open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bjarne Stroustrup

**Bjarne Stroustrup** (født 30. desember 1950 i Århus, Danmark) er skaperen av det populære programmeringsspråket C++.

## Biografisk informasjon
Stroustrup er cand.scient. i matematikk og informatikk fra Aarhus Universitet og har doktorgrad i informatikk fra University of Cambridge i England. I 1979 flyttet han til New Jersey i USA for å jobbe ved Computer Science Research Center ved det som den gang het Bell Telephone Laboratories. På begynnelsen av 80-tallet designet han programmeringsspråket C++, og har siden da hatt en aktiv rolle i standardiseringen.  

Stroustrup er professor ved College of Engineering in Computer Science ved Texas A&M University.  Der har han vært siden 2002. Han er gift og har to voksne barn, en sønn og en datter.

## Anerkjennelse
Dr. Stroustrup ble valgt til medlem av The National Academy of Engineering i 2004 for å ha skapt C++. I 2005 fikk han som første person innenfor datateknologi William Procter Prize for Scientific Achievement fra forskningsorganisasjonen Sigma Xi. Han fikk IEEEs Computer Entrepreneur Award i 2004 med følgende begrunnelse: «for pioneering the development and commercialization of industrial-strength, object-oriented programming technologies, and the profound changes they fostered in business and industry.»  Han har tittelen «fellow» ved både AT&T Bell Laboratories og AT&T. Fra Association for Computing Machinery (ACM) fikk han Grace Murray Hopper-prisen i 1993 for «for his early work laying the foundations for the C++ programming language. Based on those foundations and Dr. Stroustrup's continuing efforts, C++ has become one of the most influential programming languages in the history of computing.»  Han er medlem av Texas Academy of Medicine, Engineering, and Science. Han har tittelen «fellow» både hos ACM og IEEE. Han har jobbet ved det danske Forskningsrådet. Han havnet på listen over «America's twelve top young scientists» hos magasinet Fortune i 1990, og ble kåret til en av «the 20 most influential people in the computer industry in the last 20 years» av bladet BYTE i 1995. Han er også på Computer Museum of America sin «Computer Hall of Fame».

## Bibliografi
* *The C++ Programming Language*. Addison-Wesley, Reading, MA. 1986. ISBN 0-201-12078-X. 326 pages. Softcover.
* Med Margaret A. Ellis: *The Annotated C++ Reference Manual*. Addison-Wesley, Reading, MA. 1990. ISBN 0-201-51459-1. 478 pages. Hardcover.
* *The C++ Programming Language*, 2nd edition, Addison-Wesley, Reading, MA. 1991. ISBN 0-201-53992-6. 696 pages. Softcover. 
* *The Design and Evolution of C++*. Addison Wesley, Reading, MA. 1994. ISBN 0-201-54330-3. 472 pages. Softcover. (Often called D&E). 
* *The C++ Programming Language*, 3rd edition, Addison Wesley Longman, Reading, MA. 1997. ISBN 0-201-88954-4. 920 pages. Softcover. 
* *The C++ Programming Language*, special edition, Addison Wesley. Reading Mass. USA. 2000. ISBN 0-201-70073-5. 1029 pages. Hardcover. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Ladies Professional Golf Association

**Ladies Professional Golf Association** (**LPGA**) er et idrettsforbund som representerer kvinnelige profesjonelle golfspillere. Forbundet ble stiftet i 1950 og er dermed verdens eldste forening for kvinnelige profesjonelle sportsutøvere. Organisasjonen har hovedkontor i USA og driver LPGA-touren, Futures Tour og Women's Senior Golf Tour.

## Eksterne lenker
*
Slodd

En **slodd** er et landbruksredskap som slepes etter hest eller traktor for å jevne overflata etter pløying og smuldre klumper, og for å bryte skorpe som har dannet seg etter nedbør. Den består av ei jernramme med påsveiste pigger eller jern på undersida, og er gjerne delt opp i flere sammenleddede seksjoner for at den skal følge terrenget bedre, og som kan slåes opp ved transport. Slodding etterfølges gjerne av harving.
Masurka

**Masurka** (egentlig *dans fra [[Masovia]]*) er en polsk dans i 3/4-takt. Musikalsk kjennetegn er på den ene siden oppdelingen av den første telleperioden, feks. i punkterte åttendedeler eller åttendedelstrioler og på den annen side betoningen som derfor ligger i den andre telleperioden.

Den polske nasjonalsangen er en masurka. Den polskfødte komponisten Frédéric Chopin gjorde masurkaen internasjonalt kjent; han komponerte rundt 60 masurkaer for piano, og innlemmet gjennom disse verkene masurkaen i den klassiske musikken.

I Europa var det på 1600-tallet vanlig i de øvre klasser å danse suiter av forskjellige danser. Ofte startet suiten med en langsom fordans i 2/2-takt, etterfulgt av en raskere dans i 3/4-takt. Denne skikken spredte seg også til Skandinavia. Ofte var det kun totaktsdelen av suiten som ble nedtegnet og overlevert med noter. Musikerne som spilte til dans var forventet å skape tretaktdelen over samme tema, og følgelig utviklet det seg til dels store lokale forskjeller i fremføringen av tretaktdelen.

Masurkaen var også kjent utenfor Polen. I Russland komponerte Tsjaikovskij seks masurkaer for piano; Borodin skrev to som del av sini *Petite Suite* for piano. Også Glinka komponerte to masurkaer, Aleksandr Skrjabin skrev en rekke masurkaer. I Frankrike komponerte de impresjonistiske komponistene Debussy og Ravel begge masurkaer: Debussys masurkaer var enkeltstykker, mens Ravels masurkaer var en del av suiten *La Parade*, et av hans lite kjente, tidlige verker.

## Se også
*Polonese
*Pols

## Referanser
Bogstadvannet

**Bogstadvannet** er en innsjø på grensen mellom kommunene Bærum og Oslo. Vannet ligger 145&nbsp;moh. og har et areal på ca. 1&nbsp;km². Utløpet fra Bogstadvannet er Lysakerelva, det største innløpet er Sørkedalselva.

## Historikk
På 1700-tallet ble vannet kalt Fådvannet – etter Lysakerelvas eldste navn, Fad eller Fod – og var lavere og mindre enn i dag. I 1869 fikk Wedel Jarlsberg på Bogstad bygget en kistedam som hevet vannet om lag to meter, og kalte det nye vannet for Bogstadvannet. Carl Otto Løvenskiold bygget ny demning i 1913.

Bogstadvannet er et populært badested for folk i Oslo-området, med strender både på Oslosiden (Sørkedalsveien) og på Bærumsiden (Kråka). Det er også ypperlige skiterreng på Fossum på vestsiden. Bogstadvannet har abbor, sik og ørret, samt flere andre arter, og er et populært fiskested både sommer og vinterstid. Langs sørbredden ligger Oslo Golfklubb med landets fremste golfbane, fra 1924.

I 1934 hadde flyselskapet Widerøe vinterbase her, da flyselskapet var nyoppstartet.

