Skyss

**Skyss** er en fylkeskommunal virksomhet som administrerer den offentlige kollektivtrafikken i Vestland fylkeskommune, etablert i november 2007. I forbindelse med fylkessammenslåingen av Hordaland og Sogn og Fjordane fra 1. januar 2020 ble Skyss slått sammen med kollektivenheten Kringom i Sogn og Fjordane. Kollektivsystemene i det nye Vestland fylke ble gradvis samordnet, og 20. juni 2022 ble også Kringom omdøpt til Skyss. Den sammenslåtte virksomheten administrerer kollektivtrafikken (buss, trolleybuss, bybane, ferge og båt, men ikke tog) i hele Vestland fylke, og har ansvar for ruteplanlegging, tildeling av kontrakter, oppfølging av kvaliteten i rutetilbudet, salgskanaler og billettering, sanntidssystem, kundesenter, markedsføring og informasjon, og for videreutvikling av kollektivtilbudet.

Målfrid Vik Sønstabø er direktør i Skyss per 2026.

## Budsjett og rammevilkår
Skyss sine totale brutto driftskostnader var i 2024 på 5,320 milliarder kroner. De samlede inntektene var på 1,744 milliarder kroner, der billettinntektene utgjorde 1,056 milliarder kroner. Alle billettinntekter går tilbake til driften av kollektivtrafikken, men dekker bare en del av kostnadene. Utover billettinntekter og belønningsmidler fra staten (418 millioner kroner i 2024) blir kollektivdriften finansiert med midler fra Vestland fylkeskommune. Det er fylkestinget i Vestland som vedtar Skyss sitt budsjett.

## Statistikk
Reisetallene for kollektivtrafikken har økt sterkt i alle årene etter at Skyss ble etablert, med unntak av pandemiårene 2020 og 2021. I 2025 var det totalt 94,6  millionar påstigninger på bybane, buss og båt i hele Vestland fylke. Mer enn 9 av 10 av alle kollektivreiser i Vestland skjer i Bergen og omegnskommunene.

I 2010 hadde Skyss 39,6 millioner påstigninger på buss og bybane i Hordaland, som den gang var Skyss sitt virkeområde. I 2011 økte tallet på påstigninger med 12,5 prosent til 44,5 millioner. I 2012 var økningen på 6,1 prosent til 47,2 millioner, med en ytterligere 6,5 prosent økning i 2013 til 50,3 millioner. Tallet økte videre med 2,7 prosent til 52,2 millioner i 2014. Innenfor grensene av Bergen kommune ble det registrert 39 millioner påstigninger i 2014, en økning på 3,2 prosent fra året før.

I 2017 gikk Skyss over til å telle passasjerer på buss og bybane ved hjelp av automatisk passasjertelling om bord i transportmidlene. Dette ga mer nøyaktige reisetall enn tidligere, da reisetall hadde vært beregnet på bakgrunn av billetteringsdata, antall kortregistreringer, salgsstatistikk og en beregningsfaktor for gjennomsnittlig antall reiser per periodebillett. Med høy andel mobilbetaling og færre kortregistreringer økte behovet for å få installert passasjertellingsutstyr, og fylkeskommunen og Skyss investerte derfor i dette. 2017 var det første året der automatisk passasjertelling lå til grunn for statistikken. I 2016 viste statistikken 56,4 millioner kollektivreiser i Hordaland, mens statistikken for 2017 viste hele 70 millioner reiser. Den prosentvise økningen er på 24 prosent, men den største andelen av økningen har sammenheng med den nye tellemetoden. Regnet med samme metode som før, var økningen fra 2016 til 2017 på om lag 5 prosent. Den gamle modellen for å regne ut tall på påstigninger ble brukt til og med årsrapporteringen for 2016. Passasjerstatistikken til Skyss har derfor et brudd mellom 2016 og 2017, når man senere skal analysere reisetall.

I 2019 var det samlet for buss, båt og bybane 79 millioner påstigninger i Hordaland, med andre ord en dobling siden 2010. 70 millioner av disse fant sted i bergensområdet. Medregnet Sogn og Fjordane var det i 2019 totalt 82,5 millioner påstigninger i det som fra 1. januar 2020 skulle bli Vestland fylke. 

