Statens pensjonsfond

**Statens pensjonsfond** er et norsk statlig investeringsfond. I mai 1996 foretok Finansdepartementet det første innskuddet på kontoen til det som da het Statens petroleumsfond. Fondet skiftet navn til Statens pensjonsfond – Utland ved inngangen til 2006, men den overordnede funksjon og investeringsstrategi er videreført. Aksjeinvesteringene foretas i henhold til mandat som et indeksnært fond, altså tett opp mot hvordan et indeksfond ville investert.

Dette var en overbygning over Statens petroleumsfond og Folketrygdfondet. De to delene av Statens pensjonsfond kalles Statens pensjonsfond utland (SPU), allment kjent som **oljefondet**, og Statens pensjonsfond Norge (SPN). Formålet med Statens pensjonsfond er statlig sparing for finansiering av folketrygdens pensjonsutgifter og å sikre langsiktige hensyn ved anvendelse av statens petroleumsinntekter.

Finansdepartementet har ansvaret for forvaltningen av Statens pensjonsfond. Den operative forvaltningen av Statens pensjonsfond utland er delegert til Norges Bank, som plasserer midlene i samsvar med retningslinjer fastsatt av Finansdepartementet. Avdelingen Norges Bank Investment Management (NBIM) står for den operative forvaltningen av fondet, mens hovedstyret i Norges Bank har rollen som styre. Statens pensjonsfond Norge forvaltes av Folketrygdfondet.

## Statens pensjonsfond Norge
Statens pensjonsfond Norge (SPN) forvaltes av Folketrygdfondet med det til hensikt å gi best mulig avkastning over tid. Kapitalen investeres i verdipapirer som aksjer og obligasjoner i Norge, Danmark, Finland og Sverige innenfor de rammene Finansdepartementet har gitt gjennom mandat. Folketrygdfondet tar sine investeringsbeslutninger på selvstendig grunnlag. 

Statens pensjonsfond Norge inngår sammen med Statens pensjonsfond utland (SPU) i Statens pensjonsfond. Formålet er statlig sparing. Statens pensjonsfond Norge er et «lukket fond». Det vil si at det ikke tilføres nye midler, men at avkastningen legges til fondet.

## Statens pensjonsfond utland

### Bakgrunn
Statens pensjonsfond utland (SPU), tidligere Statens petroleumsfond, ble opprettet 22. juni 1990 og har som formål å forvalte den norske finansielle formuen som stammer direkte fra petroleumsvirksomheten. Knut Kjær ledet Statens pensjonsfond utland frem til nyttår 2008, da Yngve Slyngstad tok over.

Fondet tilføres hvert år inntekter som tilsvarer statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten, samt avkastningen av fondets formue. Fra fondet blir det trukket et beløp som går med til å dekke det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet. Dette beløpet skal i henhold til handlingsregelen tilsvare forventet realavkastning, som inntil 2017 ble anslått til 4 prosent av fondet ved inngangen til budsjettåret. Økonomiske vurderinger tilsa i 2017 en noe lavere avkastning fra da av, og anslaget for fondsavkastningen ble da satt ned til 3 prosent.

Forslaget om en fondsløsning ble diskutert av regjeringen Willoch i midten av 1980-årene, men møtte motstand fra det såkalte Tempo-utvalget ledet av den daværende visesentralbanksjef Hermod Skånland. I 1985 var Finansdepartementet også motstander av videre utredning av en fondsløsning, men en utredning ble støttet av finansminister Rolf Presthus og statsminister Kåre Willoch.

Tanken om å opprette et petroleumsfond kan spores minst tilbake til utvalget som forfattet NOU 1988:21 «Norsk økonomi i forandring. Perspektiver for nasjonalformue og økonomisk politikk i 1990-årene», også kjent som «Steigum-utvalget». Det norske *oljefondet* er i internasjonal særstilling når det gjelder forvaltning av fellesskapets formue, og har høstet internasjonal anerkjennelse for sin åpenhet når det gjelder de faktiske investeringer fondet foretar.

