open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
A Live One (Loudon Wainwright III-album)

***A Live One*** er et konsertalbum fra 1979 av den amerikanske musikeren Loudon Wainwright III. 

Konsertopptakene er innspilt fra en turne på De britiske øyer i 1976 og ved McCabe's i Los Angeles i 1978, og utgitt av plateselskapet Rounder Records.

Wainwright hadde tidligere utgitt konsertopptak på sine studioalbum, men dette var hans første «rene» konsertalbum, og utgitt i løpet av den lengste pause så langt i hans karriere; mellom hans farvel til 1970-tallet (*[[Final Exam]]* fra 1978) og hans finne-seg-selv-album fra 1983, *[[Fame and Wealth]]*.

*A Live One* består av Wainwright med hva de fleste kommentarer mener han gjør best: alene med sin akustiske gitar og sin nakne, såre og til dels nasale stemme. Skjønt det hender også at han spiller piano, eller synger uten instrument, som på «Hollywood Hopeful».

Mange av Wainwrights sanger gjør seg best med lagring og gjentatte framføringer over tid for sangene skal finne sin endelige form foran et publikum, og dette albumet er en samling av noe av det beste fra hans materiale fra 1970-tallet med sanger som «Whatever Happened to Us», en sur-søt kommentar til hans ekteskap som gikk i oppløsning, «Nocturnal Stumblebutt» og ikke minst den hysteriske «Clockwork Chartreuse».

## Sporliste
Alle sanger er skrevet av Loudon Wainwright III; unntatt hvor merket

#«Motel Blues» – 3:28
#«Hollywood Hopeful» – 1:25
#«Whatever Happened to Us» – 1:35
#«Natural Disaster» – 2:03
#«Suicide Song» – 2:22
#«School Days» – 3:16
#«Kings and Queens» (Loudon Wainwright III, George Gerdes) – 2:37
#«Down Drinking at the Bar» – 3:57
#«B-Side» – 2:08
#«Nocturnal Stumblebutt» – 4:19
#«Red Guitar» – 1:54
#«Clockwork Chartreuse» – 4:10
#«Lullaby» – 2:44

:Spor 1 ble innspilt i *Birmingham Town Hall*, England; høsten 1976.
:Spor 2, 7, 8, 9, 10 og 13 ble innspilt i *McCabes Guitar Shop*, Los Angeles, California i løpet av en helgs opptreden i oktober 1978.
:Spor 3, 4, 5, og 12 ble innspilt i *The New Vic*, London, England; høsten 1976.
:Spor 6 ble innspilt i *The Apollo*, Glasgow, Skottland; høsten 1976.
:Spor 11 ble innspilt i *Manchester Opera House*, England; høsten 1976.

## Utgiveleshistorie
*LP: Rounder 3050 (U.S.)
*LP: Radar RAD24 (UK)
*CD: Edsel EDCD223

## Eksterne lenker
* 
* Rounder Records, katalognettsted for *A Live One*
Bornhöveds amt

**Bornhöveds amt** (tysk: *Amt Bornhöved*) er et amt i kretsen Segeberg i Schleswig-Holstein, Tyskland. Amtet består av 8 kommuner, og dekker et areal på tilsammen 77,9&nbsp;km², og har 10 920 innbyggere (2007). Amtets administrasjon har ligget i kommunen Trappenkamp siden 1. januar 2008, etter å ha befunnet seg i Bornhöved, som amtet faktisk er oppkalt etter.

## Inndeling
Bornhöveds amt består av følgende kommuner:
*Bornhöved
*Damsdorf
*Gönnebek
*Schmalensee
*Stocksee
*Tarbek
*Tensfeld
*Trappenkamp

## Eksterne lenker
*
Itzstedts amt

**Itzstedts amt** (tysk: *Amt Itzstedt*) er et amt i kretsen Segeberg i Schleswig-Holstein, Tyskland. Amtet består av 7 kommuner, og dekker et areal på tilsammen 108,3 km², og har 18 719 innbyggere (2007). Amtets administrasjon ligger i kommunen det er oppkalt etter, Itzstedt.

## Inndeling
Itzstedts amt består av følgende kommuner:
*Itzstedt
*Kayhude
*Nahe
*Oering
*Seth
*Sülfeld
*Tangstedt

## Eksterne lenker
*
Kaltenkirchenlands amt

**Kaltenkirchenlands amt** (tysk: *Amt Kaltenkirchen-Land*) er et amt i kretsen Segeberg i Schleswig-Holstein, Tyskland. Amtet består av 6 kommuner, og dekker et areal på tilsammen 115,7 km², og har 10 483 innbyggere (2007). Amtets administrasjon ligger i byen amtet er oppkalt etter, Kaltenkirchen, men denne er ikke en del av selve amtet.

## Inndeling
Kaltenkirchenlands amt består av følgende kommuner:
*Alveslohe
*Hartenholm
*Hasenmoor
*Lentföhrden
*Nützen
*Schmalfeld

## Eksterne lenker
*
Borestreng

**Borestreng** består av flere sammenskrudde borerør av stål, og brukes til å overføre boreslam og roterende borekraft ned fra plattformen til borekronen. Etterhvert som borestrengen bores ned i grunnen forlenges strengen ved at man skur på nye borerør. Borestrengen er skrudd sammen med boremaskinen mens man borer. Når man skal forlenge strengen henger de av vekten i et slips. 

Det finnes mange forskjellige dimensjoner på borerør. Hvilken dimensjon man velger avhenger av hvilke spesifikasjoner men trenger til den brønnen man skal bore. Dimensjonen blir oppgitt i tommer.  

Borestrengen brukes også til å føre måleutstyr og annet verktøy ned i brønnen, samt til sementering av brønnen.
Overenskomst

En **overenskomst** er i realiteten det samme som en avtale, men kjennetegnes gjerne av at partene i avtalen, i tillegg til å stå ansvarlig overfor motparten, står ansvarlig overfor dem de representerer. Partene i en overenskomst må dermed anerkjenne det ansvar deres motpart tar (eller tvinges til å ta) ved å inngå avtalen. 

Videre vil en overenskomst ofte – men ikke alltid – bære preg av å være en samling av flere avtaler under ett. En overenskomst kan ofte være et forlik, kompromiss eller en «pakkeløsning» der begge anerkjenner hverandres tap og seier (men også bare seire) for å oppnå enighet. Overenskomster kan skape juridisk presedens innenfor det området de regulerer, gjerne fordi de fyller et fra før juridisk tomrom.

En avtale mellom to eller flere stater kalles traktat, konvensjon eller overenskomst. Fordi overenskomstene er mellomstatlige må partene enten anerkjenne en domstol over seg for å mekle ved uenighet, eller akseptere motpartens rett til å trekke seg fra avtalen.

