open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Skrivekunstakademiet

**Skrivekunstakademiet,** ofte kalt **Skrivekunstakademiet i Bergen**, er en skole som gir utdannelse innen skjønnlitterær skriving. Skolen tilbyr, sammen med Forfatterstudiet i Bø, landets eneste forfatterutdanning med fulltidskurs over to semestre med vekt både på prosa og lyrikk, i tillegg til andre skjønnlitterære sjangre. Skolen ble opprettet i 1985 av forfatteren Rolf Sagen og Hordaland fylkeskommune som finansierer institusjonen. Skrivekunstakademiet ligger på Kulturhuset USF (Georgernes Verft) på Nordnes i Bergen. Daglig leder har vært forfatteren Olaug Nilssen, som avløste Tormod Haugland 1. august 2008. I dag er daglig leder Sivert N. Nesbø

## Kjente studenter
Mange av studentene ved Skrivekunstakademiet har senere debutert som forfattere, blant annet disse:

*Gunstein Bakke
*Henning H. Bergsvåg
*Brit Bildøen
*Thomas Marco Blatt
*Bjarte Breiteig
*Hilde Bøyum
*Pedro Carmona-Alvarez
*Lars Engebretsen
*Rolf Enger
*Lise Gundersen
*Linde Hagerup
*Tormod Haugland
*Frank Hiis
*Sivert N. Nesbø
*Rune F. Hjemås
*Marte Huke
*Finn Iunker
*Mette Karlsvik
*Marianne Røise Kielland
*Linda Klakken
*Odveig Klyve
*Karl Ove Knausgård
*Hilde Kristin Kvalvaag
*Ingri Lønnebotn
*Olaug Nilssen
*Henrik Nor-Hansen
*Steinar Opstad
*Anne Oterholm
*Agnes Ravatn
*Arild Rein
*Øyvind Rimbereid
*Trine Flattun Rogndokken
*Lars Ove Seljestad
*Nils Henrik Smith
*Bjørn Sortland
*Espen Stueland
*Lars Petter Sveen
*Steffen Sørum
*Anne Karin Torheim
*Mari Ulset
*Linn Cecilie Ulvin
*Christian Valeur
*Torild Wardenær
*Gunnar Wærness
*Tor Eystein Øverås
*Vemund Solheim Ådland
*Kjersti Rorgemoen
*Eli Fossdal Vaage
*Ingvild Schade
*Erlend O. Nødtvedt
*Kjersti Annesdatter Skomsvold
*Cesilie Holck
*Tina Åmodt
*Anna Kleiva
*Anne Helene Guddal
*Morten Langeland
*Aina Villanger
*Joakim Kjørsvik
*Kenneth Moe
*Kristian S. Hæggernes
*Marie Aubert
*Unnveig Aas

## Referanser


## Eksterne lenker
* Skrivekunstakademiets nettsider
* Bergen byleksikon på nett, om Skrivekunstakademiet
Dennis Schiller

**Dennis Erik Schiller** (født 1965) er en svensk tidligere fotballspiller. Han var i mange år høyreback hos Lillestrøm Sportsklubb og var sterkt delaktig i at Lillestrøm ble seriemester i 1989. Schiller avsluttet sin spillerkarriere i Molde Fotballklubb. Han har også spilt for IFK Göteborg og spilte 14 A-landskamper for .

Schiller kom til IFK Göteborg som 13-åring. Med mye benkesliting bak seg hos IFK valgte han i januar 1987 å akseptere en overgang til Lillestrøm. Overgangen, som kostet Lillestrøm 230 000 kroner, gjorde ham til den første svenske fotballspilleren i norsk toppfotball.

På Lillestrøms venstreback imponerte Schiller umiddelbart med sine gode offensive kvaliteter og presise høyrefot. Schiller gjorde sine saker så bra hos Lillestrøm at landslagstrener Olle Nordin ga ham hans landslagsdebut for  12. januar 1988 i en seier over  på Kanariøyene. Sverige stilte til kampen med et lag uten utenlandsproffer og spillere fra IFK Göteborg. Under 1988-sesongen flyttet Schiller posisjon over på høyreback, der hans gode høyrefot kom mer til sin rett. Med Jan Ove Pedersen foran ham på høyre midtbane, stilte Lillestrøm en høyreside få andre klubber i Norge kunne matche.

I juni 1989 mottok Lillestrøm bud på Schiller fra  og , uten at forhandlingene førte til overgang.

Hans eldre bror Glenn Schiller var også fotballspiller.

## Karriereoversikt

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Profil hos det svenske fotballforbundet 
* Profil hos Norges Fotballforbund
New Deal

**New Deal** er navnet på president Franklin Delano Roosevelts reformprogram i USA. New Deal omfatter særlig årene 1933–1938 da det ble ført en aktiv reformpolitikk, men begrepet brukes også om hele Roosevelts presidenttid fra 1933 til 1945. 

I 1933 ble Franklin Delano Roosevelt valgt til amerikansk president på et statlig program for å løse krisen som blant annet hadde ført til 13 millioner arbeidsledige i landet. New Deal, dvs. «ny giv» eller «ny utdeling av kortene», var Roosevelts slagord, og i praksis kom han til å gjennomføre dramatiske forandringer i det amerikanske samfunnet. På kort sikt dreide New Deal seg om innføringen av en rekke tiltak for å avhjelpe krisen: Bankene fikk hjelp, unge arbeidsledige kom med i statlig støttede programmer, kommuner ble hjulpet økonomisk, bønder med gjeldsproblemer fikk støtte, statlig næringsvirksomhet ble igangsatt, og nye og spekulasjonsregulerende aksjelover ble vedtatt i Wall Streets hjemland.

Nedenfor ser vi hvordan Staten underskuddsbudsjetterte dramatisk under New Deal. Industriproduksjonen og sysselsettingen fortsatte å synke helt til 1933 før den begynte å stige igjen. Økonomer er delt i hvor stor påvirkning New Deal-programmet hadde for USAs økonomi.

I dag ser vi at bruk av Keynesiske teorier tas i bruk av politikere verden over for å bekjempe finanskrisen.

**USA - Offentlige inntekter og utgifter, industriproduksjon (1929: 100%) og arbeidsløshet**

I tiden som fulgte ble det gjennomført en rekke velferdstiltak. I det store og det hele dreide New Deal seg om å bygge opp det som er blitt kalt en amerikansk velferdsstat. Med Roosevelt og New Deal tok staten på seg et aktivt ansvar i økonomien, slik staten gjorde en rekke andre steder i den vestlige verden.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Maskinpistol

En **maskinpistol** er opprinnelig et helautomatisk skytevåpen som avfyrer pistolammunisjon. Den første maskinpistolen, MP18, ble oppfunnet i Tyskland i 1918. Den ble utviklet for bruk av de tyske stormtroppene i håp om å få til et gjennombrudd i skyttergravskrigen. Senere har det blitt utviklet egne kalibere for maskinpistoler, og grensen mellom automatgevær og maskinpistol har blitt noe flytende.

