Finnesloftet

**Finnesloftet** er et loft fra middelalderen som står på gården Finne i Gullfjordungen på Voss. 

Finnesloftet eies av Fortidsminneforeningen som kjøpte bygningen i 1891.

## Datering
Finnesloftet er sannsynligvis oppført sommeren 1295 eller kort tid etter. Analyse av årringene viser at tømmeret ble felt 1295, og bygget må være oppført kort tid etter. 

Bygningen ble lenge regnet som den eldste profane trebygningen i Norge, men nyere dendrokronologiske undersøkelser har gitt dateringer på andre trebygninger til begynnelsen av 1200-tallet og 1100-tallet. Resultatet av en slik undersøkelse, viste høsten 2015 at tømmeret i Vindlausloftet på Vest-Telemark museum, Eidsborg i Tokke, er fra vinteren 1167, og er dermed den hittil eldste profane trebygning, ikke bare i Norge, men trolig i verden.

Det er lite trolig at et slikt bygg ble reiste den først tiden etter Svartedauden og på 1400-tallet ville trolig bygget fått en annen utforming.

## Konstruksjon
Finnesloftet viser en merkelig blanding av byggemåter og skiller seg på denne måten fra andre bevarte bygninger fra middelalderen.  

Det er et hus i to etasjer, bygget med liggende tømmer i første etasje, og stående konstruksjoner og stavverk i andre etasje. Veggene i andre etasje ligner vegger i stavkirker, og det er ellers ingen andre profane bygninger igjen i Norge som er bygget på denne måten. 

Første etasjer består av to buer tømret hver for seg med en smal åpning mellom. Mot øst og vest er det svalganger langs buene og brede dører til buene fra vest. Bordkledningen på svalgangen er trolig tilføyd senere og ikke del av del av den opprinnelige utformingen. Overetasjen har to rom der det ene er klart større og svalganger. Arne Berg ser for seg at loftet opprinnelig var mer prangende i landskapet og at dette ikke er tydelig i moderne tid på grunn av mer bebyggelse. 

Taket bæres av sperrer uten hanebjelker og har nokså stort spenn. Det er ikke trappeforbindelse mellom over- og underetasjen. Døråpningene mellom svalgangen og rommene i overetasjen er utformet som buede portaler med skåret omramming.

## Funksjon
En må anta at loftet i sin opprinnelige sammenheng var et enestående bygg som markerte eiernes status og posisjon. 

Bygningen viser inspirasjon fra samtidens stavkirker og steinarkitektur. Finnesloftet har vært ett av flere stashus -eller det eneste - med øverste etasje stavbygd for å få fram monumentalitet.

Loftet ble bygget som representasjonsbygning for eierne av storgården Finne, et sentrum for store jordeiendommer i middelalderen. Ut fra byggemåten og annen informasjon har Arne Berg foreslått at Finnesloftet også har vært leid ut av Finne-bøndene som gildeskål, det vil si lokale for et gilde. Gildene var middelalderske sammenslutninger for gjensidig hjelp og rituell øldrikking. Berg antok at den uvanlige stavkonstruksjonen i overetasjen har vært brukt i andre spesielt staselige bygg i middelalderen. Finnesloftet er det eneste bevarte ikke-kirkelige bygg med denne byggemåten. Det har vært spekulert om Finnesloftet kan ha vært brukt til kirke.

## Runer og bumerker
Innskårne merker og riss, bl.a. bumerker i dørene er beskrevet av Arne Berg. En gruppe studenter fra NTNU gjorde i 2017 nye  funn, bl.a. en runeinnskrift. Nærmere undersøkelser avdekket figurativ grafitti som fremstiller dyrehoder og hele dyr, bl.a. hester. Kvinnenavnet Gyda inngår i en runeinnskrift. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Fortidsminneforeningen i Bergen og Hordaland om Finnesloftet.
* Kulturnett Hordaland - Finne og Finnesloftet
* Kulturnett Hordaland - Finnesloftet - Museum
* Statsarkivet i Bergen.
* Finneloftet og Røldal stavkirke
*