open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aulus Plautius

**Aulus Plautius** (levde i 1. århundre) var den første guvernøren i Romersk Britannia fra 43 til 47.

Han tidlige politiske karriere er ukjent, men man antar at han startet som militærtribun. Han ble valgt til consul suffectus (konsul) for andre halvdel av 29, sammen med Lucius Nonius Asprenas. Omkring 36 ble han utnevnt til guvernør i Pannonia, hvor han fikk erfaring som feltherre. Keiser Claudius anså ham som pålitelig, og ga ham kommando over den romerske invasjonen av De britiske øyer i mai 43. Han hadde med seg fire legioner: II Augusta, IX Hispana, XIV Gemina og XX Valeria Victrix, samt omkring 20&nbsp; soldater i støttetropper. Plautius hadde den overordnede kommando under slaget ved Medway, mens Lelius Hamo ledet styrkene på slagfeltet. 

Han var med disse styrkene i stand til å underlegge seg store områder, og i løpet av de neste årene bidro han til å konsolidere den romerske kontrollen. Ved sin hjemkomst ble han innvilget et triumftog, noe som var en stor ære.

Han var sønn av Aulus Plautius (den eldre) som var konsul i 1 f.Kr. og hans kone Vitellia. Quintus Plautius som var konsul i 36 var hans yngre bror. Hans søster Plautia er identifisert som konen til Publius Petronius som var konsul i 19; Aulus Plautius var gift med Pomponia Graecina som Birley har identifisert som datter av Gaius Pomponius Graecinus, consul suffectus i 16.

## Referanser
Kogge

**Kogge** er fra 1100-tallet en betegnelse på et fartøy med dekk og seil. Koggen er bred, høy og relativt kort. Navnet kommer fra det tyske ordet «Kugel» som betyr *kule*.

## Koggen og Hanseatene
Denne type skip ble utviklet av  Hanseforbundet i middelalderen, og Hanseatenes handelsskip var i hovedsak kogger. Koggene spilte betydelig rolle i  middelalderens skipsfart, ikke minst i Nordvest-Europa og Østersjøen.

Koggen ble i middelalderen brukt både som handelsskip og krigsskip. Den hadde overlegen lastekapasitet i forhold til de norrøne handelsskipene og utkonkurrerte derfor disse raskt.

## Skipstypen
Skipstypen hadde mast med råseil og var gjerne i overkant av 20 meter lang. En kogge hadde rett stevn og var bygd med flat bunn uten kjøl; dette gjorde det mulig for skipet å bli stående på bunnen ved fjære sjø uten å kantre, og det kunne anløpe grunne havner. Bunnen var kravellbygd; bordplankene ligger kant i kant uten overlapping. Skipssiden og stevnene var derimot bygd i klink, hvor bordene overlapper hverandre. Et annet kjennetegn ved en kogge er at de tverrgående bjelker, såkalte "beter" stikker ut gjennom skrogets sider. De eldste kogger hadde sideror, mens de senere fikk ror i akterstevnen.

## Marinarkeologiske funn
I Bremen havn ble det i 1962 funnet en godt bevart 23,5 m lang og 7,5 m bred kogge, som er dendrokronologisk tidfestet til ca. 1380. Den hadde 40 spant og høyden midtskips var ca. 5,3 m. Ved det påbygde akterspeilet var høyden ca. 7,5 m.

## Litteratur
* 
* Line Dokkedal: "Kolding-kogge" (Skalk 2001, nr. 5, s. 9-13)
* Karen Frifelt: "Bremerkoggen" (Skalk 1977, nr. 2, s. 16-17)
* Hans Jeppesen: "Ummelandsfarer på afveje" (Skalk 1979, nr. 4, s. 3-8)
* Jørgen Lønstrup og Ingrid Nielsen: "Mellem tvende have" (Skalk 1997, nr. 4, s. 20-30)
* Ole Crumlin-Pedersen, Jørgen Steen Jensen, Anne Kromann, Niels-Knud Liebgott: "Koggen med guldskatten" (Skalk 1976, nr. 6, s. 9-15.
* Ole Crumlin-Pedersen: "Cog-kogge-kaag, træk af en frisisk skibstypes historie" (*Handels- og Søfartsmuseets årbog 1965*; s. 81-144.

## Eksterne lenker
* Ole Crumlin-Pedersen: "Cog-kogge-kaag, træk af en frisisk skibstypes historie" (''Handels- og Søfartsmuseets årbog 1965''; s. 81-144)  
* Rapport över undersökningen av Skanörskoggen. 
* Hans Jeppesen: "Kollerupkoggen, et vragfund i en ralgrav" (''Handels- og Søfartsmuseets årbog 1979''; s. 65-74) 
* Hansekogge på Deutschen Schiffahrtsmuseum

* 
* Bilder
Pedro II av Brasil

**Pedro II av Brasil** (portugisisk: **Dom Pedro II do Brasil**) (født 2. desember 1825, død 5. desember 1891) var den andre, og siste keiseren av Brasil. I 1831, fem år gammel, ble han keiser etter faren Pedro Is abdikasjon. Frem til 1841 ble landet styrt av flere regenter i hans sted. Pedro II ble beskrevet som en liberal monark som tok skritt for å reformere og industrialisere Brasil. Blant annet ved å forby slaveri i 1888. På tross av at han var populær blant befolkningen ble monarkiet avskaffet ved et militærkupp i 1889. Han flyttet da til Paris, der han døde 5. desember 1891.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lina Sandell

**Carolina (Lina) Vilhelmina Sandell**, gift **Berg** (født 3. oktober 1832 i Fröderyd i Småland, død 26. juli 1903 i Stockholm) var dikter, teolog, forfatter og salmeforfatter. Hun skrev oftest under signaturen **L.S.**, og navnet hennes oppgis med hennes pikenavn, kun mannens etternavn, eller begge disse navnene i ulike kombinasjoner.

Lina Sandell var redaktør ved mannens (Carl Oscar Berg) bokforlag i Stockholm. Hun forfattet først og fremst tekster til bruk i søndagsskolen. Hun utgav *Berättelser för söndagsskolan* (1870–1874), *Samlade sånger* (2 bind, 1882-1885), kalenderen *Korsblomman* (1865- 1902) og en mengde oversettelser. Fra 1889 var hun redaktør for et religiøst tidsskrift. Hun skrev over 1&nbsp;700 dikt, bl.a. *Tryggere kan ingen vara* (norsk: Ingen er så trygg i fare), *[[Blott en dag]]* samt *Jag kan icke räkna dem alla*, hvorav flere siden har fått melodier.

Lina Sandell Berg døde i 1903, 70 år gammel. På gravsteinen på Solna kirkegård i Stockholm står hennes egne ord: «Tryggare kan ingen vara än Guds lilla barnaskara».

I hennes barndomshjem, Fröderyds prästgård, finnes det i dag et lite museum, Lina Sandell-gården, og utenfor minnegården, under det 300 år gamle asketreet, der hun satt mens hun skrev, står Axel Wallenbergs statue av Lina Sandell.

Det norske plateselskapet Kirkelig Kulturverksted utgav i 1998 albumet *Blott en dag*, der Carola Häggkvist synger salmer av Lina Sandell.