En maskinpistol er ofte forsynt med kolbe, og ligger mellom en pistol og et gevær i vekt. Våpenet ble utviklet for å gi større ildkraft, særlig ved nærkamp. Den historisk største utviklingen var før og under andre verdenskrig, hvor det var viktig å kunne produsere effektive våpen med enkle midler. Produksjonen foregikk i flere land, særlig i Tyskland og Storbritannia. Den engelske Stengun viste seg effektiv til motstandsarbeid da den kunne settes sammen ved deler som kunne gå for vanlige verkstedsdeler.

På grunn av våpenets effektivitet og enkelhet, har de vært populære i kriminelle miljøer, som mafiaen. Den amerikanske «Tommygun» med sitt karakteristiske trommelmagasin sies å passe ned i en fiolinkasse og fikk tilnavnet «Chicagofele». Fordelene ved en maskinpistol i forhold til en alminnelig pistol er mange, større magasinkapasitet, ofte 30 skudd for hver lading, større nøyaktighet og mulighet for avfyring i automatmodus.

Noen maskinpistoler, slik som Glock 18, er ganske enkelt vanlige pistoler med mulighet for å avfyre automatild.
Forfatterstudiet i Bø

**Forfatterstudiet i Bø**, tidligere også omtalt som **Forfatterstudiet ved Høgskolen i Telemark**, er et ettårig høyskolekurs innen skjønnlitterær skriving. Undervisninga foregår i Bø i Telemark, og er et samarbeidsprosjekt mellom Den norske Forfatterforening og Universitetet i Sørøst-Norge som Høgskolen i Telemark ble en del av i 2018.

Forfatterstudiet i Bø ble etablert i 1982 etter en idé av lyrikeren Eldrid Lunden. Det var den første skolen i kreativ skriving i Norge, og den er i dag også den mest kjente. I ti år var studiet et halvårsskurs inntil det i 1992 ble utvidet til to semestre. Studiet inneholder både teoretisk undervisning og praktisk skriveverksted. Inntak skjer på grunnlag av innsendte tekster, og gjestelærere er anerkjente forfattere. Eldrid Lunden var daglig leder fra 1982 inntil 2011, da forfatteren Rune Christiansen overtok.

For skoleåret 2015/2016 var det 182 søkere til 16 plasser. 

## Kjente studenter
Inntil 2000 hadde 60 tidligere studenter ved Forfatterstudiet i Bø blitt forfattere. Tre av dem har siden 1995 mottatt Tarjei Vesaas' debutantpris. Blant studenter som har blitt forfattere, er:


Fil:MereteMorkenAndersen.jpg|Merete Morken Andersen 
Fil:Palhchristiansen.jpg|Pål H. Christiansen
Fil:Gro_Dahle_2005.jpg|Gro Dahle 
Fil:TrudeMarstein.jpg|Trude Marstein
Fil:Hanne Ørstavik.jpg|Hanne Ørstavik 
Fil:Viermyr.jpg|Marianne Viermyr


Også Skrivekunst-akademiet i Hordaland tilbyr forfatterutdanning som fulltidsstudium.

## Eksterne lenker
* Presentasjon av studiet ved Høgskolen i Telemark
* Forfatterskoler
* Om forfatterstudiet i intervju med Eldrid Lunden 
* Dagbladets reportasje fra studiet i 2000
* Tidligere elevers erfaringer fra Bø
Komplementærfarge

**Komplementære** farger er farger som motsetter og *komplementerer* hverandre. Ved en *additiv fargeblanding* vil to komplementære farger gi hvitt eller grått. Dette kan illustreres hvis man farger sektorer på en pappskive med like mye av to komplementærfarger og snurrer den raskt rundt. Da vil skiven oppfattes som grå eller hvit fordi det absorberes like mye ved alle bølgelengder av synlig lys. Ved en subtraktiv fargeblanding av to komplementære farger (som når man blander maling eller andre pigmenter) vil man få en *nøytral grå*, dersom man har blandet i riktig mengdeforhold. Fargene man får ved en blanding, hvis forholdet ikke er riktig for å få en grå, vil være variasjoner av brunfarger.

## Eksempler på komplementære fargepar

## Referanser


## Se også
* Grunnfarge
The Yardbirds

**The Yardbirds** var en britisk rockegruppe dannet i 1963. Gruppen var sterkt inspirert av amerikansk rhythm & blues og hadde blant andre gitaristene Eric Clapton, Jimmy Page og Jeff Beck som medlemmer. 

The Yardbirds hadde sin første hit med *«For Your Love»* i 1965. Den neste singelen, *«Heart Full of Soul»*, ble også en hit. I Norge lå den på tiendeplass på VG-lista.

## Jeff Beck Group
Sologitaristen Jeff Beck røk uklar med de andre og ble kastet ut av bandet. Han dannet sitt eget Jeff Beck Group og fremsto også som soloartist.

## The New Yardbirds / Led Zeppelin
Da bandet ble oppløst i 1968 gjensto en del konsertavtaler. Jimmy Page brukte anledningen til å få samspilt et nytt band under dekke av den tidligere gruppas navn.

Bandet, som besto av Jimmy Page (sologitar), Robert Plant (vokal), John Paul Jones (bass, keyboards) og John Bonham (trommer), gjennomførte en kort turné i Skandinavia som The New Yardbirds, før de under innspillingen av sin første plate, i oktober 1968, skiftet navn til Led Zeppelin. Uannonsert spilte de angivelig på Gimle skole i Bergen 22. september 1968.

## Keith Relf & Renaissance
Den andre delen av The Yardbirds gikk sammen om å starte progrockgruppa Renaissance, som også oppnådde god omtale, men likevel ganske snart kom fullstendig i skyggen av Led Zeppelin. Den lett asmatiske vokalisten, Keith Relf, sluttet i Renaissance sommeren 1970. Han døde av et elektrisk sjokk i 1976.

## Gjenforening i 1992
Chris Dreja (gitar) og Jim McCarty (trommer) samlet seg om å gjenoppta The Yardbirds i 1992. De opptrer stadig med ulike støttespillere og spilte på Hellerudsletta utenfor Oslo i 2002.

## Medlemmer

## Diskografi
* 1964 – *Five Live Yardbirds* (konsert)
* 1965 – *Having a Rave Up*
* 1965 – *For Your Love*
* 1966 – *Roger the Engineer*
* 1966 – *Over Under Sideways Down*
* 1966 – *The Yardbirds*
* 1967 – *Blow-Up*
* 1967 – *Little Games*
* 1971 – *Live Yardbirds! Featuring Jimmy Page* (konsert)
* 2003 – *Live! Blueswailing July '64* (konsert)
* 2000 – *Birdland*
* 2006 – *Reunion Jam, Vol. II* (konsert)
* 2007 – *Live at B.B. King's Blues Club* (konsert)

## Referanser


## Se også
* Sanger av The Yardbirds

## Litteratur
* Yardbirds (John Platt, Chris Dreja, Jim McCarty) Sidgwick & Jackson, 1983 ISBN 0-283-98982-3
* Yardbirds : The Ultimate Rave-Up (Greg Russo) Crossfire Publications 1997 ISBN 0-9648157-8-8
* The Yardbirds (Alan Clayson) Backbeat Books 2002 ISBN 0-87930-724-2

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* The Yardbird Sect.
* The Yardbirds og The Marquee Club.
* The New Yardbirds / Led Zeppelin i Norge i september 1968.
Grått

**Grått** er en farge som består av alle bølgelengder av synlig lys. En grå overflate reflekterer alle bølgelengder av synlig lys i like stor grad. I tillegg til å reflektere lys, vil en grå overflate også absorbere lys. Dermed får man en gråtoneskala fra svart (alt absorberes, ingenting reflekteres) til hvit (alt reflekteres, ingenting absorberes). Alle nyansene mellom svart og hvitt kalles gråtoner. Alle fargene på gråtoneskalaen kalles akromatiske farger.