Bogstadvannet og denne delen av Lysakerelva er åsted for noen av Norges første industriforsøk. Her lå en stangjernshammer i senmiddelalderen, og Bogstad gård var opprinnelig klostergods under nonneklosteret på Vålerenga.

Leuch-familien kjøpte godset med tilliggende skogseiendommer på 1650-tallet. Den senere eieren Bernt Anker førte tømmer fra Nordmarka over Bogstadvannet, i et transportsystem som omfattet Kjerraten i Åsa og akvadukter for tømmerrenning nedover Sørkedalen og over vannet. Pålene og fundamentene er fortsatt synlige ute i Bogstadvannet nær Bærumsiden. På Fossum ligger i dag et sagbruk eid av Løvenskiold.

## Bildegalleri

Fil:Air bogstadvannet.jpg|Flyfoto av Bogstadvannet (2015)
Fil:Bogstad gaard rk 86176 IMG 1171.JPG|Bogstadvannet med Bogstad gård midt i bildet. 
Fil:Parken på Bogstad gård sett fra verandaen i 2. etasje på hovedbygningen.jpg|Bogstadvannet sett gjennom parken til Bogstad gård; bildet er tatt fra verandaen i 2. etasje på gårdens hovedbygning. 


## Litteratur
*Sverre Grimstad: *Nordmarka – merker og mysterier*. Andresen og Butenschøn Oslo 2008. ISBN 978-82-7981-053-7
* 
* 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Dybdekart, Norges vassdrags- og energidirektorat
Sørkedalselva

**Sørkedalselva** er en elv i Sørkedalen i Oslo. Elva blir til der elvene Langlielva og Heggelielva (fra henholdsvis Langlivann og Nordre og Søndre Heggelivann) møtes. Elva renner derfra inn i Bogstadvannet som dreneres av Lysakerelva.

I hele elvas lengde finnes elvemusling, som er ført på rødlista som *sterkt truet* (EN). Sørkedalselva har den største forekomsten i Oslo og hele regionen for øvrig, selv om bestanden har vært atskillig større i tidligere tider. Trusler for bestanden er blant annet tilslamming etter uttak av grus i elva, men også hyppig ridning i elveløpet.

Den nedre delen av elva har svært stor verdi for biologisk mangfold.

Sørkedalselva er til en viss grad egnet for fluefiske ettersom en kan vade stort sett hele strekningen, men den tette vegetasjonen langs bredden stiller en del krav til fiskerens ferdigheter. Fisken er imidlertid liten, normalt ikke større enn 200&ndash;300 gram, men fisk på opptil 2,5&nbsp;kg er blitt fanget her. De senere årene har det blitt satt ut en del ørret fra 300 til 500 gram av Oslomarka Fiskeadministrasjon.

Sørkedalselva er elva som Brødrene Dal padlet på i serien *[[Brødrene Dal og professor Drøvels hemmelighet]]* fra 1978. I serien ble elva kalt *Overfloden*.

## Se også
* Liste over elver i Oslo

## Referanser


## Litteratur
* Trygve Christensen: *Sørkedalsvassdraget og Sørkedalen*. Eget forlag. 1997. ISBN 82-992916-1-5
Lysakerfjorden

**Lysakerfjorden** er den delen av indre Oslofjord som ligger mellom Fornebu og Bygdøy. Ved Lysakerfjorden ligger Lysaker og Vækerø. Nordøst i fjorden ligger øya Killingen, og nord for Killingen går Bestumkilen inn mot Skøyen. Lysakerelva munner ut i fjorden ved Lysaker. 

Lysakerfjorden går forbi Lysaker Brygge med hurtigbåten til Nesodden og det store kontorkomplekset Godthaab Lysakerfjorden.

## Referanser
Klokkarvik

**Klokkarvik** er et tettsted i Øygarden kommune i Vestland. Tettstedet ligger på østsiden av Sotra og har  innbyggere per 1. januar . Klokkarvik har bilfergeforbindelse til Hjellestad i Bergen, via Lerøy og Bjelkarøy.

Klokkarvik var frem til 2020 en del av Sund kommune.

Sund kirke befinner seg i Klokkarvik.

## Bildegalleri

Fil:Sund kirke 2.jpg|Sund kirke
Fil:Førdespollen.jpg|Førdespollen på Klokkarvik, Børneset til venstre i bildet
Fil:Førdespollen2.jpg|Førdespollen sett fra Børneset
Fil:Korsfjorden sauer danskebaat.png|Beitende sauer på Børneset med Korsfjorden i bakgrunnen
Fil:Klokkarvik sett fra sjøen.jpg|Klokkarvik sett fra sjøen
Fil:8875504 Sundferja.jpg|Sundferja på vei inn til Klokkarvik fergekai
Fil:Solhaug sjukeheim.jpg|Solhaug sjukeheim
Fil:Kirkebrygge Klokkarvik.jpg|Den gamle kirkebryggen ved Klokkarvik


## Referanser


## Eksterne lenker
* Klokkarvik grendalags hjemmeside
Bessaker

**Bessaker** er et bygdelag i Åfjord kommune nord i Trøndelag fylke. Bygda har om lag 200 innbyggere. 

## Transport
Kollektivtransportselskapet AtB har konsesjon på rutebåtdrift i Osen kommune. Bygdebåtruten Sandviksberget–Skjærvøy trafikkerer Bessaker, og driftes av fergeselskapet FosenNamsos Sjø på oppdrag fra AtB.

## Næringsliv
Kraftprodusenten TrønderEnergi driver Bessakerfjellet vindpark i bygda. Vindkraftverket ble satt i drift høsten 2008.

## Kultur og idrett

### Bessaker fiskefestival
Siden 1980 arrangeres Fiskefestivalen i Bessaker hver sommer. I 2020 ble den 41. fiskefestivalen avlyst på grunn av koronaviruspandemien.

### Idrett
Bjørgan U.I.F. er det lokale idrettslaget. Fotballgruppen til Bjørgan har Bessaker stadion som hjemmebane.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bessakers webside
Zhongyuetempelet

**Zhongyuetempelet** er navnet på et tempel i Songshanfjellene i provinsen Henan i Kina. Disse fjellene har en opphøyd plass i kinesisk mytologi og kultur.

Tempelet går også under tilnavnet *"det lille palass"*. Det er et av de eldste av sitt slag i Kina, og ble opprinnelig reist under Qin-dynastiet. Det ble flyttet til og gjenoppbygd sin nåværende beliggenhet under Tang-dynastiet (618-{907).

Langs tempelets sentrallinje er det omkring 400 konstruksjoner av variende slag: Portaler, bueganger, terrasser, haller og tårn, såvel som over 300 høye, værbitte og knudrete cypresser, for det meste i den store forgården.

Klosteranlegget dekker et område på 370.000 kvadratmeter.

Det er en del av UNESCOs verdensarv..

## Referanser
Carrick (Cornwall)

:*Se [[Carrick]] for andre betydninger.*

**Carrick** var et administrativt distrikt i Cornwall, England. Administrasjonssenteret var Truro, som også er administrasjonsby for grevskapet.

