open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bergensveien (Oslo)

**Bergensveien** (13A-805, 2A-74) er en vei på Grorud i bydel Grorud i Oslo. Den går nordover fra Trondheimsveien til Steinbruvann. Veien var en del av en gammel vei til Bergen som ble nedlagt som hovedvei i 1873.

Grorud senter er i nr. 2-4. Den tidligere husmannsplassen Nedre Grorudhagen (gnr./bnr. 94/101) er i nr. 31 og Øvre Grorudhagen (gnr./bnr. 94/102) i nr. 33B. Fjeldhøy, der den gamle låven er bygget om til borettslagsleiligheter, var i nr. 40 og Frankrig i nr. 37G. Våningshuset på Berg (gnr./bnr. 94/209) er i nr. 57. Romsås gård hadde i sin tid innkjørsel fra Bergensveien.

Bergensveien opphører som offentlig vei ved badedammen rett sør for Steinbruvann. Vest for dammen ble det drevet steinbrudd og pukkverk i flere tiår, noe som medførte mye tungtrafikk i Bergensveien. Steinuttaket ble avsluttet på begynnelsen av 2000-tallet og bruddgropa ble fylt igjen med løsmasser. I dag er det bygget et treningsanlegg for langrenn og skiskyting på pukkverkstomta, med navn Lillomarka Arena.

## Referanser


## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
*
Berglyveien (Oslo)

**Berglyveien** (1-41, 4A-50) er en vei i Prinsdal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går sørover fra og parallelt med Nedre Prinsdals vei. Så krysser den en rekke lokale veier før den ender i en snuplass knapt hundre meter fra kommunegrensen til Nordre Follo.

Veien fikk navn i 1932 etter beliggenheten, som er i ly av Toppåsen.

Veien har småhusbebyggelse, deriblant en rekke tomannsboliger i OBOS-borettslag. Nedre Prinsdal gård (gnr./bnr. 190/63) er i nr. 28A. Gårdens jord er utparsellert til eiendommer.

## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
*
Bergrådveien (Oslo)

**Bergrådveien** (1-37, 2B-40) er en vei på Tåsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den består i dag av to adskilte stykker. Det søndre går nordøstover fra Blåsbortveien og ender som blindvei sør for Rolf Wickstrøms vei. Det nordre går nordøstover fra nordsiden av Rolf Wickstrøms vei og til Heierstuveien.

Veien fikk navn i 1953 etter bergråd Christian Ancher Collett (1771–1833), som eide Søndre Tåsen gård fra 1816 og fikk oppført den nåværende hovedbygningen.

## Referanser


## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Kragstubben (Oslo)

**Kragstubben** (1-41, 30-32) er en vei i Holmenkollen i bydel Vestre Aker. Det er en blindvei på sørsiden av Krags vei.

Veien fikk navn i 1985 etter ingeniør og veidirektør Hans Hagerup Krag, som i tillegg til å ha gitt navn til flere veier er minnet i statueform ved Kragstøtten i Voksenkollveien.

Veien har småhusbebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Jøranstien (Oslo)

**Jøranstien** (1A-15; ingen partallsadresser) er en vei på Ulsrud i bydel Østensjø i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Ulsrudveien.

Navnet ble vedtatt i 1955. Bebyggelsen er overveiende eneboliger.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Kristiansands gate (Oslo)

**Kristiansands gate** (1-11C, 2-12C) er en gate på Sagene (bydel Sagene) i Oslo. Den går fra krysset sørvest for Sagene kirke til Kongsvingergata. I enden mot Kongsvingergata går den gjennom en portal i en bygning, den såkalte *Bjølsenborgen*. Det er imidlertid ikke lenger gjennomfartstrafikk i kvartalet mellom Mogata og Kongsvingergata. En fysisk sperring midt på gjør deler av dette stykket til gangvei, og nordre del er i praksis en parkeringsplass med adkomst fra Kongsvingergata.

Veien ble oppkalt etter Kristiansand by i 1879, og området har også en rekke andre gater med navn etter norske byer.

Veien har for det meste blokkbebyggelse, hvorav nr. 5 tilhører Idyllen borettslag og nr. 12 tilhører Sageneterrassen borettslag. Sagene samfunnshus er i nr. 2.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Krokkleiva (Oslo)

**Krokkleiva** (1-11B, 2-12) er en gate på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. 
Den går fra Vingolfveien til Solveien. Veien fikk navn i 1917.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Langmyrgrenda (Oslo)

**Langmyrgrenda** (1-87, 2-40C) er en vei på Nordberg i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordover fra Peder Ankers vei og går i løkke og tilbake i seg selv.

Veien fikk navn i 1959 etter Langmyrene.

Villaen i nr. 79 er tegnet av Sverre Fehn og ble oppført for Per og Berit Schreiner i 1964. Den ble tildelt Treprisen i 1973 og Houens fonds diplom i 1991. Villaen i nr. 87 er tegnet av Odd Østbye. Langmyrgrenda barnehage har, navnet til tross, adresse Peder Ankers vei 20.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Langmyrveien (Oslo)

**Langmyrveien** (1-37, 2-26B) er en vei på Korsvoll i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Åmotveien til Peder Ankers vei.

Veien fikk navn i 1943 etter Langmyrene.

I nr. 16 er den tidligere husmannsplassen Hamborg. Den har siden 1989 huset Hamborgplassen barnehage.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Krags vei (Oslo)

**Krags vei** (1-13, 2-14E) er en gate i Holmenkollen  i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Holmenkollveien til Krags terrasse.

Veien fikk navn i 1927 etter veidirektør Hans Hagerup Krag. I 1910 til 1927 het deler av veien Tunnhovdveien.

Veien har villabebyggelse samt en stor terrasseblokk i nr. 10.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Lersolveien (Oslo)

**Lersolveien** (5-21B, 2-22) er en vei på Nordberg i bydel Nordre Aker i Oslo. Den begynte opprinnelig i Kaj Munks vei, men er nå avstengt mot den, slik at den begynner som blindvei, men med gangbro over til John Colletts allé. Så går den mer eller mindre nordover til Tirilveien og har gangveiforbindelse til Nordbergveien ved Kongleveien.

Navnet ble vedtatt i 1929, og i området finnes også andre veier med plantenavn.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Filmåret 2015

**Filmåret 2015** er en oversikt over lanserte filmer, utdelte priser og filmpersonligheter i 2015.

## Filmutgivelser i 2015
### Internasjonale storfilmer

### Norske filmpremierer

## Mest innbringende filmer i 2015
### På verdensbasis
Under er en liste over de 10 mest innbringende filmene i verden som kom i 2015 pr 6. februar 2016.

### I Norge
Under er en liste over de 10 mest sette filmene i Norge i 2015 pr 6. februar 2016.

## Filmpriser
* Den 87. Oscar-utdelingen
* Den 72. Golden Globe-utdelingen
* Den 21. Screen Actors Guild Award-utdelingen
* Den 68. BAFTA-utdelingen
* Den 35. Razzie-utdelingen
* Amandaprisen 2015

## Dødsfall

 
## Referanser
Meklenborglia (Oslo)

**Meklenborglia** (9-31, 2-18) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei fra snuplassen innerst i Snipemyrveien, først nordover, så dreiende mot vest og sør. Det er gangveiforbindelse videre sørover til Snipemyrlia.

