open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Strontium

**Strontium** er et grunnstoff med kjemisk symbol **Sr** og atomnummer 38. Atommassen (u) er 87,62.

## Historie
Strontium har fått navnet sitt fra mineralet *[[strontianitt]]* som igjen er oppkalt etter landsbyen Strontian på den skotske vestkysten. Det var i blygruvene her at mineralet ble funnet første gang i 1787. I 1790 la den irske kjemikeren Adair Crawford merke til at mineralet var annerledes enn andre bariummineraler. Han konkluderte med at det måtte inneholde et hittil ukjent grunnstoff. Grunnstoffet ble oppdaget i 1798 av den skotske kjemikeren Thomas Charles Hope i Edinburgh, og metallisk strontium ble første gang isolert av Humphry Davy i 1808 ved hjelp av elektrolyse.

10. oktober 1957 var Strontiumisotopene 89**Sr** og 90**Sr** blant de radioaktive stoffene som ble sluppet ut ved brannen i Windscalereaktoren i Cumbria, England (der Sellafield-anlegget ligger i dag).

## Egenskaper
Strontium er et sølvhvitt jordalkalimetall som er mykere og mer reaktivt i vann enn kalsium. Strontium brenner i luft med dannelse av strontiumoksid og strontiumnitrat, men siden det ikke reagerer med nitrogen i temperaturer under 380°C er det bare oksidet som dannes ved romtemperatur.

Rent strontium oksiderer raskt i luft og får et gulaktig oksidsjikt. Det oppbevares derfor i parafin eller edelgass-atmosfære. Fint strontiumpulver vil selvantenne i luft. Strontiumsalter gir rødfarge hvis de brennes, og dette blir utnyttet i pyrotekniske produkter.

### Isotoper
Naturlig forekommende strontium består av 4 stabile isotoper: 84**Sr** (0,56&nbsp;%), 86**Sr** (9,86&nbsp;%), 87**Sr** (7&nbsp;%) og 88**Sr** (82,58&nbsp;%). I tillegg er 29 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper kjent. De mest stabile av disse er 90**Sr** med halveringstid 28,79 år, 85**Sr** med halveringstid 64,84 døgn, 89**Sr** med halveringstid 50,53 døgn, 82**Sr** med halveringstid 25,55 døgn og 83**Sr** med halveringstid 1,35 døgn. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 10 timer, og de fleste kortere enn 1 time.

CAS-nummer: 7440-24-6

## Forekomst

På grunn av sin ekstreme reaktivitet i luft forekommer ikke strontium naturlig i ren form, men finnes i kjemiske forbindelser med andre stoffer. Det er det 15. vanligste stoffet på Jorden og finnes hovedsakelig i karbonatmineralet strontianitt (**SrCO**3) og sulfatmineralet celestin (**SrSO**4). De mest drivverdige forekomstene finnes som celestin.

Det ble i 2007 produsert 600&nbsp;000 tonn strontium på verdensbasis. Spania var den største produsenten (200&nbsp;000 tonn) fulgt av Kina (190&nbsp;000 tonn) og Mexico (125&nbsp;000 tonn). Verdens utvinnbare strontium-reserver anslås til 6,8 millioner tonn.

## Anvendelse
Ulike strontiumsalter brukes som rødt fargestoff i fyrverkeri. Strontiumkarbonat brukes mye i keramikk. Strontium brukes også som tilsetning i glasset i billedrør. Strontiumtitanat-krystaller (**SrTiO**3) har større lysbrytningsindeks enn diamant, men siden det ikke er på langt nær så hardt, er bruken begrenset.

## Referanser
Musikkvitenskap

**Musikkvitenskap** er læren om musikk som kunstart, dens klingende struktur, tilblivelsesprosess, historie og plass i samfunnet. Universitetet i Bergen definerer musikkvitenskap som akademisk fag som følgende: «studiet av musikk og lyduttrykk i vid betydning, uten avgrensinger når det gjelder sjanger, repertoar, historisk epoke, geografi, eller den sosiale posisjonen til de som produserer eller konsumerer musikken.»

Viktige fagområder i musikkvitenskapen er 
* **[[musikkteori]]** er forsøk på å beskrive teorier om hvordan musikk «virker», og hvordan de harmoniske strukturene er
** verkanalyse er således musikkteoretisk analyse av enkelte verker
* **[[musikkhistorie]]** befatter seg med musikkens historie og med framføringens historie og med utviklingen av ulike sjangre og metoder
* **[[etnomusikologi]]** er fagfeltet som søker å forstå musikkens rolle i samfunnet og forholdet mellom samfunn og musikk
* **[[musikksosiologi]]** er et begrep som delvis overlapper sistnevnte
* **[[musikkpedagogikk]]** er studiet av hvordan mennesker tilegner seg musikk og lærer musikk og hvordan musikk kan brukes i læring
* **[[musikkteknologi]]** er et fagfelt som dekker alle teknologiske aspekter med musikk. Akustikk og kognitiv musikk hører gjerne inn under musikkteknologi.
***[[musikkterapi]]** er et fagfelt som ser på sammenhenger mellom musikk og helse og hvordan disse kan utnyttes terapeutisk.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Norges Golfforbund

**Norges Golfforbund** (**NGF**) er sammenslutningen av norske golfklubber, og er det fjerde største særforbundetet underlagt Norges idrettsforbund og olympiske komité.

NGF ble stiftet 28. mai 1948, opprinnelig med navnet Norsk Golfforbund. Grunnleggende medlemmer var Oslo GK, Høsbjør GK, Bergen GK og Borregaard GK. 

President i Norges Golfforbund siden 2019 er Egil Hatling.

Forbundets formål er å fremme golfidretten på vegne av klubbene, samt å legge forholdene til rette for at golfklubbene kan skape flere og bedre golfspillere.

Golfidretten i Norge har hatt en stabil medlemsmasse de siste årene. Ved utgangen av 2009 var det knyttet  medlemskap til norske golfklubber tilknyttet Norges Golfforbund. Det er ca. 190 golfklubber i Norge, med ca. 60 fullverdige 18-hullsbaner og drøyt 100 ni- og sekshullsbaner.

Norges Golfforbund utgir bladet *[[Norsk Golf]]* i samarbeid med SPORTMEDIA AS. Med et opplag på  og åtte årlige utgivelser er Norsk Golf et av landets største magasiner.

## Presidenter
*1948 - 1953: A. Monrad Aas
*1953 - 1956: Ragnar Stoud Platou
*1956 - 1962: Johan S. Horn
*1962 - 1965: Otto Grieg Tidemand
*1965 - 1967: Torolf Smedvig
*1967 - 1971: Arild Wahlstrøm
*1971 - 1975: Fredrik Munthe
*1975 - 1978: Jan H. Bentzon
*1978 - 1981: Lars Ø. Lund
*1981 - 1983: Birger Wist
*1983 - 1986: Jan Aaseth
*1986 - 1988: Knut Kloster
*1988 - 1996: Carl Semb
*1996 - 2000: Morten Erichsen
*2000 - 2009: Christian Anker-Rasch
*2009 - 2011: Jon Kåre Brekke
*2011 - 2015: Finn H. Andreassen
*2015 - 2019: Marit Wiig
*2019 -                    :  Egil Hatling

## Se også
* Golf i Norge  

## Referanser


## Kilder
*Om NGF

## Eksterne lenker
*
Pfizer

**Pfizer Inc.** er et verdensomspennende amerikansk legemiddelfirma med hovedsete i New York. Det er verdens største legemiddelselskap og ifølge *Forbes* verdens 4. største selskap overhodet. Det ble grunnlagt av den tyske kjemikeren Charles Pfizer (1824–1906) som begynte å produsere kjemiske produkter i en bygning i Williamsburg i Brooklyn i 1849.