Distriktet ble opprettet 1. april 1974 ved at Truro bydistrikt ble slått sammen med bydistriktene Falmouth og Penryn samt landdistriktet Truro. Det har navn etter Carrick Roads, som er en vannvei som elvene Percuil, Penryn og Fal renner inn i. Carrick ble innlemmet i det nyopprettede Cornwall Unitary Council 31. mars 2009.

## Steder i Carrick
*Falmouth
*Penryn
*Truro
Songyangakademiet

**Songyangakademiet** er et av Kinas mest berømte akademier, og går tilbake til århundredene før Kristi fødsel. Det ligger i Songshanfjellene i Henan-provinsen. 

Berømtheter som Sima Guang, Cheng Yi og Fan Zhongyan var blant dem som underviste her. 

Akademibygningen er i dag gammel og skadet, men fremstår fremdeles med en viss eleganse. På vestsiden står to cypresser som er over 4000 år gamle. Disse kalles «Den store general» og «annengeneralen».
Falmouth

**Falmouth** (kornisk: *Aberfal*) er en havneby og verdslig sogn på sørkysten av Cornwall i England. Den het opprinnelig *Peny-cwm-cuic*, som ble forvansket til *Pennycomequick*. Det nåværende navnet kommer av at den ligger ved munningen av elven Fal. Byen har en befolkning på 26 767 (2011).

Byens havn utgjør sammen med Carrick Roads den tredje største naturlige havn i verden. Havnen er kjent for å ha vært utgangspunktet for flere berømte jordomseilinger, blant annet sir Francis Chichester og dam Ellen McArthurs rekordferder.

I nyere tid har byen betydning som maritimt senter dalt, og den viktigste næringsveien er nå turisme. National Maritime Museum Cornwall ble åpnet i byen i februar 2003.

## Navn
Navnet Falmouth er av engelsk opprinnelse, men entusiaster av kornisk har oversatt det til «Aberfal» (eller «Aberfala») basert på walisisk presedens. Det hevdes at et tidligere keltisk navn for stedet var *Peny-cwm-cuic*, noe som har blitt anglifisert til *Pennycomequick*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Offisielt nettsted for Falmouth
Kong Ping av Zhou

**Kong Ping av Zhou** (født før 771 – død 720 f.Kr.) (også kalt **Zh&#333;u Píng Wáng** eller **Kong P'ing av Chou**) var den 13. hersker over det kinesiske Zhou-dynastiet og den første av kongene i den epoken som går under navnet det østlige Zhou-dynasti. 

Det var han som, mens han ennå var **kronprins Ji Yijiu**, måtte flykte østover etter at Zhou-hovedstaden i vest ble brent og plyndret. Det var Quanrongbarbarene som hadde angrepet Zhongrikets kjerneområder i dagens Shaanxi, drept kong Youwang og plyndret hovedstaden.

Under flukten var han avhengig av at herskerne i nærliggende vennligsinnede vasallstater gav ham beskyttelse mot barbarene og de føydalherrene som hadde gjort opprør mot ham. En hær satt sammen av lensherrene klarte snart å fordrive barbarene. Dermed satte han seg i takknemlighetsgjeld til Qin, Chang og Jin-statene. Han la så hovedstaden til *Chengzhou* ved Luoyang (provinsen Henan) for å kunne sikre seg bedre mot angrep. 

Fyrsten av Qin hadde dekket kongens retrett, og fikk som takk det gamle Zhou-kjerneområdet i len av kong Ping. Dermed ble samtidig grunnlaget lagt for det senere Qin-dynastiet.

## Litteratur
* 
*
Penryn (andre betydninger)

**Penryn** kan vise til:

* Penryn – en by i Cornwall, England
* Penryn (elv) – ei elv i Cornwall, England
* Penryn (California) – en by i California, USA
Penryn

**Penryn** (kornisk: *Pennrynn*, «forberg, odde») er en by og verdslig sogn i Cornwall i England. Den ligger ved, og har navn etter, elven Penryn, rundt 1,6&nbsp;km nordvest for Falmouth. Byen er nå praktisk talt en forstad til Falmouth, men var tidligere en viktig havneby, og eksporterte granitt og tinn.

## Befolkningstall
I 2001 ble det gjennomført en folketelling som fastsatte innbyggertallet til 7 166. I 2011 var det 6 812 innbyggere i Penryn, en nedgang på rundt 300 personer i løpet av en tiårsperiode.

## Valgkretser
Det er to valgkretser som dekker Penryn; «Penryn East and Mylor» og «Penryn West». Den totale befolkningen for begge valgkretser var i 2011 på 9 790 innbyggere.

## Arkitektur
Penryn har bevart mye av sitt gamle preg. Mange av bygningene er fra tudortiden, jakobinsk tid og georgiansk tid, og byen blir regnet som bevaringsverdig nærmest i sin helhet ettersom den har et unikt bybilde. Et museum i rådhuset illustrerer byens historie.

Deler av Universitetet i Exeter holder til i utkanten av Penryn, og det er planer om å utvide både studiestedet og antallet studentboliger.

## Historie
Penryn er en av de eldste byene i Cornwall, og har en rik historie. Den opptrådte først i Domesday Book under navnet «Trelivel», men ble grunnlagt og navngitt Penryn i 1216 av biskopen av Exeter. I løpet av senmiddelalderen hadde byen blitt etablert som en viktig havn. Innen 1600-tallet gikk mye av handelen med kornisk tinn og kobber over Penryn, og tidlig på 1800-tallet ble det anlagt granittbrudd ved elven. Store mengder stein ble sendt til byggeprosjekter både ellers i Storbritannia og i utlandet.

## Thomas Pellow
Thomas Pellow ble født ca 1704 i Penryn og tilbrakte 23 år som slave i Marokko. Hans historie er fortalt i hans selvbiografi, *The History of the Long Captivity and Adventures of Thomas Pellow* (1740) og i Giles Miltons bok fra 2007, *White Gold: The Extraordinary Story of Thomas Pellow and Islam's One Million White Slaves*.