Grått anses av de fleste for å være den kjedeligste av alle farger, og i norsk kultur symboliserer den det kjedelige, triste og uinteressante. Ordet brukes mye i uttrykk som for eksempel «grå mus», «grå hverdag» og «grått og trist».

Malerier som er laget i gråtoner kalles med det franske navnet *[[grisaille]]*

## Se også
* Gråtoneskala
* Tonerekke
* Halvtone

## Eksterne lenker
*
Hovin

**Hovin** er et kirkesogn i Tinn og en tidligere kommune i Telemark. Hovin var opprinnelig en del av Tinn, men i 1860 ble kirkesognene Hovin i Tinn og Gransherad i Hjartdal slått sammen slik at det ble etablert en ny kommune med navnet «Gransherad». Sognet Hovin hadde på dette tidspunktet 815 innbyggere. Hovin har hatt en økning i folketallet på åtte prosent i 2008, som er 20 nye innbyggere.

1. januar 1886 ble Gransherad delt i to og Hovin ble en egen kommune med 885 innbyggere. 24. mars 1903 ble en ubebodd del av Tinn ved Kongelig resolusjon overført til Hovin.

1. januar 1964 ble det meste av Hovin slått sammen med Tinn til den nye kommunen Tinn. Denne delen av Hovin hadde ved sammenslåingen 461 innbyggere.

Fra den samme datoen ble Rudsgrenda i Hovin med 21 innbyggere slått sammen med kommunene Heddal og Notodden samt det meste av Gransherad til den nye kommunen Notodden.

## Se også
* Hovin kirke

## Eksterne lenker
*
Gjesdal Idrettslag

**Gjesdal Idrettslag** (stiftet i 1931) er et idrettslag i Gjesdal kommune i Rogaland fylke som har aktiviteter i grenene friidrett, ski og volleyball.

I 2006 feiret klubben sitt 75-årsjubileum.

Klubben ble nummer tre og beste norske lag i Holmenkollstafetten i 2002 og 2003.

I 2015 ble ny løpebane på Ålgård stadion ferdig. En 30 år gammel plan for idretten i Gjesdal kommune er endelig realisert. Nå er det meste av idretten på Ålgård samlet på et sentralidrettsanlegg. Ålgård Fotballklubb (egen stadion med tribune, klubbhus, samt treningsfelt), Ålgård Innebandy Klubb, Ålgård Håndballklubb og Ålgård Turnforening i Gjesdalhallen, samt Ålgård Tennisklubb og Gjesdalbuerne er nå samlet sammen med Gjesdal Idrettslag her.

Løpebanen er fast løpedekke med 8 baner.

## Eksterne lenker
*
Peg

En **peg** eller en **tee** er en liten pinne av tre eller plast til å plassere golfballen på ved utslag. Peggen stikkes i jorden og ballen plasseres oppå, noe som gjør det lettere å treffe ballen med golfkøllen. Opprinnelig ble golfballen lagt på en liten sandtue før utslaget.

Ifølge de offisielle golfreglene kan man kun benytte peg ved utslag fra utslagsstedet (*tee*) på et hull. Lokale regler kan imidlertid gjøre unntak og åpne for bruk av peg også på andre slag, for eksempel i vintersesongen når gress og torv er spesielt ømtålig. Å pegge ballen gir spilleren en betydelig fordel, spesielt ved bruk av driver, og det gjøres derfor så snart reglene tillater det. På par&nbsp;3-hull der utslaget gjøres med en jernkølle, velger imidlertid noen spillere å slå ut uten peg.

Plastpegger blir mindre og mindre vanlig, og er forbudt ved de fleste golfklubber. Dette skyldes både at den harde plasten ødelegger knivbladene i gressklipperne og at plastpegger ikke brytes ned i naturen.
Christian Kalvenes

**Christian Kalvenes** (født 8. mars 1977) er en norsk fotballeder og tidligere fotballspiller som er daglig leder for .

Han spilte for , ,  og  før han la opp i 2012.

## Klubbfotball
### Tidlig karriere
Kalvenes spilte sin første eliteseriekamp for Brann mot Ham-Kam 28. mai 1995. Ti år og én dag etter spilte han sin andre eliteseriekamp for klubben, mot Lyn 29. mai 2005.

I mellomtiden spilte han for  og . Til tross for at han var et av Branns store talenter på 1990-tallet klarte han aldri å etablere seg i A-lagstroppen. Etter flere gode sesonger som midtstopper i Åsane ble han hentet til et Sogndal-lag som kjempet om opprykk til eliteserien sommeren 2000. Der spilte han i hovedsak venstreback, og bidro til at klubben vant kvalifiseringen mot  samme år på flere scorede bortemål. 

I de neste sesongene var han et sikkert valg på Sogndals venstreback i tillegg til å score flere mål på frispark. Han var også visekaptein i klubben den siste tiden han var der. Foran 2004-sesongen ble han hentet tilbake til Brann, men der gikk han stort sett skadet frem til debuten i 2005. Ironisk nok var han tilbake fra skade omtrent samtidig som hans konkurrent om venstrebackplassen, Erlend Hanstveit. Etter at Hanstveit ble skadefri måtte Kalvenes finne seg i å være andrevalg i Brann-forsvaret.

### Dundee United
Den 2. august 2006 gikk Kalvenes til Dundee United for en overgangssum på omtrent £50&nbsp;000. 
Kalvenes fikk sin debut for Dundee United i bortekampen mot Rangers FC 5. august 2006. Kampen endte uavgjort og Kalvenes skåret ett av målene for Dundee United. Kalvenes skåret mot Rangers også i sin siste kamp for Dundee United. 

I 2007/2008-sesongen, ble Kalvenes stemt fram som den beste venstrebacken i Scottish Premier League etter en imponerende sesong.

### Burnley
I juli 2008 fikk han en 2-årskontrakt med Championship-klubben . Med det valgte han bort en planlagt retur til hjemlandet. Kalvenes debuterte i en ligacup-kamp som Burnley vant 12. august 2008, og fikk med seg 83 minutter av kampen, før han ble byttet ut.

25. mai 2009 spilte han hele kampen da Burnley slo  1-0 i Playoff-finalen på Wembley, noe som førte til opprykk til Premier League.

