open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
EM i curling 1996

**Curling-EM 1996** ble arrangert 30. november – 7. desember 1996 i 
*Hvidovre* i København i Danmark. 

Det deltok 18 lag for herrer og 16 lag for kvinner. 

## Herrer

* Skottland vant 10-3 i finalen over Sverige
* Sveits vant 8-7 i bronsefinalen over Tyskland
* Skottland vant 8-7 i semifinalen over Sveits
* Sverige vant 7-3 i semifinalen over Tyskland
* Norge endte opp på 6.-plass med 5 seire og 5 tap
* Skottland endte opp med 8 seire og ingen tap 

På det norske laget spilte Tormod Andreassen, Stig-Arne Gunnestad, Niclas Järund, Kjell Berg og Flemming Davanger.

## Kvinner

* Sveits vant 7-4 i finalen over Sverige
* Tyskland vant 6-4 i bronsefinalen over Skottland
* Sveits vant 8-3 i semifinalen over Tyskland
* Sverige vant 8-4 i semifinalen over Skottland
* Norge endte opp på 5.-plass med 6 seire og 2 tap
* Sveits endte opp med 7 seire og kun 1 tap

På det norske laget spilte Dordi Nordby, Marianne Haslum, Marianne Aspelin, Kristin Løvseth og Hanne Woods.

## Eksterne lenker
WCF Statistics
Fylkesnummer

**Fylkesnummer** er definerte identifikasjonskoder for Norges fylker og to territorier (Svalbard og Jan Mayen). De tre norske bilandene har ikke fylkesnummer.

Fylkesnummer ble sammen med kommunenummer innført ved folketellingen i 1946, og utgjør også de to første sifrene i kommunenummeret. Fylkesnumrene løp opprinnelig langs kysten fra Østfold i sydøst, via innlandsfylkene på Østlandet, til Finnmark i nord. Ved etableringen i 1946 var det 20 fylker i Norge, som ble nummerert fra 01 til 20. 

Som en følge av kommunereformen fikk Trøndelag nytt fylkesnummer i 2018, og de øvrige sammenslåtte fylker fikk nye fylkesnummer i 2020, og følgelig fikk også alle kommuner i disse fylkene nye kommunenummer.

Fra 1. januar 2024 ble 3 av de sammenslåtte fylkene delt opp, og noen fylker fikk da nye fylkesnummer, og kommunene fikk nye kommunenummer

## Fylkesnummer fra 2024

## Fylkesnummer fra 2018/2020 til 2024

## Fylkesnummer 1946–2018/2020

## Se også
* Norges fylker
* Svalbard og Jan Mayen
* ISO 3166-2:NO
## Referanser


## Kilder
* Nye kommune- og fylkesnummer fra 2020
EM i curling 1995

**Curling-EM 1995** ble arrangert 9. desember – 16. desember 1995 i 
*Sportzentrum* i Grindewald i Sveits. 

Det deltok 19 lag for herrer og 16 lag for kvinner. 

## Herrer

* Skottland vant 4-2 i finalen over Sveits
* Norge vant 9-1 i bronsefinalen over Italia
* Skottland vant 5-1 i semifinalen over Italia
* Sveits vant 7-4 i semifinalen over Norge
* Norge endte opp med syv seire og kun ett tap (semifinalen mot Sveits)
* Skottland endte opp med syv seire og kun ett tap 

## Kvinner

* Tyskland vant 8-3 i finalen over Skottland
* Sverige vant 7-5 i bronsefinalen over Norge
* Tyskland vant 10-3 i semifinalen over Sverige
* Skottland vant 6-4 i semifinalen over Norge
* Norge endte opp med 4 seire og 4 tap
* Tyskland endte opp med 7 seire og kun 1 tap (mot Skottland i grunnspillet)

## Eksterne lenker
*WCF Statistics
EM i curling 1994

**Curling-EM 1994** ble arrangert 4. desember – 10. desember 1994 i 
*Gärdeshallen* i Sundsvall i Sverige. 

Det deltok 19 lag for herrer og 17 lag for kvinner. 

## Herrer

* Skottland vant 4-2 i finalen over Sveits
* Sverige vant 9-6 i bronsefinalen over Norge
* Skottland vant 3-1 i semifinalen over Sverige
* Sveits vant 6-4 i semifinalen over Norge
* Norge endte opp med fem seire og tre tap
* Skottland endte opp med syv seire og kun ett tap (mot Luxembourg i grunnspillet)

## Kvinner

* Danmark vant 8-4 i finalen over Tyskland
* Norge vant 6-1 i bronsefinalen over Sveits
* Danmark vant 9-2 i semifinalen over Norge
* Tyskland vant 8-4 i semifinalen over Sveits
* Norge endte opp med 6 seire og 2 tap
* Danmark endte opp med 6 seire og 3 tap

## Eksterne lenker
WCF Statistics
Jiří Raška

**Jiři Raška** (født 1941&ndash;2012) var en tsjekkisk skihopper, som i sin aktive tid konkurrerte for Tsjekkoslovakia. 

Han vant gull i normalbakken og sølv i storbakken i OL 1968 i Grenoble. I VM 1970 tok han sølv i storbakken. 