Veien fikk navn i 1987 etter Meklenborg gård.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Meklenborgåsen (Oslo)

**Meklenborgåsen** (10–114; ingen oddetallsadresser) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordover på østsiden av Slimeveien. Der forgrener den seg som gangveier mellom rekkehusene.

Veien het Slimeåsen før den i 1989 fikk navn etter Meklenborg gård pga. protester fra beboerne.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Shingel

:*For å lese om frisyren ved samme navn, se [[shingel (frisyre)]]*

**Shingel** er takpapp som er formskåret for å etterligne takstein og som brukes til tekking av skråtak. Taktekking med pappshingel i form av korte, smale remser av skiferbestrødd asfaltpapp legges slik at de overlapper hverandre. Dette tilsvarer overlappstekking med andre enkeltkomponenter, enten det er flat skifer (takskifer) eller trespon (takspon) eller takstein eller bølgeplater av metall eller plast som legges med overlappskjøter.

Ordet er dannet etter det engelske *roof shingle*. Det engelske ordet har en videre betydning og brukes både om shingelpapp og andre typer dekke til tak og vegger som består av flate stykker laget av tjærepapp, tre eller andre materialer. Takspon kalles for eksempel *wood shingle*.

## Se også
* Taktekking
* Takpapp
* Takstein
* Shingel-frisyre, gutteaktig kvinnefrisyre med kortklipt nakkehår, populær 1924–1933

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Meklenborgveien (Oslo)

**Meklenborgveien** (1-21, 2-28) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den tar av fra Slimeveien på vestsiden og går sørover. Etter å ha gått parallelt med Prestlia et stykke ender den som blindvei, men har gangveiforbindelse videre til Meklenborglia.

Veien fikk navn i 1987 etter Meklenborg gård. Tidligere er navnet brukt om kjøreveien til nevnte gård sørover fra Ljabruveien og gjennom tunet på Bjørndal gård.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Bob (frisyre)

**Bob** eller **bob-frisyre** (etter engelsk *bob* og *bob cut*) er en kort kvinnefrisyre der håret er klipt rett av i hakehøyde rundt hele hodet og ofte har pannelugg. Den gutteaktige bobfrisyren kom på moten i Vesten etter første verdenskrig fra 1918 og holdt seg populær til begynnelsen av 1930-tallet. Frisyren har eksistert i ulike formvarianter både før og seinere, særlig i 1960-årene og etter år 2000.

## Formvarianter
Etter 1910 ble kvinnefrisyrene i vestlig mote enklere, men hadde fortsatt knute i nakken for det tradisjonelt lange håret som gjerne også var puffet ut ved ørene. Etter 1918 klipte kvinnene håret kort og friserte det med bølger og krøller. Siden ble håret enda kortere og klipt rett i nederkant. Hodet skulle virke lite og gutteaktig. Dette ble også understreket av tettsittende, bøtteformede klokkehatter og rette, korte kjoler med liten antydning til byste. I 1928 ble imidlertid skjørtene lengre igjen, og også håret. 1920-årenes bob var for øvrig gjerne frisert med flate, svake eller sterke bølger, lokker og krøller lagt med permanent, en hårbehandling som den gang var ny. Rett pannelugg ble etterhvert avløst av sideskill og tyngre skrålugg. Frisyrene ble ofte kopiert etter forbilder blant stjernene i det nye filmmediet som ikke minst var populært hos kvinner. Etter 1920 ble det dessuten vanlig å sminke seg.  I 1930-årene ble håret igjen fyldigere og lenger.

En variant av frisyren med kortklipt nakkehår, sidene frisert glatt over ørene og sideskill ble kalt shingel (sjingel). I shingel ble håret klipt i forskjellig lengde etter hodets form, mens bob ble klipt rett over.

## Betegnelse
Den engelske betegnelsen *bob* skal siden 1500-tallet ha betydd «klase» eller «hengende, dinglende gjenstand». Ordet ble knyttet til frisyrer som verb fra 1918, som substantiv fra 1920.

### Eksempler

File:Louise Brooks detail ggbain.32453u.jpg|Den amerikanske skuespilleren og modellen Louise Brooks (1906–1985) på 1920-tallet, i kortklipt bob og med ettersittende, bøtteformet klokkehatt som gjorde hodet lite og gutteaktig slik idealet var. Ansiktet er sminket og munnen liten.
File:Edith Luckett Davis with Nancy 1931.jpg|Skuespilleren Edith Luckett Davis (1888–1987) med dattera Nancy (født 1921) i 1931. Nancy ble seinere kjent som Nancy Reagan, kona til USAs president.
File:Elzbieta Kepinska Polish actress.jpg|Den polske skuespilleren Elżbieta Kępińska (født 1937) i bobfrisyre 1967
File:Shirley MacLaine 1977.JPG|Skuespilleren Shirley MacLaine (født 1934) i 1977. Denne oppklipte, korte frisyren kan også kalles *pixie* og annet.
File:Anna Wintour 2009 crop.jpg|Anna Wintour (født 1949), redaktør for den amerikanske utgaven av motemagasinet *[[Vogue]]*, i 2009

## Se også
* Shingelfrisyre, bobfrisyre med kortklipt nakkehår
* Pasjehår, tradisjonell frisyre med håret i klokkefasong og klipt lenger enn bobfrisyren
* Bolleklipp (bollesveis), frisyre der håret er klipt av i ei rett linje rundt hele hodet, omtrent ved ørene
* Flapper, kallenavn på moderne, frigjort kvinne på 1920-tallet som gikk i kort kjole, hadde bobfrisyre og hørte på jazz

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sigdal Friidrettsklubb

**Sigdal Friidrettsklubb** (stiftet 1. november 1973) er en friidrettsklubb i Sigdal i Buskerud.

Klubben arrangerte junior-NM i friidrett i 2012.

## Eksterne lenker
*
Moldegata (Oslo)

**Moldegata** (1-45; ingen partallsadresser) er en gate på Bjølsen i bydel Sagene i Oslo. Den går fra Bergensgata ved Lisa Kristoffersens plass til  Maridalsveien.

Veien fikk navn i 1901 etter byen Molde. I nabolaget finnes også andre gater med navn etter norske byer.

Bebyggelsen preges ikke minst av Bjølsenhallen (nr. 7) og Bjølsen studentby.

## Galleri
 
File:Lisa Kristoffersens plass med Moldegata og studentboligene.JPG|Moldegata sett fra Lisa Kristoffersens plass. Bjølsen studentboliger til høyre.


