open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Thomas Bruce, 7. jarl av Elgin

**Thomas Bruce**, 7. jarl av Elgin og 11. jarl av Kincardine  (20. juli 1766 – 14. november 1841) var en skotsk-britisk adelsmann, soldat, politiker og diplomat, i dag mest kjent for at han tok Parthenonskulpturene fra det antikke tempelet Parthenon i Athen. Disse kalles ofte «Elgin-marmorene» etter ham og står i dag i British Museum. Hans profesjonelle liv var preget av hans tid som britisk ambassadør i Istanbul i det osmanske rike.

## Liv og virke
Elgin var ambassadør til det osmanske riket mellom 1799 og 1803. Han var svært interessert i klassiske oldsaker, og reagerte sterkt på at tyrkerne lot monumenter forfalle. Bruce gjorde flere forespørsler til myndighetspersoner i den britiske regjeringen for å få ansatt kunstnere til å tegne og ta avstøpninger av de antikke skulpturene i Athen. Da de britiske myndighetene avslo hans forespørsel, besluttet Elgin å gjøre det likevel for egen kostnad. Under ledelse av italieneren Giovani Lusieri ble arbeidet utført. I tillegg besluttet han å ta med seg kunstverker hjem. Hans formelle motiv med å flytte dem var for å bevare de uerstattelige kunstskattene, men med datidens metoder førte nedtagelsen fra Parthenon til betydelig skade på skulpturene. Også i sin samtid ble han kritisert for sin fremgangsmåte. Han brukte store summer på å frakte skulpturene til England, og fikk aldri tilbake noe av dette.

Han ble rammet av flere tragiske omstendigheter under og etter sitt opphold i Det nære østen. Under en epidemi, som han beskrev som pest, mistet han nesen. Årsaken var han fikk en alvorlig hudsykdom som spiste opp mye av hans ansikt og nesen, men han hadde også syfilis, astma og reumatisme. Hvilken sykdom som bidro mest er et åpent spørsmål.

Hans yngre kone, som knapt hadde vært særlig tiltrukket av hans utseende tidligere, ble enda mindre interessert i ham. Under reisen hjem ble han i Frankrike tatt til fange etter at det hadde brutt ut krig. Sammen med sitt følge ble han holdt fanget i flere måneder. Lady Elgin ble sendt hjem, og begynte en affære med en i sin eskorte. Da jarlen kom hjem til England fant han raskt ut av British Museum ikke ville betale det han ønsket for skulpturene, og for å redde sine finanser saksøkte han sin kones elsker for en betydelig sum. Han giftet seg så igjen, med en enda yngre kvinne, og bosatte seg på kontinentet. Først i 1816 ble skulpturene kjøpt og utstilt.

## Referanser


## Litteratur
* St Clair, William (September 2004; utgave online januar 2008): «Bruce, Thomas, seventh earl of Elgin and eleventh earl of Kincardine (1766–1841)», *Oxford Dictionary of National Biography*. Oxford University Press.

## Eksterne lenker
*
Thomas Bruce

**Thomas Bruce** er navnet på flere personer:

* Thomas Bruce av Carrick, bror av Robert I av Skottland
* Thomas Bruce, 1. jarl av Elgin
* Thomas Bruce, 3. jarl av Elgin
* Thomas Bruce, 7. jarl av Elgin
Metope

**Metope** (fra gresk: *meta* (mellom) og *ope* (åpning for en bjelkeende) er en del av den doriske frisen, som fyller rommet mellom triglyfene. Metopen består av en firkantet blokk som kan være slett eller rikt dekorert med skulpturer, ornamenter eller relieffer. De mest berømte eksemplene er de 92 metopene på frisen i Parthenon, som viser kampen mellom kentaurer og lapither. 

## Se også

*Triglyf
*Frise
*Dorisk orden

## Litteratur
*Ahlstrand, Jan Torsten.; *Arkitekturtermer*. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0
Johann Nepomuk Hiedler

**Johann von Nepomuk Hiedler**, også kjent som **Johann von Nepomuk Hüttler** (født 19. mars 1807, død 17. september 1888), var Adolf Hitlers morfars far, og muligens også hans farfar. 

Fornavnet Johann Nepomuk vitner om at han ble oppkalt etter den tsjekkiske helgen Johannes Nepomuk. Noen antar at dette vitner om noe tsjekkisk i hans slektsbakgrunn. Men denne hellige biskop var populær også i Østerrike, og oppkallingen trenger ikke å reflektere noen tsjekkisk slektsforbindelse.

Han ble en relativt velhavende bonde, og var gift med den 15 år eldre Eva Maria Decker (1792–1888). I rettslig forstand var han steonkel til Aloys Schicklgruber (senere Alois Hitler), som var stesønnen til hans bror Johann Georg Hiedler. Av grunner som er ukjente idag tok Nepomuk inn Alois i sin familie da gutten var ung og oppdro ham. Det består den mulighet at han var Alois' biologiske far, og at grunnen til at han ikke gikk ut med det offentlig var hans eget ekteskap. Men under enhver omstendighet etterlot Nepomuk en betydelig arvedel.

Nepomuks barnebarn Klara hadde et langvarig forhold med Alois før de giftet seg i 1885, etter at Alois ble enkemann for annen gang. I 1889 fikk de sønnen Adolf Hitler.

## Litteratur
* Marc Vermeeren, *De jeugd van Adolf Hitler 1889-1907 en zijn familie en voorouders*. Soesterberg, 2007, 420 blz. Uitgeverij Aspekt. ISBN 978-90-5911-606-1
Djupfjordstraumen bru

**Djupfjordstraumen bru** er ei bru som krysser Djupfjorden på Hinnøya i Sortland kommune i Nordland. Den er en del av fylkesvei 822. Brua er ei spennbetongbru, bygd etter fritt frambygg-metoden, på 346 meter og med hovedspenn på 190 meter. Seilingshøyden er 16 meter. Brua ble åpnet den 21. oktober 1983. Sammen med Brokløysatunnelen avløste den fergestrekninga mellom Sortland og Djupfjorden.

Djupfjordstraumen bru ble bygget av Christie & Opsahl AS, og prosjektert av firmaet Aas-Jakobsen AS, Oslo.

## Se også
*Liste over broer i Norge
*Liste over broer i Norge etter lengde

## Eksterne lenker
* The World's Longest Tunnel Page (bru-delen)
Brokløysatunnelen

**Brokløysatunnelen** er en tunnel på Hinnøya, ved Sigerfjorden i Sortland kommune i Nordland. Tunnelen er  meter lang, og den ble åpnet den 21. oktober 1983. Sammen med Djupfjordstraumen bru avløste den fergestrekninga mellom Sortland og Djupfjorden. Veien gjennom tunnelen er fylkesvei 822.

Daværende riksvei 822 ble vurdert som en del av Lofotens fastlandsforbindelse ("Lofast"). Men blant argumentene for å velge en annen trasé var at Brokløysatunnelen er smal, og at ville koste mye å utvide tunnelen til europaveistandard.

