open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Brungrått høstfly

**Brungrått høstfly** (*Agrochola lota*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er vanlig i Sør-Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 31 – 36 mm), kraftig bygd, grått nattfly. Hodet og kroppen er kledt med lyst brungrå hår. Arten kjennes lettest på den nesten rette, rødbrune stripen som går langs forvingens ytterkant. **Forvingen** er ganske tilspisset, brungrå, langs ytterkanten med en brunrød stripe som er rett bortsett fra en knekk nær framkanten. Nyre- og ringmerkene er tydelige, lyskantede. Den bakerste tredjedelen av nyremerket er svart. Eller har forvingen spredte, små, mørke flekker. **Bakvingen** er grå, lysere ytterst. 

## Levevis
Brungrått høstfly kan påtreffes på steder der det vokser løvtrær og kratt, helst der det er litt fuktig. Larvene lever på viere og selje (*Salix* spp.) og or (*Alnus* spp.), av og til også på andre løvtrær. De overvintrer som egg, klekkes tidlig på våren og spiser den første tiden på blomster (gåsunger) eller rakler. Etter hvert går de over til å leve av sammenspunne blader. De voksne sommerfuglene flyr om natten fra slutten av august til begynnelsen av oktober, og kommer ofte til lys.

## Utbredelse
Arten forekommer i Marokko, i det meste av Europa, i Midtøsten og i Sentral-Asia øst til Altajfjellene. I Norge er den vanlig nord til Mjøsa og Sognefjorden.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Brungrått høstfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/lota.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/agrochola_lota.html
* *Agrochola lota* på UK moths: http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2263
## Eksterne lenker
*
Hvitvinget høstfly

**Hvitvinget høstfly** (*Omphaloscelis lunosa*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den ble nylig registrert for første gang fra Norge med funn fra Aust-Agder og Vest-Agder. Den er den eneste europeiske representanten for slekten *Omphaloscelis*, som ellers omfatter arten *[[Omphaloscelis polybela]]* fra Nord-Afrika.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 32 – 38 mm) nattfly. Fargen varierer mye, frå guloransje til mørk gråbrun. **Forvingen**s årer er lysere enn resten av vingen, unntatt hos svært lyse eksemplarer, og sammen med lyse tverrlinjer danner de et nettmønster. Forvingen har to lyse tverrstriper (mellomlinjer) som avgrenser et lyreformet midtfelt. Nyre- og ringmerkene er tydelige og mørkfargede. Vingens ytterkant er vanligvis lysere enn resten, mellom denne og den ytre tverrlinjen er det et mørkere bånd. **Bakvingen** er hvit til gråaktig, med et kommaformet, mørkt merke litt foran midten og to mørke flekker ved bakkanten. Larven er lyst brunlig med mørke vorter, hver med en kort børste.

## Levevis
De voksne sommerfuglene flyr i august – oktober og kommer gjerne til lys. Arten overvintrer som ung larve. Larvene lever på ulike gress.

## Utbredelse
Den har en ganske begrenset utbredelse i Vest-Europa fra Spania til Danmark og det sørligste Norge.
Arten er nylig registrert for første gang fra Norge, med funn fra Aust-Agder og Vest-Agder.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* *Omphaloscelis lunosa* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071024140821/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2270
## Eksterne lenker
*
Tautomer

En **tautomer** er en egen type isomer av en organisk forbindelse som har den egenskap at den raskt kan endre sin isomeriske form ved en kjemisk reaksjon som kalles **tautomerisering**.

Vanligvis forekommer dette som migrering av hydrogenatomer (protoner) med et ombytte av en enkeltbinding med en dobbeltbinding. I løsninger hvor tautomeri er mulig vil en kjemisk likevekt mellom de to tautomerene oppnås. Forholdet mellom tautomerene kommer an på mange faktorer, inkludert temperatur, løsningsmiddel og pH. **Tautomeri** er et spesialtilfelle av strukturell isomeri. Tautomeri kan katalyseres med syrer og baser.

## Vanlige tautomere par i tautomeri
# *[[Enol|Keto-enol]]-tautomeri* er den vanligste formen av tautomeri og forekommer i aldehyder, ketoner og beslektede forbindelser (egentlig karbonylforbindelser med en eller fler hydrogener på α-karbonet). Eksempel: 2,4-Pentandion er i likevekt med tilhørende enol, i vann foreligger ca. 84% som keton og 16 % som enol.
# *Fenol-keto-tautomeri* der en form utgjøres av en fenol og den andre av tilhørende syklisk keton. Eksempel: 4-Pyrinol foreligger hovedsakelig i fenolform i gassfase, men i sin ketoform i etanolløsning. främst i sin fenolform i gasfas, men som sin ketoform i etanollösning
# *Imin-enamin-tautomeri* er en tautomeri der iminer står i likevekt med enaminer. Generelt er iminen den dominerende formen. Eksempel: Isopropylidenmetylamin er vanligvis i sin iminform, men kan i visse reaksjoner oppføre seg som et enamin.
# *Ringtautomeri* er en tautomeri der hydrogen kan sitte på ulike posisjoner på en ring. Denne tautomeri er ofte relativt langsom. Eksempel: 2,5-Dimetyl-1*H*-imidazol kan opptre som 2,4-dimetyl-1*H*-imidazol
# Øvrige protonskiftsisomerier av formen (X=Y–Z–H ⇄ H–X–Y=Z)  eksempel: azometin-azometin-, amid-imidsyre, nitoso-oxim-, nitro-aci-nitro-tautomeri.