Han vant hoppuka sammenlagt i 1970/71, og ble nummer to i 1967/68 og 1968/69, begge ganger på plassen bak Bjørn Wirkola. Han kom på tredjeplass i historiens første verdensmesterskap i skiflyging i Planica i 1972. Han er bestefar til de tsjekkiske skihopperne  Jiři og Jan Mazoch.

Raška døde den 20. januar 2012 etter lengre tids sykdom.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Ber for Mazoch'', artikkel fra VG Nett 23. januar 2007
Siljantjern

**Siljantjern** er en innsjø i kommunene Skien og Bamble i Telemark fylke. Den er drøyt 2,5 kilometer lang, men ikke mer enn 250 meter bredt på det bredeste. Siljantjern er en del av Herrevassdraget, og Bolvikelva, som drenerer Kilevann, er både utløp og største innløp. Bolvikelva møter like etterpå Gyteelva, og sammen danner de Herreelva som har sitt utløp til havet i Frierfjorden, ved Herre.

## Referanser
Kjell Alseth

**Kjell Alseth** (født 15. august 1960 i Stjørdal) er en norsk tidligere fotballdommer.

Han representerer . Alseth debuterte som dommer i Tippeligaen den 18. august 1996, da Skeid slo Stabæk 3–1. Han dømte157 kamper i Tippeligaen, og var også en periode FIFA-dommer. Alseth arbeider som dommerkoordinator i Trøndelag fotballkrets.

Alseth var aktiv frem til 2008.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Steinar Wiik Sørvik

**Steinar Wiik Sørvik** (født 28. november 1962) er en norsk advokat som har representert tiltalte i blant annet NOKAS-ranet og Orderud-saken. Han har også hatt både narkotika- og økonomisaker.

i 2017 stilte han til stortingsvalg for den lokale protestlisten Nordmørslista.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Alt kan repeteres

***Alt kan repeteres*** er et album av Jokke & Valentinerne. *Alt kan repeteres* kom ut i 1994 på Sonet. Albumet er det siste av bandet før det ble oppløst.

Trommeslageren May-Irene Aasen synger på sangene «Ta meg med» og «Feil igjen», og bassisten Petter Pogo synger på «Trall». Resten av sangene synges av Joachim Nielsen.

## Sporliste

# «Det blåser hardt på toppene» (Joachim Nielsen)
# «Oldiser» (Joachim Nielsen)
# «Invitert» (Joachim Nielsen)
# «Ta meg med» (May-Irene Aasen)
# «Mine klamme hender» (Joachim Nielsen)
# «Er du helt sikker» (Joachim Nielsen)
# «Jeg er redd» (Joachim Nielsen)
# «Trall» (Petter Pogo)
# «Annie» (Joachim Nielsen)
# «Feil igjen» (May-Irene Aasen)
# «Hytteturen» (Joachim Nielsen)
# «Alt kan repeteres» (Joachim Nielsen)
## Medvirkende
### Jokke & Valentinerne
* Joachim Nielsen - sang, gitar, orgel, piano, kor, låtskriver, produsent
* Petter Pogo - sang på *Trall*, bass, gitar, orgel, perkusjon, mandolin, kor, tekniker, låtskriver, produsent 
* May-Irene Aasen - sang på *Ta meg med* og *Feil igjen*, trommer, perkusjon, gitar, kor, tekniker, låtskriver, produsent 
### Øvrige medvirkende
* Eystein Hopland - produsent, miksing 
* Guttorm Nordø - gitar 
* Erle Astrup - saksofon
* Maria Jørstad - kor
* Wenke Simensen - kor 
* Morris Craig - tekniker
* Tom Carlsen - tekniker
* Ulf Knudsen - tekniker 
* Morten Lund - mastering
* Björn Almstedt - mastering
* Christopher Nielsen - coverdesign

## Kilder
*Jokke & Valentinerne – ''Alt kan repeteres'' på Discogs

## Eksterne lenker
*
Frelst!

***Frelst!*** er ei plate av den norske gruppa Jokke & Valentinerne. Den kom ut på Sonet i 1991. *Frelst!* var bandets fjerde plate og regnes av mange som den beste plata «Valentinerne» gav ut. Jokke & Valentinerne mottok i 1992 Spellemannprisen i klassa rock for denne plata.

Joachim Nielsen bidrar med vokal og gitar. May-Irene Aasen er trommeslager og har dessuten vokalen på låta «Aftenbønn». Petter Pogo spiller bass, gitar, keyboard og mandolin.

## Sporliste

# «Frelst!» (Joachim Nielsen/Petter Pogo)
# «Hr. Smith» (Joachim Nielsen)
# «Sørgelig» (Joachim Nielsen)
# «Dere får meg ikke til å le» (Joachim Nielsen)
# «Gnukk» (Joachim Nielsen)
# «Ikke gå» (Joachim Nielsen)
# «Her kommer vinteren» (Joachim Nielsen)
# «Tempo» (Joachim Nielsen/Petter Pogo/Rune Annaniassen) – om Joachim og Christopher Nielsens forhold til tegneserieheftet med samme navn
# «Kong Eddie» (Joachim Nielsen) – om Eddie Cochran
# «Kleggen & Knugern» (Joachim Nielsen)
# «Sitte» (Joachim Nielsen)
# «Eller var det en drøm» (Joachim Nielsen)
# «Aftenbønn» (May-Irene Aasen/Petter Pogo/Kyrre Fritzner)