I likhet med mange andre tunneler i Norge er Brokløysatunnelen plaget med kondens. Kondensen kan føre til farlige situasjoner fordi bilrutene plutselig dugger når en kjører inn i tunnelen.

Det har hendt at rein har blitt påkjørt i Brokløysatunnelen. Rein og sau trekker av og til inn i tunnelen sommerstid når det er varmt.

## Se også
*Veitunneler i Norge

## Referanser


## Eksterne lenker
* The World's Longest Tunnel Page
Sigerfjordtunnelen

**Sigerfjordtunnelen** er en tunnel på Hinnøya, mellom Kjerringnesdalen og Langvassdalen i Sortland kommune i Nordland. (Tunnelåpninga i Langvassdalen er like ved fylkes- og kommunegrensa til Kvæfjord kommune i Troms.) Tunnelen er 2136 meter lang, og den ble åpnet høsten 1995.

Sigerfjordtunnelen leder riksvei 85 bort fra Sigerfjorden. Veien gjennom Sigerfjord er smal og svingete, og det er også en viss rasfare der om vinteren. Så en ny vei var ønsket i mange år. Men det var stor uenighet om hvor det nye veien skulle ligge. Et alternativ var å legge veien opp i fjellet ovenfor bebyggelsen i Sigerfjord. Men alternativet som til slutt ble valgt, var å legge veien helt utenom Sigerfjorden, med vei opp Kjerringnesdalen og tunnel gjennom fjellet til Langvassdalen.

Sigerfjordtunnelen var en del av E10 frem til Lofast ble åpnet 1. desember 2007.

Da tunnelen var ny, fikk den navnet *Vesterålsporten* av Statens vegvesen. Men lokalbefolkninga var lite fornøyde med det valget, og tunnelen ble snart omdøpt til det som hadde vært det uoffisielle navnet siden lenge før tunnelen var ferdig, nemlig Sigerfjordtunnelen.

I likhet med mange andre tunneler i Norge er Sigerfjordtunnelen noe plaget med kondens. Kondensen kan føre til farlige situasjoner fordi bilrutene plutselig dugger når en kjører inn i tunnelen.

Veistrekninga i Kjerringnesdalen nord for tunnelen har blitt kjent for mye råkjøring. Mange bilister har mistet førerkortet eller fått bøter for å ha kjørt for fort på denne strekninga.

Kotehøyde på inn- og utløp ligger på ca 100 moh.

## Se også
*Veitunneler i Norge

## Referanser


## Eksterne lenker
* The World's Longest Tunnel Page
Jaqueline

:*For kvinnenavnet, se [[Jacqueline]].*
**Jaqueline** er en rocketrio fra Elverum bestående av Morten Wærhaug, Marius Drogsås Hagen og Bjarne Ryen Berg. Gruppa ble dannet i 1998, og gikk blant annet under navnet Dharma Garage de første årene. Bandet tok navnet *Jaqueline* i mai 2004. Debutalbumet deres, *Idiots*, ble utgitt i Norge i mars 2005 på Pop Partner Records, til terningkast fem i blant annet VG, Dagbladet og Aftenposten. Oppfølgeren, *Reaping Machines* ble utgitt i Norge på labelen Nun Music 21. august 2006, også denne  gjennomgående positive omtaler. Jaqueline feiret sitt 10-årsjubileum høsten 2008. *Cape Horn*, deres tredje plate ble gitt ut i Norge 30. mars 2009 (Pendulum Records Norway / Indie Distribution).

## Medlemmer
* Morten Wærhaug – vokalist, gitar, lapsteel, bass, perkusjon, theremin
* Marius Drogsås Hagen – vokalist, bass, gitar
* Bjarne Ryen Berg – trommer, perkusjon

## Diskografi
* *Idiots* (2005)
* *Reaping Machines* (2006)
* *Cape Horn* (2009)

## Eksterne lenker
* 
* Offisiell Myspace-side
* Offisiell Facebook-side
Tympanon

**Tympanon** fra gresk: *ty'mpanon*, tromme, tamburin, fra latin: *tympanum* er det trekantete feltet i en klassisk tempelgavl. 

Alle tre sidene er omgitt av kraftige profiler og ofte finnes det skulptur eller relieff. 

Tympanon ble i antikken bare brukt på templer. I romerriket ble det også av og til brukt over inngangen til boligene  til personer som hadde viktige statsfunksjoner. Senere brukes tympanon som betegnelse på lignende felt over dører og vinduer. Felt som er begrenset av en bue blir også kalt *buefelt* eller *buegavl*. Denne typen ble mye brukt i romansk og gotisk arkitektur. Et annet uttrykk for tympanon er pediment.

## Litteratur
*Ahlstrand, Jan Torsten.; *Arkitekturtermer*. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0
Hadselbrua

**Hadselbrua** (nordsamisk: *Ulbbirovvi*) er ei spennbetongbru (bygd etter fritt frambygg-metoden) som går over Langøysundet mellom Langøya og Børøya i Nordland. Den er en del av fylkesvei 82. Sammen med Børøybrua knytter den Hadseløya til Langøya. Brua er 1011 meter lang, lengste spenn er 150 meter, og seilingshøyden er 30 meter. Brua har 27 spenn. På begge sider av brua går veien på lange fyllinger inn til øyene.

Hadsel bru ble åpnet 1. juli 1978, og er ei av Vesterålsbruene. Disse ble oppført på 1970-tallet som en del av et interkommunalt samarbeid mellom de berørte kommunene i Vesterålen og Statens vegvesen, og gav kommunene fergefri veiforbindelse. Vesterålsbruene ble i det vesentligste finansiert gjennom bompenger.

Hadsel bru og de øvrige Vesterålsbruene ble prosjektert av firmaet Aas-Jakobsen AS, Oslo.

De øvrige Vesterålsbruene er Sortlandsbrua, Kvalsaukan bru og Andøybrua. Hadsel bru var den siste av disse som ble ferdig.

Hadsel bru avløste fergestrekninga mellom Sandnes på Langøya og Stokmarknes, som hadde vært i drift siden 30. november 1948.

## Strid om brutraséen
Hadsel kommune kjøpte Børøya i 1963, og prosjekterte bolig- og industriområder på øya. Kommunen finansierte og bygde brua over til øya; den ble offisielt åpnet 1. juli 1967.

Da bruforbindelsen mellom Hadseløya og Langøya skulle planlegges, ønsket Hadsel kommune at brua skulle bygges rett over Langøysundet fra Børøya til Hov ved Sandnes på Langøya. Et annet alternativ var å bygge bru fra Skagen eller Bitterstad lenger øst på Langøya, til Hadselhamn eller Andvågen øst for Stokmarknes. Hadsel kommune var negative til det forslaget, siden det ville lede trafikken utenom både Stokmarknes og Børøya. Traséen som til slutt ble valgt, etter het debatt i Hadsel kommunestyre, gikk fra Bitterstad på Langøya til Børøyas østside, og med vei over Børøya fram til Børøybrua. Striden om trasévalget forsinket byggingen av Hadsel bru, slik at den ble ferdig etter de andre Vesterålsbruene.