Selskapet produserer og markedsfører verdens mest omsatte legemiddel, Lipitor (atorvastatin), som brukes mot dyslipidemi (høyt kolesterol). Pfizer markedsfører også Viagra (sildenafil), som brukes mot impotens (erektil dysfunksjon). Selskapet har forøvrig fått kritikk i sosiale medier for å legge skylden på impotens på aldrende kvinner. 

Den 2. september 2009 kunngjorde USAs justisdepartement at man var kommet til et forlik som tildels skjermet Pfizer for rettslig forfølgelse av uredelig markedsføring. Pfizer ga med på å betale en bot på 2,3 milliarder dollar i det som frem til da var det økonomisk mest omfattende strafferegimet i departementets historie.

## I Norge

Pfizer AS er Norges største legemiddelfirma med en omsetning på ca. 1,5 milliarder kroner (2004). Selskapet markedsfører legemidler innenfor en rekke terapiområder, for eksempel hjerte-karsykdommer, kreft, nevrologiske lidelser, urologiske lidelser, øyesykdommer og psykiske lidelser. Pfizer AS er det norske datterselskapet av Pfizer Inc.

Adm. dir. er Sissel Andresen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Pfizer Norge
Hoffmann-La Roche

**F. Hoffmann-La Roche AG** er et sveitsisk legemiddelfirma med hovedkvarter i Basel.

Det ble grunnlagt i 1898 av Fritz Hoffmann-La Roche.

Legemiddelfirmaet har blant annet utviklet Benzodiazepinene, Diazepam (*[[Valium]]), *Klonazepam* ([[Rivotril]]) *og Flunitrazepam (*[[Rohypnol]])*. Stoffet Flunitrazepam (*Rohypnol*) er for tiden utgått i Norge og i mange andre land etter produsentens eget ønske på grunn av det store misbrukspotensiale. Men man kan få stoffet dersom man har et «spesielt godkjenningsfritak.». Dette fritaket er veldig strengt, og det er veldig få som får det innvilget.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
GSK

**GSK**, tidligere **GlaxoSmithKline**, er et britisk farmasøytisk selskap med hovedsete i London som jobber innenfor tre forretningsområder: reseptpliktige medisiner, vaksiner og handelsvarer.

Selskapet ble dannet i desember 2000 ved en fusjon mellom Glaxo Wellcome og SmithKline Beecham. GSK hadde i 2015 mer enn 100&nbsp;000 ansatte i over 150 land.

GSKs satsningsområder er vaksiner, lunge-medisiner for astma og kols, samt hiv/aids.

## GlaxoSmithKline Norge
GSK Norge har ca. 90 ansatte og omsetter for 700 millioner kroner. Selskapet har lokaler på Lysaker i Oslo. I Norge leverer GSK Consumer Healthcare en rekke produkter innenfor kategoriområdene: smerte, tannpleie og hudpleie.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Caritas

**Caritas** (latin *den forbarmende kjærlighet*) er Den katolske kirkes nødhjelpsorganisasjon som hjelper alle uavhengig av religiøs tilknytning. Den er organisert i 162 nasjonale avdelinger, som er aktive i mer enn 200 land og territorier. Caritas Internationalis ble opprettet i 1924 og har hovedkontor i Roma. Den norske avdelingen, Caritas Norge, ble opprettet i 1964. På europeisk nivå finnes det i tillegg den regionale sammenslutningen Caritas Europa.  Caritas-nettverket er et av de største humanitære nettverk i verden. 

Siden 1999 har president for Caritas Internationalis vært erkebiskop Youhanna Fouad El-Hage, og Duncan MacLaren har vært generalsekretær.

## Historie
Den første Caritas-organisasjon var den tyske, ble grunnlagt i Köln  i 1897 (Deutscher Caritasverband) på initiativ av prelat Lorenz Werthmann, og fikk nasjonalt hovedkvarter i Freiburg im Breisgau. Kort etter fulgte flere nasjonale Caritas-organisasjoner i Sveits (1901), Østerrike (1903) og USA (Catholic Charities, 1910). 

I juli 1924, under Den eukaristiske verdenskongress i Amsterdam, dannet 60 delegater fra 22 land en konferanse med hovedkvarter hos Caritas Sveits i Luzern. I 1928 ble konferansen kjent som *Caritas Catholica*. Delegatene møttes annenhvert år frem til utbruddet av annen verdenskrig. 

Samarbeidet ble gjenopptatt i 1947, og to konferanser ble sammenkalt til Luzern for å bistå med koordinering og samarbeide. Caritas fikk en ytterligere styrking da Vatikanet gav det i oppdrag å være offisiell representant blant annet overfor FN. 
I desember 1951 ble konføderasjonen i sin nåværende strukturelle skikkelse opprettet med 13 medlemsorganisasjoner, med utgangspunkt i Belgia, Canada, Danmark, Frankrike,  Nederland, Italia, Luxembourg, Portugal, Spania, Sveits, Tyskland, USA og Østerrike. 

Navnet *Caritas Internationalis* ble imidlertid ikke tatt i bruk før i 1957.

Caritas Internationalis har hovedkvarter i *Palazzo San Calisto* i Vatikanstaten. 

## Presidenter for Caritas Internationalis
* Biskop Ferdinando Baldelli (1951 - 1962)
* Kardinal Raúl Silva Henríquez S.D.B. (1962 - 1965)
* Monsignore Jean Rodhain (9. september 1965 - 1971)
* Monsignore Carl Vath (1971 - 1974)
* Erkebiskop Aloísio Leo Arlindo Lorscheider O.F.M. (1974 - 1975)
* Monsignore Georg Hüssler (1975 - 1983)
* Kardinal Alexandre do Nascimento (1983 - 1991)
* Biskop Affonso Felippe Gregory (1991 - 1999)
* Erkebiskop Youhanna Fouad El-Hage (1999 - mai 2005)
* Sig. Denis Viénot (mai 2005 - 5. juni 2007)
* Kardinal Óscar Rodríguez Maradiaga S.D.B. (5. juni 2007 - 15. mai 2015)
* Kardinal Luis Antonio Tagle (15. mai 2015 - 22. november 2022)
:::Dott. Pier Francesco Pinelli (22. november 2022 - 13. mai 2023) (ekstraurdinær kommissar)
* Erkebiskop Tarcisius Isao Kikuchi S.V.D., fra 13. mai 2023
## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Caritas Europa 
* Caritas Norge
Caritas Norge

**Caritas Norge** er en hjelpeorganisasjon med utspring fra den katolske kirken i Norge og driver nødhjelpsarbeid og langsiktig bistandsarbeid i Asia, Afrika og Latin-Amerika – og integreringsarbeid i Norge.  