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Friidrettslaget Borg

**Friidrettslaget Borg** (stiftet 6. mars 1998) er en friidrettsklubb fra Skjeberg i Sarpsborg.

Kjente utøvere:
* Stein T. Syversen (kulestøt)
* Knut Steinar Syversen (kulestøt og sleggekast)
* Anniken Amos Ruud (hinderløp)

## Eksterne lenker
*
Modum Friidrettsklubb

**Modum Friidrettsklubb** (stiftet 30. september 1974) er en friidrettsklubb fra Modum i Buskerud. 

Kjente utøvere:
* Snorre Sønju (tikamp)
* Line Svarstad (spydkast)
* Kristen Aaby (maraton)
* Veronika Brennhovd Blom (langdistanse)
* Mari Haugen (hinderløp)

## Eksterne lenker
*
Lyset i mørketida

***Lyset i mørketida*** var et norsk adventsprogram i fire deler som ble sendt på NRK i 1985. Programmet omhandlet førjulstradisjoner i Nord-Norge i gamle dager og var ved Inger Bjørnstad (regi) og Trygve Hoff. I programmet viser barn og voksne fra Rognan noe av det som skulle gjøres på en gård i tiden før jul, mens Trygve Hoff synger og forteller. 

Musikken i programmet ble skrevet og fremført av Konrad Kaspersen, Terje Blickfeldt og Trygve Hoffs sønn Ståle Hoff, mens illustrasjonene var ved Karl Erik Harr.

Her ble «Et lys imot mørketida» fremført og i 4. episode (12:20) ble sangen «Nordnorsk julesalme» introdusert.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Arthur Collett

**Arthur Collett** (født 8. mai 1879 i Trondhjem, død 2. august 1968) var en norsk barnelege, dr.med. og formann i Norsk Pediatrisk Selskap.

## Bakgrunn
Han var sønn av brukseier Albert Collett og Nanna Høegh, og ble gift i 1912 med Ingeborg Wedel-Jarlsberg, datter av godseier på Atlungstad Carl Gustav Wedel-Jarlsberg og Amalie Thomine Michelet. Han var bror til bl.a. brukseier Axel Collett, industrigründeren Emil Collett og forretningsmann Knut Collett.

## Karrière
Arthur Collett ble cand.med. i 1905 og dr.med. i 1920. Tidlig i sin karriere var han reservelege ved Larvik Bad og kommunelege i Modum. Han var reservelege ved Rikshospitalets barneavdeling 1911–1915 og barnelege med privat praksis i Oslo fra 1911. Han var også skolelege i Oslo fra 1920. 

Han utgav en rekke vitenskapelige arbeider om barnesykdommer, bl.a. på oppdrag fra Folkeforbundet. Bl.a. utgav han arbeider om spedbarnsdødelighet, barnepleie og spedbarnsstell.

Han var medlem av styret i Norsk Pediatrisk Selskap fra opprettelsen i 1919, først som sekretær, som viseformann fra 1923 og som formann 1931–1932. Han var formann for Norsk forening til fremme av forsorg for barn fra 1924 og viseformann i Norges barnevernsråd fra 1927. Han var også medlem av skolestyret i Oslo fra 1926. Han var redaktør for *Sundhetsbladet* fra 1934. Han ble æresmedlem i Norsk Pediatrisk Selskap i 1959.

## Utgivelser
* *Om urinveisinfektion i barnealderen*, avhandling (dr.med.), 1920

## Referanser
Midtåsen (Oslo)

**Midtåsen** (5-59B, 10-54B) er en vei på Nordstrandshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Nordstrandveien til Åsdalsveien, men den første delen fra Nordstrandveien til Stuttvegen er gangvei.

Veien fikk navn i 1940 etter åsen den går langs.

Nordstrand videregående skole (adresse Nordstrandveien 29) og Anderssondammen (jf. Mathilde Andersson) ligger langs denne veien. Midtåsenhjemmet er i nr. 30.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Mikrobølgen (Oslo)

**Mikrobølgen** (1–13, 2A-18) er en vei på Lambertseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går mellom Langbølgen og Kaptein Oppegaards vei og har også en gren som går som blindvei sørover fra dette veiløpet. Alle oddetallsadresser i Mikrobølgen ligger langs sistnevnte gren.

Veien fikk navn i 1959. Det henspiller på at NRK tidligere hadde radiosender i området.

Veien har blokker fra 1960-tallet i Munkelia borettslag.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Heart of Stone

**«Heart of Stone»** er en sang skrevet av Andrews og Suzi Quatro som ble spilt inn og gitt ut på albumet *[[Main Attraction (album)|Main Attraction]]* med Suzi Quatro i 1982. Sangen ble gitt ut på singel senere samme år. Singelen kom på 60.-plass i Storbritannia og 99.-plass i Australia.
Singing with Angels

***Singing with Angels*** er en sang skrevet av Suzi Quatro som ble spilt inn og gitt ut på singel med Suzi Quatro i 2009. Sangen ble også gitt ut på albumet *[[In the Spotlight]]* i 2011.

## Sporliste

# «Singing with Angels» (Radio Mix) - 3.55
# «Singing With Angels» (Nashville Mix) - 3.55
# «Singing With Angels» (A cappella) - 3.57
# «Singing With Angels» (The non-Nashville Mix) - 3.51
Bekkeveien (Oslo)

**Bekkeveien** (1-27, 2-22B) er en vei på Høyenhall i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Høyenhallveien ved Høyenhall stasjon. Samme vei krysses før Bekkeveien treffer den enda en gang og ender i den. Nevnte kryss er sperret for gjennomfartstrafikk, slik at biltrafikk øst for dette ledes ut i Østensjøveien, mens trafikken på vestsiden ledes mot Manglerud og Svartdalsveien.

Veien fikk navn i 1926 etter Østensjøbekken (Østensjøelva), som nedre del opprinnelig gikk langs.

## Referanser


## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
*
Frank Kolberg

**Frank Inge Kolberg** (1937–2009) var en norsk prost og lokalhistoriker.

Han ble født i Skien og tok teologisk embetseksamen ved Menighetsfakultetet i 1962, praktisk teologisk eksamen i 1963 og senere studier i norsk middelalderhistorie. Han tok også kurs i ledelse, kommunikasjon og konflikthåndtering ved Høgskolen i Agder 1994-1995 og eksamen i kirkerett og arbeidsrett ved Høgskolen i Volda 2000. Han studerte også orgelspill og musikkteori ved Musikkkonservatoriet i Oslo, 1955/57. 

Prestegjerningen startet som stabsprest ved Feltprostens kontor i Oslo 1963-1964. Fra 1964-1970 var han flystasjonsprest ved Rygge flystasjon, samt regionsprest LKS Østlandet. I 1970-1972 var han prest ved Den Norske Kirke i Stockholm. Etter fem år som residerende kapellan i Bakklandet i Trondheim 1972-1977, var han sogneprest i Nes og Flå i 12 år i perioden 1977–1989. Deretter var han i 12 år prost i Mandal til han gikk av med pensjon i 2001. Som pensjonist vikarierte han bl.a. ved Den Norske kirke i Stockholm, drev med slektsforskning og hadde sitt eget forlag; Arborum Forlag. 

Frank Inge Kolberg hadde også bi-stillinger som foreleser i etikk i Forsvaret, lærer i Trondheim, kulturmedarbeider i Adresseavisen, og foreleser og sensor i norsk kirkehistorie ved Universitetet i Trondheim. 

