open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
HBOS

**HBOS plc** er et britisk bank- og forsikringsselskap som eies av Lloyds Banking Group. HBOS er holdingselskap for Bank of Scotland, HBOS Australia og HBOS Insurance & Investment Group.

HBOS ble dannet i 2001 i forbindelse med fusjonen mellom Bank of Scotland og Halifax.

## Eksterne lenker
*
Claus Hansen Gaas

**Claus Hansen Gaas** også kjent som Claus Hanssøn Gaas, Claus Gantzius, Claus Gantz og Claus Gantzio (født omkring 1625, død februar 1694) var en norsk prest. Faren Hans Clausen Gaas (1599–1616) var sogneprest i Borgund, han var ifølge Lampe tredje generasjon Gaas i Borgund. I Borgund kirke henger en minnetavle over Hans Gaas. Broren Knud var sogneprest i Kinn. Han var gift med prestedatteren Lisbeth Brandal. Gaas var sogneprest i Ulstein fra 1660.

## ''En Klage-Dicht''
Gaas skrev *En Klage-Dicht* (1681) på 30 vers om de mange snøskredene som på en natt tok opp mot 140 liv på Nordvestlandet. Ulykkene skjedde 6. februar 1679 etter den tids kalender, men 16. februar den gregorianske kalender som brukes nå. Hele tittelbladet på klagediktet:

En KLAGE-DICHT
offuer det Sørgelige og Uformodelige Tilfald, som skeede i
Bergen-Huus Lehn på Sundmør
i Nordalens og Jørnefiorens Sogner den 6. Febr. 1679
Der een mangfoldig Snee
i en Hast udbrød af de høie Fielder oc i Grund nedstødte
20 Gaarder oc
Ynkeligen ihjelslog 130 Mennisker foruden Fæ og Qvæg.
Alle til Advarsel oc til en Sand Poenitentzes
Tilskyndelse
Sammenskreuffen aff Claus Hansøn Gantzio.
Siunges som
Propheten Jonæ Vise: Guds Naade oc Barmhiertighed.
Prentet i Kiøbenhavn Aar 1681.

«Nordalens» viser til den tids Norddal prestegjeld som omfattet Norddal kommune og Sunnylven med Geiranger i Stranda kommune. «Jørnefiorens» gjelder Hjørundfjorden i dagens Ørsta kommune.

## Referanser
James Price

**James Price** (født 20. november 1959 i København) er en dansk komponist og kapellmester.

Han er sønn av skuespillerparet Birgitte Price (1934–1997) og John Price (1913–1996), og storebror til manuskriptforfatteren Adam Price (født 1967).

James Price er utdannet i komposisjon ved Det Kongelige Danske Musikkonservatorium, hvor han studerte i perioden 1979–1984. Da han var 20 år gammel begynte han som kapellmester, komponist og arrangør. Hanhar skrevet musikk til en rekke revyer, gjerne i samarbeid med sin bror. I 1983 og 1996 ble han utnevnt til «Årets revykomponist». Også til film og fjernsyn har han komponert musikk, for eksempel *[[To som elsker hinanden]]*, *[[Flemming og Berit]]* og *[[Madsen & co.]]*

Han er meget interessert i gastronomi, og er medlem av Det Danske Gastronomiske Akademi. Interessen deles av broren, og de to har i 2008, 2009, 2010 og 2011 vært aktuelle med serien *[[Spise med Price]]* på DR2 og DR1 og i 2012 i serien *[[Price inviterer]]* på DR1, hvor han selv opptrer sammen med en invitert og kjent gjest.

I 2011 åpnet de to brødre restauranten Brdr. Price i København.

## TV
* ''Spise med Price'' – medprogramleder: Adam Price
* ''Price og Blomsterberg'' – medprogramleder: Mette Blomsterberg
* ''Price inviterer'' – medprogramleder: Adam Price; diverse gjester

## Referanser


## Litteratur
* Kühlmann, Lone: *Nålen i armen – slægten og brødrene Price*. Wilhelm Hansen, 2007. ISBN 978-87-598-1422-2

## Eksterne lenker
* 
*
Det Danske Gastronomiske Akademi

**Det Danske Gastronomiske Akademi** ble stiftet i 1964 på initiativ av Mogens Brandt, støttet av Mogens Lind, Christian Elling, Jens Kruuse, Ejler Jørgensen, John Price med flere.

Akademiet søker uavhengig av kommersielle interesser å fremme mat- og måltidskulturen i Danmark. Kvalitetsbegrepet tolkes bredt. Det omfatter smak, utseende, næringsverdi, ufarlighet, formålstjenlighet samt prisrimelighet. Akademiet støtter og oppmuntrer initiativer til forbedring og fornyelse av tilbudet av varer og tjenesteytelser av høy kvalitet, blant annet ved å utdele hedersdiplomer. Endelig bidrar akademiet til utgivelse av relevant litteratur.

Medlemmer var for eksempel Poul Henningsen, Paul Hammerich, Hans-Jørgen Nielsen, Leif Blædel, Grete Grumme og Lilian Kaufmann. 
Nåværende president er mathistoriker og arkeolog Bi Skaarup.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Munker (bakverk)

**Munker** er et bakverk som stekes i munkepanne/munkejern. På dansk heter de *æbleskiver.* Munker kan lages med både gjær, natron, bakepulver og/eller egg som hevingsmiddel.

## Norske munker

Skriftlige kilder fra Norge beskriver at *munker* var kjent i Arendal allerede i begynnelsen av 1900-tallet.

## Danske æbleskiver
**Æbleskiver** er en dansk delikatesse hovedsakelig bestående av pannekakedeig som stekes i en munkepanne. Æbleskiver serveres varme, gjerne med melis og syltetøy og eventuelt et glass gløgg. Da fremstillingen av æbleskiver med munkepanne tar relativt lang tid, er det blitt populært å kjøpe dypfrosne æbleskiver til oppvarming i ovnen. På tross av navnet inneholder æbleskiver i dag typisk *ikke* epler.

Omkring år 1700 betegnet *æbleskiver* tynne stykker epler vendt i mel og egg og deretter stekt i smør på en panne. Denne gamle utgave av æbleskiver er ikke utbredt i dag, men kjennes stadig på Als som *stegte æbleskiver*.

Den moderne form for æbleskiver stekt i munkepanne omtales i *[[Peters Jul]]* (1866), hvor det også er en tegning av Pietro Krohn (forfatterens bror) av æbleskiver som tas ut av en munkepanne. Også H.C. Andersen har beskrevet «eplefylte æbleskiver» i eventyret *Krøblingen* (1872), hvor han beretter om en julefest på en herregård. Av tilføyelsen *eplefyldte* ses det at det åpenbart i 1872 ikke var en selvfølge at æbleskiver inneholdt epler. I Frk. Jensens kokebok fra 1901 står det: «*Når æbleskiverne er bagte på den ene side, kan der, forinden de vendes, lægges enten lidt æblegrød, et stykke kogt æble eller rabarberkompot i hver.*» Muligvis skyldes den nåtidige bruk av ordet «æbleskive» om bakverket uten epler at det ved innførelsen av steketakken fortsatt ble fylt eplemos i. Ordet er bibeholdt selv om det ikke lenger er alminnelig å tilsette noen form for epler.

