Kylling bru

**Kylling bru** er den lengste brua etter Jora bru på Raumabanen, jernbanen mellom Dombås og Åndalsnes. Den ligger ved gården Kylling på Verma i Romsdalen (Rauma kommune) og krysser elva Rauma. Den er blant de mest kjente norske jernbanebruer og er det største enkeltstående byggverk på Raumabanen. 

På grunn av den elegante utformingen og den storslåtte naturen er den en av de meste fotograferte broer i Norge. Det er den største steinbroen på Raumabanen, mens Jora bru har lengre hovedspenn.

## Beskrivelse

Brua er 76 meter lang og bygd i stein fra fjellet like ved. Steinen som er brukt er en granitt og kalles *gruogranitt*. Høyden over dalbunnen (elven) er 59 meter. Hovedspennet er 42 meter (12 m kortere enn Jora bru), sidespennene ti og åtte meter. Det er seks sparhvelv med spenn på 3,5 m hvert. Juvet er om lag 15 m over elven som er det smaleste stedet. Regnet etter hovedspennet er det en av de lengste steinhvelvbroene i det norske jernbanenettet. Bruen er bygd i en bue, den ligger i en stor kurve (sving) på jernbanen med svingradius 275, og utgjør sammen med Stavem tunnel (som også har en radius på 275 meter) et vendesystem (dobbelslyng) for at lokomotivene skal klare den stor høydeforskjellen mellom dalbunnen og Stuguflåten. Kylling tunnels nedre åpning er like ved broen og inngår sammen med broen i den nedre slyngen i vendesystemet. Mellom Kylling bru og Kylling tunnel ble det satt opp et snøoverbygg.

## Byggeperioden
Byggeperioden var nesten ni år, fra 1913 til 1923. De forberedende arbeidet begynte i 1913. Det skjedde ingen alvorlige ulykker under byggingen.

Høsten 1916 ble det lagt ut en hengebru over juvet, den var 35 m lang og tålte vekten av to mann med redskap. Det ble bygget et stort stillas av tiløkset tømmer. Stillaset måtte tåle vekten av bruspennet. Steinen ble tatt ut fra Kylling tunnel like ved brua og fra Stavem tunnel (vendetunnelen) 3 km unna med en høydeforskjell på 49 m. Steinen måtte være av god kvalitet for å tåle trykket og belastningen av jernbanen. Hver stein måtte tilpasses brukonstruksjonen. Bruen er selvbærende.

Under andre verdenskrig ble bruen minert av okkupasjonsmakten. Den var klar til å sprenges om nødvendig, men den ble spart.

## Bilderettledning for adgang til utkikksplass

Kylling_Bridge_01.jpg|1: Parker bil ved butikken og kryss vegen
Kylling_Bridge_02.jpg|2: Passer mellom rekkverk
Kylling_Bridge_03.jpg|3: Gå stien over marken ned til utkikksplass
Kylling_Bridge_04.jpg|4: Stien varierer mellom small og bred, kan være sleip når vått.
Kylling_Bridge_05.jpg|5: Ved "kryss" velg den nedover til venstre, rett frem er annet utkikkspunkt ned i elvekløft.
Kylling_Bridge_06.jpg|6: Nesten fremme
Kylling_Bridge_07.jpg|7: Infotavle og veien opp
Kylling_Bridge_08.jpg|8: Utkikkspunktet (OBS! Mye maur!)
Kylling_Bridge_09.jpg|9: Broen med passerende tog

Se ruten i OpenStreetMap

## Se også
*Liste over broer i Norge
*Liste over broer i Norge etter lengde

## Referanser


## Kilder
* Søvik, Per Jarle, 1990. *Kylling bru* i Ei bok om Rauma, Rauma Kommune. s 189-190

## Eksterne lenker
*Kylling bru sett fra sporet i lia ovenfor Verma foto Anders Beer Wilse, digitalmuseet.
*Fra åpningen av Raumabanen, kong Haakon går trapp ned i juvet, Digitalmuseet.
*Kylling bru med stillas i byggeperioden
* Kylling bru på Digitalmuseet.