open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marcus Livius Salinator

**Marcus Livius Salinator** (254–191 f.Kr.), medlem av Livius-familien, var en romersk konsul som kjempet både i den illyriske krig og den andre punerkrig. Han er mest kjent for slaget ved Metaurus.

Livius ble valgt til konsul sammen med Lucius Aemilius Paullus kort tid før den andre illyriske krig i 219 f.Kr. Etter å ha ledet en vellykket kampanje mot Illyria ble han anklaget for onde gjerninger rundt et krigsbytte fra et oppdrag til Karthago, og da han returnerte til Roma ble han ført for retten og funnet skyldig.

Etter at han ble fjernet som konsul, trakk han seg bort fra det offentlige liv. Han returnerte til Roma flere år senere og i 207 ble han valgt til konsul (angivelig mot hans ønske) med Gaius Claudius Nero. Livius ankom Narnia (Narni) og forsøkte å blokkere fremrykningen til den karthagenske armé som forsøkte en nordlig invasjon av Den italienske halvøy. Han møtte karthagerne nær Fanum (Fano) våren 207 f.Kr. Livius var forsterket av sin kollega Nero og ledet arméen som beseiret karthagerne ved Metaurus, drepte deres kommandant, Hannibals bror Hasdrubal.

Etter den romerske seieren, returnerte Livius til Roma hvor han og Nero ble gitt en triumf i 206 f.Kr.. Livius ble prokonsul og forsvarte Etruria (Toscana og Umbria) fra 206 til 205 og senere Gallia Cisalpina i 204 til slutten av krigen.

Livius sin andre periode som konsul var preget av konstant krangling med Nero, hovedsakelig over en saltskatt (som gav ham kallenavnet *Salinator* som ble arvet av hans etterkommere, inkludert den romerske admiralen Gaius Livius Salinator). Perioden var også preget av hans vendetta mot de som var ansvarlige for rettssaken etter den illyriske kampanjen som fortsatte til han døde flere år etter.

## Referanser


## Litteratur
*Lazenby, J.F. *Hannibal's War*, London, 1978.
Sukkenes bro

**Sukkenes bro** (it: *Ponte dei Sospiri*) er en bro i Venezia mellom avhørsrom i Dogepalasset og det gamle fengslet, kalt *[[Piombi]]*, på den andre siden av kanalen *Rio Canonica Palazzo*. 

Broen ble bygget i 1597. Først i det 19. århundre fikk den navnet *Bridge of Sighs* av Lord Byron. Navnet antyder at fangene sukket idet de ble ført inn i fengslet og fikk sitt siste glimt av den venetianske lagunen gjennom gittervinduene.

Idag er broen et yndet turistmål, og mange ser den fra gondol mens de passerer under den. 

## Eksterne lenker
* 
* ''a view on cities''-beskrivelse av Sukkenes Bro
Aslak Bolt

**Aslak Harniktsson Bolt** (født rundt 1377, død 1450) var erkebiskop i Nidaros fra 1428 til 1450. Bolt var av adelig slekt. I 1407 valgte domkapitlet i Oslo ham til biskop, men han ble samme år etter påtrykk fra dronning Margrete flyttet til Bergen, hvor han var biskop i 20 år.

## Administrator og ordensmann
I 1428 ble han av et enstemmig domkapittel valgt til erkebiskop i Nidaros, og to år senere ble han formelt innviet i denne stillingen. Aslak var i sine første år som erkebiskop opptatt av å få kontroll med og oversikt over erkesetets økonomi. I 1432 ble det vi i dag kaller Aslak Bolts jordebok ført i pennen. Den er en nøye registrering av inntektene fra erkesetets jordegods og eiendommer, og over 3&nbsp;000 gårder og steder er nevnt. Han gjeninnførte også en rekke mindre avgifter som var gått i glemmeboken. I perioden etter 1435 markerte han seg også som leder av kirkeprovinsen. Han kalte inn til provensialkonsil i 1435 i Bergen og året etter i Oslo. Disse konsilene fattet en rekke vedtak gjeldende for hele kirkeprovinsen, i første rekke knyttet til økonomiske forhold. 

I årene etter 1436 er det som politiker vi møter Aslak Bolt. Som leder av riksrådet hadde han stor innflytelse på rikspolitikken. Aslak Bolt var spesielt opptatt av å hindre utlendinger, og da særlig dansker, i å inneha norske embeter. Han ønsket også å styrke kirkens stilling ved å få kongen til å stadfeste sættargjerden av 1277, en avtale som blant annet ga erkebiskopen rett til å utnevne en egen hird. Denne stadfestelsen oppnådde han da han den 20. november 1449 kronet svensken Karl Knutsson Bonde. Han var for øvrig den første konge som ble kronet i Nidaros. Gleden varte dog ikke lenge. Året etter ble Karl fordrevet av den danske kong Christian I, men da var Aslak Bolt død. I 1458 ble sættargjerden imidlertid stadfestet på ny, da Olav Trondsson ble valgt til ny erkebiskop.

## Et aktivt liv
* I 1429 ble Bergen erobret og plyndret av den beryktede piraten Bartolomeus Voet fra Vitaljebrødrene. Aslak slapp unna på et engelsk skip.
* Aslak Bolt byttet til seg en bibel fra 1200-tallet som nå er på Deichmanske bibliotek i Oslo. Bibelen blir kalt Aslak Bolts bibel
* I 1432 brant Nidarosdomen. Aslak administrerte gjenreisingen på en effektiv måte.
* I 1432 møtte han den italienske adelsmannen Pietro Querini som forliste på Røst i Lofoten. Querini beskriver erkebiskopen som en sympatisk person.

## Se også
* Aslak Bolts bibel
* Aslak Bolts jordebok

## Eksterne lenker
* 
* Aslak Bolt i Nidaros
Den blinde flekk

**Den blinde flekken** er et lite område i øyets netthinne, hvor synsnerven forlater øyet. Synsnerven er den som gir hjernen informasjon av det vi ser. I dette lille området er det ingen sanseceller, og et blindt felt oppstår. Hjernen fyller ut dette blinde feltet med informasjon, tildels fra det andre øyet, slik at vi normalt sett ikke er oppmerksomme på den blinde flekken.

## Se også
* Øye
A cappella

**A cappella** (fra italiensk: «i kirkestil») er sang eller vokalmusikk uten akkompagnement av instrumenter. Begrepet henspiller på middelalderens forbud mot bruk av musikkinstrumenter i kirkene.

*A cappella* brukes også som benevnelse på en musikksjanger som kjennetegnes ved at man ikke bruker instrumenter. Det forekommer relativt ofte at sangere etterligner akkompagnerende instrumenter som for eksempel bassgitar, trommer og blåserinstrument. Repertoaret stammer gjerne fra mange forskjellige musikksjangre, som for eksempel jazz, gospel, folkemusikk, barbershop og pop, så sjangeren defineres på grunnlag av sin besetning heller enn andre musikalske markører.

