open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikolaj Sukhozanet

**Nikolaj Onufrijevitsj Sukhozanet** (russisk: Никола́й Ону́фриевич Сухозане́т, født 1794, død 22. juli 1871 i Kaluga) var en russisk general og statsmann.

Nikolaj Sukhozanet stammet fra en adelsfamilie i guvernementet Vitebsk. Under Napoleons invasjon av Russland kjempet han tappert i flere slag, og ble med i motangrepet helt vest til Paris, som løytnant i artilleriet.

Etter krigen innehadde han en rekke verv i den første armé og i 1834 ble han generalmajor. Under novemberoppstanden var han leder for artilleristaben i den stående hær. Han utmerket seg i slaget ved Ostrołęka (1831). Fra 1836 til 1849 kommanderte han 4. artilleridivisjon. Fra 1849 til slaget ved elven Tsjernaja under Krimkrigen kommanderte han hærens artilleri, og etterpå bler han leder for 3. korps og året etter sørarméen.

Den 17. april 1856 ble han minister for Russlands landstyrker. Keiser Aleksander II gav ham to hovedoppgaver: reduksjonen av hærens kostnader, og en grundig hærreform. Første oppgave ble løst, men den andre ble helt oppgitt av Sukhozanet.

I tiden som minister var han to ganger fungerende namestnik for kongedømmet Polen – første gang under fyrst Mikhail Gortsjakovs sykdom, og annen gang etter at Karl Lambert var gått av.

Svekket helse førte til hans egen avgang fra hæren 6. oktober 1861 og fra ministerposten den 9. november.

## Referanser
Vitenskapsåret 1454

**Vitenskapsåret 1454** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1454.

## Hendelser
* 22. oktober − Pressen til Johann Gutenberg i Mainz produserer det første bevarte dokumentet med dato, et avlatsbrev.

## Fødsler
* 9. mars – Amerigo Vespucci, italiensk oppdager (død )
* 21. mai − Ermolao Barbaro, italiensk naturhistoriker (død )
* 14. juli − Angelo Poliziano, italiensk humanist (død )
* 29. juli eller 1. august − Domenico Maria Novara da Ferrara, italiensk astronom (død )

## Dødsfall

## Referanser
Dyretolk

En **dyretolk** er en person som hevder å kunne kommunisere med dyr telepatisk. Mange dyretolker hevder også å kunne kommunisere med dyr over avstand, og noen også med døde dyr på samme måte som et såkalt medium hevder å kunne kommunisere med døde mennesker. Dyretolker kobles ofte inn i søk etter savnede dyr.

Dyretolker skiller seg fra personer som f.eks. Monty Roberts som er eksperter på dyrs kroppsspråk og derved kan kommunisere med dyrene på en måte som kan etterprøves vitenskapelig.

Det finnes ikke vitenskapelig grunnlag for kommunikasjon med dyr slik dyretolker hevder å kunne praktisere, og dyretolker gjengir ofte beskrivelser fra dyr som ikke kan stemme, eksempelvis at dyr skal ha fortalt om farger som de ikke er i stand til å oppfatte med sine biologiske sanser. Kontrollerte tester har også gitt negativt resultat. Vitenskapelige studier av forsøk på parapsykologisk kommunikasjon viser heller ingen effekt.

I 2008 ønsket lingvistikkprofessor Karen Stollznow å teste en dyretolk. Siden hun selv ikke hadde noen kjæledyr lånte hun en katt av en bekjent, men dyretolken kunne verken gjengi noen opplysninger om katten korrekt eller avdekke at katten ikke tilhørte henne.

Det finnes forskjellige årsaker til at så mange tror at noen mennesker kan ha slike evner. En av metodene som dyretolker benytter seg av er Forer-effekten, altså å gjøre beskrivelsene så generelle at de vil stemme helt eller delvis i nesten enhver situasjon. En annen mekanisme er cold reading, altså at dyretolkene får dyrenes eiere til å gi fra seg opplysninger uten at de selv skjønner det og dermed fremkaller en opplevelse av det er blitt formidlet informasjon som dyretolken ikke kunne ha kjennskap til på forhånd. Dyrs manglende språk gjør det også vanskeligere å få verifisert eller avkreftet om gjengivelsene stemmer enn ved forsøk på telepatisk kommunikasjon med mennesker. I likhet med de fleste andre som påberoper seg overnaturlige evner vil mange dyretolker selv være overbeviste om at de faktisk kan kommunisere telepatisk med dyr.

## Referanser
Mikhail Gortsjakov

**Mikhail Dmitrijevitsj Gortsjakov** (russisk: Михаил Дмитриевич Горчаков; født 20. januar [*g.s. 8. februar*] 1792, død 18. mai [*g.s. 30. mai*] 1861 i Warszawa) var en russisk fyrste og general. Han var bror til Pjotr Gortsjakov.

Han døde i Warszawa. Levningene ble etter hans eget ønske ført til Sevastopol og ble begravet der.

## Referanser
Vitenskapsåret 1463

**Vitenskapsåret 1463** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1463.

## Hendelser
* Universitetet i Bourges ble opprettet ved kongelig forordning.

## Fødsler
* 24. februar − Giovanni Pico della Mirandola, italiensk naturhistoriker (død )
* 20. oktober – Alessandro Achillini, italiensk lege, anatom og filosof (død )
*Johannes Engel, tysk lege, astronom og universitetsprofessor (død )

## Dødsfall


Fil:AlessandroAchillini.jpg|Alessandro Achillini(1463-1512)
Vitenskapsåret 1451

**Vitenskapsåret 1451** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1451.

## Hendelser
* Universitetet i Glasgow blir grunnlagt. Det er det nest eldste universitet i Skottland.

## Fødsler

## Dødsfall


Fil:CristobalColon.jpg|Christofer Columbus(ca. 1451-1506)


## Referanser
Tyne Cot

**Tyne Cot Commonwealth War Graves Cemetery and Memorial to the Missing** er Samveldets største krigskirkegård.

Her ligger  falne soldater fra første verdenskrig. Av disse graver mangler  navn.

De fleste begravde var briter ( personer). Det er også begravde fra Canada (966), Newfoundland (14), Australia (), New Zealand (519), Sør-Afrika (90), Britisk Vestindia (2) og Frankrike (1). Fire soldater fra Tyskland er også gravlagt her. 101 ble begravd som ukjente.

Kirkegården ligger tett ved den belgiske landsby Passchendaele (nå Passendale i kommunen Zonnebeke), der særlig harde kamper stod i siste halvdel av 1917. Allerede den 6. oktober 1917 ble det her anlagt en gravplass for 343 falne allierte. Området med gravplassen ble gjenerobret den 13. april 1918 av tyskerne bare for å atter tilfalle de allierte ved at belgierne tok den tilbake den 28. september 1918.

Etter krigsslutt i november 1918 øket omfanget ved at mindre gravplasser ble flyttet til Tyne Cot.