Finansdepartementet er den formelle eier av Statens pensjonsfond utland og har det rettslige ansvaret for forvaltningen av fondet, mens Norges Bank har ansvaret for den operative forvaltningen (i samsvar med retningslinjer gitt av Finansdepartementet), og det er Norges Bank Investment Management som har dette arbeidet. Fondets midler anbringes som innskudd på konto i Norges Bank. Motverdien forvaltes etter nærmere regler fastsatt av Finansdepartementet.

Det er staten ved Finansdepartementet som formelt tar de overordnede beslutningene om strategi, som hvor store deler av fondet som skal plasseres i ulike eiendeler som aksjer, obligasjoner og eiendom. Dette valget vil over tid bestemme mer enn nitti prosent av fondets avkastning og risiko. Alle fondets midler er investert i utlandet. Sommeren 2007 vedtok Stortinget at 60 prosent av fondet skal investeres i aksjer mens 40 prosent skal settes i rentebærende verdipapirer. I mars 2010 fikk fondets forvaltere et mandat til å investere i eiendom. Målsetningen er å redusere renteinvesteringene med 5 prosent av fondskapitalen, og sette dette i eiendom. Statens pensjonsfond utland har oversikt over hvor stor andel av investeringene som blir foretatt i grønne fond.

Det første innskuddet i oljefondet på nesten 2 milliarder kroner ble gjort 30. mai 1996, av daværende finansminister Sigbjørn Johnsen, og i løpet av de første 20 årene ble det overført nær  milliarder kroner til fondet. Siv Jensen ble i 2016 den første finansminister som foretok et uttak fra fondet. Uttaket på 6,7 milliarder ble offentliggjort i statsregnskapet og ble begrunnet med reduserte inntekter til staten som følge av den lave oljeprisen.

### Koronaåret 2020
I statsbudsjettet for 2020 var det planlagt å bruke ca. 240 milliarder kroner fra fondet. I det nye forslaget til statsbudsjett ble dette økt til drøyt 430 milliarder. Dermed tok man ca. 190 milliarder ekstra fra fondet for å dekke de ekstra utgiftene på grunn av den pågående Koronaviruspandemien og andre endringer fra året før.

Dette bryter hovedprinsippet i handlingsregelen, som sier at man maks skal bruke 3 prosent av fondet årlig.

### NOU 2022:12

Et offentlig utvalg ledet av Ulf Sverdrup så på langsiktige perspektiver for Statens pensjonsfond utland og leverte NOU 2022: 12 Fondet i en brytningstid i 2022.

### Kontorer
Oljefondet har 540 ansatte fra 38 land. De ansatte er fordelt på fem kontorer i Oslo, London, New York, Singapore og Shanghai.

### Historiske tall

Verdien av oljefondet ved utgangen av året.

# i milliarder kroner.

### Milepæler
6. desember 2024 rundet oljefondet tyve tusen milliarder kroner i verdi, hvilket utgjør ca 3.6 millioner kroner fordelt på landets innbyggere, gammel som ung.

Tabellen angir første dato da fondets verdi passerte angitt verdi, og tar ikke hensyn til om verdien senere har sunket under denne verdien igjen (for så eventuelt passere den på ny). Norges folketall er angitt for nærmeste kvartal, som angitt av Statistisk sentralbyrå. Kursen på USD er hentet fra Norges Bank.

#Første innskudd, 1 Milliarder, 2 Millioner, 3 Tusen

Omkring halvparten (48%) av verdiøkningen skyldes at NOK har svekket seg mot USD, fra 6,06 kr i 2004 til 11,10 kr i desember 2024. Målt mot samme kurs (6,06 NOK/USD) hadde verdien per 6. desember 2024 vært 10 900 og ikke 20 000 milliarder NOK. Differansen blir av enkelte omtalt som "luftpenger".

### Investeringene
Pensjonsfondet består av internasjonale aksjer, obligasjoner og eiendom. Fondet er spredt ut over de fleste land, markeder og valutaer for å oppnå en bred eksponering mot global vekst og verdiskapning. Ved utgangen av 2018 var 66,3 % av fondet investert i aksjer, 30,7 % i rentepapirer og 3,0 % unoterte eiendomsinvesteringer.