## Organisering og virksomhet
Organisasjonen ble etablert i 1952 under navnet Norsk katolsk flyktninghjelp. Organisasjonen startet sine første internasjonale hjelpeprosjekter i 1956, og driver også med nødhjelp og langsiktig landbruksstøtte til mennesker i Asia, Afrika og Latin-Amerika. 

I 1964 ble Caritas Norge en selvstendig stiftelse, først under Oslo katolske bispedømme, deretter under Norsk katolsk bisperåd, som omfatter Oslo katolske bispedømme, Tromsø stift og Trondheim stift. 

Caritas Norge samarbeider internasjonalt gjennom partnerskap med et nettverk av nasjonale Caritas-organisasjoner i Caritas Internationalis og Caritas Europa.  

Caritas driver ressurssentre i flere norske byer. I 2017 startet Caritas Norge også et au pair-senter i Oslo, og samlinger for au&nbsp;pairer i de største norske byene. Virksomheten rettet mot au&nbsp;pairer ble startet på oppdrag fra Utdanningdirektoratet (UDI). I mars 2023 vedtok imidlertid norske myndigheter å avvikle au&nbsp;pair-ordningen i Norge.

Organisasjonen utgir magasinet *CaritasINFO*.   

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Rognaldsvåg

**Rognaldsvåg** ligger på øya Reksta rett vest for Florø, i Kinn kommune i Vestland, og hadde 1. januar 2012 ca. 80 innbyggere. Fiskeværet har en sjelden bygningsmasse med våningshus, naust og buer.

Stedet har to havner med en særpreget kanal mellom dem hvor naustene står tett i tett. Rognaldsvåg er rik på atmosfære og kulturminner som gravplasser og hustufter fra vikingtiden. 
Sommeren 2009 ble skolen på øya lagt ned og skolehuset brukes nå til festlokale, samlingssted, klubblokale(4H) og en kan leige det til overnatting.

Det høyeste fjellet på øya heter Harefjellet og måler 218 moh (meter over havet). Øya er knyttet til fastlandet via båt.

## Dialekt
Lydopptak av dialekt fra Rognaldsvåg:
Ausevika

**Ausevika** (bestemt form av bygdenavnet Ausevik) er mest kjent som et helleristningsfelt i Kinn kommune.  Feltet har Riksantikvarens ID nr. 25845. Det er et av Norges største og ligger på nordsiden av Skålefjellet som reiser seg til 765 meters høyde. Fjellet danner enden på et fjellområde som strekker seg helt inn til Jotunheimen. Det har sannsynligvis vært et viktig jaktområde så lenge der har bodd folk i Ausevik.

Feltet består av flere bergpaneler, som dekker tilsammen i overkant av 1&nbsp;500 m². Her er det registrert mer enn 300 figurer.  I tillegg mener man at det kan finnes flere figurer som ennå ikke er avdekket. Motivene kan være lett gjenkjennbare, som dyr og mennesker, men også mer vanskelig tolkbare abstrakte figurer, men det er hjort som er oftest avbildet. Det er tydelig at dette dyret hadde en viktig plass i jaktkulturen her for ca. 4&nbsp;000 år siden.

Feltet er nylig oppdatert med informasjonstavler, plattformer for publikum, parkeringsplass, toalett og gangveier.

## Bygda Ausevik

Bygda ligger på sørsiden av Høydalsfjorden, og var tidligere (eks. på 1960-tallet) stoppested for lokale båtruter i kommunen. Navnet Ausa kommer av den karakteristiske ause-formen på den lille vika like vestenfor helleristningsfeltet. Stedet kan ha vært bebodd kontinuerlig etter steinalderen, og det finnes fantastiske muntlig overleverte historier fra storgården i Ausevika. Tor Grønevik kjente disse historiene og nyttet noen ganger anledningen til å fortelle.

I dag inkluderes Ausevika geografisk i bygdelagene Store- og Likkje-Høydal.

## Ausevikstølen
En halv times gange rett sørover og oppover mot Skålefjell ligger Ausevikstølen. Denne stølen var aktiv lenge etter 1930, men i dag står bare de gamle stølsmurene igjen. Imidlertid er stien opp til stølen i meget god stand etter nyrestaurering. Stien fortsetter derfra vestover til den felles gjeterhytta som sauebøndene i området har reist. Beiteområdet fra Ausevikstølen og oppover på Skålefjellet er utmerket.

## Litteratur
* Anders Hagen: Studier i Vestnorsk bergkunst. Ausevik i Flora. UiB. 1970

## Se også
*Helleristninger

## Eksterne lenker
* Anders Hagen: Studier i Vestnorsk bergkunst. Ausevik i Flora. 1970.
* Intervju med Tor Grønevik; mannen som oppdaget helleristningsfeltet.
*
Bob Dole

**Robert Joseph «Bob» Dole** (1923–2021) var en amerikansk politiker. Han var medlem av Representantenes hus i åtte år og medlem av USAs senat i 27 år. Han var republikanernes visepresidentkandidat ved presidentvalget i 1976 og  presidentkandidat ved valget i 1996.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Bob Dole kom fra en arbeiderfamilie bosatt i Russell i Russell County i Kansas. Han var sønn av Bina M. (*née* Talbott; 1904–1983) og Doran Ray Dole (1901–1975). familien bodde i et hus med adresse 1035 North Maple i Russell, og det forble hans offisielle residens under hele hans politiske karriere.

### Utdannelse, militærtjeneste
Bob Dole begynte å studere ved University of Kansas i 1941, men året etter vervet han seg til den amerikanske hæren. Han deltok i andre verdenskrig i Italia som fenrik i 10. fjelldivisjon. Han ble hardt skadet to ganger under invasjonen av og kampene i Italia under andre verdenskrig, og var innlagt på sykehus i 39 måneder. Hans høyre arm var nesten ubrukelig på grunn av krigsskadene mens venstre arm fungerte delvis. Han klarte ikke å knytte skolissene eller ta håndskrevne notater. Han mottok to Purple Hearts og en Bronze Star Medal.

Skadene vedvarte resten av livet i en viss grad, og gav ham begrenset førlighet i høyre arm og nummenhet i den venstre.

Etter en kort periode ved University of Arizona vendte han tilbake til Kansas og tok en jusgrad i 1952 fra Washburn University. Allerede året før hadde han imidlertid blitt valgt inn i Kansas State Assembly.

### Politisk karriere
Han var medlem av Representantenes hus fra 1961 til 1969 og av USAs senat fra 1969 til 1996, altså med mange gjenvalg. Han representerte delstaten Kansas. Han var republikanernes leder i Senatet fra 1985 til 1996.

Ved presidentvalget i 1976 var han Gerald Fords visepresidentkandidat. Ford tapte valget mot Jimmy Carter.