Gravfeltet, som ble skjenket av den belgiske kong Albert I av Belgia som evig gave til Samveldet, administreres av Commonwealth War Graves Commission.
Vitenskapsåret 1450

**Vitenskapsåret 1450** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1450.

## Hendelser
* 3. november – Alfons V av Aragón grunnla Universitetet i Barcelona. 

## Fødsler

## Dødsfall


Fil:1450 ¿ Carta Catalana jpeg copy.jpg|«Carta Catalana»
Fil:Giovanni da Vigo.JPG|Giovanni da Vigo(1450-1525) 
Fil:Bartolomeu Dias, South Africa House (cut).JPG|Statue av Bartolomeu Dias(ca. 1450-1500)
Fil:Estátua do navegador Português Gaspar Corte-Real na Terra Nova ( St. John's - Newfoundland ) oferta do Estado Português..jpg|Statue av Gaspar Corte-Real(ca. 1450-ca.1501)


## Referanser
Ravelinbygningen

**Ravelinbygningen**, også kalt **Ravelin-corps de garde**, på Fredriksten festning i Halden er en bygning opprinnelig oppført i 1745, og påbygd en etasje antagelig etter brannen i 1826, men før 1842. Bygningen ble som resten av festningen administrativt fredet i 1928. 

## Beskrivelse

Ravelinbygningen ligger i ravelinet utenfor Østre kurtine og ble bygget som en vaktbygning i en etasje med hvelving i 1743-45. Den er bygd med gråsteinsmur med hvelving av teglstein. Den senere påbygde annen etasje er i pusset teglstein. Taket er et valmtak med enkeltkrum teglstein.

## Bruk

Bygningen var i bruk som vaktbygning, men i 1831 ble det rapportert at den var i bruk som slaveri. I 1862 ble første etasje brukt som lager for artilleriet, mens annen etasje var arsenalkontor. Senere var annen etasje fortsatt brukt som arsenalkontor, men det var også en leilighet for arsenalforvalteren der. I forbindelse med opprustningen i 1905 ble første etasje innredet som innkvarteringsrom for underoffiserer, mens det var planlagt å rive annen etasje og dekke den gjenstående delen av bygningen med bølgeblikk og jord om det ble mobilisering. Senere ble første etasje brukt til lagerformål før det i 1999 ble gjort om til turistkontor med museumsbutikk og en liten videosal.

## Referanser


## Litteratur
*
*

## Eksterne lenker
Filosofiåret 1445

**Filosofiåret 1445** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1445.

## Hendelser

## Publikasjoner

## Fødsler
*Juraj Dragišić, kroatisk fransiskaner, biskop, teolog og filosof (død 1520)
*ca. 1445 – Pierleone Leoni, italiensk lege, filosof og astrolog (død 1492)

## Dødsfall
Scandic Narvik

**Scandic Narvik**, tidligere **Rica Hotel Narvik**, er et forretningshotell i Narvik sentrum i Nordland. Hotellet har 18 etasjer og er 54,5 meter høyt, noe som gjør det til en av Nord-Norges høyeste bygninger. 

Bygget har en ellipseformet plan innskåret av to heis- og trappetårn som står diagonalt i forhold til hverandre. Ytterflaten består av to buede glassflater som heller utover i 3 graders vinkel fra vertikalen.

## Se også
*Liste over høye bygninger i Norge

## Referanser


## Eksterne lenker
* Rica Hotel Narvik
* Rica Hotels
Arkeologiåret 1452

**Arkeologiåret 1452** er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1452.

## Utforskninger

## Utgravninger

## Funn

## Publiseringer

## Andre hendelser

## Fødsler

## Dødsfall
*1452-1455 – Ciriaco de' Pizzicolli, italiensk antikvar og humanist  (født )


Fil:Ciriaco d'Ancona di Benozzo Gozzoli.jpg|Ciriaco de' Pizzicolli(1391-1452/1455)
Vitenskapsåret 1453

**Vitenskapsåret 1453** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1453.

## Hendelser
* Pedro Tafur skrev beretningen «Andanças e viajes de Pero Tafur por diversas partes del mundo avidos» om reiser i Nord-Afrika, Midtøsten og flere europeiske land. Beretningen ble ikke publisert før i 1874.

## Fødsler
*Alfonso de Albuquerque, portugisisk sjøfarer, oppdager og admiral (død 1515)
* ca. 1451 – Gonçalo Coelho, portugisisk oppdager (død 1512)
* ca. 1451 – Christofer Columbus, italiensk oppdagelsesreisende og handelsmann (død 1506)
* ca. 1451 – Bartolomeu Dias, portugisisk oppdagelsesreisende (død 1500)
* ca. 1450 – Alessandro Benedetti, italiensk anatom, lege og humanist (død 1512)
* ca. 1450 – Hieronymus Brunschwig, tysk lege og forfatter (død ca. 1512)
* ca. 1450 – Giovanni Caboto, italiensk navigatør og oppdager (død ca. 1498)
* ca. 1450 – Gaspar Corte-Real, portugisisk oppdager (død ca. 1501)
* ca. 1450 – Bartolomeu Diaz, portugisisk sjøfarer og oppdager (død 1500)
* ca. 1450 – Diogo Dias, portugisisk sjøfarer og oppdager, bror av Bartolomeu Diaz (død ca. 1500)

## Dødsfall
* ca. 1453 – Taccola, italiensk universalgeni, administrator, kunstner og ingeniør (født 1382)


Fil:Afonso de Albuquerque 2.jpg|Alfonso de Albuquerque(1453-1515)
Fil:CristobalColon.jpg|Christofer Columbus(ca. 1451-1506)
Vitenskapsåret 1449

**Vitenskapsåret 1449** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1449.

## Hendelser
* Etter uro og oppstand i Samarkand blir observatoriet til den mangeårige stattholder og visekonge Ulug Bek ødelagt.

## Fødsler
*2. februar – Ibn Hajar al-Asqalani, historiker, Hadithforsker og universitetsprofessor (født 1372)
* ca. 1450 – Alessandro Benedetti, italiensk anatom, lege og humanist (død 1512)
* ca. 1450 – Hieronymus Brunschwig, tysk lege og forfatter (død ca. 1512)
* ca. 1450 – Giovanni Caboto, italiensk navigatør og oppdager (død ca. 1498)
* ca. 1450 – Gaspar Corte-Real, portugisisk oppdager (død ca. 1501)
* ca. 1450 – Bartolomeu Diaz, portugisisk sjøfarer og oppdager (død 1500)
* ca. 1450 – Diogo Dias, portugisisk sjøfarer og oppdager, bror av Bartolomeu Diaz (død ca. 1500)
* ca. 1451 – Gonçalo Coelho, portugisisk oppdager (død 1512)

## Dødsfall

|-
|Oktober ||27. || Ulugh Beg || usbekisk || astronom og matematiker ||align=center|55 ||align=center|1394 || 
|}

Ulug_Bey.jpeg|Ulugh Beg(1394–1449)
Bartolomeu Dias, South Africa House (cut).JPG|Statue av Bartolomeu Dias(ca. 1450-1500)
Estátua do navegador Português Gaspar Corte-Real na Terra Nova ( St. John's - Newfoundland ) oferta do Estado Português..jpg|Statue av Gaspar Corte-Real(ca. 1450-ca.1501)


## Referanser
Musikkåret 1685

## Hendelser
*Georg Philipp Telemanns far dør og enka sitter igjen med eneansvar for ungene.
*Antonio Stradivari ferdigstiller fiolinen som har fått navnet *ex Arma Senkrah* etter fiolinisten Arma Senkrah som senere eide den.
*John Blow blir oppført som privat musiker for kong Jakob II av England.
*François Couperin blir som 17-åring organist ved St Gervais i Paris.
*Giovanni Legrenzi blir *[[Kapellmester|maestro di cappella]]* ved Markuskirken i Venezia.