## Videre lesing
*
*
Rettlinjet høstfly

**Rettlinjet høstfly** (*Agrochola macilenta*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den forekommer nord til Hordaland i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 31 – 35 mm), kraftig, okergult eller gulaktig lysbrunt nattfly. Hodet og kroppen er kledt med gulaktige hår. **Forvingen** har en hvit og brun, nesten rett stripe som løper langs ytterkanten,denne har en liten knekk nær framkanten. Den ligner sterkt på bølgelinjet høstfly (*Agrochola circellaris*), men denne har en bølget tverrlinje ytterst. Nyre- og ringmerkene er markerte, nyremerket er mørkgrått i den nederste delen. Eller shar forvingen en rad av små, mørke flekker rett innenfor den brune tverrstripen. Bakvingen er mørkt grå, lysere ved rota, men uten noe lyst parti ved framkanten.

## Levevis
Arten finnes i løv- og blandingsskog med innslag av eik (*Quercus* spp.). Den overvintrer som egg, larvene klekkes tidlig på våren og lever den første tiden på eiketrærnes skuddspisser, så på bladene, før de til slutt kryper ned på bakken og fullfører utviklingen på ulike urter. De voksne sommerfuglene flyr om natten i september – oktober.

## Utbredelse
Rettlinjet høstfly er utbredt i Europa, dessuten på Kypros og i den asiatiske delen av Tyrkia. Mot øst går den til Kaukasus. I Norge følger den eikas utbredelse og er funnet nord til Rollag i Buskerud og Os i Hordaland.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Rettlinjet høstfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/macilenta.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/agrochola_macilenta.html
* *Agrochola macilenta* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071024141359/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2264
## Eksterne lenker
*
Glanshøstfly

**Glanshøstfly** (*Agrochola nitida*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Denne arten er funnet på noen få lokaliteter ved Oslofjorden i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 32 – 37 mm), kraftig bygd, brunt eller rødbrunt nattfly. Forkroppen er rødbrun. Forvingen er avrundet, brun eller rødbrun, med tre diffuse, mørke tverrbånd: ett nær roten, ett som går gjennom nyremerket og ett lenger ute som går parallelt med ytterkanten. Ring- og nyremerkene er markerte og lyskantede. Vingeårene er litt lysere farget enn resten av vingen. Bakvingen er brungrå, lysere ved roten.

## Levevis
Arten finnes helst i løv- og blandingsskog. Larvene lever, i alle fall i de siste larvestadiene, på urter som nøkleblom (*Primula* spp.), syrer (*Rumex* spp.), veronika (*Veronica* spp.) og kjemper (*Plantago* spp.). Arten overvintrer som egg. De voksne sommerfuglene flyr om natten i september.

## Utbredelse
Glanshøstflyet har en nokså begrenset utbredelse i den sørlige delen av Nord-Europa og de østlige delene av Mellom- og Sør-Europa. I Norge ble den først registrert fra Vestby i Akershus i 1993, senere er den også funnet på et par lokaliteter i Sarpsborg og Halden i Østfold. De kjente norske bestandene er små og arten antas å være noe truet i Norge.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Glanshøstfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/nitida.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/agrochola_nitida.html
## Eksterne lenker
*
Rødt høstfly

**Rødt høstfly** (*Agrochola helvola*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er vanlig i Sør-Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 36 – 40 mm), kraftig, brunrødt nattfly, vanligvis lett å kjenne igjen på fargen og på forvingens form. Kroppen og forvingen er brunrøde. **Forvingen** er tydelig tilspisset, ikke avrundet ytterst som hos de fleste lignende arter. Tegningene er gjerne utydelige, men vanligvis kan man i alle fall ane to tverrstriper (mellomlinjer), en nær roten og en nær vingespissen. Området utenfor den ytterste tverrstripen er noe mørkere enn resten av vingen. Nyre- og ringmerkene er vanligvis utydelige. **Bakvingen** er grå, lysere og litt rødlig langs ytter- og framkantene.

## Levevis
Rødt høstfly finnes i skog, skogkanter, hager og parker. Larvene lever på ulike busker og trær om våren, i de nordligste delene av utbredelsesområdet mest på røsslyng (*Calluna vulgaris*), . Den overvintrer som egg. De voksne sommerfuglene flyr om natten fra slutten av august til begynnelsen av oktober, og kommer gjerne til lys.

## Utbredelse
Arten forekommer over det meste av Europa, i Midtøsten og i de vestlige og sentrale delene av Sibir. I Norge er den vanlig nord til Trøndelag, det finnes funn nord til Rana i Nordland.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Rødt høstfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/helvola.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/agrochola_helvola.html
* *Agrochola helvola* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071024090126/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2265
## Eksterne lenker
*
Blågrått høstfly

**Blågrått høstfly** (*Agrochola litura*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er vanlig i Sør-Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 31 – 37&nbsp;mm), kraftig, grått nattfly. Kroppen og forvingen er grå eller gråbrune, ofte med et markert blålig eller fiolett skjær. **Forvingen** er avrundet, med fire svarte flekker langs forkanten. Et mørkbrunt, diffust tverrbånd går gjennom nyremerket. Nyre- og ringmerkene er lystkantede, men ofte utydelige. **Bakvingen** er lysgrå, mørkere langs ytterkanten.

## Levevis
Arten forekommer på ulike steder der det vokser løvtrær. Den overvintrer som egg, larvene lever først på ulike urter, etter hvert på løvtrær som eik, selje og hagtorn. De voksne sommerfuglene flyr om natten fra slutten av august til begynnelsen av oktober.