## Bildegalleri

Fil:Penryn from the Falmouth-Truro train.jpg|Penryn sett fra toget mellom Falmouth og Truro
Fil:Penryn (20554595510).jpg|Penryn havn
Fil:Penryn- Higher Market Street (2200641184).jpg|Higher Market Street i Penryn, med rådhuset midt i bildet
Fil:Penryn- Town Hall I (2200222492).jpg|Rådhuset i Penryn
Fil:Penryn (9595655075).jpg|Husrekke i Penryn

## Referanser


## Litteratur
* Roddis, Roland J. (1964): *The History of an Ancient Cornish Borough*, Published for the Corporation of Penryn by D.B. Barton
* Warmington, Ernie (1998): *Penryn: People, Places, Postcards, Photographs*, egenpublisering, gjenopptrykt 2007
* Warmington, Ernie (2000): *Around Penryn* (Images of England series), Stroud: Tempus Publishing, ISBN 0-7524-2098-4
* Warmington, Ernie (2007): *Penryn Revisited*, Stroud: Tempus Publishing, ISBN 978-0-7524-4607-3
* Warmington, Ernie (2010): *Penryn Through Time*, Amberley Publishing, ISBN 978-1-84868-543-7

## Eksterne lenker
* 
* [Cornwall Record Office Online Catalogue for Penryn](http://crocat.cornwall.gov.uk/dserve/dserve.exe?dsqIni=Dserve.ini&dsqApp=Archive&dsqDb=Catalog&dsqCmd=Overview.tcl&dsqSearch=((text)='penryn'))
Rugby

**Rugby** kan referere til:

## Steder
*Rugby (England); by i Warwickshire, England, den opprinnelige by med navnet
*Rugby (distrikt); distrikt i Warwickshire, England
*Rugby (Brooklyn); sted i Brooklyn, New York, USA
*Rugby (Nord-Dakota); by i Nord-Dakota, USA
*Rugby (Tennessee); by i Tennessee, USA

## Annet
*Rugby (sport)
*Rugby (bil)
*Rugby Portland Cement, britisk selskap
*Rugby School, britisk privatskole
Carrick

**Carrick** kan vise til:

*Carrick (Cornwall), et tidligere distrikt i Cornwall, England
*Carrick (Ayrshire), tidligere distrikt i Ayrshire, Skottland
*Carrick (Tasmania), by på Tasmania
Liste over norske fjorder (alfabetisk)

**Liste over norske fjorder** er en sorterbar liste med alle fjorder i Norge.
__TOC__

## Lengste fjorder i Norge (kun fastlandet)

## Lengste fjorder på Svalbard

## Se også
* Norges geografi

## Fotnoter
Rugby (sport)

**Rugby**, også kalt *rugby-fotball* er en lagidrett som spilles på profesjonelt og amatørnivå over hele verden. Det er hovedsakelig to variasjoner av denne idretten, rugby union med 15 spillere og rugby league med 13 spillere på hvert lag.  Det finnes også varianten sjumannsrugby av begge rugby-versjonene.

Rugby er en fysisk, hard og krevende idrett med mye fysisk kontakt. Spillerne bruker lite beskyttelse, fra enkle skinnhjelmer, til ikke noe i det hele tatt. Da selv de minste regelbrudd kan føre til alvorlige skader, er det sterkt fokus på spillernes sportslige opptreden, og spillet anses for å være en «gentlemans idrett». 

Det som kjennetegner rugby er den ovale ballen, og forbudet mot å kaste ballen fremover; ballen kan bare kastes bakover eller til siden. For å komme frem på banen må spillerne løpe med ballen, eller de kan sparke den fremover. Goal får man ved å sparke ballen over tverrliggeren som står mellom målstengene til motstanderen.

## Scoring
Det er i utgangspunktet to måter å score poeng; ved å gjøre en *try* eller *goal*.  Det gis forskjellig antall poeng ved de forskjellige scoringer i rugby union og rugby league.

En *handover* skjer når det angripende laget har blitt taklet seks ganger og derfor må gi fra seg ballen. Motstanderne kan da starte spillet fra der siste takling fant sted.

## Historikk

For å finne opprinnelsen til rugby må vi følge legendene til England i år 1823. En ung mann ved navn William Webb Ellis plukket opp ballen og løp av gårde med den da han spilte fotball på den private internatskolen Rugby School i byen Rugby, Warwickshire.

Fra 1845 begynte lag å spille mot hverandre med forskjellige regler som ble avtalt før kampene. De lagene som ofte spilte mot hverandre fikk en felles enighet om hvilke regler de skulle følge. I 1870 var det rundt 75 klubber i England som spilte forskjellige variasjoner av dette spillet som startet på Rugby School i England. Andre lag kunne man også finne i Irland, Australia, Canada og New Zealand. Felles for alle disse klubbene var at de ikke spilte etter bestemte regler men at reglene ble avtalt i forkant av spillet. Den 26. januar 1873 grunnla 22 lag Rugby Football Union (RFU); dette førte til mer standardisering av regler for rugbyklubbene i England. I 1886 kom International Rugby Board (IRB), en verdensomspennende organisasjon for alle rugbyklubber der regler rundt idretten kontrolleres og bestemmes.

Variasjoner av rugby ble særdeles populært i Nord-Amerika. På 1880-tallet hadde rugby utviklet seg til å danne grunnlaget for canadisk fotball og amerikansk fotball.

## Se også
*Rugby i Norge
*Norges herrelandslag i rugby union
*Rugby League i Norge
*Sagene IF Rugby - Rugbyklubb for barn, unge og voksne i Oslo.

## Eksterne lenker
* International Rugby Board
* IRBs verdensrangering
* Norges Rugbyforbund
* State of Origin Rugby Leauge - video
World Golf Championships

**World Golf Championships** er en gruppe på fire mesterskap for profesjonelle golfspillere. Tre av mesterskapene er for individuelle herregolfere, og er offisielle arrangementer på PGA-touren og Europatouren:

* WGC&ndash;Accenture Match Play Championship
* WGC&ndash;Bridgestone Invitational
* WGC–CA Championship

Arrangementene startet i 1999. Målet var å etablere en større gruppe golfturneringer med høy global profil ved å bringe ledende golfspillere fra de forskjellige tourene sammen på regelmessig basis. På den tiden snakket annonseringen om en «verdens-tour» som kunne grunnlegges med bakgrunn i World Golf Championships og ''major''-turneringene. Det konseptet ser ut til å ha blitt forkastet, men mesterskapene i World Golf Championships trekker vanligvis deltagelse fra nesten alle toppgolferne og de rangeres blant de mest prestisjefylte utenom *major*-turneringene. Pengepremiene er av de største blant alle golfturngeringer, og vinnerne får 38 poeng til verdensrankingen i golf, som er det meste etter *major*-turneringene (50) og The Players Championship (40).

Det fjerde mesterskapet er WGC&ndash;World Cup, som er for landslag på to spillere og som ble arrangert for første gang i 2000. Dette mesterskapet finner sted etter sesongslutt for PGA-touren og Europatouren, og premiepengene teller ikke som offisielle penger på disse tourene. Mange flere toppgolfere velger å stå over dette arrangementet enn de andre tre mesterskapene, og premiepotten er mindre.

Som regel blir to eller tre av de fire mesterskapene arrangert i USA, og ett til to holdes andre steder.

## Eksterne lenker
* World Golf Championships &ndash; offisielt nettsted
Elektronisk krigføring

**Elektronisk krigføring (EK)** 
inkluderer følgende operasjoner:

**[[Elektroniske mottiltak]] (EMT)* eller elektronisk angrep (EA)Aktiv bruk av det elektromagnetiske spektrum for å hindre fiendens bruk. Den mest vanlige formen for EMT er jamming og bruk av chaff og narrebluss for å avlede et missil.

* *[[Elektronisk vern|Elektroniske beskyttelsestiltak]] (EBT)* eller *elektronisk vern* (EV). Aktive og passive tiltak for å verne egne styrker mot fiendens bruk  av det elektromagnetiske spektrumet, som blant annet inkluderer bruk av kommunikasjonshjelpemiddel som bytter frekvens kontinuerlig (for eksempel spredt spektrum) for å verne eget samband mot forstyrring og avlytting.