## Musikk
*Arcangelo Corelli – Op. 2, 12 triosonater
*Henry Purcell – *My heart is inditing* (anthem). Oppført første gang under kroningen av Jakob II av England
*John Blow – *Venus and Adonis* (opera)
*Marc-Antoine Charpentier
***La Couronne de fleurs* (opera)
***[[Les arts florissants (opera)|Les arts florissants]]* (opera)
*Giuseppe Fabrini – *La Genefieva* (opera)
*Jean-Baptiste Lully – *[[Roland (Lully)|Roland]]* (opera)

## Fødsler
*5. mars – Georg Friedrich Händel,  tysk-britisk komponist (død )
*21. mars – Johann Sebastian Bach, tysk komponist (død )
*26. juni – Antonio Maria Bernacchi, italiensk kastratsanger (død )
*30. juni – John Gay, engelsk poet, forfatter av *[[Tiggeroperaen|The Beggar's Opera]]* (død )
*20. september – Giuseppe Matteo Alberti, italiensk komponist og fiolinist (død )
*26. oktober – Domenico Scarlatti, italiensk komponist (død )
*12. desember – Lodovico Giustini, italiensk komponist og tangent-spiller, en tidlig komponist for piano og organist (død )

## Dødsfall

|-
|Mars ||31. || Juan Hidalgo de Polanco || spansk || harpist og komponist ||align=center|70 ||align=center| ||

|Juni ||4./5. || George Jeffreys || engelsk || komponist ||align=center|ca. 75 ||align=center|ca.  || 
|-
|Juli || 13. ||Yatsuhashi Kengyo || japansk || musiker og komponist ||align=center|ca. 71 ||align=center| || 

|September ||22. || Ignazio Albertini || italiensk || musiker og komponist ||align=center|ca. 41 ||align=center| || 
|-
|Desember ||25. || Jean-Baptiste Boësset || fransk || komponist ||align=center|ca. 71 ||align=center| ||
|}

John_Gay_-_Project_Gutenberg_eText_13790.jpg|John Gay(1685–1732)
Johann_Sebastian_Bach.jpg|Johann Sebastian Bach(1685–1750)
Busto di Antonio Bernacchi.jpg|Antonio Maria Bernacchi(1685–1756)
Retrato_de_Domenico_Scarlatti.jpg|Domenico Scarlatti(1685–1757)
George_Frideric_Handel_by_Balthasar_Denner.jpg|Georg Friedrich Händel(1685–1759)


## Referanser
Sinjavskij-Daniel-rettssaken

**Sinjavskij-Daniel-rettssaken** var en rettssak i Sovjetunionen mot de russiske forfatterne Julij Daniel og Andrej Sinjavskij som pågikk fra september 1965 til februar 1966. Dette var den første offentlige rettssaken i sitt slag siden Josef Stalins tid ved makten, og markerte derfor også tilbakekomsten av en undertrykkende kulturpolitikk under Leonid Bresjnevs regjeringstid. Det var også den første rettssaken der personene åpenlyst ble anklaget utelukkende for sitt forfatterskap. Rettssaken markerte slutten på en liberal periode under Nikita Khrusjtsjov, og ble en startimpuls på den moderne sovjetiske dissidentbevegelsen.

## Referanser
Vitenskapsåret 1420

**Vitenskapsåret 1420** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1420.

## Hendelser
*Ulugbek-Madrasa, et islamsk universitet i Samarkand i Usbekistan, blir bygget 1417/1420 etter ordre fra khan Ulug Bek.
*Den italienske ingeniøren Giovanni da Fontana bygger et kjøretøy der bakhjulene blir drevet av en kabeltrommelmekanisme for hånd.

## Fødsler
* Diogo Gomes, portugisisk navigatør, oppdager og forfatter (død )
* Piero della Francesca, italiensk maler, kunstteoretiker og matematiker (død )
* Giovanni Marliani, italiensk lege (død )

## Dødsfall
* Pierre d'Ailly (født 1351), fransk kardinal, kosmograf og astronom.
Åttetallsknop

**Åttetallsknop** er en stoppeknop. 

## Utforming
Åttetallsknop kan utformes ved å la tampen ta en full turn rundt langparten før den krysser seg selv og tres gjennom endeløkken.
Burknop

**Burknop**, eller **overhåndsknop**, er en stoppeknop.

## Utforming
Burknop kan slåes ved å la tampen lage en løkke og tre enden gjennom den.

## Kilder
* Clifford W. Ashley. *[[Knop_(knute)#Identifisering|The Ashley Book of Knots]]*. Doubleday, New York. , side 84, knute nr. 514
Kjerringknute

**Kjerringknute** er en enkel og lite trygg bindeknute. Aper og enkelte fuglearter kan lage denne knuten. 

## Utforming
Kjerringknute kan utformes ved å la  en tamp ta en halv turn rundt en annen tamp, for deretter gjenta det samme med begge tampene bøyd bakover slik at begge bytter side fra den første halv turn til den andre. Hvis de ikke bytter side blir det en båtsmannsknop.

Hvis et av tauene strekkes ved å dra i tampen og langparten endres kjerringknuten til et dobbelt halvstikk av det andre tauet rundt det som blir strukket.

## Kilder
* Clifford W. Ashley. *[[Knop (knute)#Identifisering|The Ashley Book of Knots]]*. Doubleday, New York. ISBN 0-385-04025-3, knutene #3, #80, #186, #464, #1206, #1405, #2553, #3786
Ett minutts stillhet (Siegfried Lenz)

***Ett minutts stillhet*** (originaltittel *Schweigeminute*) er en kortroman av den tyske forfatteren Siegfried Lenz fra året 2008.

Romanens to hovedpersoner er *Christian*, en 18-år gammel elev ved *Lessing-Gymnasium* på den tyske østersjøkysten, og *Stella Petersen*, hans engelsklærer. De to har hatt en affære i sommerferien, og historien fortelles i ettertid av jeg-personen Christian. Boka starter med en minnestund for Stella som har omkommet som følge av en båtulykke. Mens skolen har ett minutts stillhet lar Christian opplevelsene med henne passere revy. 

Ulykken setter en brå stopper for den forsiktige romansen før det riktig har begynt, og leseren må selv gjøre seg opp en mening om det har noen framtid eller om omgivelsene, eksempelvis skolens rektor, ville ha lyktes i å sette en stopper for dem. 