## Utbredelse
Blågrått høstfly finnes over det meste av Europa, og er ellers kjent fra den asiatiske delen av Tyrkia og fra Libanon. I Norge er den vanlig nord til Lom i Oppland.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Blågrått høstfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/litura.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/agrochola_litura.html
* *Agrochola litura* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071025102722/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2266
## Eksterne lenker
*
Bølgefly

**Bølgefly** (*Eupsilia transversa*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er vanlig i Sør-Norge.

## Utseende
Et ganske stort (vingespenn 40 – 45&nbsp;mm), kraftig, brunlig nattfly. Kroppen er nokså kort og litt flat, kledt med brune hår. Forvingen er relativt lang og smal, ytterkanten bølgete, vanligvis rødbrun, men av og til gråbrun. Den har to smale, bølgete, parallelle mørke tverrlinjer (mellomlinjer). Nyremerket er hvitt, gult eller oransje og svært fremtredende. Det har to små, hvite flekker ved øvre og nedre kant. Bakvingen er gråbrun.

## Levevis
Bølgeflyet lever i løv- og blandingsskog og i hager. Larvene finnes på ulike busker og løvtrær. De voksne sommerfuglene flyr fra slutten av august til oktober, før de overvintrer og flyr igjen i mars – mai. De kommer ofte til lys.

## Utbredelse
Finnes i hele Europa og videre østover til Japan. I Norge er den vanlig nord til Nord-Trøndelag.

## Referanser


## Kilder
* Norges sommerfugler – Bølgefly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/transversa.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/e/eupsilia_transversa.html
* *Eupsilia transversa* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071024004627/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2256
## Eksterne lenker
*
Bølgelinjet høstfly

**Bølgelinjet høstfly** (*Agrochola circellaris*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er vanlig nord til Nordland i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 34 – 40 mm), brungult nattfly. Hodet og kroppen er kledt med brungule hår. **Forvingen** er brungul, med markerte, brunkantede nyre- og rimgmerker, nyremerket har en grå flekk i nedre del. Ellers har forvingen to brune tverrlinjer, der den innerste (nær roten) går i sik-sak og den ytterste er bølgeformet utbuktet. Rettlinjet høstfly (*Agrochola macilenta*) ligner sterkt, men den ytre tverrlinjer er rett. **Bakvingen** er grå med kremgule frynser, den fremste delen er kremgul. Larven er først ensfarget rødbrun, senere brun på ryggen med klokkeformede, mørkbrune tegninger, blek på buken.

## Levevis
Arten forekommer i løv- og blandingsskog. Den overvintrer som egg, larvene klekkes tidlig på våren og lever den første tiden på knopper og blomster av ulike løvtrær og busker. Etter hvert kryper de ned på bakken og fullfører utviklingen på ulike urter. De voksne sommerfuglene flyr om natten fra slutten av august til oktober, og kommer gjerne til lys.

## Utbredelse
Bølgelinjet høstfly er utbredt i Europa, og den vestlige delen av Sibir. I Norge er den vanlig nord til Rana i Nordland.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Bølgelinjet høstfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/circellaris.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/agrochola_circellaris.html
* *Agrochola circellaris* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071024004914/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2262
## Eksterne lenker
*
Variabelt flatfly

**Variabelt flatfly** (*Conistra vaccinii*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er meget vanlig over det meste av Sør-Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 32–35 mm), tettbygd, mer eller mindre brunlig nattfly. Kroppen, særlig bakkroppen, er noe avflatet. Fargen er ganske variabel, frå lyst gulbrun til sjokoladebrun, også ofte rødlig. **Forvingen** er avrundet med buet ytterkant, vingeårene er lysere enn resten av vingen. Den har to buede og bølgete, lyse tverrbånd (mellomlinjer), nyre- og ringmerkene er lyskantede og tydelige, den nedre delen av nyremerket er vanligvis mørk. Langs ytterkanten er det en rad av små, svarte flekker. **Bakvingen** er brungrå med rødlige eller gullige vingefrynser. Lyse eksemplarer kan forveksles med rødlig flatfly (*Conistra erythrocephala*), men kjennes vanligvis lett fra denne på at de er mindre.

## Levevis
Arten kan finnes nesten over alt der det vokser løvtrær og busker. Larvene lever på mange ulike løvtrær, og utvikler seg på våren og forsommeren før de forpupper seg i en kokong i bakken. De voksne sommerfuglene flyr om natten i september – oktober, før de overvintrer og flyr igjen fra slutten av mars til mai. De kommer gjerne til lys.

## Utbredelse
Variabelt flatfly er utbredt i Nord-Afrika, over det meste av Europa og videre østover til Altaj. I Norge er den vanlig og ofte tallrik nord til Trondheim, bortsett fra at den mangler i den nordlige delen av Østlandet.

## Referanser




## Kilder
* Norges sommerfugler – Vanlig flatfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/vaccinii.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/conistra_vaccinii.html
* *Conistra vaccinii* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071018175516/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2258

## Eksterne lenker
*
Flekkflatfly

**Flekkflatfly** (*Conistra rubiginosa*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den forekommer bare på Sørlandet og det sørligste Østlandet i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 32 – 37 mm), middels kraftig, brungrått (noen ganger litt rødlig) nattfly. Den kjennes lett på de svarte nyre- og ringmerkene som står i en sterkt kontrast til den ellers ganske lysfargede forvingen. Bortsett fra disse har forvingen ingen tydelige tegninger. Den er noe mer tilspisset enn hos de andre norske flatflyene. Bakvingen er gråbrun.