I Sønderjylland og på Ærø er det fortsatt vanlig å fylle sviskemos i æbleskiverne. Denne tradisjonelle æbleskive er således i familie med Berlinere, også kjent som Berliner Pfannkuchen.

## Variasjoner
I Sverige finnes bakverket *[[Doughnut|munkar]]*, men der er et smultring-formet bakverk. Utover navnet er der ikke umiddelbart noen sammenheng med den norske varianten.

De danske æbleskiver har også i Nederland et sidestykke, nemlig *[[poffertjes]]*, som avviker fra den danske utgaven ved at de er flatere og litt mindre. I det sydslesvigske Nordfrisland kalles æbleskiver *futjes*. I resten av Tyskland kalles æbleskiver også for *Pförtchen* eller *Förtchen*.

## Referanser
Rollo May

**Rollo May** (1909–1994) var en amerikansk humanistisk psykolog. Han forfattet *[[Love and Will]]*, publisert i 1969. May forbindes ofte med humanistisk psykologi. Sammen med Victor Frankl var han en forkjemper for eksistensiell psykoterapi. May var en nær venn av Paul Tillich og sterkt påvirket av ham.

May studerte under Alfred Adler, som påvirket han sterkt. Han mottok i 1949 sin ph.d. fra Columbia University.

Sine senere leveår tilbrakte May i Tiburon nær San Francisco, hvor han også døde.

## Bibliografi
* *[[The Meaning of Anxiety]]* (1950), W W Norton 1996 revised edition: ISBN 0-393-31456-1
* *Man's Search for Himself* (1953), Delta 1973 reprint: ISBN 0-385-28617-1
* *Existence* (1956), Jason Aronson 1994 reprint: ISBN 1-56821-271-2
* *The Art of Counseling* (1965), Gardner Press 1989 rev. edition: ISBN 0-89876-156-5
* *Psychology and the Human Dilemma* (1967), W W Norton 1996 reprint: ISBN 0-393-31455-3
* *[[Love and Will]]* (1969), W W Norton ISBN 0-393-01080-5, Delta 1989 reprint: ISBN 0-385-28590-6
* *Power and Innocence: A Search for the Sources of Violence* (1972), W W Norton 1998 reprint ISBN 0-393-31703-X
* *Paulus. A personal portrait of Paul Tillich* (1973), Harper & Row ISBN 0-00-211689-8
* *The Courage to Create* (1975), W W Norton 1994 reprint: ISBN 0-393-31106-6
* *Freedom and Destiny* (1981), W W Norton 1999 edition: ISBN 0-393-31842-7
* *The Discovery of Being: Writings in Existential Psychology* (1983), W W Norton 1994 reprint: ISBN 0-393-31240-2
* *My Quest for Beauty* (1985), Saybrook Publishing ISBN 0-933071-01-9
* *[[The Cry for Myth]]* (1991), Delta 1992 reprint: ISBN 0-385-30685-7
* *The Psychology of Existence* (1995) (with Kirk Schneider), McGraw-Hill ISBN 0-07-041017-8
* *Personality: Classic Theories and Modern Research*. Friedman, Howard S., and Miriam W. Schustack. Boston: Pearson Allyn & Bacon, 2012. Print. ISBN 9780205050178

## Se også
* Abraham Maslow
* Carl Rogers

## Referanser
Det Danske Kulturinstitut

**Det Danske Kulturinstitut** er en selveiende institusjon som mottar en årlig bevilgning gjennom finansloven. Institusjonens historie går tilbake til 1940, da Folmer Wisti opprettet Det Danske Selskab med det formål å arbeide for mellomfolkelig forståelse gjennom opplysning om Danmark og utveksling av kultur, ideer og erfaringer mellom Danmark og andre land. I 1989 endret Det Danske Selskab navn til Det Danske Kulturinstitut.

De første avdelinger i utlandet ble opprettet i 1947. I dag har instituttet hovedkontor i København og avdelinger i Benelux, Latvia, Polen, Russland, Kina og Brasil.

Det Danske Kulturinstituts aktiviteter omfatter:

* Konserter med danske solister og ensembler i utlandet
* Utstillinger med danske kunstnere og opplysende utstillinger med samfunnsrelaterte emner, for eksempel dansk arkitektur, skole og utdannelse og sosiale forhold
* Teater, film og dans
* Konferanser og seminarer om kulturelle eller samfunnsfaglige emner – både i utlandet og i Danmark
* Studiereiser til og fra Danmark innenfor emner som sosial- og helse-, utdannelses- og kulturpolitikk. Studiereisene henvender seg fortrinnsvis til faglige organisasjoner, statlige, regionale og kommunale myndigheter og foreninger
* Utvekslings- og etterutdannelsestilbud til ansatte innenfor skole-, kultur- og sosial- og helseområdet, hvor deltagerne får innblikk i hverandres profesjonelle og kulturelle hverdag
* Danskkurs – de fleste i utlandet

## Litteratur
Historisk fremstilling av DKIs historie av dr.phil. Niels Finn Christiansen (supplert av billedfortellinger ved cand.mag. Kenn Schoop), *Grænseløs kulturudveksling - Det Danske Kulturinstitut i 70 år* (2009)

## Eksterne lenker
*
Marie Krarup

**Marie Krarup Soelberg** (født 1965) er en dansk tidligere politiker. Fra 2011 til 2022 var hun valgt til Folketinget fra Sydjyllands storkrets. Krarup var innvalgt i Folketinget fra Dansk Folkeparti, men meldte seg ut av partiet i februar 2022. Frem til 1. november 2022 møtte hun som partiløs.

Etter katedralskolen i Ribe studerte hun teologi i ett år ved Aarhus Universitet, men gikk over til en militær utdannelse med russiskkurs ved Svanemøllens Kaserne og fungerte som reserveoffiser i ti år. Hun er cand.mag. i østeuropeisk samfunnskunnskap fra Københavns Universitet og Aarhus Universitet fra 1996, og har siden tatt handelsfag, religionsvitenskap og pedagogikk. Krarup var fullmektig i Forsvarets internasjonale avdeling 1997–1998, assisterende forsvarsattaché og major ved Danmarks ambassade i Moskva 1998–2001, markedsanalytiker hos tobakksfabrikanten House of Prince 2001–2002, analytiker og Øst-Europa-ekspert i Eksportkredittfonden 2003–2005 og lektor ved Frederiksborg Gymnasium i Hillerød 2007–2011.

Hun er datter av Søren Krarup, tidligere folketingsmedlem og sogneprest i Seem.