## Medvirkende
### Jokke & Valentinerne
* Joachim Nielsen - sang, gitar, låtskriver
* Petter Pogo - bass, gitar, mandolin, keyboard, låtskriver
* May-Irene Aasen - trommer, sang på *Aftenbønn*
### Øvrige medvirkende
* Jørn Christensen - produsent, tekniker, slidegitar 
* Kyrre Fritzner - produsent, tekniker, munnspill, tamburin, kor, låtskriver
* Lars Lillo-Stenberg - gitar på *Eller var det en drøm*
* Rune Annaniassen - bass på *Sitte*
* Martin Caspersen - piano
* Ole Einar Olsen - perkusjon 
* Svend Undseth - saksofon på *Tempo*
* Bitten Forsudd - kor
* Helle Stensbak - kor 
* Sindre Fritzner - kor på *Tempo*
* Palle - kor på *Her kommer vinteren*

## Listeplasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
III (Jokke & Valentinerne)

***III*** er det tredje albumet til gruppen Jokke & Valentinerne. *III* kom ut i 1990 og er det første Valentinerne-albumet som kom ut på plateselskapet Sonet etter at Sonet hadde underskrevet platekontrakt med gruppen i 1989.

## Sporliste
# «Når du ligger der i mørket» (Joachim Nielsen)
# «Selskapssjuk» (Joachim Nielsen)
# «Paranoid» (Joachim Nielsen)
# «Sitter på en bombe» (Joachim Nielsen)
# «Jeg er god» (Joachim Nielsen)
# «En perfekt dag» (Joachim Nielsen)
# «Et godt parti» (Joachim Nielsen)
# «Gutta» (Joachim Nielsen)
# «Lei av deg» (Joachim Nielsen/Håkon Torgersen/May-Irene Aasen/Waldemar Hepstein)
# «En dag» (Joachim Nielsen)
# «Telefonen ringer» (Joachim Nielsen)
# «Koteletter» (Joachim Nielsen/Jørn Christensen)

## Medvirkende
### Jokke & Valentinerne
* Joachim Nielsen: Vokal, gitar, produsent, låtskriver
* May Irene Aasen: Trommer, tamburin, kor, produsent, låtskriver
* Håkon Torgersen: Bass, produsent låtskriver
### Øvrige medvirkende
* Jørn Christensen - synthesizer på *En perfekt dag*, bass og rytmeboks på *Koteletter*, produsent, tekniker, låtskriver
* Lars Lothe - gitar på *Koteletter*, kor
* Geir Brurok - kor
* Lars Bjerkmann - kor
* Lars Fredrik Beckstrøm - kor
* Lars Lillo-Stenberg - kor
* Bitten Forsudd - kor
* Ida Lind - kor
* Christopher Nielsen - artwork 

## Listeplasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
* III
Bajkonur kosmodrom

**Bajkonur Kosmodrom** (russisk: **Космодром Байконур**, *Kosmodrom Bajkonur*, kasakhisk: Байқоңыр, *Bajqongyr*), også kalt **Tjuratam**, er verdens største og eldste fungerende rakettoppskytingsbase. Den ble opprinnelig bygget som et sovjetisk romsenter og er nå under russisk kontroll, selv om det ligger i Kasakhstan. Basen ligger omkring 200 km øst for Aralsjøen, på den nordre bredden til elva Syr-Darja, nær byen Tjuratam i den sør-sentrale delen av Kasakhstan.

Navnet Bajkonur ble valgt for å lure Vesten til å tro at området lå nær Bajkonur, en gruveby omtrent 320 km nordøst for romfartssenteret, i ørkenområdet nær byen Dzjezkazgan. Kosmodromens koordinater er .

Bajkonur var det viktigste anlegget i Sovjetunionens romprogram fra slutten av 1950-årene og igjennom 1980-årene. Kosmodromen har alt av nødvendig utstyr som trengs for oppskytning av både bemannede og ubemannede romfartøy. Bajkonur huser rakettene Sojuz, Proton, Tsyklon, Dnepr og Zenit. Stasjonen har også en viktig rolle i driften av Den internasjonale romstasjonen (ISS).

Romsenteret ble offisielt grunnlagt 2. juni 1955. Det ble opprinnelig bygd for oppskyting av langdistansemissiler og ble senere utvidet til også å håndtere romraketter. I nærheten av basen skjøt en by opp med leiligheter, skoler og forretninger for de som arbeidet på romsenteret. I 1966 fikk den bystatus og ble døpt Leninsk, men i 1995 ble den omdøpt til Bajkonur.

Mange historiske romferder er startet fra Bajkonur: Den første kunstige satellitten, Sputnik 1, ble sendt opp den 4. oktober 1957, den første bemannede romflygning med Jurij Gagarin den 12. april 1961, og den første kvinne i rommet, Valentina Teresjkova, i 1963. Her fant også Nedelinkatastrofen sted.

Driften av anlegget fortsatte også etter oppløsningen av Sovjetunionen i 1991, under beskyttelsen av Samveldet av uavhengige stater. 8. juni 2005 ratifiserte det russiske parlamentet en avtale mellom Russland og Kasakhstan om økt samarbeid om effektiv drift av Bajkonur. Avtalen forlenger også Russlands lån av stasjonen til 2050. Leiesummen er på 115 millioner amerikanske dollar per år.