## Liten hymnografi
* «Blott en dag» &ndash; skrevet 1865
* «Bred dina vida vingar» &ndash; skrevet 1860
* «Du ömma fadershjärta» &ndash; skrevet 1859
* «En liten stund med Jesus» &ndash; oversatt fra engelsk 1879
* «Jesus kär, var mig när» &ndash; skrevet 1852
* «Tryggare kan ingen vara» &ndash; skrevet ca. 1852
* «Är det sant att Jesus är min broder» &ndash; skrevet 1863
* «Jesus för världen givit sitt liv» &ndash; skrevet 1889

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Biografi på hymnary.org
*  Lina Sandells hjemmeside
Slaget ved Caer Caradock

**Slaget ved Caer Caradock** ble utkjempet ved Caer Caradock i dagens Wales i år 50 mellom romerske og keltiske styrker.

Den romerske guvernøren Publius Ostorius Scapula lyktes å beseire ordovikene under Caratacus. Dette førte til en endring i maktbalansen i romersk Britannia, og var begynnelsen på slutten for den keltiske motstanden mot romersk styre. Takket være Scapulas motvilje mot fortsatte tiltak mot kelterne etter slaget kunne de fortsette med angrep på romerne i nesten tretti år til, men de nådde ikke det samme nivå som før dette slaget.
Edith Södergran

**Edith Irene Södergran** (1892–1923) var en finlandssvensk lyriker. Hun betraktes som en av de fremste svenskspråklige modernististiske lyrikerne. Hun døde av tuberkulose kun 31 år gammel.

Edith Södergran ble født i St. Petersburg av finlandssvenske foreldre. Faren Matts Södergran (1846–1907) var sagbruksbestyrer og ingeniør; han døde i 1907 av tuberkulose. Hun gikk på den tyske skolen i St. Petersburg 1902–09, og bodde vekselvis i St. Petersburg og i Raivola.

Södergran debuterte med diktsamlingen *Dikter* i 1916 og er på mange måter den første modernisten i svenskspråklig diktning. Södergrans dikt er fulle av paradokser. Agneta Rahikainen oppsummerer dem som livsbejaende og fulle av dødslengsel, ekstatiske og lavmælte, selvforherligende og selvfornektende, ekkelt ironiske og banalt patetiske.

## Bibliografi
* 1916: *Dikter*
* 1918: *Septemberlyran*
* 1919: *Brokiga iaktagelser*. Aforismer
* 1919: *Rosenaltaret*
* 1920: *Framtidens skugga*
* 1925: *Landet som icke är* (posthumt)

## Litteratur
* Eldrid Lunden. «'Ett solens barn' – Edith Södergran på ny». *Vinduet*, nr 2-3, 2001. Opptrykt i Lundens bok *Kvifor måtte Nora gå?* 2004. 
* Agneta Rahikainen. *Kampen om Edith, biografi och myt om Edith Södergran*. Stockholm, 2014.
* Agneta Rahikainen. «Sierskan, huldran ogch den ständigt döande poeten. Hagar Olssons Edith Södergranbilder». *Nordisk tidsskrift*, nr 2, 2015
* Halldis Moren Vesaas. «Edith Södergran». *Kvinnen og tiden*, 1948. Opptrykt i *Livet verdt, prosa i utval*, 1998
* Y. Duke. «Lejoninnan Edith Södergran», i tidsskriftet *Vi lãser*

## Fotnoter

## Referanser

 


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Edith Södergran-sällskapet
*  Mer att läsa om Edith Södergran, Litteraturbanken.se
*  Edith Södergrans verker i Project Runeberg
*
Christian Vieri

**Christian Vieri** (født 12. juli 1973 i Bologna) er en tidligere italiensk fotballspiller. Vieri vokste opp i Sydney, Australia, der faren spilte profesjonelt for Marconi Stallions. Han spilte for over ti klubber i Italia, Spania og Frankrike, men er mest kjent for perioden for Inter fra 1999 til 2005, hvor han også var fast på landslaget. 

Vieri la først opp som fotballspiller i august 2006 da han var under kontrakt med UC Sampdoria. 29. august gikk han imidlertid gratis til Atalanta BC med kontrakt ut sesongen 2006&ndash;07. Vieri fikk bare 7 kamper, og gikk til ACF Fiorentina før 2007&ndash;2008-sesongen, hvor han scoret seks mål på 26 kamper. Han spilte én siste sesong for Atalanta før han la endelig opp sommeren 2009.

Vieri var del av laget som vant U21-EM i 1994.

## Meritter
* VM i fotball: 1998, 2002
** VM-mål: 9

* EM: 2004
** EM-kamper: 3
Vieri mistet EM 2000 på grunn av skade.

* Serie A: 1996–97 med Juventus
* Cupvinnercupen 1998–99 med Lazio
* Coppa Italia: 1992–93 med Torino, 2004–05 med Inter

Han ble i 1999 og 2002 kåret til Årets italienske spiller i Serie A.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gnaeus Julius Agricola

**Gnaeus Julius Agricola** (født 13. juli 40 i Forum Iulii - Fréjus - i Gallia Narbonensis; død 23. august 93) var en romerrsk embedsmann. 
Agricola ble kvestor i 64 i Lilleasia, i 68 pretor og folketribun i Roma. Under keiser Vespasian kjempet han i Britannia og forvaltet fra 73 til 76 Aquitania. i År 76 ble han konsul, og ble sendt i 77 till Britannia, der han utvidet romernas besittelser helt opp til elven Tay. Keiser Domitian hjemkalte ham i år 84. Deretter levde Agricola et ytterst tilbaketrukket liv. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Gnaeus Julius Agricola ble født i Gallia Narbonensis, den sørlige del av dagens Frankrike. Foreldrene var Julius Graecinus og Procilla. Han giftet seg med Domitia Decidiana, og de fikk en datter sammen, antagelig ved navn Julia Agricola, som giftet seg med historikeren Tacitus. Hans svigersønn skrev om hans felttog, og var en av hans fremste støttespillere. 

### Karriere
Karrieren startet med en periode som militærtribun i Britannia fra 58 til 62, i staben til Gaius Suetonius Paulinus. Etter å ha vendt tilbake til Roma var han folketribun i 66 og kvestor i 68. I 71 ble han legat til guvernøren i Britannia, Quintus Petillius Cerialis, og kommandant for legionen XX Valeria Victrix. Da Cerialis forlot Britannia ble Agricola guvernør i Gallia Aquitania. Dette førte også at hans stand ble endret fra plebeier til patrisier. Årene i Gallia var fredelige.

I 77 ble han utnevnt til konsul, og året etter til guvernør i Britannia. Han lyktes i å beseire kelterne i det som nå er Wales og det nordlige England. Deretter invaderte han dagens Skottland og beseiret caledonerne i slaget ved Mons Graupius. Det var i Agricolas tid som guvernør at den romerske flåte for første gang seilte rundt De britiske øyer. 

I 84 ble han kalt tilbake til Roma, angivelig fordi hans felttog ble for kostbart, men det er sannsynlig at den egentlige grunnen var at keiser Domitian engstet seg over hans fremganger. Han ble innvilget et triumftog, men falt i unåde hos keiseren. 