Pandemien satte sterke spor i kollektivtrafikken, ettersom folk i lange perioder ble rådet til å unngå å reise kollektivt. 2020 ble derfor det første året med nedgang i reisetallene. Totalt var det 53,9 millioner påstigninger på buss, båt og bybane i Vestland i 2020, noe som var hele 35 prosent lavere enn året før. I 2021 gikk det litt bedre med totalt 61,7 millioner påstigninger på buss, båt og bybane, men fortsatt 26 prosent lavere enn i 2019. I 2022 begynte trafikken å ta seg opp igjen, med totalt 78,5 millioner påstigninger på buss, båt og bybane. Først i 2023 kunne man regne pandemieffekten for tilbakelagt, med totalt 89,1 millioner påstigninger, som var 14 prosent høyere enn 2022, og 9 prosent høyere enn «normalåret» 2019. 

## Kontrakter
Skyss kjører ikke selv buss, bybane, ferge eller båt. Transportselskaper konkurrerer om å utføre kjøringen i de ulike ruteområdene. Skyss planlegger tilbudet, og for buss, båt og ferje gjennomfører Skyss anbudskonkurranser, tildeler kontrakter og følger opp kvaliteten på tilbudet. Bybanens driftskontrakt blir administrert av Bybanen AS.

### Buss
Busskjøringen i Vestland er delt inn i 11 kontraktsområder, der følgende trafikkselskap har anbudskontrakt med Skyss: 

* Sunnhordland: Tide Buss AS (02.07.2017-28.06.2026)
* Hardanger og Voss: Tide Buss AS (23.06.2025–22.06.2035 + 3 år)
* Modalen/Vaksdal: Modalen-Eksingedalen Billag AS (23.06.2025–22.06.2035)
* Nordhordland: Vy Buss AS (16.08.2018-15.08.2027)
* Bergen sør (Fana, Ytrebygda, Os og Austevoll): Tide Buss AS (16.08.2019-25.06.2028 + 1 + 1 år)
* Bergen nord (inkl. Osterøy og Servicelinjene i Bergen): Tide Buss AS (01.10.2020-30.06.2030 + 1 + 1 år)
* Bergen sentrum: Tide Buss og Bane AS (01.12.2020-30.06.2030 + 1 + 1 år)
* Vest (Øygarden og Askøy): Tide Buss AS (25.06.2019-25.06.2028 + 1 + 1 år)
* Nordfjord: Firda Billag buss AS (23.06.2025–19.06.2035 + 3 år)
* Sunnfjord: Firda Billag AS (20.06.2016-23.06.2026)
* Sogn: Tide Buss AS (19.06.2017–22.06.2026)

De private operatørselskapene som får kontrakten, kjøper inn, eier og drifter bussene, har arbeidsgiveransvaret for sjåførene og utarbeider vognløp og skiftplaner basert på rutetabellene som Skyss har bestilt.

Busskontraktene er såkalte bruttokontrakter. Dette vil si at Skyss har inntektsrisikoen, mens operatørselskapene har en fast kontraktsgodtgjørelse (pluss et insentivsystem knyttet til kvaliteten på leveransen, målt blant annet gjennom kundeundersøkelser). Skyss planlegger rutetilbudet for busstrafikken i Vestland og har ansvaret for billettsystemer, markedsføring, ruteinformasjon og kundesenter. 

Alle busser som kjører i trafikk for Skyss, skal være påført Skyssfarger og -dekor, med unntakt av busskontraktene i Sogn og Fjordane, der bussene fortsatt bærer Kringom-dekor fra tiden før fylkessammenslåingen. I Nordfjord blir det Skyss-dekor på de nye bussene som kommer i trafikk i forbindelse med oppstart av ny busskontrakt i juni 2025, mens i Sunnfjord og Sogn vil skiftet skje først i 2026). 

### Bybane
Bybanen kjøres av Tide Buss og Bane i kontraktsperioden fra og med 01.07.2019 (bruttokontrakt). Bybanen AS administrerer kontrakten for bybanedriften.

### Hurtigbåt og lokalbåt
For hurtigbåt og lokalbåt i Vestland har Skyss ansvar for i alt 12 anbudskontrakter. Om lag halvparten av kontraktene er såkalte nettokontrakter, som vil si at operatørselskapet selv har inntektsansvaret og ansvar for ruteinformasjon, markedsføring og billettsystem. Resten er bruttokontrakter, som tilsvarende betyr at det er Skyss som har inntektsrisikoen og ansvaret for ruteplanlegging, markedsføring og billettsystem. Fartøyene som opererer under bruttokontrakt, er påført Skyssfarger og -dekor.