I overgangsvinduet i januar 2010 ble Christian Kalvenes enig med Burnley om å avslutte kontrakten sin på grunn av spilletid. Kalvenes sitt mål var å spille for Brann, men Brann greide ikke å skaffe midlene som trengtes og han var derfor klubbløs i en liten periode. Kalvenes sa i media at han håper at han finner seg en klubb i neste overgangsvindu.

### Brann
14. juni 2010 skrev han under for  for tredje gang i karrieren. Han skrev under en kontrakt ut sesonge med oposjon med ett år til. Han er ment som en erstatning for Olafur Örn Bjarnason som reiser hjem til Island. Roald Bruun-Hanssen sa følgende om signeringen: "Vi er veldig godt fornøyd med å få denne avtalen på plass. Christian er en lokal gutt som har bidratt positivt i klubben to ganger tidligere. Han har gode personlige egenskaper, og er en anvendelig spiller."

Den 4. april 2022 ble han ansatt som daglig leder for .

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Det absolutte nullpunkt

**Det absolutte nullpunkt** i fysikken er den laveste temperatur som er mulig, og den er på &minus;273,15 ℃, eller 0 K. Selve det absolutte nullpunkt kan ikke nås, men det er en meget viktig teoretisk og eksperimentell grense. 

Temperaturskalaen Kelvin har null ved det absolutte nullpunkt og kalles dermed for absolutt temperatur.

Tilstanden det absolutte nullpunkt ble først foreslått av Guillaume Amontons i 1702 som la merke til at gasser trakk seg sammen når de ble kjølt ned. Han lurte på om det fantes en temperatur hvor volumet ble null. Vi vet nå at alle gasser endrer fase før de når det absolutte nullpunkt, men at antagelsen hans om en nedre grense likevel var korrekt.

Ifølge klassisk termodynamikk stopper all termisk bevegelse opp ved det absolutte nullpunkt og entropien til et system går mot null  (Nernsts lov). Dette bildet blir modifisert i kvantemekanikken, siden systemets grunntilstand kan være degenerert kan entropien gå mot en konstant som ikke nødvendigvis er null. Generelt gjelder også at nær det absolutte nullpunkt er kvanteffekter viktige og mange spesielle kvantefenomener kan opptre, slik som superledning, superfluiditet, og kvante Hall-effekten.

## En samling kulderekorder
Det absolutte nullpunkt kan ikke nås, men i laboratorier har man kommet svært nær.

* I november 2002 var kulderekorden på 100pK, dvs  1·10-12K. Dette var et system av kjernespinn ved lavtemperaturlaboratoriet på Tekniska högskolan i Helsingfors. De eksperimentelle metodene og resultatene er presentert i doktorgradsavhandlingen til T.A. Knuuttila som kan lastes ned her. Pressemelding 

* I februar 2003 var den laveste observerte temperatur utenfor laboratorier i  Boomerang Nebula, med temperatur på 1,15K. Stjernetåken er 5000 lysår fra jorda, i stjernebildet Kentauren. Avisomtale 21. februar  2003
Stigmatisering

**Stigmatisering**, eller **sosialt stigma**, i sosiologisk forstand er en prosess der individer plasserer andre individer i en bestemt kategori posisjonsinnehavere,
* ved å tilskrive dem diskrediterende kjennetegn og egenskaper;
* ved å diskreditere kjennetegn og egenskaper som er diskrediterbare;
* ved å diskreditere eksisterende, synlige kjennetegn og egenskaper.

Dersom personer eller grupper karakteriseres ved hjelp av samfunnsmessige eller gruppespesifikt negativt ladede kjennetegn, sier vi at de diskrimineres.

Erving Goffman definerte stigmatisering som *«en diskrediterende egenskap som diskvalifiserer personer fra full sosial aksept»*. Han sier også at fenomenet er *«en prosess hvor andres reaksjoner ødelegger en normal identitet»*. Goffmans tilnærming til studier av avvik kalles gjerne *stemplingsteori*.

Goffman betraktet stigma som et eksempel på et gap mellom det en person skulle være – eller personens virtuelle sosiale identitet – og vedkommendes faktiske sosiale identitet – dvs hva identiteten faktisk er. Et stigma er en generalisering der en persons spesifikke handlingsmønster eller særtrekk definerer vedkommendes allmenne karakter. Sagt på en annen måte tildeler stigmaet personer en sosial status som får forrang foran deres øvrige egenskaper.

## Følger og eksempler
Sosiale stigma fører ofte til usynliggjøring og/eller marginalisering. Eksempler er fysiske eller psykiske handicap eller sykdommer, alternative seksuelle orienteringer eller kjønnsuttrykk, spesifikke nasjonaliteter, religioner eller etnisiteter. Kriminelle har et sterkt sosialt stigma knyttet til seg.

### Konkret merking
Sosial stigmatisering av grupper og individer har i historien også foregått gjennom konkret merking på kropp og klær hos personer som et samfunn har villet advare mot eller gi en vanærende skamstraff, særlig slaver, kriminelle, forrædere og «personer med lav moral». Eksempler på slike negative tegn og stigma er påbud om jødedrakter i middelalderen og jødestjerner under andre verdenskrig,påbudt til merking med hvite bånd rundt armer for alle som ikke er serbiske under krigen i Bosnia, indianernes skalpering av fiender, skamklipping av tyskertøser, oppsiktsvekkende fangedrakter, bruk av dumrianhatter i skolen, hånende plakater i inkvisisjonen og under kulturrevolusjonen og brennemerking, tatovering, amputasjon og lemlesting av dømte og andre. Også stempler i pass og annet har hatt samme funksjon. I tillegg kan grupper få nedsettende navn og betegnelser.

## Se også
*Identitet
*Stereotyp
*Sosial kontroll
*Skamstraff

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Med hjartet på rette staden

***Med hjartet på rette staden*** (orig: *Heartbeat*) er en britisk dramaserie som gikk på ITV fra 1992 til 2010. Handlingen i serien foregår i det fiktive rurale tettstedet Aidensfield i Yorkshire. Handlingen er lagt til 1960-årene, og er sentrert rundt livet på en liten politistasjon, en pub og et bilverksted/begravelsesbyrå. Musikk fra 60-årene er et vesentlig innslag i serien, både i handlingen og som lydspor.

I Norge ble serien sendt for første gang i 1997.

Serien har på det meste hatt seertall på 13,8 millioner i Storbritannia (2001). Også i Norge var den meget populær, og enkelte episoder har hatt over en million seere.

## Om serien
Bøkene i *Constable*-serien av Nicholas Rhea var utgangspunkt for serien.

Kjenningsmelodien «Heartbeat» ble skrevet og innspilt av Buddy Holly. Versjonen i TV-serien synges av Nick Berry, som også har en sentral rolle i serien, PC Nick Rowan, senere Sergeant.

Mange av naturscenene i serien er filmet i nasjonalparken North York Moors.