På grunn av den lange uenigheten mellom Russland og Kasakhstan om leiesummen for lånet av kosmodromen, har russerne begynt å utvide Plesetsk kosmodrom i Arkhangelsk i Nord-Russland.

## I fiksjon
* Baikonur Kosmodrom er tittelen på et skuespill av Christopher Grøndahl, der deler av handlingen er lagt til romsenteret i begynnelsen av 2020-årene.

## Eksterne lenker
* Jordas endestasjon Dagbladet
* RussianSpaceWeb.com om Bajkonur (på engelsk)
Liste over Norges fiskeriministre

**Liste over Norges fiskeriministre** viser statsråder med ansvar for fiskeri i Norge. Fiskeridepartementet ble opprettet i 1946, endret navn til Fiskeri- og kystdepartementet i 2004, og slått sammen med Nærings- og handelsdepartementet til Nærings- og fiskeridepartementet i 2014 (fortsatt med egen fiskeriminister). Fra 19.&nbsp;april 2024 er Marianne Sivertsen Næss (Ap) fiskeriminister.

## Liste

## Referanser
Ranem kirke

**Ranem kirke** er en middelalderkirke i Overhalla kommune. Kirken var bygget i 1187 og har stenutsmykninger fra denne tiden. Altertavlen er fra 1678.

Marmoren og bruddsteinen kirken ble bygget av, kom fra lokale steinbrudd i henholdsvis Veglosfjellet og Solemsfjellet. Det er fortsatt mulig å se restene etter denne driften, hvor marmorbruddet er mest synlig. Steinen er tatt ut fra en meget ren forekomst av hvit marmor.

Kirka står ute på elvemælen mot Namsen. Det er spådd at den en dag skal rase ut i elva. I området er det gått mange leirras, så spådommen er ikke helt ubegrunnet.

Ranem kirke er Overhalla kommunes tusenårssted.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Eldbjørg Raknes

**Eldbjørg Raknes** (født 1970) er en norsk jazzvokalist, kjent for sitt arbeid med *a cappella*, innovativ stemmebruk og elektroniske effekter.

Hun er utdannet ved musikklinja på Atlanten videregående skole i Kristiansund (1986&ndash;89),
teaterlinja på Romerike Folkehøgskole (1990) og 
Jazzlinja (NTNU) (1991–1994) med spesialisering i sang, pedagogikk, arrangement og komposisjon, og er engasjert som førsteamanuensis på Jazzlinja (NTNU).
Hun har turnert med Rikskonsertene og deltatt ved flere internasjonale jazzfestivaler, blant annet som medlem av gruppene Bodega Band, TINGeLING, Søyr (1994–1996), ESE, Kvitretten og Trondheim Voices, samt i duo med Anders Jormin (2004). Hun mottok Kardemommestipendiet i 2000. I 2011 ble hun tildelt Radka Toneff Minnepris, samt Buddy-prisen og i 2012 Gammleng-prisen i klassen jazz.

Raknes driver eget plateselskap, *My Recordings* (2006). Eldbjørg er søster til bassisten Steinar Raknes og psykolog Solfrid Raknes. 

## Egne utgivelser
* *Det bor en Gammel Baker...* (Via Music, 1999).  Musikk til tekster av Inger Hagerup.
* *So Much Depends on a Red Wheel Barrow*, (Platearbeiderne, 2002).  Bestillingsverk til Vossajazz.
* *Många Röster Talar* (Bergland Productions, 2004).  Musikk til tekster av Karin Boye, med besetning  Maria Kannegaard piano, Mats Eilertsen bass, og Per Oddvar Johansen trommer
* *Små sanger mest i det blå* (Bergland Productions, 2005).  Musikk bl.a. til tekster av Torgeir Rebolledo Pedersen
* *Solo* (My Recordings, 2006).  Soloimprovosasjon over tekster av Olav H. Hauge, Lewis Allen, Federico García Lorca og Doris Q.
* *From frozen feet heat came* (My Recordings, 2009).  Soloimpro med Eirik Hegdal sax og Stian Westerhus gitar

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Eldbjørg Raknes in Oriolecollection.com
*  Biografi fra Jazzbasen.
*  Diskografi fra Jazzbasen.
Cauchy–Schwarz’ ulikhet

**Cauchy&ndash;Schwarz’ ulikhet** er en av de viktigste ulikhetene i lineær algebra. Den har sitt navn etter den franske matematikeren
Augustin Louis Cauchy (1789–1857) og den tyske matematikeren Hermann Amandus Schwarz (1843–1921). Trekantulikheten kan bevises ved å bruke Cauchy-Schwarz ulikhet.

## Om ulikheten
For vektorer \mathbf{u}=(u_1,u_2) og \mathbf{v}=(v_1,v_2) i planet sier ulikheten at:
:|u_1v_1+u_2v_2|\leq\sqrt{u_1^2+u_2^2}\sqrt{v_1^2+v_2^2}.

Generelt gjelder: For vektorer \mathbf{u} og \mathbf{v} i et reelt vektorrom med indreprodukt\cdot, eksempelvis 
det Euklidske n-rommet \mathbb{R}^n, er
:|\mathbf{u}\cdot\mathbf{v}|\leq \|\mathbf{u}\|\|\mathbf{v}\|.
Ofte blir ulikheten uttrykt ved sumoperatoren, som er ekvivalent med sistnevnte uttrykk.