Båtkontrakter:
* Sunnhordlandsruta og Austevoll: Norled AS (01.01.2014-31.12.2027) (brutto)
* Bybåtene i Bergen (Knarvik-Frekhaug-Bergen og Kleppestø-Bergen): Fjord1 AS (20.01.2025-15.01.2040) (brutto)
* Lokalbåt Gulen og Solund: Vidar Hop Skyssbåter AS (01.05.2022-24.06.2029 + 1 + 1) (brutto)
* Kystvegekspressen: Norled AS (01.05.2024-30.04.2026 + inntil 3 år) (brutto)
* Lokalbåter i Nordfjord, Sunnfjord og Sognefjorden: Norled AS (01.05.2024-30.04.2036 + inntil 2 år) (brutto)
* Ekspressbåt Sogn og Fjordane: Norled AS (01.05.2022-30.11.2026) (netto)
* Reksteren-Våge-Os og Rosendal-Bergen: L. Rødne & Sønner AS (01.01.2014-31.12.2027) (netto)
* Espevær-Eidesvik og Hellesøy-Hernar: GulenSkyss AS (01.01.2014-31.12.2027) (netto)
* Hardanger turistrute: Norled AS (01.05.2020-30.09.2026) (netto)
* Osterfjorden båtrute: Osterøy Ferjeselskap AS (01.08.2019-31.07.2026)
I tillegg administrerer Skyss løyve for lokal båtrute Geitanger-Knapskog.
### Ferje
Skyss planlegger og finansierer ferjetilbudet for fylkesvegferjene i Vestland. I likhet med buss, båt og bybane er driften av ferjene konkurranseutsatt, der kommersielle trafikkselskap konkurrerer om driftskontraktene. Det er ofte flere samband i én kontrakt. Skyss planlegger ferjetilbudet og rutetider, definerer kravene i anbudskonkurransene, tildeler kontrakter og følger opp kvaliteten på driften. Trafikkselskapene kjøper, eier og drifter fartøyene og har arbeidsgiveransvaret for mannskapene.  

Skyss har ansvar for i alt ti ferjekontrakter, som omfatter alle de 25 ferjesambandene på fylkesvegene i Vestland fylke. Alle ferjekontraktene er bruttokontrakter, som betyr at operatørselskapene ikke får billettinntektene, men en fast godtgjørelse for driften av sambandene, mens Skyss har kunde- og inntektsansvar. Skyss har også ansvar for ruteplanlegging, ruteinformasjon og markedsføring. 

Vestland fylke er verdensledende på innføring av elektriske ferjedrift. Austevoll-sambandene fikk el-ferjer i 2018, Masfjordnes-Duesund fikk el-ferje i 2019, og resten av sambandene i Hordaland fikk elektrisk drift i 2020/2021. Ferjeflåten som ble utfaset i forbindelse med de nye elferjekontraktene, hadde en snittalder på 30 år.

Ferjekontrakter:
*Fjord1 AS (1.1.2018/1.1.2020 - 31.12.2029):
** Krokeide-Hufthamar (Oppstart 1.1.2018)
** Husavik-Sandvikvåg (Oppstart 1.1.2018)
** Leirvåg-Sløvåg
** Fedje-Sævrøy
** Hatvik-Venjaneset
** Halhjem-Våge
** Langevåg-Buavåg
*Fjord1 AS (1.1.2020-31.12.2028 + 1):
** Skjersholmane-Ranavik
** Jektevik-Nordhuglo-Hodnanes
** Gjermundshavn-Varaldsøy-Årsnes
** Jondal-Tørvikbygd
* Norled AS (1.1.2020-31.12.2028 + 1):
** Klokkarvik-Lerøy-Bjelkarøy-Hjellestad
** Fjelberg-Sydnes-Utbjoa-Borgundøy
* Wergeland AS (1.1.2019-31.12.2028 + 1):
** Masfjordnes-Duesund
* Boreal Sjø AS (1.1.2020-31.12.2028 + 1):
** Kvanndal-Utne
** Kinsarvik-Utne
** Skånevik-Matre-Utåker
* Osterøy ferjeselskap AS (01.01.2025-28.11.2027)
** Breistein-Valestrand
* Fjord1 AS (-31.12.2026)
** Måløy–Oldeide–Husevågøy (startet 01.01.2017)
** Isane–Stårheim (startet 01.01.2017)
** Askvoll–Gjervik–Fure–Værlandet (startet 01.01.2016)
** Rysjedalsvika–Rutledal–Krakhella–Losna (startet 01.01.2018)
* Norled AS (01.05.2024 – 30.04.2036 + inntil 2 år)
** Kaupanger kai–Frønningen
* Wergeland AS (01.09.2013 – 31.12.2026):
** Mjånes–Hisarøy
* GulenSkyss AS (01.01.2020 – 31.12.2026):
** Daløy–Haldorsneset
* Vidar Hop Skyssbåtar AS (01.06.2019 – 31.05.2029 + inntil 2 år):
** Barmen–Barmsund