## Noen a cappella-[[Vokalensemble|vokalgrupper]]

* Apes and Babes
* Bluegrass Student Union
* Knauskoret
* Manhattan Transfer
* Pentatonix
* Pitsj
* Pust
* Rajaton
* Storm Front
* Take 6
* The Real Group
* The Suntones
* Vocal Six
* Vocal Spectrum

## Referanser


## Litteratur
* Hilscher-Fritz, Elisabeth Th. (2002): «a cappella» i: *Oesterreichisches Musiklexikon*. Onlineutgaven, Wien, ISBN 3-7001-3077-5.

## Eksterne lenker
* 
* ''The history of twentieth century a cappella'', Singers.com
* ''The Recorded A Cappella Review Board'', rarb.org
* «A Cappella News» , acappellanews.com
Pupill

**Pupillen** er en åpning i midten av øyets regnbuehinne (iris). Den regulerer mengden av lys som treffer netthinnen. Pupillen er svart på farge fordi lyset taes opp av vev inne i øyet. Når lys treffer øyet, trekker pupillen seg sammen. Dette kalles pupillerefleksen. I sterkt lys har pupillen en diameter på ca. 1,5 mm og i halvmørke er størrelsen ca. 7,5 mm. Ulik pupillestørrelse kalles *[[anisokori]]*. Mennesket har en rund pupille, andre arter kan ha en oval eller spalteformet pupille.

## Utvidelse av pupillen
Såkalte sympatiske nervefibre styrer muskelen *dilatator pupillae*. Når denne lille muskelen i øyets regnbuehinne trekker seg sammen, vil pupillen utvides (dilateres). Når en person er opphisset vil gjerne pupillen utvides. Adrenalin utvider pupillen. Enkelte psykedeliske stoffer, slik som LSD, og sentralstimulerende stoffer som kokain og MDMA kan også utvide pupillen. En øyelege kan utvide pupillene med øyedråper som inneholder det kjemiske stoffet atropin (også kalt belladonna). Det medisinske uttrykket for pupillens utvidelse er mydriasis.

## Sammentrekning av pupillen
Sammentrekning av pupillen styres av såkalte parasympatiske nervefibre, som går gjennom den tredje hjernenerve, *nervus oculomotorius*. Disse fibrene går til en liten muskel i øyets regnbuehinne, som kalles *sphincter pupillae*. Når denne ringmuskelen trekker seg sammen, blir pupillen liten. Pilokarpin er et medikament som trekker sammen pupillen. Morfin, heroin og alkohol vil også gi liten pupille. Atropin, som utvider pupillen, virker egentlig ved å lamme ringmuskelen *sphincter pupillae*. Det medisinske uttrykket for pupillens sammentrekning er miosis.

## Lysfølsomme ganglieceller i netthinnen
Noen, ca. 1-2%, av gangliecellene i netthinnen er selv lysfølsomme ved pigmentstoffet melanopsin.  Det er disse som gjør at pupillens størrelse raskt kan reagere på lysnivået i omgivelsene.

## Referanser


## Se også
* Adaptasjon (lys)
* Pupillometer
Atropin

**Atropin**, er et legemiddel som framstilles av belladonnaplanten (Atropa Belladonna) og er en potensielt giftig medisinsk urt. Atropin kan brukes til behandling av en lang rekke lidelser: Det lammer visse nerveender og virker avslappende på innvollsmuskulatur, som er forbundet med dem. Det kan også brukes til å tørke ut lunge og strupe før det gis narkose. Det virker utvidende på pupillene og brukes derfor som øyedråper i forkant av øyeundersøkelser og ved behandling av regnbuehinnebetennelse. Det kan også virke lindrende ved astma og kikhoste og kan benyttes ved enkelte tilfeller av soppforgiftning. Atropin er også motgift ved nervegass.

Atropinets vanligste bivirkninger er at det nedsetter spytt- og svetteproduksjonen og hemmer øyets tilpasning til syn på nært hold – altså akkomodasjonsrefleksen. 

## Se også
*Psykoaktivt stoff

## Litteratur

* 
* 
* 
* 
*
Snurrevad

**Snurrevad** er en slags not til bruk på forholdsvis grunt vann (inntil 100 meter) i fiske etter bunnfisk som flyndre, torsk, hyse og andre fiskeslag.

Snurrevaden settes ut ved at en fra en båt kaster ei bøye, fester et vadtau til bøya, seiler snurrevadtauet ut i en bue, kaster ut selve nota og seiler et tau i andre enden av nota tilbake til bøya. Båten tar ombord bøya og  begynner å slepe snurrevaden etter seg. Etterhvert som båten sleper snurrevaden etter seg, vil buen som ble satt på tauene bli mindre og nota får mindre åpning. Når det ikke lengre er åpning på nota hiver båten snurrevaden til seg.

Snurrevadet er en dansk oppfinnelse, og kalles derfor også «Danish Seine». Metoden sies å være utvikla av Limfjordsfiskeren Jens Væver i 1848, og var en videreutvikling av eldre, landdratte vad. I den første tida ble snurrevadet satt fra en robåt mens kutteren lå oppankra. Vadet ble halt inn med handkraft &ndash; et slitsomt arbeid. De første motorene som kom i bruk i fiskeriene ble brukt til å drive spill for innhaling av snurrevad. Når båtene fikk motor også for framdrift, ble vaden satt fra kutteren og halt inn med hydraulisk drevne tromler.

Tradisjonelt snurrevadsfiske foregår med mindre fartøyer, men snurrevad blir nå også brukt på de største kystbåtene.

## Referanser


## Litteratur
*Ludvig Karlsen: *Redskapsteknologi i fiske*, 1989 
*Ludvig Karslen: *Redskapslære og fangstteknologi*, 1998 ISBN 82-529-1791-7
*Karlsen, Gjøsæter, Hamre: *Fiskeriteknologi* ISBN 82-529-2387-9
*Karlsen, Kjeldsberg, Sandnes, Hay, Juul (red.): *Båten, bruket og fangsten* ISBN 978-82-8090-020-3
Færøysk krone

**Færøysk krone** er valutaen på Færøyene og utgis av Danmarks Nationalbank. Færøyske kroner er ikke en selvstendig valuta, men danske kroner trykt med færøyske motiver. Færøyene bruker danske mynter slik som Danmark og Grønland.

Siden færøysk krone ikke er en selvstendig valuta, så har den ikke en ISO 4217-valutakode. ISO 4217-valutakoden for danske kroner er DKK.

Danske kroner veksles til færøyske kroner og omvendt av Danmarks Nationalbank kostnadsfritt. Danske sedler er ikke tvunget betalingsmiddel på Færøyene, men vil i de fleste tilfeller bli akseptert.

* **1 króna** = **100 oyrur**
* 100 krónur ~ 157 norske kroner

## Eksterne lenker
*  Danmarks Nationalbank: Den nye færøyske seddelserien
*    Færøyenes nasjonalbank 
*  Lov nr. 248 fra 12. april 1949 om pengesedler m.v. på Færøyene
*  Bilder av færøyske sedler
*  Bilder av  færøyske sedler
Remo Caprino

**Remo Caprino** (født 22. april 1944) er en norsk filmregissør og filmprodusent. Han er far til Mario Caprino og sønn av den norsk-italienske animasjonspioneren Ivo Caprino og skuespiller Liv Bredal. Han er daglig leder i Caprino Filmcenter AS.