\left(\sum_{k=1}^n a_k^2 \right) \left(\sum_{k=1}^n b_k^2 \right) \geq \left(\sum_{k=1}^n a_kb_k\right)^2

Der elementene i følgende a_1,a_2,\dots,a_nog b_1,b_2,\dots,b_ner i den reelle tallmengden

Ulikheten ble først introdusert av Cauchy i *Course d’analyse* (1821), da i form av endelige summer, likt den måten ulikheten er uttrykt ved over. I 1859 viste en tidligere student av Cauchy, Bunyakovsky, ulikheten for uendelige summer, uttrykt ved integraler. Karl Schwarz gjenoppdaget Bunyakovskys arbeid i 1888, i hans arbeid med minimalflater, og uttrykte da ulikheten i form av dobbeltintegraler. Ulikheten tar også gjerne navnet Cauchy-Bunyakovsky-Schwarz’ ulikhet av denne grunn.

## Eksempler

### Vinkler
Ulikheten forsikrer at vinkelen mellom to vektorer, begge ulik 0, er veldefinert. Denne vinkelen \theta
er spesifisert ved
:\cos\theta=\frac{\mathbf{u}\cdot\mathbf{v}}{\|\mathbf{u}\|\|\mathbf{v}\|} og 0\leq\theta\leq\pi.

### Amplitude for svingninger

Svingninger beskrives ved en funksjon f(x)=a\cos(x)+b\sin(x), hvor a og b er parametere.
Ved å se på (a,b) og (\cos(x),\sin(x)) som vektorer i planet gir Cauchy-Schwarz’ ulikhet at
:|f(x)|=|a\cos(x)+b\sin(x)|\leq\sqrt{a^2+b^2}
siden \cos^2(x)+\sin^2(x)=1.

## Bevis
Dersom \mathbf{u} eller \mathbf{v} er lik 0, så er ulikheten opplagt.
Anta derfor at begge vektorene er ulik 0.

La t være en skalar, og se på vektoren t\mathbf{u}+\mathbf{v}. Vi har
:(t\mathbf{u}+\mathbf{v})\cdot(t\mathbf{u}+\mathbf{v})\geq0.
Ved å multiplisere ut venstre side og betrakte den som et polynom i t, får vi
:\|\mathbf{u}\|^2t^2+2(\mathbf{u}\cdot\mathbf{v})t+\|\mathbf{v}\|^2\geq0.
Et annengradspolynom at^2+bt+c er større enn eller lik 0 for alle t dersom
a\geq0 og diskriminanten D=b^2-4ac er mindre enn eller lik 0. I vårt tilfelle fås:
:(2(\mathbf{u}\cdot\mathbf{v}))^2-4\|\mathbf{u}\|^2\|\mathbf{v}\|^2\leq0.
En rydder opp og ser at:
:(\mathbf{u}\cdot\mathbf{v})^2\leq\|\mathbf{u}\|^2\|\mathbf{v}\|^2.
Cauchy-Schwartz’ ulikhet fremkommer nå ved å ta kvadratrot på begge sider:
:|\mathbf{u}\cdot\mathbf{v}|\leq \|\mathbf{u}\|\|\mathbf{v}\|.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Video om Cauchy–Schwarz’ ulikhet
Lutherstadt Mansfeld

**Mansfeld** (nå egentlig **Lutherstadt Mansfeld**) er en liten by i  Sachsen-Anhalt i Tyskland, med 8.988 innbyggere i 2005.  Den ligger ikke så langt fra Harz-fjellene. 

Byen dukker opp i historisk kildemateriale fra 973. Siden 1996 har den hatt ordet «Lutherstadt» som tillegg i navnet. Martin Luther bodde her i deler av sin barndom, og sang i kor i St. Georg kirke. Foreldrenes hus er idag museum. 

## Bilder

Mansfeld1.jpg|Mansfeld slott


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lukttinden

**Lukttinden** er et fjell i Vefsn kommune i Nordland. Det har en høyde på  meter over havet. Fjellet ligger øst for Ømmervatnet, midt mellom Mo i Rana og Mosjøen. I nærheten av fjellet ligger de mer kjente Okstindan. Lukttinden er i motsetning til disse ikke omringet av isbreer, og er derfor et lettere turmål.

## Referanser




## Eksterne lenker
* ''topptur.net'' - informasjon og turbeskrivelse
* ''Rana Spesialsport'' - informasjon og turbeskrivelse
Oppstadhornet

**Oppstadhornet** (også kjent som **Opstadhornet**) er et fjell (737 moh) på Otrøya i Molde kommune i Møre og Romsdal. Dette er det høyeste punktet på øya. Toppen ligger i et fjellmassiv som også inkluderer Skåla (607 moh.) i nordvest, Rørsethornet (659 moh.) og Ræstadhornet (729 moh.) i nord, og Heggdalshornet () i øst.

