Rudolf Keyser

**Jakob Rudolf Keyser** (født 1. januar 1803 i Christiania, død 9. oktober 1864) var en norsk historiker. Han ble professor ved Universitetet i Christiania 1831. 

Keyser var opphavsmann til «innvandringsteorien», at norrøne stammer hadde vandret inn til Norge fra nord og øst. Peter Andreas Munch delte hans oppfatning, og hadde som mål å vise «den norske Nationalitets Betydning i Oldtiden og nordiske Egthed i Nutiden». Den mest spekulative delen av Keysers og Munchs arbeid var «immigrasjonsteorien», som hevdet at nordmenn var en egen germansk stamme som hadde nådd Skandinavia østfra via en nordligere rute enn svensker og dansker, som var kommet sørfra. Gerhard Schøning var først ute med teorien, som han fremla i sin norgeshistorie fra 1770, men Keyser og Munch var de som videreutviklet og grunnfestet den i norsk offentlighet, selv om samtidige danske forskere påpekte at teorien først og fremst baserer seg på en ren myte.

Keyser var også den første bestyrer for Universitetets Oldsaksamling. Til hans stilling kom det da også til å katalogisere og kategorisere forhistoriske gjenstander som kom inn fra utgravninger og på annen måte. Dette gjorde han til dels etter Christian Jürgensen Thomsens treperiodesystem. På den måten la han til rette for at faget arkeologi kunne begynne å vokse fram i norsk akademia.

Han var bror av universitetsbibliotekar Fredrik Wilhelm Keyser og teologen Christian Nicolai Keyser, samt fetter av fysikeren Jens Jacob Keyser.

## Innvandringsteorien som forklaring på innvandringen til Skandinavia
Keyser hadde utviklet «innvandringsteorien» som gikk ut på at germanske stammer hadde innvandret over Skandinavia fra øst og nord i hundreårene etter Kristi fødsel. Samene som var tilstede da germanerne kom og var «[…]omflakkende Vilde, der udryddedes eller fortrængtes til afsidensliggende Udørkener av de mer dannede og kraftigere Nybyggerne.» Der germanere slo seg ned, var det kun de som eide jord, altså fikk eiendomsrett.

Keyser, sammen med Peter Andreas Munch (1810–1863), påstod at samene hverken hadde noen rett til land eller ressursene der de holdt til i. De to kan ha vært påvirket av andre europeiske ideer angående nomadismebegrepet og hvordan eiendomsrett til jord oppstår. Bakgrunnen for denne rettigheten var at en jordbruker dyrker jorden og legger ned arbeid i den, noe som i seg selv gir eiendomsrett og dermed driver vekk nomaden. Almenheten ble også kjent med teorien, slik at embetsfolk og politikere fikk en oppfatning om samene som et folkeslag som fra naturens side var underlegne. Historikeren Ottar Dahl (1924–2011) har skrevet: «[Innvandringsteorien] med dens sterke appell til nordmennenes nasjonalfølelse og med støtte i Keyser og Munch autoritet snart ble fastslått som en urokkelig sannhet i Norge.»

## Bibliografi
* *Om nordmændenes Herkomst og Folke-Slægtskab*, 1843
* *Nordmændenes religionsforfatning i hedendommen*, 1847 Fulltekst på Nasjonalbiblioteket
* *[[s:Den norske Kirkes Historie under Katholicismen|Den norske Kirkes Historie under Katholicismen]]*, 2 bd., 1856-58 Bind 1 og Bind 2 på Nasjonalbiblioteket
* *Norges Historie*, 2 bd., 1866-70 Bind 1 og Bind 2 på Nasjonalbiblioteket
* *Samlede Afhandlinger*, 1868 Fulltekst på Nasjonalbiblioteket

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker

* Digitaliserte bøker av Keyser hos Nasjonalbiblioteket