Finansdepartementet har besluttet at aksjeinvesteringene skal gradvis økes til 70 % av fondets verdi, og fondet har mandat til å investere opptil 7 % av fondets verdi i eiendomsmarkedet. Aksjeinvesteringene foretas i henhold til mandat som et indeksnært fond, altså tett opp mot hvordan et indeksfond ville investert.

Av investeringene i obligasjoner var 70 % lån til stater og relaterte institusjoner og 30 % lån til bedrifter. USA er den største lånetakeren, og per 30. september 2017 skyldte den amerikanske staten 570&nbsp;milliarder kroner. 

Verdien på oljefondet var &nbsp;milliarder kroner ved utgangen av 2018, mens verdien av Statens pensjonsfond Norge var 239 milliarder kroner.

Oljefondets verdi passerte for første gang  milliarder 25. oktober 2019. Verdien er målt i norske kroner og når kronekursen går ned går fondets verdi opp. Dagen før, 24. oktober, var det 50 år siden Ekofiskfeltet ble påvist.

#### Aksjer
Aksjer er en eierandel av en bedrifts egenkapital. Sammenlignet med bankinnskudd så gir aksjeinvestering vanligvis høyere avkastning, men også høyere risiko. Siden oppstart av fondet har man økt eksponeringen mot aksjer jevnt og trutt fra å ha null aksjer før 1998 til å ha et mål om å ha 70 % av fondet i aksjer i 2017. Fondet er en betydelig global aktør, og eide per 1. januar 2020 1,5 % av alle børsnoterte aksjer i verden og, 2,6 % av alle børsnoterte aksjer i Europa.

Norges Bank ba i 2006, 2010, 2018 og 2024 om Finansdepartementets tillatelse til at Statens Pensjonsfond utland kunne kjøpe unoterte aksjer, og fikk nei hver gang. Unoterte aksjer kjøpes typisk gjennom aktive eierfond (Private equity).

#### Statsobligasjoner
Statsobligasjoner er obligasjoner utstedt av land for å få tilgang til kapital. Det å investere i et lands statsobligasjoner er i praksis det samme som å gi landet et lån. Land utsteder statsobligasjoner for å stabilisere finansmarkedene, finansiere investeringer, betale ned gjeld, bygge opp valutareserver eller finansiere regjeringens aktiviteter. For et utviklingsland vil det å utstede statsobligasjoner være et viktig tegn på internasjonal kredittverdighet. 

I starten ble nesten hele SPU investert i statsobligasjoner. Aksjeinvesteringer ble introdusert i fondets portefølje i 1998. I 2006 ble det vedtatt at 60 % av fondet skal investeres i aksjer og 40 % i verdipapirer, deriblant statsobligasjoner. 

Ved utgangen av 2008 hadde SPU investert ca. 555 milliarder i 45 lands statsobligasjoner. 19 av disse landene var utviklingsland. Dette utgjorde i underkant av 1/4 av SPUs totale investeringer. Investeringer i statsobligasjoner er ikke underlagt de etiske retningslinjer som styrer resten av fondets investeringer. Det har siden 2006 vært mulig for Finansdepartementet å stoppe NBIM fra å kjøpe statsobligasjoner fra et land, men dette må baseres på bred internasjonal konsensus. Et land har blitt ekskludert fra fondets investeringsunivers, og det var Burma i 2007. Frem til 2010 var SPU styrt av et eneste etisk krav: «Fondet kan ikke plasseres i rentebærende instrumenter utstedt av følgende stater: Burma.
»

I 2010 kom Finansdepartementet med et forslag om å endre retningslinjene til å kunne gjelde andre land enn Burma. Kravet for utelukkelse er imidlertid så strengt at Myanmar (tidligere Burma) fremdeles er det eneste landet som i praksis blir berørt: «Utelukkelse av statsobligasjoner utstedt av bestemte land bør bare besluttes der det er vedtatt omfattende FN-sanksjoner, eller andre internasjonale tiltak av stort omfang rettet mot et bestemt land og Norge har sluttet opp om tiltakene.»

#### Investeringsprofil

Investeringsprofil for oljefondet ved utgangen av året, beløp i milliarder kroner.