## I Norge
Den hadde premiere på NRK den 17. januar 1997 og ble den første tiden sendt på fredagskveldene. Den ble i løpet av sommeren flyttet til onsdagene. NRK sendte de tre første sesongene (30 episoder) dette året og tok deretter en lengre sendepause fram til 15. januar 2000. Fra da av ble den sendt kontinuerlig på lørdagskveldene frem til siste episode, som ble sendt 13. mars 2010. NRK har siden 2013 sendt serien i reprise med flere episoder per dag, både på dagtid og kveldstid.

Serien ble på NRK tekstet til nynorsk av Anne Margrethe Standal. Hun ble i 2006 tildelt Teksterprisen for blant annet denne serien. Også *[[Sjukehuset i Aidensfield]]* er tekstet av Standal.

## Priser
* 1995 – ITV Årets program (TRIC Award) – **vant**
* 1998 – ITV Årets program
* 1998 – ITV Årets program – National Television Award – mest populære nykommer – Jason Durr – **nominert**
* 1999 – Beste prime time drama **vant**
* 2007 – Beste europeiske drama (stemt frem i NRKs Topp 10)
* 2008 – Beste britiske drama (nominert av ITV) **vant**

## Sjukehuset i Aidensfield
*[[Sjukehuset i Aidensfield]]* er en spin-off-serie av *Med hjartet på rette staden*. I begynnelsen hadde serien med flere fiktive personer fra *Med hjartet på rette staden*, men *Sjukehuset i Aidensfield* gikk senere fra dette. I Norge startet NRK å sende serien 3. mai 2008.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Produsentens nettsider om «Med hjartet på rette staden» (engelsk)
*
Heartbeat

**Heartbeat** kan vise til:
* Den engelske originaltittelen til TV-serien *[[Med hjartet på rette staden]]*
* En melodi med Marcus & Martinus, se Heartbeat (Marcus & Martinus)
* Platealbum med Rune Larsen og Anne Veddeng (2018)
Hosanger

**Hosanger** er et område i Nordhordland, som tidligere var en selvstendig kommune i Hordaland fylke, hvilket nå er en del av Osterøy og Alver kommuner.

## Historie
Hosanger prestegjeld ble opprettet som formannskapsdistrikt den 1. januar 1838.

1. januar 1867 ble en del av Voss med 28 innbyggere ved Kongelig resolusjon overført til Hosanger. 1. januar 1885 ble annekssognet Seim (som lå som en eksklave i vest) overført til den nye kommunen Alversund. 1. januar 1910 ble Modalen skilt ut som egen kommune. 1. januar 1964 ble den delen av Hosanger som ligger på Osterøy, og  som hadde 1&nbsp;616 innbyggere, slått sammen med deler av Bruvik, Hamre og Haus kommuner til den nye Osterøy kommune. Den delen av Hosanger som lå nord for Osterfjorden hadde 791 innbyggere, og dette området ble samtidig slått sammen med Alversund kommune og deler av Hamre, Lindås, Modalen og Sæbø kommuner til den nye Lindås kommune.

## Kultur
* Hosanger Treskofabrikk er et lite tresko-museum.
* Galleri Mjøsvågen er et lite kunstgalleri
* Kossdalsvegen er en vei av kulturhistorisk verdi, restaurert i 1990. Innerst i Kossdalen ligger de 17 Kossdalssvingane som er Norges bratteste vei med gjennomsnittlig 27% stigning.
* Markakunstløypa (LandArt-løypa) fra Hosanger sentrum og til innerst i Kossdalen er en årlig kunstutstilling ute i Osterøy-natur.
* Hosanger kirke er en langkirke fra 1796.

Stedsnavnet Hosanger er antakelig dannet av ordene *[[hose]]*,  det vil si «lang strømpe», og *angr*, «fjord», og henviser til formen på fjorden.


Osterøy tresko-museum.jpg|Osterøy tresko-museum  
Kossdalsvatnet.JPG|Kossdalsvatnet på Osterøy. **Markakunstløypa** med brudevogn etter sagnet om brudefølget som gikk gjennom isen på vei til Hosanger kirke 
Kossdalsvingane.JPG|Kossdalsvingane på Osterøy med 5-6 av de 17 slyngene på veien 


## Eksterne lenker
* Hosanger Treskomuseum 
* Vener av Mjøsvågen
* Kystsogevekene
* Biologisk mangfold
Utslagssted

Et **utslagssted** (engelsk **tee**) er i golf et oppmerket felt hvor man begynner spill på et hull. Grensene for utslagsstedet er vanligvis markert foran i bredden med kuler, og strekker seg ytterligere to køllelengder (opptil 2,44 meter) bakover.

Gresset på utslagsstedet er kortklipt for å forstyrre ballens beliggenhet minst mulig.

I Norge opererer de fleste baner med to utslagsstedstyper, med forskjellig avstand til hullet; «gul» for herrer og «rød» for damer. I tillegg har baner som arrangerer større turneringer vanligvis «hvite» utslagssteder for profesjonelle herrer og «blå» utslagssteder for profesjonelle damer.
M-teori

**M-teori** er et foreløpig bare delvis kjent rammeverk som forener de fem ulike strengteoriene i fysikken i den forstand at de fremkommer som ulike grenser av M-teori. Det eksisterer ennå ingen fullstendig formulering av M-teori. Grunnen til at den antas å eksistere, er at man på midten av 1990-tallet fant nye og uventede relasjoner mellom de fem ulike variantene av strengteori. Disse relasjonene indikerer at det må finnes en dypere, underliggende teori. Dersom man lykkes i å finne en fullstendig og konsistent formulering av M-teori, vil den representere et viktig steg mot en  forening av kvantemekanikk og den generelle relativitetsteorien og en enhetlig teori for de fundamentale kreftene i naturen.

Edward Witten regnes av mange som M-teoriens far.
Brian Greene har popularisert teorien gjennom sin bok og TV-serie *[[The Elegant Universe]]*.
Sagnet om Anders Solli

**Sagnet om Anders Solli** forteller sagnet om soldaten «Anders Solli» som var på vei til Leksvik for å være med på en tradisjonell parade under gudstjenesten juledagen 1612.

Fortellingen har siden midten av 1800-tallet blitt tatt til inntekt for at ulv kan drepe en voksen mann, noe som senere kritikk har dratt i tvil.

## Sagnet

Det var langt å gå og bitende kaldt. Han la i vei på ski tidlig denne morgenen, ikledd sin soldatuniform. Han hadde også en sabel med som hørte til uniformen. Etter en stund merket han at han hadde en ulveflokk etter seg. Da de kom opp på siden av ham og ville angripe trakk han sabelen opp av sliren og stakk i hjel en av ulvene. Straks kastet de andre ulvene seg over den døde ulven. Nå håpet han å ha ristet ulvene av seg, men etter en stund hadde han igjen flokken rundt seg. Han prøvde å dra sabelen opp av sliren, men fordi sabelen var full av blod hadde den frosset fast. Han kjempet likevel imot ulveflokken, men måtte til slutt gi tapt. Han ble senere funnet og identifisert fordi man fant hans høyre hånd med gifteringen på liggende i snøen. 

