svetlana Bazjanova, tidligere russisk skøyteløper
* Svetlana Zjurova, russisk skøyteløper
* Svetlana Pospelova, russisk friidrettsutøver
* Svetlana Savitskaya, russisk astronaut

## Annen bruk av navnet
* «Svetlana», dikt fra 1813 skrevet av den russiske dikteren Vasily Zhukovsky
* Svetlana Nazarova, hovedperson i flere romaner av Sergei Lukyanenko
* 882 Swetlana, en asteroide

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vernadskij (forskningsstasjon)

**Vernadskij** (ukrainsk: Академік Вернадський – *Akademik Vernadskyj*) er Ukrainas eneste forskningsstasjon i Antarktis, beliggende på Marina Point på Galindez Island i øygruppen Argentine Islands. Stasjonen ble etablert ved at Ukrainas *National Antarctic Scientific Center* overtok britenes base Faraday Station i februar 1996 for 1 britisk pund.

Fra stasjonen drives det forskning innen meteorologi, den øvre atmosfæren, geomagnetisme, ozon, seismologi, glasiologi, økologi, biologi og fysiologi.

Stasjonen består av ni bygninger, som alle står på fjellgrunn. Den er helårsbemannet og kan innkvartere inntil 24 personer. Stasjonen er oppkalt etter vitenskapsmannen Vladimir Vernadskij (1863–1945).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Faraday Station

**Faraday Station** er en tidligere britisk forskningsstasjon i Antarktis. Stasjonen ble etablert av Falkland Islands Dependencies Survey som **Base F**, eller **Argentine Islands**, på Winter Island i øygruppen Argentine Islands i 1947. Hovedbygningen ble reist på tuftene etter hytta til British Graham Land Expedition 1934–1937.

Stasjonen flyttet til  naboøya Galindez Island i mai 1954, der hovedbygget ble navngitt «Coronation House». Basen endret navn til Faraday i august 1977 for å hedre den britiske vitenskapsmannen Michael Faraday.

Stasjonen ble i 1996 overført til Ukraina for £1 og omdøpt til Akademik Vernadskyj. Stasjonen består av ni bygninger, som alle står på fjellgrunn. Den er helårsbemannet og kan innkvartere inntil 24 personer.

## Referanser
Fyllstoff

**Fyllstoff** benyttes i tabletter når virkestoffmengden er så liten at det ikke kan lages tabletter av det alene. Fyllstoff øker volumet i pulverblandingen og dermed størrelsen på tabletten slik at den kan håndteres. Det stilles krav til fyllstoff:
*Kjemisk og fysiologisk inert, det vil si at det har liten evne til å reagere med andre stoffer.
*Vannoppløselig eller hydrofil
*Akseptabel smak
*Ikke-hygroskopisk
*Billig

Det mest brukte fyllstoffet i tabletter er laktose, som innehar disse egenskapene, men ulempen med det er at noen mennesker har en intoleranse mot stoffet.

## Referanser
Stiftelsen Norsk Mat

**Stiftelsen Norsk Mat** (tidligere **Stiftelsen Matmerk**) er en uavhengig stiftelse som har som formål å bidra til økt mangfold, kvalitet og verdiskaping i norsk matproduksjon. Den ble opprettet av Landbruks- og matdepartementet i 1994 og har kontorer i Møllergata 16 i Oslo.

Stiftelsen har 19 ansatte og administerende direktør fra 2025 er Anne Mette Johnsen.

## Fagområder
Stiftelsen arbeider med kvalitetssikring i norsk matproduksjon, samt utvikling og oppfølging av lokalmatprodusenter. Den har ansvar for forvaltning og drift av merkeordningene «Nyt Norge», «Spesialitet» og «Beskyttede betegnelser», og står også bak utdelingen av Ingrid Espelid Hovigs matkulturpris.

## Importert kjøtt
I 2020 ga stiftelsen TINE dispensasjon til å bruke importert kjøtt i skinke- og baconost merket med «Nyt Norge» fram til 1. juni 2021. I april 2021 ble det kjent at TINE også hadde brukt 924 kilo importert kjøtt i Norvegia smøreost som bar samme merke.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Stiftelsen Norsk Mat sine vedtekter
* Inn på Tunet
Svart sumpfly

**Svart sumpfly** (*Celaena haworthii*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den finnes nord til Nordland i Norge. 

