Tunnelbrann

**Tunnelbrann** er en ildebrann som oppstår i en tunnel. Biltunneler er særlig utsatt både fordi kjøretøyene inneholder lettantennelig drivstoff som kan ta fyr eller eksplodere etter kollisjoner eller av andre årsaker – og fordi det ofte er mange kjøretøy i tunnelen samtidig. I Oslofjordtunnelen forekom således 11 branner på tre år, hvorav iallfall én brann var på grensen til å bli katastrofal. I tillegg fylles hulrom ofte med brannfarlig PE-skum for å bedre isolasjonen. Ved en dødsulykke i Eidsvolltunnelen 17. januar 2012 tok dette fyr, og 150 m av tunnelen ble totalt ødelagt.

I Norge har faren for alvorlige tunnelbranner økt pga. større trafikk av gamle, utenlandske trailere i biltunneler som er brattere enn EU-kravene, og som ellers ikke oppfyller dagens krav. Dette ble aktualisert etter brannen i Gudvangatunnelen 4. august 2013, da 73 mennesker måtte sendes på sykehus med røykskader.

Også jernbanetunneler, T-banetunneler og underjordiske stasjoner har vært rammet av branner, selv om elektrisk drift reduserer brannfaren noe fordi togene ikke behøver å ha med ildsfarlig drivstoff. Opphopning av mange mennesker – og/eller tog med ildsfarlig eller eksplosiv last – kan gjøre slike branner meget farlige, og enkelte av dem har vært katastrofale med tap av mange menneskeliv. Også i gangtunneler og andre slags tunneler kan tunnelbranner forekomme.

## Ofte farligere enn branner på åpent område
Av flere årsaker er tunnelbranner ofte farligere enn branner på et åpent område:
*Røyken og ilden legger seg langsetter taket. Steinveggene rundt tunnelen absorberer varmen fra ilden slik at temperaturen blir høyere enn i en brann på et åpent område. Dette øker faren for overtenning, særlig hvis det finnes brennbart isolasjonsmateriale i taket. Sammen med en trakteffekt – som forsterker ev. vind utenfra og bevegelser i luften som skyldes brannen – gjør dette at en tunnelbrann kan utvikle seg til en ildstorm.
*Røyken blir langt mer konsentrertenn ved en brann av tilsvarende omfang på et åpent område. Den blir dermed tilsvarende giftigere og gjør det også vanskelig å orientere seg.
*Konsentrasjonen av branngasser blir tilsvarende høyere, dermed også faren for en eksplosiv utvikling av brannen.
*Eksplosjoner får sterkere virkning enn i friluft fordi trykkbølgene kastes tilbake fra vegger og tak.
*Det kan være ytterst vanskelig – i praksis umulig – å rømme fra en tunnelbrann, særlig i en lang tunnel.

## Tiltak mot tunnelbranner
Stadig mer av vei- og jernbanenettet legges i tunneler. Dette gjelder også noen av våre mest trafikkerte veier og jernbaner – i Norge f.eks. biltunnelene under Oslo sentrum, Oslotunnelen og T-banetunnelen Tøyen–Majorstuen. I tillegg blir tunnelene stadig lengre. Alt dette øker behovet for å forebygge tunnelbranner, og redusere faren for tap av menneskeliv og alvorlige skader hvis de først bryter ut. Aktuelle tiltak – i tillegg til alminnelige brannforebyggings- og sikkerhetstiltak – er bl.a.:
***Fartsdempende tiltak** som lavere fartsgrenser, i biltunneler også bruk av fotobokser. I Kanaltunnelen, som pga. de mange biltogene er mer brannfarlig enn de fleste andre jernbanetunneler, er fartsgrensen betydelig lavere (160&nbsp;km/t) enn på høyhastighetsbanene på fransk og britisk side (300&nbsp;km/t).
***Separate tunnelløp** både reduserer faren for frontkollisjoner og gjør det mulig å evakuere folk via det ene løpet hvis det andre sperres av brann eller av andre årsaker. F.eks. skal Follobanen, som vil omfatte Norges hittil lengste jernbanetunnel (19&nbsp;km), bygges med separate løp.
*Lage **flere sikre rømningsveier**, og skilte og markere dem.
***Unngå bratte stigninger i høytrafikkerte biltunneler**. Særlig tunge trailere har vanskeligheter med slike stigninger, i tillegg til at brann kan oppstå fordi bremsevæsken tar fyr i nedoverbakkene.
***Trafikkrestriksjoner.** Oslofjortunnelen var lenge stengt for kjøretøy over 12 m etter brannen i 2011, og godstog tillates ikke å kjøres gjennom Romeriksporten.
***Varmeskanning for å stoppe overopphetede trailere.** I mai 2012 ble dette innført ved Karawanken-tunnelen i Østerrike. På ni måneder ble 300 trailere stoppet, inntill de var tilstrekkelig nedkjølt til at de kunne passere.

## Liste over tunnelbranner (utvalg)
* 1999 &ndash; Et belgisk vogntog tar fyr inne i Mont Blanc-tunnelen. 39 mennesker omkommer.
* 2000 &ndash; Kabelbaneulykken i Kaprun: I den østerrikske landsbyen Kaprun tar en kabelbanevogn på vei opp til Kitzsteinhorn fyr inne i tunnelen som utgjør 3300 meter av traséen. 155 mennesker omkommer

## Tunnelbranner i Norge
I Norge 2008–2011 forekom 44 % av tunnelbrannene og –tilløpene i biltunneler med høy stingningsgrad, enda disse utgjør bare ca. 4 % av biltunnelene og ca. 16 % av den samlede tunnellengde. I slike biltunneler er tekniske feil med tungbiler den vanligste brannårsaken. I flatere tunneler skjer derimot flest branner i personbiler, og oftest etter kollisjoner.

## Referanser