## Referanser

 
 


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Adam Price

**Adam Price** (født 1967) er en dansk manusforfatter, dramatiker, matanmelder og restauranteier.

## Bakgrunn
Price er sønn av skuespillerparet Birgitte Price og John Price, og lillebror til musikeren James Price. Han studerte jus ved Københavns Universitet i perioden 1986–1990.

Han har vært manusforfatter for flere satire- og dramaserier på dansk fjernsyn. I årene 2001–2005 var han redaktør i TV 2 Drama. Han har sammen med sin bror skrevet tekster og numre til en rekke danske sommerrevyer. I 1988 skrev de sangen «Tid til lidt kærlighed», som endte på andreplass i Dansk Melodi Grand Prix samme år. Brødrene har også skrevet seks musikaler sammen.

Price har vært matanmelder i *[[Politiken]]* siden 1992, og han er medlem av Det Danske Gastronomiske Akademi. Interessen for matlaging deler han også med broren, og de to var i 2008 og 2009 aktuelle med serien *[[Spise med Price]]* på DR2. Han står bak den suksessrike dramaserien *[[Borgen (TV-serie)|Borgen]]*, som hadde premiere på DR1 i 2010. Den fjerde sesongen kom ut i 2022.

I 2011 åpnet de to brødrene restauranten Brdr. Price i København. Siden har de åpnet flere restauranter rundt om i Danmark.

## Forfatterskap (film og fjernsyn)
* 1990–1992: *[[Den gode, den onde og den virk'li sjove]]* (satireserie), DR
* 1997–1999: *[[Taxa (TV-serie)|Taxa]]* (TV-serie), DR1
* 2002–2003: *[[Nikolaj og Julie]]* (DR1) – idéskaper
* 2006–2008: *[[Anna Pihl]]* (TV-serie), TV 2
* 2010–2013: *[[Borgen (TV-serie)|Borgen]]* (TV-serie), DR1 – hovedforfatter
* 2017–2018: *[[Herrens veier (TV-serie)|Herrens veier]]*, DR
* 2020: *[[Ragnarok (TV-serie)|Ragnarok]]* (TV.serie), Netflix
* 2022: *[[Borgen (TV-serie)|Borgen]]* (TV-serie), DR1 og Netflix – hovedforfatter

## Referanser


## Litteratur
* Kühlmann, Lone: *Nålen i armen – slægten og brødrene Price*. Wilhelm Hansen, 2007. ISBN 978-87-598-1422-2

## Eksterne lenker
* 
*
Barnehjemmet Småbarnsstuen

**Barnehjemmet Småbarnsstuen** ble opprinnelig opprettet som feriekoloni for barn under skolepliktig alder i Bergen i 1929, men ble senere et regulært barnehjem.  Fana kommune overtok eierskapet i 1967, og etter kommunesammenslutningen i 1972 gikk det over til Bergen kommune. I 1981 overtok Hordaland fylkeskommune ansvaret for driften. I dag drives det videre under navnet Skjoldveien barnehjem, med adresse Skjoldveien 55 på Nesttun.

## Historie
Barnehjemmet Småbarnsstuen ble opprettet i Bergen i 1929, og var opprinnelig dannet som en privat forening kalt *Småbarnsstuen*, eller *Småbarns sommerstue*. Den første feriekolonien foreningen startet lå i Mathopen, og hadde plass til tyve barn. I 1939 fikk Småbarnsstuen leie en del av Lønningen gård til feriekolonivirksomhet. Huset var en enkelt bygget brakke, lite egnet til helårsdrift, men likevel gikk de over til å drive helårsdrift for et mindre antall barn. Samtidig fortsatte virksomheten å ta imot såkalte «sommerbarn» om somrene fram til 1964. 

Utbyggingen av Bergen lufthavn førte til at eiendommen på Lønningen ble ekspropriert, og institusjonen flyttet midlertidig til naboeiendommen Myrbø, og senere til Askviknes. I 1957 ble eiendommen Fagerskjold (gnr/bnr 40/32) på Skjold kjøpt inn for å drive barnehjemmet videre. Her fantes en villa i mur, oppført i mellomkrigstiden, og en stor hage som var velegnet til utendørs lek. 

Etter 1964 ble ordningen med «sommerbarn» avviklet, og Barnehjemmet Småbarnsstuen ble et ordinært barnehjem. Formålsparagrafen fra 1967 fastslo at «Småbarnstuen er et vanlig barnehjem som opptar inntil 12 barn i alder 2–7 år. Formålet er å skape et godt hjem for barn som for kortere eller lengre tid ikke kan bo hos sine foreldre.» Men både antall barn og barnas alder varierte etter som tiden gikk.

## Arkivet
Arkivet etter Skjoldveien barnehjem skal være oppbevart ved Hordaland fylkesarkiv. Også ved Bergen Byarkiv finnes deler av barnehjemmets arkiv oppbevart. Barnevernet i Bergen sendte barn til denne institusjonen, og opplysninger om vedtak om plassering av barn kan finnes i arkiver etter barnevernsnemnder og sosialkontorer. I de kommunale arkivene finnes også opplysninger om bygningsforhold, drift og tilsyn.

## Eksterne lenker
* Barnehjemmet Småbarnstuen - oppslagsverket oVe, artikkel av  Mona Nielsen, Bergen Byarkiv.
* Lønningen barnehjem - oppslagsverket oVe, artikkel av  Mona Nielsen, Bergen Byarkiv.

## Kilder
* Granskingsutvalgets rapport om barnehjem i Bergen
Selveiende institusjon

En **selveiende institusjon** er en organisasjon som er selvstendigt virkende, uten at noen kan råde over den. En selveiende institusjon er en juridisk person som kan ha rettigheter og plikter.

Det finnes en rekke forskjellige former for selveiende institusjoner, herunder:
*stiftelser
*utdannelsesinstitusjoner
*barnehaver
*pleiehjem
*institusjoner med tilbud til utsatte grupper (omsorgshjem, krisesentra, væresteder m.v.)
*sparekasser
*pensjonskasser
*hypotekbanker

Innenfor det offentlige har man også en rekke selveiende institusjoner. Det dreier seg blant annet om institusjoner som utdeler offentlige midler til øremerkede formål, for eksempel Statens Kunstfond.

Dertil finnes en særlig form, som skiller seg ut, nemlig *selveiende institusjoner innenfor den statlige forvaltning*. Disse er i motsetning til private («ekte») selveiende institusjoner ikke sikret mot inngrep fra statens side, herunder at deres formue ikke er beskyttet av Danmarks grunnlov §&nbsp;73 om eiendomsrettens ukrenkelighet. De private selveiende institusjoner er beskyttet av ejendomsretten i grunnlovens §&nbsp;73. Selveiende institusjoner kan også være et fond. Tross selveiekonstruksjonen er institusjonene underlagt omfattende offentlig tilsyn. I juridisk forstand er selveiende institusjoner ikke en del av den offentlige forvaltning, men er dog stadig underlagt forvaltningsloven og offentlighedsloven.
Statens Kunstfond

**Statens Kunstfond**, vedtatt som Lov nr. 170 av 27. mai 1964, har til formål å fremme dansk skapende kunst.

Fondet kan yte støtte til alle former for kunstnerisk skapende virksomhet og er Danmarks første organ med armlengdeprinsippet. Opphavsmannen til Statens Kunstfond er Danmark første kulturminister, Julius Bomholt. Vedtaket førte til en protestaksjon iverksatt av Peter Rindal. Motstand mot selve støtten til moderne kunst kalles etter ham for rindalisme.