Etter en intensiv primærvalgkampanje imot fremfor alt Pat Buchanan og Steve Forbes, ble det han som stilte som republikanernes kandidat i presidentvalget i 1996 mot den sittende presidenten Bill Clinton. Som visepresidentkandidat utså han seg Jack Kemp. Men han tapte valget med klar margin. Hadde han vunnet, 73 år gammel, ville han blitt den til da eldste som hadde blitt valgt til president for første gang. Etter nederlaget trakk han seg fra politikken. Han var gift med Elizabeth Dole, som ble eget godt likt under den tapte presidentvalgkampen; hun ble senere valgt til senator for Nord-Carolina. 

Den 17. januar 1997 mottok han Presidentens frihetsmedalje av president Bill Clinton.

I begynnelsen av 2021 ble Dole diagnostisert med lungekreft. Han døde den 5. desember 2021, 98 år gammel.

## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* Immelman, Aubrey. "The political personalities of 1996 U.S. presidential candidates Bill Clinton and Bob Dole." *Leadership Quarterly* 9.3 (1998): 335-366. online
* 
* 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Mesta

**Mesta AS** er et av Norges største entreprenørkonsern innen drift og vedlikehold av vei, veielektro og jernbane. Selskapet utfører anleggs- og vedlikeholdsoppdrag for statlige, kommunale og private kunder over hele landet. Det er den norske stat (ved Nærings- og fiskeridepartementet) som eier Mesta, som ble skilt ut fra Statens vegvesen i 2003.

Mesta er organisert i fire landsdekkende forretningsområder: drift og vedlikehold, anlegg og spesialproduksjon, elektro og jernbane. 

## Historie
Mesta ble etablert 1. januar 2003, da produksjonsvirksomheten i Statens vegvesen ble skilt ut som et eget aksjeselskap og konkurranseutsatt. Konsernnavnet Mesta er et assosiativt navn og er en konstruksjon av å mestre.

Mesta sitt største forretningsområde er drift og vedlikehold av vei, og selskapet har driftskontrakter for store deler av veinettet over hele Norge. Statens vegvesen og landets fylkeskommuner er selskapets største kunder, men selskapet utfører også drifts– og vedlikeholdsoppdrag i andre markeder, i kommuner, på havner, flyplasser og for større bedrifter.

## Elektro
Mestas Elektro sin virksomhet er i hovedsak knyttet til elektroteknisk installasjon langs vei og infrastruktur. Mesta Elektro har drifts- og vedlikeholdsavtaler for Statens Vegvesen og kommuner over hele landet. Mesta Elektro har en stor, landsdekkende prosjektavdeling som gjennomfører nybygg- og rehabiliteringsprosjekter.

## Anlegg og spesialproduksjon
Mesta Anlegg og Spesialproduksjon er en landsdekkende totalleverandør som dekker hele spekteret fra komplekse, tverrfaglige anleggsprosjekter til svært spesialiserte tjenester som sikring av fjell og tunnel, til rehabilitering av broer og kaier. Fagområder:

* Fjellsikring
* Tunnelsikring
* Rekkverk
* Betongarbeider
* Bruvedlikehold og -rehabilitering
* Kaivedlikehold og -rehabilitering

## Mestas administrerende direktører

* Marianne B. Røren (1 September 2019- )
*Arne Roald Larssen (*Konstituert)* (1. Januar - 1. September 2019)
*Kurt Opseth (2016– 31. Desember 2018)
* Harald Rafdal (2008–2016)
* Kyrre Olaf Johansen (2003–2008)

## Mestas styreledere
* John Nyheim (2015-)
* Mari Skjærstad (2013-2015)
* Børge Brende (2010–2013)
* Frode Alhaug (2003–2010)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Mesta AS
Offside

**Offside** er en regel i en rekke lagsporter som på ulike måter regulerer lovlig og ulovlig plassering av spillere. Blant annet finner man offside i sportene fotball, rugby, ishockey, landhockey, bandy, og amerikansk fotball. 

## Fotball

## Rugby
Rugbyens offsideregel har samme opprinnelse som fotballens, og en spiller er offside dersom han er foran en medspiller som bærer ballen, foran en medspiller som sparker ballen eller foran en mølje idet den oppstår. Dersom spilleren blander seg inn i spillet, er offsiden straffbar.

## Ishockey
I ishockey oppstår offside dersom en puck som slås inn i motstanderens forsvarssone, entrer sonen etter at en eller flere av angripende lags spillere har entret den. Spillerne må være helt over forsvarende lags blålinje for å regnes som inne i motstanderens sone.

I den nordamerikanske hockeyligaen NHL praktiseres også såkalt *two-line-offside*, det vil si at en pasning er ulovlig dersom den slås fra en spiller som er helt inne i egen forsvarssone til en medspiller som er helt inne på motstanderens banehalvdel. Pasningen vil da krysse både egen blålinje og senterlinjen. Resten av hockeyverdenen har avviklet denne regelen.

Offside med at det blir dropp (*face-off*) utenfor den blålinjen hvor forseelsen fant sted&nbsp;&ndash; altså utenfor det forsvarende lags blålinje ved «vanlig» offside, og innenfor det angripende lagets egen blålinje ved *two-line-offside*.

Det finnes flere typer offside i ishockey, derav viljeoffside og pasningsoffside. Viljeoffside oppstår gjerne når forsvarslaget har fått klarert pucken ut av egen sone, og det angripende lag skyter pucken i retning av mål. Pucken droppes i angripende lags forsvarssone. Pasningsoffside dømmes når spilleren som mottar puck går innenfor angripendeblueline før pucken. Pucken droppes deretter der pucken ble spilt fra (nærmeste punkt på droppelinjen).

## Bandy
Se fotball, samme regel.

## Amerikansk fotball
I Amerikansk fotball er en spiller offside dersom han har noen del av kroppen i eller forbi den nøytrale sonen før et snap. Den nøytrale sonen er området mellom to linjer som går gjennom hver sin ende av fotballen når ballen hviler på bakken og er klar for spill med ballens lengdeakse parallell med sidelinjene. Det er kun det forsvarende laget som kan begå dette regelbruddet. Tilsvarende regelbrudd for det angripende laget heter encroachment. [Unntak: Ved avspark kan begge lag begå offside dersom de krysser sine respektive frisparklinjer før ballen sparkes. Frisparklinjen til det sparkende laget er der ballen sparkes fra og går parallelt med mållinjene. Frisparklinjen til det mottakende laget er ti yards nærmere egen mållinje fra det sparkende lagets frisparklinje] Offside straffes ved at ballen flyttes fem yards mot egen mållinje.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wolfgang Petry

**Wolfgang Petry** (født **Wolfgang Remling** 22. september 1951) er en tysk musiker. Har vært en bestselger i tyskspråklige land i over 25 år. Mest kjente slagere: «Alles», «Wahnsinn», «Geil Geil Geil» og «Verlieben verloren».

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Jørgen Juve

**Jørgen Juve** (1906–1983) var en norsk fotballspiller. Han var Norges mestscorende  i fotball med sine 33 mål fra 1934 til rekorden ble slått av Erling Braut Haaland i 2024. Han spilte totalt 45 A-landskamper, men var spiss i bare 24 av dem &ndash; noe som gjør statistikken enda mer imponerende.