I Tyskland ble boka en bestselger. Den norske oversettelsen, *Ett minutts stillhet*, er av Kari og Kjell Risvik.

## Litteratur
* Siegfried Lenz: *Ett minutts stillhet*, Aschehoug 2009, 110 sider.  ISBN 978-82-03-21193-5
* Siegfried Lenz: *Schweigeminute*. dtv, München 2009, ISBN 978-3-423-13823-9.

## Eksterne lenker
* Anmeldelse av Thomas Marco Blatt: ''Et språk å hvile i'', dagbladet.no 6. april 2009
* Anmeldelse av Vigdis Moe Skarstein: ''Fortelling om kjærlighet'' , Adresseavisen 20. april 2009
* ''Schweigeminute" - das neue Buch von Siegfried Lenz'', dw.de 21. juni 2008
* 
* Anmeldelse av Marcel Reich-Ranicki, FAZ.net
Burknop på bukt

**Burknop på bukt** er en enkel måte å lage en fast løkke midt på tauet. 

## Utforming
Burknop på bukt kan utformes ved å lage en burknop mens man holder bukten som om den var tampen av et tau som består av to tau.

## Kilder
* Clifford W. Ashley. *[[Knop_(knute)#Identifisering|The Ashley Book of Knots]]*. Doubleday, New York. ISBN 0-385-04025-3, side 190, knute nr 1046
Børedrag

**Børedrag** er en knute som består av to halvstikk plassert mot hverandre, og benyttes for eksempel for å feste tauet til en ring. 

## Utforming
Børedrag kan utformes ved å passere begge tamp gjennom ringen og gjennom bukten.

## Kilder
* Clifford W. Ashley. *[[Knop_(knute)#Identifisering|The Ashley Book of Knots]]*. Doubleday, New York. ISBN 0-385-04025-3, knutene #5, #56, #59, #244, #1184, #1673, #1694, #1698, #1700, #1802, #2163, #2164, #2168, #2175, #3317
Passendale

**Passendale** (før skrevet **Passchendaele**) er en landsby ca 10 mil km nordøst for byen Ieper i Belgia. Landsbyen, som ligger i kommunen Zonnebeke i provinsen Vest-Flandern, er kjent for de voldsomme kamper som stod her under første verdenskrig, særskilt det tredje av slagene ved Ypres (slaget ved Passchendaele). Landsbyen ble på det nærmeste utradert.

Rett utenfor ligger den veldige krigskirkegården Tyne Cot med 11 856 falne soldater begravd.

Passendale er også kjent för sin ost.

## Referanser
Vitenskapsåret 1428

**Vitenskapsåret 1428** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1428.

## Hendelser

## Fødsler
*Niccolò Leoniceno, italiensk lege (død )
*ca. 1428 – Didrik Pining, tysk oppdager (død /)

## Dødsfall
*Prosdocimus de Beldemandis, italiensk astronom, matematiker og musikkteoretiker (født )
Bernstorffstøtten

**Bernstorffstøtten** er et minnesmerke for J.H.E. Bernstorff  i
Gentofte kommune på Sjælland. Den er utført som en cirka 6,75 meter høy obelisk av norsk marmor på en granittsokkel i 1783 av Johannes Wiedewelt.

Støtten ble avduket 28. august 1783 og regnes som en forløper for Frihetsstøtten i København.

Minnestøtten er smykket ut med relieffer og har en innskrift:
::*Æreminde efter Døden / for / Johan Hartvig Ernst / Greve af Bernstorff / som gav / udskiftede hovning frie arvelige /Gaarde / med dem Stræbsomhed Velstand alt / til Mönster for Efterslægten / MDCCLXVII / oprettet / af Godsets takfulde Beboere / MDCCLXXXIII.* 

På den andre siden er det enda en innskrift med samme tekst på latin.

Minnestøtten ble reist etter initiativ av taknnemlige bønder i Gentofte til minne om at J.H.E. Bernstorff gjorde bøndene på godset sitt selveiende mange år før landboreformene.

Støtten ble fredet i 1918.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Vitenskapsåret 1429

**Vitenskapsåret 1429** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1429.

## Hendelser

## Fødsler
* ca. 1428 – Didrik Pining, tysk oppdager (død /)

## Dødsfall
* 22. juni - Jamshid al-Kashi, persisk astronom og matematiker (født ca. 1380)

## Referanser
Dronningens kruttårn

**Dronningens kruttårn**, også kalt **Det store kruttårn**, **Tøihuset**, **Kruttårnet i Dronningens bastion** eller **Fredrik IIIs hall** på Fredriksten festning i Halden er en bygning opprinnelig oppført i 1684. Bygningen ble som resten av festningen administrativt fredet i 1928. 

## Beskrivelse

Dronningens kruttårn ligger langs østre flanke i Dronningens bastion som danner det nordvestre hjøret i den indre festning, Citadellet, og ble påbegynt i 1666, men man regner ikke med at hvelvingen ble fullført før 1670. Kruttårnet er bygd med tykke bruddsteinsmurer med hvelving av teglstein. I 1684 ble hvelvet forsterket og gjort bombesikkert, samtidig ble det bygd et tretak over. Allerede i 1698 ble det lagt nytt tak og det ble bygd en rampe (aprille) for lettere adkomst til tårnbatteriet og Prins Christians bastion. Bygningen var gjenstand for mange ombygninger gjennom hele 17- og 1800-tallet. Taket ble gjenoppbygd flere ganger bl.a. etter brannen i 1826. I 1802 ble det bygd en nytt mindre rom øst for hovedrommet, og det ble bygd en liten hvelving foran hovedrommet som har årstallet 1802 over porten. Sammenligning av tegninger fra forskjellige år viser at det ble opprettet en forbindelse mellom de to rom etter 1925, og på slutten av 60-tallet ble tårnet satt i stand til bruk for selskaper og konserter med navnet Fredrik IIIs hall. I 1970 ble årstallet 1666 og Fredrik IIIs kronede monogram montert på vestveggen. Dørene er smidde jerndører. Taket over kruttårnet er et skurtak med enkeltkrum teglstein.

## Bruk

Bygningen var i bruk som lager for krutt fram til 1905. I forbindelse med opprustningen i 1905 ble kruttårnet innredet som innkvarteringsrom med sengeplass til 147 mann. I 1969 ble den tatt i bruk som selskapslokale under navnet Fredrik IIIs hall. Hallen fungerte også som aula for Forsvarets gymnas som da var lokalisert på festningen.

## Referanser


## Litteratur
*
*

## Eksterne lenker
Andreas Weidenhaupt

**Andreas Weidenhaupt** (født 13. august 1738 i København, død 26. april 1805 samme sted) var en dansk billedhugger. Han ble utdannet ved Det Kongelige Danske Kunstakademi under Johann Christoph Petzold og J.F.J. Saly. Etter å ha vunnet den store gullmedaljen fikk han reisestipend og dro til 
Paris og Roma. I Paris ble han tatt opp på Det franske kunstakademiet etter å ha vunnet en tegnekonkurranse og arbeidet under Augustin Pajou.