En avtale mellom partene i arbeidslivet kalles tariffavtale, som igjen består av to deler: hovedavtale og overenskomst i arbeidslivet. Arbeidslivet er i disse sammenhenger i stor grad styrt av presedens. En overenskomst i arbeidslivet utfyller i mange tilfeller områder som loven enten ikke regulerer, eller bevisst overlater til partene. I tillegg kan partene true hverandre med streik eller lockout for å trumfe gjennom sine krav i avtalen. 

## Se også
* Avtalerett
* Forwardkontrakt
* Overenskomst i arbeidslivet

## Eksempler
* Overenskomst mellom Norge, Danmark, Finland, Island og Sverige om felles nordisk arbeidsmarked for allmennlærer (klasselærere) i grunnskolen
* Overenskomst mellom Danmark, Finland, Norge og Sverige om opphevelse av passkontrollen ved de internordiske grenser av 12. juli 1957, med endringer ved overenskomst av 27. juli 1979. 
* Svalbardtraktaten
* Fellesforbundet: 100 år med Verkstedoverenskomsten

## Eksterne lenker
* Avtaleloven
* Lov om arbeidstvister, Lovdata.
* Lov om offentlige tjenestetvister, Lovdata.
Bransjeforeningen Offshore Norge

**Bransjeforeningen Offshore Norge**, tidligere **Norsk olje og gass** (2012–2022) og **Oljeindustriens Landsforening** (før 2012), er en interesse- og arbeidsgiverorganisasjon for oljeselskaper og leverandørbedrifter knyttet til oljevirksomheten på norsk kontinentalsokkel. Offshore Norge arbeider for å videreutvikle en konkurransedyktig olje- og gassindustri i Norge. Offshore Norge utvikler også retningslinjer for olje- og gassnæringen som råd og anbefalinger til hvordan selskapene kan håndtere ulike problemstillinger på best mulig måte. 

Offshore Norge har også som oppgave å lede og koordinere fellesprosjekter innen helse, arbeidsmiljø og drift, samt ytre miljø.  

Offshore Norge har hovedkontor i Stavanger med rundt 40 ansatte, og kontor i Oslo med ti ansatte. Administrerende direktør fra 2015 til 2020 var Karl Eirik Schjøtt-Pedersen. Offshore Norge er tilsluttet NHO, Næringslivets Hovedorganisasjon. Som landsforening i NHO er Offshore Norge sentral part i avtalene mellom arbeidsgivere og arbeidstakere. 

I 2019 slo Norsk olje og gass seg sammen med Exploration & Production Information Management Association (EPIM, opprettet i 2007) og Geodata Trade Operator (GTO).

Organisasjonen skiftet i 2022 navn fra Norsk olje og gass til Offshore Norge.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norsk olje og gass' nettsted 
* Norsk olje og gass' nettsted for ungdom
Munkegata

**Munkegata** finnes flere steder:

* Munkegaten (Arendal)
* Munkegata (Oslo)
** Munkegata holdeplass
* Munkegata (Trondheim)
* Munkegaten (Tønsberg)
Nick Lazzarini

**Nick Lazzarini** (født 1984) er en amerikansk danser. Han er mest kjent for å ha vunnet *[[So You Think You Can Dance]] [[So You Think You Can Dance (sesong 1)|2005]]*. Lazzarini er en trent danser i jazzdans, , hiphopdans, ballett og moderne dans.

Lazzarini vant den første sesongen av So You Think You Can Dance, hvor han vant tittelen «USAs favorittdanser», disposijonsrett til en leilighet i New York City, NY i ett år og pengepremien på 100&nbsp;000 dollar med 37,7 prosent av stemmene. På andreplass kom bestevennen hans Melody Lacayanga. Lazzarini var bare én gang i faresonen helt til han vant.

## Eksterne lenker
*
Rigging

**Rigging** er et ord med flere betydninger. Det kom inn i norsk språk som et sjømannsuttrykk via engelsk og stammer sannsynligvis fra angelsaksisk *wrigan*, «å kle». Opprinnelig betegner *rigging* hele framdriftssystemet på et seilskip, og omfatter dermed seil, tauverk, master og mekanikken for å håndtere dette. (Deler av riggingen på seilskip kaltes også takkelasje). Man kan på norsk si *rigg* i stedet for *rigging*. Således betegner en oljerigg kun den operasjonelle delen av en oljeplattform.

Siden 1970-årene kom – også via engelsk – dermed begrepet inn som et fagfelt i offshoreindustrien men også i den delen av sceneteknikken som er relatert til fysiske krefter og bevegelse av objekter. Felles for disse tre feltene er mekanikken og de fysiske prinsippene som ligger til grunn for bruken av liner (både tau av mykt materiale, kjetting og stålwire) for å skape bevegelse, heise og flytte på gjenstander. *Rigging* er lite formelt etablert som fag i Norge (med unntak for skoleskip og kranindustri). Ledende land på dette er Tyskland, Storbritannia og USA.

*Rigging* er også en fagbetegnelse for konstruksjon av et «skjelett» for bevegelsene til en figur i en dataanimasjon.
Arbeidstid

**Arbeidstid** blir i arbeidsmiljølovens § 10-1 definert som: «den tid arbeidstaker står til disposisjon
for arbeidsgiver». Til vanlig regnes eksempelvis
lunsjpause ikke med og man skal da kunne forlate
arbeidsplassen. Overenskomster kan inneholde egne
bestemmelser om definisjon av arbeidstid og dermed
betaling for denne. Loven gjennomførerogså EFs arbeidstidsdirektiv, som omfattes av EØS-avtalen.

## Se også
* Ferie

## Referanser


## Litteratur
*Folkvord, Magnhild: *Sekstimarsdagen: Den neste store velferdsreforma?* Gyldendal arbeidsliv Oslo 2008. ISBN 978-82-05-38523-8
*Deirdre McCann (2005), *Working Time Laws: A global perspective*, ILO, ISBN 92-2-117323-2
*Ute Klammer, Ton Wilthagen, Heejung Chung, Anke Thiel (2008) "Take it or leave it: flexible working-time arrangements and the synchronization of business cycle and life cycle" (del European Foundation prosjektet "Flexibility and Security over the lifecourse")

## Eksterne lenker
* Lov om arbeidsmiljø, arbeidstid og stillingsvern mv. (arbeidsmiljøloven) '''§ 10-1'''
* OECD Employment Outlook 2005 Statistical annex
Friidrett under Sommer-OL 2004 – Spydkast menn

**Spydkast, menn** ved Sommer-OL 2004 ble gjennomført på Athens olympiske stadion den 26. og 28. august.

## Rekorder
Før konkurransen var verdens- og olympisk rekord som følger:

## Resultater
### Kvalifisering
Kvalifiseringsgrensen var satt til 81,00 meter som 10 konkurrerende klarte. Finalefeltet ble kompletert med utøverne med det 11. og 12. beste resultatet.