Utenfor fotballbanen jobbet han som journalist i *[[Dagbladet]]* og *[[Tidens Tegn (avis)|Tidens Tegn]]*. 

Juve var også redaktør i P.M. (Bedriftsbladet for Askim, Mjøndalen og Vestlandske Gummivarefabrikker) i 1948 og 1949.

Juve var gift to ganger, andre gang med psykologen Eva Røine.

## Fotballkarriere

Juve begynte sin karriere i Urædd, men spilte mesteparten av karrieren i Lyn. Han debuterte på det norske landslaget i 1928 som høyreback. I sin fjerde landskamp, en vennskapskamp mot Nederland, ble Juve flyttet opp som spiss. Han takket for tilliten med å score tre mål, og var deretter Norges førstevalg som spiss. I løpet av de sju neste landskampene scoret han utrolige 16 mål. I 1933 ble han mestscorende gjennom tidene på det norske landslaget, og mot Østerrike 10. juni 1934 scoret han sitt 33. landslagsmål – en rekord som stod i 90 år.

I 1934 ble Juve flyttet ned i forsvaret igjen, som senterhalf i en trebackslinje. I 1936 var han kaptein på det berømte «Bronselaget» som tok bronse i OL i Berlin. Etter at den aktive karrieren tok slutt virket Juve som instruktør for en rekke klubber. Han trente Lyn i flere perioder, og Skeid i 1939 og 1940. Han var dessuten en kort periode instruktør for Bodø/Glimt i 1939, og for Molde FK noen uker i 1948.

## Andre verdenskrig
Under andre verdenskrig deltok Juve i Brigaden i Skottland. I 1944 fulgte han brigadens andre bergkompani i frigjøringen av Finnmark i Operasjon Crofter.

## OL-medaljer
* 1936  Berlin -  Bronse i fotball (Norge)

## Bibliografi
* *Øyeblikk* (1978)	
* *Våre menn i Gaza*  (1965)
* *Ole Reistad skildret av venner* (1959)	
* *Nordmenn i eventyr og virkelighet* (1952)	
* *Mange jern i ilden*  En samling artikler (1947)	
* *Alt om fotball* (1934)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Gisle Grimstad

**Gisle Freyr Grimstad** (født 1978) er en norsk-islandsk tidligere fotballspiller.

Grimstad spilte på seniornivå for  i sesongene 1999 og 2003–2008, samt  i tre sesonger (2000–2002). Han spilte hovedsakelig venstreving, men også offensiv midtbane og spiss.

## Eksterne lenker
* Profil hos altomfotball.no
Mojito

**Mojito** er en rombasert drink. Hvem som lagde den første mojito er omdiskutert, men baren La Bodeguita del Medio i Havanna på Cuba gjorde den kjent.

Mojito inneholder hvit rom, lime, sukker, mynteblader, knust is og club soda (mineralvann med kullsyre). Drinken serveres i et longdrinkglass, gjerne pyntet med mynteblad.
## Referanser
Bogstad Camping

**Bogstad Camping** i Oslo er en campingplass i Oslo som ligger inntil Nordmarka, nær Bogstadvannet nedenfor Holmenkollen. Den er åpen året rundt. Bogstad er med 180 mål Norges største campingplass. Den var tidligere eid av Norges Automobil-Forbund (NAF), men eies og drives nå av Topcamp, som også står bak Ekeberg Camping, Mjøsa Ferie & Fritidssenter i Brumunddal og Hallingdal Feriepark i Ål. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bogstad Camping
Lule-Vilela

**Lule-Vilela** er et indiansk språk som snakkes av 5 familier i Argentina, nær grensen til Paraguay. Språket er nesten utdødd ettersom de fleste av brukerne til daglig bruker et annet indiansk språk. Lule-Vilela er ikke i slekt med noe annet språk.
Flair bartending

**Flair bartending** er en bartendingstil som lager show og underholdning i prosessen med å blande og servere drinker. Bartendere som praktiserer *flair* utfører forskjellige triks, flips og sjonglering med flasker, shakers og andre barverktøy. Målet er å lage et visuelt tiltalende og imponerende show som underholder kundene mens drinkene blandes. Flair bartending ble mer utbredt etter filmen *[[Cocktail (film)|Cocktail]]* med Tom Cruise.

## Referanser
Andoque

**Andoque** er et indiansk språk som forstås av ca. 500 mennesker i Colombia, nær grensen til Peru. Bare ca. 50 mennesker bruker det daglig. Andoque er trolig ikke beslektet med noe annet språk.
Pastis

**Pastis** er navnet på en type fransk brennevin smaksatt med anis. Det inneholder vanligvis 40–45 volumprosent alkohol. Ordet *pastis* kommer fra provençalsk oksitansk og betyr «deig» eller «blanding». Det kan også ha betydningen ergrelse, kjedelig, forvirret situasjon, som i uttrykket *quel pastis!*.

## Beskrivelse
Pastis framstilles ved gjæring av fennikel og lakris, men fennikel har blitt erstattet av stjerneanis som er langt rikere på anetol. Den drikkes som aperitiff, vanligvis blandet med isvann i et forhold mellom 5 og 7 deler til 1.

Når pastis blandes ut skifter den farge og konsisens fra en nokså klar gyllen væske til en gul og melkeaktig. Dette skyldes en reaksjon som kalles opalisering. Anetol er lite løselig i vann og felles ut.

Den gyldne fargen til pastis skyldes en tilsatt fargestoff, vanligvis karamell. Det finnes også helt klare typer og spesielle typer tilsatt andre farger.

I middelhavsområdet finnes det flere typer tilsvarende brennevin:

* Hellas, Bulgaria og øvrige Balkan: ouzo
* Tyrkia: rakı
* Libanon: arak
* Italia: sambuca
* Spania: aguardiente, chinchon, cazalla.

Kjente merker er: Ricard, Pernod og Pastis 51. Ricard er på grunn av det store hjemmemarkedet blant verdens mestselgende brennevinsmerker.

Pastis inneholdt opprinnelig også malurt, men dette ble forbudt i Frankrike i 1915.

## Litteratur
*Stevan Paul: Bernstein zu Nebelwolken: Pastis, der elegante Rausch für Grenzenkenner, s. https://nutriculinary.com/2009/04/02/bernstein-zu-nebelwolken-pastis-der-elegante-rausch-fur-grenzenkenner/ (Letzter Aufruf am 6. August 2018)
Aino (språk)

**Aino-språkene** var en språkfamilie historisk talt av ainoene hovedsakelig på Hokkaido i Japan samt Sakhalin, Kurilene og sør i Kamsjatkahalvøya i Russland. Tidligere var det også utbredt nord på Honshu i Japan. I 1996 var det var kun 15&nbsp;gjenlevende morsmålsbrukere av språket, alle i Japan. Den siste morsmålsbrukeren av Sakhalin-aino i Russland døde i 1994 og innen 2021 var Hokkaido-aino utdødd som et morsmål i Japan. Aino er begrensede tonespråk.