I 93 døde han utenfor Roma, i realiteten i eksil etter å ha nektet å ta imot embetet som guvernør i provinsen Africa. Etterpå verserte rykter om at han var blitt forgiftet, men det synes som om Tacitus, som er den som har nedtegnet Agricolas biografi, ikke selv fester noen lit til dette.

## Litteratur
* Ronald Syme: *Tacitus*. Bd. 1 (von 2). Oxford 1958, S. 19ff; 121ff.
* Malcolm Todd: *Julius Agricola, Gnaeus*. I: *[[Oxford Dictionary of National Biography]]* (ODNB). Bd. 30 (2004), S. 822ff.
Pernilla Wiberg

**Pernilla Wiberg** (født 15. oktober 1970 i Norrköping) er en svensk tidligere alpinist. I 1990-årene var hun den mestvinnende kvinnelige alpinisten, og vant renn i alle disipliner i verdenscupen. Hun vant verdenscupen sammenlagt sesongen 1996/97, over 500 poeng foran Katja Seizinger på andreplass.

Hun ble i 1991 tildelt Svenska Dagbladets gullmedalje og Radiosportens Jerringpris fikk hun i både 1991 og 1992. Under vinter-OL 2014 arbeidet Wiberg som TV 2s ekspert under sendingene fra de alpine grenene.

## Meritter
* VM 1991 &ndash; gull i storslalåm
* OL 1992 &ndash; gull i storslalåm
* OL 1994 &ndash; gull i kombinasjon
* VM 1996 &ndash; gull i slalåm og kombinasjon
* VM 1997 &ndash; bronse i utfor
* OL 1998 &ndash; sølv i utfor
* VM 1999 &ndash; gull i kombinasjon, sølv i slalåm

## Resultater i verdenscupen i alpint

### Enkeltseire

### Sammenlagtplasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Elaia

**Elaia** (**&#917;&#955;&#945;&#943;&#945;**, eller **Elea**, **Velia**) var en gresk kystby grunnlagt av nybyggere fra Fokaia i antikkens Hellas omkring år 540 f.Kr. i Lucania i Sør-Italia, i det greske kulturområdet som er kjent under det navn romerne gav det, Magna Graecia. Filosofene  Parmenides og Zenon fra Elea kom derfra. 

## Se også
* Ascea
* Paestum

## Eksterne lenker
* 
* By Velia
* Velia (Informasjon)
* Ruins of Velia
Richard av Cornwall

**Richard, jarl av Cornwall** (født 5. januar 1209 i Winchester, død 2. april 1272) var fra 1257 til 1272 konge av det tysk-romerske rike. Han var sønn av den engelske kongen Johan uten land og barnebarn av Elenore av Akvitania.

I det andre dobbeltvalget av en tysk konge etter Vilhelm av Hollands død (1256) valgte det «engelske» partiet av de tyske kurfyrstene (Köln, Main, Pfalz) Richard til tysk konge. Han ble kronet i Aachen, men klarte ikke å hevde seg mer enn sin motkonge Alfonso X av Castilla. Med hans etterfølger Rudolf I av Habsburg tok det såkalte *interregnum* slutt. I løpet av dette hadde de syv kurfyrster (tre geistlige, fire verdslige) etablert seg som de egentlige territorialherskere og kongevalgkollegium.

## Referanser


## Litteratur
*Bernd Schneidmüller/Stefan Weinfurter (red.): *Die deutschen Herrscher des Mittelalters, Historische Porträts von Heinrich I. bis Maximilian I.*, Verlag C.H. Beck : München 2003, 624 S., 5. Abb., 3 Karten und 7 Stammtafeln.

## Eksterne lenker
* http://www.geneal.net/1208.htm
Leopold II av Det tysk-romerske rike

**Leopold II** (født 5. mai 1747 i Wien, død 1. mars 1792) var tysk konge, tysk-romersk keiser, erkehertug av Østerrike, konge av Ungarn og konge av Bøhmen fra 1790 til 1792. Han var dessuten storhertug av Toscana og hertug av Milano. Han var sønn av keiser Frans I og keiserinne Maria Theresia. Leopold var en av de såkalte opplyste monarker.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wroxeter

**Wroxeter** er en landsby i grevskapet Shropshire, England, omkring 8 km sørøst for Shrewsbury og nær Atcham. Elven Severn renner i nærheten. Landsbyen utgjør en del av det verdslige sognet Wroxeter & Uppington. Landsbyen har en vingård, den eneste kommersielle i Shropshire. Siden 2004 har den rekorden for nordligste dyrkingssted for røde vindruer. 

Ligger over den tidligere romerske byen Viroconium Cornoviorum, som var den fjerde største av byen, *[[civitas]]*, i romersk Britannia. Byen forfalt etter at det romerske styret endte omkring 410. Severdige romerske ruiner står rett utenfor landsbyen, og det er et lite museum. 

## Historie

Wroxeter er samme sted som den romerske byen Viroconium Cornoviorum, og som i sin tid var den fjerde største lokale hovedstaden, *[[civitas]]*, i romersk Britannia. Stedsnavnet, Viroconium Cornoviorum, det vil si «Viroconium til kornovierne», har bevart et innfødt brytonsk navn som romerne omtalte som *[[Cornovii]]*. Stedsnavnet har blitt rekonstruert som **Uiroconion* («[byen] til *Uirokū»), hvor **Uiro-ku* (bokstavelig «mann» + «ulv») er antatt å være et hankjønnsnavn. Det opprinnelige basen eller hovedstaden til kornovierne (også antatt å hatt navnet **Uiroconion*) var en bygdeborg på en høyde i østlige Shropshire som nå kalles The Wrekin.

Det relokaliserte Viroconium ble etablert en gang rundt 58 e.Kr. som en befestet militærleir (*[[castrum]]*) Legio XIV Gemina for deres invasjon av Wales. En gang rundt år 88 oppga den romerske hæren festningen og det ble da overtatt av en sivil bosetning. Den blomstret i løpet av det neste århundret med mange offentlig bygninger, inkludert *thermæ* (romersk bad) og et romersk forum, et offentlig rom kranset med søyler. Ved byens høydepunkt er det antatt at den var den fjerde største bosetningen i romerske Britannia med en befolkning på mer enn 15 000 innbyggere.

Den romerske byen ble gjenoppdaget i 1859 da arbeidere begynte å grave ut det romerske badekomplekset. En etterligning av en romersk villa ble bygget i 2010 for et TV-program kalt «Rome Wasn't Built in a Day» for Channel 4. Det ble åpnet for publikum den 19. februar 2011.

I sentrum av landsbyen står sognekirken St. Andrews. Den eldste synlige delen av kirken er bygget i angelsaksisk tid ved å gjenbruke romerske steinblokker. Koret og den nedre delen av tårnet er derimot bygget i normannisk tid. Portstolpene ved kirkegården er gjort av to romerske søyler og døpefonten er framstilt av kapitélen på en romersk søyle.