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 25 – 30 mm), svartbrunt nattfly. Kroppen og forvingen er brunsvart, forvingen med et lysere tverrbånd nær ytterkanten. Nyre- og ringmerkene er hvite eller brunhvite, fra den nedre delen av nyremerket går det to hvite streker mot ytterkanten. Bakvingen er brungrå.

## Levevis
Svart sumpfly lever på myrer og andre fuktige steder. Larvene utvikler seg til stråene til myrull (*Eriophorum* spp.) og siv (*Juncus* spp.). De voksne sommerfuglene flyr om natten, men også av og til midt på dagen i solskinn, i august – september.

## Utbredelse
Arten forekommer i Europa og videre østover til Stillehavet i Øst-Sibir. I Norge er den utbredt nord til Nordland.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/celaena_haworthii.html
* *Celaena haworthii* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071018003222/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2367
## Eksterne lenker
*
Francesco Landini

**Francesco Landini** (ca. 1325–1397) var en florentinsk komponist og organist, sanger, poet, multiinstrumentalist og orgelbygger. Han var også oppfinner av musikkinstrumenter.

Landini var en av de mest populære komponistene på andre halvdel av 1300-tallet og uten sammenligning den mest berømte komponisten i Italia.

## Liv og virke
Det var en koppersykdom gjorde Francesco Landini blind i barndommen. Han konsentrerte seg om musikk og behersket flere instrumenter i tillegg til orgel, for eksempel lutt, og han sang, skrev poesi og komponerte. Ifølge biografen Filippo Villani, hvis *Liber de origine civitatis Florentiae* regnes som den biografiske hovedkilden til Landini, beskjeftiget Landini seg også med astrologi, etikk og filosofi. Dermed legemliggjorde han den typiske 1300-tallskomponisten, som så seg selv og uttrykte seg som en intellektuell personlighet – til forskjell fra komponistene i tidlig middelalder som det knapt finnes kunnskap om personligheten til. I det allerede føderal-republikansk pregede Italia kunne mektige borgere av bystater som Venezia, Siena og Firenze tilby kunstnerne samfunnsmessige fora å utfolde seg på, eksempelvis slik det kom til uttrykk i Boccaccios Dekameronen. Giovanni Gherardi da Prato forteller i *Paradiso degli Alberti* hvordan stedets *litterati* – leger, filosofer, matematikere og teologer – diskuterte med hverandre mens de lyttet til Landinis vidunderlig vakre spill på portativet.
 
Landini var ansatt som organist ved *Santa Trinità*-klosteret i Firenze, og mellom  1365 og 1397 som organist og kapellan ved *San Lorenzo*-kirken i Firenze.

Landini konstruerte orgler og oppfant musikkinstrumenter, eksempelvis et som ble kalt *serena* eller *syrena syrenarum*, og som kompinerte trekk fra lutt og psalterium, en antatt forgjenger for bandura.

## Verk
Det er bevart over 150 verk etter ham, tolv to- og trestemmige madrigaler, en caccia, 141 ballate, hvorav 92 tostemmige, 2 såvel to- som trestemmig, og 47 trestemmige, og noen få messer. Han regnes som den største mester av trecento-madrigaler. Man antar at Landini skrev teksten til mange av sine verk.

Landini-verk finnes i følgende manuskripter:
* Codex Panciatichiano (f.1-50)
* Codex Reina
* Codex Squarcialupi

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* ''Francesco Landini (c.1325-1397): Works List & Discography'', verkfortegnelse og diskografi
* Davide Daolmi: ''Francesco Landini. Le fonti biografiche'', kildetekst og bilder fra *Squarcialupi-Codex*
* Margo Schulter: ''What is a Landini cadence?'', mediveal.org
Brunt sumpfly

**Brunt sumpfly** (*Celaena leucostigma*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den finnes nord til Nord-Trøndelag i Norge. 