## Levevis
Arten lever i løvskog, hos oss mest i edelløvskog. Larvene utvikler seg først på ulike løvtrær og busker, senere kryper de ned på bakken og fullfører utviklingen på ulike lave planter. De voksne sommerfuglene flyr i september – oktober før de overvintrer, de flyr så igjen fra slutten av mars til mai.

## Utbredelse
Flekkflatfly er utbredt i Europa, unntatt lengst i nord. I Norge er den sjelden og lokal og forekommer langs kysten fra Østfold til Vest-Agder.

## Referanser




## Kilder
* Norges sommerfugler – Flekkflatfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/rubiginosa.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/conistra_rubiginosa.html

## Eksterne lenker
*
Gult flatfly

**Gult flatfly** (*Conistra rubiginea*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er ganske sjelden i Norge og er funnet mest på den sørligste delen av Østlandet.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 33 – 37 mm), tettbygd nattfly med litt flat kropp. Arten er lett å kjenne igjen på forvingenes mønster. Forvingen er okergul til oransjebrun, noe blekere etter overvintring, overstrødd med svarte flekker. Bakvingen er grå med rødlige eller gule frynser. Larven er sparsomt kledt med ganske lange, lyse hår.

## Levevis
Gult flatfly lever i løvskog, særlig med innslag av eik. Larvene lever først på knopper av ulike busker og løvtrær, senere på urter. De voksne sommerfuglene flyr om natten i september – oktober, før de overvintrer og flyr igjen i mars – mai. 

## Utbredelse
Gult faltfly finnes bare i Europa, østover til Ural. I Norge er den sjelden og er funnet fra Østfold til Åmli og Arendal i Aust-Agder.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Gult flatfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/rubiginea.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/conistra_rubiginea.html
* *Conistra rubiginea* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071028161641/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2260
## Eksterne lenker
*
Rødlig flatfly

**Rødlig flatfly** (*Conistra erythrocephala*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den finnes på langs kysten vest til Kristiansand i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 35–40 mm), kraftig bygd, brunlig nattfly med noe flat kropp. Den ligner mye på variabelt flatfly (*Conistra vaccinii*), men kan greit skilles fra denne på størrelsen. Forvingen har buet ytterkant og er gråbrun eller rødbrun. Nyre- og ringmerkene er tydelige, nyremerket har svarte flekker i nedre del. Ellers er vingetegningene vanligvis diffuse. Bakvingen er grå.

## Levevis
Denne arten er knyttet til eikeskog. Larvene lever som unge på knopper av eik, av og til også andre løvtrær, senere kryper de ned på bakken og fullfører utviklingen på lave urter. De voksne sommerfuglene flyr om natten i september – oktober før de overvintrer og fly igjen i mars – mai.

## Utbredelse
Arten finnes i Nord-Afrika og i Europa, bortsett fra de nordligste delene, østover til Ural og Kaukasus. I Norge finnes den på Sørlandet vestover til Kristiansand og på Østlandet nordover til Ås i Akershus.

## Referanser




## Kilder
* Norges sommerfugler – Stort flatfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/erythrocephala.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/conistra_erythrocephala.html
* *Conistra erythrocephala* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071025052041/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2261

## Eksterne lenker
*
Støkiometri

**Støkiometri** (fra gresk *stoicheion*, grunnstoff, og *metron*, mål) er læren om mengdeforhold i kjemiske reaksjoner. Støkiometri brukes både til å beregne antall molekyler som er involvert i en reaksjon og å bergene mengden stoff som reagerer i forhold til vekt og konsentrasjon.

Beregninger som tar hensyn til en reaksjons støkiometri behøves for eksempel når det er viktig å vite om en reaktant forbrukes 100 % eller å kunne forutse hvilket produkt som kommer til å bli dannet. En viktig del av støkiometrien handler altså om å balansere reaksjonsformler.

For eksempel reagerer, ved fullstendig forbrenning av metan, et metanmolekyl CH4 med to oksygenmolekyler O2 for å lage et karbondioksidmolekyl CO2 og to vannmolekyler H2O:

CH4 + 2 O2 → CO2 + 2 H2O

Om det ikke finnes nok oksygen, det vil si to oksygenmolekyler per metanmolekyl, kan fullstendig forbrenning ikke finne sted, og enten blir det igjen metan eller så dannes andre produkter, som for eksempel karbonmonoksid, CO, ifølge en annen reaksjon:

2 CH4 + 3 O2 → 2 CO + 4 H2O

## Referenaser


## Se også
* Ligning (kjemi)

## Eksterne lenker
* Støkiometri-kalkulator (thermobook.net)
Rotstrekvierfly

**Rotstrekvierfly** (*Brachylomia viminalis*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er vanlig over hele Norge unntatt lengst i nord.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 27 – 32 mm), kraftig, grått nattfly. Øynene er ikke hårete, hannen har smalt fjærformede antenner, hunnen trådformede. Forkroppen (thorax) og forvingen er grå, forvingen mørkere i den innerste delen (innenfor nyremerket). Tverrstripene er gjerne utydelige, men nyre- og rimgmerkene er markerte, lyse med smal, svart kant. Ved roten er det en kort, svart lengdestrek. Bakvingen er silkeaktig brungrå. Larven er blekgrønn.

## Levevis
Denne arten kan påtreffes over alt der det vokser selje eller viere (*[[Salix]]* spp.), som er larvenes næringsplanter. Arten overvintrer som egg, og larvene lever på sammenspunne blader om våren og forsommeren. De voksne sommerfuglene flyr i juli – september.