Statens Kunstfonds midler anvendes blant annet til treårige stipendier, arbeids- og reiselegater og komponisthonorarer, til innkjøp av kunstverker og til utførelse av kunstverker i det offentlige rom (billedkunstneriske utsmykningsoppgaver). Fondet kan også premiere kunstneriske verker. Midlene administreres selvstendig av åtte kunstkyndige tremannsutvalg:

## Kunstkyndige utvalg
* Arkitekturutvalget
* Det billedkunstneriske innkjøps- og legatutvalg
* Film- og scenekunstutvalget
* Kunsthåndverk- og designutvalget
* Litteraturutvalget
* Tonekunstutvalget for klassisk musikk
* Tonekunstutvalget for rytmisk musikk
* Utvalget for kunst i det offentlige rom

## Kriterier for tildeling av støtte
Det er kvaliteten av den kunstneriske produksjon og det kunstneriske talent som er det avgjørende kriterium for tildeling av støtte fra Statens Kunstfond. Statens Kunstfond står også for livsvarige ydelser til kunstnere. Tildeling av livsvarig kunstnerydelse foretas av Kulturministeriet etter innstilling fra Statens Kunstfonds representantskap og etter foreleggelse for Folketingets finanskomité.

## Sekretariat
Sekretariatsfunksjonene for Statens Kunstfonds åtte kunstkyndige tremannsutvalg, for fondets styre og representantskap ivaretas fra 1. januar 2012 av Kulturstyrelsen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Statens Kunstfonds hædersydelse

**Statens Kunstfonds hædersydelse**, før 1. januar 2014 **Livsvarig kunstnerydelse**, er en dansk støtteordning for kunstnere. Den tildeles etter Statens Kunstfonds innstilling til kunstnere som har «plassert seg avgjørende som kunstner», vurdert ut fra kvaliteten i den kunstneriske produksjon.

Også før opprettelsen av Statens Kunstfond i 1964 finnes det eksempler på at kunstnere fikk støtte i medhold av finansloven; og det første kjente eksempelet på at den danske statsmakten – kongen – ga økonomisk understøttelse til en kunstner, finner man allerede i 1549. Det året bekostet den danske kongen en europareise for tegneren Melchior Lorck. I dagligtale sier man om kunstnere som mottar hædersydelsen fra Statens Kunstfond, at de er «kunstnere på finansloven».

Tildeling av *livsvarig kunstnerydelse* foretas av Kulturministeriet etter innstilling fra Statens Kunstfonds representantskap og etter å ha vært forelagt Folketingets finanskomité.

Støtten er inntektsregulert, slik at kunstnere som tjener over et visst beløp, vil få redusert hedersytelsen tilsvarende. Per 2008 innebar denne inntektsreguleringen at dersom en av de utnevnte kunstnerne tjente mindre enn  kroner, fikk vedkommende den maksimale ytelsen på  kroner, mens minimumsytelsen ved en inntekt på over  var  kroner.

Når kunstnere som har mottatt hædersytelsen dør, blir det utnevnt nye mottagere. Årlig mottar totalt 275 kunstnere livsvarige kunstnerytelser. Ytelsene fordeles mellom bildende kunstnere, forfattere med skjønnlitterær produksjon, forfattere med alment kulturelt forfatterskap, oversettere, klassiske og rytmiske komponister, kunsthåndverkere og kunstneriske formgivere, arkitekter samt skapende kunstnere innenfor film- og scenekunst.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om hædersydelser – Statens Kunstfond (besøkt 25. september 2014)
Folketingets finanskomité

**Folketingets finanskomité** (*Folketingets Finansudvalg*) er en av de eldste av de stående komiteene i Folketinget. Finanskomiteen fungerer som «kontrollant» overfor ministrene og deres forbruk av offentlige midler. Komiteen har hatt sitt eget sekretariat siden 1918. Komiteen har 17 medlemmer.

Ifølge Folketingets forretningsorden behandler Finanskomiteen:
* finanslovforslag
* konkrete bevilgningssøknader
* tilleggsbevilgningslovforslag
* statslån
* statsrevisorenes betenkning over statsregnskapet

Finanskomiteen kan i motsetning til andre folketingskomiteer på sitt område selv gi lover på vegne av hele Folketinget. Hvis Finanskomiteen har godkjent en bevilgningssøknad, er en minister stilt som om det var vedtatt en lov med søknadens innhold.

Videre er det fastsatt i en lang rekke lover at Finanskomiteen skal godkjenne avtaler, konsesjoner, garantier m.m. Finanskomiteen diskuterer også de store linjer i den økonomiske politikk. Komiteen mottar regjeringens forslag til finanslov aftenen før offentliggjørelsen.

Flertallet i Folketinget besetter alltid ni av plassene i Finanskomiteen, mens opposisjonen har åtte plasser. Som den eneste komiteen i Folketinget har medlemmene ikke stedfortredere.

## Eksterne lenker
* Folketinget.dk (maj 2006)
* Det grønlandske Finansudvalg oktober 2009.
Offentlighedsloven

**Offentlighedsloven**, formelt **Lov om offentlighed i forvaltningen**, er en dansk lov som regulerer adgangen til innsyn for personer som ikke er part i saken, herunder journalister. Loven trådte i kraft i sin nåværende form i januar 1987.

Loven omfatter dokumenter som alle deler av den offentlige forvaltning har utarbeidet. Man har dog ikke rett til innsyn i opplysninger om enkeltpersoners private og økonomiske forhold, med mindre man selv er omtalt i saken. Det kan også jf. lovens §&nbsp;4 tredje ledd kreves at den som søker om innsyn er i stand til å identifisere den sak eller det dokument det ønskes innsyn i. Det betyr at journalister skal ha en viss forhåndskjennskap for å kunne søke om innsyn. Forvaltningens interne arbeidsdokumenter er heller ikke omfattet av loven.

Retten til innsyn omfatter ikke saker innenfor strafferettspleien, jvnfr. §&nbsp;2 første ledd. Dessuten bør man være oppmerksom på unntakelsene i lovens §§&nbsp;12 og 13, som blant annet beskytter private virksomheters tekniske og økonomiske forhold (med henblikk på å forhindre at innsyn brukes til konkurransevridning), herutover beskyttes også rikets sikkerhet, økonomiske forhold og forholdet til andre land.