### Finalen

## Eksterne lenker
* Resultater  på sports-reference.com
Frontfagsmodellen

**Frontfagsmodellen** er en modell for organisering av lønnsforhandlinger som brukes i Norge. Frontfagsmodellen går ut på at eksportbedrifter, som konkurrerer internasjonalt, forhandler sin lønnsvekst først, og lønnsveksten ellers i samfunnet forhandles lik eller lavere som denne. Organiseringen sørger for at lønnsnivået i Norge ikke blir så høyt at eksportsektoren får for høye kostnader, mister sin konkurransekraft, og må si opp ansatte. 

Frontfagsmodellen er ifølge NHO en bærebjelke i den norske lønnsdannelsen. Ifølge sjefsøkonom Roger Bjørnstad i LO gir frontfagsmodellen store gevinster, ettersom det motvirker inntektsulikhet, bevarer arbeidsplasser, samt bevarer konkurransekraften til norske eksportbedrifter, hvorfra vi henter store inntekter.

Idéen om at utsatte bedrifter skal forhandle tariff først stammer fra de første store arbeidskonfliktene på 20-tallet, der metallurgiske industrier gikk i front og forhandlet lønn først, grunnet den harde konkurransen i stål- og jernindustrien. Den norske modellen der eksportbedriftene er frontfag stammer  fra Odd Aukrusts hovedkursteori, som ble publisert i 1977. Danmark og Sverige har tilsvarende modeller for lønnsdannelse hvor industrien leder an lønnforhandlingene.

## Bakgrunn og hovedkursteorien
Frontfagsmodellen er basert på den såkalte hovedkursteorien, også kalt Aukrust-modellen, som ble publisert i 1977 av Utredningsutvalget for inntektsoppgjørene bestående av Odd Aukrust (leder), Fritz C. Holte og Gerhard Stoltz. Utvalget bygget på ideen om at lønnsveksten i Norge må tilpasses hva konkurranseutsatt sektor over tid kan tåle. Dette betyr igjen at lønnsveksten i Norge ikke må være svært mye større enn hos våre handelspartnere i et langt perspektiv (5–20 år), fordi dette vil svekke konkurranseevnen til norsk industri.  Utvalget konstruerte ikke en ny modell for lønnsdannelse, men bygget på historisk praksis blant partene i arbeidsmarkedet. Modellen formulerte et analytisk og formelt samfunnsøkonomisk argument for at konkurranseutsatt industri burde være frontfag, og bandt dette sammen med en bredere makroøkonomisk utvikling med stabil inflasjon, lønnsvekst, og sysselsetting.

Den norske tarifforhandlingsmodellen har ivaretatt hovekursteoriens sentrale argument ved at et stort innslag av konkurranseutsatt virksomhet har gått inn i tariffoppgjøret først, som frontfag, og at utfallet av disse tariffoppgjørene har fungert som en veiledende norm for andre tariffområder som har forhandlet senere samme år. Resultatet fra frontfag-forhandlingene vil i Norge være retningsgivende for hva som kan forventes oppnådd i forhandlinger, mekling-, eller konflikt når det gjelder de øvrige overenskomstene. 

I praksis har frontfagene i Norge stort sett vært omfattet av Industrioverenskomsten (inngått mellom Fellesforbundet (LO) / Norsk Industri (NHO) ved forbundsvise oppgjør, og større industriområder ved sentrale oppgjør.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* «Frontfag, regulering og marked», debattinnlegg av Per Richard Johansen, *Dagens Næringsliv* 11. mars 2015
Mladen Petrić

**Mladen Petrić** (født 1. januar 1981) er en kroatisk tidligere fotballspiller. Petrić er angriper og har også spilt flere kamper for .

Familien flyttet til Sveits, der han begynte å spille for klubben FC Neuenhof, før han gikk til FC Baden der han ble profesjonell sommeren 1998. Han forlot Baden etter én sesong, og signerte for Grasshoppers Zürich sommeren 1999.

Petrić spilte fem sesonger med Grasshoppers Zürich før han gikk til FC Basel sommeren 2004. For Grasshoppers spilte han totalt 114 ligakamper og scoret 30 mål.

Petrić kom på fjerdeplass på den sveitsiske toppscorerlisten sesongen 2005-06, med 15 mål på 31 kamper. Den samme sesongen spilte han også for FC Basel i alle deres 12 kamper i UEFA-cupen, og scoret tre mål før klubben ble slått ut av engelske Middlesbrough i kvartfinalen. Han fortsatte sitt gode spill for FC Basel i sesongen 2006–07. Han avsluttet sesongen 2006/07 som toppscorer i ligaen med 19 mål.

## Borussia Dortmund
Den 11. juni 2007 signerte Petrić kontrakt med Bundesliga-klubben Borussia Dortmund, sammen med landsmannen Robert Kovač. Petrić hadde en god debutsesong, og var blant de mestscorende spillerne i Bundesligas den første sesongen.

## Landslagskarrieren
I november 2001 fikk Petrić sin debut på , men han kom ikke med i landslagstroppen til VM 2002. Han scoret sitt første landslagsmål i en vennskapskamp mot  i august 2002.

I 2006 gjorde Petrić comeback på landslaget etter tre års fravær, da han kom inn etter pausen i en kamp mot Sør-Korea. Han kom heller ikke med i troppen til VM-sluttspillet i 2006.

Han spilte i nesten alle kampene i kvalifiseringen til EM 2008. I den andre kvalifiseringskampen, mot , scoret han fire mål i løpet av 60 minutters spilletid, og ble den første spilleren som hadde scoret fire mål for Kroatia i en turneringskamp. I den siste kampen i gruppespillet, mot , scoret Petrić vinnermålet, og sendte dermed England ut av EM 2008.

Petrić ble tatt ut til EM-sluttspillet, der Kroatia vant alle kampene i gruppespillet. De ble slått ut i kvartfinalen av  etter straffesparkkonkurranse.

### Landslagsmål

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Jon Tørset

**Jon Tørset** (født 8. juli 1940 i Skaun) er en norsk skoleleder og lokalpolitiker fra Senterpartiet som har sittet som fylkesordfører i Nordland.

Tørset har vært leder for Nordland Senterparti i flere 12 år, han har vært fylkestingsrepresentant siden 1991, og han har møtt som vararepresentant i Stortinget i kortere perioder i tidsrommet 1997-2001. Han var fylkesordfører i Nordland i to påfølgende perioder, fra 1999 til 2007.

Opprinnelig er Tørset fra Børsa i Skaun i Trøndelag. Han har lærerutdanning fra Bodø, teknisk befalsskole fra Kjevik og ellers studier i samfunnsøkonomi, historie og spesialpedagogikk. I yrkeslivet har han være rektor i Vestvågøy og skolesjef og kommunaldirektør i Bodø.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Juho Heiskanen

**Juho Henrik Heiskanen** (i Tyskland under *Nom de guerre* **Heissman**) (1890–1965) var en finsk jäger og general. Han er mest kjent som sjefen for IV. armékorps (IV. Armeijakunta) under vinterkrigen.