* *[[Elektroniske støttetiltak]] (EST)* eller elektronisk støtte  (ES) Bruk av det elektromagnetiske spektrum for å hente inn informasjon om fienden, som blant annet geografisk plassering av våpen- og overvåkningsradarer. Innhentede data kan bli brukt direkte til målangivelse under oppdrag eller på et mer strategisk nivå for å overvåke en potensiell fiende eller planlegge operasjoner.

Det norske forsvaret har et eget EK-kompani (EKKP) underlagt Etterretningsbataljonen (EBN) i Hæren.

## Referanser
Middagsfjellet (Bremanger)

**Middagsfjellet** er et fjell i Bremanger kommune, innerst i Vindspollen. Middagsfjellet kommer ned fra Magnhildskaret. Navnet kommer fra at når en arbeidet på gårdene og så på fjellet og sola sto midt på fjellet var det middag.

## Referanser
Augusta National Golf Club

**Augusta National Golf Club** er en privat golfklubb i Augusta i den amerikanske delstaten Georgia, der golfbanen formelt ble åpnet i 1933. Den er en av verdens mest berømte og eksklusive golfklubber, og er vertskap for The Masters Tournament, en av golfsportens største begivenheter.

Fordi turneringen holdes på Augusta National hvert år, har TV-publikum hatt anledning til å bli godt kjent med banen, noe de andre ''major''-turneringene ikke har kunnet tilby. Augusta National er derfor meget godt kjent blant golfinteresserte, som regner den blant golfsportens vakreste baner. Fordi The Masters avholdes tidlig på våren er floraen i full blomstring, og hvert hull på banen er oppkalt etter en blomst som forbindes med hullet.

## Medlemskap

Augusta National har til enhver tid rundt 300 medlemmer. Medlemsavgiften skal angivelig ligge på mellom 25&nbsp;000 og 50&nbsp;000 dollar. Medlemskap gis kun ved invitasjon; man kan ikke søke om å bli medlem.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Chengmai

**Chengmai** (kinesisk: 澄迈县; pinyin: * Chéngmài Xiàn*) er et fylke i provinsen Hainan i Folkerepublikken Kina.

I 1999 var folketallet på  innbyggere.

Fylket ligger ved Nanduelven inne på øya noe sørvest for provinshovedstaden Haikou.

I området produseres det blant annet Fushan-kaffe, Jinjiang-tørket biff, Jiale spegris og Meitin vannmelon.

## Referanser
Lingao

**Lingao** (kinesisk: 临高县; pinyin: *Língāo Xiàn*) er et fylke i øyprovinsen Hainan ved Kinas kyst mot Sørkinahavet. Fylket ligger nordvest på øya. 

Området er kjent for grillet spegris fra Lingao, reker fra Jinqian, og ender fra Nanbao.
 
Befolkningen i 1999 var på  innbyggere.

## Samferdsel
Kinas riksvei 225, den vestlige halvdel av ringveien rundt Hainan, løper fra Haikou i nord via Danzhou og Dongfang til Sanya i sør.

## Referanser
Byborger

En **byborger** var en person som hadde søkt og oppnådd borgerskap i en kjøpstad (by) og dermed fått rett til å drive selvstendig næring. Borgerne hadde del i alle byens privilegier, men ble også pålagt skatteplikt og plikt til å påta seg kommunale verv og delta i borgerbevæpningen. Hver borger kunne bare drive én næring, enten handel eller et håndverksfag.

Med handelsborgerskap kunne vedkommende drive «direkte handel» – dvs. inn- og utføre alle tillatte kjøpmannsvarer innenlands og utenlands – en rettighet kalt handelsfrihet. Virksomheten måtte drives fra vedkommende kjøpstad eller ladested som var underlagt denne. Med borgerskap i en stiftsstad (byen hvor biskopen i et stift residerte) kunne man drive handel fra alle kjøp- og ladesteder i stiftet.

For å få borgerskap måtte søkeren møte frem for magistraten i den aktuelle kjøpstad og legge frem attester: Fødselsattest, vandelsattest og dugelighetsattest. Magistraten ville så vurdere om vilkårene for borgerskap var til stede. Om søkeren kunne godkjennes, måtte han avlegge borgered. Når disse formalitetene var i orden, kunne vedkommende føres inn i magistratprotokollen eller «borgerboken» som borger, få utstedt *borgerbrev*  og drive lovlig forretning. Handelsmenn, håndverksmestre og skippere som drev skip i egen regning måtte ha borgerskap. Aldersgrensen for borgerskap var 25 år, men for sønner av kjøpmenn 18 år.

Rettsgrunnlaget for borgerskap var de kongelige privilegiene som hver kjøpstad hadde fått allerede i middelalderen, og som siden ble supplert eller begrenset av kongemakten. Privilegiene ga hver by monopol på eller rett til produksjon og omsetning av varer innenfor visse bransjer og distrikter. Christiania hadde eksempelvis rett til handel langs hele kysten fra Åna-Sira til Båhus festning, men avbrutt av enerett for de andre kystbyene på kortere strekninger. Men ved anlegget av Kristiansand i 1641 mistet Christiania sine privilegier langs Agderkysten. Etter innføring av eneveldet fikk alle landets byer nye felles privilegier i 1662, og disse ble stående urendret som en slags «bylov» til inn på 1700-tallet. De første innskrenkningene i handelsprivilegiene kom med handelsloven i 1842, og i 1857 kom ytterligere nye lovbestemmelser som i realiteten innebar at lade- og kjøpstedenes monopol var opphevet. Fra 1952 fikk både ladesteder og kjøpsteder bystatus.
Henrik H. Langeland

**Henrik Helliesen Langeland** (født 19. november 1972 i Oslo) er en norsk forfatter og skribent. Han har doktorgrad i litteraturvitenskap fra Universitetet i Oslo, hvor han i 2005 disputerte med en avhandling om *[[På sporet av den tapte tid]]* av Marcel Proust.

Langeland debuterte som forfatter i 2000 med romanen *Requiem* som var basert på Proust. Hans gjennombrudd som forfatter var konsernmiljøromanen *Wonderboy* fra 2003 som solgte over 100 000 eksemplarer. I 2007 utgav han boka *Francis Meyers lidenskap* hvor handlingen var lagt til Universitetet i Oslo. I 2010 utgav han boka *Verdensmestrene* som var første bind i en romanserie om fire Oslo-familier på 1980- og 1990-tallet. *Hauk og due* fra 2012 var andre bind i denne serien. I 2021 kom tredje bind i serien, *Paradis*.

I 2024 utga Langeland romanen *Makten og æren*, som handler om et rederi i et borgerskapsmiljø i Tønsberg tidlig på 1900-tallet, inspirert av rederfamilien Wilhelmsen. Langeland har uttalt at han er i gang med bind nummer to.