## Referanser


## Litteratur
* Aston, Michael; Bond, James (1976): *The Landscape of Towns*. Archaeology in the Field Series. London: J.M. Dent & Sons Ltd., ISBN 0-460-04194-0, s. 45–48, 51–54

## Eksterne lenker

*Foto av Wroxeter og omgivelsene hos Geograph.org.uk
*Information for teachers, English Heritage
John Cleese

**John Marwood Cleese** (født 1939 i Weston-super-Mare, Somerset) er en britisk komiker og skuespiller, kjent som et av medlemmene av Monty Python. 

Cleese ble internasjonalt kjent med TV-seriene *[[Monty Python's Flying Circus]]* og *[[Hotell i særklasse]]*. Det komiske talentet utviklet han som medlem av teatergruppen *[[Footlights|Cambridge Footlights]]* under studiene ved Downing College i Cambridge. Det opprinnelige familienavnet var *Cheese*, men faren (Reginald Francis Cheese), en forsikringsmedarbeider, endret navnet til *Cleese* da han gikk inn i hæren i 1915. Han er utdannet jurist fra Cambridge.

## TV-serier
* *[[The Frost Report]]* 
* *[[Frost on Sunday]]* 
* *[[Do Not Adjust Your Set]]* 
* *[[How to Irritate People]]* med Michael Palin 
* *[[Monty Python's Flying Circus]]*
* *[[Hotell i særklasse]]* (manus, regi og hovedrolle; orig. *[[Fawlty Towers]]*) (1975, 1979)

## Filmer i utvalg
* 2003: *[[Shrek 2]]* (stemme), «Kong Harold»
* 2002: *[[Harry Potter og Mysteriekammeret (film)|Harry Potter og Mysteriekammeret]]* (orig. *Harry Potter and the Chamber of Secrets*), «Nesten-hodeløse Nikk»
* 2002: James Bond – *Die Another Day*
* 2002: *[[The Adventures of Pluto Nash]]*, «James»
* 2001: *[[Rat Race]]*
* 2001: *[[Harry Potter og De vises stein (film)|Harry Potter og De vises stein]]* (orig. *[[Harry Potter og De vises stein (film)|Harry Potter and the Philosophers Stone]]*), «Nesten-hodeløse Nikk»
* 1999: *[[Bønder i byen]]* (orig. *[[The Out-of-Towners (1999)|The Out-of-Towners]]*), «Hr. Mersault»
* 1999: James Bond – *[[The World Is Not Enough|The World is Not Enough]]*
* 1996: *[[Olme beist]]* (orig. *Fierce Creatures*), «Rollo Lee»
* 1995: *[[Det suser i sivet]]* (orig. *The Wind in the Willows*), «Hr. Paddes advokat»
* 1994: *[[Legenden om Jungelboken]]* (orig. *Legends of the Jungle Book*), «Dr. Plumford»
* 1993: *[[En arving for mye]]* (orig. *Splitting Heirs*), «Shadgrind»
* 1989: *[[Soga om Eirik Viking (film)|Soga om Eirik Viking]]*
* 1988: *[[En fisk ved navn Wanda]]* (orig. *[[A Fish Called Wanda]]*), «Archie Leach»
* 1986: *[[Clockwise – kappløp med tiden|Clockwise - kappløp med tiden]]* (orig. *Clockwise*)
* 1985: *[[Silverado]]*
* 1983: *[[Meningen med livet (film)|Meningen med livet]]*
* 1983: *Privates on parade*
* 1982: *[[Whoops Apocalypse|The Big Bang]]* (orig. *[[Whoops Apocalypse|Whoops! Apocalypse]]*) 
* 1981: *[[Time Bandits]]*
* 1981: *[[Miss Piggy slår til]]* (orig. *[[The Great Muppet Caper]]*)
* 1979: *[[For Norge, Kiæmpers Fødeland]]*
* 1979: *[[Life of Brian]]*
* 1974: *[[Monty Python og ridderne av det runde bord]]* (orig. *[[Monty Python and the Holy Grail]]*)
* 1971: *Ren python*, utvalg fra serien Monty Python's flying circus.
* 1969: *[[The Magic Christian|Sprø, sprøere, sprøest]]* (orig. *[[The Magic Christian]]*)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  
* 
* 
*  John Cleese - To Norway, home of giants via The Monty Python Museum på YouTube
RMS

**RMS** kan referere til
*Richard Matthew Stallman &ndash; mannen bak GNU-prosjektet.
*Royal Mail Ship
* RMS (engelsk ''Root Mean Square') Effektivverdi
Morbid Remix Show

***Morbid Remix Show*** er en CD-Single (CD-EP) av Bertine Zetlitz. Den ble utgitt i 1998 på plateselskapet EMI.

## Sporliste
# «Colour Me» (Tee Prod Remix)
# «Apples and Diamonds» (Pierre J's Radio Mix, Tee Prod Remix)
# «Morbid Latenight Show» (Pierre J's Radio Mix)
# «Snow On a Hot Day» (Erot Remix)
# «Getting Out» (Bjørn Torske Remix)

## Kilder
*
Liste over romerske stedsnavn i Britannia

**Listen over romerske stedsnavn i Britannia** omfatter en rekke romerske regioner, byer og landsbyer i det som i dag er Storbritannia. De fleste ligger i England, som var området hvor romerne sto sterkest. Det er også noen referanser til Irland, ettersom provinsen Britannia i utvidet forstand inkluderte hele området vi kjenner som De britiske øyer. Dette selv om romernes innflytelse var svært begrenset i enkelte regioner og så godt som ikke-eksisterende i Irland. 

## Regioner

## Øyer

## Byer, landsbyer og festninger
Trinovantere

**Trinovantene**, eller **trinobantene** var en keltisk stamme som levde i dagens England før romernes invasjon. Deres område lå på nordsiden av Themsen, i dagens Essex og Suffolk, og inkluderte også områder som i dag er del av London. Navnet betyr «de sterke». Hovedstaden lå der romerne anla Camulodunum, dagens Colchester. Dette regnes som et mulig sted for det mytiske Camelot.

Da Julius Cæsar invaderte De britiske øyer i 55 f.Kr. ble trinovantene styrt av Cassivelaunus, som var høvding for catuvellaunerne. Deres egen høvding hadde antagelig blitt avsatt av Cassivelaunus, og arvingen Mandubracius søkte tilflukt hos romerne. Han ga viktig informasjon til romerne, som til gjengjeld fikk han innsatt som høvding over trinovantene. Da romerne i år 9 ble slått av teutonerne under Arminius ble deres oppmerksomhet fjernet fra Mandubracius, og catuvellaunernes leder Cunobelin angrep dem og tok Camulodunum. 

Trinovantene forsvant dermed en tid som selvstendig stamme, men dukket opp igjen i 61, da de sluttet seg til Boadiceas opprør. Navnet hadde da fått en ny form, Troi-novantes («Det nye Troja»), noe som er kilden til Geoffrey av Monmouths påstand om at det keltiske Britannia var grunnlagt av Brutus, som hadde sitt opphav i Troja.
Brigitte Zypries

**Brigitte Zypries** (født 1953) er en tysk politiker (SPD). Hun er fra 27. januar 2017 Tysklands næringsminister. Zypries var fra 2002 til 2009 justisminister i den føderale regjeringen, både under Gerhard Schröder og Angela Merkel.