Han returnerte til Danmark i 1769. To år senere ble han professor i anatomi ved Kunstakademiet, ved modellskolen fra 1773. Han
ble justisråd i 1784 og var direktør for Kunstakademiet i 1791–1792. 

Weidenhaupt er særlig kjent for flere gravmæler han utførte i nyklassisisme, blant annet for Sophie Hedevig Moltke i Karise kirke. Han deltok også i utsmykkingen av Frihetsstøtten i København.

## Referanser
Villaveien skole

**Villaveien skole**, eller **Villaveien barneskole** og lokalt ofte kalt «**Gulskola**» eller «**Slottet**», er et skolebygg i Villaveien 60 på Frydenlund i Narvik i Nordland. Bygningen ble tegnet av arkitekten Lars Solberg, og den sto ferdig høsten 1913 som en ny folkeskole. I bygget var det også tannklinikk og det ble etterhvert åpnet folkebad i kjelleren. Skolebygget er en tre-etasjers murbygning med et bruksareal på to tusen kvadratmeter og med et uteareal på ti dekar, som deles av Tårnveien skole.

I desember 2008 ble det vedtatt å slå sammen Villaveien og Tårnveien barneskoler, og skolene gikk under navnet *Tårnveien/Villaveien barneskole* frem til det i 2010 ble en navneendring til Frydenlund skole. I november 2012 ble Villaveien skole vedtatt nedlagt.

## Referanser
Tårnveien skole

**Tårnveien skole**, eller **Tårnveien barneskole** og lokalt ofte kalt «**Rødskola**», er et skolebygg i Tårnveien 3 på Frydenlund i Narvik i Nordland. Skolen ble vedtatt bygd fordi kapasiteten på Villaveien skole var sprengt. 

Skolen ble tegnet av arkitekten Harald Thorbjørn Sund, og den ble plassert der hvor interimskirken, som ble flyttet til Brugata 8, lå.  Byggingen ble påbegynt i 1928 og sto ferdig i 1929. Skolebygget har et uteareal på ti dekar, som deles med Villaveien skole.

I desember 2008 ble det vedtatt å slå sammen Tårnveien og Villaveien barneskoler, og skolene gikk under navnet *Tårnveien/Villaveien barneskole* frem til det i 2010 ble en navneendring til Frydenlund skole. 

## Referanser
Ivan Paskevitsj

**Ivan Fjodorovitsj Paskevitsj** (russisk: Ива́н Фёдорович Паске́вич; født 19. mai 1782 i Poltava, død 1. februar 1856 i Warszawa) var en russisk feltmarskalk,  greve av Jerevan (P. Jerevanskij), fyrste av Warszawa. 

Paskevitsj ble i 1800 offiser ved l. russiske fotgarderegiment, og ble forfremmet til generalmajor under krigen mot tyrkerne i 1811. Han utmerket seg mot Napoleon I 1812-14 og ble utnevnt til generalløytnant (1813). Men det var egentlig etterpå at han skapte seg et navn, under krigene mot Persia og Tyrkia. I 1826 slo han under Jermolovs overkommando perserne ved Jelizavetpol og vant i 1827 som øverkommanderende store seire i Kaukasus, hvorpå han erobret Jerevan og rykket frem til Tauris. Ved okkupasjonen av Ardab tvange han Persia til den for Russland gunstige freden i Turkmantjaj (februar 1828). Han ble belønnet med tittelen greve og én million rubler. 

Da ny krig med Tyrkia utbrøt i 1828, fikk Paskevitj kommando for Lilleasia og vant der store seire til tross for at han til å begynne med kun kommanderte mindre styrker. Ved stormingen av Kars (5, juli), seieren over Kiossa Muhammed (9. august) og erobringen av festningen Achalzik (16. august) avgjorde han felttogets utfall på denne krigsskueplas, og han befestet sin stilling året derpå ved en stor seier og erobringen av festningen Erzerum (juli 1829). 

Hans fremganger innbragte ham feltmarskalksstaven. I 1830 kjempet Paskevitsj atter i Kaukasus og la Dagestan under Russlands velde. I juni 1831 overtok han etter Diebitschs' død høyeste befal i Polen, gjennomførte overgangen over Wisła og avgjorde krigen ved stormingen av Warszawa den 6. september og byens kapitulasjon 8. september samme år. Han ble utnevnt til fyrste og stattholder i Polen, der han ved sin årvåkenhet slo ned flere opprørsførsøk. 

I 1849 førte Paskevitsj den russiske armé som rykket inn i Ungarn for å kue opprøret der, og avgjorde også der i og med at han tvang den ungarske hæren til kapitulasjonen ved Világos (august 1849). Hans fremganger må til stor del tilskreves den dyktignet med hvilken han anvendte diplomatiske midler, den omsorg med hvilken han planla og forberedte sine forflytninger, og den kraft han viste ved deres utførelse. 

Ved Krimkrigens utbrudd ble Paskevitsj i april 1854 atter kalt til øverste kommando, denne gang på krigsskueplassen i Europa. Han iverksatte Donauovergangen og beleiret Silistra, men viste ikke den besluttsomhet menn ventet. Derfor ble han i juni samme år kalt hjem, og han gikk tilbake til sin oppgave som visekonge i Polen. 

En statue av ham ble oppstilt i Warszawa i 1869. 

## Referanser


## Litteratur
* Stjerbatov: *Le feldmaréchal prince Paskevitj* (6 bd, 1888-99).
Klokketårnet (Fredriksten)

**Klokketårnet** også kalt **Klokketårnet på Overkongen** på Fredriksten festning i Halden er en bygning oppført i 1833. Bygningen ble som resten av festningen administrativt fredet i 1928.

## Beskrivelse

Allerede i 1671 ble det bygd et klokketårn på øverste bastion med en klokke kjøpt fra England. I 1795 ble klokketårnet nesten helt ødelagt av lynnedslag, og i forbindelse med den store brannen på festningen 18. juni 1826 brant tårnet helt ned. Dagens tårn ble oppført etter tegninger av B.N. Garben i 1833. Grunnmuren er av bruddstein, veggene er i utmurt bindingsverk kledd med stående glattpanel med not og fjær både ut- og innvendig. Tårnet har tofløyede innadslående dører på alle fire sider. Disse var ment å skulle åpnes når det ble ringt med klokkene. Bygningen har et lavt pyramidetak med en jernstang med vindfløy på toppen. Kavli karakteriserer den som en av flere små bygninger på festningen som Garben har lagd «con amore», men tydeligvis lagt en del arbeid i. Andre bygninger i denne kategorien er Kommandantboligens lysthus og Corps de Garde på Place d'Armes.

## Bruk

Klokketårnet inneholdt en varselklokke som ble brukt for å varsle brann eller angrep på festningen, men er ikke i bruk lenger.

## Referanser


## Litteratur
*
*

## Eksterne lenker
Lille kruttårn (Fredriksten)

**Det lille kruttårn**, også kalt **Det nye kruttårn** på Fredriksten festning i Halden er en bygning opprinnelig oppført i 1687. Bygningen ble som resten av festningen administrativt fredet i 1928. 