## Se også
*Børøybrua
*Sortlandsbrua
*Kvalsaukan bru
*Andøybrua
*Liste over broer i Norge
*Liste over broer i Norge etter lengde

## Referanser


## Eksterne lenker
* NRK Nordlands Fylkesleksikon: Samferdsel i Hadsel (med video fra 1. juli 1978 om Vesterålsbruene og særlig Hadsel bru)
* The World's Longest Tunnel Page (bru-delen)
* Hadsel bru på broer.no
Raftsundet bru

**Raftsundbrua** (nordsamisk: *Ráktanuorrovvi*) er ei bru som krysser Raftsundet mellom Hinnøya og Austvågøya, i Hadsel kommune i Nordland. Brua er ei spennbetongbru, bygd etter fritt frambygg-metoden, på 711 meter, med lengste spenn på 298 meter og seilingshøyde på 45 meter. Brua har 4 spenn. Hovedspennet var det lengste fritt frambygg-spennet i verden da brua ble åpnet.

Raftsundet bru ble åpnet 6. november 1998. Den er den siste av de lange bruene som binder sammen øyene i Lofoten. Brua ble prosjektert av firmaet Aas-Jakobsen AS i Oslo og bygget av AS Anlegg som hovedentreprenør. Prosjektleder var Kurt-Eirik Dishington Johnsen.

Det er i Raftsundet bru brukt betong av type C65 og LC60. I forbindelse med byggingen ble det tillatt pumping av lettbetong. Raftsundet bru er det første bruprosjekt i Norge hvor det ble gitt tillatelse for pumping av lettbetong.

Brua er en del av Lofast, som ble åpnet 1. desember 2007. Siden da er Raftsundet bru en del av europavei 10. Brua knytter den delen av Vågan kommune som ligger på Hinnøya sammen med resten av kommunen. Paradoksalt nok har Raftsundet bru gitt innbyggerne i Austre Vågan lengre reisevei enn før, fordi ferga direkte mellom Digermulen og Svolvær tok kortere tid enn det nå tar å kjøre fra Digermulen via Raftsundet bru til Svolvær.

## Se også
*Liste over broer i Norge
*Liste over broer i Norge etter lengde

## Eksterne lenker
* Raftsundbrua på broer.no
* Aas-Jakobsens faktablad om Raftsundbrua (på engelsk)
* Structurae om Raftsundbrua
* Statens vegvesens side om Lofast
* The World's Longest Tunnel Page (bru-delen)
Kjøttdeig

**Kjøttdeig** er et næringsmiddelprodukt som består av kvernet, malt eller hakket kjøtt av storfe, svin eller kylling som er delvis skåret fritt for sener og fett.

Kjøttdeig kan inneholde:
* kjøtt fra storfe, svin eller kylling
* maksimalt 14 % fett
* maksimalt 1 % salt
* maksimalt 5 % is eller isvann

Is eller isvann kan tilsettes i produksjonsprosessen for å holde temperaturen nede, og dermed begrense bakterieveksten. Kjøttdeig finnes også uten tilsatt is/vann. Temperaturen i produktet er da gjerne holdt nede ved at selve kverna holdes nedkjølt. Dette er en fremstillingsmetode som koster mer, men som også gir et produkt med høyere kvalitet.   

Det er ikke tillatt å tilsette krydder, stivelse eller isvann/is ut over 5 %. Dersom dette gjøres, kalles produktet kjøttfarse. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Klikk.no, Test: Billig-kjøttdeig får terningkast seks
Karbonadedeig

**Karbonadedeig** er et næringsmiddelprodukt som tidligere var underlagt Mattilsynets krav til definerte kjøttråvarer. Dette ble gjort for at forbrukerne skulle ha en definert kvalitetsstandard å forholde seg til for å kunne sammenlikne produkter, kvalitet og priser.

Tradisjonelt var karbonadedeig fremstilt av kvernet, renskåret kjøtt av storfe. Siden kjøttet var renskåret, fikk man en ren råvare med maksimalt 6% fett, mens tradisjonell kjøttdeig kunne innholde opptil 14% fett.

Karbonadedeig skal etter tradisjonen inneholde:
* kjøtt fra storfe
* maks 6% fett
* maks 1% salt
* maks 5% is eller isvann

Is eller isvann ble tilsatt under industriell produksjon for å holde temperaturen nede, og dermed begrense bakterieveksten.

Karbonadedeig var ikke tilsatt krydder, stivelse eller spedd med væske ut over de tillatte 5% is/isvann. Den hadde en grovere konsistens enn en farse som gjerne er finhakket.
Karbonadedeig ble brukt bl.a som råvare for karbonader og hamburgere.

I dag markedsføres blandingsdeiger med svine- og kyllingkjøtt som karbonadedeig og det finnes ikke lenger spesifikke kvalitetskrav til råvarene.

## Eksterne lenker
* Om karbonadedeig hos opplysningskontoret for kjøtt
Medister

**Medister** eller **medisterdeig** (via dansk, fra middelnedertysk *met*, som betyr *svinekjøtt* og *[[ister]]*, som betyr innvollsfett ) er et næringsmiddelprodukt som består av en deig kvernet av kjøtt fra svin tilsatt spekk eller annet ister fra svin eller storfe og krydder, ofte ingefær, allehånde, kryddernellik, muskatnøtt og sort pepper.

Medister inneholder som regel omkring 25 prosent fett. Is eller isvann tilsettes i produksjonsprosessen for å holde temperaturen nede, og dermed begrense bakterieveksten.

Medisterprodukter slik som medisterkaker regnes tradisjonelt som julemat i Skandinavia.

## Referanser
Medisterfarse

**Medisterfarse** eller bare **medister** er et næringsmiddelprodukt som er underlagt Mattilsynets krav til definerte kjøttråvarer. Medisterfarse skal være fremstilt av kjøtt og fett fra svin. Det er ikke tillatt med andre kjøttråvarer i produkter som kalles medisterfarse.

Farsen består av medisterdeig som er spedd, og kan inneholde maks 23&nbsp;% fett.

Is eller isvann tilsettes under industriell produksjon for å holde temperaturen nede, og dermed begrense bakterieveksten.

## Eksterne lenker
* - Om medisterfarse hos opplysningskontoret for kjøtt
Lambach

**Lambach**  er et lite sted i forbundsstaten Oberösterreich i Østerrike. I 2011 hadde stedet 3&nbsp;187 innbyggere.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Barduelva

**Barduelva** (nordsamisk: *Álddesjohka*) er ei elv i Bardu og Målselv kommuner i Troms. Elva har sitt utspring i Altevatnet. Etter samløpet med Målselva nedenfor Bardufoss danner den Troms fylkes største elv, under navnet Målselva.

Barduelva er Troms fylkes største kraftkilde, og fra Altevatnet til samløpet med Målselva er elva utbygd med tre kraftverk: Innset, Straumsmo og Bardufoss, med en samlet årsproduksjon på 1&nbsp;253&nbsp;GWh.