## Biografi
### Tidlig karriere
Juho Henrik Heiskanen ble født den 18. desember 1889 i en bondefamilie i Joensuu (Pielisensuu församling) i storfyrstedømmet Finland. Hans foreldre var Paavo Heiskanen og Katri Väänänen. I 1911 gikk han på universitetet i Joensuu hvor han studerte karelske studier, og mellom 1911 og 1914 studerte han ved det juridiske fakultetet ved Helsingfors universitet.

I 1918 giftet han seg med Kyllikki Heis.

## Referanser
Styringsretten

**Styringsretten** er arbeidsgivers rett til å fordele, organisere, lede og kontrollere arbeidsoppgaver, samt retten til å foreta ansettelse og oppsigelse av personal.

I utgangspunktet er det dermed arbeidsgiver som bestemmer på en arbeidsplass, selv om arbeidsmiljøloven og øvrige lovverk legger begrensninger. 

## Begrensninger i styringsretten
Normalt vil styringsretten kun innskrenkes av skriftlige forhold: 
# Den enkeltes arbeidsavtale, 
# begrensninger nedfelt i lover, og i tillegg på arbeidsplasser der de ansatte er organisert og har opprettet tariffavtale,
# de bestemmelser som gjelder i hovedavtale og overenskomst begrense styringsretten.

Kan man ikke henvise til brudd på disse punkter, vil arbeidsgiver (så sant han/hun ikke utfordres) vinne frem med sine avgjørelser.

## Forankring
Styringsretten er forankret i den private eiendomsretten. All den tid en privat person – enten direkte eller indirekte – eier eller leder en virksomhet, er det denne personen eller dennes representanter som bestemmer over alle sider ved selskapet. Den ansatte kan således ikke utøve eiermakt, men har gjennom arbeidskontrakten rett til å utføre arbeid ved virksomheten og motta lønn for dette.

## Referanser


## Se også
*Arbeidsmiljøloven
Isak (navn)

**Isak** er et hebraisk mannsnavn med opprinnelse i *Jitzhak*, avledet av et ord for «smile, le», trolig opphavlig *Isak-El* «Gud (El) ler, smiler, ser vennlig til». Denne betydningen viser til fortellingen i Bibelen om Sara som stod bak døren og lo da Herren spådde for Abraham at hun i sin høye alder skulle føde sønnen Isak. I Bibelen var Isak sønn av Abraham og hans hustru Sara.

## Utbredelse
*Isak* er nevnt i 123 vers i Bibelen, og er dermed blant de hundre oftest nevnte navnene i Bibelen.

*Isak* er ikke kjent brukt i noen nordiske runeinskripsjoner fra vikingtiden, så navnet var neppe mye brukt i Norge på den tiden. *Isak* er kjent brukt i Norge og Danmark fra 1100-tallet. *Isak* var et vanlig navn i Norge på 1200-tallet, ofte skrevet *Ysak* eller *Jsak*. *Isak* var igjen et populært navn på norske guttebarn født i 2000-årene.

*Isak* er kjent brukt i Finland fra 1600-tallet. I Danmark var navnet mest brukt i 1950- og 1960-årene og igjen fra 2000. I Sverige har navnet vært mest brukt siden 1980. 

Formen *Isaac* er kjent brukt i Sverige fra 1292. *Isaac* var sjeldent brukt i England i middelalderen. Det ble mer utbredt etter reformasjonen, men var først på 1800-tallet blant de mest brukte navnene.

*Isaac* var et populært navn i USA på første halvdel av 1800-tallet og igjen fra ca år 2000.

Navnet er i dag mest utbredt i den engelske formen *Isaac*. Formen *Isak* er vanlig flere nordiske land og i Kroatia.

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Isak Lauritssøn Falck, (1601-1669) trelasthandler 
* Isaac Newton (1643–1727), engelsk fysiker
* Isak Botnen (1669-1759), felemaker 
* Isak Saba (1875–1921), samisk lærer og politiker
* Isaac Asimov (1920–1992), russisk-amerikansk science fiction-forfatter
* Isaac Hayes (1942–2008), amerikansk soul-artist
* Isak Rogde (1947–2010), norsk oversetter
* Isaac Mizrahi (f. 1961), amerikansk klesdesigner

## Annen bruk av navnet
* Isak Dinesen, pseudonym brukt av Karen Blixen
* Isak Sellanraa – hovedpersonen i Markens Grøde
* ISÁK – samisk elektropop-joik-band

## Navnedag
*Isak* har navnedag i flere land, oftest 19. desember. Den norske navnedagen er .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Friidrett under Sommer-OL 2004 – 20 kilometer kappgang menn

**20 km gang, herrer** ved  Sommer-OL 2004 ble gjennomført i Athens gater med målgang på Athens olympiske stadion den 20. august.

## Medaljører

## Resultat

**Avbrøt konkurransen:** Alessandro Gandellini (Italia), Bernardo Segura (Mexico) og Yuki Yamazaki (Japan).

**Diskvalifisert:** Xavier Moreno (Ecuador), Jiri Malysa (Tsjekkia), Noe Hernandez (Mexico) og Robert Heffernan (Irland).

## Rekorder
### Verdensrekord
*Jefferson Perez, Ecuador – 1.17.21 – 23. august 2003 – Paris, Frankrike

### Olympisk rekord
*Robert Korzeniowski, Polen – 1.18.59 – 22. september 2000 – Sydney, Australia

## Eksterne lenker
* Resultater  på sports-reference.com
Halléngården

**Halléngården** er en treetasjes murgård fra 1880 i Thorvald Meyers gate 59 i Oslo. Ifølge Byantikvaren i Oslo har interiøret og fasaden stor antikvarisk verdi. Fredning og videre bruk av det særpregede bygget har vært sterkt omdiskutert i en årrekke.

## Bygging
Gården ble tegnet av arkitekt Anselm Liljeström og stod ferdig oppført i 1880.

## Fra 1931
I 1931 flyttet Thorleif Halléns konfeksjonsbutikk Grünerløkkens Manufactur-Magasin inn i bygget. Samme år ble butikklokalet i to etasjer og fasaden ombygget i art deco-stil ved arkitekt Ole Sverre. Firmaet, som senere endret navn til Thorleif Hallén, var i flere år Norges største manufakturforretning. Firmaet hadde også egen klesproduksjon, og på det meste 40 syersker i arbeid. I 1967 ble driften overtatt av grunnleggerens sønn Ulf Thorleif Hallén. I samarbeid med Hallén ble bygget satt på Byantikvarens gule liste i 1992.

## Kontroverser rundt eiendomsovertagelsen og fredningen
I 2002 ble eiendommen, samt Halléns hytte i Eggedal, overdratt til Thorstein Thune f. 1965. Salget ble gjenstand for flere rettstvister med Halléns arvinger, som hevdet at faren på overdragelsestidspunktet var dement med frontotemporal degenerasjon, og at han ble svindlet. I september 2012 fikk arvingene medhold i Eiker, Sigdal og Modum tingrett, som opphevet salget av hytta i Eggedal.