Det står i dag en steinstøtte på Korsmyra hvor man mener at han ble revet i hjel av ulvene. Minnesmerket står ved gamleveien, omtrent midtveis mellom Markabygda og Dalbygda. Inskripsjonen på steinen lyder:

## Kritikk
Sabel og slire henger i dag i Leksvik kirke, der det har blitt oppbevart siden 1964. Det er omstridt om denne virkelig er identisk med den sabelen Anders Solli brukte. Den norske hærordningen med militærparader og militæruniformer ble nemlig etablert lenge etter 1612. I boka «Ulveblod på Sabelen» plederer forfatteren Per Tømmeraas, som er utdannet zoolog, at dette ikke er noen sann historie, men en vandrehistorie fra en rekke land, ettersom det finnes minst sju varianter av den bare i Norge, og et tilsvarende antall i Sverige, slik at Anders Solli trolig ville være en oppdiktet person. Sagnet er ikke nevnt i noen kjente skriftlige kilder fra før i 1850. Det viser seg også at sabelen er av en modell (et såkalt fellesvåpen) som stammer fra tiden etter 1685, og derfor ikke kan ha vært i bruk under denne hendelsen, slik den har blitt berettet.

Sagnet finnes blant annet beskrevet i bokverket «Norges dyr», bind 1 (1969) og «Leksvik Bygdabok», kulturbind 1. Det sto også å lese i *[[Adresseavisen]]* i 1956.

## Bakgrunn
Det er vanskelig å finne bevis for at ulv har drept mennesker, ettersom ulven vanligvis er sky. Derimot finnes det flere eksempler på at historier om mennesker som er drept av ulv, kun har overlevd på folkeminne. Kildene er ikke gode nok til at det kan bevises at hendelsene faktisk har funnet sted. Grenaderen Anders Solli benevnes stundom også som Anders Soli, men ingen av dem finnes i Forsvarets arkiver.

## Se også
* Ulvestøtta ved Kastebakken i Hole kommune

## Referanser
Edward Witten

**Edward Witten** (født 26. august&nbsp;1951) er en amerikansk fysiker. Han ble tildelt Fieldsmedaljen i 1990 for sitt arbeid innen matematisk fysikk. Witten er en av vår tids fremste forskere innen strengteorien og står bak M-teorien.

## Priser (utvalg)
* 2010 - Lorentzmedaljen
* 2008 – Crafoordprisen
* 1990 – Fieldsmedaljen
* 1985 – Albert Einstein-medaljen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Terne

**Terne** er et navn som er blitt benyttet flere steder. På norsk kommer navnet fra måkefuglene Terner.

Andre betydninger:
* Terne (våpen) – Våpensystem utviklet av Forsvarets forskningsinstitutt (FFI) og produsert i et samarbeid mellom FFI, Raufoss Ammunisjonsfabrikk og Kongsberg Våpenfabrikk.
* Aasterne – Dagsturbåt konstruert av båtbyggeren Bjarne Aas.
* Ternes (Paris Metro) – En stasjon på Paris Metro.
* Terneuzen – En by i Zeeland i Nederland.
* Terneveien – Navn på veier mange steder i Norge.
* Terne – en betegnelse for tjenestepike.
Thesbiteateret

**Thesbiteateret** ble startet i Tønsberg i 1972 av italieneren Gianni Lepre og er Norges eldste eksisterende friteater. Det opprinnelige navnet var Tønsberg Alternativteater. Teateret har fram til idag oppført ca. 120 forestillinger og er fortsatt en sentral aktør i Tønsbergs kulturliv, blant annet med faste sommerforestillinger som siden 1999 har blitt vist på en friluftsscene i Thaulowhullet i naturparken Frodeåsen rett nord for byen. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Thesbiteateret i Scenewebarkivet
*Thesbiteateret
Ungdomsportalene

**Ungdomsportalene AS** var et selskap som drev **Ungdomsportalene Nettverket**. Ungdomsportalene Nettverket besto av en serie nettportaler som var koblet sammen i et nettverk. Hver av portalene representerte geografisk tilhørighet. Nettportalene var drevet av og for ungdom. Selskapet ble opprettet i 2005 og eides blant annet av avisa Østlendingen (10&nbsp;%) og Orkla Media (44&nbsp;%). Resten (46&nbsp;%) var kontrollert av Håvard Solheim, Christoph Schmitz og Marcus Sæthershagen, som selv var med på å starte forløperen *HamarUngdom.no* i 2001. Målgruppen for nettportalene var ungdom i alderen 13 til 19 år. Ungdomsportalene hadde per 1. februar 2006 over 135&nbsp;000 brukere fordelt på flere norske byportaler.

Ungdomsportalene ble startet som en tjeneste for ungdom i Norge etter modell av *HamarUngdom.no*. Samtlige portaler hadde identisk oppbyggning og brukerne hadde mulighet til å opprette og se på hverandres brukerprofiler, skrive og lese i hverandres gjestebøker, legge ut bilder, diskutere i forum, lese nyheter etc. Den 13. oktober 2004 avgjorde formannskapet i Hamar kommune at HamarUngdom.no skulle få Hamarprisen på kr. 10&nbsp;000, for sitt samfunnsarbeid for unge i regionen. 
## Portaler i nettverket

1  *IMoss' egentlige URL var imoss.moss-avis.no, men siden var kjent som IMoss.*

## Referanser


## Eksterne lenker
* Ungdomsportalene.no
Bitmap

**Bitmap** er et engelsk datauttrykk som direkte oversatt betyr «kart over biter», det vil si et «rutenett av små biter», mens dets egentlige betydning er at et det er et grafikkformat for en datamaskin. Bitmap tilsvarer et likeværende uttrykk: Rastergrafikk. Siden begge begrepene er synonymer brukes de naturlig nok om hverandre.

## Forklaring
Innen billedbehandling på en datamaskin er bitmap en metode for å lagre digitale bilder. Et bilde blir delt opp i et finmasket nett av rader og kolonner. Hvert element i en gitt rad og kolonne kalles for en piksel (*fra engelsk pixel*) og som har sin egen spesifikke farge.

Eksempel på billedformat under Microsoft Windows og OS/2 som håndterer bitmap, er BMP. Det er et eldre format og består av like mye data som det som faktisk lagres på harddisken. Det er ingen komprimering i filformatet for å lage små datafiler. Formatet vokser proporsjonalt med størrelsen på bildet og fargedybden - til gjengjeld tapes ikke informasjon eller kvalitet når bildet lagres.

BMP-formatet er bare ett av mange bitmap- eller raster-formater. XBM, JPEG, TIFF, GIF og andre er også bitmap- eller rasterformater, men hvert har sine egne karakteristiske kvaliteter.

## Se også
* Rastergrafikk
* Bitmap files
Båndspillerklaviatur

**Båndspillerklaviatur** (engelsk: **tape replay keyboard**) er et musikkinstrument der lyden frambringes ved at forhåndsinnspilte lydbånd kombineres med et tastatur. Lydbåndene inneholder entonige opptak av ulike instrumenter, særlig strykere og blåsere. Når en tangent trykkes ned på tastaturet, bringes et lydhode i kontakt med et bestemt bånd. På den måten kan det pilles både kromatiske skalaer og akkorder.