## Liv og virke
### Utdannelse og yrkeskarriere
Etter Abitur studerte hun fra 1972 jus i Giessen. Hun tok den første juridiske statseksamen i 1978 og den annen i 1980, for deretter å arbeide som vitenskapelig medarbeider ved Universität Giessen. I 1985 ble hun referent ved det hessiske statskanselliet, og i 1988 vitenskapelig medarbeider ved den tyske forfatningsdomstolen i Karlsruhe. Fra 1991 var hun ansatt ved det nedersachsiske statskanselliet, frem til 1995 som referatsleder og deretter frem til 1997 som avdelingsleder.

### Politiske verv
Fra 1997 til 1998 var hun statssekretær i ministeriet for kvinner, arbeid, og sosiale tjenester i delstaten Niedersachsen. I 1998 ble hun statssekretær i det tyske innenriksdepartementet, og året etter ble hun formann for statssekretærutvalget for forberedelse av programmet «Moderner Staat – moderne Verwaltung».

Den 22. oktober 2002 ble hun utnevnt til føderal justisminister av Gerhard Schröder. Hun beholdt denne stillingen da Angela Merkel dannet ny regjering. Hun ble avløst av Sabine Leutheusser-Schnarrenberger i 2009. Zypries ble valgt som medlem av Forbundsdagen i 2005.

Brigitte Zypries ble ved valget i 2013 utnevnt som del av kanslerkandidat Peer Steinbrücks kompetanseteam, også kalt skyggeregjering, med forbrukerpolitikk som arbeidsområde.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bresjnev-doktrinen

**Bresjnev-doktrinen** var et sovjetisk utenrikspolitisk program oppkalt etter politikeren Leonid Bresjnev. Doktrinen gjorde det mulig for landet å gripe inn i en annen sosialistisk stats indre forhold når statens samfunnssystem og statenes felles interesser var truet.

Doktrinen ble første gang brukt da Sovjetunionen invaderte Tsjekkoslovakia i 1968 for å avslutte Prahavåren. På slutten av Sovjetunionens levetid ble det tatt avstand fra programmet av Mikhail Gorbatsjovs regjering.

## Litteratur
* Matthew J. Ouimet: *The Rise and Fall of the Brezhnev Doctrine in Soviet Foreign Policy*. Chapel Hill, University of North Carolina Press, 2003, ISBN 0-8078-5411-5 (Rezension)
Brigantere

**Brigantene** var en keltisk stamme som i tiden før romerske Britannia bodde i området mellom elvene Tyne og Humber i nordlige England. Deres område, ofte kalt Brigantia, var sentrert rundt det som senere ble til Yorkshire. Den greske geografen Klaudios Ptolemaios navnga en (annen?) stamme ved samme navn i Irland hvor de oppholdt seg i området Wexford, Kilkenny og Waterford, mens historikeren Strabon omtalte antagelig en annen stamme med samme eller lignende navn, *Brigantii*, som en undergruppe av vindelikere (*Vindelici*) i regionen Alpene.

Innenfor det som er Storbritannia grenset britgantenes område til fire andre keltiske stammer: Karvetiere (*Carvetii*) i nordvest, som de kan ha vært beslektet med; parisere (*Parisi*) i øst; korieltauvere (*Corieltauvi*) og kornoviere (*Cornovii*) i sør. I nord lå området til votadiniene (*Votadini*) som oppholdt seg i området ved dagens grense mellom England og Skottland.

## Etymologi
	
Navnet til brigantere (gresk: Βρίγαντες) deler samme urkeltiske rotord som den keltiske gudinnen Brigantia, **brigant-* i betydning «høy, opphøyd» og det er uklart om bosetningene som ble kalt for Brigantium ble såkalt for om de var «de høye» eller «opphøyde» i metaforisk betydning av å tilhøre en adel, eller om det var bokstavelig de som bodde opplandet, en referanse til fjellkjeden Penninene, eller om de bodde i fysisk høytliggende bygdeborger i terrenget.

På moderne walisisk betyr ordet *braint* «forrett, prestisje» og kommer fra samme ordrot som **brigantī*. Andre beslektede former fra moderne keltiske språk er: walisisk *brenin*, «konge» (

## Litteratur
* Branigan, Keith (1980): *Rome and the Brigantes: the impact of Rome on northern England*. University of Sheffield. ISBN 0-906090-04-0
* Hartley, Brian (1988): *The Brigantes*. Sutton. ISBN 0-86299-547-7
World Wide Web Consortium

**World Wide Web Consortium**, forkortet **W3C**, er en organisasjon som ble startet i oktober 1994.  Organisasjonens hovedmål er å utvikle protokoller og standarder for teknologien som brukes på World Wide Web. I den sammenheng tilbyr W3Cs nettsted ulike tjenester for testing eller validering av nettsider, stilark og andre, mer avanserte valideringsverktøy.

## Universell utforming
Undergruppen Web Accessibility Initiative (WAI), utarbeider retningslinjer for hvordan nettsider skal kodes og designer, slik at IKT-løsningene blir så inkluderende som mulig. De har utarbeidet Web content accessibility guidelines (WCAG), et sett med krav tilknyttet dette målet. 

## Se også
* W3

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* W3C valideringsverktøy
Crotone

**Crotone** (opprinnelig **Kroton**, **Κρότων**) er en by på den italienske halvøys «tåspiss», med ca. 50&nbsp;000 innbyggere. 

Byen ble grunnlagt som gresk koloni av nybyggere fra Akhaia ca. 710 f.Kr., og ble en viktig by i Magna Graecia, som romerne kalte det greske kulturområde i Sør-Italia. Byen var hjemstedet til Pytagoras og hans skole (grl. 532 f.Kr.) som frembragte hans esoteriske broderskap «pytagoreerne».  

Sybaris var en rivaliserende gresk by i Magna Graecia, men i 510 f.Kr. sendte Kroton avsted en stor hær (angivelig 100&nbsp;000 mann) og ødela Sybaris. I en kortere periode var Kroton underlagt Syrakus på Sicilia som forsøkte å ta herredømme over alle de greske byene i området. Da Pyrrhos invaderte Italia var Kroton fremdeles en viktig by, men etter krigen var den halvveis forlatt. Da kartagerne angrep noe senere, overgav de gjenværende grekerne seg og fikk tillatelse til å trekke seg tilbake til en annen gresk by ved navn Lokroi. 

Crotona ble i 277 f.Kr. erobret av romerne, som i 193 f.Kr. etablerte en egen koloni der.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sossen Krohg

**Sossen Finne Anker Krohg** (opprinnelig *Sossen Anker Olsen*, født 18. desember 1923 i Kristiania, død 12. februar 2016) var en norsk skuespillerinne. Hun avsluttet sin lange og allsidige karriere med en gjennomløpende rolle i fjernsynsserien *[[Hotel Cæsar]]*, som hun var med i fra oppstarten i 1998 og nesten 12 år.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Hun ble født Sossen Anker Olsen, faren var avisredaktør Kristoffer Anker Olsen og moren Ingeborg Cappelen Hille Finne. Hun nedstammer ikke fra den norske slekten Anker; hennes far hadde Anker som fornavn. Olsen var hans patronym; han var sønn av Ole Christensen og Elise Sørensen.