Langeland var redaktør for det litterære tidsskriftet Vinduet fra 2005 til 2008. Langeland har vært styremedlem i Litteraturhuset og i Skiforeningen fra 2011 til 2017, og er styremedlem i Nationaltheatret.

Han var fra 2014 til 2017 engasjert av Aker for å skrive bok om de siste 25 års historie i konsernet, en periode som sammenfalt med Kjell Inge Røkkes tid som majoritetsaksjonær. I mars 2018 la Aker ut bokmanuset på sine nettsider, rett før Tiden forlag skulle publisere boka. I mars 2018 skulle Tiden forlag utgi boken under tittelen *Eventyrerne. En fortelling om Aker i vår tid,* men forlaget trakk utgivelsen etter at det viste seg at boken ikke var i samsvar med god sitatpraksis for sakprosautgivelser.

I 2024 ga han ut romanen *Makten og æren*, som forlaget opplyste er første bind i en trilogi om norske skipsredere og deres betydning for den norske samfunnsutviklingen.

## Utgivelser
* 2000: *Requiem* (roman)
* 2001: *Marcel Proust* (monografi i Ariadne-serien)
* 2003: *Wonderboy* (roman)
* 2005: *Av sporet er du kommet* (avhandling)
* 2007: *Francis Meyers lidenskap* (roman)
* 2008: *Amerikanske tilstander* (intervjubok) – med John Erik Riley og Mattis Øybø
* 2010: *Oslo-trilogien 1:* *Verdensmestrene* (roman)
* 2011: *Fortellekunst* (håndbok)
* 2011: *OSL2O11* (fotobok) – med Tom Sandberg
* 2012: *Oslo-trilogien 2: Hauk og due* (roman)
* 2013: *Fyrsten* (roman)
* 2018: *Eventyrerne. En fortelling om Aker i vår tid* (sakprosa)
* 2020: *Showtime!* (roman)
* 2021: *Oslo-trilogien 3: Paradis* (roman)
* 2024: *Makten og æren* (roman)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Henrik H. Langeland i NRK Forfatter
*  Digitaliserte bøker av Langeland hos Nasjonalbiblioteket.
Harv

Ei **harv** er et landbruksredskap som slepes etter hest eller traktor for å lage et jevnt og luftig såbed før såing. Harva har også en funksjon i ugrasbekjempelsen ved at den river opp ugrasrøtter og -planter. En moderne 'harv' er som regel laget av stål og bakmontert på traktorens trepunktoppheng eller slept via trekkroken. Den har gjerne en slags dybdejustering som varierer etter type og størrelse på harva. Harvas bruksområde varierer pr i dag fra jordbearbeiding i forbindelse med plantekulturskifte i jordbruket og ugrasbeskjempelse. Det er ofte forskjellige typer harver til forskjellig bruk.

## Historisk utvikling
Harver kom i bruk i Europa i løpet av middelalderen. I tidligere tider kunne harver være av tre, men den industrielle utviklingen har ført til at dagens harver i all hovedsak er laget av stål. 

## Fjærharv
Tindene på ei **fjærharv** kan være av ulike slag. Vanlig er tinder av fjærstål med C- eller S-form med utskiftbare spisser. Fjærharvas hovedbruksområde ligger i våronna etter pløying og slodding. Enkelte typer kan også brukes som ugrasharver. Fjærharvas fordel fremfor tidligere varianter er at den er dyptgående og at tindene fjærer etter i møte med stein eller andre hindringer. Dette gir tindene lengre levetid.
Stubbharv er en kraftig variant av fjærharva som brukes til ugrasbekjempelse og jordarbeiding etter tresking

## Skålharv
Harver kan også være utstyrt med et sett skålformede kniver som roterer og løsner jorda når harva settes i bevegelse. Denne typen harv kalles **skålharv**. Fordelen med skålharva er at den går relativt lett i jorda, og det trenges relativt lite kraft til å dra den. Den kan gå noe grunnere enn andre harver.

## Rotorharv
En **rotorharv** har kniver av ulik form som blir satt til å rotere med stor hastighet ved kraftoverføring fra traktoren. 
Denne kan brukes i stedet for plog i blant annet i kornproduksjon, men det kan være en økt problematikk med ugras forbundet med dette grunnet at rotorharven ikke snur jorda og kan dele ugrasrøtter.

## Fingerharv
En **fingerharv** er en harv med stive tinder som står loddrett i jorda. Den brukes hovedsakelig til ugrasbekjempelse i kornkulturer. 

## Grubb
En **grubb** er en dyptgående harv som brukes for å løse opp jorda like dypt eller dypere enn det plogen gjør. Formålet med en slik dyptgående redskap er å løse opp jorda for å gi planterøtter, og spesielt rotvekster som gulrot, god plass til å vokse nedover.
Wanning

**Wanning** (kinesisk: 万宁; pinyin: *Wànníng*) er et byfylke i provinsen Hainan i Folkerepublikken Kina.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Samferdsel
Kinas riksvei 223 løper gjennom området. Den begynner i Haikou og følger Hainans østkyst og ender sør i byen Sanya.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Lokalregjeringens sider
Håndverksmester

**Håndverksmester** er en håndverker med høyere yrkesfaglig lederkvalifikasjon formalisert gjennom et mesterbrev. Det er Mesterbrevnemnda som har ansvar for forvaltning og utvikling av mesterbrevordningen i Norge. Mandatet er hjemlet i loven om mesterbrev i håndverk og annen næring. Det finnes 70 mesterfag hvor det er mulighet for å ta mesterbrev fordelt på følgende fagområder: Bilfag, Byggfag, Estetiske fag, Grafiske fag, Matfag, Møbel- og trefag og Verkstedhåndverksfag.

Mesterbrevnemnda har også ansvar for det offentlige mesterregisteret, et register over alle gyldige hådverksmestere og mesterbedrifter i Norge. En håndverksmester er kvalifisert for å starte egen bedrift og har fått innføring i markedsføring og økonomi og regnskap. En mester er også kvalifisert for å ha svenner og lærlinger i faget, og drive opplæring av disse frem til Fag- og svenneprøve. 

For å få utstedt mesterbrev i Norge kreves:

* fagbrev eller svennebrev i et mesterfag
* bestått eksamen fra mesterutdannelse: utdanning på deltid over to år ved siden av jobb. Det legges opp til en kombinasjon av samlinger, selvstudier og/eller nettstudier innen ledelse, markedsføring og økonomi.
* praksis i faget, enten 2 år etter avlagt fag-/svenneprøven eller 6 år totalt

En håndverksmester må dessuten være myndig og fast bosatt i Norge.
I registeret fantes det rundt 14&nbsp;500 godkjente håndverksmestere i 2023..

## Se også
* Lærling
* Svenn
* Svenneprøve
* Svennebrev
* Svennestykke
* Fagprøve
* Fagbrev
* Laug

## Referanser


## Eksterne lenker
* Lov om mesterbrev
* Mesterbrevnemnda
*Mesterregisteret
VM i friidrett 1987

**[[VM i friidrett]] 1987** ble arrangert på Olympiastadion (*Stadio Olimpico*) i Roma, Italia i tidsrommet 28. august til 6. september. Mesterskapet hadde deltakere fra 159 nasjoner.

