Joe McKelvey

**Joseph «Joe» McKelvey** (født 17. juni 1898, død 8. desember 1922) var en offiser i den irske republikanske hæren og som ble henrettet under den irske borgerkrigen. Han var blant de som avviste Den anglo-irske traktat, deltok i anti-traktaten-IRAs avvisning av autoriteten til Dáil Éireann (den irske republikkens sivile regjering erklært i 1919) i mars 1922 og ble valgt inn i IRAs hærledelse. I april 1922 var han med på å kommandere okkupasjonen av bygningen Four Courts (den øverste rettsbygningen i Irland) i strid med den nye irske fristaten. Denne handlingen bidro til å utløse borgerkrigen mellom pro- og anti-traktatfraksjoner. Under den irske uavhengighetskrig 1919&ndash;1921 var han kommandant for IRAs Belfastbrigade. McKelvey var blant de mest harde av republikanerne mot traktaten og ble kortvarig, i juni 1922, IRAs stabssjef.

## Liv og virke

McKelvey ble født i Stewartstown i grevskapet Tyrone (dagens Nord-Irland) som den eneste sønnen til Patrick McKelvey, politikonstabel i Royal Irish Constabulary (RIC) som senere ble sersjant, og Rose O'Neill, en postkontoransatt. Under første verdenskrig vervet faren seg til spesialreserven til den britiske hæren og ble i 1917 utsendt til infanteriregimentet Northumberland Fusiliers. Han døde i 1919 i Belfast, på grunn av en perforering av magen, i en alder av 57.

Joe McKelvey hadde en stor interesse for Gaelic Athletic Association (GAA) og irsk språk. Han studerte som regnskapsfører og fikk noen av kvalifikasjonene som var nødvendige for dette yrket, men ble aldri helt kvalifisert. Han jobbet en tid ved kontoret for inntektsskatt på Queen's Square i Belfast og fant senere arbeid i byens ingeniørindustri med Mackies på Springfield Road. Han sluttet seg til Irish Republican Brotherhood (det irske republikanske brorskapet) og Irish Volunteers, en paramilitære organisasjonen, som i løpet av 1919 ble kjent som den irske republikanske hæren (IRA). Han var et grunnleggermedlem av O'Donovan Rossa Club, en GAA-klubb i Belfast – etablert i 1916 på Falls Road. Hvert år hedrer klubben ham med en ungdoms slyngeblitz, en invitasjonskonkurranse som klubber over hele Irland deltar i. 

### Den irske borgerkrigen
McKelvey deltok i den irske uavhengighetskrigen 1919–1921 mot britene, der han kommanderte IRAs 1. bataljon, Belfast Brigade. I april 1920 brente han og andre frivillige skattekontoret i Belfast Customs House og to andre kontorer for inntektsskatt. I juli 1920, under en voldsbølge i kjølvannet av IRA-attentatet mot en nordlig politiinspektør (Gerard Smyth) i Cork, ble McKelvey utvist fra jobben sin av lojalistiske trusler. Omtrent 7000 andre katolikker og venstreorienterte protestantiske politiske aktivister mistet også jobben på denne måten på den tiden. Mange av disse arbeidsledige katolikkene ble senere rekruttert til IRA.

Omtrent 7000 andre katolikker og venstreorienterte protestantiske politiske aktivister mistet også jobben på denne måten på den tiden. Mange av disse arbeidsledige katolikkene ble senere rekruttert til IRA. McKelvey skrev senere til IRA-ledelsen at 75 % av hans frivillige var arbeidsledige. I juli 1920 forsvarte McKelvey katolikker under «Belfast-utrenskningene». Den 22. august 1920 var McKelvey med på å organisere drapet på RIC-detektiv Oswald Swanzy i Lisburn. Selve drapet ble utført av IRA-menn fra Cork, men McKelvey arrangerte en taxi for å frakte leiemorderne til og fra stedet og kvittet seg med våpnene deres. Som straffegjengjeldelse for denne skytingen ble 300 katolske hjem i Lisburn brent. McKelvey ble tvunget til å ligge lavt i Dublin en stund etter disse hendelsene. 

Da det oppstod splittelse i IRA på grunn av den anglo-irske traktat var McKelvey den eneste i ledelsen i Belfast som gikk mot traktaten. De andre offiserene, og langt de fleste andre medlemmene, støttet Michael Collins, som mente at traktaten var et nødvendig steg på veien mot en uavhengig republikk. 

I mars 1922 deltok McKelvey på en IRA-konferanse i Dublin, som avviste traktaten. I april var han med i en gruppe på omkring 200 IRA-medlemmer, ledet av Rory O'Connor, som okkuperte rettsbygningen Four Courts i Dublin for å trosse Den irske fristaten. Denne handlingen satt i gang den irske borgerkrigen. I juni ble han en kort periode øverstkommanderende for IRA etter Liam Lynch. 

Den 28. juni 1922 Fristatens soldater domstolbygningen beskyttes med kanoner for å hevde sin autoritet over militantene som okkuperte den. Republikanerne overga seg etter to dagers kamp og McKelvey ble tatt til fange. Lynch kom seg unna, og ble igjen øverstkommanderende. Han ble holdt i de følgende fem månedene i fengselet Mountjoy fengsel i Dublin, McKelvey ble aldri stilt for retten eller dømt for noen lovbrudd.

### Henrettelse
8. desember 1922 ble Joe McKelvey henrettet av gruppe sammen med tre andre anti-traktatmilitanter, Rory O'Connor, Liam Mellows og Richard Barrett. Henrettelsene hadde blitt beordret som gjengjeldelse for anti-traktaten IRAs drap på parlamentsmedlemmet Sean Hales, som var pro-traktat medlem. McKelvey var en meget respektert irsk republikansk leder og mange pro-traktatoffiserer og menn tok henrettelsen hans svært tungt.

## Referanser


## Litteratur
* Coleman, Marie (Oktober 2009): «McKelvey, Joseph», *Dictionary of Irish Biography*. doi:10.3318/dib.005719.v1.
* O'Farrell, Padraic (1997): *Who's Who in the Irish War of Independence and Civil War 1916-1923*, The Lilliput Press, Dublin, ISBN 1 874675 85 6
* Lawlor, Pearse (2009): *The Burnings 1920*, Mercier Press, Cork, ISBN 978-1-85635-612-1
* Lynch, Robert (2006): *The Northern IRA and the Early Years of Partition*, Irish Academic Press, ISBN 978-0716533771
* McCarthy, Pat (2015): *The Irish Revolution, 1912-23*, Four Courts Press, Dublin, ISBN 978-1-84682-410-4
* McDermott, Jim (2001): *Northern Divisions The Old IRA and the Belfast Pogroms 1920-22*, BTP Publications, Belfast, ISBN 1-900960-11-7
* Thorne, Kathleen (2014): *Echoes of Their Footsteps, The Irish Civil War 1922-1924*, Generation Organization, Newberg, OR, ISBN 978-0-692-245-13-2
* O'Malley, Ernie; et al. (2007): «No Surrender Here!», *The Civil War Papers of Ernie O'Malley 1922–1924*, Dublin