## Eksterne lenker
* Offentlighedsloven på Retsinformation
* Forslaget til den nye offentlighetsloven kan leses på Folketingets hjemmeside
* Hvidbogen ''Ministerbetjening – En hvidbog'' av Lars Rugaard og Erik Valeur.
Gluggarnir

**Gluggarnir** (610 moh.) er et fjell beliggende på Suðuroy, Færøyenes sydligste ø.

Fjellet er det høyeste på hele Suðuroy, men er kun Færøyenes 106. høyeste fjell totalt sett. Gluggarnir ligger nord av bygden Fámjin og innsjøen Kirkjuvatn.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Forvaltningsloven (Danmark)

**Forvaltningsloven** er en dansk lov som trådte i kraft 1. januar 1987. Loven inneholder regler om borgernes rettsstilling over den offentlige forvaltningen.

Forvaltningsloven utstikker regler for saksbehandling innenfor både den statlige og kommunale forvaltningen hva angår veiledning, inhabilitet, partshøring, begrunnelse for avgjørelser, partsinnsyn, taushetsplikt og opplysning om ankemuligheter.

## Eksterne lenker
* Forvaltningsloven på Retsinfo
Beyond Hell/Above Heaven

***Beyond Hell/Above Heaven*** er et musikkalbum fra den danske heavy metal-gruppa Volbeat som ble utgitt i 2010.

## Sporliste
# «The Mirror and the Ripper» (Michael Poulsen)
# «Heaven Nor Hell» (Michael Poulsen)
# «Who They Are» (Michael Poulsen)
# «Fallen» (Michael Poulsen, Thomas Bredahl)
# «A Better Believer» (Michael Poulsen)
# «7 Shots» (Michael Poulsen)
# «A New Day» (Michael Poulsen, Thomas Bredahl)
# «16 Dollars» (Michael Poulsen)
# «A Warrior's Call» (Michael Poulsen)
# «Magic Zone» (Michael Poulsen)
# «Evelyn» (Michael Poulsen, Jon Larsen)
# «Being 1» (Michael Poulsen)
# «Thanks» (Michael Poulsen, Jon Larsen)

## Medvirkende
*Michael Poulsen – vokal, gitar
*Anders Kjølholm – bassgitar
*Jon Larsen – trommer
*Thomas Bredahl – gitar
* Henrik Hall – (Love Shop) munnharpe på «Heaven Nor Hell»
* Michael Denner (Mercyful Fate/King Diamond) vokal på «7 Shots»
* Miland «Mille» Petrozza (Kreator) vokal på «7 Shots»
* Jakob Øelund (Taggy Tones) kontrabass på «16 Dollars»
* Mark «Barney» Greenway (Napalm Death) vokal på «Evelyn»

## Eksterne lenker
*
Savanneprinsippet

**Savanneprinsippet** er en teori som omhandler de evolusjonære røttene til menneskehjernen.
Teorien er utformet av Satoshi Kanazawa, og hevder at miljøet som formet den menneskelige hjernen gjennom naturlig seleksjon, var drastisk forskjellig fra den verden mennesket nå lever i. Denne ulikheten mellom hva mennesket tilpasset seg til å gjøre og hva det nåværende mennesket kan gjøre, fører, ifølge teorien, til en rekke samfunnsmessige vansker. F.eks. levde de av våre forfedre som hadde begjær for sukkerrik og fet mat, i en tid hvor dette var relativt mangelvare, lengre enn og var sunnere enn de individer som ikke fulgte denne dietten. I dagens samfunn fører overfloden av slike fristelser til fedme og hjerte- og karsykdommer, og lignende scenarier er illustrert i form av TV-titting, sex og sjalusi. Teorien forfektes i Kanazawas egen bok «Why Beautiful People Have More Daughters».
Dankort

**Dankort** er et dansk betalingskort som første gang så dagens lys i papirutgave i april 1983. I slutten av 1984 kunne pengeinstituttene dog også tilby deres kunder Dankort i elektronisk form (i plast med magnetstripe). Siden 15. januar 2006 er alle Dankort-avtaler blitt administrert av Nets, tidligere PBS.

Bruken av kortet er stadig økende:  I 2013 blev Dankortet for første gang brukt mere enn 1 milliard ganger i ett kalenderår, hvilket skjedde 20. desember. I 2013 ble det foretatt i alt 1,032 milliarder betalinger med Dankort og det ble i alt handlet for 319 milliarder Dkr. Det tilsvarer et gjennomsnittsbeløp for ett kortkjøp med Dankort på 309,- Dkr.

Dankortet har i nesten hele dets levetid vært gebyrfritt, hvilket er et særtilfelle i et internasjonalt perspektiv. Dette skyldes hovedsakelig at kortet ble innført ved lov – den såkalte "dankortloven".

I 2013 inngikk dansk detaljhandelen, bankene og Nets en avtale som skal sikre fremtiden for Dankortet. Avtalen innebar at detaljhandelen skal gradvis dekke en større andel av omkostningene ved driften av Dankortet, frem til de i 2018 skal dekke alle kostnadene. Avtalen løper frem til 2020.

## Utseende og funksjoner

Det nye Dankortet, innført i løpet av sommeren 2004, har inkorporert en synlig mikrobrikke til venstre på kortets forside. På forsiden finner man som på stort sett alle slags betalingskort – oppe fra og ned – navnet på banken, de 4&times;4 – fysisk fremhevede – sifre som utgjør Dankortets kortnummer. De første fire sifre (som både er preget og trykt) forteller hvilken type kort det er tale om (5019 for Dankort og 4571 for Visa/Dankort), og de neste fire sifre forteller hvilken bank det er tale om (registreringsnummer). Man finner også utløpsdatoen, kortholders navn (kortets eier) og et hologram, forskjellig alt ettersom det er tale om et Dankort eller VISA/Dankort (i så fall er Visas logo også trykt på kortet).

På baksiden av Dankortet finner man Dankort-symbolet, den tilknyttede kontos registreringsnummer og kontonummer. Nedenunder dette finner man et felt hvor kortholderen skal plassere sin underskrift, dette felt inneholder dessuten noen sifre hvorav de siste tre er det som kalles «kontrollnummeret» (dette brukes for eksempel til visse internettbetalinger). Deretter følger den bevarte sorte magnetstripe og produsentens fabrikasjonsnummer i små typer.

### Synlige forskjeller på det nye og gamle kort

Den største forskjell på det nye og det gamle Dankortet er at det gamle kortet (1984–2003) ikke hadde en mikrobrikke (en teknologi som ikke var utviklet dengang kortet første gang ble tilbudt). Derutover er det på det nye kort ikke lengre et bilde av kortholder, og kortholders underskrift er ikke lengre laserinngravet, men skal manuelt tilføyes. Registreringsnummeret, kontonummeret og servicenummeret er dessuten – i motsetning til det gamle kortet – nå trykt utenpå kortets plastoverflate.

## Eksterne lenker
*
Ingveig

**Ingveig** er et norsk kvinnenavn.

*Ingveig* har norsk navnedag 10. april.