## Utbredelse
Rotstrekvierfly er utbredt i Europa, unntatt lengst i sør, og videre østover til Japan. I Norge er den vanlig nord til Alta i Finnmark.

## Referanser




## Kilder
* Norges sommerfugler – Vanlig vierfly https://web.archive.org/web/20090917151645/http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/viminalis.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/b/brachylomia_viminalis.html
* *Brachylomia viminalis* på UK moths: http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2225

## Eksterne lenker
*
NAF MC Oslo

**NAF MC Oslo** er en av Norges største motorsykkelklubber med over 1300 medlemmer pr. 2010.

Klubbens medlemmer får tilbud om gratis veihjelp, et flott klubbhus med god plass til sosiale aktiviteter, et velutstyrt verksted, vinterlagring, banekjøring på Vålerbanen og Rudskogen, rabatter hos MC-forhandlere og mye mer. Medlemskap i NAF MC Oslo krever medlemskap i NAF. Leder for klubben er Trond Hanssen.

## Eksterne lenker
*
Fjellvierfly

**Fjellvierfly** (*Hillia iris*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er nokså vanlig i de lavere delene av fjellet i Sør-Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 30 – 34 mm), kraftig nattfly. Arten finnes i to klart adskilte fargeformer (morfer). Den lysere formen er lys grå, forvingene litt mørkere i den fremre halvdelen. Nyre- og ringmerkene er lyse og området mellom den er svart og danner en trapesformet flekk. Langs ytterkanten går det en bølgete, svart og hvit tverrlinje (bølgelinjen) som er utydelig nær vingespissen. Bakvingen er gråhvit med grå årer og en diffus, grå tverrlinje langs ytterkanten. Den mørkere formen har forkroppen og forvingene sjokoladebrune, ofte med et litt rødlig skjær. Nyremerket og ringmerket er helt eller delvis hvite, med svart kant bortsett fra yttersiden av nyremerket. Bølgelinjen er brunrød. Bakvingen er nokså ensfarget grå.

## Levevis
Artne kan finnes i mange ulike habitater der det vokser viere (*Salix* spp.), mest på fuktige steder. Den forekommer i høyereliggende barskoger og i fjellbjørkeskogen. Larvene lever på istervier (*Salix pentandra*), grønnvier (*Salix phylicifolia*) og trolig også på andre viere (*[[Salix]]* spp.). De utvikler seg i juni – juli, først på raklene og siden på viernes blader. De voksne sommerfuglene flyr i august. Arten overvintrer som egg.
 
## Utbredelse
Fjellvierflyet er utbredt i Nord-Europa og videre østover til Stillehavet i Øst-Sibir, og i Nord-Amerika. I Norge er den forholdsvis vanlig i fjellet i Sør-Norge, i Nord-Norge er den bare funnet én gang i Sør-Varanger i Finnmark. Streifeksemplarer kan forekomme i lavlandet i Sør-Norge, men arten har ikke faste bestander her.

## Kilder
* Sommerfugler i Norge – Fjellvierfly (Naturhistorisk museum)
* Sommerfugler i Norge – Fjellvierfly (www.lepidoptera.no)
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: Hilla iris

## Eksterne lenker
*
Grått lyngheifly

**Grått lyngheifly** (*Aporophyla lueneburgensis*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Denne arten har flere ulike former, og det er uklart om det finnes én eller to arter i Europa. Dersom det er to, bør den som forekommer i Norge hete *Aporophyla lueneburgensis*, mens *Aporophyla lutulenta* i snever forstand (som er avbildet i Taksoboksen) eventuelt bare forekommer lenger sør i Europa.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 34 – 40 mm), kraftig nattfly. Hannen har kamtannede antenner, hunnen trådformede. Norske eksemplarer har forkroppen og forvingene mørkt skifergrå til gråsvarte. På grunn av den mørke grunnfargen er vingetegningene vanskelige å se, men det finnes to smale, bølgete, svarte tverrlinjer (mellomlinjer) og svartkantede nyre- og ringmerker. Bakvingen er hvit med grå årer og grå spiss. Arten ligner mye på stort lyngheifly (*Aporophyla nigra*), men denne er større og har noe hvitt i forvingens nyremerke. Mellomeuropeiske eksemplarer (som muligens bør regnes som en annen art) er vanligvis lysere grå med grå bakvinger.

## Levevis
Arten finnes først og fremst på kystlynghei, men også på andre åpne områder ved kysten. Larvene utvikler seg på lyng og andre lave planter fra oktober til mai, og er derfor trolig avhengige av et mildt vinterklima. De voksne sommerfuglene flyr om natten i august – september og kommer gjerne til lys. Arten er sjelden i Norge og antas være truet av gjengroing av de åpne lokalitetene den er avhengig av.

## Utbredelse
Den er utbredt i Vest- og Mellom-Europa, fra Portugal til Norge, østover til Polen. I Norge er den bare funnet langs kysten fra Lista i Vest-Agder til Sotra og Meland i Hordaland.

## Referanser




## Kilder
* Norges sommerfugler – Grått lyngheifly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/lueneburgensis.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/aporophyla_lutulenta.html
* *Aporophyla lutulenta* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071028125629/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2231
## Eksterne lenker
*
Tina Presthus

**Tina Presthus** (født **Annie Valentina Sjubinskaja Presthus** 12. juli 1996 i Bergen) er en norsk-russisk fiolinist som har markert seg gjennom konkurranser, både nasjonalt og internasjonalt. 