Nedbørfeltet ovenfor Altevatnet ble i 1986 vernet mot kraftutbygging i Verneplan III for vassdrag. Den vernede delen av vassdraget representerer et kraftpotensial på 20&nbsp;GWh.

## Referanser
Fiat 500

**Fiat 500** (også kalt *cinquecento* fra italiensk for «500») er en småbil fra italienske Fiat.

Serie 1 (1936–55) het også Fiat Topolino (betyr *liten mus*), solgt i over 500 000 eksemplarer. Den ble i 1953 solgt i Norge som 500C sedan (9 300 kr) og stasjonsvogn (11 400 kr) og brukte 0,53 l/mil på hard landeveiskjøring.

Serie 2 (1957–75) ble innledet med **nuova 500** (1957–60). Den var under 3 meter og, som "storebror" Fiat 600 fra 1955, tegnet av Dante Giacosa med hekkmotor, en enda mindre og luftavkjølt 13 hk to-sylindret på 479 ccm, som ga navnet «500».  **500D** (1960–65) hadde litt større motor (17 hk), mens **500 Giardinera** (1960–75, 327 000 eks.) var en stasjonsvogn. 500 ble også produsert i Tyskland (som NSU) og Østerrike (som Steyr-Puch). **500F** (1965–73) fikk normalt hengslede dører mens  **500L** (1968–72) hadde nytt interiør. **500R** (1972–75) hadde samme 594 ccm motor som sin etterfølger Fiat 126. 500 kom i utallige variasjoner og laget i rundt 4 millioner eksemplar.

Serie 3  (1991–98) het **[[Fiat Cinquecento]]**.

Serie 4 (2007–) ble Årets bil i Europa 2008 og deler plattform med Fiat Panda og Ford Ka og bygges i polske Tychy med små fire-sylindret bensin- og diesel, og fra 2010 en 2-sylindret Fiat Twinair på 0.9 liter og 85 (i 2013 105) hk.  Fra 2011 også laget i Toluca, Mexico.  **500C** fra 2009 var cabriolet der en rullet av et tøytak. **Abarth** fra 2009 bygges i Italia av Abarth, og fikk 135, 160 og 180 hk i ulike varianter som **SS (esse esse)**. **500L** fra 2013, "L" for *large*, er bygd i serbiske Kragujevac på et større understell fra Chrysler.  **500X** (2013–) har firehjulsdrift og bygges i Melfi, Italia, ifølge Fanaposten priset til omkring 500 000  kroner. **500e** (2013–) har en USA-utviklet elektrisk motor, primært solgt i California.  I 2015 hadde man laget 1,5 millioner 500 i mange spesialutgaver som Diesel, Massa, Ferrari, Barbie, Gucci, Pink, Blackjack, America, Vintage. Ifølge Sogn Avis innebar ansiktsløftningen i 2016 lys med LED og en ny motor som støtter utslippskravene i Euro 6.

Fra 2020 er den elektriske 500 erstattet med en helt ny Fiat 500e.

0 Fiat 500 - Rome.JPG | gammel 500
Fiat 500 in Emilia-Romagna.jpg | ny 500 


## Referanser
Farmers Market

**Farmers Market** er en norsk musikkgruppe.  Den ble startet i Trondheim høsten 1991 av studenter ved jazzlinja på Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet.  De startet som en frijazzkvintett, men orienterte seg senere spesielt mot bulgarsk folkemusikk, inspirert av en studiereise til Bulgaria. 

Gruppen har gitt ut fem album. Debutalbumet *[[Speed/Balkan/Boogie]]* fra 1995, inneholder opptak fra Moldejazz 1994, blant annet med medlemmer av en kvinnelig sanggruppe fra Bulgaria, *[[Le Mystère des Voix Bulgares]]*, også kjent som *Angelite*. For albumene *[[Surfin' USSR]]* og *[[Slav to the Rhythm]]* fikk de Spellemannprisen 2008 og 2012, begge i åpen klasse. De var også nominert til Spellemannprisen 2000 i samme klasse for albumet *[[Farmers Market (album)|Farmers Market]]*. De har opptrådt ved flere internasjonale jazzfestivaler, blant annet Varangerfestivalen (2000 og 2012), Kongsberg Jazzfestival (1993, 1995 og 2009), Moldejazz (1994, 2003, 2004, 2010), North Sea Jazzfestival (Amsterdam, 2004) og Berliner Festspiele (2005). 

Farmers Market er spesielt kjent for å spille musikk i uvanlige taktarter (eller som de av og til kaller dem, «utrydningstruede taktarter»), så som 15/16 og 11/8, og for sine potpurrier av kjente låter i uvanlige sammensetninger.

## Medlemmer
*Stian Carstensen, trekkspill, kaval, gaida, gitar, pedal steelgitar, banjo og vokal
*Nils-Olav Johansen, gitar og vokal
*Jarle Vespestad, trommer
*Finn Guttormsen, bass
*Trifon Trifonov, altsaksofon og klarinett (1995–)

### Tidligere medlem
*Håvard Lund, altsaksofon (–1995)

## Diskografi
**[[Speed/Balkan/Boogie]]* (Kirkelig Kulturverksted, 1995)
**[[Musikk fra Hybridene]]* (Kirkelig Kulturverksted, 1997)
**[[Farmers Market (album)|Farmers Market]]* (Winter & Winter, 2000)
**[[Surfin' USSR]]* (Ipecac Recordings, 2008)
**[[Slav to the Rhythm]]* (Division Rec., 2012)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Høydalsmo

**Høydalsmo** er et tettsted i Tokke kommune i Telemark. Stedet ligger ved E134, og fylkesvei 45 starter her og går til Dalen og videre til Setesdal. Stedet har en kombinert barne- og ungdomsskole med skolefritidsordning og Høydalsmo skule med 63 elever, som kommer fra Høydalsmo, Eidsborg, Smørklepp og Lårdal.  I tilknytning til skolen er det samfunnshus og fotballbane. 

Høydalsmo har et svært aktivt idrettslag, Høydalsmo IL, som har vært vertskap for flere store arrangementer. I 2002 arrangerte man NM på ski nordiske grener og hopp. Året etter var NM i kombinert for lag lagt til stedet, de kom igjen i 2006. Idrettslaget og Tokke kommune har lagt forholdene godt til rette for langrenn på ski. 

På Høydalsmo vegkro stopper over 100 trailere hver dag på vei mellom Oslo og Haugesund. I 2007 ble det derfor etablert en bibliotekfilial der hvor sjåfører kan låne lydbøker så vel som vanlige bøker til kjøreturen. 

En person fra Høydalsmo kalles i Vest-Telemark for en «høysekk».

## Kjente borgere
*Sanna Grønlid (1959–), skiskytter
*Magnus Krog (1987–), kombinertløper
*Steinar Aabø (1930–2006), først på nærradio i Norge, Mjøsradioen på Hamar.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Veibiblioteket på Høydalsmo
Dalaåi

**Dalaåi** er en elv og et vassdrag i Telemark. Den har sitt utspring i Oftevatn ved Høydalsmo i Tokke kommune, og munner ut i Sundkilen i Kviteseidvatnet i Kviteseid kommune. Dalaåivassdraget er en del av Skiensvassdraget.