Kolberg var interessert i lokalhistorie, kirkehistorie og genealogi, og var formann i Hallingdal Historielag i 10 år. Han mottok Nes kommunes kulturpris for lokalhistorisk arbeid i 1985. Han mottok også Olavsstipendiet fra Kirkedepartementet for å drive kirkerettslig forskning.   

## Referanser
Max Aub

**Max Aub Mohrenwitz** (født 2. juni 1903 i Paris, Frankrike, død 22. juli 1972 i Mexico by, Mexico) var en spansk-mexicansk forfatter, som i løpet av livet innehadde fire statsborgerskap: tysk, fransk, spansk og mexicansk.

Mest kjent er han kanskje for sitt seks binds, rundt  sider store romanverk *El laberinto mágico* (*Den magiske labyrinten*) om Den spanske borgerkrigen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Kata Tjuta

**Kata Tjuta** (også kjent som **Mount Olga**) er en fjellformasjon rundt 365&nbsp;km sør for Alice Springs i Australia og er del av Uluru-Kata Tjuta National Park. Det høyeste punktet ligger 1066 meter over havet og rager 546 meter over det omliggene landskapet. I likhet med Uluru er Kata Tjuta hellig i aborginsk (Pitjantjatjara) kultur.

Siden 15. desember 1993 har fjellformasjonen hatt to offisielle navn, både det tradisjonelle aborginske navnet og et engelsk navn. Det engelske navnet ble gitt fjellet av Ernest Giles 21. oktober 1872 og viser til dronning Olga av Württemberg.

## Referanser
Sharon (navn)

**Sharon** er et engelsk kvinnenavn med opprinnelse i et hebraisk stedsnavn brukt i Bibelen. Navnet er vanlig blant annet i USA. Navnet er også kjent brukt som mannsnavn, men svært sjeldent.

## Etymologi
*Sharon* har opprinnelse i stedsnavnet Sharon (hebraisk: שָׁרוֹן), som betyr «slette, skog». I Det gamle testamente refererer Sharon til de fruktbare slettene langs Israels kyst.

*Shari*, *Sharona*, *Sharron* og *Sharyn* er avledede former av navnet.

## Utbredelse
*Sharon* er kjent brukt som kvinnenavn fra 1920-tallet. I Norge er navnet kjent brukt første gang i 1935.

Navnet var svært populært i USA på 1940-tallet, og i Storbritannia på 1960-tallet.

	

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
### Kvinner
* Sharon Gless (f. 1943), amerikansk skuespiller
* Sharon Tate (1943&ndash;1969), amerikansk skuespiller
* Sharon Pratt Kelly (f. 1944), amerikansk advokat og tidligere borgermester av Washington D.C
* Sharon Creech (f. 1945), amerikansk forfatter
* Sharon Kay Penman (f. 1945), amerikansk forfatter 
* Sharon Osbourne (f. 1952), britisk Tv-personlighet og manager
* Sharon Stone (f. 1958), amerikansk skuespiller
* Sharron Davies (f. 1962), britisk svømmer
* Sharon Cuneta (f. 1966), filippinsk skuespiller og TV-vert
* Sharon Corr (f. 1970), irsk musiker og medlem av The Corrs
* Sharon Dijksma (f. 1971), nederlandsk politiker
* Sharon Cohen (f. ca. 1972), israelsk popsanger kjent som Dana International
* Sharon Chan (f. 1979), hongkongkinesisk skuespiller og modell
* Sharon Tavengwa (f. 1983), zimbabwisk friidrettsutøver
### Menn
* Sharon Turner (1768&ndash;1847), engelsk historiker
* Sharon Rotbard (f. 1959), israelsk arkitekt

## Annen bruk av navnet
* Sharon, en frukt utviklet i Israel på 1980-tallet fra kaki. 
* Sharon, heltinne i romanserien 'The Skyrocket' fra 1925 av Adela Rogers St. Johns.

## Referanser


## Eksterne lenker
Bukkene Bruse på badeland

***Bukkene Bruse på badeland*** er en norsk bildebok for barn, skrevet av Bjørn F. Rørvik, illustrert av Gry Moursund og utgitt første gang i 2009. Boka bygger på eventyret om de tre bukkene Bruse, men forteller videre på den. De naivistiske illustrasjonene er utført i blandingsteknikk og inspirert av barnetegninger.

*Bukkene Bruse på badeland* har fått god kritikk. Den ble belønnet med Kulturdepartementets barnebokpris som «beste billedbok 2009»., fikk sølv i kategorien «bildebøker» under Årets vakreste bøker 2010 og ble kåret til beste bildebok i Sverige 2012 av Bokjuryn. Boka har dessuten blitt en av Norges største bildeboksuksesser noensinne med 130 000 trykte eksemplarer fordelt på en rekke opplag fram til og med høsten 2014.

Boka er også gitt ut i Sverige (2012), Danmark, Frankrike, Færøyene og Sør-Korea.

Oppfølgeren *[[Bukkene Bruse vender tilbake]]* kom i 2014.

I 2014 satte Teatret Vårt i Molde opp en sceneversjon av *Bukkene Bruse på badeland*.

Historien ble filmatisert i 2023. I filmen finnes sangen «Badebussen» med DJ MøMø og Kjartan Lauritzen. 

## Se også
* *[[Bukkene Bruse vender tilbake]]*, oppfølger fra 2014

## Referanser


## Eksterne lenker
* CappelenDamms presentasjon av boka
* nrk.no 23. 6. 2014: ''Dette er Norges mest populære barnebok'' (intervju)
* Bildeeksempler
Alders tids bruk

**Alders tids bruk** er et rettsinstitutt som er nært beslektet med hevd, men som gir selvstendig grunnlag for å ta over (ekstingvere) eller oppnå rettigheter i fast eiendom. Hensynene bak denne regelen har historisk vært at en anser det som viktig at eiendomsforhold er stabile og ikke preges av stadig uro og omskiftninger. Dersom bruken har foregått over en svært lang periode er det uheldig å rippe opp i dette og det at rette eier ikke har foretatt seg noe er også et argument for å bevare dagens tilstand.

Selv om instituttet i det vesentlige er bygget på samme prinsipper som for hevd, er vilkårene likevel noe ulike. I motsetning til hevd er alders tids bruk ulovfestet. Vilkårene for alders tids bruk er mindre presise enn for hevd, men sentrale vilkår er også her at bruken må ha skjedd i strid med opprinnelig eiers rett, for eksempel langvarig husdyrbeite på annen manns grunn. Videre må den som krever rett ha vært i god tro, en kan ikke avlede rett når enn vet at andre har eksklusiv rett til området og likevel tar det i bruk. Det stiles ikke krav til synlige markører for bruken, for eksempel gjerder eller grinder, slik tilfellet er for hevd. Kravene til eksklusivitet, det vil si at en er alene om bruken, og sammenhengende bruk er mindre strenge enn for hevd. En kan for eksempel tenke seg husdyrbeite utøvet av flere bønder innen samme område, og at det inntrer et opphold i beitet på noen år for en eller flere av dem, for eksempel når et bruk legges brakk. Til gjengjeld er "hevdstiden" for alders tids bruk mye lengre enn for hevd - det kreves vanligvis over 100 års bruk.