Caprinos bidrag til norsk film er hans arbeid med dukkefilmen *[[Flåklypa Grand Prix]]*, hvor han var regiassistent til sin far, innspillingsleder og én av fire manusforfattere. I tillegg var han kreativt ansvarlig og produsent for videospillet om *Flåklypa Grand Prix* på PC. Han har også produsert flere medisinske dokumentarfilmer. Han satt i sin tid også i Statens Filmproduksjonsutvalg som representant for Produsentforeningen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Remo Caprino er nevnt i Per Haddals biografi ''Ivo Caprino!'' fra 1993
Ivonne Caprino

**Ivonne Caprino Newhouse** (født 3. mai 1954) er en norsk modellør og filmregissør. Hun er datter av Ivo Caprino og Liv Bredal. Hun modellerte lille Josefine som ikke klarte å sove. Hun har også modellert mesteparten av figurene og alle trollene i Eventyrgrotten og i Soria-Moria-slottet i Hunderfossen Familiepark, samt de historiske tablåer i Nordkapplatået, ved siden av portrettmodellering av barn og voksne. Hun lager filmer med supervideografen (225 grader) sammen med sin ektemann Chris Newhouse, som hun har vært gift med siden 1982, og deres sønn Nicholas.

## Eksterne lenker
*
Hans Jacob Ustvedt

**Hans Jacob Neumann Ustvedt** (født 4. juli 1903, død 26. januar 1982) var en norsk lege og kringkastingssjef.

Han var professor i indremedisin ved Universitetet i Oslo fra 1951 til 1962, i 1962 forlot han medisinen for å bli kringkastingssjef til 1972. Ustvedts særlige interesseområde som lege var tuberkulose. Doktoravhandlingen fra 1938 handlet om hvordan hjerneslag kan påvirke musikalitet. 

Ustvedt leverte en rekke vitenskapelige arbeider vedrørende indremedisinske og immunologiske emner, det var særlig av betydning for arbeidet med tuberkulose. (Bibsys)

Han var sønn av Nils Yngvar Ustvedt, far til Yngvar Ustvedt og Siri Jensen og bestefar til Anders Giæver. 
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Oppstrømning

**Oppstrømning** er en form for vertikal blanding av vannmasser som skjer under bestemte forutsetninger i havet, og som fører til at kaldt, tungt og næringsrikt bunnvann kommer opp og erstatter overflatevannet.

Når en vind blåser over åpent hav, vil de øvre vannlaga trekkes i vindretningen, men på grunn av corioliseffekten med en avbøyning i forhold til vindretningen på 45° mot høyre på den nordlige halvkula og 45° mot venstre på den sørlige. Og da corioliskraften mellom vannlag vil vannet med økende dybde avbøyes mer mens strømningshastigheten reduseres – en ekmanspiral dannes. Nettotransporten blir da 90° til høyre (eller venstre) for vinden hvilket vil si at hvis den rådende vindretningen et sted på den nordlige halvkula er slik at kysten ligger på venstre side sett i vindretningen, vil de øvre vannlaga trekkes ut fra kysten. Dermed erstattes det bortdrevne vannet med vann fra dypet – oppstrømning. Dette fenomenet ble først beskrevet av den svenske fysiker og oseanograf Vagn Walfrid Ekman i 1902, og kalles ekmantransport.

Et beslekta fenomen finnes i verdenshavene langs ekvator. Her fører de østlige passatvindene overflatevann vekk fra ekvator mot nord og mot sør, og en oppstrømning oppstår ved ekvator på grunn av divergerende vannmasser.

Også i Sørishavet foregår en storstilt oppstrømning. Her blåser en sterk og vedvarende vestavind rundt Antarktis, og driver overflatevann vekk fra iskanten, og vann trekkes opp fra stort havdyp. I mange oseanografiske modeller utgjør oppstrømningen i Sørishavet en viktig drivkraft for strømningsmønsteret i verdenshavene.

Oppstrømning har stor betydning for primærproduksjonen av planteplankton. Bunnvannet er rikt på næringssalter som stammer fra bunnfelt dødt organisk materiale, mens overflatevann normalt er næringsfattig. Når det næringsrike vannet kommer opp i de øvre vannlag der lyset kan trenge ned, ligger forholdene til rette for oppvekst av planteplankton. Oppstrømningsområder har derfor en høg produksjonsevne målt i g karbon per m². Planktonet gir i sin tur grunnlag for en høg produktivitet oppover i havets næringskjede; derfor er oppstrømningsområder fiskerike, og gir grunnlag for viktige fiskerier.

## Eksterne lenker
* «Oppstrømning» på Meteorologisk institutt
* UN Atlas of the Oceans på FNs hjemmesider.
Konsistoriet mars 2006

**Konsistoriet i mars 2006** ble holdt 24. mars 2006, og var det første konsistorium hvor pave Benedikt XVI kreerte nye kardinaler. 

Ved annonseringen 22. februar samme år ble det navngitt femten nye kardinaler. 12 av dem er under 80 år gamle, som er aldersgrensen for å stemme ved et konklave. Dette betyr at Benedikt XVI holder seg under grensen på 120 stemmeberettigede kardinaler som tidligere har vært praksis, men som ble overskredet av pave Johannes Paul II. 

Under konsistoriet mottok de femten sine røde kardinalshatter i en seremoni på Petersplassen. Etter en liturgisk hilsen og pavens preken avla de en ed, og mottok så knelende foran paven sin biretta og sin kardinalstittel. Deretter fulgte fredshilsen, forbønn, Fadervår og en avsluttende velsignelse.

Tre av kardinalene tilhører Den romerske kurie, mens ni andre leder bispedømmer. De femten kommer fra elleve forskjellige land. 

En av kardinalene som er over aldersgrensen for stemmerett i et konklave, pater Albert Vanhoye, er ikke biskop. Dermed har Benedikt XVI fulgt sine forgjengeres tradisjon for å utnevne en fremtredende teolog ved konsistoriet. Vanhoye kan velge om han vil ordineres til biskop eller ikke. De to andre er emeriterte biskoper. 

## Kilder
* Benedict XVI (2005-2013) &ndash; ''The Cardinals of the Holy Roman Church'' , besøkt 18. november 2015

## Eksterne lenker
* Pavens preken under seremonien på Petersplassen (på flere språk)
Anglachel

I J.R.R. Tolkiens bok *[[Silmarillion]]* er **Anglachel** (Sindarin for *den flammende stjernes jern*) et sverd smidd av Eöl, mørk alv. Det var et av de to sverdene Eöl smidde av en svart meteoritt. Det andre av disse to het Anguirel, og det beholdt han selv. Eöl ga Anglachel til Thingol som betaling for å få bli i skogen hans, Nan Elmoth, selv om han ikke likte å gi det bort. Thingols kone, Melian, spådde følgende:

:*Det er ondskap i dette sverdet. Smedens mørke hjerte dveler ennå i det. Det vil ikke elske hånden det tjener, og det vil heller ikke stå ved deg lenge.*

Thingol ga sverdet til forvaring til Beleg. Det sies at hver gang Beleg tok sverdet ut av sliren skal det ha sunget med glede.