## Fotnoter



## Referanser
Alter

:*For stjernebildet, se [[Alteret]].*

**Alter**, av latin *alta ara*, høyt offersted, er i ikke-kristen betydning brukt om et oppbygget sted der en la gaver til en gud, eller et sted for ofring eller andre kulthandlinger.

I norske bibeloversettelser brukes ordet "alter" til å gjengi hebraisk *mizbeach* og gresk *thysiasterion*. Begge disse ordene kommer av samme rot som verbet "å slakte", og identifiserer et bibelsk alter som en "slakteplass" der det ble båret fram dyreofre.  

I senere kirkelig betydning er alteret et bord i koret der gudstjenesten blir holdt og flere kirkelig handlinger utført. I kirker med flere altere kalles det som står i koret *høyalter*, mens de andre kalles *sidealtere*.

## Prekestolalter

Et prekestolalter er en variant der prekestolen er plassert over alteret og sammenbygget med alterets bakvegg, og gir en sentraliserende virkning som er typisk for barokken. Dette arrangmentet er en understrekning av prekenens betydning i den reformatoriske gudstjenesten, og det symboliserer at ordet står over sakramentet. De første prekestolaltere oppstod i tysk område og i den tids barokkirker. I Waisenhuskirken i København (1731-1734) fikk prekestolen for første gang i Danmark plass over alteret.

Mange kirker i Norge fikk prekestolaltere på andre halvdelen av 1700-tallet og særlig i de tre første tiårene på 1800-tallet, flere av disse er senere ombygd eller har fått en ekstra prekestol med tradisjonell plassering. Prekestolaltere finnes nå blant annet i Nykirken i Bergen (gjenreising 1756), Gamlebyen kirke i Oslo (1796), Røros kirke (1784), Kongsberg kirke (1740–61) og Sør-Fron kirke (1792). Prekestolalter ble særlig brukt i de norske åttekantkirkene som i Hadsel, Klæbu og Tynset kirker. Dette arrangementet er typisk for det åpne kirkerommet der alter og menighet er i samme rom. Prekestolalteret gikk av moten igjen blant annet fordi alteret ble underlagt prekestolen. I Klæbu kirke ble det senere satt opp en prekestol på gulvet på grunn av prestens høydeskrekk. Ifølge Hosar er det minst 58 prekestolaltere i norske kirker. Flåbygd kirke er eksempel på kirke med opprinnelig prekestolater. Den tidligere Hopen kirke på Smøla var i 1749 trolig den første kirken i Norge med en slik plassering av prekestolen. Oppgang til prekestolen var fra sakristiet i et lite tilbygg på utsiden av kirkens åttekantede grunnplan.

## Se også
* Alterskap
* Altertavle
* Alterteppe
* Alterring
* Alterfrontal
* Knefall
* Stuke
* Triptyk

## Referanser
Dam (spill)

**Dam** er et taktisk brettspill som spilles på et sjakkbrett (8x8 felter) eller på et brett med 10x10 felter. Bare det ene fargefeltet brukes til spillet. Brikkene er flate og sirkelformede og flyttes diagonalt på samme måte som med en løper i sjakk. Det finnes flere ulike regelsett for å spille dam. Felles for alle er at man starter med 12 eller 20 brikker avhengig av brettstørrelsen. Målet er å slå ut motstanderens brikker ved å hoppe over dem. Til hjelp til dette kan man få oppgradert sine brikker til konger ved å bringe dem til motstanderens baklinje. En konge har, avhengig av hvilke regler man spiller etter, forskjellige fordeler. Den viktigste er at en konge kan hoppe lengre hopp enn de vanlige ett-feltshoppene. 
Det tetteste man kommer  offisielle regler er de reglene man spiller med i Russland og Nederland. Her er det turneringer og rating på samme måte som i sjakk, og det avholdes også verdensmesterskap. 

Dam på 64 felter er i moderne tid grundig analysert. Beregninger viser at den som trekker først, alltid vil vinne dersom det ikke gjøres feil. I mesterskap spilles det derfor med 10x10 felter for å øke kompleksiteten til spillet. Dam på 64 felter er imidlertid nok komplisert til at det kan spilles med varierende utfall for alminnelige spillere.

* World Draughts Federation
Bjørndal skole

**Bjørndal skole** er en barneskole beliggende på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand, sør i Oslo. Skolen ble grunnlagt i 1989 og har ca. 590 elever. Det er 7-trinn der og hvert trinn er delt inn i ABC-klasser.

## Rektorer
* Jon Christoffersen (2024-)
* Annike Løkås (2016-2024)
* Marina Badendyck (2010-2015)
* Jack Heidner (-2010, til Kampen skole)
* Frank Telstad (fra 1989-...)

## Eksterne lenker
*
Rønningsbakken (Trondheim)

**Rønningsbakken** er ei gate i Trondheims østre bydel Rønningen/Rosendal. Gata er om lag 410 meter lang og krysser kjente gater som Persaunveien og Saxenborg allé. Gata har en høydeforskjell på om lag 30 meter. Rønningsbakken går parallelt med den høyt trafikkerte Innherredsveien, og har på ett punkt en togovergang. Rønningsbakken er for det meste asfaltert, men i bunnsjiktet av gata er det hardstampet grus.
Mario Reiter

**Mario Reiter** (født 5. november 1970 i Rankweil) er en tidligere østerriksk alpinist.

## Karriere

Karrierens store høydepunkt for Reiter var gullmedaljen han vant i kombinasjonsøvelsen under OL 1998 i Nagano. Han la opp som aktiv utøver etter sesongen 2000/2001.

Han vant tre verdenscuprenn i løpet av karrieren (ett i storslalåm og to i slalåm):

## Resultater i verdenscupen i alpint

### Enkeltseire

### Sammenlagtplasseringer

## Eksterne lenker
*
Gunnar Oxaal

**Gunnar Jens Brandt Oxaal** (født 26. desember 1918, død 23. mai 1960) var en norsk journalist og forfatter.

Oxaal var redaksjonssekretær i *[[Teknisk Ukeblad]]* i årene 1946&ndash;1958. Han var med å starte Norsk Interplanetarisk Selskap (dagens Norsk Astronautisk Forening) i 1951 sammen med Erik Bergaust og Thorstein Thelle. 

Sammen med Olaf Coucheron, Alf Prøysen, Aimée Sommerfelt, Jo Tenfjord og Dagny Wennesland var han i 1959 redaktør for det populære 10-binds barnebokverket *[[Mitt skattkammer]]*. 

## Bibliografi
* 1958 *Verden uten grenser – Raketten, romfarten og mennesket*
* 1954 *Jens krysser himmelrommet* barnebok, sammen med Jo Tenfjord
* 1952 *Reisen til månen blir alvor.* (sammen med Erik Bergaust)

## Priser
* 1954 Kultur- og kirkedepartementets pris for barne- og ungdomslitteratur for *Jens krysser himmelrommet*, sammen med Jo Tenfjord

## Referanser
Minaret

**Minaret** er et tårnformet byggverk tilknyttet islamske moskeer. Minareter er generelt høye og grasiøse spir, ofte med løkformede kroner, vanligvis frittstående og markant høyere enn omliggende bygninger. 