Fjellet er brukt til rekreasjon, men er kanskje mest kjent for sprekkene ved fjellets topp og fare for fjellskred. Kartlegginger gjennomført av Norges geologiske undersøkelse, Norges Geotekniske Institutt og fylkesgeologen i Møre og Romsdal har de siste tiårene påvist et flak med 20 millioner m³ stein i vertikal krypbevegelse. Gjennom 5000&ndash;10000 år, i perioden etter siste istid, har flaket sunket 30&ndash;40 meter. Det anslås for relativt sannsynlig at flaket vil løsne og rase ut i Moldefjorden på øyas sørøstlige side, ved gården Opstad. Virkningene vil langt overgå de man fikk ved Tjelle-skredet, lengre inn i fjorden. Det antas at jordskjelv vil kunne fremprovosere raset.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Fjellskredprosjektet ved Fylkesmannen i Møre og Romsdal
* Nye Molde sykehus, Vurdering av oppskyllingshøyder, 18.5.2005
* Fjellinordvest.net, fottur på Oppstadhornet
Mark O’Meara

**Mark O'Meara** (født 13. januar 1957) er en amerikansk golfspiller som hadde stor suksess på PGA-touren og internasjonalt fra midten av 1980-tallet til slutten av 1990-årene.

O'Meara har vunnet 16 turneringer på PGA-touren; den første var Greater Milwaukee Open i 1984. Han passerte sin 40-årsdag uten å ha vunnet en ''major''-turnering og fikk sitt beste år i 1998 da han tok to *major*-turneringer, The Masters og The Open, samt HSBC World Match Play Championship på Europatouren. Mange mener dette skyldtes inspirasjon fra hans nære venn Tiger Woods.

O'Meara er kjent for å konkurrere mer utenfor USA enn de fleste andre ledende amerikanske spillerne, og har vunnet turneringer i Europa, Asia, Australia og Syd-Amerika. På grunn av sitt gode humør og vennlige opptreden er han en av de mest populære stjernene i internasjonal golf. På 2000-tallet begynte han å slite med skader og kom ut av form, men i 2004 vant han Dubai Desert Classic på Europatouren, hans første tour-seier siden 1998.

## Meritter
### Seire på PGA-touren
* 1984: Greater Milwaukee Open
* 1985: Bing Crosby National Pro-Am, Hawaiian Open
* 1989: AT&T Pebble Beach National Pro-Am
* 1990: AT&T Pebble Beach National Pro-Am, H.E.B. Texas Open
* 1991: Walt Disney World/Oldsmobile Classic
* 1992: AT&T Pebble Beach National Pro-Am
* 1995: Honda Classic, Bell Canadian Open
* 1996: Mercedes Championships, Greater Greensboro Chrysler Classic
* 1997: AT&T Pebble Beach National Pro-Am, Buick Invitational
* 1998: **[[The Masters Tournament]]**, **[[The Open Championship]]**

### Seire på Europatouren
* 1987 Lawrence Batley International
* 1997 Trophée Lancôme
* 1998 The Open Championship
* 2004 Dubai Desert Classic

### Ryder Cup
* 1985, 1989, 1991, 1997, 1999

### Presidents Cup
* 1996, 1998

## Eksterne lenker
* 
*
Shuttle–Mir-programmet

**Shuttle-Mir programmet** var et samarbeidsprogram i verdensrommet mellom Russland og USA.  Det innebar at amerikanske romferger koblet seg opp mot den russiske romstasjonen Mir.  Programmet ble annonsert i 1993 og den første ferden skjedde i 1995. Til tross for amerikansk skepsis til sikkerheten, ble programmet gjennomført i sin helhet til det ble avsluttet i 1998.  Programmet var en viktig forløper til den nåværende Den internasjonale romstasjonen.

## Romferder tilknyttet programmet

*STS-63
*STS-71
*STS-74
*STS-76
*STS-79
*STS-81
*STS-84
*STS-86
*STS-89
*STS-91

## Amerikanske astronauter tilknyttet programmet

### Lengre opphold
*Andy Thomas

### Kortere besøk
*Michael J. Bloomfield
*Marsha Ivins
*Brent W. Jett, Jr
*Jim Wetherbee

## Eksterne lenker
* Informasjon om Shuttle–Mir-programmet
Koroljov (by)

**Koroljov** (russisk: Королёв) er en by i Moskva oblast i Russland. Den ligger rundt 20&nbsp;km nordøst for Moskva. Innbyggertall: 142&nbsp;568 (folketelling 2002).

Byen er kjent som den russiske romfartens vogge. Byen ble grunnlagt i 1938 under navnet *Kaliningrad*, som det ledende sovjetiske senter for produksjon av antitank- og luftforsvarsartilleri. Etter andre verdenskrig ble imidlertid artillerifabrikken ombygd for produksjon av raketter og romfartøyer, under ledelse av den russiske vitenskapsmannen og akademikeren  Sergej Pavlovitsj Koroljov. Fabrikken ble senere kjent som RKK Energija. I juli 1996 ble bynavnet endret til Koroljov, for å unngå forveksling med den mer kjente byen Kaliningrad. 

Rakett- og romfartskomplekset «RKK Energija» er den største arbeidsgiveren i byen, i tillegg finnes det en rekke andre industrier i Koroljov. Det russiske kontrollsenteret for romferder (russisk: Центр Управления Полётами (ЦУП) &ndash; *Tsentr Upravlenija Poljotami (TsUP)*) ligger også i Koroljov. Dette tilsvarer NASAs Mission Control Center i Houston, Texas.