En gang da Beleg bandt løs den bevisstløse Túrin, som var blitt holdt fange, glapp sverdet fra hendene til Beleg og falt ned og kuttet Túrin i foten. Túrin våknet og, uvitende om hvem det var, drepte Beleg med Anglachel, et feilgrep han sørget over i lang tid.

Túrin fikk så sverdet av Gwindor, og Túrin reiste til Nargothrond, Gwindors fødested.
Anglachel ble der smidd sammen på ny av ekspert smedene i Nargothrond, og fikk da også et nytt navn av sin nye eier, Túrin. Det nye navnet var **Gurthang**, som betyr *Dødsjernet* (eng.: *Iron of Death*). Orkene og alvene kalte våpenet, og Túrin, for *Mormegil*, det *svarte sverd*. Da Túrin fant ut at Nienor (hans elsker) var hans søster og at hun hadde tatt livet av seg, falt han på sverdet sitt i fortvilelse.
Kåsa

**Kåsa** er ei lita bygd i Tolga kommune. Bygda ligger sørøst for kommunesenteret, *stasjonsbyen* Tolga, langs Holavassdraget, og ved  mellom Tolga og Drevsjø. Den sogner til Holøydalen kapell.

## Referanser
Reseptor

En **reseptor** kan bety:

#Innen telekommunikasjon, en mottager.
#Reseptor (biokjemi), innen biokjemi, er en reseptor et protein som mottar eller responderer til en neurotransmitter eller en annen substans.
#Reseptor (immunologi), innen immunologien, er en reseptor den regionen av ett antistoff som viser gjenkjennelse av ett antigen.
Øversjødalen

**Øversjødalen** er ei bygd og en dal i Tolga kommune i Innlandet. Bygda ligger 38 km sørøst for kommunesenteret Tolga ved  mellom Tolga og Drevsjø, og i nordenden av Langsjøen (709 moh.) i Holavassdraget. 

Bygda sogner til Holøydalen kirke. 

Den Norske Turistforenings hytte *Ellefsplass* ligger i bygda, langs riksveien; og er et utgangspunkt for turer sørvestover mot Tynset og østover mot Femunden.

## Eksterne lenker
* Sverre Nygaard's hjemmeside  privat historie fra bygda
* Turistforeningen: Ellefsplass 
* Tolga Østfjell; villrein.no
Grace Reksten Skaugen

**Grace Montgomery Reksten Skaugen** (født 1953) er en norsk fysiker og forretningskvinne. 

## Liv og virke

### Utdannelse
Hun har doktorgrad i laserfysikk fra Imperial College London, og mastergrad i business administration fra Handelshøyskolen BI. 

### Forsker og forretningskvinne
Skaugen har arbeidet som forsker ved Columbia University i New York. Hun har senere konsentrert seg om arbeid innen forretningslivet i Norge og utlandet. 

Hun var direktør for *corporate finance* i Orkla Enskilda Securities fra 1994 til 2002. 

### Styreverv
Skaugen var styremedlem i Statoil ASA fra 2002 til 2015. Hun har også hatt styreverv i Atlas Copco AB, Opera Software og Investor AB. Hun var styreleder i Entra eiendom fra 2004 til mai 2012. I august 2012 ble hun innvalgt som styremedlem i Orkla ASA, og ble senere styrets nestleder, med Stein Erik Hagen som styreleder.

### Annet
Skaugen driver også konsulentselskapet Infovidi Board Services Ltd og var en av grunnleggerne ved etableringen av Norsk Institutt for Styremedlemmer.

## Priser og utmerkelser
Center for Corporate Diversity kåret i 2004 Skaugen, sammen med Grete Faremo, til Norges mektigste kvinne i næringslivet. I 2007 ble hun kåret til årets styreleder.

## Familie
Hun er datter av skipsreder Hilmar Reksten, søster av Audun Reksten og inngiftet i familien Skaugen.

## Referanser
Skjermingsfradrag

**Skjermingsfradrag** er i norsk skatterett et inntektsfradrag for personlig skattyter som beskattes etter den såkalte aksjonærmodellen. Skjermingsrenten skal sikre finansieringsnøytralitet ved at den avkastningen skattyteren alternativt kunne oppnådd på en sikker, passiv kapitalplassering unntas fra ekstrabeskatning under aksjonærmodellen.

Aksjeutbytte og -gevinster (aksjeinntekter) som overstiger avkastningen av en risikofri kapitalplassering, oppjusteres med en oppjusteringsfaktor og beskattes som alminnelig inntekt på fysiske aksjonærers hånd. Utbytte som ligger innenfor avkastningen av en risikofri alternativ investering, skjermes for skatt gjennom skjermingsfradraget. Skjermingsfradraget fastsettes ved å multiplisere aksjens skjermingsgrunnlag (inngangsverdi/kostpris med tillegg for eventuelt ubenyttet skjermingsfradrag fra tidligere år) med skjermingsrenten (risikofri markedsrente etter skatt). Ubenyttet skjerming kan fremføres og fradras i utbytte på samme aksje senere år. Ubenyttet skjerming tillegges også neste års skjermingsgrunnlag. Ved realisasjon av aksjen kan ubenyttet skjerming fradras i eventuell gevinst.

## Se også

* Aksjonærmodellen

## Referanser
Slangsvold

**Slangsvold** er et sted i Råde kommune i Østfold. Slangsvold er ei ca. 7 kilometer lang og smal grend omgitt av åser på begge sider, blant annet Vetaåsen og Danserfjella. Industrien er jordbruk, skogbruk,vedproduksjon, pukkverk, betongblandeverk,  buss-selskap og maskinentreprenører. Ca.85 innbyggere. Slangsvold starter ved Missingmyr og går nordover på fylkesvei 115, til Sjursbråtatjern.
Missingmyr

**Missingmyr** er siden 2004 et tettsted i Råde kommune i Østfold. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar . Missingmyr ligger ved Vansjø omtrent fire kilometer øst for Karlshus og grenser til Sarpsborg.

## Historie
I 2003 ble et av de lengste, om ikke det lengste, langhusene fra eldre romersk jernalder (0-200 e.Kr.) i Norden utgravd på gården Missingen. Huset var 61 meter langt.

## Referanser


## Eksterne lenker
* NRK-artikkel om metallsøkere på Missingen. Besøkt 26/5-14
Julussdalen

**Julussdalen** er et mindre dalføre i Elverum og Åmot kommuner i Innlandet fylke. Julussdalen er om lag 30 kilometer lang, har blandingsskog og noe myrområder. Det er spredt bebyggelse i dalføret, særlig i nedre del på Elverumssiden.  Eldre gårdsnavn er Skavhaugen, Julussmoen, Nymoen, Gammelmo, Neverlia og Storbekken, alle på Elverumssiden. Det er mange historiske anlegg, som koier, møller og setrer.

Dalen har navn etter elven Julussa som er en meanderelv med utspring fra Bergesjøen (318 moh.) og renner mot nord gjennom dalføret til Rena i Åmot kommune. Julussa er kjent for tømmerfløting, og Julussakonflikten i 1927 var av nasjonal betydning. Siste tømmerfløting var i 1969. Navnet Julussa kan ha to betydninger: Ljodlaus (a) den lydløse, eller fra hjulhus (i mølle).