## Fonologi
Aino har fem vokaler: a, i, u, e og o. På Sakhalin-aino skilles det mellom korte og lange vokaler, mens på Hokkaido-aino (Japan) finnes bare korte (eller ifølge andre kilder skilles det ikke mellom korte og lange vokaler).
Moderne aino skiller ikke mellom stemte og ustemte konsonanter, men det ser ut som om dette skillet fantes i uraino.

## Morfologi
### Substantiv
I likhet med, for eksempel, japansk, har substantivene hverken skilnad mellom entall og flertall eller mellom bestemt og ubestemt. Det vil si at et ord som «cise» betyr «(et) hus», «huset», «(flere) hus» eller «husene». 

Tilhørighet angis med ett av suffiksene «-V», «-hV», «VhV» (hvor V er en vokal). «Hans hus» eller «hennes hus» blir dermed «cisehe».

## Referanser
Milligram

**Milligram** er en SI-enhet for måling av masse.
Symbolet for milligram er **mg**.
Et milligram er lik en tusendel av et gram, som er lik en milliondel av et kilogram.

Et milligram er omtrent vekten av en kubikkmillimeter (en mikroliter) vann.

Milligram er en vanlig enhet for måling av masse. Milligram brukes blant annet til å angi mengder av vitaminer og andre næringsstoffer i matvarer, ofte pr. 100&nbsp;gram vare.

1 milligram er lik:
* 1 000 mikrogram
* 0,1 centigram
* 0,01 desigram
* 0,001 gram

Og motsatt:
* 1 mikrogram = 0,001 milligram
* 1 centigram = 10 milligram
* 1 desigram = 100 milligram
* 1 gram = 1 000 milligram
Gram

**Gram** (symbol: **g**) er en avledet SI-enhet for masse. Ett gram er definert som en tusendel av ett kilogram, SI-enheten for masse. Før SI-systemet, ble ett gram definert som absoluttvekten av én kubikkcentimeter (en milliliter) rent vann ved 0&nbsp;°C. Fremdeles er ett gram omtrent vekten av en milliliter vann.

Gram er en av de mest brukte enhetene for måling av masse.

1 gram er lik:
* 1 000 milligram
* 100 centigram
* 10 desigram
* 0,001 kilogram

Og motsatt:
* 1 milligram = 0,001 gram
* 1 centigram = 0,01 gram
* 1 desigram = 0,1 gram
* 1 kilogram = 1 000 gram
Apokope

**Apokope** (fra gresk ἀποκοπή, «avkutting») betegner i språkvitenskapen bortfall av lyder eller stavelser sist i ord. Ofte skyldes bortfallet at stavelsen tidligere var trykksvak. Hvis en for eksempel sammenligner latin *lup[us]* (ulv) med fransk *loup*, ser en at den siste stavelsen i latin har falt helt bort i dagens fransk.

I norske dialekter er det to kjerneområder for apokope: Trøndelag og Nordland. I Nordland er apokopen på sitt sterkeste, hvor så godt som alle trykksvake e-er er forsvunnet. I Trøndelag er det ikke apokope i såkalte jamvektsord.

Her er et eksempel på ulik grad av apokope i infintiv:

Apokope er ikke et fenomen som er begrenset til infinitiver. En mye brukt eksempelsetning for å illustrere apokope i dens kjerneområde er:
**E sku' te Fausk' å kjøp' kak' førr ei kron'.*
Her vises apokopen til fulle i:
* Preteritum (*sku*')
* Infinitiv (*kjøp*')
* Substantiv (*kak' * og *kron*')
* Stedsnavn (*Fausk*')

Andre norske dialekter har ikke apokope i stavelsen nærmest trykkstavelsen, men i stavelser lenger bak, f.eks. *båtan* (båtane).

## Se også
*Kløyvd infinitiv
*Jamvekt

## Fotnoter
Smeltepunkt

**Smeltepunkt** er den temperaturen hvor et stoff endrer fase fra faststoff til væske.

Hvis fasen endres motsatt vei (fra væske til faststoff) brukes betegnelsene **størkningspunkt** om den samme temperaturen. For vann og enkelte andre stoffer brukes betegnelsen **frysepunkt** istedenfor størkningspunkt.

Smeltepunkt er i motsetning til kokepunkt relativt uavhengig av trykk.
Frysepunktet for vann ved 1 bar er definisjonen av null grader celsius (0 ℃).

For de fleste stoffer er smeltepunkt og størkningspunkt like. Vann har smeltepunkt og frysepunkt på 0 ℃. Det finnes imidlertid noen unntak, for eksempel enkelte typer agar smelter ved 85 ℃ og størkner mellom 32 og 40 ℃. Dette fenomenet kalles hysterese. Jod har den særegenheten at det ikke går til flytende form, men fra krystallinsk til gassform. Dette kalles å sublimere.

## Eksterne lenker
*
Zirkonium

**Zirkonium** er et grunnstoff med kjemisk symbol **Zr** og atomnummer 40. Atommassen er 91,224 (u).

## Historie
Det zirkonium-holdige mineralet zirkon er nevnt i bibelske tekster. Man var imidlertid ikke klar over at zirkon inneholdt et ukjent grunnstoff før zirkonium ble oppdaget i 1789 av den tyske kjemikeren Martin Heinrich Klaproth. Det ble isolert i uren form i 1824 av den svenske kjemikeren Jöns Jakob Berzelius, og fremstilt i ren metallisk form i 1925 av Anton Eduard van Arkel og Jan Hendrik de Boer.

Navnet er avledet av navnet på mineralet zirkon som igjen har fått navnet fra arabisk *zarkûn* som betyr «gullignende».

## Egenskaper
Zirkonium er et skinnende gråhvitt transisjonsmetall som er mykt og formbart. Det er lettantennelig i pulverform, men ikke i fast form. Zirkonium er svært korrosjonsbestandig mot baser, syrer og saltvann. Det løses derimot opp av saltsyre og svovelsyre, spesielt hvis fluor er til stede. I luft dannes et passiviserende oksidsjikt. Legeringer med sink blir magnetiske under 35 K.
Zirkonium er en dårlig elektrisk leder, men leder godt varme.

### Isotoper
Naturlig forekommende zirkonium består av 5 isotoper hvorav 4 er stabile: 90**Zr** (51,45&nbsp;%), 91**Zr** (17,15&nbsp;%), 92**Zr** (17,15&nbsp;%), 94**Zr** (17,38&nbsp;%), og én ustabil (og dermed radioaktiv): 96**Zr** (2,8&nbsp;%) med halveringstid 2,41 × 1019 år. I tillegg er 28 kunstig fremstilte ustabile isotoper kjent. Av disse er de mest stabile 93**Zr** med halveringstid 1,532 × 106 år, 88**Zr** med halveringstid 83,4 døgn, 95**Zr** med halveringstid 64,02 døgn, og 89**Zr** med halveringstid 3,2674 døgn. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 døgn, og de fleste kortere enn 10 minutter.