Fra minareten kaller bønnutroperen, *[[muezzin]]en* (*muaddhinen*), fem ganger om dagen de troende muslimene til bønn (*[[salah]]*). Det er ofte én eller to minareter ved mindre moskeer og flere ved større. I moderne moskeer blir bønnekallet eller -ropet, *[[adhan]]* (*azan*), ropt ut med mikrofon og høyttalere isteden, og minaretene blir da mest et dekorativt arkitekturelement.

Minareter har blitt beskrevet som en port mellom himmel og jord. Tårnet blir også av og til sammenliknet med den arabiske bokstaven *[[alif]]* (*'ælif*), som er ei rett linje.

## Bildegalleri

Fil:Hungary Eger minaret.jpg|Minaret, bønne- eller utropstårn ved en moské, i Eger i Ungarn
fil:Minaret Abidine 2.JPG|Minaret i El Abidine-moskéen i Kartago i Tunisia.
fil:Kazan Blue mosque minaret.jpg|Minaret i Kazan i Tatarstan i Russland.
Fil:Maltepe mosque.jpg|Minareter ved Maltepe-moskéen i Ankara i Tyrkia.


fil:Kocatepe Camii Ankara.JPG|Minareter ved Kocatepe-moskéen i Ankara.
fil:Baitul Aman Mosque.JPG|Opplyst minaret i Barisal i Bangladesh
Fil:Ulugh-Beg madrasah in Gijduvan 13-34.JPG|Minaret i Gijduvan i Usbekistan
Fil:Central Jamaat-e Ahl-e Sunnat - 2017-02-12.jpg|Minaret av stål på Central Jamaat-e Ahl-e Sunnat-moskéen i Oslo


## Fotnoter


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dominoteorien

**Dominoteorien** er en amerikansk geopolitisk teori fra siste halvdel av 1900-tallet. Den gikk ut på at hvis et land kom under kommunistisk styre, ville nabolandene også følge etter, slik som når alle dominobrikkene faller hvis du kun dytter én. Teorien kom i bruk under den kalde krigen for å vise hvordan daværende Sovjetunionen kunne spre kommunismen videre og til slutt kunne infiltrere kommunisme inn i alle verdens land. For å forhindre dette kom den amerikanske presidenten Harry S. Truman opp med Trumandoktrinen som gikk ut på å hjelpe alle land som følte seg truet eller ble angrepet av Sovjetunionen eller andre kommunister. Først og fremst ble denne teorien brukt i Sørøst-Asia, der USA førte Vietnamkrigen, nettopp for at nabolandene ikke skulle bli kommunistiske og dermed gi kommunistblokken et geopolitisk overtak. Dominoteorien har også blitt brukt mot Cuba og Nicaragua.
Triglyf

**Triglyf** er en del av den doriske frisen i gresk arkitektur. Triglyfen består av en utstikkende firkantet blokk med tre loddrette rifler, og med metopen veksler de og danner tilsammen frisen på entablementet over søylene.

Man mener triglyfen er en representasjon i stein av bjelkeender fra de gamle tømrede tempelene, som beskrevet av Vitruvius og andre klassiske- og renessanseforfattere. Gresk arkitektur (og senere romersk arkitektur) beholdt dette trekket, sammen med andre karakteristiske trekk fra eldre trearkitektur, som en æresbevisning til arkitekturens opprinnelse og dens rolle i menneskets historie. Den mest berømte doriske frisen med triglyfer og metoper finnes i Parthenontempelet i Athen, der motivet på metopene viser kampen mellom kentaurer og lapither. 

På renessansens bygninger og interiør er friseutsmykning også ofte brukt.

## Se også

*Metope
*Frise
*Dorisk orden

## Litteratur
*Ahlstrand, Jan Torsten.; *Arkitekturtermer*. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0
Antje Harvey

**Antje Harvey** (født 1967 som *Antje Misersky*) er en tidligere tysk langrennsløper og skiskytter.

Antje Harvey begynte som langrennsløper, og var med på DDRs lag som tok bronse på stafetten under VM 1985 i Seefeld. Hennes far var trener for DDR fram til 1985, og siden han nektet å gi sin datter steroider ble han presset til å slutte. Antje ble senere også presset til å slutte på DDRs lag.

I 1989 begynte hun med skiskyting, og vant gull på 15&nbsp;km under OL 1992 i Albertville, for Tyskland. Hun tok også sølv på 7,5&nbsp;km og på stafetten.

Under OL på Lillehammer i 1994 ble det et nytt stafettsølv, og hun var også med på laget som gikk til topp i VM-stafetten i 1995.

Våren 1993 giftet hun seg med amerikaneren Ian Harvey, og flyttet etter karrieren til Utah. I 2000 fikk hun amerikansk statsborgerskap.

I 1995 mottok hun *Heidi-Krieger-medaljen*, for sin motstand mot å delta i DDRs systematiske doping av utøvere da hun var aktiv.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Krongods

**Krongods** er et benefisert gods og betegner en monarks jordeiendommer og bygninger. 

Under visse former for styre kunne monarken etter eget forgodtbefinnende tilegne seg land, skog, forekomster og arbeidskraft (bønder).  Disse skapte da inntekter og ressurser som monarken kunne benytte til drift og spesielle prosjekt, blant annet bygging av borger, festningsverk og krigføring.  Økningen i nasjonens krongods kunne i perioder være spesielt stor, eksempelvis etter reformasjonen som medførte at tidligere klostergods ble konfiskert og innlemmet i krongodset.  Reduksjon i krongods var merkbar i forbindelse med ressurskrevende aktiviteter som krigføring.  I land der revolusjon ble gjennomført ble krongodset oppløst og fordelt etter den nye rådende filosofi.

Krongods ble ofte referert til i dokumenter under de latinske betegnelsene *bona regalia*, *bona coronae* eller *bona acquisita*. Det synes å være liten forskjell mellom *bona coronae* og *bona regalia*, men det tredje betegnelsen som å antyde eierskap av kongens familie framfor kronen som en institusjon. Forskeren Frode Iversen har argumentert for at utviklingen av *bona regalia* utgjør et nøkkelbegrep for å forstå veksten av en form for «over-regional makt» i nordlige Europa. *Bona regalia* var kongelig eiendom og gods tilhørende kronen, det kongelige kontor, men ikke til kongen i person. *Bona patrimonialia* var på den annen side kongens dynastiske eiendom.

De dansk-norske krigene på 1600-tallet slet hardt på krongodset. Rundt 1663 ble kong Frederik III nødt til å selge eller pantsette over halvparten av sitt krongods for å dekke statlig gjeld, til en pris godt under vanlig takst. Muligheten for kjøp ble ikke offentliggjort, og et salg kunne oppfattes som innsidehandel, i den forstand at de velbeslåtte kjøpere agerte i et lukket marked.   Etter overtagelsen mistet mange av arbeiderne (bønder og leilendinger) anledningen til videre arbeid på godset.  Enkelte tidligere krongods ble igjen krongods på 1700-tallet. Etter eneveldets avskaffelse i Danmark i 1848–1849 ble nest alt krongods overført til den danske stat.