# 2000-1: Taktisk aktivaallokering; 2002-3: Miljøfondet.

### Oljefondet som del av innbyggernes formue

I et notat fra tenketanken Civita har økonomen Steinar Juel argumentert med at formuen i Statens pensjonsfond (oljefondet) bør sees som en del av norske borgeres formue, følgelig er inntektsfordelingen betydelig mindre skjev enn hva den ellers blir. Juels argumentasjon har blitt imøtegått av forsker Rolf Aaberge og professor Kalle Moene, sistnevnte hevder at de to (borgernes private formue og hver enkelts andel av oljefondet) må sees adskilt, og om de regnes sammen så «legger vi sammen epler og pærer». Videre argumenterer Moene at om en skal se oljefondet slik, så kan en like gjerne se dets bidrag tilbake til samfunnet som en koppskatt, dvs. svært ulikt fordelt.

### Utfordring med fondets økende størrelse

I en artikkel i *[[Morgenbladet]]* kommenterte professor Kjetil Jakobsen fondets størrelse og de utfordringer det gir for Norge. Han hevdet at fondets vekst var eksponentiell og illustrerte det ved å vise til at mens fondet i 2004 var omtrent på størrelse med det svenske statsbudsjettet, så var det fire ganger større i 2011, åtte ganger større i 2018 og femten ganger større i 2025. Realverdien av oljefondet doblet seg omtrent hvert syvende år. Med tilsvarende økning vil norsk eierskap i løpet av et par tiår være mer verdt enn alle lands statsbudsjetter.

### Oljefondets etikk
NOU 2003:22, Graver-utvalget ledet av Hans Petter Graver foreslo etiske retningslinjer for fondet. Forslaget ble behandlet i revidert nasjonalbudsjett for 2004, og i desember 2004 innførte Regjeringen etiske retningslinjer for fondet i samsvar med utvalgets utredning.

I 2019–2020 vurderte et offentlig utvalg etikken i Statens pensjonsfond utland og la frem NOU 2020: 7 Det etiske rammeverket for Statens pensjonsfond utland. 

#### Etikkrådet
Etikkrådet i Statens pensjonsfond utland ble opprettet i 2004 og har som oppgave å vurdere om selskaper som det blir investert i, er i samsvar med fondets etiske retningslinjer. Rådet sender tilrådninger til Norges Banks hovedstyre, som fatter beslutninger om selskaper som det ikke skal investeres i. I sin vurdering av hvilke selskaper som skal utestenges, brukes informasjon fra selskapenes hjemmesider eller de er bekreftet av andre kilder. Selskapene blir også anmodet om å offentliggjøre detaljer rundt sin virksomhet. Etikkrådet evaluerer eller uttaler seg ikke om investeringer i statsobligasjoner.

Den 9. september 2008 fortalte HegnarOnline hvordan Statens pensjonsfond utland hadde plassert 270 milliarder kroner i aksjer notert på de amerikanske børsene. Det viste seg blant annet at mye penger var plassert i volatile amerikanske banker og finansinstitusjoner, deriblant både Lehman Brothers (nå konkurs), Fannie Mae og Freddie Mac (begge kjøpt opp av den amerikanske staten). Den 25. september 2008 ble det skrevet en artikkel i Dagbladet som hevdet at Statens pensjonsfond – utland per 31. desember 2007 hadde store eller små investeringer i minst 22 internasjonale gamblingselskaper, i alt verdt 1,85 milliarder kroner.

I 2016 utelukket Norges Bank 52 kull-selskaper fra fondet.

#### Investeringer i russiske selskaper
I mars 2022 startet Regjeringen en prosess for å trekke Oljefondets 25 milliarder ut av Russland etter Russlands invasjon av Ukraina i 2022. Per august 2025 hadde fondet fortsatt eierandeler i 46 russiske selskaper fordi det ikke hadde lyktes fondet å selge seg ut av flere enn tre selskaper.