## Beskrivelse

Det lille kruttårn ligger mellom Prins Georgs halvbastion og Kongens bastion nær det sørvestre hjøret i den indre festning, Citadellet. Arbeidet med tårnet ble påbegynt i 1687, da den kongelige murmester Johan Olsen fikk 443 riksdaler for arbeid han gjorde med bygningen. Kruttårnet er bygd med tykke bruddsteinsmurer med hvelving av teglstein. I 1691 var det en brann i Prins Georgs bastion og i den forbindelse brant også taket på kruttårnet og måtte gjenoppbygges. Tårnet var plaget med fuktighet, men utbedringer ble gjort i 1758 da vollmurens krone ble gitt fall utover i tillegg til at taket ble noe endret. I 1801 kom det et hvelvet tilbygg foran inngangen hvor årstallet 1801 og kong Christians VIIs monogram ble montert over døren. Skurtaket er tekket med rød enkeltkrum teglstein.

## Bruk

Bygningen var i bruk som lager for krutt fram til det i 1896 ble rapportert brukt av Ingeniørdetasjementet Kruttårnet er ikke lenger i bruk.

## Referanser


## Litteratur
*
*

## Eksterne lenker
Frydenlund skole (Narvik)

**Frydenlund skole**, tidligere **Tårnveien/Villaveien skole** (2009-2010), er en barneskole på Frydenlund i Narvik i Nordland. Skolen ble etablert i 2009 etter en sammenslåing av de to barneskolene Tårnveien og Villaveien. Skolen har 387 elever (2013-14), og den er mottaksskole for fremmedspråklige barneskoleelever. Rektor er Stein Roar Jakobsen (per 2014).

Skolen har to avdelinger, Tårnveien («Rødskolen») og Villaveien («Gulskolen»), med et uteareal på ti dekar mellom byggene. Avdelingen i Villaveien ble vedtatt nedlagt i november 2012.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hjemmeside 
* Narvik kommune, skolene.
Ardabil

**Ardabil** (persisk اردبیل -دارالارشاد; også kjent som **Ardebil**; eldgammelt navn: **Artavil**) er en grenseby i det nordvestlige Iran. Navnet Ardabil kommer fra det zarathustriske *Artavil*, som betyr *hellig sted*. Ardabil er provinsens Ardabils hovedby. Byens innbyggertal er cirka 340.000, hvorav flertallet er etniske aserbajdsjanere.

Byen Ardabil ligger i umiddelbar nærhet av grensene til republikken Aserbajdsjan, kun 40 kilometer fra byen Diqo.

Ardabil er berømt for sin silke- og teppetradisjon; de eldgamle Ardabil-tepper anses som de beste klassiske persiske teppene. Ardabil er også kjent som stedet der sjeik Safi al-Din er gravlagt; han var født i Ardabil og ble leder for en muslimsk sufistorden under Safavide-dynastiet. Det middelalderske bygningskomplekset der man også finner graven hans ble oppført på UNESCOs verdensarvliste i 2010.

## Bildegalleri

Fil:The Ardabil Carpet - Google Art Project.jpg|Dette teppet ble laget i Ardabil i 1530 eller 1540, og er verdens eldste teppe med sikker datering. 
Fil:Ardabil, Ardabil Province, Iran - panoramio (1).jpg|Verdensarv i Ardabil 


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Linux Journal

***Linux Journal*** (ofte bare *LJ*) var et månedstidsskrift som ble utgitt i perioden 1. mars 1994 til 7. august 2019. Hovedområdet var  Linuxkjernen og operativsystemene som bygger på denne kjernen. Tidsskriftet ble gitt av Belltown Media, Inc. (Houston, Texas). 

*Linux Journal* var det første Linux-tidsskriftet på markedet. Det første nummeret kom ut 1. mars 1994 og inneholdt blant annet et intervju med Linuxkjernens opphavsmann, Linus Torvalds.  

*LJ* publiserte artikler om utvikling og bruk av Linux og tilhørende programvare for lesere med ulik teknisk kunnskap, eksempelvis alt fra hvordan skrive *[[Driver|device drivers]]* til hvordan redigere fotos med GIMP. Artiklene omfattet bruksanvisninger (*how-to*), læreverk (*tutorial*), tips, markedsanalyser, omtale av Linux-produkter og annet. 

I begynnelsen av juli 2014 ble det kjent at NSA klassifiserte *Linux Journal* som et ekstremistforum og at deres XKeyscore-program fulgte lesere av *Linux Journal* som om de var potensielle terrorister.

7. august 2019 ble tidsskriftet lagt ned.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Litteraturåret 1494

**Litteraturåret 1494** er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1494.

## Hendelser

## Nye verk og første gangs trykk av eldre verk
*Sebastian Brant – *[[Ship of Fools (satire)|Ship of Fools]]*

## Poesi

## Fødsler
*5. november - Hans Sachs, tysk skomaker, poet, dramatiker og *mestersanger* (død 1576)
*1483 eller 1494: François Rabelais, fransk forfatter og humanist (død 1553)
*Jacopo da Diacceto, italiensk lærd og forfatter (født 1430) (død 1522) 
*Cristóbal de Molina el almagrista, spansk munk og forfatter (død 1580)
*ca. 1494 - Pierre Attaingnant, fransk musikkforlegger, boktrykker, bokhandler og komponist (død ca. 1552)

## Dødsfall
* 4. februar - Jurij Drohobyč, ukrainsk filosof, astrolog og forfatter (født 1450)
* 29. september Angelo Poliziano, italiensk humanist, poet, dramatiker og forfatter (født 1454)
* Giosafat Barbaro, venetiansk forfatter av reiseskildringer (født 1413)
* Isaac ben Moses Arama, spansk rabbiner, forfatter og filosof (født ca. 1420)   
* Giorgio Merula, italiensk filolog, historiker og humanist (født 1430)

## I litteraturen
* 1492&ndash;1494 – George Eliots roman *[[Romola]]* (1862&ndash;1863) er satt til denne perioden.


Fil:Hans Sachs.jpg|Hans Sachs(1494-1576)
Fil:Francois Rabelais - Portrait.jpg|François Rabelais(1483/1494-1553)
Nordre kurtine (Fredriksten)

**Nordre kurtine** også kalt **Kurtinen mellom Prinsen og Dronningen** på Fredriksten festning i Halden er en del av festningsverket oppført i 1664 og framover. Den ble som resten av festningen administrativt fredet i 1928. 

## Beskrivelse

Nordre kurtine løper fra Dronningens bastion/Dronningens kruttårn i vest mot Prins Christians bastion i øst og er nordveggen i den uregelmessige femkanten som danner Citadellet på Fredriksten. Nordre kurtine løper på den nordligste av de to parallelle høyderyggene hvor Citadellet er anlagt. Byggingen startet i 1664 da en liten del av Nordre kurtine ble bygd i tilknytning til Dronningens bastion. 20 år senere ble det rapportert at kurtinemuren var forsynt med tak og tegltekking for å lede vekk vann, men det var enda ikke anlagt brystvern og vollgang. I 1702 ble det bygd en provisorisk vollgang av tømmer. Fra 1705-09 ble det gjort omfattende utbedring og ombygging av utenverkene og i 1708 ble det lagd en sortiport ut til den nye Enveloppen IV (da kalt *Nordre ravelin*).