## Etymologi
*Ingveig* er et nyere norsk navn dannet av navneleddene **Ingwaz*, «tilhører guden Ing», og *veig*, «kraft, styrke».

## Utbredelse
Navnet *Ingveig* er kjent brukt i Norge fra 1985. Formen *Yngveig* er kjent fra 1922.

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Ingveig Tveranger (f. 1969), norsk kommunikasjonsrådgiver
* Ingveig Koht Astad, norsk utdanningsråd

## Referanser


## Eksterne lenker
Ras Abu Aboud stadion

**Ras Abu Aboud stadion**, tidligere Doha Port stadion, er et stadion som ble tegnet for å brukes under VM i fotball 2022 i Qatar. Tomten som ble valgt ut for stadionet ligger på ei kunstig halvøy i havneområdet ved Corniche i hovedstaden Doha. Stadionet ble tegnet med en kapasitet på  tilskuere. Anlegget er bygget av brukte containere, flyttbare seter og andre modulære enheter. Etter VM skal hele stadionet fjernes og delene skal gjenbrukes.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hjemmeside om stadion hos Supreme Committee for Delivery & Legacy
Ao Nang

**Ao Nang** er en by som ligger en halvtimes biltur vest for Krabi i Thailand. Stedet er et utpreget turiststed, blant annet med rutetrafikk til Phi Phi-øyene. Byen hadde 7&nbsp;898 innbyggere i 2005.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* En svensk guide til Ao Nang
Henning Jensen Pennington

**Henning Jensen Pennington** (født 16. februar 1950) er en costaricansk psykolog, filosof og forsker. Han er rektor ved Universidad de Costa Rica i perioden mai 2012 til mai 2016. Han har en doktorgrad i filosofi og en mastergrad i psykologi fra Albert-Ludwigs-Universität i Freiburg i Tyskland.

## Referanser
Aktiv Eiendomsmegling

**Aktiv Eiendomsmegling AS** er en norsk eiendomsmeglerkjede.Selskapet ble stiftet og eid av Odd Kalsnes i 1986 frem til 1998 . Han solgte deretter selskapet for 35 mill til Postbanken /DNB  . Aktiv Eiendomsmegling er en franchisedrevet kjede, hvor Aktiv Eiendomsmegling AS er franchisegiver. Selskapet er eiet av Eika Gruppen.

Selskapet leverer tjenester innen salg og kjøp av bolig og fritidseiendom, utleievirksomhet, prosjektmegling og næringsmegling.

Aktiv Eiendomsmegling består (per 2013) av 34 meglerkontorer lokalisert i storbyområdene:
* Oslo/Akershus
* Bergen
* Trondheim
* Kristiansand

Kjeden har totalt 300 ansatte.

## Eksterne lenker
* Offisielle nettsider
Souq Waqif

**Souq Waqif** er den mest kjente souken (markedet) i Qatars hovedstad Doha. Den er et populært besøkssted for turister, og har ei rekke restauranter, kafeer og kunstgallerier i tillegg til butikker som selger både tradisjonelle varer og suvenirer. Souq Wakifs historie strekker seg flere hundre år tilbake i tid, og den ble restaurert i 2004 i den opprinnelige stilen. Det befinner seg sentralt i Doha, i gangavstand fra havnepromenaden Corniche. Navnet *Souq Waqif* betyr «stående marked» på arabisk.

## Eksterne lenker
* Souker i Doha hos Qatar Tourism Authority
Tombola

**Tombola** er et lotteri eller sjansespill hvor loddene oppbevares i og trekkes fra en spesiell trommel. Trommelen kan dreies rundt, slik at de sammenrullede loddene blandes. Gjennom en luke i trommelen kan spilleren trekke et lodd, som kan vise seg å være vinnerloddet.

Ordet brukes også i overført betydning om spill der tilfeldige tall trekkes ut, eller om situasjoner der tilfeldigheter er avgjørende for resultatet.

Ordet tombola stammer fra italienske *tombolare* som betyr *tumle rundt.*** Spillet oppsto på 1700-tallet i Napoli i Sør-Italia og er fremdeles et populært spill – og er en juletradisjon for familier. Spillet sies å ha oppstått i 1734 etter en uenighet mellom hertug Karl III og dominikanermunken Gregorio Maria Rocco (1700–82), kjent som *Fader Rocco*. På denne tiden var lotto et populært spill, og hertugen ønsket å skattlegge spillet. Fader Rocco var uenig og ville forby det «umoralske spillet». Til slutt endte konflikten med at lotto ble beskattet, og i tillegg forbudt i julehøytiden – slik at katolikkene kunne konsentrere seg om å be og å hylle julehøytiden. Napoleanerne løste imidlertid dette forbudet ved å finne opp et alternativ og svært likt spill, *tombola*. Det ikke-forbudte tombola ble dermed særlig mye spilt i forbindelse med familiesamlinger i julen.

Spillet spredde seg til USA med italienske emigranter og derfra videre til Nord-Europa og Norden. Spillet har likheter med andre sjansespill som bingo og basar.

## Referanser
Arden (Dronning Maud Land)

**Arden** er et fjell i den sentrale delen av fjellmassivet Sør-Rondane i Dronning Maud Land. Det ligger på østsiden av Dufekfjellet og høyeste punkt måler 2850 moh.

Området ble fotografert fra fly under Operasjon Highjump i 1946–47. Kart over området, basert på de amerikanske flyfotografiene, ble utarbeidet av Norsk Polarinstitutt i 1957. Fjellet er navngitt etter sin karakteristiske plogform.

## Se også
*Liste over fjell i Dronning Maud Land

## Referanser
Oblivion (film)

***Oblivion*** er en amerikansk science fiction-film fra 2013. Filmen er regissert av Joseph Kosinski, og har Tom Cruise, Morgan Freeman og Olga Kurylenko i hovedrollene.

Filmen hadde norsk premiere 12. april 2013.

## Handling
Satt til langt inn i fremtiden. Jack Harper (Tom Cruise) er dronereparatør som arbeider på en svevende patruljestasjon på jorda, og er en av de siste av sin sort. Hans jobb er å ta vare på vitale naturressurser etter flere tiår med krig mot den svært farlige utenomjordiske rasen kalt *The Scavs*. Men så oppdager han et krasjlandet romskip med en vakker kvinne (Olga Kurylenko) om bord, som setter igang en kjede av handlinger som får ham til å sette spørsmålstegn ved alt han tidligere har trodd om krigen, og menneskehetens tilværelse ser nå ut til å ligge i hans hender.