Mesterskapet ble dominert av Øst-Tyskland og USA med ti VM-gull hver, og Sovjetunionen kom like bak med sju. De østtyske kvinnene gjorde seg spesielt bemerket og bekledde seierspallene med to utøvere i hele seks øvelser. Silke Gladisch (Möller) doblet med seier på både 100- og 200 meter, og bidro til sølv på 4 x 100 meter stafett. Blant mennene var det Carl Lewis (USA) som ble VM-konge med gull og verdensrekord på 100 meter, samt gull også i lengde og på 4 x 100 meter stafett. Stevnets andre verdensrekord var bulgarske Stefka Kostadinovas 2,09 i høydehopp. 

Som i det første mesterskapet i Helsingfors 1983 fikk Norge én gullmedalje, denne gang ved Ingrid Kristiansen på 10&nbsp;000&nbsp;meter.

## Medaljefordeling

## Medaljevinnere
### Menn
#### Løpsøvelser

* Kanadiske Ben Johnson vant 100 meter på tiden 9,83, men ble senere diskvalifisert av IAAF etter at Johnson i forbindelse med Sommer-OL 1988 tilstod bruk av ulovlig midler også i forkant av VM i Roma.

#### Tekniske øvelser

* Giovanni Evangelisti fra Italia ble først målt til tredjeplass i lengdehopp med 8,37 m, men det ble senere kjent at funksjonærene oppgav feil resultat for et hopp som målte 7,85 m.

### Kvinner
#### Løpsøvelser

#### Tekniske øvelser

## Referanser


## Eksterne lenker
* VM 1987 hos IAAF.org
VM i friidrett 1991

**[[VM i friidrett]] 1991** ble arrangert på Olympiastadion i Tokyo, Japan i tidsrommet 23. august til 1. september.

Mesterskapet huskes best for herrenes lengdekonkurranse, der Carl Lewis gjorde den beste serien i historien, men ble likevel slått av Mike Powell, som med et hopp på 8,95 m slo den sagnomsuste verdensrekorden til Bob Beamon fra OL i Mexico 1968.

Lars Arvid Nilsen tok Norges eneste medalje, sølv i kulestøt.

## Medaljesfordeling

## Medaljevinnere
### Menn

* *: Utøvere som kun løp kvalifiseringsheat og fikk medalje.
* 1: Georg Andersen hadde konkurransens nest lengste støt, men ble senere diskvalifisert på grunn av brudd på dopingreglementet.

### Kvinner

* *: Utøvere som kun løp kvalifiseringsheat og fikk medalje.

## Eksterne lenker
* VM 1991 hos IAAF.org
Fyrstikk

**Fyrstikk** eller **fyrstikke** er en liten pinne av tre eller kartong med tennsats av et brennbar kjemikalium i den ene enden som brukes til å lage ild. Sikkerhetsfyrstikker er friksjonsfyrstikker som antennes ved å stryke tennsatsen mot riveflaten på en fyrstikkeske. I Storbritannia og USA brukes fortsatt brannfarlige fyrstikker som kan tennes ved å ripe dem mot enhver flate. Det samme gjelder voksfyrstikker i blant annet latinske land. Fyrstikkfabrikasjon utviklet seg til en stor industri fra 1850-tallet. 

## Historie

En tidlig fyrstikk ble utviklet i Kina i 577. Dette var små svovel-impregnerte furupinner.

Den første moderne fyrstikken ble laget i  1805 av K. Chancel, som var assistent til professor L. J. Thénard i Paris. Fyrstikkhodet var laget av en blanding av natriumklorat, svovel, sukker og gummi. En satte fyr på dem ved å dyppe dem i en liten asbestflaske fylt med svovelsyre. Ettersom fyrstikkene var dyre og farlige å bruke, ble de aldri mye brukt.

Det var den engelske kjemikeren John Walker som lagde de første fyrstikkene som ble tent ved friksjon i 1827. Arbeidet hans bygde på det Robert Boyle hadde gjort med svovel og fosfor. Walker oppdaget at en blanding av antimonsulfid, natriumklorat, gummi og stive, kunne ta fyr om en slo det mot en ru overflate. Kjemikeren kalte oppfinnelsen sin *congreves*, men Samuel Jones tok senere patent på denne og solgte fyrstikkene som *Lucifers*. 

De første fyrstikkene hadde en ustø flamme som var svært sterk i begynnelsen og gav fra seg en vond lukt. Likevel ble de mye brukt, og førte til en tydelig vekst i tallet på røykere. Hvit fosfor ble innført i 1831 for å redusere lukten, men viste seg å føre til farlige knokkelmisdanninger hos fyrstikkarbeiderne, og ble forbudt.

### Trygge fyrstikker

Et tiår senere, i 1844, kom svensken Gustaf Erik Pasch på å skille de brennbare ingrediensene, slik at noe satt i fyrstikkhodet og noe på en egen tennoverflate. Johan Edvard Lundström forbedret oppfinnelsen ti år senere. Fyrstikken inneholdt nå antimon(III)sulfid og natriumklorat, mens tennoverflaten hadde knust glass og rød fosfor. Varme fra friksjonen når en dro fyrstikken over tennoverflaten gjør den røde fosforen om til hvit; denne tar så fyr, som raskt går over til å brenne treet i fyrstikken. 

Særskilte fyrstikkesker med fyrstikker inni og en egen tennoverflate på siden ble først laget rundt 1890 av amerikaneren Joshua Pusey.

## Fyrstikker i kulturen
Selv om moderne fyrtøy som lighter er funnet opp, bruker en fortsatt fyrstikker, særlig til å tenne bål eller levende lys. 

Det lille mirakelet det er å lage ny ild har gjort fyrstikken til et slags symbol på liv, men det at ilden er så kortlivet gjør den mindre egnet til å stå for håp og ettertanke på samme måte som levende lys. Fyrstikkene i eventyret «Piken med svovelstikkene» av H.C. Andersen gir dermed bare svært kortvarig lindring.

## Se også
* Nitedals hjelpestikker, Norges mestselgende fyrstikker
* Fyrtøy, redskap til å tenne ild (gnistfyrtøy, gnidningsfyrtøy, kjemiske og elektriske fyrtøy)
* Lighter, fyrtøy som gnistmekanisme eller elektrisk glødetråd som antenner veke eller gass

## Referanser


## Eksterne lenker
*
VM i friidrett 1995

**[[VM i friidrett]] 1995** ble arrangert på Ullevi Stadion i Göteborg i Sverige i tidsrommet 5. august til 13. august.

Vebjørn Rodal sikret Norges eneste medalje i mesterskapet på 800 meter.