På Færøyene kalles krongodset for *kongsjørð*, «kongsjord». I Tyskland før år 1800 ble de tyske fyrstenes krongods kalt for *Kammergut* eller *Kameralgut*. I 1800-tallets Tyskland ble statlige domener, som ble stilt til rådighet for fyrstenes nærmeste familie, kalt for *Thronlehen*. Under Weimarrepublikken kom staten og de tidligere fyrster i strid om statsdomenenes framtid.

## Referanser


## Litteratur
* Rosén, Jerker; Lárusson, Magnús Már (1982): «Krongods» i: *Kulturhistorisk Leksikon for nordisk middelalder*, **2**. Rosenkilde og Bagger, s. 434-438
Barbara Cochran

**Barbara Ann Cochran** (født 1951) er en amerikansk tidligere alpinist. Hun er søster av alpinistene Marilyn Cochran, Lindy Cochran og Bob Cochran.

Barbara Cochran deltok i verdenscupen i perioden 1969&ndash;1973, og fikk i alt med seg tjue pallplasseringer, hvorav tre seire (to i slalåm og en i storslalåm).

Cochrans store øyeblikk kom i OL 1972 i Sapporo, der hun gikk til topps i slalåmrennet foran den franske duoen Danièle Debernard og Florence Steurer. Fra før hadde hun sølv i slalåm fra VM 1970 i Val Gardena.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Michela Figini

**Michela Figini** (født 1966) er en sveitsisk tidligere alpinist.

I 1980-årene var Figini blant de aller beste i fartsdisiplinene. Hun vant 26 enkeltrenn i verdenscupen derav 17 i utfor. Hun vant verdenscupen sammenlagt i 1985 og 1988. Videre vant hun utforcupen fire ganger.

I VM 1985 vant hun gull i utfor, og to år senere, da VM gikk i Crans-Montana, tok hun sølv i både utfor og Super-G. I OL 1984 i Sarajevo vant hun gull i utfor. Fire år senere, i OL i Calgary, tok hun sølvmedaljen i super-G bak Sigrid Wolf.

Michela Figini la opp i 1990.

## Eksterne lenker
*
Skogsvåg

**Skogsvåg** er et tettsted i Øygarden kommune i Vestland med omtrent 569 innbyggere. Det var administrasjonssenter i tidligere Sund (Hordaland) kommune. 

Tettstedet ligger på østsiden av øya Sotra ikke langt fra tettstdet Hammarsland. 

I Skogsvåg ligger det gamle kommunehuset, Sund senter, Skogsvåg barnehage, Sundhallen, Skogsvåg Idrettslag og Skogsvåg stadion, Sotra videregående skole avd. Sund, og Sundheimen aldershjem.
Østsiden Idrettslag

**Østsiden Idrettslag Fredrikstad** (tidligere Østsiden IL, stiftet 14. juni 1935) er et idrettslag fra Østsiden i Fredrikstad. Klubben er mest kjent for sitt fotballag og som arrangør av Fredrikstad Cup. 

## Tabell

## Historikk
I 1937 anla laget sin egen grusbane og i 1948 ble gressbanen åpnet. I 1959 åpnet man treningsbanen og ytterligere en treningsbane ble åpnet syd for Nabbetorp skole i 1987. Damehåndball kom på programmet i 1966 og klubbens første leder av håndballgruppa var Kirsten Hellesnes.

Av sportslige meritter må nevnes fotballagets 2-1 seier over Lyn i kvartfinalen i 1962 og andreplassen i 2. divisjon samme år. På ungdomssiden har det blitt en rekke kretsmesterskap samt juniorfinale i NM i 1955 og sølv i Norway Cup i 1975.

Norges Fotballforbund innførte ferdighetsmerke i 1953 og lagets Thor Magnussen var den første i landet som klarte gullmerket. Andre kjentfolk med bakgrunn fra klubben er FIFA-dommer Tore Hollung, landslagssjef Egil Roger «Drillo» Olsen og mangeårige proff Jørn Andersen.

Fra om med 1. januar 2008 gikk klubben inn for et samarbeid med Fredrikstad HK for å samle en stor klubb med både gutte- og jente- lag. Det nye navnet ble Østsiden Idrettslag Fredrikstad.

## Arrangementer
Østsiden IL Fredrikstad arrangerer hvert år blant annet som fotballskole, fotballcup, og «Øssiæloppene» for å nevne noen. I tillegg til dette dessuten håndballcupen Fredrikstad Cup.

## Eksterne lenker
*
Josef Polig

**Josef Polig** (født 9. november 1968 i Sterzing) er en tidligere italiensk alpinist. Han deltok i verdenscupen fra 1988 til 1995, uten å oppnå en eneste pallplassering. Hans beste resultat var to femteplasser (i kombinasjonen i Kitzbühel i januar 1992 og i utforrennet i Kvitfjell i mars 1993).
 
Knapt noen hadde levnet italieneren medaljesjanser da han stilte opp i OL 1992, men Polig overrasket alle og gikk helt til topps i kombinasjonsøvelsen, et renn som for øvrig ble preget av mange utkjøringer. Det ble en stor italiensk dag i alpinbakken, da en annen overraskelsesmann, landsmannen Gianfranco Martin, tok sølv og sikret italiensk dobbeltseier.

## Eksterne lenker
*
Dine Penger

***Dine Penger*** er Norges største privatøkonomiske fagblad.

Det ble etablert i 1983 av Carl Johan Berg og Carsten O. Five som likestilte redaktører. Senere overtok Christian Vennerød redaktørkrakken fra Berg. Vennerød og Five kjøpte bladet i 1988 og solgte det for nesten 50 millioner kroner til Schibsted i 1996. Dine Penger ble fusjonert med E24 (som også var eid av Schibsted) i 2013, og begge mediene er en del av et felles selskap.

Vennerød og Five fortsatte som redaktører til henholdsvis 2000 og 2002. Ansvarlig redaktør fra 2002 til 2013 var Tom Staavi. Øyvind Henriksen er for tiden magasinredaktør for Dine Penger, og Gard Michalsen er sjefredaktør og administrerende direktør for både E24 og Dine Penger. Andreas Wolden Fredriksen er redaksjonssjef i magasinet.