## Rolleliste
* Tom Cruise som Jack Harper
* Morgan Freeman som Malcolm Beech
* Olga Kurylenko som Julia
* Andrea Riseborough som Victoria
* Nikolaj Coster-Waldau som Sykes
* Melissa Leo som Sally
* Zoe Bell som Kara

## Trivia
* Før Olga Kurylenko ble valgt som Julia, var Jessica Chastain opprinnelig castet i rollen. Også Olivia Wilde, Noomi Rapace, Kate Mara, Mary Elizabeth Winstead og Brit Marling gjorde audition for rollen.
* Diane Kruger, Hayley Atwell og Kate Beckinsale ble vurdert for rollen som Victoria.

## Eksterne lenker
* 
*
Michel Djotodia

**Michel Am-Nondokro Djotodia** (født 1949 i Vakaga, Oubangui-Chari, Fransk Ekvatorial-Afrika) er en sentralafrikansk politiker for partiet Union des Forces Démocratiques pour le Rassemblement og militær leder. Han ledet Seleka CPSK–CPJP–UFDR-opprørskoalisjonen i opprøret i desember 2012, og etter en fredsavtale ble han i februar 2013 utnevnt til første visestatsminister for nasjonalt forsvar.  24. mars 2013 erklærte han seg som Den sentralafrikanske republikks president etter å ha styrtet François Bozizé, som ble tvunget til å flykte fra landet. Han gikk av som president 10. januar 2014.

## Referanser
Paul von Jankó

**Paul von Jankó** (født 2. juni 1856 i Tata i Ungarn, død 17. mars 1919 i Konstantinopel) var en ungarsk pianist og ingeniør . 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Som ung studerte han matematikk og musikk i Wien, der han var elev til H. Schmitt, J. Krenn og Anton Bruckner. Deretter flyttet han til Berlin der han fra 1881 til 1882 studerte matematikk på universitetet samt piano for H. Erlich. 

### Piano
I 1882 presenterte Jankó et patent på Jankó-klaveret, et klaviatur inndelt i seks rekker der 1., 3. og 5. og 2., 4. og 6. består av de samme tonene.  Hver tone har tre anslags-punkter slik at utøveren kan benytte den av de tre tastene som for øyeblikket ligger best an for håndens posisjon. 

Jankó ønsket å lage et klaviatur tilpasset menneskehånden i motsetning til det vanlige klaviatur der hånden må tilpasse seg klaviaturet. Det er lett å assosiere til trekkspillets tastatur, men det er ikke belagd noen direkte kopling mellom Jankó og det førstnevnte.  Utformingen av klaviaturet skulle gjøre spillet mer effektivt og gjøre det mulig å slå an de bredeste akkorder samlet istedenfor brutt. Hver horisontale rekke er heltoner, f eks c-d-e-fiss-giss-b-c så det er hele tiden en kombinasjon av rekkene når man spiller. Fingersetningen er også den samme for alle toneartene.

Designen på Jankó-klaveret bygget på tidligere forsøk av Conrad Henfling (1708), Johann Rohleder (1791) og William Lunn (1843). 

Det første flygel ble laget i 1885 av R. W. Kurka i Wien . Fra 1886 reiste han på konsertturneer med sin oppfinnelse. Instrumentet ble en tid godt mottatt fremst i USA, der flere produsenter monterte inn mekanikken i pianoer, men også i Østerrike og Tyskland. På tidlig 1890-tall fantes det et Paul von Jankó-konservatorium i New York. I 1905 ble et Jankó-selskap stiftet i Wien. 

Den norske pianisten Thekla Nathan Bjerke var elev til Jankó, og holt mange konserter på piano med Jankó-klaviatur i Norge og i England. Et piano etter henne er bevart på Norsk folkemuseum, og vises idag på Ringve Museum. Det er laget av A. H. Francke i Leipzig. Francke stilte ut en mindre type av piano med Jankó-klaviatur på musikkutstillingen i Bologna i 1888.

## Referanser


## Eksterne lenker
* (Tysk) Obituary in Zeitschrift für Instrumentenbau, Vol. 40, 1919-20
* (Norsk) Opplysninger om Thekla Nathan Bjerkes Jankó-klaver på DigitaltMuseum
Bandwagon

**Bandwagon** er en norsk musikkonkurranse i regi av Amedia hvor det gjennom 70 lokalaviser kåres en vinnerlåt. Det er en konkurranse med lokalt fokus, hvor artistene selv legger ut låter på sin lokalavis og hvor leserne kan lytte og stemme på sine favoritter.

Konkurransen legger ingen begrensninger på sjanger, alder på deltakerne eller antall sanger som legges inn, men det er to begrensninger; Det er kun anledning til å delta gjennom én lokalavis, og musikken må være laget av deltakeren(ne) selv.

Vinneren av konkurransen får platekontrakt med Warner Music, en stor markedsføringspakke i Amedia, spillejobb på Gramo Underwood på Norwegian Wood og Rock’n Roll Marathon i Oslo og Liverpool, oppfølging fra Wimp, studiotid og produsent til innspilling i Rock City studio verdt 70.000 kroner og faglig oppfølging fra Rock City.

## Format
Bandwagon er bygget opp slik at avisene plukker ut hver sin låt som går videre til regionsfinalene som er oppdelt i 12 regioner. Derfra går én artist eller ett band videre til finalen. I tillegg går den låten som har fått flest publikumsstemmer til finalen, mens finalejuryen plukker ut en ekstra låt. Finalen blir dermed bestående av 14 låter. Det er en jury som til slutt kårer vinneren av Bandwagon.

## Ramp-stipendet
I tilknytning til Bandwagon deles det ut et Ramp-stipend til verdi av 250.000 kroner. Alle som deltar på Bandwagon har mulighet til å søke på stipendet, som har Åge Aleksandersen som juryleder. Stipendet ble første gang delt ut i 2012, og gikk da til den samiske rapperen SlinCraze.

## Årets Bandwagon
Bandwagon 2013 økte fra 26 aviser i 2012 til over 70 nettaviser. I løpet av to uker i september ble det arrangert 12 delfinaler, mens finalen i Namsos ble avviklet 16. november.

Av de 14 finalistene var det Fathers Finest fra Gjøvik som vant med låten «Paint the sky with sound».

## Historikk
Bandwagon ble startet som en lokal musikkonkurranse i Namdalsavisa i Namsos i 2011. I 2012 kom 25 nåværende Amedia-aviser til, slik at 26 aviser over store deler av landet deltok. I 2013 var det over 70 nettaviser som deltok på låtkonkurransen.

### Vinnere
* 2011: Kine Kvalstad
* 2012: The Bonbons
* 2013: Fathers Finest
* 2014: Dandelion Deadbeats
* 2015: Screenshot This

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bandwagons startside
* Bandwagons Facebook-side
* Bandwagons Twitter-konto
Harris Manchester College

**Harris Manchester College** er et av de konstituerende kollegier ved University of Oxford i Storbritannia. Det er tidligere kjent som **Manchester College** og er listet i *University Statutes (V.1)* som **Manchester Academy and Harris College**. I seremonier ved universitetet blir det omtalt som ***Collegium de Harris et Manchester***.