## Se også
* Hevd (rettighet)

## Referanser
Græsberget

**Græsberget** (skogfinsk: *Krasperi*) er ei lita bygd i Kongsvinger kommune. Den ligger mellom Lundersæter og Svullrya og hørte tidligere til Brandval kommune. 

## Referanser


## Litteratur
*
Bukkene Bruse vender tilbake

***Bukkene Bruse vender tilbake*** er en norsk bildebok for barn utgitt første gang i 2014. Boka er skrevet av Bjørn F. Rørvik og illustrert av Gry Moursund. Den er en oppfølger til den kritikerroste salgssuksessen *[[Bukkene Bruse på badeland]]* som kom i 2009. Begge bøkene forteller som den om de tre bukkene Bruse på en leken og humoristisk måte.
 

*Bukkene Bruse vender tilbake* har fått svært gode kritikker. Den ble trykt i  eksemplarer i løpet av 2014.

Den ble fulgt opp av *[[Bukkene Bruse begynner på skolen]]* i 2017.

## Se også
* *[[Bukkene Bruse på badeland]]*, bildebok fra 2009

## Referanser


## Eksterne lenker
* CappelenDamms presentasjon av ''Bukkene Bruse vender tilbake'' (2014)
* nrk.no 23. 6. 2014: ''Dette er Norges mest populære barnebok'' (intervju)
* Bildeeksempler
Sagskatten

**Sagskatten** var en særskilt skatt på sagbruk i Norge fra 1560 til den ble opphevet sammen med sagbruksprivilegiene i 1860. Skatten ble ved flere anledninger forhøyet og mellom 1747 og 1795 var det en egen sagmesterskatt.

## Referanser
Claude-Michel Schönberg

**Claude-Michel Schönberg** (født 6. juli 1944) er en fransk musiker, sanger, skuespiller og komponist, særlig av musikaler, best kjent for sitt samarbeid med lyrikeren Alain Boublil. Blant hans større verker er rockeoperaen *La Révolution Française* (1973), *[[Les Misérables (musikal)|Les Misérables]]* (1980), *[[Miss Saigon]]* (1989), *Martin Guerre* (1996), *The Pirate Queen* (2006), som var den første med amerikanske samarbeidspartnere, og *Marguerite* (2008). Han har også arbeidet som plateprodusent.

Schönberg er født i franske Vannes i Bretagne av jødiske foreldre fra Ungarn. Hans far var orgelreparatør og hans mor pianostemmer. Han var tidligere gift med fjernsynsjournalisten og nyhetsankeret Béatrice Schönberg. I 2003 giftet han seg med den engelske ballerina Charlotte Talbot. Han har tre barn, en sønn og to døtre.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Kjell Henry Gjelstad

**Kjell Henry Gjelstad** (født 21. mai 1925 i Sandar, død 11. mars 2007 i Oslo) var en norsk embetsmann og første revisjonsråd i Riksrevisjonen.

Han satt i årene 1980-1982 i Finansdepartementets budsjettsystemutvalg.

Han ble i 1995 utnevnt til Kommandør av St. Olavs Orden for embetsfortjenester.

## Referanser
Jan Gossaert

**Jan Gossaert** (1478–1532) var en maler fra Flandern, født i Maubeuge.

## Liv
Gossaerts signerte enkelte av sine malerier med «Iennin Gossart Mabu [s] e» og senere «Ioannes Malbodius», og ble i 1503 immatrikulert i kunstnerlauget Sint-Lucasgildet i Antwerpen under navnet *Jennyn van Hennegouwe*. Dette er en god indikasjon på at Gossaert selv, eller i det minste hans foreldre, kom fra Maubeuge-området i grevskapet Hennegouwe. Ellers er lite kjent om hans tidlige liv, heller ikke hvor han fikk sin utdannelse.

Fra 1503 til 1508 bodde Gossaert i Antwerpen. Han var i Roma  i 1508 og 1509, og er oppført i borgerregisteret i Middelburg, provinsen Zeeland for perioden 1509 til 1517. Gossaert var en av de flamske malerne som introduserte den italienske stilen med mye nakenhet i de historiske allegoriske bildene. Fra 1517 til 1524 kan det dokumenteres at han var ved Duurstede, der han skal ha vært lærer for Jan van Scorel. Fra 1524 var han hoffmaler hos Adolf van Bourgondië i Middelburg.

Gossaert var Lucas van Leydens samtidige, og ble influert av kunstnere som Rogier van der Weyden, som lik Gossaert brukte arkitektur som bakgrunn.

## Utvalgte verk

Fil:Jan Gossaert - Maria mit dem Kind, um 1525-30, 650.jpg|Maria med barnet
Fil:Jan Gossaert 009.jpg|Jean Carondelet, 1517
Fil:Jan Gossaert 003.jpg|Danaë, 1527, Alte Pinakothek, München
Fil:1530 Gossaert Bildnis eines Edelmannes anagoria.JPG|Baudoin av Bugund, ca. 1530–1540


## Litteratur
* 
* Marian W. Ainsworth (red.): *Man, Myth, and Sensual Pleasures: Jan Gossarts Renaissance*, New York, 2010

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Malerier og tegninger av Jan Grossaert, Web Gallery of Art
*  ''Jan Gossaert's Renaissance'', utstilling i Metropolitan Museum, New York (2010/2011), video
Deutsche Bundespost

**Deutsche Bundespost** (forkortet **DBP**, mellom 1947 og 1950 kalt **Deutsche Post**) var en statlig organisasjon som hadde ansvaret for post og telefoner i Vest-Tyskland mellom 1947 og 1995.

I 1995 ble Deutsche Bundespost delt i tre ulike selskap: Deutsche Post, Deutsche Telekom og Postbank.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Verdenscupen i skihopping 1991/92

**Verdenscupen i skihopping 1991/92** var den trettende verdenscupsesongen i skihopping. Sesongen startet 1. desember 1991 i Thunder Bay og avsluttet 29. mars 1992 i Planica. Finnen Toni Nieminen vant verdenscupen sammenlagt, mens Østerrike vant nasjonscupen.

## Kalender
### Menn

## Resultater
### Sammenlagt

### Skiflygingscupen

### Nasjonscupen

## Referanser
Ernest Marini

**Ernest Marini** (død 1967) var en engelsk-italiensk danser som gjestet Norge.  Han var eneste brite som ble med i den kjente Ballets Russes og danset med Anna Pavlova (1881–1931) omkring 1915.  Ti år senere var han engasjert i Kristiania der han drev danseopplæring, såvel som var sentral i de få oppsetninger som fantes den gang. I 1921 var han partner med Lillebil Ibsen (1899–1989) i oppsetningen av «Prima ballerina» ved åpningen av Mayol-teatret tidlig i 1921.  Den neste oppsetning var Fokines «Carneval», der man foruten Rita Zalmani også finner en av Marini's elever, den debuterende Per Aabel som fikk være med da Ibsen skulle ha barn (Tancred). Hjemme i London introduserer han året etter Aabel for ballettmaestroen Enrico Cecchetti (1850–1928) for å lære etter Cecchetti-metoden. I 1929 figurerer Marini i programmet for Chat Noir. Han døde 76 år gammel.