Forretningsdriften tok slutt i 2004, etter at Ulf Hallén ble innlagt på pleiehjem hvor han døde tre år senere. En leieavtale med Hennes og Mauritz var allerede fremforhandlet, men de trakk seg da Byantikvaren vedtok midlertidig fredning av interiøret kort tid etter stengingen. Fire år senere ble bygget oppgradert fra Byantikvarens gule liste til fullstendig fredning. Thune protesterte flere ganger mot fredningen, som han hevdet gjorde det ulønnsomt å vedlikeholde bygget. Byantikvaren på sin side påpekte at etter mange år uten vedlikehold var bygget blitt en fare for forbipasserende i området. I april 2013 tapte Thune rettssaken han reiste om å få opphevet fredningsvedtaket; han fikk heller ikke medhold i kravet han reiste mot Oslo kommune og Riksantikvaren om erstatning for tapt fortjeneste. I desember 2013 startet Riksantikvaren sikring av bygget for egne midler.

I begynnelsen av 2021 ble Halléngården lagt ut for tvangssalg, fordi eieren hadde misligholdt banklånet på eiendommen. Tvangssalget ble avlyst høsten 2021.

I april 2022 ble det kjent at Riksantikvaren vurderte ekspropriasjon av Halléngården for å sikre eiendommen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Amaury Bischoff

**Amaury Armindo Bischoff** (født 31. mars 1987 i Colmar) er en fransk-portugisisk fotballtrener og tidligere -spiller med bakgrunn fra bl.a. Werder Bremen og Arsenal.
Han er pr januar 2024 spillende assistenttrener for det tyske laget VfR Hausen.

## Personlig liv
Han har en portugisisk mor og en fransk far.

## Klubbfotball
### SV Werder Bremen
Midtbanespilleren kom til den tyske klubben fra franske RC Strasbourg, der han gikk inn på 2. laget til Werder Bremen i 2005. På grunn av sine gode prestasjoner der, trente han med førstelaget flere ganger.

Hans debut og eneste kamp for førstelaget kom i UEFA-cupkampen mot Celta Vigo, der han kom inn som innbytter for Diego.

Han forlot Bremen sommeren 2008 etter å ha avslått et kontraktsforslag fra klubben. Ryktene gikk om at en overgang til den engelske klubben Arsenal var «nært forestående».

### Arsenal
Arsenal bekreftet 30. juli 2008 at Amaury hadde signert for klubben og ville spille med nummer 28. Hans opphold i klubben ble ingen suksess og han fikk kun fire kamper før turen gikk videre til klubbfotball i Portugal og senere Tyskland.

## Landslagsspill
Amaury Bischoff har spilt for  U18.
I 2007 valgte han imidlertid å trene med  U20 og fikk én kamp for både U21- og B-laget før han la opp.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Career Stats at Fussballdaten.de 
*  Amaury Bischoff profile at Arsenal.com
*  Amaury Bischoff nuevo jugador del Arsenal
Noah (navn)

**Noah** er et hebraisk mannsnavn med opprinnelse i ordet *noach som betyr* «trøste eller hvile, være stille». Ifølge den religiøse skriften Første Mosebok i *[[Bibelen]]* bygger Noah en ark for å redde seg, familien og to av hver dyreart unna syndefloden, Guds store flom for å utslette alt annet liv på jorden.

## Etymologi
Mannsnavnet *Noah* har opprinnelse i hebraiske נֹחַ (*Noaḥ*), vanligvis tolket som «hvile, ro», fra roten נוּחַ (*nuaḥ*) «å hvile».

Varianter av navnet er blant annet: *[[Noa (navn)|Noa]]*, *Nóa*, *Noach*, *Noak*, *[[Noam]]*, *[[Noe]]*, *Noé*, *Noè*, *Nói*, *[[Nojus]]*, *Nooa*, *Nua*, *Nûa*, *Nuh*, *Nuh*, *[[Nuhu]]*, *Nuua*

*Noah* er også et kvinnenavn med opprinnelse i hebraiske *No'ah*, «bevegelse».

## Utbredelse
*Noah* var et populært navn i USA fra på begynnelsen av 1800-tallet og igjen fra ca år 2000.

Navnet *Noah* har vært et vanlig navn i Norge fra 2000-årene og hadde en popularitetstopp med 1,5 % i 2022. Navnet er dermed vanlig blant generasjon Alfa i Norge.

*Noah* er i dag et vanlig mannsnavn blant annet i USA, Australia og Belgia. *[[Noe]]* er vanlig blant annet i Mexico, El Salvador og Honduras, *[[Nuhu]]* er vanlig i Nigeria, *[[Noam]]* er vanlig i Israel og *[[Nojus]]* er vanlig i Litauen. 

|}

### Noah som kvinnenavn

Kvinnenavnet *Noah* er relativt sjeldent, men *[[Noa]]* er et vanlig kvinnenavn blant annet i Nederland.

|}

## Kjente personer med navnet

Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Noah, sagnskikkelse i Første moseboks kapittel 5-9 i *Bibelen*
* Noah Webster (1758–1843), amerikansk leksikograf
* Noah Baumbach (født 1969), amerikansk filmregissør og manusforfatter
* Noah Taylor (født 1969), britisk-australsk skuespiller
* Noah Wyle (født 1971), amerikansk skuespiller
* Noah Starr (født 1980), kanadisk-amerikansk skuespiller
* Noah Syndergaard (født 1992), amerikansk baseball‑pitcher
* Noah Lyles (født 1997), amerikansk friidrettsutøver
* Noah Schnapp (født 2004), kanadisk‑amerikansk skuespiller

## Annen bruk av navnet
* Nils Noa, artistnavn for den norske DJ-en Nils Olav Lausund
* *[[Atte Katte Noa]]*, barnerim og også norsk TV-serie fra 1988
* *[[Gubben Noa]]* eller *Gubba Noa*, barnesang som bygger på C. M. Bellmanns *Gubben Noak*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rubina Ranas gate (Oslo)

**Rubina Ranas gate** (1-9, 2-14) er en gate på Grønland i bydel Gamle Oslo. Deler av gaten var tidligere en del av Mandalls gate, mens resten er nyopparbeidet etter sanering og oppføring av ny bebyggelse i området.

Gaten går fra Tøyenbekken til Platous gate.

Gaten er oppkalt etter Rubina Rana, pakistanskfødt bypolitiker i Oslo, som den første gata oppkalt etter en ikkevestlig innvandrer. 

Fil:RRanasgti.JPG|Rubina Ranas gate
Fil:Islamic Cultural Centre Norway.JPG|Islamic Cultural Centre Norway, adresse Tøyenbekken 24, sett mot Rubina Ranas gate.


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Erik Pløen

**Erik Pløen** (født 10. februar 1925, død 10. oktober 2004) var en norsk keramiker født på Gran på Hadeland.

Han startet som læregutt i 1942 hos Schneider og Knutzen på Slemdal i Oslo. Etter krigen reiste han blant annet til Royal Copenhagen i København og University of Chicago.