## Utseende
Et middelssort (vingespenn 33 – 39 mm), brunt nattfly. Forkroppen og forvingen er rødbrune. Forvingens midtfelt er litt mørkere enn resten av vingen, ytter- og bakkantene ofte litt lysere. Nyremerket er forholdsvis lite og hvitt eller brunhvitt, ringmerket lysbrunt. Bakvingen er lyst gråbrun.

## Levevis
Arten lever i fuktig skog og sumpete områder. Larvene utvikler seg inne i stengelen på ulike høye urter, blant andre dunkjevle (*Typha* spp.), sverdlilje (*Iris pseudacorus*), dunmjølke (*Epilobium hirsutum*) og starr (*Carex* spp.). De voksne sommerfuglene flyr i august – september. Arten overvintrer som egg.

## Utbredelse
Arten er utbredt over det meste av Europa og det nordlige Asia østover til Japan. I Norge finnes den nord til Nord-Trøndelag.
## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/celaena_leucostigma.html
* *Celaena leucostigma* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071018172639/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2368
## Eksterne lenker
*
Dunkjevlefly

**Dunkjevlefly** (*Nonagria typhae*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den finnes på Sørlandet og det sørlige Østlandet i Norge. 

## Utseende
Et ganske stort (vingespenn 45 – 54 mm), middels kraftig, lyst gulbrunt nattfly. Kroppen og forvingen er lyst gulbrune. Forvingen har lysere vingeårer og to eller tre tverr-rader av små, svarte flekker i den ytre delen. Noen individer har en diffus, bred, mørk lengdestrek midt i vingen. Bakvingen er brunhvit, mørkere ved ytterkanten.

## Levevis
Arten lever i sumper, der larvene utvikler seg i stenglene til dunkjevle (*Typha* spp). Larven lever inne i stengelen og forpupper seg også her. De voksne sommerfuglene flyr i juli – september.

## Utbredelse
Dunkjevleflyet er utbredt i Europa, bortsett fra lengst i nord og det tidligere Jugoslavia. I Norge forekommer den der det vokser dunkjevle på Sørlandet og det sørlige Østlandet.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/n/nonagria_typhae.html
* *Nonagria typhae* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071106235414/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2369
## Eksterne lenker
*
Helge Westerfjell

**Helge Westerfjell** (født 17. april 1958) er en norsk trommeslager og perkusjonist. Har vært aktiv musiker i band (, Moas Ark, med flere), teater- og kabaret-orkestere siden tidlig i 1970-årene. Han spiller blant annet trommer på bandet Moas Arks album «Jomfrutur» (1980). Hans trommespill er å høre på en betydelig mengde plateproduksjoner fra Trøndelag. Hans betydelige musikalske bidrag favner dessuten flere teater- og kabaret-orkestere i Nord-Trøndelag. 

Oppsetninger som *Straumspællet* (Inderøy) og *Jul i Sul* (Verdal) er kjente stykker hvor Helge Westerfjell har sittet bak trommene. Siste 7 år som fast musiker på revyfestivalen på Høylandet. Han har også dirigert korps, vært musikalsk leder/kapellmester i Verdal Teaterlag. Har i 15 år vært medlem av Levangeroktetten. Spilte med pianist Daniel Røssing i fem år, både i Maxwell Street Honeyboys  og Daniel Røssing trio. Ble uoffisiell Nord-Trøndersk mester i blues med Maxwell Street Honeyboys i 2004.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tore Strømstad

**Tore Strømstad** (født 1956) er en norsk saksofonist innen sjangrene rock og moderne jazz. Han trakterer såvel alt- som tenorsaksofon i de sammenhengene han figurerer. Han har spilt med band som , Holmsve og Moas Ark. 

Tore Strømstad spiller dessuten i Gladiolus Storband som har solister som  og Ola Fjellvikås. Hans første plateproduksjon var med gruppen Moas Ark og albumet «Jomfrutur» (1980) - hvor han blant annet. fremfører flere soli, ved siden av å inngå i en fire-manns blåserekke bestående av altsaksofon, tenorsaksofon, trombone og trompet.
Hov (biologi)

En **hov** eller **høv** er nederste del av tærne på et hovdyr. Vanligvis brukes uttrykket mest om hester, der hver fot ender i en enkelt tå med en stor, flat negl (selve hoven) som avslutning. Også neshorn og tapirer har tær som ender i høver, men der er det flere høver per fot.