CAS-nummer: 7440-67-7

## Forekomst

Zirkonium finnes ikke naturlig i ren form. Det fremstilles hovedsakelig fra mineralet zirkon (**ZrSiO**4) som finnes i Australia, Brasil, India, Russland, Sør-Afrika, og USA. 80&nbsp;% av zirkon-gruvene ligger i Australia og Sør-Afrika. Zirkonium opptrer alltid sammen med hafnium i zirkon, og de to kjemisk like stoffene er vanskelig å separere. Zirkonium fremstilles også som et biprodukt av titan-produksjon.

I 2007 ble det produsert 1,24 millioner tonn zirkonium på verdensbasis. De største produsentlandene var Australia (550&nbsp;000 tonn), Sør-Afrika (405&nbsp;000 tonn) og Kina (170&nbsp;000 tonn). Verdens utvinnbare zirkonium-reserver er anslått til 38 millioner tonn.

## Anvendelse
Zirkonium brukes blant annet i legeringer til kjernereaktorer, romfart, kirurgisk utstyr og flyindustri.

## Referanser
Zirkon

**Zirkon** (persisk: «gullfarget») er et silikatmineral av zirkonium med kjemisk formel . I naturen finner man zirkon som fargeløse, gule, grå, røde, grønne, brune eller sorte varianter med tetragonal krystallform. Blå varianter forekommer ikke i naturen, men kan lages kunstig. Bildet viser zirkon i biotitt fra den verdenskjente forekomsten på Seiland i Finnmark.

Det som kan være Jordens eldste stein, ble hentet av Apollo 14 på månen, men stammer trolig fra Jorden fordi den består av zirkon. Zirkon brukes i legeringer til kjernereaktorer, 
romfart, kirurgisk utstyr og flyindustri. Zirkonium sammen med aluminium virker som antiperspirant i deodoranter.

På grunn av sin hardhet er zirkon godt egnet som edelsten. Siden spesielt den fargeløse varianten, som på grunn av sin evne til å bryte lysstråler, ligner meget på diamant, brukes den ofte som en billigere erstatning.

Zirkon må ikke forveksles med *[[cubic zirkonia]]* som er syntetisk fremstilte krystaller av zirkonium dioksid ZrO2.

Zirkon er det viktigste mineralet for datering av bergarter. Zirkon inneholder alltid noe uran. Uran er radioaktivt og brytes over tid ned til bly. Alderen kan derfor anslås ved å undersøke forholdet mellom bly og uran.

## Funnsteder
Australia er største leverandør av zirkon, fulgt av Sør-Afrika, USA og Ukraina. I Norge er zirkon funnet på flere steder:
* Langesundsfjorden i Telemark, Stavern
* Østfold, Kragerø, Iveland, Evje
* Seiland i Finnmark
* Tørdal i Telemark

## Johannes' åpenbaring
«Hyasint», som er en rødgul variant av zirkon, nevnes i Bibelens skildring av det himmelske Jerusalem i Johannes' åpenbaring 21,19-20:
:*Grunnsteinene i [[bymur]]en var prydet med edelstener av alle slag. Den første grunnsteinen var av [[jaspis]], den andre var av [[safir]], den tredje av [[kalsedon]], den fjerde av [[smaragd]], den femte av [[onyx|sardonyks]], den sjette av [[karneol]], den sjuende av krysolitt, den åttende av [[beryll]], den niende av [[topas]], den tiende av krysopras, den ellevte av *'hyasint*', den tolvte av [[ametyst]].*

## Referanser


## Kilder
**Norsk steinbok: norske mineral og bergartar* av Torgeir T. Garmo, Universitetsforlaget, 1995
Palladium

**Palladium** er et grunnstoff med kjemisk symbol **Pd** og atomnummer 46. Atommassen (u) er 106,42. 

## Historie
Palladium ble oppdaget av William Hyde Wollaston i 1803 i platinamalm fra Sør-Amerika. Han løste opp malmen i kongevann, nøytraliserte løsningen med natronlut og felte ut platina ved hjelp av salmiakk (ammoniumklorid). Han satte så til kvikksølvcyanid og fikk palladiumcyanid, som ble varmet opp for å isolere palladium i metallisk form.

Palladiumklorid ble tidligere brukt som tuberkulosemedisin. På grunn av mange bivirkninger ble den erstattet av andre mer effektive medisiner.

I 1804 døpte Wollaston grunnstoffet Palladium etter den nylig oppdagede asteroiden Pallas.

## Egenskaper
Palladium er et mykt sølvhvitt transisjonsmetall som minner om platina. Det oksiderer ikke i luft ved normal romtemperatur, men blir angrepet av svovelsyre, saltsyre og salpetersyre. Hvis oppvarmet til 800 °C dannes et sjikt med palladiumoksid (**PdO**). Palladium oksiderer svakt i fuktig svovelholdig atmosfære.

Ved romtemperatur er palladium i stand til å absorbere hydrogen i opp til 900 ganger sitt eget volum. Når det har absorbert store mengder hydrogen vil volumet øke litt.

### Isotoper
Naturlig forekommende palladium består av seks stabile isotoper: 102**Pd** (1,02&nbsp;%), 104**Pd** (11,14&nbsp;%), 
105**Pd** (22,33&nbsp;%), 106**Pd** (27,33&nbsp;%), 108**Pd** (26,46&nbsp;%) og 110**Pd** (11,72&nbsp;%). I tillegg er 21 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper kjent. De mest stabile av disse er 107**Pd** med halveringstid på 6,5 millioner år, 103**Pd** med halveringstid 16,991 døgn og 100**Pd** med halveringstid 3,63 døgn. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 døgn, og de fleste kortere enn 1 time.

CAS-nummer: 7440-05-3

## Forekomst
Palladium kan finnes naturlig i metallisk form legert med gull eller andre platina-metaller. Kommersiell utvinning foregår kobber-nikkelmalm i Sør-Afrika, Ontario (Canada) og Russland (Sibir). På grunn av lave konsentrasjoner av palladium i disse mineralene, må store mengder behandles. Palladium utvinnes også av brukt brensel fra kjernefysiske reaktorer, men denne mengden er ubetydelig. Palladium finnes også i de sjeldne mineralene cooperitt (som er funnet i Finnmark) og polaritt.

På verdensbasis ble det i 2007 produsert omkring 232 tonn palladium. Verdens største enkeltstående produsent er Nornickel som produserer fra Norilsk-Talnakh-forekomstene i Sibir. I 2007 var det største produsentlandet Russland med 95 tonn (41&nbsp;% av verdensproduksjonen), etterfulgt av Sør-Afrika med 93 tonn (40&nbsp;%). Andre palladium-produserende land er USA, Canada og Zimbabwe.

## Anvendelse

Palladium brukes særlig til katalysatorer. Andre bruksområder er:
*Tannteknikk 
*Armbåndsur
*Tennplugger til fly
*Kirurgiske instrumenter
*Smykker

## Referanser
Ruthenium

**Ruthenium** er et metallisk grunnstoff med kjemisk symbol **Ru** og atomnummer 44. Atommassen (u) er 101,1. 

## Historie
Navnet Ruthenium kommer fra *Ruthenia* som er latin for Russland. Stoffet ble oppdaget i 1844 av den russiske vitenskapsmannen Karl Karlovich Klaus ved Kazan universitet, Kazan. Klaus oppdaget at rutheniumoksid inneholdt et nytt metall, og isolerte 6 gram ruthenium fra delene av rå-platina som ikke lot seg løse opp av kongevann.