Mange av gardsbrukene i dalen er nedlagt, og det er omtrent ingen som har beitedyr lenger. Dalen har også vært hjemsted for et revir med ulver, som har skapt en del konflikt. Noen av de som bor i dalen arbeider på tettstedene Rena og Elverum, og en hel del av de som bor der driver med trekkhunder på hobbybasis. Stedet er populært for landeveissyklister, det er flere sykkelruter i dalen. Det drives også elgjakt i dalen. Tidligere var det en barneskole på Julussmoen på Elverumssida, men denne har siden blitt nedlagt. 

## Se også
*Julussa
*Julussakonflikten

## Referanser
Gro Dannevig

**Gro Dannevig** (født Ferkingstad 30. mars 1977) er en norsk sjakkspiller. Etter internasjonal rating er hun rangert som Norges 9. sterkeste kvinne ifølge ratinglisten for juni 2013, men hun har vært inaktiv med siste turnering i 2005. Da hun var aktiv representerte hun Sevland SK.

Dannevig ble norgesmester i kadettklassen for jenter i 1991 og 1993, og i juniorklassen i 1994. Hun spilte for Norge i sjakkolympiadene i 1994 og 2004. Gro Dannevig er søster til sjakkspillerne Sjur Ferkingstad og Trond Ferkingstad.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sjef Hæren

**Sjef Hæren** (tidligere *Generalinspektøren for Hæren (GIH)*) er en militær embetsmann utnevnt av Kongen i statsråd som har ansvaret for å styre den norske Hæren.  

## Bakgrunn
Stillingen ble opprettet under andre verdenskrig som Sjef Hærens Overkommando. I 1970 ble Forsvarets overkommando (FO) opprettet og Hærens Overkommando lagt ned. Sjef Hærens Overkommando ble da lagt inn under FO og endret navn til Generalinspektøren for Hæren. Som en del av langtidsplan for forsvarssektoren ble embets- og stillingstittelen endret til sjef Hæren fra 1. januar 2017.

## Oppgaver og ansvar
Sjef Hærens nærmeste overordnede er Forsvarssjefen (FSJ). Sjef Hæren stiller dessuten i audiens hos Hans Majestet Kongen flere ganger i året, for å gi oppdateringer om Hærens status. 

Sjef Hæren har et helhetlig ansvar for å styrkeprodusere, styrkegenerere og vedlikeholde egen styrkestruktur, herunder ansvaret for sine taktiske kommandoer. De taktiske sjefene tildeles operativ kommandomyndighet direkte fra sjef FOH. Videre er sjef Hæren faglig ansvarlig for landmilitær virksomhet i Norge.

## Liste over tidligere og nåværende sjef Hæren
### Sjef Hærens Overkommando
* 1940–1942: Generalmajor Carl Gustav Fleischer 
* 1942–1945: Generalmajor Johan Didrik Schlømer Beichmann
* 1945–1946: Generalmajor Ole Berg
* 1946–1948: Generalløytnant Olaf Helset
* 1948–1956: Generalløytnant Wilhelm von Tangen Hansteen
* 1956–1961: Generalløytnant Bjørn Christophersen
* 1961–1966: Generalløytnant Paal Frisvold
* 1966–1970: Generalløytnant Harald Løken

### Generalinspektør for Hæren
* 1970–1971: Generalløytnant Harald Løken
* 1971–1979: Generalmajor Ole Jacob Bangstad
* 1979–1982: Generalmajor Rolv Eios
* 1982–1984: Generalmajor Egil Johannes Ingebrigtsen
* 1984–1987: Generalmajor Olav Breidlid
* 1987–1989: Generalmajor Dagfinn Danielsen
* 1989–1992: Generalmajor Arne Solli
* 1992–1996: Generalmajor Sven Sved
* 1996–1998: Generalmajor Sverre Økland
* 1998–2003: Generalmajor Roar Haugen
* 2003–2005: Generalmajor Lars Sølvberg
* 2005–2009: Generalmajor Robert Mood
* 2009–2013: Generalmajor Per Sverre Opedal
* 2013–2015: Generalmajor Rune Jakobsen
* 2015–2016: Generalmajor Odin Johannessen

### Sjef Hæren
* 2017–2019: Generalmajor Odin Johannessen
* 2019–2020: Generalmajor Eirik Johan Kristoffersen
* 2020–: Generalmajor Lars Sivert Lervik

## Se også
*Sjef Luftforsvaret
*Sjef Sjøforsvaret
*Sjef Heimevernet

## Referanser




## Eksterne lenker
* Hæren sin side på Forsvaret.no
DBµV

**dBµV** er et logaritmisk mål for spenning relativ til 1µV over en lastimpedans. Denne impedansen er ofte, men ikke nødvendigvis, på 50Ω.

Enheten benyttes gjerne i forbindelse med beregninger på antenneanlegg.

## Se også
* dB

## Referanser
P-80

**P-80** kan vise til:

* Lockheed P-80 Shooting Star &ndash; Amerikansk jetdrevet jagerfly. 
* P-80 &ndash; Det norske forsvarets betegnelse på GLOCK 17 pistolen.
Brustad-bu

**Brustad-bua** er et uttrykk som oppstod etter at Thorbjørn Jaglands Arbeiderparti-regjering ved daværende barne- og familieminister Sylvia Brustad i 1997 la frem forslag til nye reguleringer av butikkers åpningstider. Resultatet av de nye reguleringene var at salg av daglig- og kiosk-varer ikke var omfattet av åpningstidsbegrensingene som fulgte av loven, så lenge utsalgsstedene var under 100 kvadratmeter (150 kvadratmeter for bensinstasjoner). Disse små butikkene fikk kallenavnet «Brustad-bu».

## Bakgrunn

Loven skulle erstatte lov 26. april 1985 nr. 20 om åpningstider for utsalgssteder, som hadde et unntak fra åpningstidsbegrensningene for blant annet kiosker, bensinstasjoner og salg av blomster og planter, men definerte ikke «kiosk» og regulerte ikke utsalgsstedenes størrelse. Et alternativt forslag ble framlagt av Senterpartiets stortingsrepresentant,  Unn Aarrestad, og fikk navnet Aarrestad-bua.

Den nye åpningstidloven av 1998 avgrenset i tillegg butikkenes åpningstider til mellom kl. 06.00 og 21.00 på hverdager, og frem til kl. 18.00 på lørdager. På søndager skulle butikkene holde stengt. Unntatt fra disse åpningstidsbegrensningene var utsalgssteder som i det vesentlige solgte kiosk- eller dagligvarer, og som hadde en samlet salgsflate som ikke oversteg 100 kvadratmeter (150 kvadratmeter for bensinstasjoner).

Loven som innførte Brustad-bua ble vedtatt med stemmene til Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti. På tross av navnet var det ikke Sylvia Brustad selv som ivret for innføringen av de nye bestemmelsene, og initiativet kom fra fagbevegelsen i LO.

## Senere regler om åpningstider

Åpningstidloven av 1998 ble opphevet 1. april 2003, slik at det ikke er begrensninger på butikkers åpningstider på hverdager, men bestemmelsene om åpningstider på helligdager ble flyttet til lov om helligdager og helligdagsfred.