I 2006 fikk hun 9.-plass i «The International Moscow Rotary Club’s Competition for Young Musicians» i Russland. I 2007 fikk hun førstepris i konkurransen «Giovani Talenti» i San Bartolomeo, Italia. Hun ble prisvinner i Ungdommens Musikkmesterskap, både i 2006, 2008 og 2010. I 2008 ble hun tildelt «Drømmestipendet» av Norsk Tipping og Norsk Kulturskoleråd, og i 2009 fikk hun Stord kommunes kulturstipend. Hun studerer nå ved Joseph Haydn Konservatorium i Eisenstadt, Østerrike.

For det norske TV-publikum er Tina Presthus best kjent som vinner av Kvitt eller dobbelt (NRK, 2006) i temaet Tudordynastiet, og som  semifinalist Norske talenter (TV 2, 2008), hvor hun spilte fiolin, akkompagnert av sin mor, Jelena Sjubinskaja Presthus. Hun har også vært gjest i flere talkshow på NRK: Først og sist med Fredrik Skavlan og ''Store studio'' med Anne Lindmo. Hennes yngre bror, Jan Anders Presthus, var med i Kvitt eller dobbelt i 2008, i temaet romkappløpet. Han kom til semifinalen i Norske Talenter i 2009 som steppdanser. De er bosatt på Stord.

## Kilder
* Verdens Gang - Jan Anders (7) går for «Kvitt eller dobbelt» 
*  Giovani talenti – Resultatliste 2007
* Bergensavisen – Nådde ikke opp 
* Sunnhordland Avis - Drømmestipendet til Tina Presthus
Tempelfly

**Tempelfly** (*Dasypolia templi*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den finnes over praktisk talt hele Norge, men bestandene svinger mye over tid.

## Utseende
Et ganske stort (vingespenn 41 – 48 mm), kraftig, gulgrått eller olivengrått nattfly. Vingene er ganske tynt skjellkledte og litt gjennomsiktige. Kroppen og forvingen er gulgrå eller olivengrå, forvingen med tre sterkt tannete, mørke tverrstriper. De to innerste (mellomlinjene) avgrenser et trapesformet midtfelt som ofte er litt mørkere enn resten av vingen. Nyre- og ringmerkene er lyse og tydelige, men ringmerket er redusert til en liten, lys flekk. Bakvingen er lyst brungul, med en uklar, grå tverrlinje.

## Levevis
Arten finnes helst i åpne områder. Larven lever først inne i stenglene og så i røttene på ulike planter i skjermplantefamilien, blant andre bjørnekjeks (*Heracleum* spp.), kvann (*Angelica archangelica*), sløke (*Angelica sylvestris*) og skvallerkål (*Aegopodium podagricum*). De voksne sommerfuglene flyr i september – oktober før de overvintrer og flyr på ny i april – mai. Denne arten har store bestandssvingninger fra år til år og også over lengre tidsperioder.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa nord for Alpene, videre østover til Sibir. Den forekommer også i en del fjellområder i Sør-Europa. I Norge er den funnet over nesten hele landet fra Mandal og Lista i sør til Nordkapp og Vardø i nord, men den ser ut til å mangle på Finnmarksvidda.

## Referanser


## Kilder
* Norges sommerfugler – Tempelfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/templi.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/d/dasypolia_templi.html
* *Dasypolia templi* på UK moths: http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2229
## Eksterne lenker
*
Stort lyngheifly

**Stort lyngheifly** (*Aporophyla nigra*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den finnes ved vestkysten i Norge.

## Utseende
Et middelsstort (vingespenn 40–46 mm), svart nattfly som vanligvis lett kjennes på fargen. Den ligner på den formen av grått lyngheifly (*Aporophyla lutulenta*) som fly i Norge, men er større og kan kjennes på at deler av nyremerket er hvitt. Forkroppen og forvingen er fløyelsaktig gråsvarte. På grunn av vingens mørke farge kan man bare såvidt ane tegningene på den, men det finnes to svarte tverrstriper og svartkantede nyre- og ringmerker. Nyremerket er delvis hvitt i den ytre delen. Bakvingen er hvit med litt grått langs ytterkanten hos hannen, brungrå (lysere ved roten) hos hunnen. 

## Levevis
Stort lyngheifly finnes vanligst på lyngheier, men kan også forekomme i andre habitater, for eksempel strender, skogkanter, hager og langs dyrket mark. Larvene lever på ulike urter om høsten, før de overvintrer. Om våren fullfører de utviklingen på knopper og nye blader av ulike busker og løvtrær. De voksne sommerfuglene flyr om natten i august – september og kommer gjerne til lys.

## Utbredelse
Stor lyngheifly er utbredt ved Middelhavet, og langs kystene av Vest- og Nord-Europa. Mot øst går den til Irak og det vestlige Iran. I Norge er den temmelig vanlig langs kysten fra Lista i sør til Ålesund i nord. Det finnes noen få funn lenger øst på Sørlandet, østover til Arendal. Den er dermed et av relativt få norske insekter som har en vestlig utbredelse i Norge, trolig fordi de overvintrende larvene ikke tåler lave vintertemperaturer.
## Kilder
* Norges sommerfugler – Stort lyngheifly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/nigra.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* *Aporophyla nigra* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071024004819/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2232
## Eksterne lenker
*
Skogkappefly

**Skogkappefly** (*Lithomoia solidaginis*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den finnes nord til Nordland i Norge, men bestandene svinger fra år til år.