## Bruk

Nordre kurtine er en del av vollmuren rundt citadellet, og har en sortiport til Enveloppen IV. I dag er den en del av den parkmessige befestningen.

## Referanser


## Litteratur
*
*

## Eksterne lenker
Major League Soccer 2014

**Major League Soccer 2014** var den 19. sesongen av Major League Soccer. Ligaen består av 19 lag, 16 fra USA og 3 fra Canada. Lagene er delt i en vestlig avdeling og en østlig avdeling. De 5 beste lagene fra hver avdeling ved slutten av den ordinære sesongen kvalifiserte seg for MLS-cupen. Sesongen startet den 8. mars da Sporting Kansas City møtte Seattle Sounders.

## Tabell

## MLS Cup
### Play-Off kamp
Play off-kampene ble spilt mellom nummer 4 og 5 i den vestlige avdelingen og nummer 4 og 5 fra den østlige avdelingen

### Kvartfinale

### Semifinale

### Finale

## Målscorere
Kilde:  
### 27 mål
*Bradley Wright-Phillips, New York Red Bulls

### 22 mål
*Dom Dwyer, Sporting Kansas City

### 19 mål
*Robbie Keane, LA Galaxy

### 18 mål
*Lee Nguyen, New England Revolution

### 17 mål
*Obafemi Martins, Seattle Sounders

### 16 mål
*Gyasi Zardes, LA Galaxy

### 15 mål
*Erick Torres, CD Chivas
*Clint Dempsey, Seattle Sounders

### 14 mål
*Chris Wondolowski, San Jose Earthquakes

### 13 mål
*João Plata, Real Salt Lake

## Referanser
Deutscher Soldatenfriedhof Menen

**Deutscher Soldatenfriedhof Menen** (*Menen tyske soldatgravlund*) er en krigskirkegård ved den belgiske by Menen og delvis inn i Wevelgem. Her er  tyske soldater fra første verdenskrig gravlagt. Dermed er den Flanderns største krigskirkegård. De fleste var falne fra de fire store slag i nætheten av byen Ieper.

Gravfeltet går tilbake til 1917. Mellom 1956 og 1958 ble 128 små tyske krigskirkegårder spredt rundt i Flandern konsolidert til fire. Levningene fra dem ble ekshumert og overført til gravlundene Langemark, Vladslo, Hooglede og Menen. Menens døde kom fra 53 små gravfelt.

Den tyske arkitekt R. Tischler tegnet det oktagonale mausoleet her, og mottakelsebygningen. Rundt kapellet er åtte steinplater som oppgir navn og beliggenhet til de aller fleste av de 53 opprinnelige gravundene.

Gravlunden administreres av Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge.

## De opprinnelige gravlundene nevnt på steintavlene
Steintavlene ved mausoleet nevner de følgende opprinnelige gravlunder:

## Bilder

Image:Menen - Deutscher Soldatenfriedhof 7.jpg|
Image:Menen - Deutscher Soldatenfriedhof 1.jpg|
Image:Menen - Deutscher Soldatenfriedhof 4.jpg|
Image:Menen - Deutscher Soldatenfriedhof 5.jpg|
Image:Menen - Deutscher Soldatenfriedhof 3.jpg|


## Eksterne lenker
* 
* Menen at Find A Grave
Skistua skole

**Skistua skole** er en offentlig barneskole i bydelen Skistua i Narvik i Nordland. Skolen har ca 250 elever (2013-14), en skolefritidsordning med plass til om lag 90 elever og en avdeling for funksjonshemmede barn. Rektor er Torunn Hov (per august 2019).

Skolebygningen ble tegnet av arkitektfirmaet Snøhetta. I 2018 ble skolen oppusset med blant annet nye vegger og tak, samt tak over inngangspartiene.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Skistua skole 
* Narvik kommune, skolene
Skjomen skole

**Skjomen skole**, også **Skjomen skole og barnehage** eller **Skjomen oppvekstsenter** og opprinnelig **Elvegård skole**, er et offentlig oppvekstsenter - med barne- og ungdomsskole, barnehage og SFO - på  i Narvik i Nordland. Skolen har 25 elever og 10 ansatte (2025-26), og rektor er Hilde Tendland (per 2026). Skjomen skole skal legges ned sommeren 2026.

Før andre verdenskrig hadde Skjomen-området fire skoler. Fraflytting førte til nedleggelse av skolen i Sør-Skjomen i 1937, Lengenes skole ble nedlagt rundt siste del av 1950-tallet og i 1972 vedtok Ankenes kommune nedleggelse av skolen i . Elevene ble etter hvert flyttet til den eneste gjenværende skolen på Elvegård. 

I mai 1930 oppsto det brann, mens undervisningen pågikk, i skolebygget på Elvegård. I 1964 ble skolen utvidet til å kunne ta i mot elever i barneskolen fra hele Skjomen, men det økende elevtallet etter nedleggelser av andre skoler i området gjorde at der var behov for et nytt og større skolebygg. Ved skoleårets start i 1972 ble det nye og nåværende skolebygget tatt i bruk med det nye navnet Skjomen skole. 

i februar 2026 vedtok kommunestyret i Narvik å legge ned oppvekstsenteret fra og med skoleåret 2026/27. Barne- og ungdomsskoleelevene overføres da til henholdsvis Håkvik og Narvik by.

Elvegård skole hadde nynorsk som hovedmål i undervisningen frem mot slutten av 1950-tallet. I 1998 startet skolen undervisning i nordsamisk som sidemål. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Narvik kommune, Skjomen skole og barnehage
Litteraturåret 1450

**Litteraturåret 1450** er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1450.

## Hendelser
* 1450 – Johannes Gutenberg har installert en trykkepresse med bevegelige typer som et kommersielt  foretak i Mainz på dette tidspunktet og et tyskspråklig dikt er blitt trykket.
*ca. 1450 – *[[Llyfr Gwyn Hergest]]*, en samling av prosaverk og dikt på walisisk blir sammenstilt.

## Nye verk og første gangs trykk av eldre verk
*Reginald Pecock – *Represser of over-much weeting [blaming] of the Clergie*
*ca. 1450 – Balladene "A Gest of Robyn Hode" og "Robin Hood and the Monk"

## Poesi

## Fødsler
*27. juli - Jakob Wimpheling, tysk forfatter (død 1528)
*Andrea Bernardi, italiensk historiker (død 1522)
*Lucas Brandis, tysk boktrykker og typograf (død etter 1500)
*Hieronymus Brunschwig, tysk lege og forfatter (død 1512)
*Jurij Drohobyč, ukrainsk filosof, astrolog og forfatter (død 1494)
*Alessandro Minuziano, italiensk forlegger (død 1532)
*Garci Rodríguez de Montalvo, spansk forfatter (død 1504)
* ca. 1450 – Andrés Bernáldez, spansk geistlig og historikerskriver (død ca. 1513)
* ca. 1450 – Marinus Barletius (*Marino Barlezio*, *Marin Barleti*), italiensk historiker, forfatter, humanist og katolsk prest  av albansk opprinnelse (død ca. 1513)
* ca. 1450 - Jan Smeken, nederlandsk retoriker og poet (død 1517)

## Dødsfall
*Giovanni Cavalcanti, italiensk historiker (født 1381)
*Ahmad ibn Arabschah, syrisk historiker og oversetter (født 1389)




## Referanser
Beisfjord skole

**Beisfjord skole**, eller **Beisfjord barneskole**, er en barneskole i Beisfjord i Narvik kommune i Nordland. Skolen har 101 elever (2018-19).