## Egenskaper
Ruthenium er et hardt, sprøtt, hvitt transisjonsmetall som ikke oksiderer ved normal romtemperatur. Det løses opp av baser men blir ikke angrepet av syrer ved temperaturer under 100 °C. Ved høye temperaturer blir det angrepet av halogener. Ruthenium har fire krystall-modifikasjoner. Ruthenium blir superledende ved temperaturer under 0,49 K (-272,66 °C).

### Isotoper
Naturlig forekommende ruthenium består av syv stabile isotoper: 96**Ru** (5,54&nbsp;%), 98**Ru** (1,87&nbsp;%), 99**Ru** (12,76&nbsp;%), 100**Ru** (12,6&nbsp;%), 101**Ru** (17,06&nbsp;%), 102**Ru** (31,55&nbsp;%) og 104**Ru** (18,62&nbsp;%). I tillegg er 27 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper kjent. De mest stabile av disse er 106**Ru** med halveringstid 1,02353 år, 103**Ru** med halveringstid 39,26 døgn og 97**Ru** med halveringstid 2,9 døgn. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 5 timer, og de fleste kortere enn 1 minutt.

CAS-nummer: 7440-18-8

## Forekomst
Ruthenium er et sjeldent metall og forekommer ikke naturlig i ren form. Stoffet finnes ofte i forbindelse med platina-forekomster (i pentlanditt), og utvinning av ruthenium er primært et biprodukt av platina-fremstilling. Det blir også funnet som biprodukt ved nikkel-utvinning i Sudbury-regionen i Ontario, Canada.
Fremstilling av rent ruthenium er en meget omstendelig prosess, og på verdensbasis blir det årlig produsert ca. 15 tonn.

Gjennomsnittsprisen på ruthenium i 2007 var 610 USD per troy ounce, noe som tilsvarer 19,60 USD per gram. Dette var mer enn tre ganger gjennomsnittsprisen i 2006.

## Anvendelse

Ruthenium brukes i legeringer med platina og palladium, noe som gir harde og slitesterke legeringer ofte brukt på elektriske kontaktpunkter. Ved å tilsette 0,1&nbsp;% ruthenium økes korrosjonsbestandigheten til titan betraktelig.

Ruthenium blir også brukt i såkalte *superlegeringer* som tåler høye temperaturer, med bruksområder i blant annet jetmotorers turbinblader.

Ruthenium blir også brukt som brakyterapi mot malignt melanom i øyet.

## Referanser
Rhodium

**Rhodium** er et grunnstoff med kjemisk symbol **Rh** og atomnummer 45. Atommassen (u) er 102,9.

## Historie
Rhodium ble oppdaget i 1803 av den engelske kjemikeren William Hyde Wollaston like etter hans oppdagelse av palladium. Han oppdaget rhodium i en prøve av platinamalm som antagelig stammet fra Sør-Amerika.

Navnet rhodium kommer fra gresk *rhodeos* «rosenrød» etter fargen til mange rhodium-forbindelser.

## Egenskaper
Rhodium er et hardt, sølvhvitt transisjonsmetall, er svært bestandig mot korrosjon og er ekstremt reflekterende. Det danner normalt ingen oksider, ikke en gang under oppvarming. Over smeltepunktet absorberer det oksygen, men ved overgangen tilbake til fast stoff frigjøres oksygenet igjen. Rhodium er motstandsdyktig overfor de fleste syrer unntatt kongevann som delvis løser det opp, og svovelsyre som reduserer rhodium til pulver. Rhodium regnes som edelmetall.

### Isotoper
Naturlig forekommende rhodium består utelukkende av den stabile isotopen 103**Rh**. I tillegg er 33 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper kjent. De mest stabile av disse er 101**Rh** med halveringstid 3,3 år,102m1**Rh** med halveringstid 2,9 år, 102**Rh** med halveringstid 207 døgn, 99**Rh** med halveringstid 16,1 døgn, 101m1**Rh** med halveringstid 4,34 døgn og 105**Rh** med halveringstid 1,473 døgn. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 døgn, og de fleste kortere enn 1 time.

CAS-nummer: 7440-16-6

## Forekomst
Industriell fremstilling av rhodium er komplisert, siden metallet opptrer i platinamalm blandet med andre metaller som palladium, sølv, platina og gull. De viktigste forekomstene er i Sør-Afrika, i elvesand fra Uralfjellene og i Canada.

Verdens største rhodium-eksportør er Sør-Afrika (over 80&nbsp;%), fulgt av Russland. Årlig produksjon på verdensbasis er bare omkring 25 tonn, og i oktober 2007 kostet rhodium 8 ganger mer enn gull. Prisen for 1 kg rhodium var i mars 2003 omkring 8&nbsp;700 euro, og i mars 2008 var den omtrent 200&nbsp;000 euro.

## Anvendelse

Rhodium benyttes til reflekterende sjikt på smykker, speil og søkelamper. Det brukes også i elektriske kontakter, og legert med platina benyttes det i turbinmotorer på fly. Annen bruk er framstilling av salpetersyre og bruk ved hydrogenering av organiske stoffer. Bruken av rhodium domineres av anvendelse i bilkatalysatorer hvor det sammen med platina og palladium benyttes til å rense eksos fra forbrenningsmotorer. Rhodium brukes til galvanisering av smykker i sølv, hvitt gull og platina (rhodinering) for å gi en blank, skinnende og beskyttende overflate.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
London SS

**London SS** var et rockeband fra London som ble startet i mars 1975 og oppløst i januar 1976. Den eneste innspillingen deres var en demoinnspilling, gjort rundt årsskiftet 1975-76. Bandet spilte ingen konserter, men de er kjent som en rugekasse for punk-musikere.

## Medlemmer
Kjernen i bandet forble Mick Jones (gitar og vokal), senere i The Clash og Big Audio Dynamite og Tony James (bass), senere i Billy Idols Chelsae og Generation X, samt i Sisters of Mercy.

Andre som knyttes til bandet:
* Bryan James (gitar). Senere i The Damned.
* Paul Simonon (vokal). Senere bassist i The Clash sammen bl. a. Joe Strummer og Jones.
* Roland Hot (trommer). Var trommeslager på bandets demoinnspilling.
* Tory Crimes (trommer). Senere i The Clash (han spilte bare på bandets første album). Crimes har også i korte perioder vært trommis i Generation X, The Heartbreakers, Hanoi Rocks, Black Sabbath og Cherry Bombz.
* Nicky "Topper" Headon (trommer). Senere i The Clash som erstatning for Crimes.
* Rat Scabies (eg. Chris Miller) (trommer), som parallelt spilte i et band ved navn Rot. Senere i The Damned.
* Matt Dangerfield (gitar) og Casino Steel (eg. Stein Groven) (keyboards). De to kom fra bandet Hollywood Brats og spilte senere i The Boys.
* Chrissie Hynde (vokal). En musikkjournalist som senere ble kjent som frontfigur i The Pretenders.
* Viv Albertine (gitar). Senere i The Slits.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*