Det har på Stortinget også etter dette blitt fremmet flere forslag om endringer i og også fullstendig avskaffelse av loven, men forslagene har blitt nedstemt.

## Referanser
Bushflyvning

**Bushflyvning** eller bushflyging ogs kalt villmarksflyging er flyvning med små fly til fjerne, ofte ugjestmilde steder på kloden med lite infrastruktur, og for eksempel strender, små elver, innsjøer, snø og skogsbilveger blir brukt som rullebane. Bushflyvning begynte særlig i det nordlige Canada med sine store øde områder og mange innsjøer. Kanadiske flyprodusenter har utviklet fly, bushfly, særlig egnet til slik flyvning. Forholdene i Nord-Norge lignet inntil det ble anlagt kortbaneflyplasser. Bushfly er relativt smaa og robuste med høyt plasserte vinger og halehjulsunderstell. Bushfly må kunne ta av og lande på kort flystripe med ujevnt underlag. Det norske luftforsvaret har hatt  flere fly av bushtypen. I Alaska er bushflyvning med små enmotors fly vanlig.

## Typiske bush-fly
*Eksempler på bushfly*
*DHC-2 Beaver 
*DHC Otter 
*DHC Twin Otter
*Noorduyn Norseman
## Kjente Bushpiloter

*Noel Wien
*Lowell Thomas, Jr.

## Referanser
Alexander Bugge

**Alexander Bugge** (1870–1929) var professor i historie, senere statsstipendiat.

Han var sønn av Sophus Bugge, ble student 1889, tok lærereksamen 1893 og doktorgraden 1899 på avhandlingen «Studier over de norske byers selvstyre og handel». 1903 ble han professor i historie ved Det Kongelige Frederiks Universitet etter Gustav Storm, et embete han beholdt inntil 1912, da han trakk seg tilbake for å virke som fri skribent, med stilling som statsstipendiat fra 1914. I denne tiden bodde han i Fyresdal og Kviteseid. Han var en flittig skribent og populær foredragsholder.

Han foretok lengre studiereiser særlig til De britiske øyer og Italia. Her tok han 1896&ndash;97 og 1906 en del avskrifter i Vatikanbiblioteket for *[[Diplomatarium Norvegicum]]*, som han også redigerte enkelt bind av. Sentrale tema i hans forfatterskap og forskning var den eldste norske handels- og byutvikling, samt vikingtidens kulturforhold. 

Bugge ble medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi i 1898, bare 28 år gammel. 

## Referanser


## Litteratur

* *Handelen mellem England og Norge indtil Begyndelsen af 15. Aarh.* 1898
* *Studier over de norske Byers Aelvstyre og Handel før Hanseaternes Tid*. 1899
* *[http://www.heimskringla.no/wiki/Sagaen_om_Trond_i_Gata_og_Sigmund_Brestessøn Sagaen om Trond i Gata og Sigmund Brestessøn eller Færøingernes saga]*. 1901
* *Vikingerne*. 1904, 1906
* *Vesterlandenes Indflydelse paa Nordboernes og særlig Nordmændenes ydre Kultur, Levesæt og Samfundsforhold i Vikingetiden* (1904)
* *Illustreret verdenshistorie for hjemmet*. 9 bind. 1920-29
* *Den norske sjøfarts historie*. første bind. 1923
* *Den norske trælasthandels historie*. 2 bind. 1925-28
* *Tinn i gamaltidi – busetnad og fornminne*. I Tinn Soga bind1 redigert av Halor H. Einung. 1926
* *Våler bygdebok*, i manus. Utgitt 1936

### Om ham
* Halvdan Koht. «Alexander Bugge» I: *Norsk biografisk leksikon*, 1. utg.
* Halvdan Koht. «Minnetale over Alexander Bugge» I: *Vitenskapsakademiets årbok*, 1930
* Claus Krag. «Alexander Bugge» I: *Norsk biografisk leksikon*, 2. utg.
* 
*Eirik Kristoffersen, *[https://scandinavianacademicpress.no/boker/kampen-om-folkeminnesamlingen Kampen om folkeminnesamlingen: Da folkeminnene ble et forskningsfelt og «folket» krevde dem tilbake] *, Scandianvian Academic Press, Oslo 2017. ISBN 9788230402054

## Eksterne lenker

* 
*  Alexander Bugge på Heimskringla.no
*  Digitaliserte bøker av Bugge hos Nasjonalbiblioteket
*  Alexander Bugge hos Norsk oversetterleksikon
Edin Dervišhalidović

**Edin Dervišhalidović** (også kjent som **Dino Merlin**) (født 1962) er en bosnisk musiker. Han er født og oppvokst i Sarajevo. 

## Karriere
Dervišhalidović etablerte bandet Merlin i 1983 og var sanger og låtskriver. Med Merlin spilte han inn fem studioalbum. Det ble solgt over 1 million av disse albumene.

I 1990 ble bandet oppløst, men Dervišhalidović tok artistnavnet «Dino Merlin» og fortsatte som solist. Som soloartist har han utgitt fire studioalbum og ett konsertalbum som solgte over 2 millioner eksemplarer. 

Dino Merlin har med musikken ønsket å bringe sammen fans og stjerner fra alle kanter av det tidligere Jugoslavia. På konserten på Stadion Kosevo var det gjesteartister som Nina Badrić (Kroatia) og Željko Joksimović (Serbia). 

Albumet *Sredinom* lå på førsteplass i Bosnia-Hercegovina, Serbia og Montenegro, Kroatia og Makedonia. Like etter krigen i Bosnia-Hercegovina laget han en versjon av Michael Jackson sangen «They Don't Care About Us» med tittelen «Kad sve bude jučer» (*Når alt dette er gårsdagen*). 

Han skrev den første nasjonalsangen til Bosnia-Hercegovina «Jedna si jedina». Men den ble byttet ut etter noen år med en instrumental sang fordi kritikere mente sangen relaterte seg bare til bosnjakene, selv om den ble skrevet på kroatisk og hverken bosnjakene, serberne eller kroatene er nevnt i teksten.

Han bor i Sarajevo med sin kone og to barn.

## Diskografi
*Med gruppen Merlin*:
* Kokuzna vremena (1985) (*Forvirrende tider*)
* Teško meni sa tobom (a još teže bez tebe) (1986) (*Det er vanskelig å leve med deg, men enda vanskeligere uten*)
* Merlin (1987) 
* Nešto lijepo treba da se desi (1989) (*Noe fint må skje*)
* Peta strana svijeta (1990) (*Femte side av jorden*)

*Som soloartist*:
* Moja bogda sna (1993) (*Min del av en drøm*)
* Fotografija (1995) (*Fotografi*)
* Vječna vatra – Konsertalbum (1999) (*Evig flamme*)
* Sredinom (2000) (*Midtveis*)
* Burek (2004)

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Objective-C

**Objective-C** (ofte forkortet **Obj-C**) er et objektorientert programmeringsspråk som er realisert som en utvidelse av ANSI C. Det anvendes fremfor alt i programmeringsmiljøene Cocoa (Mac OS X) og GNUstep, som begge to er realiseringer av OpenStep-standarden.