Øvrige ferjesamband i Vestland blir administrert av andre aktører: Solvorn-Ornes er administrert av Luster kommune, mens de fem ferjesambandene på riksvegnettet (Halhjem-Sandvikvåg, Lavik–Oppedal, Lote–Anda, Fodnes–Mannheller og Vangsnes–Hella–Dragsvik) er administrert av Statens vegvesen. 

### Tog
Skyss har ikke ansvar for tog. Vy har kontrakt på jernbanestrekninger i Vestland. Skyss og Vy samarbeider om kombinasjonsbilletter for buss/tog i Vestland.

## Sanntidsinformasjon
Skyss signerte i september 2011 kontrakt med Consat Norge AS for levering av system for sanntidsinformasjonssystem på busser i Hordaland. Systemet er i dag i drift på rundt 1100 busser og blir utvidet til å gjelde alle busser i Vestland fylke etter hvert som anbudskontraktene for buss blir fornyet. Siste kontraktsområde vil få sanntid i 2026. 

Sanntid gir oppdatert informasjon om når bussen er forventet å kjøre fra holdeplassen. Prognoser for avganger er tilgjengelig på sanntidsskjermer på terminaler og sentrale holdeplasser, i appen Skyss Reise, på skyss.no, på nettsiden avgangsvisning.skyss.no og hos Entur. Det er installert sanntidsskjermer på en lang rekke holdeplasser, der stopp med flere enn 150 påstigende i døgnet er prioritert.

Systemet inneholder en rekke funksjoner utover det å beregne prognoser for når bussen skal kjøre fra holdeplassen, blant annet automatisk telling av på- og avstigende passasjerer, lydannonsering av neste holdeplass, informasjonsskjermer ombord og på holdeplasser for publisering av markedsinformasjon, rutetider med prognoser, neste holdeplasser i ruten og informasjon om driftsavvik, støttefunksjoner for sjåfør (som oversikt over korresponderende linjer på holdeplasser, forsinkelser i rute, meldinger om trafikale utfordringer og lignende), og støttefunksjoner for koordinering av trafikkavvik.

Vedtaket om anskaffelse av sanntidssystem ble gjort av fylkestinget i forbindelse med behandlingen av økonomiplan for 2011-2014, der det ble budsjettert med 95 millioner kroner til systemet.

Systemet er per mai 2025 ikke installert på bybanen i Bergen. Bybanen har sitt eget system levert av Efasec. 
 
Vestland fylkeskommune og Skyss jobber for øvrig sammen med Bergen kommune og omegnskommunene til Bergen, Jernbanedirektoratet og Statens vegvesen i Miljøløftet (tidligere Bergensprogrammet) for å realisere fysiske tiltak i kollektivtrafikkens infrastruktur. I Miljøløftet er det lagt vekt på sanntidsinformasjon og informasjonssøyler som viktige tiltak for å sikre trafikantinformasjonen langs viktige busslinjer og på terminaler.

## Historikk: Opprettelsen av Skyss
I perioden 2000–2007 ble forholdene mellom ruteselskapene i fylket og fylkeskommunen regulert gjennom såkalte kvalitetsavtaler, basert på en modell utviklet av Transportøkonomisk institutt (TØI). Disse avtalene ga det enkelte trafikkselskapet frihet til å utforme bussrutene innenfor sine respektive ruteområder, og enerett på å kjøre rutene i sine ruteområder, det vil si lokale områdemonopol. I systemet med kvalitetskontrakter var det trafikkselskapene selv som hadde inntekts- og kostnadsansvar, men fylkeskommunen ga selskapene tilskudd. Tilskuddene skulle sikre innbyggerne et rutetilbud der det ellers ikke var kommersielt grunnlag. Fylkeskommunen hadde lovhjemmel for å ha direkte styring med rutetilbudet og takstene. I henhold til kvalitetskontraktene skulle det gis tilskudd til busselskapene ut fra kvaliteten på ruteproduksjonen, målt ut fra faktorer som passasjerøkning, renhold og service, og tilskuddene var avhengige av omfanget på ruteproduksjonen.