Skolen ble oppført med seks klasserom i 1974. I 1984 ble det bygd på en gymsal og i 1997 en personalavdeling. Etter at det ble vedtatt ny skolestruktur for Narvik i 2012, ble ungdomsstrinnene ved Beisfjord skole nedlagt.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hjemmeside 
* Narvik kommune, skolene
Håkvik skole

**Håkvik skole**, eller **Håkvik barneskole**, er en barneskole i Håkvik i Narvik kommune i Nordland. Skolen har 164 elever (2013-14) hvorav 45 elever benytter skolefritidsordningen. Rektor er Heidi Olsen Sværd (per 2016).

## Rektor
* Silje Pettersen (2020-)
* Heidi Olsen Sværd (-2020) 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hjemmeside 
* Narvik kommune, skolene
Deutscher Soldatenfriedhof Langemark

**Deutscher Soldatenfriedhof Langemark** (tidligere stavet *Langemarck*), eller **den tyske soldatgravlund Langemark**, ligger nær landsbyen Langemark i den belgiske provins Vest-Flandern. Mer enn  soldater er gravlagt her. Landsbyen var åsted for de første tyske angrep med stridsgass under første verdenskrig, ved innledningen av det andre slaget ved Ypres i april 1915.

Gravlunden har sin opprinnelse i 1915, og ble mange ganger endret og utvidet. Den ble formelt innviet i 1932. Her ligger falne fra perioden 1915–1918. En del av dem flyttet hit på 1950-tallet, da et stort antall mindre tyske krigsgravlunder i området ble konsolidert i fire større gravfelt; Vladslo, Hooglede, Menen og Langemark.

Ved inngangen ligger en massegrav, *kameratgraven* med  døde, blant dem flyveresset Werner Voss. Det betyr at godt under halvparten av de døde har egne gravsteiner, – og av dem er det mange tusen uten navn.

De  skoleelevene som falt under det første slaget ved Ypres er begravet på Langemark.

Gravlunden administreres av Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* YouTube video made at Langemark
* Langemark at Find A Grave
* Langemark cemetery at Volksbund Deutsche Kriegsgraeberfuersorge > Weiterlesen
* Langemark at wo1.be
Joseph Sonnleithner

**Joseph Ferdinand Sonnleithner** (født 3. mars 1766 i Wien, død 25. eller 26. desember 1835 i Wien) var en østerriksk librettist, teaterdirektør, arkivar, advokat og regjeringsråd.

## Liv
Sonnleithner var sønn av Christoph Sonnleithner, bror av Ignaz von Sonnleithner og onkel til Franz Grillparzer og Leopold von Sonnleithner. Han var gift med Wilhelmine Mariboe, som tilhørte en jødisk familie fra København. Datteren Hedwig Sonnleithner var gift med sin fetter, den norske juristen Wilhelm Adelsten Maribo.

Fra 1804 til 1814 var Sonnleithner sekretær ved hoffteateret i Wien. Han skrev en rekke libretti, blant annet til Beethovens *[[Fidelio]]*, *Faniska* av Luigi Cherubini og *Agnes Sorel* av Adalbert Gyrowetz. Sonnleithner var medgrunnlegger av Gesellschaft der Musikfreunde i Wien og en av de tidligste innsamlerne av folkemelodier i Østerrike. Han knyttet et nært vennskap med Franz Schubert og sin nevø Grillparzer, og var Beethovens venn og advokat.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* Anna Schirlbauer: «Joseph Sonnleithners Sammlung in der Portraitgalerie der Gesellschaft der Musikfreunde in Wien. Neue Erkenntnisse über ihren Begründer, ihre Bilder und Maler. Mit Abschnitten über die Maler Mähler, Kupelwieser und Depauly und Details über die Entstehung der Sammlung». I *Wiener Geschichtsblätter* 62 (2007), H. 1, s. 29–64.

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Sverre Stove

**Sverre Martinius Stove** (1905–1988) var en norsk statstjenestemann, kommunepolitiker og skribent.

Han vokste opp i en sjømannsfamilie på Gjeving. Han mistet foreldrene tidlig og oppsøkte da farens slekt på Færøyene og bodde der i noen år.

I 1925 ble han ansatt som assistent i Riksrevisjonen. Han avanserte til sekretær, personalsjef og til sist byråsjef. Han gikk av med pensjon i 1973.

Stove skrev en mengde artikler om Færøyene, blant annet i *[[Arbeiderbladet]]* og *[[Aftenposten]]*. Han utgav, sammen med Jacob Jacobsen, en bok om Færøyenes historie, kultur og næringsliv i 1944.

Stove ble valgt inn i Asker kommunestyre som representant for Arbeiderpartiet i 1934. Han var grunnlegger og formann i Foreningen Norden i Asker fra 1948 til 1958 og en drivende kraft bak å gjenreise vennskapsforeningen Norsk-færøysk lag i 1954. Han var også involvert i annet folkeopplysningsarbeid.

I 1983 ble han tildelt stipendet fra Sokneprest Alfred Andersson-Ryssts fond for sitt arbeid for norsk-færøysk vennskap og opplysningsarbeid om Færøyene.

## Referanser
Ganja

**Ganja** (aserbajdsjansk: **Gəncə**) er en by i den vestre delen av Aserbajdsjan. Den er den nest største byen i landet med  innbyggere per 1.1.2020. Den het **Jelisavetpol** under Det russiske riket. Byen fikk tilbake det opprinnelige navnet Ganja i 1920 da den ble innlemmet i Sovjetunionen. Navnet ble i 1935 igjen endret til **Kirovabad** og hadde dette navnet fram til 1989 under perestroikaen.

## Historie

Ganja ble grunnlagt omkring 859-860 av Mohammed Khaled, en arabisk guvernør i regionen under kalif Al-Mutawakkil. Historisk var byen en viktig by i Sør-Kaukasus og var en del av Sassanid-riket, Seldsjuk-riket, atabegene av Aserbajdsjan, Khwarezmid-riket, Il-khanene, timuridene, jalayiridene, Qara Qoyunlu, Ak Koyunlu, safavidene, afsharidene, Zand- og Qajar-rikene i Persia/Iran, men ofte lokalt styrt av khaner og hertuger av Ganja-khanatet. 

Ganja er også fødestedet til den kjente diktaren Nizami Ganjavi.

## Referanser




## Eksterne lenker
*