## Utseende

Et ganske stort (vingespenn 41 – 47 mm), litt smalvinget, grått nattfly. Forvingen er noe tilspisset og litt tannete langs ytterkanten, grå på farge, midtfeltet ofte litt mørkere. Den har en markert, lys siksak-linje (bølgelinje) langs ytterkanten, denne er kraftig tannet og særlig har den to markerte tenner i midten. Her er det også 2-3 innover-rettede, svarte pileflekker. Lenger inne i vingene er det to lyse siksak-tverrstriper (mellomlinjer) som avgrenser vingens midtfelt. Nyremerket er markert, i alle fall delvis fylt med hvitt, mens det lyse ringmerket er nokså lite og ofte nesten helt borte. Bakvingen er silkeaktig lysgrå, lysest ved roten. Larven er naken bortsett fra noen få korte børster, rødlig brun med smale, lyse lengdestriper og en bred, gulhvit sidestripe.

## Levevis
Skogkappeflyet lever i ulike typer skog, der larvene lever på blåbær, tyttebær og blokkebær (alle i slekten *[[Vaccinium]]*), trolig også på andre lave busker. Det latinske artsnavnet skulle tyde på at den var knyttet til gullris (*Solidago virgauraea*), men dette er sannsynligvis uriktig. Arten overvintrer som egg, og larvene utvikler seg om våren og forsommeren. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juli – september.

## Utbredelse
Den er utbredt i Mellom- og Nord-Europa og videre østover like til Kamtsjatka og Japan. I Norge forekommer den nord til Rana i Nordland, men bestandene varierer sterkt fra år til år.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Skogkappefly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/solidaginis.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/l/lithomoia_solidaginis.html
* *Lithomoia solidaginis* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071025005403/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2233

## Eksterne lenker
*
Gaffelkappefly

**Gaffelkappefly** (*Lithophane furcifera*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Denne arten er knyttet til svartor og finnes bare der dette treet vokser.

## Utseende
Et middelsstort til ganske stort (vingespenn 43 – 47 mm), grått nattfly med smale forvinger. Forkroppen og forvingen er mørkt blygrå. Forvingen har en kraftig, krum, svart lengdestrek ved roten og en rett, svart lengdestrek som ender i en gaffel (Y) i hver ende, rett under midten av vingen. Like over denne sitter nyremerket, som er brunrødt og kantet med svart i underkant. Ringmerket er lyst og mindre tydelig. Bakvingen er lyst brungrå, lysere ved roten.
 
## Levevis
Arten har larver som lever på svartor (*Alnus glutinosa*), og forekommer på fuktige steder der denne vokser. De voksne sommerfuglene flyr i september – oktober før de overvintrer og flyr på ny i april – mai. 

## Utbredelse
Arten lever i Europa og videre østover til Kaukasus og det vestlige Sibir. I Norge er den forholdsvis uvanlig og er funnet nord til Bergen og Oslo, med et ubekreftet funn fra Sunnmøre. 
 
## Kilder
* Norges sommerfugler – Gaffelkappefly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/furcifera.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/l/lithophane_furcifera.html
* *Lithophane furcifera* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071025002928/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2238
## Eksterne lenker
*
Morten Slorby

**Morten-André Slorby** (født 5. januar 1989) er en norsk fotballspiller som spiller for Skeid. Slorby ble hentet opp i Skeids A-stall i 2008, etter å ha markert seg på klubbens junior elite-lag. Slorby kan spille både høyre back, midtstopper og sentralt på midtbanen. 

Tidligere klubber:
Vestli og Grei

## Eksterne lenker
* Profil hos altomfotball.no
Brunt kappefly

**Brunt kappefly** (*Lithophane socia*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er vanlig på Sørlandet og Østlandet i Norge.

## Utseende
Et nokså stort (vingespenn 41–46 mm), kraftig, lyst gråbrunt nattfly med smale forvinger. Forvingene er litt tannet lanmgs ytterkanten, lyst gråbrune, ofte med en gulaktig eller oker fargetone. De har mange mørke punkter og korte lengdestreker, men mangler klart definerte tegninger. Nyre- og ringmerkene er lysere enn resten av vingen, men lite fremtredende. Under nyremerket er det en kort, mørk lengdestrek. Langs ytterkanten går det en lys siksak-linje. Bakvingen er lyst brungrå, litt silkeaktig. Larven er naken og blek på farge.

## Levevis
Arten finnes i løv- og blandingsskog og i skogkanter. Larvene lever på ulike busker og løvtrær, når de er blitt store også på urter. De voksne sommerfuglene flyr i september–oktober og overvintrer før de flyr igjen i april–mai.

## Utbredelse
Artebn er utbredt i Europa, bortsett fra lengst sør og nord, og videre østover til Japan. I Norge er brunt kappefly nokså vanlig på Sørlandet og på Østlandet nord til Gudbrandsdalen. På Vestlandet er den påtruffet nord til Sogn og Fjordane, men den er sjelden.

## Kilder
* Norges sommerfugler – Brunt kappefly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/socia.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/l/lithophane_socia.html
## Eksterne lenker
*
Veidnes

:*Denne artikkelen er om bygda i Lebesby kommune. For neset i Nesseby kommune, se [[Veidneset]].*
**Veidnes** er ei bygd i Lebesby kommune i Finnmark. Det er det eneste bebodde stedet på vestsiden av Laksefjorden, og er trolig det stedet i Norge som har lengst vei til kommunesenteret, ca. 265 km til Kjøllefjord. (det er 51 km med båt).

For å skille stedet fra alle andre Veidnes i Finnmark, har stedets postadresse i mange år har vært Veidnesklubben. Dette ble i 2023 endret tilbake til Veidnes. 