I oktober 2004 vedtok Fylkestinget i Hordaland gradvis konkurranseutsetting av busstilbudet i fylket. På dette tidspunktet var det etter en lang rekke oppkjøp og sammenslåinger i kollektivtrafikksektoren, to store trafikkselskaper som hadde kvalitetskontraktene i Hordaland. Gaia Trafikk AS hadde kontraktene i Bergen, og HSD Buss hadde kontraktene i resten av fylket, med unntak av et mindre ruteområde i Vaksdal/Modalen, drevet av Modalen-Eksingedalen Billag LL. I oktober 2006 ble bussaktivitetene til Gaia Trafikk og HSD slått sammen til Tide Buss, som dermed ble nesten enerådende i fylket.
  
Fylkestingets valg i 2004 sto mellom å beholde systemet med kvalitetsavtaler, eller å åpne opp for bruk av anbudskonkurranse. Fra og med april 1994 hadde Samferdselsloven, senere Yrkestransportloven, åpnet for å bruke anbud ved tildeling av ruteløyver. Fylkestinget vedtok konkurranseutsetting med stemmene til H, Frp og KrF. Mindretallet (Ap, SV, Sp og RV) stemte for et forslag om å avvente saken til det var gjort en ny evaluering av kvalitetsavtalene.

I vedtaket ba Fylkestinget om at fylkesadministrasjonen utredet hvordan innkjøpet av rutetjenestene skulle administreres. På bakgrunn av dette utarbeidet fylkesrådmannen en rapport som konkluderte med at en innkjøpsenhet ville gi en effektiv innkjøpsfunksjon. I oktober 2005 vedtok Fylkestinget i tråd med fylkesrådmannens anbefaling å opprette en slik innkjøpsenhet innenfor fylkesadministrasjonen.
  
I mai 2006 vedtok Fylkesutvalget at anbudsutsettingen skulle bygge på bruttoavtaler med insentivordninger, fremfor en ordning med nettoavtaler som man hadde fram til 2008. Bruttoavtaler innebærer at inntektsansvaret og dermed inntektsrisikoen ligger hos fylkeskommunen, mens trafikkselskapene har det driftsmessige kostnadsansvaret. I nettoavtaler tilfaller billettinntektene selskapene, mens fylkeskommunen yter tilskudd for å dekke differansen mellom selskapenes produksjonskostnader og billettinntektene. Med bruttoavtaler tilfaller inntektene fylkeskommunen, som betaler en fast pris for kontrakten, men med økonomiske insentiver i tillegg for å sikre høyest mulig kvalitet fra trafikkselskapene. Vedtaket førte til at store deler av det som før hadde vært operatørselskapenes ansvar og oppgaver, ble lagt til fylkeskommunen.
  
EUs Kollektivtransportforordning (EU 1370/2007) trådte i kraft 3. desember 2009, og Norge er forpliktet til å følge den etter EØS-avtalen. Forordningen innebærer at fylkeskommunene ikke lenger har anledning til å fornye kontrakter for kollektivtransport med buss uten forutgående konkurranse, med en overgangsperiode på ti år. Dette betyr at Hordaland fylkeskommune ikke kunne ha fortsatt med ordningen med kvalitetskontrakter etter 2019. Hovedregelen etter forordningen er at kontrakt om offentlig tjenesteyting skal tildeles etter konkurranseutsetting, jf. Artikkel 5 nr. 3. Et sentralt unntak er dersom oppdragsgiver selv eller en intern operatør driver transporttjenesten, altså at kollektivtransporten drives i offentlig regi. Dette gjøres mange steder i Europa, blant annet i Tyskland, Belgia og Sverige.
  
### Opprettelse og oppgaver
Skyss ble etablert som en egen enhet i Samferdselsavdelinga i Hordaland fylkeskommune i november 2007. 
  
Med virkning fra 1. januar 2008 avviklet Samferdselsdepartementet forsøksordningen for Bergen kommune, der kommunen i perioden 2004-2007 selv hadde ansvar for kollektivtrafikken. Ansvaret for busstrafikken i Bergen ble dermed også lagt inn under Skyss.

Skyss fikk etter hvert også ansvaret for bybanen og overtok kontraktene for fylkesvegferjene fra Statens vegvesen.

### Ledelse
Oddmund Sylta var direktør i Skyss fra opprettelsen i 2007 og frem til 2018. Målfrid Vik Sønstabø har vært direktør siden 2018.