Bladet kommer med 11 utgaver per år, og skriver blant annet om sparing, fond, pensjon, bolig, arv og skatt. Magasinet har en egen seksjon der de gir terningkast på alle fond tilbudt i Norge. Hallgeir Kvadsheim er fast bidragsyter i bladet, og bidrar med ekspertråd på disse temaene. Magasinet har også podkasten Pengerådet, samt en egen nettutgave.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
*2011: 44&nbsp;419
*2012: 39&nbsp;021
*2013: 36&nbsp;347
*2014: 33&nbsp;228
*2015: 34&nbsp;255
*2016: 30&nbsp;206
*2017: 32&nbsp;288
*2018: 29&nbsp;754
*2019: 29&nbsp;284
*2020: 30&nbsp;991
*2021: 26&nbsp;106

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Aleksej Kosygin

**Aleksej Nikolajevitsj Kosygin** (ru. Алексей Николаевич Косыгин; født  i St. Petersburg,  død 18. desember&nbsp;1980 i Moskva) var en sovjetisk politiker,

I en alder av 15 sluttet Kosygin seg til Den røde armé i 1919 og han kjempet i den russiske borgerkrigen til 1921. Etter krigen utdannet han seg i Petrograd (som St. Petersburg het da) og var fra 1924 i 1934 i arbeid i Sibir, der han også sluttet seg til kommunistpartiet i 1927. I 1930-årene utdannet han seg videre ved Leningrad Tekstilinstitutt og han begynte som ingeniør ved Oktabrskaya tekstilfabrikk i Leningrad. Her gikk han gradene og endte opp som direktør.

Under Stalins store utrenskninger på 1930 tallet åpnet det seg mange muligheter i partiapparatet, og i 1938 begynte Kosygin å jobbe med politikk på heltid, først som leder av Leningrad transport- og industridepartement, deretter som borgermester i Leningrad.

I 1939 ble han valgt inn i Sentralkomiteen som fullt medlem, hvor han var medlem helt frem til sin død i 1980. Under krigen var han blant annet visestatsminister. Etter krigen ble Kosygin valgt inn i Politbyrået og som fullt medlem fra 1948. Han var også finansminister og «lettindustri»-minister en kort periode frem til 1953.

Etter Stalins død i 1953 steg Kosygin videre i gradene som en trofast tilhenger av Nikita Khrusjtsjov. Han ble leder av Den sovjetiske planleggingskomite og fullt medlem av Presidiet, som Politbyrået nå ble kalt. Han var også visestatsminister med mindre avbrudd fra 1940 og frem til 1960. Etter dette ble han første visestatsminister.
I 1964 ble Khrusjtsjov avsatt og Kosygin overtok hans rolle som statsminister i en ledertroika hvor Leonid Bresjnev var generalsekretær og Nikolaj Podgornyj var president. Kosygin spilte selv ingen rolle i selve avsettingen av Khrusjtsjov.

Kosygin fremmet flere økonomiske reformer for å skifte fokus fra tungindustri og militær produksjon til lett industri og konsumentartikler. Bresjnev støttet ikke denne politikken og bremset Kosygins reformer. Han var med å holde effektiviteten og disiplinen oppe i sovjetisk økonomi, men hans politiske stilling var svekket. På slutten av 1970-tallet var Bresjnev den ubestridte leder, men Kosygin beholdt sin stilling som statsminister og medlem av Politbyrået helt frem til uker før sin død. Han ble syk og sa fra seg sine verv i oktober 1980.

## Referanser
Kulturlandskapet på Radøy

**Kulturlandskapet på Radøy** er den tidligere Radøy kommunes tusenårssted og omfatter natur- og kulturlandskapet i området rundt Solendfjellet, Nøttveitveten og Morkenfjellet.

Landskapet er særpreget og kupert, med sjø, svaberg, lyngheier og bratte beite- og slåttemarker.

Morkenfjellet er det høyeste fjellet på Radøy, og er 217 moh, herfra kan man se nesten hele Radøy. 

Det er flere veier og turstier i kulturlandskapet, og Nøttveitveten er den mest benyttede.
Geitskartunnelen

**Geitskartunnelen** er en tunnel i Berg kommune i Troms som binder bygdene Ersfjord og Senjahopen sammen. Den er 2 147 meter lang og har en bredde på 6,5 m med to kjørefelt. 

Tunnelen ble åpnet 21. august 2004 av daværende samferdselsminister Torild Skogsholm, sammen med resten av fylkesvei 862.

Kommunen fikk statstilskudd på 55 millioner kroner i 2002 til prosjektet *Internveg Berg* (fylkesvei 862), som tunnelen er en del av. Totalt hadde veistrekningen en kostnad på 126 millioner kroner. Det nye veisambandet kortet ned reisestrekningen mellom Skaland og Senjahopen/Mefjordvær med 95 km.

Geitskartunnelen er Berg kommunes tusenårssted, og veistrekningen inngår i Nasjonal turistveg Senja. Det er i den forbindelse lagt stor vekt på den arkitektoniske utformingen av veien.

Som en av flere veitunneler på Senja har Geitskartunnelen sykkelvarsling hvor man trykker på en knapp for så å varsle bilistene om at det er syklist i tunnelen.

## Se også
*Veitunneler i Norge

## Eksterne lenker
* Artikkel fra byggeperioden i Bergtatt!
* Artikkel fra åpningen på kommunens hjemmeside 
* Artikkel fra åpningen i Nordlys
* The World's Longest Tunnel Page
Ciborium

**Ciborium** har to betydninger: 

* *Ciborium* kan være en baldakin over et alter som er båret av fire søyler. I gresk-ortodokse kirker er den ofte formet som en kuppel.

* *Ciborium* brukes også om et kar som ofte har fot og lokk der en oppbevarer det konsekrerte nattverdsbrødet *(Kristi legeme)*. Ciboriene benyttes i katolske, anglikanske og beslektede kirker ved oppbevaring eller utdeling av nattverden. Ciboriet er nesten alltid kalkformet, men med lokk. Den er imidlertid noe mer rund enn en vanlig konisk kalk. 

Ciboriet blir som regel satt i tabernakelet, men tas frem til nattverdsutdelingen dersom de konsekrete nattverdselementer som får plass på en patene ikke vil  strekke til. Det kan også bringes med til sykekommunion, skjønt da er det langt mer vanlig å medbringe en mindre beholder ved navn pyx.   

## Ciborium som alteroverbygning

Fil:Baldachin petersdom.jpg|Peterskirken, Roma
Fil:Altare med ciborium i domen i Regensburg, Nordisk familjebok.png|Domen i Regensburg
Fil:Altare med ciborium i San Ambrogio, Nordisk familjebok.png|San Ambrogio
Fil:Recevresse 20050919.jpg|La Recevresse
Fil:Roma-sanpaolo3.jpg|San Paolo, Roma
Fil:Siena.Duomo.HighAltar01.jpg|Katedralen i Siena
Fil:Apsis mit Altarziborium.jpg|St. Nikolaikirche i Potsdam
Fil:All Saints Bristol 07b altar ciborium.jpg|All Saints Anglican church i Clifton, Bristol, England


## Ciborium som oppbevaringskar

Fil:Ciborie1.jpg|Ciborium i tabernaklet i klosteret *Onze-Lieve-Vrouwe van de Besloten Tuin* i Nederland
Fil:Ciborie2.jpg|Ciborium dekket til for å indikere at det har innhold


## Se også
* Baldakin

## Eksterne lenker
* 
* Catholic Encyclopedia (betydning 1)
* Catholic Encyclopedia (betydning 2)