Instrumentet ble oppfunnet på slutten av 1940-tallet, og ble brukt i pop- og rockmusikk fra midten av 1960-tallet fram til slutten av 1970-tallet. Det ble helst brukt på konserter som erstatning for strykere og blåsere, men er også brukt under studioopptak for å oppnå spesielle effekter. Det mest kjente merket av båndspillerklaviaturer er Mellotron; andre merker er Chamberlin og Birotron.

Utviklinga innafor elektroniske instrumenter og digital teknikk har løpt fra båndspillerklaviaturene. I dag frambringes tilsvarende effekter på samplere. De brukes likevel fortsatt i visse sammenhenger, og er også stadig i produksjon.
Willie Wilson

**Willie Wilson** (født 8. juli 1947 i Cambridge, England) er sanger, bassist og trommeslager. Han er kjent for sitt arbeide med Jokers Wild, Syd Barrett og David Gilmour.

Wilson startet med å spille i Cambridge-bandet *«The Swinging Vibros»* da han var 16 år sammen med Nick Barraclough (gitar, bass og vokal), Brian Carling (vokal og gitar) og John Anderson (rytmegitar).

Rundt 1966 spilte Willie Wilson i Jokers Wild sammen med David Gilmour, og dro senere til bandet Quiver. Han har arbeidet som studiomusiker på de to soloutgivelsene *[[The Madcap Laughs]]* og *[[Barrett]]* (begge 1970) for Syd Barrett og han var delaktig på David Gilmours første soloutgivelse, *«[[David Gilmour (album)|David Gilmour]]»*, i 1978. 

Han er også kjent for å vært med i surrogatbandet til liveforestillingene av Pink Floyds *[[The Wall]]* i 1980, og for å ha bidratt med ekstra trommer på lydsporet til filmen Pink Floyd: The Wall.

## Eksterne lenker
*
David Gilmour (album)

***David Gilmour*** er den første soloutgivelsen fra Pink Floyd-gitarist og vokalist David Gilmour, utgitt 25. mai 1978 i Storbritannia og 17. juni i USA. Albumet nådde 29.-plass på den amerikanske Billboard-listen og sertifiserte til gull av RIAA. Albumet er produsert av Gilmour selv og han har skrevet samtlige sanger unntatt de nevnte i sporlisten under. Det består for det meste av gitar og blues-inspirerte sanger.

En av melodiene han skrev på den tiden, men som han ikke brukte, utviklet seg til å bli en av Pink Floyd-klassikerne «Comfortably Numb». Sangen «Raise My Rent» inkluderer avsnitt av det som senere skulle bli brukt i Pink Floyd-sangene «What Do You Want From Me» og «Keep Talking» på *[[The Division Bell]]*-albumet fra 1994.

## Sporliste
#«Mihalis» &ndash; 5:46
#«There's No Way Out of Here» (Tekst av Ken Baker, melodi av David Gilmour) &ndash; 5:08
#«Cry From the Street» (David Gilmour/Eric Stuart) &ndash; 5:13
#«So Far Away» &ndash; 6:05
#«Short and Sweet» (David Gilmour/Roy Harper) &ndash; 5:30
#«Raise My Rent» &ndash; 5:33
#«No Way» &ndash; 5:32
#«It's Deafinitely» &ndash; 4:47
#«I Can't Breathe Anymore» &ndash; 3:05

## Besetning
* David Gilmour – Gitar, vokal, piano, keyboard, produsent, fotograf
* Rick Wills – Bassgitar, bakgrunnsvokal
* Willie Wilson – Trommer og perkusjon
* Mick Weaver – Ekstra piano på «So Far Away»
* Carlena Williams – bakgrunnsvokal på «There's No Way Out of Here» og «So Far Away»
* Debbie Doss – bakgrunnsvokal på «There's No Way Out of Here» og «So Far Away»
* John Etchells – Lydtekniker
* Nick Griffiths – Lydtekniker
* Patrick Jauneaud – Lydassistent
* Phil Taylor – Ansvarlig for lydutstyr
* Ginger Gilmour – Fotograf
* Willie Wilson – Fotograf
* Vlad Vinski – Fotograf
* Jill Furmanovsky – Fotograf
* Hipgnosis – Coverdesign, fotografier

## Eksterne lenker
*
About Face

***About Face*** er den andre soloutgivelsen fra Pink Floyd-gitarist og vokalist David Gilmour, utgitt 5. mars 1984 i Storbritannia. Albumet er produsert av Bob Ezrin og David Gilmour. To sanger er skrevet i samarbeid mellom Gilmour og Pete Townshend kjent fra The Who, resten er skrevet av Gilmour selv.

Albumet fikk ikke like mye oppmerksomhet som en Floyd-utgivelse, men flere låter fra dette albumet fikk betydelig spilletid på radio. «Until We Sleep» har rikelig med flimrende synthesizere og dyp porøs tromme, mens «Blue Light» var en populær «hit», med Gilmours forsinkede og vrengte gitarlyd som varemerke. Pete Townshend skrev låtene «Love on the Air» og «All Lovers Are Deranged». «Murder» er en forsiktig akustisk sang som eksploderer med tung gitar og markant keyboardspill av Steve Winwood.

Albumet nådde 32.-plass på Billboard-listen i USA og ble sertifisert til gull av RIAA.

## Sporliste
#«Until We Sleep» – 5:15
#«Murder» – 4:59
#«Love on the Air» (David Gilmour/Pete Townshend) – 4:17
#«Blue Light» – 4:34
#«Out of the Blue» – 3:34
#«All Lovers Are Deranged» (David Gilmour/Pete Townshend) – 3:13
#«You Know I'm Right» – 5:03
#«Cruise» – 4:39
#«Let's Get Metaphysical» – 4:08
#«Near the End» – 5:36

## Besetning
* David Gilmour – Gitar og vokal
* Jeff Porcaro – Trommer
* Pino Palladino – Båndløs bass
* Ian Kewley – Keyboard
* Bob Ezrin – Keyboard
* Steve Winwood – Hammondorgel og piano
* Jon Lord – Synthesizer
* Anne Dudley – Synthesiser
* Ray Cooper – Perkusjon
* Louis Jardine – Perkusjon
* Vicki Brown – Vokal
* Sam Brown – Vokal
* Mickey Feat – Vokal
* Roy Harper – Vokal
* The National Philharmonic Orchestra, arrangert av Michael Kamen og Bob Ezrin
* James Guthrie – Miksebord
* Phil Taylor – Ansvarlig for lydutstyr
* Jill Furmanovsky – Fotograf
* Steve O'Rourke – Management

## Eksterne lenker
*
Fyrskip

**Fyrskip** er betegnelsen på en fyrlykt som er plassert på et permanent oppankret fartøy.

Norge har hatt fyrskip på to steder. Sluppen «Enigheden» ble lagt ut ved Lepsøyrevet nord for Ålesund i 1856. Skipet havarerte året etter. Lepsøyrev fyr ble bygget i 1879, etter at det hadde vært gjort flere forsøk med nye fyrskip i området.