Hoven på en hest vokser og må derfor beskjæres hver annen måned hvis hesten ikke går uskodd. Når en hest blir skodd, beskjæres høvene. Feil i beskjæring eller skoing kan gi sykdommer og feil i ben og høver. Det er viktig å passe på at hoven får vide seg ut også når den har sko på seg. 

## Se også
* Klauv
* Klo
* Hovdyr
* Hovslager
* Hestehøver

## Eksterne lenker
* Om hov hos SNL
Agonist

**Agonist** er et uttrykk innenfor Farmakologien og sikter til et legemiddel, eller annen substans, som binder til en reseptor og stimulerer receptorens aktivitet. Dette til forskjell fra antagonisten, som mangler effekt men blokkerer receptoren og dermed stabiliserer den tilstanden den var i når den bandt inn.

## Litteratur

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Frode Jacobsen

**Frode Jacobsen/Frode Jakobsen** er navnet til flere personer:

*Frode Jacobsen (musiker) (f. 1974), norsk musiker
*Frode Jacobsen (1968), norsk politiker (Ap)
*Frode Jakobsen (1906–1997), dansk motstandsmann og politiker
Norsk fotball 2009

## Herrelandslaget

## Norgesmesterskapet for herrer
*Utdypende artikkel: [[Norgesmesterskapet i fotball for herrer 2009|NM herrer 2009]]*
### Kvartfinale

### Semifinale

### Finale

## Tippeligaen
*Utdypende artikkel: [[Tippeligaen 2009]]*


●
Tromsø
●
Bodø/Glimt
●
Rosenborg
●
Molde
●
Aalesund
●
Brann
●
Viking
●
Start
●
Lillestrøm
●
Vålerenga, Lyn
●
Stabæk
●
Fredrikstad
●
Strømsgodset
●
Sandefjord
●
Odd Grenland


## Adeccoligaen
*Utdypende artikkel: [[1. divisjon fotball for herrer 2009|Adeccoligaen 2009]]*


●
Tromsdalen
●
Skeid
●
Alta
●
Sogndal
●
Løv-Ham
●
Haugesund
●
Stavanger
●
Bryne
●
Notodden
●
Hønefoss
●
Ham-Kam
●
Moss
●
Sarpsborg 08
●
Kongsvinger
●
Nybergsund-Trysil
●
Mjøndalen


### Kvalifisering til Tippeligaen 2010

**Semifinaler**

**Finale**

## 2. divisjon herrer
*Utdypende artikkel: [[2. divisjon fotball for herrer 2009|2. divisjon 2009]]*

### Avdeling 1

### Avdeling 2

### Avdeling 3

### Avdeling 4

## 3. divisjon herrer
*Utdypende artikkel: [[3. divisjon fotball for herrer 2009|3. divisjon 2009]]*

**Avdeling 1**

**Avdeling 2**

**Avdeling 3**

**Avdeling 4**

**Avdeling 5**

**Avdeling 6**

**Avdeling 7**

**Avdeling 8**

**Avdeling 9**

**Avdeling 10**

**Avdeling 11**

**Avdeling 12**

**Avdeling 13**

**Avdeling 14**

**Avdeling 15**

**Avdeling 16**

**Avdeling 17**

**Avdeling 18**

**Avdeling 19**

**Avdeling 20**

**Avdeling 21**

**Avdeling 22**

**Avdeling 23**

**Avdeling 24**

### Kvalifisering til 2. divisjon 2010

## Norgesmesterskapet for kvinner
*Utdypende artikkel: [[NM i fotball for kvinner 2009|NM kvinner 2009]]*

### Semifinale

### Finale

## Toppserien
*Utdypende artikkel: [[Toppserien 2009]]*

## 1. divisjon kvinner
*Utdypende artikkel: [[1. divisjon fotball for kvinner 2009|1. divisjon kvinner]]*

## Referanser