## Referanser
Jørgen Dobloug

**Jørgen Dobloug** (født 23. april 1945, død 16. januar 2018) var en norsk kunstner, basert i Düsseldorf og Oslo.

Han studerte ved Staatliche Kunstakademie Düsseldorf (1971–1978) under Professor Joseph Beuys. Dobloug reiste ut av landet og fra det han kalte et rigid kunstskolesystem, for å finne sin egen vei. Doblougs arbeider er vist på en lang rekke utstillinger, både i Norge og i utlandet.

Hans verk er hovedsakelig akrylmalerier som viser enten abstrakte motiv eller hoder/ansikter. Det er humor i arbeidene, tildels med motstridende elementer i både motiv, komposisjon og fargevalg. Arbeidene varierer fra strenge geometriske malerier, inkludert grid-mønster, til lekne malerier utført med et røft, nærmest ekspressivt, strøk. Det er også en konseptuell side ved kunstnerskapet, uten at dette er det dominerende elementet i arbeidene hans.

Dobloug ble tildelt Statens Garantiinntekt for Kunstnere fra 1995.

## Utvalgte separatutstillinger
* Vestfossen Kunstlaboratorium, 2014
* Kunstnerforbundet, Oslo, 2007
* Galleri Christian Dam, Oslo, 2005 («T12-K9»)
* Vestfold Kunstsenter – Haugar, 2003 («Lett retrospektiv»)
* Galleri Christian Dam, Oslo, 2002 («Hodeløs»)
* Galleri Christian Dam, Oslo, 2001
* Kunstnerforbundet, Oslo, 2000
* Galleri F-15, Jeløy, 1999
* Galleri Landsforeningen Norske Malere, Oslo 1998
* Oslo Kunstforening, Oslo, 1995
* Kunstsalon Ruckes, Düsseldorff, Tyskland, 1989
* Galerie Kleinsimlingshaus, Düsseldorff, Tyskland, 1987
* Kunstnerforbundet, Oslo, 1986
* Kunstnernes Hus, Oslo, 1984
* vor Ort Galerie, Hamburg, Tyskland, 1982
* Kleine Nordstadt Gelerie, Wupperthal, Tyskland, 1976

## Utvalgte gruppeutstillinger
* «Møter med Munch»: Munch revisited, Henie Onstad Kunstsenter, Oslo, 2005
* «Skrikets Ekko», Munch Museet, 2001
* «Ekspresjonistenes farger, Norsk Nyekspresjonisme», Kunstnernes Hus, Oslo, 1992
* «1990 Status», Oslo Kunstforening, Oslo, 1990
* «Brennpunkt Düsseldorff», Kunstmuseum Düsseldorff, Tyskland, 1987
* «Uteksi», Wang Kunsthandel, Oslo, 1984

## Litteratur
* «Norsk kunstnerleksikon» Bind 1 A-G s. 492, Universitetsforlaget 1982. ISBN 82-00-05689-9
* «Brennpunkt Düsseldorf 1962-1987», Kunstmuseum Düsseldorf 1987. Utstillingskatalog
* Øysten Ustvedt: «Ny norsk kunst etter 1990» s. 75-77, Faktabokforlaget 2001. ISBN 978-82-450-1016-9
* Johannes Rød og Arnt Fredheim: «Malerier» s. 217, Gyldendal Norsk Forlag 2004. ISBN 82-05-30957-4

## Referanser




## Eksterne lenker
* Norsk kunstnerleksikon
* Kunstnerforbundet 
* Vestfossen Kunstlaboratorium
Per Morten Sandset

**Per Morten Sandset** (født 30. juni 1956) er en norsk lege. Han er professor i medisin ved Universitetet i Oslo og ble 1. august 2017 utnevnt til viserektor ved universitetet.

## Karriere

Sandset tok doktorgraden i medisin i 1989 ved Universitetet i Oslo med avhandlingen *Studies on Tissue Factor Pathway Inhibitor*. Han har hatt forskningsopphold i San  Diego, USA, og i Firenze, Italia. Han er spesialist i generell indremedisin og blodsykdommer og har vært professor II i medisin innen fagfeltet tromboseforskning ved Universitetet i Oslo siden 2002.

Han har tidligere vært avdelingsleder for Hematologisk avdeling ved Ullevål universitetssykehus (2002–2010), forskningsleder ved Kreft-, kirurgi- og transplantasjonsklinikken og seksjonsoverlege ved avdeling for blodsykdommer ved Oslo universitetssykehus (fra 2010) og direktør for forskning, innovasjon og utdannelse ved Helse Sør-Øst fra 2015 til 2017.

Etter at Svein Stølen og Gro Bjørnerud Mo vant rektor- og prorektorvalget ved Universitetet i Oslo i april 2017 ble Sandset 1. august 2017 utnevnt til viserektor for forskning og innovasjon.

Sandset har vært sjefredaktør for det internasjonale tidsskriftet *[[Thrombosis Research]]* i tiden 2002-2016.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Sandsets publikasjonsoversikt og institusjonelle tilknytning i forskningsdokumentasjonstjenesten Cristin
Mogata (Oslo)

**Mogata** (3A-13, 2A-24B) er en gate på Sagene (bydel Sagene) i Oslo. Den går fra Uelands gate til Maridalsveien.

Gaten fikk navn i 1879 etter Moløkken, som opprinnelig var den sørligste delen av Bjølsen gård.

Bebyggelsen er hovedsakelig leiegårder fra 1930-årene og senere. Nr. 2-4 tilhører Voldsløkka borettslag. Nr. 5 (fra 1980) tilhører Sageneterrassen borettslag. Nr. 8, 12, 16 og 18 tilhører Mogaten borettslag. De tre sistnevnte henger sammen med *Bjølsenborgen*.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Minister Ditleffs vei (Oslo)

**Minister Ditleffs vei** (1–23C, 2–22) er en vei på Kringsjå i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordvestover fra Peder Ankers vei og ender like ved Kringsjå stasjon på Sognsvannsbanen.

Veien fikk navn i 1959 etter diplomaten Niels Christian Ditleff (1881–1956), som er mest kjent for sin innsats med de hvite bussene under krigen.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Bedriftsveien (Oslo)

**Bedriftsveien** (7-9, 6-10) er en vei på Kalbakken i bydel Grorud i Oslo. Den går fra Nedre Kalbakkvei til Østre Aker vei, på nordsiden av sistnevnte.

Bebyggelsen er overveiende store næringslokaler. I nr. 7 er *Fellesmeieriets sentralanlegg* fra 1976–77, nå hovedkontor for TINE Øst. Dette sies å være landets største konsummelkanlegg.

## Referanser


## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
*
Bergsalléen (Oslo)

**Bergsalléen** (7-21, 2A-22) er en vei i Ullevål hageby og på Berg i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Damplassen til Berg gård (i nr. 21).

Veinavnet ble vedtatt i 1918.

## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Lindbäckveien (Oslo)

**Lindbäckveien** (1-55, 2-38) er en vei på Nordseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Lambertseterveien til Ekebergveien.

Veien fikk navn i 1928 etter Fredrik Lindbäck (1828–97). Han var handelsgartner og eide Tyslevsæter (gnr./bnr. 183/4), som ble fradelt fra Tungebråten i 1768.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Lilloseterveien (Oslo)

**Lilloseterveien** (1-99, 2-62B) er en vei på Ammerud i bydel Grorud i Oslo. Den går fra Kristian Bogneruds vei til en parkeringsplass nord for Alundamveien og derfra videre 3,6&nbsp;km som turvei inn til Lilloseter i Nittedal.

Navnet ble vedtatt i 1963.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Munkelia (Oslo)

**Munkelia** (1–19, 2-20) er en vei på Munkerud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går  fra Kittel-Nielsens vei til Kaptein Oppegaards vei.

Navnet ble vedtatt i 1917. Munkelia var et sted på grunnen til gården Munkerud. Navnet brukes også om en stasjon på Lambertseterbanen, selv om denne ligger et stykke unna, samt om området rundt med borettslag, barnehage osv.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Trysilgata (Oslo)

**Trysilgata** (1-7; ingen partallsadresser) er en gate på Kampen i bydel Gamle Oslo. Den går som blindvei østover fra Normannsgata og ender i en snuplass nær Telemarksvingen, som det opprinnelig var veiforbindelse til.

Navnet ble vedtatt i 1934. I området er også en rekke andre gater med navn etter steder på Østlandet.

På nordsiden av gaten er en park, og alle husene er på sørsiden. I 2001 ble det funnet et sverd fra ca. 850 ved utgravninger i bakgården.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Tønsberggata (Oslo)

**Tønsberggata** (1-5, 2-10) er en gate på Sagene (bydel Sagene) i Oslo. Den går fra Mogata til Kongsvingergata. I enden mot Kongsvingergata går den gjennom en portal i en bygning.

Gaten fikk navn i 1933 etter Tønsberg by, og også en rekke andre gater i området har navn etter norske byer.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Dalehaugen (Oslo)

**Dalehaugen** (1A-15, 2-4) er en vei på Galgeberg i bydel Gamle Oslo. Den går fra St. Halvards gate til Enebakkveien.

Veien het tidligere (fra 1934) Svalbardgata og gikk gjennom hagen på Svendenga, tidligere kalt Dalehagen, noe som kan ha gitt opphav til navnet. Området ble opparbeidet i 1935, og nåværende gatenavn ble vedtatt i 1952.

## Referanser


## Kilder
* Oslo byleksikon: Dalehaugen

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes gateoversikt
Mensur Salkić

**Mensur Salkić «Growe»** (født 4. november 1994 i Tuzla, Bosnia-Hercegovina) er en bosnisk vokalist bosatt i Lucavac i Bosnia-Hercegovina. 

Salkić vant Hayat TVs musikkonkurranse *Zvijezda možeš biti ti* i 2014. Senere samme år ble han nummer ti i finalen til  Tyrkvisjonens sangkonkurranse med melodien «Šutim», skrevet av Eldin Huseinbegović.

Salkić ga ut sitt første album, *Neboder 2013*, i februar 2013.

## Diskografi
* Mai 2015: *Usne ničije* (Hayat Production)
* Februar 2013: *Neboder 2013* (Hayat Production)

## Referanser
Tråkka (Oslo)

**Tråkka** (1-49B, 2A-40B) er en vei på Holmen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som en fortsettelse av Holmenveiens veiløp fra krysset ved Dalsveien. Øst for Holmendammen dreier den nordover. Så krysser den Stasjonsveien før den dreier mot øst og ender i Bjørnveien, som den for øvrig har krysset lenger sør.

Opprinnelig var søndre del av Tråkka regnet som en del av Holmenveien, men sistnevnte ble lagt om i 1904–05 og ført bort til Bernhard Herres vei. Nåværende navn er fra 1917. Havnehagen Tråkka lå ved veien.

Det såkalte Tråkkaranet fant sted i denne veien 4. desember 1989.

Veien har for det meste villabebyggelse.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Dalheimveien (Oslo)

**Dalheimveien** (1-19, 2-14C) er en vei på Bekkelaget i bydel Nordstrand i Oslo. Den gikk opprinnelig fra Mosseveien til et kryss med Grønsundveien og Solvangveien, men det er ikke gjennomkjøring fra førstnevnte.

Veien fikk navn i 1917 etter Villa Dalheim i nr. 17. Opprinnelig lå det mest sommerhus i området.

## Kilder
* Oslo byleksikon: Dalheimveien

## Eksterne lenker
*
Dalsnaret (Oslo)

**Dalsnaret** (1-9, 2-10) er en vei på Ljan i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Gladvollveien.

Navnet ble vedtatt i 1939.

## Kilder
* Oslo byleksikon: Dalsnaret

## Eksterne lenker
*
Dalsløkka (Oslo)

**Dalsløkka** (1-9, s-8B) er en vei på Dal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Dalssvingen.

Navnet ble vedtatt i 1985.
		
## Kilder
* [Oslo byleksikon: Dalsløkka](https://www.oslobyleksikon.no/side/Dalsl%C3%B8kka_(vei))

## Eksterne lenker
*
Robert Simpson

**Robert Homer Simpson** (født 19. november 1912 i Corpus Christi i Texas, død 18. desember 2014) var en amerikansk meteorolog og orkanspesialist. Han var den første direktøren for det amerikanske National Hurricane Research Project (1955–1959), og tidligere direktør (1967–1974) for National Hurricane Center.

Han var en av utviklerne av Saffir–Simpson-skalaen, sammen med Herbert Saffir. 

## Referanser
Dalerudveien (Oslo)

**Dalerudveien** (1-3, 2A-6D) er en vei på Oppsal i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Eftasåsen til Tyristubbveien.

Veien fikk navn i 1955 etter en husmannsplass under Oppsal gård.

Bebyggelsen er fem firemannsboliger i OBOS-borettslaget Eftasåsen oppført i 1956–57.

## Referanser


## Kilder
* Oslo byleksikon: Dalerudveien

## Eksterne lenker
*
Sturla Slapgård

**Sturla Anton Slapgård** (1953–2002) var en norsk jurist, gårdbruker og politiker fra Verdal. Han var sentral i organiseringen av Fremskrittspartiet i Nord-Trøndelag i 1980- og 1990-årene.

Han kjøpte en gård i Vuku i Verdal som 17-åring. Etter juridisk embedseksamen i 1983 var han konsulent ved Nord-Trøndelag fylkesskattekontor i Steinkjer og ansatt i et advokatfirma. I 1987 ble Slapgård juridisk konsulent hos fylkesmannen i Nord-Trøndelag, der han ble ansvarlig for det samordnede arbeidet overfor kommunene i 1993 og direktør ved kommunal- og familieavdelingen i 1997.