### Karriere
Hun tok eksamen ved Det norske teatrets teaterskole i 1946 og ble umiddelbart ansatt og debuterte i stykket «Kranes konditori». Snart gikk det videre til Folketeateret, hvor hun var ansatt frem til 1960.

Hun gjorde filmdebut i 1949 i «Døden er et kjærtegn» og spilte senere i en rekke norske filmer.

I 1966 var hun sammen med den ungarske flyktningen Attila Horvath med på å starte opp den snart innflytelsesrike Club 7 i Oslo, og var ansatt der ved Scene 7 frem til 1985. Sossen Krohg bodde og arbeidet i tillegg i Paris i flere perioder av sitt liv. Hun har skrevet flere barneskuespill, samt utgitt erindringsboken «Hekletøy med store hull» (1986), illustrert av ektemannen Guy Krohg, og kunstboken «Tankenes reise» (1991, sammen med ektemannen).

Hun var de siste årene mest kjent som «Astrid Anker-Hansen» i såpeserien *[[Hotel Cæsar]]* som sendes på TV 2, en rolle hun innehadde fra seriens start i oktober 1998 frem til begynnelsen av april 2010 - hun trakk seg da med en episoder der hun «døde». For dette fikk hun sammen med medskuespiller Anette Hoff hedersprisen under Gullruten 2010.

### Privatliv
Sossen Olsen var gift med skihopperen og forfatteren Thorleif Schjelderup fra 1942 til 1947, og de fikk to barn sammen. Senere giftet hun seg med kunstneren Guy Krohg, som var barnebarn av maleren Christian Krohg og sønn av maleren og scenografen Per Krohg. Tilsammen fikk hun seks barn, men mistet tre av dem. Sossen og Guy var kjent som «de siste bohemer», Guy døde i 2002. I 2015 kom boken om hennes liv, *Sossen  -bohemdronningen* på Kagge Forlag.

## Filmografi

## Referanser




## Litteratur
* Hugo Lauritz Jenssen *Sossen. Bohemdronningen* Kagge 2015 ISBN 9788248916468

## Eksterne lenker
*
Larry Wall

**Larry Wall** (født 1954) er en programmerer, lingvist og forfatter.  Han er mest kjent som opphavsmannen til programmeringsspråket Perl, som ble utgitt i 1987.  Det allestedsnærværende verktøyet patch må også nevnes.

Wall mottok i 1998 Free Software Foundations Award for the Advancement of Free Software for tallrike bidrag til fri programvare, i særdeleshet Perl.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gallipoli (Italia)

**Gallipoli** er en italiensk havneby nede på «hælen» på den italienske «støvelen». Kommunen har ca. 20&nbsp;000 innbyggere. Byen ble grunnlagt av greske nybyggere som **Kallipolis**, og inngikk således i Magna Graecia. I 266 f.Kr. ble den romersk, og på 1000-tallet e.Kr. normannisk.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Cartimandua

**Cartimandua** (levde i 1. århundre) var dronning for de keltiske brigantene i den nordlige del av dagens England fra ca. 43 til ca. 70.

Hun var nylig innsatt som dronning da romerne i 43 invaderte De britiske øyer og opprettet provinsen Britannia. Sammen med sin mann, carvetiernes krigsherre Venutius, ledet hun en allianse mot romerne. Det ser ut til at hun tidlig delvis underkastet seg romerne, og styrte et klientkongedømme underlagt guvernøren. 

Etter slaget ved Caer Caradock i 50 flyktet Caratacus, en av de fremste lederne for den keltiske motstanden, til brigantenes område. Cartimandua valgte å overgi ham til romerne, og Caratacus ble ført til Roma i lenker. Hennes lojalitet ble belønnet i 53, da Venutius' forsøk på å underlegge seg brigantene ble stoppet ved romersk intervensjon. I 61 nektet Cartimandua å slutte seg til Boadiceas opprør. 

I 57 e.Kr. kastet hun ut sin mann Venutius, og tok en tidligere livvakt, Vellocatus, som gemal. Venutius invaderte brigantenes område, og avsatte henne omkring år 70. Tacitus antyder at romerne reddet henne fra å bli holdt fanget. Hun dukker ikke senere opp i kildene, så det er ingen tegn til at hun fikk noen ny maktposisjon noe annet sted.

## Referanser
Newfoundland

:*Denne artikkelen er om den canadiske øya Newfoundland. For provinsen som tidligere het Newfoundland, se [[Newfoundland og Labrador]].*

**Newfoundland** (fransk: *Terre-Neuve*, irsk: *Talamh an Éisc*, latin: *Terra Nova*) er ei øy på østkysten av Canada. Øya er den tettest befolkede del av provinsen Newfoundland og Labrador. Newfoundland har et flateinnhold på 111&nbsp;390 km² og er dermed verdens sekstende største øy.

Newfoundland er adskilt fra Labrador av Belle Isle-stredet og fra Cape Breton Island av Cabot-stredet. Provinshovedstaden St. John's befinner seg på den sydøstlige spissen av Newfoundland.

## Historie

Newfoundland ble navngitt av den portugisiske oppdageren João Vaz Corte-Real i 1497 og er dermed det eldste navnet i Nord-Amerika.

I 1960 oppdaget den norske arkeologen Anne Stine Ingstad en gammel vikingboplass ved L'Anse aux Meadows på den nordlige delen av øya. Dette er det eneste arkeologiske beviset på europeisk kontakt med Nord-Amerika i før-colombiansk tid. L'Anse aux Meadows ble av Helge Ingstad i 1960 identifisert som stedet hvor Leiv Eirikson i år 1000 gikk i land og kalte for Vinland. 

Nyere analyser av sagaene og det arkeologiske og palaeoøkologiske materialet viser imidlertid at ruinene i L'Anse aux Meadows er restene etter en viking-base på veien til og fra Vinland, som derfor må ha ligget lenger sør. Det er blant annet funnet en type valnøtter ved L'Anse aux Meadows som aldri har vokst der, og som i dag har sin nordgrense i New Brunswick. New Brunswick er også nordgrensen for ville druer, noe som kan ha gitt opphav til navnet Vinland.

Newfoundland har hatt innvandring fra flere europeiske land, spesielt fiskere fra Irland og Frankrike, som søkte hit på grunn av det rike fisket på Newfoundlandsbankene sør og øst for øya. Her foregikk lenge store torskefiskerier som leverte råstoff til en stor produksjon av klippfisk. Newfoundland var lenge en viktig konkurrent til Norge i klippfiskmarkedet.

## Språk
Newfoundland har en egen dialekt av engelsk kjent som Newfoundland-engelsk.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Klassifikasjon

**Klassifikasjon** er en aktivitet der objekter blir tilordnet noen allerede eksisterende klasser eller kategorier. Dette er noe annet enn oppgaven der selve klassene blir etablert (for eksempel ved klyngeanalyse). Eksempler inkluderer diagnostiske tester, identifikasjon av spam og beslutning om hvorvidt man skal gi noen førerkort.