Pløen fikk sitt eget verksted i Asker i 1946. Senere flyttet han til Stange (1948 – 1957). Etter en tid på Ljan, der han som den første i landet fikk installert gassovn for brenning av keramikk (1964), flyttet han til Son i Vestby, der han ble og arbeidet resten av livet.

Han utarbeidet etterhvert en personlig stil, der godstykkelse, glasur og tekstur sammen gjorde arbeidet til et personlig uttrykk.

## Priser og utmerkelser
* 1961 Lunningprisen

## Representert ved blant annet

* Det internasjonale keramikkmuseet i Faenza
* Höganäs Museum, Sverige
* Kunstindustrimuseet i Oslo
* Nordenfjeldske kunstindustrimuseum
* Vestlandske kunstindustrimuseum

## Referanser


## Litteratur
* Arvid Møller – Erik Pløen : en moderne klassiker ISBN 82-7393-124-2
* Samler og Antikkbørsen nr 1/2005

## Kilder
* Red. Erik Zahle – Brukskunst i hjemmet (Nordiske fagbøker)
* Astrid Olsen og Rolf Simeon Andersen – Moderne antikviteter : norsk keramikk, signaturer og merker 1900-1960 (Lunde Forlag) ISBN 82-520-3279-6

## Eksterne lenker
* Bilder av Erik Pløens keramikk
* Galleri Henrik Gerner
Beate Einen

**Beate Anette Einen** (født 31. august 1979 i Bergen er en norsk glasskunstner, som per 2008 arbeider på Straume i Fjell kommune (Sotra).

Hun har utdannelse fra engelske kunstskoler (1999&ndash;2002), Glasskolan Kosta (3-årig teknisk glass) 2002&ndash;2005 samt MA- grad i *Glass Design* fra University of Sunderland 2007.

Hun har deltatt med arbeider til utstillinger i England, Sverige, Danmark og Norge.

Arbeider er innkjøpt av:
* Innkjøpsfondet Norsk Kunsthåndverk, 2004
* 3 arbeider til Norsk kulturråd 2003 befinner seg ved Vestlandske kunstindustrimuseum.

## Kilder
* Galleri Format om kunstneren
* CV på hjemmeside
Studentforeningen Fram

**Studentforeningen Fram** var en radikal studentforening i Kristiania (Oslo) på 1800-tallet. 

Den tjente blant annet som møteplass og internt forum for den såkalte Kristiania-bohemen, og omtales i Hans Jægers kjente roman *Fra Kristiania-bohêmen*. Foreningen holdt møter i Kristiania Arbeidersamfunn, som holdt til på Youngstorget.

## Litteratur
*Hans Jæger: *Fra Kristiania-bohêmen*, 1885, Eget forlag, Kristiania. Også tilgjengelig fra Dokumentasjonsprosjektet ved Universitetet i Oslo.

## Referanser
Disco polo

**Disco polo** er en musikksjanger som oppstod i Polen, og som fortsatt eksisterer som den har gjort siden slutten av 80-tallet. Musikken ble brukt mye til folkefester, bryllup og fester i Polen før. Navnet *Disco polo* var det artisten Sławomir Skręta fra bandet Blue Star som oppfant. Disco polo kunne også før bli brukt som en del i de politiske valgene.

De tradisjonelle instrumentene ble erstattet med keyboard på 90-tallet, som endret en del av den «originale» stilen til sjangeren. Idag er sjangeren mest lik italo disco/eurodance eller dance. Musikkopptredener ble markedsført av TV-kanalen Polsat i Polen. Etter at utenlandsk pop kom til Polen på slutten av 90-tallet har populariteten sunket, men musikken er fortsatt populær i Polen.

## Artister innenfor sjangeren
* Boys
* Toples
* Mega dance
* Focus
* Etna
* Bayer Full
* Skaner
Amtmannsberetningene

**Amtmannsberetningene** var beretning om amtenes økonomiske tilstand, som ble utgitt i årene 1833–1923 og perioden 1829–1915 (1916-1920 for Kristiania og Hordaland fylke). For årene fra 1829 til 1865 er amtmennenes femårsberetninger den fyldigste og mest systematiske kilden for landsomfattende kvalitative og kvantitative opplysninger om Norges økonomiske utvikling, samt demografisk utvikling og sosiale forhold generelt.

## Historikk
Den 11. oktober 1825 kom en resolusjon som påla samtlige av Norges amtmenn (fylkesmenn) å utvide sine årlige beretninger til å inneholde også opplysninger om jordbruk, fedrift, skogsdrift, bergverk, fiskeri, husflid, handel, sjøfart og eventuelle andre næringssysler. Materialet kom ikke inn før i 1829, og den første publikasjonen kom først i 1833. Ved kongelig resolusjon av 11. juli 1925 ble det bestemt at amtmannsberetningene ikke lenger skulle innhentes.

## Litteratur
*Lie, Einar og Hege Roll-Hansen (2001): Faktisk talt. Statistikkens historie i Norge. Oslo: Universitetsforlaget 
## Referanser


## Eksterne lenker
* Amtmannsberetningene hos SSB
Croydon lufthavn

**Croydon lufthavn** var en britisk flyplass i Croydon 1920-1959.

Før London Heathrow Airport og London Gatwick Airport var Croydon Airport Londons internasjonale flyplass.

## Historie
Plassen ble åpnet for trafikk  den  29. mars 1920 med flyvninger til Amsterdam, Paris og Rotterdam.

Flere selskaper opererte fra  Croydon. «Instone Aircraft Transport», «Travel Ltd» og «Handley Page», som i 1924 ble til «Imperial Airways Ltd»,  benyttet  Croydon som sin base.

Postflyvninger ble åpnet fra Croydon til mange steder i England og Europa forøvrig. I 1929 ble det åpnet en postflyvning til  India som i 1934 ble forlenget til Australia.

Få dager før andre verdenskrigs utbrudd i 1939 ble flyplassen stengt for sivil flytrafikk. I stedet kom flyplassen til å spille en stor rolle som base for  jagerflyene under Slaget om Storbritannia. Den 15. august 1940 ble plassen utsatt for et av de første bombeangrep av Luftwaffe i Londonområdet.
Fabrikkanlegg inne på flyplassområdet ble totalskadet, seks flysoldater og 50 sivile ble drept. I 1944 ble flygplatsen base for «RAF Transport Command» og en del sivile operatører fikk igjen bruke plassen. Etter krigen, i  februar 1946 ble plassen igjen overtatt av sivile luftfartsmyndigheter.

Eftersom flytrafikken økte og større fly ble tatt i bruk ble det i 1952 bestemt nedleggelse. De siste regulære flyvninger gikk den 30. september 1959.

## Croydon i dag
Mesteparten av den opprinnelige flyplassen har fått boligbebyggelse. De tidligere hangarer brukes til småindustri og i terminalbygningen er det et besøkssenter med museum.