Veidnes har relativt få fastboende innbyggere. Siden mange har Veidnes som feriested, varierer innbyggertallet stort med årstidene. I påsken, om sommeren og i perioder på høsten mangedobles innbyggertallet. Hyttebefolkningen bidrar sterkt til bygdas kulturelle aktivitet. 

Næringslivet i bygden besto lenge av fiske og landbruk, hovedsakelig sau og litt storfe. Det hittil siste sauebruket er nå nedlagt, og fiske er viktigste næring. 

Naturen er en del av et våtmarksområde med bjørkeskog, myrer, og spesielt rikt fugleliv. Laksefjorden er et eldorado for fisk, fugler, niser, og annet som lever i og av havet. 

Veidnes Fiskeforening forvalter to lakseførende vassdrag, Veidneselva og Lilleporsangerelva. I Lilleporsangerelva drives det aktivt vern mot pukkellaks.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Veidnes – Lebesby kommune
* Veidnes på Discovery Channel
Svartkantkvistfly

**Svartkantkvistfly** (*Xylena vetusta*) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den forekommer nord til Nordland i Norge.

## Utseende
Et ganske stort (vingespenn 55–62 mm), kraftig, gulgrått nattfly med smale forvinger. Når sommerfuglen hviler, sitter den med vingene tett rullet rundt kroppen, og den ligner på en avbrukket kvist. Den ligner på ringkvistfly (*Xylena exsoleta*), men skilles fra denne på at den mangler markert ringmerke i forvingen. Hodet, den fremre delen av forkroppen og bakkroppen er brungule, sistnevnte med en mørk ryggstripe, mens mesteparten av forkroppen (thorax) er mørkt sjokoladebrun. Forvingen er nokså smal, lyst gulbrun i den fremre delen, mørk rødbrun i den bakerste delen. Vingen har et tydelig nyremerke som er mørkebrunt med en kommaformet, hvit flekk på innersiden. Det går en kraftig, svart lengdestrek fra nyremerket nesten til vingens ytterkant. Vingen mangler et markert ringmerke. Langs ytterkanten går det en hvit siksak-tverrstripe, den såkalte bølgelinjen. Bakvingen er lysgrå.

## Levevis
Arten finnes i skog og kratt, der larvene kan leve på mange ulike busker, trær og lave planter. De voksne sommerfuglene flyr om natten i september, og etter overvintring i april – mai. De kommer gjerne til lys.

## Utbredelse
Svartkantkvistfly finnes i Nord-Afrika, i Europa (inkludert Island, som har ganske få sommerfugler), i Midtøsten og østover til Stillehavet i Sibir. Den har også vært oppgitt å finnes i Nord-Amerika, men dette er feil. I Norge er den vanlig nord til Nord-Trøndelag, og det finnes spredte funn så langt nord som Lofoten.

## Referanser




## Kilder
* Norges sommerfugler – Vanlig kvistfly http://www.toyen.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/vetusta.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/x/xylena_vetusta.html
* *Xylena vetusta* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071025002712/http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2241

## Eksterne lenker
*
Mykleby

**Mykleby** er ei grend i Stor-Elvdal kommune i Innlandet. Den ligger på vestsida av Glomma, rundt 20&nbsp;kilometer sør for kommunesenteret Koppang. Mykleby har egen nærbutikk og eget samfunnshus. Riksvei 3 passerer gjennom bygda.

## Eksterne lenker
*
Hette

En **hette** er en type hodeplagg som dekker det meste av hode og nakke. Noen hetter dekker også ansiktet. Hetter kan nyttes som beskyttelse mot vær og vind, som moteplagg, eller som uniform eller en form for tradisjonell bekledning. Hetter kan også ha som funksjon å skjule bærerens identitet, eller i noen tilfeller for å hindre at bærer kan se.

## Hettetyper
Hetter er ofte poseformede overtrekk som er en del av et større klesplagg, for eksempel jakker, hettegensre, ponchoer, kapper eller anorakker. Slike hetter kan trekkes over hodet, eller dras bak slik at de blir hengende fra nakken. Hetter festet til en anorakk eller regnjakke er ofte laget slik at de kan skjules i plaggets krave, eller så kan de være avtagbare slik at de fjernes når behovet ikke er til stede.

Noen organisasjoner er kjent for sin bruk av hetter, slik som Ku Klux Klan. Klanen hadde tidligere også maskelignende hetter som dekket ansiktet. «Ku Klux Klan-hettene» minner sterkt om capiroter fra spansk middelalder, hodeplagg som fortsatt brukes i seremonielle opptog i katolske middelhavsland, men skal være utviklet uavhengig av disse.

Hetter som skjuler ansiktet kalles gjerne for finlandshetter eller balaklava. Denne typen hetter ble laget for beskyttelse fra snø, vind og kaldt vær, men forbindes gjerne med personer som vil skjule egen identitet i forbindelse med kriminelle handlinger eller andre situasjoner egen identitet ikke ønskes avslørt. En slik hette dekker gjerne hele ansiktet utenom øyner, og eventuelt munn, og kan dermed også kalles for maske. 

### Hettetyper
* Struthette
* Finlandshette
* Kapusjong – kabuss
* Badehette
* Lusehette
* Basjlyk
* Camail
* Kyse, løs hette med hakebånd
* Brynjehette
* Narrehette

## Annet
Oret *hette* kan også brukes om hetteformede deksler og liknende, for eksempel fenghetter, tennhetter, eggehetter (til å holde kokte egg varme) og skorsteinshetter (røykfangere).

## Se også
* Lue
* Kappe
* Seiershette