## Beskrivelse

Objective C er en svært liten utvidelse av C. Det finnes bare et tillegg av syntaks og omtrent ti nye kodeord. Sånn sett er det veldig enkelt å lære om man kjenner til C.

### Meldinger

Objektorienterte programmer er bygd opp av *objekter* som sender hverandre *meldinger* (anvisninger) og utfører *metoder*. Meldinger i Objective-C baserer seg på Smalltalk og ser ut på følgende måte:

 

for eksempel:

 

meldinger kan pakkes i hverandre og gis argumenter etter kolon:

 

### Klasser

For å skape objekter av sin egen type bør man beskrive den i en såkalt klasse. Det består av en *interface*-del som inneholder statusen og evnene objektene av klassens type har, dvs. interfacen deklarerer variablene og metodene sine:

  

og en *implementation* som beskriver hvordan evnene skal utføres:

 
Nye objekter kan nå bygges idet man sender meldingen om å utføre metoden «alloc» til klassen. Klasser er også spesielle objekter med metoder. Klassen over kan for eksempel brukes slik:

 

## Eksterne lenker
* 
* The Objective-C Programming Language
* https://web.archive.org/web/20060209162029/http://www.dekorte.com/Objective-C/
* Objective-C kurs for nybegynnere
Tancredo Neves

**Tancredo de Almeida Neves** (født 4. mars 1910 død 21. april 1985) var en politiker og finansmann fra Brasil.

Neves vokste opp i delstaten Minas Gerais. September 1962&ndash;juli 1962 var Neves Brasils statsminister. Han ble i januar 1985 valgt av Brasils Nasjonalkongress til å bli landets første president etter avviklingen av militærdiktaturet. Dagen før han skulle starte presidentgjerningen ble han svært syk. Etter flere operasjoner fikk han sykehusinfeksjon og døde i april. Visepresident José Sarney fungerte som konstituert president og ble deretter innsatt som president i Brasil.

## Referanser
Animal Crossing: Wild World

***Animal Crossing: Wild World*** er et videospill utviklet og utgitt av Nintendo til Nintendo DS, og er oppfølgeren til spillet Animal Crossing til Nintendo GameCube. Spillet ble lansert i Europa 31. mars 2006. Spillet er det bestselgende innenfor sin serie.

I likhet med alle de andre spillene i Animal Crossing-serien, er Wild World et åpent spill hvor spilleren skal påta seg rollen som et menneske som nettopp har flyttet inn i en ny landsby befolket med antropomorfe dyr. Spillet foregår i sanntid. Både dag og natt forekommer i landsbyen avhengig av hva slags time på døgnet det er, og snø skal falle i løpet av de kalde månedene. Ulike hendelser forekommer på bestemte tider av året, for eksempel byens helligdager.

Karakterens utseende kan modifiseres etter spillerens preferanse, og spilleren kan velge mellom et stort utvalg av tilgjengelige klær eller annet tilbehør. Selve miljøet kan også endres: trær kan plantes eller hugges ned i hvilken som helst del av landsbyen, og spillerne deler et hus som kan innredes med forskjellige møbler eller andre gjenstander. I landsbyen kan spilleren også gjennomføre en rekke forskjellige aktiviteter, for eksempel å samle inn gjenstander, eller omgås forskjellige innbyggere.

## Mottagelse

*Animal Crossing: Wild World* fikk gode anmeldelser og fikk en poengsum på 86 av 100 på Metacritic.

## Referanser
Inger Helene Nybråten

**Inger Helene Nybråten** (født 8. desember 1960 i Skrautvål) er en norsk tidligere langrennsløper.

Hun fikk sitt internasjonale gjennombrudd med VM-gull på stafetten i Oslo 1982. I OL 1984 gjentok hun bedriften. I 1989 tok hun VM-bronse på stafetten hun gjorde også det samme i 1991 og 1993. Hun tok OL-sølv på stafetten i 1992 og 1994. Hun vant VM-bronse på 15&nbsp;km og sølv på stafetten i 1995.

## Verdenscupseire

## Medaljer i norske mesterskap

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Populærmusikk

:*Må ikke forveksles med sjangeren [[popmusikk]]*

**Populærmusikk** er en samlebetegnelse for en rekke stilarter innen musikk, som kan hevdes å være tidsaktuell underholdningsmusikk. Uttrykket har vært brukt siden 1800-tallet, men er lite brukt i Norge etter 1960-tallet. Det er ikke kunstmusikk, folkemusikk eller heavy metal, men kan ut over det være de flest musikksjangere innen vestlig musikk. Musikken er lett, underholdende og populær i en tidsperiode. 

Som eksempler på populærmusikkens historie, under betydningen av tidsaktuell underholdningsmusikk, er swing og charleston eksempel på 1930-tallets populærmusikk, og rock and roll regnes som 50-tallets populærmusikk men også jazz var en del av populærmusikken på denne tiden. På 1960-tallet dukket beatmusikken opp og ble datidens populærmusikk, men også rock og country var en del av den. Disco var en del av populærmusikken på 70-tallet. Gjennom tidene, fra 1950-tallet og utover, har også danseband musikk vært en del av denne betegnelsen.

Popmusikk er en del av populærmusikken men det er ikke synonymt. Popmusikken var i første rekke rettet mot et kjøpekraftig ungdommelig publikum, mens populærmusikken favner folk i alle aldre.

## Referanser


## Se også
* Popmusikk
* Slager

## Litteratur
* Yngve Blokhus og Audun Molde *WOW! Populærmusikkens historie*, 2004
Ungdomskulen

**Ungdomskulen** er et band fra Bergen bestående av gitarist og vokalist Kristian Jan Erik Stockhaus, bassist Frode Flatland og trommeslager Øyvind Solheim. Trioen har skiftet navn en rekke ganger og har tidligere gått under navnene **Standing Ovation**, **Thundersome** og **Goddamnit**. 

Bandet har gitt ut tre EP-er på vinyl. I 2007 gav de ut albumet *[[Cry Baby]]*, og i mars 2009 kom oppfølgeralbumet *[[Bisexual]]*. De har også blitt anmeldt av musikkmagasinet Pitchfork.

De beveger seg både innom punk, progressiv rock, jazz, delvis rap og det meste annet som kan ha tilknytning til rock. Bandet vant klassen RiksAlarm under Alarmprisen 2007. Prisen ble delt ut i samarbeid med Rikskonsertene og bestod av en turné i Norge med start under  i Oslo.

## Diskografi
* *[[Cry Baby]]* (Ever Records, 2007)
* *[[Bisexual]]* (Tuba, 2009)
* *Secrecy* (Young Aspiring Professionals, 2012)
* *Gold Rush* (Apollon Records, 2018)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Pasient- og brukerombud

**Pasient- og brukerombud** er norske ombudsmenn som skal støtte pasienter og pårørende når de trenger råd, veiledning og informasjon om pasientrettigheter. Ordningen med pasient- og brukerombud i hvert fylke er statlig og lovfestet i pasient- og brukerrettighetsloven kapittel 8. Ombudene skal ta vare på pasientene og brukernes behov, interesser og rettssikkerhet overfor helse- og sosialtjenesten, og bidra til å bedre kvaliteten i tjenestene. Ombudets arbeidsområde er offentlige spesialisthelsetjenester og kommunale helse- og sosialtjenester.