#### Investeringer i israelske selskaper

Norges Bank og Etikkrådet begynte i august 2025 en full gjennomgang av Oljefondets investeringer i israelske selskaper, hastebestilt av
statsråd Jens Stoltenberg etter at *[[Aftenposten]]* den 4. august 2025 omtalte fondets oppkjøp i Bet Shemesh Engines, et israelsk selskap som vedlikeholder israelske bombefly som brukes i den pågående krigen i Gaza. Den omstridte aksjen ble ifølge en artikkel i *Dagens Næringsliv* 7. august 2025, som siterte Norges Bank Investment Managements kommunikasjonssjef Line Aaltvedt, kjøpt inn av ett av fondets tre eksterne israelske forvaltningsselskap, Ion Value Management, Meitav Dash Portfolio Management og Sphera Funds. Dagens Næringsliv fant aksjonærlister som viste at Meitav-fondet har en samlet eierandel på syv prosjent i Bet Shemesh Engines.

Den 11. august 2025 meddelte fondet at det på én uke hadde solgt seg ut av elleve israelske selskaper, blant dem  Bet Shemesh Engines, og det uten at Etikkrådet var involvert. Dagen etter stilte Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité åtte spørsmål om fondets investeringer til finansminister Stoltenberg, med svarfrist 21. august.

Seks medlemmer i Stortingets utvidede utenriks- og forsvarskomité, medlemmene fra SV, MDG, Rødt og Venstre, ba 15. august 2025 om at regjeringen redegjør overfor Stortinget om oljefondets investeringer i israelske selskaper.

Den 25. august 2025 ble det kjent at Oljefondet hadde solgt seg ut av ytterligere seks selskaper, blant dem Caterpillar med begrunnelsen «uakseptabel risiko for at selskapene medvirker til alvorlige krenkelser av individers rettigheter i krig eller konfliktsituasjoner» Caterpillar ble utelukket etter anbefaling fra Etikkrådet, på bakgrunn av at noen av Caterpillars produkter var blitt solgt til Israel som så hadde modifisert dem og brukt dem i folkerettsstridige handlinger.

På slutten av 2025 hadde Oljefondet investeringer i 29 israelske selskaper, en nedgang fra 61 et halvt år tidligere.

#### Gjennomgang av det etiske rammeverket
Den 23. oktober 2025 redegjorde finansminister Jens Stoltenberg I Stortinget. Blant annet viste han til at FNs spesialrapportør for de okkuperte palestinske områdene hadde vist til noen av verdens største selskaper, som Microsoft, Alphabet og Amazon i sin rapport. Han sa at det kunne tenkes at Etikkrådet også ville kunne foreslå å utelukke store teknologiselskaper fordi de kan medvirke til brudd på folkeretten. Hvis de største selskapene i verden ble utelukket, ville det endre fondet fra å være et globalt indeksfond og dermed gi lavere avkastning. For å sikre en god balanse mellom viktige hensyn foreslo Stoltenberg å gjennomgå det etiske regelverket og praktiseringen av dette.

På bakgrunn av Stoltenbergs redegjørelse ble Oljefondets etiske rammeverk behandlet i Stortinget 4. november 2025. Stortingets flertall, som bestod av Ap, H, Frp, KrF og Sp, vedtok å foreta en gjennomgang av det etiske regelverket. I mellomtida skal Etikkrådet ikke gi nye tilrådinger.

## Se også
*Handlingsregelen
*Statens reservefond

## Referanser


## Litteratur
* Asle Skredderberget: *Usannsynlig rik. Historien om Norge og oljefondet* Kagge 2015 ISBN 9788248916604
*Clemens Bomsdorf: *So werden Sie reich wie Norwegen* Campus (Frankfurt/New York) 2018 ISBN 9783593508498

## Eksterne lenker
* 
* St.meld. nr. 16 (2007 - 2008)
* Folketrygdfondet
* Generelt om fondet
* Etikkrådet.no
* Petroleumsfondsloven
* Sentralbankens likviditetspolitikk i en oljeøkonomi, av Asbjørn Fidjestøl, direktør i Norges Bank Pengepolitikk
* Tegnefilm om oljepenger - artikkel og video fra forskning.no 14.10.08
* Retningslinjer for observasjon og utelukkelse av selskaper fra Statens pensjonsfond utland lovdata.no