Mange av de nye veier og gater i området har fått navn som hadde  tilknytning til den tidligere flyplassen. Vi finner gatenavn som «Mollison Drive», «Lindbergh Road», «Olley Close», «Brabazon Avenue», «Imperial Way», «Lysander Road», «Horatius Way» og «Hannibal Way».

## Flypionerer
Mange flypionerer har gjennom årene hatt tilknytning til Croydon::
*Alan Cobham, som  fløy fra Croydon til Cape Town 1925-1926.
*Charles Lindbergh, som  besøkte plassen 1927 etter soloflyvningen over Atlanterhavet
*Herbert Hinkler, som genomførte de den først flygningen til Darwin i Australia 1928.
*Charles Kingsford Smith, som slo Bert Hinklers tid på australiaflyvningen 1929.
*Amy Johnson, den første kvinne som fløy solo til Australia, med en Gypsy Moth i 1930.

## Eksterne lenker
* 
* Terminalbygningen i dag
* Videosnutt fra Croydon
Colletts gate (Oslo)

:::*Se [[Colletts gate|pekerside]] for flere forekomster av Colletts gate.*

**Colletts gate** (5-79, 4a-88) er en ca. 1,5 km lang gate i Oslo som går fra Sofies plass på Bislett, krysser Ullevålsveien etter 250 meter, videre langs nordvestsiden av parken St. Hanshaugen, før den krysser Geitmyrsveien ved enden av parken, Uelands gate og ender i Griffenfeldts gate (ring 2). Colletts gate ligger i bydel St. Hanshaugen, med unntak av den korte strekningen øst for Uelands gate (nr. 64-88), som hører til bydel Sagene. Denne delen var tidligere regnet som en egen gate med navn Asbjørnsens gate.

Gaten har navn etter grosserer John Collett (1758–1810) og statsråd Jonas Collett (1771–1858). 

## Oversikt
Hjørnehuset mot Sofies gate (nr. 5) tilhører første byggetrinn av utbyggingen av Bislett i nyklassisistisk stil fra slutten av 1920-årene. Mellom Sofies plass og Ullevålsveien ligger tette kvartaler langs gatens østside og høyden Doblougløkka med blokker i funksjonalistisk stil fra slutten av 1930-årene på vestsiden (nord for Benneches gate). 

Vest for parken ligger byvillaer langs gaten. «Ringnesslottet», tegnet av arkitektene Paul Due og Bernhard Steckmest i nygotisk stil og bygget i 1887, lå i mange år alene på marken som hører til gården Valle, i dag strøket Valleløkken. Senere ble hele strekningen bebygget med byvillaer, flere i sveitserstil. 
 
Mellom Geitmyrsveien og Uelands gate, i strøket Ila, ligger Ilakomplekset, et av de store kommunale boligprosjektene fra 1920-årene, på begge sider. Nr. 53-79 og 56-60 er bygget i nyklassisistisk stil i slutten av 1920-årene, nr. 51B–F og 55B-D noen år senere i funksjonalistisk stil. Langs denne strekningen er Colletts gate anlagt med stor bredde og trær på begge sider, som skiller kjørefeltene fra fortauet. Gaten er her en del av hovedgatesystemet fra reguleringssjef Harald Hals' byplan fra 1929 (strengen Ring 2 – Bislett). 

På sydsiden av gaten mellom Geitmyrsveien og Diriks' gate ligger St. Hanshaugen bo- og omsorgssenter, ombygget og utvidet i 2007-2008. Colletts gate 54 (langs Diriks' gate), bygget i 1916 og i dag boliger, var en del av dette anlegget. 

Langs gaten øst for Uelands gate ligger blokkene i Iladalen, fra 1930-tallet. 

Busslinje 37 (Helsfyr – Nydalen, begge retninger) går i Colletts gate mellom Ullevålsveien og Geitmyrsveien. Fra 1899 gikk det trikk på samme strekning (linjen Sagene – Akersgata, senere bl.a. Sagene ring). Trikkelinjen ble nedlagt i 1961. Også busslinje 46 (Ullerntoppen – Grensen) har stoppested i Colletts gate, ved Colletts Café.

## Bygninger

## Referanser




## Litteratur
* Oslo byleksikon: Colletts gate
* 

## Eksterne lenker
*
Eddy Wata

**Eddy Wata** er en nigeriansk danceartist. Han var født av en nigeriansk mor og jamaikansk far og begynte å spille batteridrevet keyboard i en veldig ung alder. Da han fylte 18 bestemte han seg for å flytte til Jamaica for fire år, hvor han møtte artister som påvirket hans følelser til reggae. Etter hjemreisen til Nigeria, dannet han et band, og ble fulgt opp av tallrike fjernsynsopptredener. I 2001 bestemte han seg for å reise til Europa, til Nederland. I Nederland ble han kjent med produsenten Lino Lang. Etter en livekonsert, tok produsenten ham med videre til Italia. Der møtte han adskillige DJ-er. Høsten 2003 ble Eddy Wata en artist etter råd fra sin produsent, og han oppnådde stor suksess med sangen «Jam» samme året. Han samarbeidet med den italienske DJ-en Gabry Ponte i sangen «A Silvia», som Eddy Wata forsynte med reggae og engelske vokaler.

## Singler
* *Jam* (2003) – Nådde nummer 16 på den franske Topp 40-listen.
* *In Your Mind* (2004) – Nådde nummer 4 på den franske Topp 40-listen.
* *La Bomba* (2005) – Nådde nummer 10 på den finske Topp 100-listen. 
* *What a Boy* (2006)
* *I Love My People* (2008) – Toppet den rumenske Topp 100-listen.
* *The Light* (2008)
* *My Dream* (2009)
* *I Like The Way* (2009)

## Se også
* Eurodance
* Italodance

## Eksterne lenker
*
Friidrett under Sommer-OL 2004 – 20 kilometer kappgang kvinner

**20 km kappgang, kvinner** i Sommer-OL 2004 ble gjennomført i Athens gater med målgang inne på Athens olympiske stadion den 23. august.

## Medaljører

## Resultater
*Alle resultater angis i timer.minutter.sekunder

## Rekorder
### Verdensrekord
*Yan Wang, Kina – 1.26.22 – 19. november 2001 – Guangzhou, Kina
*Jelena Nikolajeva, Russland – 1.26.22 – 18. mai 2003 – Tjeboksary, Russland
### Olympisk rekord
*Liping Wang, Kina – 1.29.05 – 28. september 2000 – Sydney, Australia

## Eksterne lenker
* Resultater  på sports-reference.com
Bondens marked

**Bondens marked** er et utsalgssted for kortreist mat, hvor produktene er lokalproduserte og de som selger må ha produsert varene selv.

## Formål
Hovedidéen er å skape en møteplass der forbrukere kan få kjøpt lokal mat samtidig som de kan spørre bonden eller produsenten om hvor og hvordan maten er produsert. I Norge er det de siste fem årene etablert Bondens marked i 23 byer. Bondens marked skal i første rekke være en salgskanal med fast lokalisering og jevnlige markedsdager slik at kundene vet hvor og når de finner oss. Unntaksvis deltar Bondens marked på matfestivaler og andre arrangementer.