## Prissoner i Vestland
Det er ti prissoner i Vestland. Sonene gjelder for reiser med buss, Bybanen, Askøybåten, Nordhordlandsbåten og tog mellom Bergen og Voss. Innenfor én sone betaler du samme pris, uansett hvor lang reisen er. Enkeltbilletter er gyldige i 60 minutter i én sone, og blir gyldige i 30 minutter ekstra for hver ekstra sone du betaler for. Dersom du skal krysse én eller flere sonegrenser på reisen, blir billettprisen høyere etter hvor mange sonegrenser du krysser. Du betaler aldri for mer enn fire soner. Dersom du har periodebillett for én sone, men skal reise en tur inn i en annen sone, kjøper du enkeltbillett for den sonen du ikke allerede har billett for. Sonegrensene er politisk vedtatt av fylkestinget i Vestland.

Hovedtrekk i soneinndelingen:

* **Sone A:** Bergen, Askøy, Øygarden, Osterøy, Alver, Austrheim, Fedje og tidligere Os kommune.
* **Sone B:** Austevoll, Tysnes, tidligere Fusa kommune og nordsiden av Kvinnherad
* **Sone C:** Stord, Fitjar, Sveio og Bømlo
* **Sone D:** Sørsiden av Kvinnherad, Etne, Ullensvang og Eidfjord
* **Sone E:** Voss og Ulvik
* **Sone F:** Samnanger, Kvam, Vaksdal og Modalen
* **Sone G:** Masfjorden, Gulen og sørsida av Høyanger
* **Sone H:** Sunnfjord, Solund, Hyllestad, Høyanger (nordsiden), Fjaler, Askvoll, sørlig del av Kinn
* **Sone I:** Stad, Bremanger, nordlig del av Kinn, Gloppen og Stryn
* **Sone J:** Aurland, Lærdal, Årdal, Vik, Sogndal og Luster
## Billettsystem

Den viktigste salgskanalen for Skyss i perioden 2013 til 2026 har vært billettappen *Skyss Billett for kjøp av* enkeltbilletter og periodebilletter til bybane, buss og båt i hele Vestland. Appen ble lansert i 2013 og kunne først brukes i Bergen, og etter hvert utvidet til hele Hordaland og deretter resten av Vestland. Per 2023 ble 83 prosent av alle billetter solgt i appen. Salget av billetter direkte fra sjåfør gikk ned fra nær 100 prosent i 2010 til om lag 10 prosent i 2023. 

I mars 2026 lanserte Skyss en ny app som bare heter *Skyss* og som er basert på samme plattform som appen til kollektivselskapet Ruter i Oslo/Akershus. Den erstatter de tre appene *Skyss Reise*, *Skyss Billett* og *Skyss Bestilling*, slik at man kan planlegge reiser og kjøpe billett i samme løsning. 

Historisk sett innførte Skyss i 2009 et billettsystem kalt Atries. Systemet ble gradvis erstattet av andre salgsløsninger, og Atries ble endelig utfaset i 2023. Prosessen med Atries billetteringssystem ble startet av ruteselskapene Gaia Trafikk og HSD tidlig på 2000-tallet. Innkjøpsprosessen var nesten fullført da det ble vedtatt å konkurranseutsette kollektivtrafikken i fylket. Dermed ble ansvaret for billetteringssystemet overtatt av Hordaland fylkeskommune, som undertegnet kontrakten med den tyske leverandøren Atron i 2005. Da Skyss ble opprettet i november 2007, ble ansvaret for å fullføre billetteringsprosjektet lagt dit. Etter en utviklingsperiode ble implementeringen av det nye systemet startet i ruteområdet for Austevoll i 2008. Systemet ble deretter gradvis innført i område for område i fylket (se liste her). I perioden april til juli 2010 var Bergen og kommunene i vest de siste områdene som fikk det nye systemet installert om bord i bussene. Billettautomater for selvbetjening sto klare på bybaneholdeplassene da Bybanen åpnet 22. juni 2010, og det er utplassert en rekke billettautomater på terminaler og sentrale holdeplasser i Bergensområdet. I juli 2010 var systemet ferdig installert i hele Hordaland og det gamle BusPos-systemet var faset ut. Systemet gikk inn i ordinær drift i Skyss høsten 2012, og de siste gjenværende elementene av Atries ble faset ut i 2023.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hjemmeside
* Bergen byleksikon på nett, om Skyss