## Historie
På 1100-tallet lå en slavisk bosetning på stedet til dagens Koroljov. Bosetningen lå ved et sted hvor flere handelsveier mellom fyrstedømmene Moskva og Vladimir-Suzdal møttes. Etter mongolenes invasjon av Russland gikk regionen tilbake. På 1700-tallet ble en av Russlands første tekstilfabrikker etablert her.

På slutten av 1800-tallet og frem til revolusjonen i 1917 lå det mange datsjaer for velstående moskovitter i Koroljov. Mange berømte personer, som Konstantin Stanislavskij, Anton Tsjekhov, Valerij Brjusov, Boris Pasternak, Anna Akhmatova, Isaak Levitan, Pavel Tretjakov, Marina Tsvetajeva og Vladimir Lenin bodde her.

## Kultur og underholdning
Byen har 6 store kulturelle sentre, 4 museer, kunstskoler, sentre for barn og teknisk kreativitet, teatergrupper, et musikal-teater, barneteater-skole og en skole for kinematografi og TV.

## Idrett og friluftsliv
Byen har 3 stadioner som ligger i gåavstand fra sentrum, blant annet stadion til FK «Vympel». Det er også 3 svømmehaller, og i stadionet «Metallist» drives leksjoner for isklatring om vinteren.

## Medier
«TV Koroljov24» og «RTV-Podmoskovje» har sine hovedkvarter i Koroljov. «TV Koroljov24» er spesielt kjent, og denne bykanalen har nesten blitt synonymt med lokalfjernsyn. Koroljov har også flere lokalaviser. «Kaliningradskaja Pravda» har en historie som strekker seg tilbake til 1931. Av de smalere Koroljov-avisene er «Nedelja v Podlipkah» og «På Jaroslavke».

## Eksterne lenker
* 
* Uoffisielt nettsted for Koroljov  (russisk)
Spiral (romfly)

**Spiral** var et sovjetisk prosjekt som gikk ut på å skape et romfly som kunne gå i bane. Prosjektet begynte i 1965 og ble avsluttet i 1971. Konseptet innebar tre ulike moduler:

* Et hypersonisk fly som skulle frakte Spiralis
* To-trinns rakett (ikke gjenvinnbar)
* Et orbitalt romfly

## Eksterne lenker
* SPIRAL and EPOS project
* Predecessor of Shuttle and Buran: Spiral Orbital Aircraft Programme
* Asutronautix: Spiral OS
* Spiral 50-50
Sergej Lukjanenko

**Sergej Vasiljevitsj Lukjanenko** (russisk: *Сергей Васильевич Лукьяненко*) (født 11. april 1968) er en russisk forfatter som skriver i genrene science fiction og fantasy. Han er født i Karatau i Kasakhstan og ble utdannet psykiater ved universitetet i Almaty. Som forfatter blir det hevdet at han er påvirket av Robert Heinlein og Vladislav Krapivin. 

Han fikk publisert sin første fantasy-fortelling i 1987, og skrev ferdig sin første roman i 1990. Han har siden publisert mange bøker. I 1996 flyttet han fra Almaty i Kasakhstan til Moskva.
En av hans bøker, «Nattevakten» (*Notsjnoj dozor*) fra 1998, en bestselger med 300&nbsp;000 lesere i hjemlandet, dannet grunnlaget for en film som ble en historisk storselger i Russland i 2004. Den spilte inn 16 millioner USD, hvilket inntil da var rekord i landets kinohistorie. Rekorden er allerede slått av oppfølgeren *Dnevnoj dozor*, «Dagvakten», som allerede to dager etter at den åpnet på kino i Moskva i januar 2006, hadde spilt inn 9 millioner USD. 

*Notsjnoj dozor* er tilgjengelig på DVD i Norge som *Night Watch* fra Fox Searchlight. *Dnevnoj dozor* blir utgitt på DVD i vesten som *Day Watch* av samme filmselskap senere i 2006.

Sergej Lukjanenko har vært gift med Sonja Lukjanenko siden 1990.

## Bøker på engelsk
* Lukyanenko, Sergei: *The Night Watch*. London: William Heinemann, 2006.
* Lukyanenko, Sergei:* The Day Watch*. London: William Heinemann, 2007.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Side med informasjon om Lukjanenko og hans forfatterskap
*  Budstikka.no: Blodtørstige russere. Om ''Night Watch'' DVD lanseing i Norge
Presidenten

**Presidenten** kan referere til:
* President
* *[[Presidenten (TV-serie)|Presidenten]]* – amerikansk TV-serie
* *[[Presidenten_(kortspill)|Presidenten]]* – kortspill
Norges konge

**Norges konge** er Norges statsoverhode, juridiske suveren og den øverste symbolske leder for den utøvende makt, Kongen i statsråd. Harald V har vært Norges konge siden 1991. 

I praksis er det regjeringen som utøver styresmakten, noe som har vært tilfelle siden unionen med Sverige ble oppløst 7. juni 1905. At Kongen er statsoverhode, innebærer at han må signere alle regjeringens offisielle beslutninger, såkalte kongelige resolusjoner, samt sanksjonere lover vedtatt av Stortinget. Dette gjøres normalt ved de faste møtene i Statsrådet (Kongen og regjeringen) på Slottet. Kongens rolle her betegnes som *Kongen i statsråd*.