Det må være produsenten selv som står for salget. I tillegg skal alle råvarer være lokale og sporbare der dette er mulig. Dette for å holde det vi lover kundene våre; kortreist mat direkte fra produsenten. Selve foredlingsprosessen skal ha et håndverksmessig preg/småskala preg. Poenget er at det skal være unike produkter.

Bondens marked har enn løpende vurdering av om det er kapasitet til å starte opp nye steder og hvor dette eventuelt bør være. Hovedbegrensningen så langt er tilstrekkelig med produsenter i regionen for å unngå at en ny oppstart undergraver eksisterende markeder.

## Farmers Market og Bondens marked

Bondens marked ble arrangert første gang høsten 2003 i 9 byer i Norge, deriblant i Oslo. Bondens marked ble startet etter initiativ fra det sentrale Bondens markedprosjektet i regi av Norsk Landbrukssamvirke, Norsk Bonde- og Småbrukarlag,  Norges Bondelag, daværende Norsk Gardsmat (Norsk Bygdeturisme og Gardsmat)  OIKOS. Dette var et prøveprosjekt etter inspirasjon fra *Farmers Market* i England og USA.

I Norge er Bondens marked organisert under Stiftelsen Bondens marked Norge.

## Regler for å delta på Bondens marked

Det er tre hovedkrav for å delta på Bondens marked:
*Råvarene skal være lokale og sporbare, så langt som mulig
*Foredlingen skal ha et håndverksmessig preg
*Produsenten(e) skal selv stå for salget på Bondens marked

Ved godkjenning av nye produsenter/produkter blir det gjort en vekting av alle tre punktene. Det betyr at svak oppfylling på ett av punktene kan kompenseres ved høy oppfylling på de andre.

## Bondens marked i Norge
### Lokalisering av Bondens marked i Norge

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bondens marked Norge
* Farmers Market USA 
* Farmers Market UK 
* Norsk Landbrukssamvirke
* Norsk Bonde- og Småbrukarlag
* Norges Bondelag
* Norsk Gardsmat 
* OIKOS
Solformørkelsen 29. mars 2006

**Solformørkelsen [[29. mars]] [[2006]]** var en total solformørkelse. Totalitetssonen gikk fra nordøst i Brasil, over Atlanterhavet ved ekvator til de afrikanske landene Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Niger, Tsjad, Libya og Egypt over Middelhavet til de asiatiske landene Tyrkia, Georgia og sørøstlige Russland over Det kaspiske hav til Kasakhstan og det nordøstlige Mongolia. 

I Norge dekket Månen opptil en tredjedel av Sola. Denne delvise solformørkelsen var synlig i hele Norge inkludert Svalbard.

## Eksterne lenker
* 
* Informasjon om solformørkelsen ved NASA
Vancouver Grizzlies

**Vancouver Grizzlies** var en profesjonell basketballklubb fra Vancouver, Canada. Laget spilte i National Basketball Association (NBA) mellom 1995 og 2001, og spilte sine hjemmekamper på General Motor Place. Laget ble opprettet i 1995 sammen med Toronto Raptors som NBAs ekspansjon til Canada. Den hadde samme eier som Vancouver Canucks som spiller i National Hockey League, og de to lagene delte samme hjemmebane. Svake sportslige resultater som igjen ga dårlige tilskuertall, kombinert med en svak canadisk dollar, førte til at Grizzlies ble flyttet til Memphis og ble til Memphis Grizzlies i 2001.

## Sesonger
Idrettslaget Valder

**Idrettslaget Valder** (stiftet 25. august 1956) er et idrettslag på Valderøy i Giske kommune i Møre og Romsdal.

Valder har i dag aktiviteter innenfor fotball, håndball og friidrett, samt allidrett for de yngste.

IL Valder holder til på Valdervoll, Idrettsanlegget Valdervoll har en 7-er bane og en 11-er bane på kunstgress, en 11-er bane på naturgress, og en løpebane. 

## Eksterne lenker
* Hjemmeside for IL Valder
Mandalls gate (Oslo)

**Mandalls gate** (1-7, 2-18) er en gate på Grønland i Bydel Gamle Oslo. I 1866 ble den oppkalt etter legatstifterne og brødrene Hans Wilhelm Dop Mandall (1790&ndash;1854) og Jens Mandall (1789&ndash;1863).

Gaten går fra Grønlandsleiret til Rubina Ranas gate, hvor den tidligere gjorde en 90 graders knekk mot nord og gikk bort til Tøyenbekken. Denne delen er nå en del av Rubina Ranas gate.

Nå er gaten videreført som gågate, gjennom Teaterplassen og til Schweigaards gate.

## Litteratur
*  

## Eksterne lenker
*
Ungkommunistene i Norge

**Ungkommunistene i Norge** er Norges Kommunistiske Partis ungdomsorganisasjon. Ungkommunistene er en marxistisk-leninistisk organisasjon. UngKom ga tidligere ut avisa Kameraten.

## Historie
### Før 2006
Ungkommunistene i Norge ser på seg selv som NKUs åndelige etterfølger. Ungkommunistenes historie finnes derfor beskrevet under: Norges Kommunistiske Ungdomsforbund.

### 2006 - nåtid
Ungkommunistene ble dannet som følge av en konflikt mellom Norges Kommunistiske Parti (NKP) og Norges Kommunistiske Ungdomsforbund (NKU) som startet i 2004. Mye av konflikten er udokumenterbar, men kjernen var at NKP mente at det ikke var noen aktivitet i NKU og at dette forhindret rekruttering til NKP. 1. april 2006 vedtok NKP at NKU skulle gjenopprettes uten dets gamle lederskap. NKU ble registrert som organisasjon i Brønnøysundsregisteret med samme logo som før. Et landsmøte ble holdt 12. og 13. mai det samme år der representanter fra NKP møtte med medlemmer fra det gamle NKU og potensielle medlemmer som ble tatt opp i organisasjonen på landsmøtet. Organisasjonen fortsatte å virke som NKPs ungdomsorganisasjon, og fram til juli 2008 het organisasjonen NKU. Da hadde konflikten mellom NKP og det gamle NKU kommet opp i Oslo tingrett, hvor det endte med at begge parter ble tilkjent ansvar for konflikten, men det gamle NKU fikk rettighetene til navn og logo. Det ble da vedtatt at det gjenreiste NKU skulle skifte navn til Ungkommunistene i Norge (UngKom) og skifte logo.

### Organisering
UngKoms ledelse var organisert selvstendig i samråd med NKPs sentralkomité frem til konstituering tidlig 2010. I 2025 holdte UngKom sin 5. kongress hvor Yngve Haugsdal ble valgt som leder og Eric Berget som nestleder.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Ungkommunistene og NKP i Bergen