Pasient- og brukerombudene er en rådgivende instans for pasienter og pårørende. Ombudene er selvstendige og uavhengige, men har ikke formell makt. Ordningen er administrativt knyttet til Helsedirektoratet. Ombudene har taushetsplikt og ordningen er gratis. De som henvender seg til ombudet kan kreve å være anonyme. Både pasienter, pårørende og helsepersonell kan ta kontakt.

Pasient- og brukerombudet kan gi informasjon om hvilke rettigheter en har som pasient og/eller bruker. Ombudene kan gi råd og veiledning og hjelpe med å formulere og videreformidle spørsmål og/eller klager. Ombudene kan også bidra som konfliktløser og hjelpe til i dialog med helsepersonell/sykehus, sykehjem, allmennlegetjeneste og andre som gir helsehjelp og sosiale tjenester.

Ombudenes erfaringer blir brukt til å gi tilbakemeldinger for å bidra til øket kvalitet i tjenestene.

Det er avgjørende at pasienter er informert om sin helsetilstand og om planlagt behandling. Pasientene må få tilbud om kopi av henvisinger, epikrise og journal. Dette gir pasienten reell medvirkning og bidrar til at pasienten selv kan ivareta sine interesser på en bedre måte.

Ombud finnes pr. 2016 i alle fylker.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Pasientombudet.no
Corumbá

**Corumbá** er en by og kommune i delstaten Mato Grosso do Sul i sentral-vestregionen av Brasil.  Byen ligger ved våtmarksområdet Pantanal, om lag 425 km sørvest for delstatshovedstaden Campo Grande. Byen ble grunnlagt som en militær utpost i 1778 og har idag (2006) om lag 101 000 innbyggere. Jordbruk og turisme er viktige inntektskilder for byen.

Byen er havneby langs elva Paraguay og et knutepunkt for jernbaneforbindelsen til Bolivia. Byen var også et strategisk knutepunkt i trippelalliansekrigen.

## Galleri

Fil:NOB-RioParaguai.jpg|


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* http://www.sidra.ibge.gov.br/bda/territorio/infounit.asp?codunit=4682&codunitibge=5003207&nomeunit=Corumb%E1+%2D+MS&n=6&nomenivel=Munic%EDpio&z=t&o=4
* http://209.85.165.104/search?q=cache:SzHSBQDZ5OcJ:www.ms.sebrae.com.br/uploads/Estudos%2520Agronegocios/Fruticultura_Corumba/CRV5%2520-%25201%2520-Sumario%2520executivo.doc+R%C3%A1dio+Melodia+96.3+(Corumb%C3%A1)&hl=pt-BR&ct=clnk&cd=5&gl=br
* http://wikimapia.org/#y=-19018954&x=-57643890&z=12&l=0&m=a
* http://www.estacoesferroviarias.com.br/ms_nob/indice.htm
* http://www.camaradecorumba.com.br
Dourados

**Dourados** er en by og kommune i delstaten Mato Grosso do Sul i sentral-vestregionen av Brasil. Byen har om lag 190 000 innbyggere (2005) og ligger 225 km. sørvest for delstatshovedstaden Campo Grande. Landbruk er en viktig innetekstkilde for byen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* http://www.igeo.uerj.br/VICBG-2004/Eixo5/e5%20214.htm
* http://wikimapia.org/#y=-22245887&x=-54797058&z=11&l=0&m=a
* http://www.sidra.ibge.gov.br/bda/territorio/infounit.asp?codunit=4720&codunitibge=5003702&nomeunit=Dourados+%2D+MS&n=6&nomenivel=Munic%EDpio&z=t&o=4
* http://www.estacoesferroviarias.com.br/ms_nob/indice.htm
Premiata Forneria Marconi

**Premiata Forneria Marconi (PFM)** er et italiensk progressivt rockeband som var populære på 1970-tallet, med høye listeplasseringer både i Amerika og Storbritannia. Selv om det fantes mange lignende italienske band på samme tid (Banco del Mutuo Soccorso, Area, Perigeo, Le Orme), var Premiata Forneria Marconi det eneste italienske bandet innen sin sjanger som fikk suksess utenfor hjemlandet. Musikken deres virker inspirert av Genesis og tidlig King Crimson, men de klarer likevel å oppnå stor grad av originalitet gjennom sitt varme Middelhavs-'sound'. 

## Nåværende medlemmer
* Flavio Premoli: piano, keyboard, Mellotron, Moog synthesizer, 1. vokal (forlot bandet i tidsperioden 1980 til 1995)
* Franco Mussida: akustisk gitar, elektrisk gitar, 12 strengs gitar, mandolin, vokal
* Franz Di Cioccio: slagverk, perkusjon, vokal og kor
* Patrick Djivas: bass, programmering

## Tidligere medlemmer
* Giorgio Piazza: bass (1970–1973)
* Mauro Pagani: fløyte, pikkolofløyte, fiolin, kor (1970–1975)
* Bernardo Lanzetti: vokal, gitar (1975–1977)
* Grigory Bloch: fiolin (1977)
* Lucio Fabbri: fiolin, keyboard (1979–1987)
* Walter Calloni: ekstra slagverk (1982–1987)

## Diskografi
### Studioalbum
* *[[Storia di un Minuto]]*, 1972
* *[[Per Un Amico]]*, 1972
* *[[Photos of Ghost]]*,1973 (Engelsk versjon av *Per un amico*)
* *[[L'isola di niente]]*, 1974 
* *[[The World Became the World]]*, 1974 (Engelsk versjon av *L'isola di niente*)
* *[[Chocolate kings]]*, 1975
* *[[Jet lag (album)|Jet lag]]*, 1977
* *[[Passpartù]]*, 1978
* *[[Suonare suonare]]*, 1980
* *[[Come ti va in riva alla città]]*, 1981
* *[[P.F.M.? P.F.M.]]!*, 1984
* *[[Miss Baker]]*, 1987
* *[[Ulisse (album)|Ulisse]]*, 1997
* *[[Serendipity (album)|Serendipity]]*, 2000
* *[[Dracula (2005 album)|Dracula]]*, 2005
* *[[Stati di immaginazione(2006 album)|Stati di immaginazione]]*, 2006
* *[[A.D. 2010 - La buona novella (2010 album)|A.D. 2010 – La buona novella]]*, 2010
* *[[PFM in Classic – Da Mozart a Celebration]]*, 2013
* *[[Emotional Tattoos]]*, 2017
* *[[I Dreamed of Electric Sheep - Ho sognato pecore elettriche]]*, 2021

### Livealbum
* *[[Live in USA]]*, 1974
* *[[Fabrizio De Andrè / PFM - In Concerto Vol 1]]*
* *[[Fabrizio De Andrè / PFM - In Concerto Vol 2]]*
* *[[Performance (1981 album)|Performance]]*, 1981
* *[[www.pfmpfm.it]]*, 1999
* *[[Live in Japan 2002]]*, 2002
* *[[Piazza del Campo (album)|Piazza del Campo]]*, 2005

## Eksterne lenker
* 
*