I tillegg til "kategori" inkluderer synonymer for "klasse" også "type", "art", "former", "orden", "konsept", "takson", "gruppe", "indentifikasjon" og "divisjon".

Ordet "klassifikasjon" (og dets synonymer) kan ha en av flere relaterte betydninger. Det kan omfattte både klassifikasjon og opprettelse av klasser, som for eksempel i "oppgaven med å kategorisere sider på Wikipedia"; denne aktiviteten er listet under taksonomi. Det kan referere eksklusivt til det underliggende skjemaet med klasser (som ellers kan kalles en taksonomi). Eller det kan referere til etiketten gitt til et objekt av klassifisereren.

Klassifikasjon er en del av mange forskjellige typer aktiviteter og studeres fra mange vinkler, deriblant medisin, filosofi, juss, antropologi, biologi, taksonomi, kognisjon, kommunikasjon, kunnskapsorganisasjon, psykologi, statistikk, maskinlæring, økonomi og matematikk.

## Betydninger

Ordet har flere spesialiserte betydninger som er avledet av denne grunnbetydningen:
* Biologisk klassifikasjon
* Brannklassifisering
* Fasettert klassifikasjon, klassifikasjon innen arkivvitenskap
* Hotellklassifisering
* JEL-klassifisering, et system for systematisk klassifisering av artikler i samfunnsøkonomi etter emne
* Klassifikasjon (bibliotekvitenskap)
* Klassifikasjon (filosofi)
* Klassifikasjon (helsevitenskap)
* Klassifisering (paralympisk svømming)
* Klassifisering av musikkinstrumenter
* Klassifisering av sykkelritt
* Risikoklassifisering
* Tekstklassifisering, klassifikasjon innen informasjonsvitenskap
* Klassifikasjon innen skipsfart, se klassifikasjonsselskap

## Se også
* Stjerne (klassifisering)
* Taksonomi, navnsetting av systematiske enheter, opprinnelig systematikk i biologien (systematisk inndeling av planter og dyr)
* Typologi, typelære

## Referanser
Evolusjonsbiologi

**Evolusjonsbiologi** er den grenen av biologien som undersøker hvordan evolusjon foregår.
Denne forskningen har resultert i evolusjonsteorien, som beskriver evolusjonens mekanismer.
Evolusjonsbiologien består av ulike deldisipliner som hver på sin måte bidrar til en forståelse av evolusjonære prosesser:

## Fagets inndeling
### Evolusjonær genetikk
**Evolusjonær genetikk** studerer det genetiske grunnlaget for evolusjonære endringer.
De genetiske prosessene som har størst betydning for evolusjonen, er mutasjoner, rekombinasjon og genetisk drift.
Selv om den velger mellom fenotyper og ikke mellom genotyper, kan også naturlig seleksjon studeres fra en evolusjonsgenetisk vinkel.
Dette er fordi betingelsene for at en fordelaktig egenskap kan spre seg i populasjonen er avhengig av både populasjonens og egenskapens genetiske struktur.

Evolusjonær genetikk har blitt til i skjæringspunktet mellom populasjonsgenetikk og den klassiske evolusjonsbiologien, som studerte tilpasninger ut ifra et morfologisk perspektiv.

### Evolusjonær økologi
**Evolusjonær økologi** undersøker tilpasningene til organismer, og hvordan disse kan forklares ut ifra miljøet de lever i.

Blant fenomenene som evolusjonære økologer forsker på, finner man dermed
* samevolusjon mellom ulike arter,
* organismenes ulike livshistorier,
* tilpasningsverdien av atferdsmønstre (se *[[Atferdsøkologi]]* og *[[Sosiobiologi]]*).

### Evolusjonær utviklingsbiologi
*Se hovedartikkel [[evolusjonær utviklingsbiologi]]*

**Evolusjonær utviklingsbiologi** er en forholdsvis ny gren av evolusjonsbiologien, som undersøker hvordan endringer i *livsløpet* (utvikling eller ontogenese) henger sammen med endringer i *evolusjonen*.
Tidligere har man ofte bare studert voksne individer, og hvordan disse har endret seg i evolusjonens løp.
Dermed går man imidlertid glipp av viktig informasjon, nemlig når *i livsløpet* denne endringen påvirker organismen.
Resultatet av en evolusjonær endringer vil alltid avhenge av tidspunktet i individualutviklingen den viser sin effekt på.
For eksempel har mutasjoner som påvirker den tidlige individualutviklingen ofte en større effekt på den voksne organismen enn mutasjoner som påvirker senere stadier av individualutviklingen.

### Fylogenetikk
**Fylogenetikk** er vitenskapen som rekonstruerer «livets tre», dvs. artenes innbyrdes slektskapsforhold eller organismenes stamtre. Se fylogenetikk for mer utfyllende informasjon.

## Viktige evolusjonsbiologer
Her er et utvalg av evolusjonsbiologer som har hatt betydning for fagets utvikling.
Rekkefølgen er omtrent kronologisk:
* Jean-Baptiste de Lamarck
* Charles Darwin
* Alfred Russel Wallace
* Ernst Haeckel
* Ronald Fisher
* Theodosius Dobzhansky
* Ernst Mayr
* Willi Hennig
* John Maynard Smith
* Lynn Margulis
* Stephen Jay Gould
* Richard Dawkins
* Jared Diamond

## Eksterne lenker
*
Stanegate

**Stanegate** (gammelengelsk «steinvei») var en romersk vei i Britannia. Den gikk fra vest til øst, omtrent fra Carlisle til Corbridge.

Hadrians mur ble bygget langs samme linje som veien.
Fysiologi

**Fysiologi** (fra gresk φυσις, *physis*, «natur, opphav» og λόγος, *logos*, «kunnskap») er den vitenskapelige læren om fysiske, mekaniske og biokjemiske prosesser i levende organismer, organer og celler. Faget er en del av biologien, og kan deles blant annet inn i humanfysiologi, zoofysiologi og plantefysiologi. I henhold til klassene av organismer kan feltet deles inn i medisinsk fysiologi, dyrefysiologi, plantefysiologi, cellefysiologi og komparativ fysiologi.

Sentralt for fysiologisk funksjon er biofysiske og biokjemiske prosesser, homeostatiske kontrollmekanismer og kommunikasjon mellom celler. *Fysiologisk tilstand* er tilstanden til normal funksjon. I kontrast refererer *[[Patologi|patologisk]] tilstand* til unormale tilstander, herunder også menneskelige sykdommer.

Nobelprisen i fysiologi eller medisin deles ut av Kungliga Vetenskapsakademien for eksepsjonelle vitenskapelige prestasjoner innen fysiologi relatert til medisinfeltet, og har har blitt tildelt 115 ganger til 229 nobelprisvinnere mellom 1901 og 2024.