## Medaljefordeling

## Medaljevinnere
### Menn

### Kvinner

## Eksterne lenker
* VM 1995 hos IAAF.org
VM i friidrett 1997

**[[VM i friidrett]] 1997** ble arrangert på Olympiastadion i Athen i Hellas i tidsrommet 1. august til 10. august.

## Norge under VM
Norge gjorde tidenes beste mesterskap med to gullmedaljer. Trine Hattestad vant gull i spyd, mens Hanne Haugland seiret i en jevn og spennende høydekonkurranse. Norge fikk ytterligere fire finaleplasseringer med Steinar Hoen på delt 4. plass i høyde sammen med britiske Dalton Grant med resultatet 2,32 m. Vebjørn Rodal ble nummer 5 på 800 meter, Jim Svenøy ble nummer 10 på 3000 meter hinder, og Trond Barthel ble nummer 11 i stavsprang.

Andre nordmenn under VM var Grete Kirkeberg som ble nummer 16 på maraton. Kjell Ove Hauge var kvalifisert i både kulestøt og diskos og ble den første nordmann med deltakelse i to tekniske øvelser i et friidretts-VM. Han fulgte ikke opp med topp prestasjoner under mesterskapet og fikk 25.-plass i kulestøt og 32.-plass i diskos.. Tor Øivind Ødegård satte karrierebeste med 1.45,42 på 800 meter og ble deretter sist i semifinalen. 
De andre norske deltakerne var Pål Arne Fagernes i spyd, Ketill Hanstveit i tresteg, Olav Jenssen i diskos, Geir Moen på 200 meter, Per Ivar Sivle på 100 m, Gunhild Halle Haugen på 5000 m, og Knut Hegvold og Terje Næss, hhv. nr. 45 og 47 på maraton, mens Anita Håkenstad brøt sitt maratonløp.

## Medaljefordeling

## Medaljevinnere
### Menn

### Kvinner

## Referanser




## Eksterne lenker
* VM 1997 hos IAAF.org
Qiongshan

**Qiongshan** (kinesisk: 琼山, pinyin: *Qióngshān*; tidligere 琼州, *Qióngzhōu*) er en by i øyprovinsen Hainan ved Kinas kyst mot Sørkinahavet. Befolkningen anslås (2005) til 360&nbsp;000. 

Qiongshan ligger nord på Hainan, og vender ut mot Qiongzhou-kanalen i nord. Byen utgjør et distrikt under byprefekturet Haikou.

## Historie
Qiongshan var bebodd allerede i de senere deler av den neolittiske periode. Stedet ble etablert som fylke i det første år av Zhenguaneraen (dvs. 638) under Tang-dynastiet (618–907). Det var et fjell ved navn Qiongshan nær Baishidu (idag landsbyen Xinmin) som gav fylket og senere byen sitt navn.

Den 13. juli 1605 ble 72 landsbyer i området ødelagt av et stort jordskjelv.  

Helt siden 110 under Han-dynastiet (206 f.Kr.–220 e.Kr.) har Qiongshan vært øya Hainans politiske, økonomiske og kulturelle senter. Dette vedvarte helt til etter annen verdenskrig. 

Qiongshan ble utropt til en nasjonal historisk og kulturell by av Folkerepublikken Kinas nasjonalråd den 4. januar 1994.  

## Samferdsel
Kinas riksvei 223 løper gjennom området. Den begynner i Haikou i nord og følger Hainans østkyst og ender sør i byen Sanya.
VM i friidrett 1993

**[[VM i friidrett]] 1993** ble arrangert på Gottlieb-Daimler-Stadion, Stuttgart, Tyskland i tidsrommet 13. august til 22. august.

Trine Hattestad stod for den norske medaljehøsten med gull i spydkast.

## Medaljefordeling

## Medaljevinnere
### Menn

### Kvinner

* *: Utøvere som kun løp kvalifiseringsheat og fikk medalje.

## Eksterne lenker
* VM 1993 hos IAAF.org
VM i friidrett 1999

**[[VM i friidrett]] 1999** ble arrangert på Olympiastadion i Sevilla, Spania, i tidsrommet 20. august til 29. august.

Ett av mesterskapets høydepunkt var verdensrekorden på 400 meter som ble satt av Michael Johnson fra USA på 43,18 sekunder.

Trine Hattestad besørget Norges eneste medalje, bronse i spydkast.

## Medaljefordeling

## Medaljevinnere
### Menn

### Kvinner

## Eksterne lenker
* VM 1999 hos IAAF.org
Rugby (distrikt)

**Rugby** er et administrativt distrikt i Warwickshire, England. Det har navn etter og administreres fra byen Rugby. Distriktet dekker et areal på 816,54 km² og hadde 108&nbsp;793 innbyggere i 2011.

Byen fikk status som selvstendig valgkrets i 1932. Det nåværende distriktet ble opprettet 1. april 1974 ved at byen ble slått sammen med landdistriktet Rugby. Av de rundt 100&nbsp;000 innbyggerne i distriktet bor omkring 70&nbsp;000 i byen, mens resten bor i landsbyer og på gårder i omegnen. 

## Steder i distriktet
*Ansty
*Binley Woods, Birdingbury, Bourton-on-Dunsmore, Brandon, Bretford, Brinklow, Broadwell, Burton Hastings
*Church Lawford, Churchover, Clifton-upon-Dunsmore, Copston Magna, Cosford 
*Dunchurch, Draycote
*Easenhall
*Frankton, Flecknoe
*Grandborough
*Harborough Magna
*Kings Newnham
*Leamington Hastings, Little Lawford, Long Lawford
*Marton, Monks Kirby,
*Newnham Regis, Newton
*Pailton, Princethorpe
*Rugby, Ryton-on-Dunsmore
*Sawbridge, Shilton, Stretton Baskerville, Stretton-on-Dunsmore, Stretton-under-Fosse 
*Thurlaston
*Wibtoft, Willey, Willoughby, Withybrook, Wolston, Wolvey

## Referanser


## Eksterne lenker
*
VM i friidrett 2001

**[[VM i friidrett]] 2001** ble arrangert på Commonwealth Stadium, Edmonton, Alberta, Canada i tidsrommet 3. august til 12. august, og var første gang VM ble arrangert i Amerika.

## Medaljefordeling

## Medaljevinnere
### Menn

### Kvinner

**1**Marion Jones (USA) kom på andreplass på 100 meter med 10,85 og førsteplass på 200 meter med 22,39, men ble diskvalifisert i 2005 etter at hun hadde innrømmet å ha brukt steroider i forbindelse med dopingskandalen med BALCO.

**2** Kelli White kom opprinnelig på tredjeplass på 200 m på 22.56, men hun ble diskvalifisert i 2004 etter at hun innrømmet å ha brukt steroider i forbindelse med dopingskandalen med BALCO.

**3** Laget fra USA med Kelli White, Chryste Gaines, Inger Miller, og Marion Jones kom opprinnelig først i mål med tiden 41,71, men ble diskvalifisert i 2004 etter at Kelli White hadde innrømmet å ha brukt steroider i forbindelse med dopingskandalen med BALCO.

**4**Opprinnelig vant Natalja Sadova fra Russland gull i diskos, men hun ble senere diskvalifisert etter å ha testet positivt på koffein.

## Referanser


## Eksterne lenker
* VM 2001 hos IAAF.org