Han sympatiserte først med Senterpartiet, men meldte seg senere inn i Fremskrittspartiet. Som nyutdannet jurist var han tillitsvalgt i Fremskrittspartiets Ungdom. Han var formann i Nord-Trøndelag FrP 1982–1985.

Slapgård var medlem av Nord-Trøndelag fylkesting i to valgperioder 1984–1991, som den første for sitt parti. I sin andre periode satt han også i fylkesutvalget. I 1989 var han FrPs førstekandidat til Stortinget fra Nord-Trøndelag, og stod nærmest til å vinne et mandat. I 1990 ble han valgt inn i Fremskrittspartiets sentralstyre.

Slapgård var oppnevnt som medlem av Kringkastingsrådet 1990–1993 og av Sivilforsvarsrådet 1991–1995.

## Referanser
Brune

***Brune*** er en norsk barnebok skrevet av Håkon Øvreås, illustrert av Øyvind Torseter og første gang gitt ut i 2013. Boka er en humoristisk fortelling om den plagede skolegutten Rune som om natta kler seg ut som superhelten Brune. Boka er ifølge Gyldendal forlag beregnet på barn fra 6 til 9 år.

*Brune* fikk meget gode kritikker da den kom ut. 

Utgivelsesrettighetene til *Brune* var i 2014 solgt til Danmark, Frankrike, Færøyene, Tyskland, Tyskland, Island, Sør-Korea, Sverige, Nederland, Sveits og USA.

## Litteraturpriser
Boka ble nominert til Brageprisen 2013 og premiert med Kulturdepartementets barnelitteraturpris, Norske Barne- og Ungdomsbokforfatteres debutantpris «Trollkrittet» og Nordisk råds barne- og ungdomslitteraturpris 2014.

## På teaterscenen
Frigruppen Teater Joker satte i samarbeid med Akershus Teater historien om superhelten Brune opp på scenen. Regien var ved Niels Peter Underland, som også hadde skrevet manus i samarbeid med Teater Joker. Forestillingen vant Heddaprisen for beste barneforestilling i 2017.

## Referanser
Jimmy Bannister

**James Bannister** (1880–1953) var en engelsk fotballspiller. Bannister, som var spiss, spilte for flere engelske toppklubber, blant disse Manchester City og Manchester United.

Bannister hadde suksess med Manchester City, og var en del av laget som vant Football League Second Division med klubben i 1902/03-sesongen. Bannister var blant de fem spillerne som gikk fra Manchester City til Manchester United etter kampfiksingskandalen i 1905, og han var spilleklar for sin nye klubb i januar 1907. Bannister forlot Manchester United til fordel for Preston North End oktober 1909.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*  «Jimmy Bannister», spillerstatistikk fra StretfordEnd.co.uk
Fabiola av Belgia

**Fabiola av Belgia** (født Fabiola Fernanda María de las Victorias Antonia Adelaida de Mora y Aragón 11. juni 1928 i Madrid i Spania, død 5. desember 2014 på slottet Stuyvenberg i Brussel) var dronning av Belgia. Hun var gift med kong Baudouin I av Belgia.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Fabiola var datter av Gonzalo Mora Fernández Riera del Olmo, marki av Casa Riera og greve av Mora (1887–1957), og hans hustru, Blanca de Aragón y Carrillo de Albornoz Barroeta-Aldamar y Elío (1892–1981). Dronning Victoria av Spania var gudmor for henne.

Etter skoleavslutningen tok Fabiola sykepleierutdannelse, ble kvalifisert sykepleier i det spanske militære, og arbeidet på et sykehus i Madrid. Hun utgav en bok med tolv eventyr, *Los doce cuentos maravillosos*, hvorav ett, «Los nenúfares indios», i 1966 fikk sin egen paviljong i den nederlandske fornøyelsesparken Efteling.  

Fabiola vurderte å gå i kloster, men ombestemte seg etter å ha møtt Baudouin.

### Dronning

Fabiola giftet seg med Baudouin I av Belgia den 15. desember 1960 i Brussel. Baudouin hadde vært konge av Belgia siden hans far Leopold III abdiserte i 1951. Ved vielsen i kirken i Laeken bar hun en *[[art deco]]*-tiara fra 1926, som hadde vært en gave fra den belgiske stat til hennes svigermor prinsesse Astrid av Sverige. Brudekjolen var laget i Madrid av Cristóbal Balenciaga, som var en god venn av Fabiolas familie.

Ekteskapet forble barnløst. Fabiola var gravid fem ganger, men alle graviditetene endte med spontanaborter.

Oppdageren Guido Derom oppkalte Dronning Fabiola-fjellene, en nylig oppdaget fjellkjede i Antarktis, etter henne i 1961. Også en rekke dekorative planter er blitt oppkalt etter henne.

Foruten morsmålet spansk behersket hun flytende også fransk, nederlandsk, engelsk, tysk og italiensk.

### Enkedronning
Etter Baudouins død i 1993 ble han etterfulgt av sin yngre bror Albert II.

Etter at mannen døde, reduserte Fabiola sine offentlige fremtredener for ikke å overskygge sin svigerinne, dronning Paola av Belgia. 

Hun ble beundret for sin fromme katolisisme, og engasjerte seg sosialt særlig for anliggender vedrørende psykisk helse, barns problemer og kvinners stilling.

Fabiola ble truet på livet i juli 2009 og i januar og juli 2010. Før Belgias nasjonaldag den 21. juli 2010 skjerpet politiet vaktholdet rundt henne. Truslene var anonyme. Trusselen sommeren 2009 gikk ut på at Fabiola skulle drepes med et armbrøstskudd, noe hun svarte på ved å vifte med et eple mot slutten av nasjonaldagens militærparade, som henvisning til historien om Wilhelm Tell.

## Litteratur
* Philippe Séguy, Antoine Michelland: *Fabiola. La reine blanche*, Bayard,‎ 1995, 270 s.
* Brigitte Balfoort, Joris De Voogt: *La reine Fabiola. Une jeune fille de 80 ans*, Jourdan Editeur,‎ 2008, 213 s.
* Fermin J. Urbiola: *Fabiola, reine depuis toujours : Une Espagnole à la cour des Belges*, Mols, 2012

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Damlihaugen (Oslo)

**Damlihaugen** (2A-8B; Ingen oddetallsadresser) er en vei på Hoff i bydel Ullern i Oslo. Det er en blindvei på vestsiden av Damliveien.

Veien har navn etter Hoffsdammen.

## Kilder
* Oslo byleksikon: Damlihaugen

## Eksterne lenker
*
Damfaret (Oslo)

**Damfaret** (3-65, 2-70) er en vei på Godlia i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Stordamveien til Haakon Tveters vei.

Veien fikk navn i 1927 etter en dam ved Stordamveien. Den har villabebyggelse. Golia Velhus er i nr. 25.

## Kilder
* Oslo byleksikon: Damfaret

## Eksterne lenker
*
Damkroken (Oslo)

**Damkroken** (1-13, 2-22) er en vei på Vinderen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Ivar Aasens vei.

Navnet ble vedtatt i 1938.

Veien har småhusbebyggelse.

## Kilder
* Oslo byleksikon: Damkroken

## Eksterne lenker
*