I 1919 ble et fyrskip lagt ut ved Ildjernsflu ved Nesodden. Skipet ble pårent og sank 9. februar 1929. Et nytt fyrskip ble lagt ut, og det holdt seg flytende til 1968, da det ble kondemnert og erstattet med en bunnfundamentert fyrlykt.

I Norge ble det ikke flere fyrskip. De fleste steder langs kysten var det mulig å plassere fyr langt ut fra land, derfor var det ikke behov for fyrskip. Fyrstasjoner på land var dessuten både langt sikrere og billigere i drift enn fyrskip. Men i mange andre land, for eksempel Danmark, Nederland og Storbritannia, fikk fyrskip en større utbredelse.

## Eksterne lenker

* Annies Gjestekro: Fyrhistorie
Fiskefyr

**Fiskefyr** var ledfyr som ble opprettet under det rike kystfisket fra rundt 1850. Det ble brukt bare under sesongfisket.

Det fantes fiskefyr på Gitterøya og Glette i Haugesund, Gjessnakken i Dønna, Glåpen i Moskenes, Hellevik i Haram, Folgerøy i Bømlo, Ballstad i Vestvågøy, Henningsvær i Vågan og Kinnasundet i Flora.

Noen leifyr og kystfyr har også tidligere vært fiskefyr, slik som Alnes og Erkna i Giske, Boknasundet i Bokn, Espevær i Bømlo og Fjøløy i Rennesøy.

## Referanser
Göran Stangertz

**Göran Nils Robert Stangertz** (1944–2012) var en  svensk skuespiller og regissør.

Stangertz hadde lang erfaring fra Sveriges scener, og var teatersjef ved Helsingborgs Stadsteater 2001–2012. Han mottok Guldbaggen to ganger, første gangen 1975 i kategorien beste skuespiller for sin rolle i *Det sista äventyret*, andre gangen 1997 for beste mannlige hovedrolle med filmen *Spring för livet*.

## Filmer (som skuespiller)
* 2000 – *Födelsedagen*
* 1999 – *Där regnbågen slutar*
* 1999 – *Lukas 8:18* 
* 1998 – *Ögat*
* 1997 – *En frusen dröm*
* 1997 – *Spring för livet*
* 1995 – *Höst i paradiset*
* 1995 – *Mördare utan ansikte*
* 1994 – *Sommarmord*
* 1993 – *Glädjekällan*
* 1992 – *Den femtonde hövdingen*
* 1989 – *Tre kärlekar* (TV-serie gjesterolle)
* 1988 – *PS Sista sommaren*
* 1988 – *Sommarens tolv månader*
* 1987 – *Aestus*
* 1985 – *August Strindberg ett liv*
* 1983 – *Ingenjör Andrées luftfärd*
* 1977 – *Paradistorg*
* 1977 – *Jack*
* 1976 – *Ansikte mot ansikte*
* 1976 – *Polare*
* 1974 – *Det sista äventyret*
* 1973 – *Ska vi hem till dig … eller hem till mig … eller var och en till sitt?*
* 1969 – *Bokhandlaren som slutade bada*

## Filmer (som regissør)
* 1999 – *En dag i taget. Alkoholism*
* 1999 – *En dag i taget. Medicinberoende*
* 1999 – *En dag i taget. Panikångest*
* 1999 – *En dag i taget. Ätstörningar* 
* 1998 – *Stormen*
* 1980 – *Innan vintern kommer* 
* 1980 – *På banken*
* 1990 – *Spänn mig för Karlavagnen*
* 1977 – *Hammarstads BK* 
* 1976 – *De lyckligt lottade*
* 1974 – *Fiskeläget*
* 1972 – *Groupie*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fade

En **fade** er et golfslag som (for en høyrespiller) får ballen til å bøye av svakt mot høyre. Mange profesjonelle spillere slår sine lengre slag med en fade. Fade gir en svakere og mer kontrollert bue enn en slice. Et tilsvarende slag som skrur mot venstre kalles draw.
## Referanser
Slice

En **slice** er et golfslag som (for en høyrespiller) får ballen til å bøye av i en bue mot høyre. En slice regnes ofte som et feilslag og gir en kraftigere og mer ukontrollert bue enn en fade. Slice skyldes ofte at spilleren treffer ballen med åpent kølleblad og at køllen svinges utenfra og inn. Et tilsvarende slag som går ut til venstre kalles hook.
Jack (roman)

***Jack*** er Ulf Lundells debutroman fra 1976. Boken handler om «Jack», en bohemisk ung mann fra Stockholm med forfatter- og musikerdrømmer og hans ville liv og tumulter i Stockholm på begynnelsen av1970-tallet. Den første delen av boken bruser av livslyst som suksessivt går over mot den siste delens mye mørkere alvor hvor bakrusen setter inn. Boken ble en stor suksess i hele Norden.

I 1977 ble boken filmatisert av regissøren Janne Halldoff. Både Lundell og Halldoff skrev manus til filmen, og Lundell prøvefilmet selv for hovedrollen som Jack, men lot den isteden gå til den framstormende skuespilleren Göran Stangertz.

Romanen har opplagte selvbiografiske trekk.

## Referanser
Jan Halldoff

**Jan  Harry «Janne» Halldoff** (1939–2010) var en svensk regissør. Han fikk den svenske utmerkelsen Silverspiken i 1974. Han regisserte kultfilmen *[[Jack (film)|Jack]]* (1977) etter Ulf Lundells roman av samme navn.

## Filmer
* *Håltimma*, 1965
* *Nilsson*, 1965
* *Myten eller Han snodde en blomma och fick springa för livet*, 1966
* *Livet är stenkul*  
* *Ola & Julia*, 1967
* *Korridoren*, 1968
* *En dröm om frihet*, 1969
* *Porträtt av en stad*, 1969
* *Bajen*, 1970
* *Rötmånad*, 1970
* *Ute*, 1970
* *Firmafesten*, 1972
* *De hemligas ö*, 1972
* *Bröllopet*, 1973
* *Stenansiktet*, 1973
* *Det sista äventyret*, 1974
* *Polare*, 1976
* *[[Jack (film)|Jack]]*, 1977
* *Chez Nous*, 1978
* *Harry H – Fallet Mary* (Tv), 1978
* *Tillsammans*, 1979
* *Vad händer ... ?*, 1979
* *Lämna mej inte ensam*, 1980
* *Klippet*, 1982

## Filmmanus
* *Livet är stenkul (Fyra dagar i maj 1968)*, 1967
* *Ola & Julia*, 1967
* *Korridoren*, 1968
* *En dröm om frihet*, 1969
* *Rötmånad*, 1970
* *Firmafesten*, 1972
* *De hemligas ö*, 1972
* *Bröllopet*, 1973
* *Stenansiktet*, 1973
* *Det sista äventyret*, 1974
* *Polare*, 1976
* *Jack*, 1977
* *Tillsammans*, 1979
* *Lämna mej inte ensam*, 1980
* *Klippet*, 1982

## Referanser


## Eksterne lenker
*