## Funksjoner
Funksjonene som undersøkes innen fysiologi, er:

* Stoffskifte (*metabolisme*)
** Åndedrett (*respirasjon*)
** Fordøyelse
** Fotosyntese
** Kjemosyntese
** Ekskresjon
* Regulering
** Osmotisk regulering
** Temperaturregulering
* Sirkulasjon
** Blodomløp
** Lymfesystem
* Immunforsvar
* Kontrollsystemer
** Hormonsystem (*endokrinologi*)
** Nervesystem
*** Sanseorganer
*** Nervefunksjon
*** Muskelfunksjon
*** Elektriske organer
*Psykofysiologi (forskning og målinger i området mellom psykologi og fysiologi)

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Atferdsbiologi

**Atferdsbiologi** eller **etologi** er det vitenskapelige studiet av dyrs atferd, spesielt i deres naturlige miljø. Atferdsbiologien ble grunnlagt rundt 1950–1960 av blant andre Nikolaas Tinbergen, Konrad Lorenz og Karl von Frisch.

Etologer er opptatt av hvordan nervesystemet og hormonene virker på atferden, hvordan atferden utvikles gjennom medfødte instinkter og læring, hvordan økologiske og sosiale faktorer påvirker atferden og hvordan den varierer fra art til art.

Etologien har vært en europeisk tradisjon, og har stått i en viss motsetning til amerikansk dyrepsykologi, som studerer hvordan dyr lærer i laboratorieforsøk. Etter hvert har de to retningene nærmet seg hverandre.

1935 regnes som den moderne etologiens fødselsår. Da utga østerrikeren Konrad Lorenz det grunnleggende arbeidet *Der Kumpan in der Umvelt des Vogels*. Det var også Lorentz som gav navnet etologi til denne vitenskapsgrenen av zoologi.

Etologer arbeider med følgende temaer:
* Atferdsrepertoaret (kalt et etogram),
* Fysiologiske og hormonelle mekanismer bak atferd,
* Atferdens funksjon i evolusjonær sammenheng
* Utvikling av atferden fra foster til voksent individ (som et samspill mellom gener og miljø)

## Se også
* Dyrs læring
* Sosiobiologi

## Eksterne lenker
* Foreningen Norske Etologer
Utvikling (biologi)

**Utvikling**, eller **individualutvikling**, betegner i biologien endringene som skjer med organismer mellom befruktningen av eggcellen og individets død. Begrepene *[[ontogenese]]* eller *ontogeni* er strengt tatt ikke synonyme, ettersom ontogenesen etter sin betydning forholder seg til levevesenets tilblivelse fra befruktning til modent (maturt) stadium.

Fasene i individualutviklingen er:
* fosterutviklingen (*embryogenese*) mellom eggets befruktning og klekking, spiring eller fødsel;
* ungdoms- eller *juvenilfasen* fra klekking eller fødsel til kjønnsmodning; denne fasen kan innebære utviklingen av ulike larvestadier (*larveutvikling*), eventuelt med mellomliggende *[[metamorfose (biologi)|metamorfose]]r*;
* endringer i det voksne individet (f.eks. kjønnsskifte i noen arter); og
* aldring (*senescens*).
Utvikling

**Utvikling** kan ha flere forskjellige betydninger:
* Evolusjon
* Utvikling (biologi)
* Utvikling (fagtidsskrift)
* forbedring, framgang, prosess, vekst, forløp
* framstilling, forklaring, redegjørelse
Morfologi

**Morfologi** er læren om former (gresk *lógos* = «lære», *morphé* = «form») og kan referere til:

* Morfologi (biologi), kroppsbygningen til en organisme og faget som studerer dette
* Morfologi (lingvistikk), læren om hvordan ord er bygget opp
* Geomorfologi, læren om hvordan landformer er bygget opp
Morfologi (biologi)

:*For andre betydninger, se [[Morfologi]]*

**Morfologi** er innenfor biologiske og medisinske vitenskaper, studiet av forskjellene og likhetene mellom organismenes anatomi. Morfologi blir derfor vanligvis også referert til som komparativ anatomi.

Innen biologi betegner faget både
* *kroppsbygningen* til en organisme og
* *faget* som studerer organismers kroppsbygninger.

Faget er dermed en del av biologien (både botanikken, mikrobiologien, mykologien og zoologien).
Morfologi kan i sin tur deles inn i en rekke spesialfelt:
* *karyologi* (studiet av antall og form på kromosomene),
* *cytologi* (cellebiologi),
* *histologi* (studiet av vevstypene),
* *organologi* (studiet av kroppens indre bygning og organer),
* *osteologi* (studiet av skjelettet),
* *eidonomi* (studiet av kroppens ytre bygning).
Begrepet *[[anatomi]]* brukes som samlebegrep over de fem første av disse grenene (dvs. morfologi unntatt eidonomi).

Morfologi er en viktig forutsetning for mange andre biologiske disipliner, eksempelvis evolusjonsbiologi og fysiologi.

## Fotnoter

## Referanser


## Litteratur
* Aryal, Sagar (2029): «Morphology of Bacteria» , *Microbe Notes*.
* Carrillo-López, Armando; Yahia, Elhadi M. (2019): «Anatomy and Morphology», *Postharvest Physiology and Biochemistry of Fruits and Vegetables*. Science Direct.
* Sourav, Pan (2020): «Size, Shape, and Arrangement of Bacterial Cells With Picture and Example», *Microbiology Note*.

## Eksterne lenker
*
Sosiobiologi

**Sosiobiologi** er læren om opphavet til dyrs sosiale atferd.
Sosiobiologiens bidrag til atferdsbiologien er å forklare hvordan et gitt atferdsmønster kan ha blitt til i evolusjonens løp, det vil si hvilke økologiske betingelser det respektive atferdsmønsteret har vært en tilpasning til. Sosiobiologi kan derfor betegnes som den delen av atferdsøkologien som spesielt fokuserer på *sosial* atferd. Med «sosial» atferd menes i denne sammenheng atferd som kommer til uttrykk i samspill med individer *innen samme [[art]]*.

Sosiobiologien fikk sitt gjennombrudd med Edward O. Wilsons bok *[[Sociobiology]]* (1975), og er i dag – sammen med resten av atferdsøkologien – et florerende biologisk fagfelt, som har gitt unike innsikter i dyrenes atferd.

## Human sosiobiologi
I boken *Sociobiology*s siste kapittel prøvde Wilson også å anvende sosiobiologiske forklaringer på menneskelig atferd. Dette vakte sterke reaksjoner, spesielt på 1970-tallet, både fra samfunnsfagene og fra den politiske venstresiden. Mens de førstnevnte kanskje fryktet en «bortforklaring» av sine egne fagfelt (se reduksjonisme og genetisk determinisme), var de sistnevnte mest bekymret for politisk motivert misbruk av biologiske funn (se *[[Sosialdarwinisme]]*). I etterkant må man kunne si at begge disse farene stort sett har vært overdrevet.

I dag er det bred enighet om at sosiobiologi verken kan «totalforklare» eller ha *normativ* betydning for menneskelig atferd. Det er også i økende grad akseptert at sosiobiologien og andre evolusjonære tilnærminger likevel kan bidra til en forståelse av menneskelig atferd på et *deskriptivt* plan. Den tidligere «humane sosiobiologien» har nå blitt videreutviklet til «evolusjonspsykologi».