Kollegiet ligger i Mansfield Road i det sentrale Oxford. Det er den minste av de konstituerende, fulle kollegiene ved Universitetet i Oxford. I 2010 hadde det finansielle gaver estimert til 12 millioner pund.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Barna Synger

**Barna Synger** er en serie med CD'r utgitt av Egmont Serieforlaget AS. Barneselskapet.
Tradisjonelle barnesanger sunget av barn fra Oslo, Asker og Sandefjord.

## Barna Synger 1, 2 og 3

Utgitt i 2004
Produsert og mikset av Rolf-Olav Ringkjøb og Trond Slyngstadli for Press Play Productions.
Arrangement: Helge Flatland

## Sporliste Barna Synger 1

## Sporliste Barna Synger 2

## Sporliste Barna Synger 3
Agusta

**Agusta** var en italiensk luftfartøyfabrikant, grunnlagt av grev Giovanni Agusta i 1923. Virksomheten beskjeftiget seg i starten med å utvikle, produsere og vedlikeholde fly på fabrikken i Varese.

Fra 1952 ble Agusta involvert i fremstilling av helikoptere, i første omgang på lisens fra Bell, og senere også Sikorsky, Boeing og McDonnell Douglas. Siden forsøkte virksomheten seg også selv med utvikling og fremstilling av egne helikoptre. Deres største suksess var Agusta A109, et kommersielt og militært dobbeltturbinet helikopter.

I 1981 gikk Agusta i samarbeid med den britiske fabrikanten Westland Helicopters, og i 2000 ble Agustas eier Finmeccanica og Westlands eier GKN enige om å fusjonere sine to datterselskaper beskjeftiget med helikoptre til AgustaWestland.

## Litteratur
* Alberto Grampa - *"AGUSTA - Un secolo di aeronautica"*, Varese 2002, Macchione Editore. ISBN 88-8340-124-7.
* Massimo Ceriani - *"UNA FABBRICA DI ELICOTTERI - L'Agusta di Cascina Costa"*, Milano 2004, Jaca Book. ISBN 88-16-40662-3.

## Eksterne lenker
*
Søkkhornet

**Søkkhornet** (tysk: *Grabenhorn*) er en kjegleformet fjelltopp i den sentrale delen av Wohlthatmassivet i Dronning Maud Land. Den ligger på østsiden av Humboldtsøkket, sør for Zwieselhøgda i Petermannkjedene. Høyeste punkt måler 2830 moh.

Området ble oppdaget og kartlagt av den tredje tyske antarktisekspedisjonen (1938–39) under ledelse av Alfred Ritscher, som navnga fjelltoppen etter dens nærhet til Humboldtsøkket (tysk: *Humboldt Graben*).

## Se også
*Liste over fjell i Dronning Maud Land

## Referanser
Roar Sundseth

**Roar Sundseth** (1954–2015) var en norsk generalmajor.

Han var fra 2009 sjef for innovasjon, nettverkskapasiteter og informasjonsstruktur i Forsvaret, og fra 2012 til 2013 sjef for Cyberforsvaret.

## Militær utdannelse
Sundseth fullførte i 1972 Befalsskolen for Hærens samband. Han gikk senere ved Befalsskolen øverste avdeling/Krisgsskole 2,  Hærens forvaltningsskole, Hærens stabsskole og Forsvarets høgskole.

Sundseth hadde militær utdannelse fra USA. I 1994 gikk han ut fra Marine Corps Command and Staff College og i 1999 tok han kurs ved Naval Postgraduate School. Fra 2001 til 2002 studerte han ved US Army War College, der han avla mastergrad i strategiske studier. Han gikk også ved NATO Defense College.

## Tjeneste
Den militære løpebanen startet Sundseth med tjeneste i Hærens samband fra 1972 til 1983. Han var så instruktør ved Våpenskolen for Hærens samband fra 1983 til 1986, før han var stabsoffiser ved Forsvarskommando Nord-Norge fra 1986 til 1989 og deretter stabsoffiser for kommandøren for Landstridskreftene i Nord-Norge fra 1989 til 1991.
Fra 1992 til 1993 var Sundseth presse- og informasjonssjef  i Forsvarskommando Nord-Norge. Deretter fulgte tjeneste som sjef for den felles operasjonsstab i Forsvarskommando Nord-Norge fra 1994 til 1997. Fra 1997 til 1998 var han sjef for Krigsplankontoret i Hærstaben i Forsvarets Overkommando. I 1998 ble han stabssjef i 6. divisjon, en post han hadde til 2001.

Fra 2002 til 2003 var han sjef for det norske stabselementet ved U.S. Central Command i Tampa i Florida i USA. Etter å ha vendt hjem til Norge, ble Sundseth tilknyttet fellesstaben i Forsvarets overkommando før han fra 2003 til 2006 var sjef for seksjon for operasjonsplanlegging i Forsvarsdepartementet.

I 2006 ble Sundseth utnevnt til nestkommanderende og stabssjef ved Fellesoperativt hovedkvarter. Samtidig ble han også forfremmet til  generalmajor. I statsråd 27. mars 2009 ble han utnevnt til sjef for innovasjon, nettverkskapasiteter og informasjonsstruktur (INI) i Forsvaret. Sundseth var Cyberforsvarets første sjef ved opprettelsen i 2012 frem til han gikk av med pensjon av ved årsslutt 2013. I tiden som sjef INI og Cyberforsvaret var han en av initiativtakerne til etableringen av Center for Cyber and Information Security (CCIS).

Sundseth var *Senior Fellow* ved New Westminster College i Britisk Columbia i Canada.

## Utmerkelser
Sundseth har Forsvarsmedaljen med laurbærgren, Forsvarsmedaljen med tre stjerner, Hærens vernedyktighetsmedalje med tre stjerner og Forsvarets medalje for internasjonale operasjoner.

## Referanser
Bård Anders Langø

**Bård Anders Langø** (født 20. september 1972) er en norsk lokalpolitiker (Ap) som fra 2011 til 2019 var ordfører i Alstahaug kommune. Han hadde fram til da vært medlem av kommunestyret sia 2007. 

Før Langø blei ordfører, var han salgssjef ved Rica Hotel Sandnessjøen.

Langø var deltaker i realityserien *[[Robinsonekspedisjonen]]* på TV3 samme høst som han blei valgt til ordfører.

Han blei valgt til fylkesstyreleder i KS Nordland høsten 2015.

Langø har ei datter, Victoria Chruickshank Langø, som har vært lokalpolitiker i Alstahaug og Oslo.

## Referanser


## Eksterne lenker
* TV2s velgerguide; besøkt 10. april 2013.
Anne Sofie Sand Mathisen

**Anne Sofie Sand Mathisen** (født 17. mai 1948) er en norsk lokalpolitiker (Ap) som var ordfører i Dønna kommune fra 1995 til 2003, og fra 2011 til 2015.

Mathisen var tidligere rektor ved Sandnessjøen ungdomsskole. Hun gikk av med pensjon i 2010.

## Referanser