Viktige regler om Kongens myndighet og andre forhold finnes i Grunnloven. I de fleste paragrafene der Kongen er tildelt myndighet, må det siden parlamentarismens fremvekst fra 1884 tolkes slik at det er regjeringen som har myndigheten. Enkelte regler gjelder imidlertid Kongen personlig, som for eksempel arvereglene, samt regler om Kongens plikter (se for eksempel §§ 4 og 11). Kongen nyter full immunitet, jf. §&nbsp;5. Tidligere var det bare menn som kunne arve tronen, men dette ble forandret ved en grunnlovsendring i 1990. Dersom statsoverhodet er en kvinne, tituleres hun **Dronning**, og har de samme rettigheter og plikter som i lovverket er tillagt Kongen, jf. Grunnloven §&nbsp;3.

Begrepet «Kongen» brukes fortsatt i de fleste norske lover hvor regjeringen er tildelt en bestemt myndighet, for eksempel å utferdige forskrifter eller å treffe vedtak om et bestemt spørsmål. Dette henger igjen fra 1800-tallet, da Kongen fortsatt hadde reell utøvende makt i Norge, men må i dag i utgangspunktet leses som om det sto «regjeringen». Denne myndigheten kan imidlertid delegeres, og det gjøres i de aller fleste tilfeller. I praksis må dermed «Kongen» leses slik at myndigheten tilligger det aktuelle departement som lovbestemmelsen hører inn under. Dette er annerledes dersom uttrykket «Kongen i statsråd» er brukt – i slike tilfeller er delegasjonsadgangen avskåret, slik at regjeringen selv må utøve myndigheten.

I egenskap av å være øverstkommanderende for landets militære styrker (Grunnloven §&nbsp;25), er Kongen general i Hæren og i Luftforsvaret, og admiral i Sjøforsvaret.

## Eiendommer og residenser

Flere av de eiendommer som kongen og kongefamilien benytter er i offentlig eie, men med disposisjonsrett for kongen.

* Det kongelige slott i Oslo
* Bygdøy kongsgård i Oslo
* Oscarshall på Bygdøy
* Gamlehaugen i Bergen
* Stiftsgården i Trondheim
* Ledaal i Stavanger

Kongefamilien har også flere eiendommer i privat eie.

* Skaugum i Asker
* Kongsseteren i Voksenkollen i Oslo
* Prinsehytten i Sikkilsdalen i Jotunheimen
* Mågerø på Tjøme
* Bloksberg på Hankø i Fredrikstad

Historiske eiendommer og residenser 
* Paleet 
* Akershus festning
* Diverse kongsgårder 
Kongen eier også Kongeskipet «Norge».

## Eksterne lenker
* 
*  Kongeriket Norges Grunnlov på Lovdata
*  Hans Majestet Kongen på kongehuset.no
Greven

**Greven** er en by i den tyske delstaten Nordrhein-Westfalen, mellom Münster og Osnabrück. Elva Ems renner gjennom byen og deler den i *Greven links der Ems* og *Greven rechts der Ems*. Byen har noe over 35 000 innbyggere. 

## Bilder

GrevenStMartinus.jpg|St. Martinus kirke i Greven


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 360°-panorama over Greven
UNEP/GRID-Arendal

**GRID-Arendal** er et informasjonssenter om internasjonale miljøproblemer som ligger i Arendal.

Senteret ble etablert i 1989. Bak opprettelsen står Verdenskommisjonen for miljø og utvikling, UNEP (FNs miljøprogram) og Norges regjering. 

GRID-Arendals formål er å øke kunnskap om miljøspørsmål slik at positive endringer kan skje. Senterets visjon er et samfunn som forstår og verdsetter det miljøet som det er avhengig av. 

## Eksterne lenker
* GRID Arendals hjemmeside
Spore

**Spore** har flere betydninger.

* Rytterspore, spiss eller tagget hjul på rytteres fottøy
* Spore (dyr), spiss dolkelignende klo som vokser ut andre steder enn på tærne hos dyr
* Spore (formering), formeringsenhetene til visse organismer, for eksempel sopp og mose
* Spore (videospill), et videospill for PC og Mac
* Sporing, metodisk leten etter mat
** Spor (hund), brukshundoppgave

## Se også
* Spor (peker)
Spore (formering)

**Sporer** er oftest mikroskopiske formeringsenheter hos visse organismer. Sporer kan gi opphav til en ny organisme uten at to celler har smeltet sammen. 

Sporer finner man hos bakterier, sopper og hos grønne karsporeplanter (bregner, sneller, kråkefotplanter m.fl). Planter som formerer seg ved bruk av sporer har generasjonsveksling. Disse skiller seg vanligvis tydelig fra frøplanter, som formerer seg ved hjelp av frøspredning og pollinering.

De plantene som har formering ved hjelp av sporer, teller blant annet moser og karsporeplanter. Hos kråkefotplanter sitter sporene i sporehus (sporangia) enkeltvis i bladhjørnene inne ved stilken. Hos sneller sitter de samlet i skjell, og hos bregneplanter sitter sporene langs eller på undersiden av bladene. På bregner samler sporene seg i små klumper eller sporehushoper (sori), som kan være dekket av et tynt slør (indusium).

Alle de nordiske karsporeplantene er flerårige, og formerer seg ved veksling mellom to generasjoner (individstadier) – den haploide gametofytten og den diploide sporofytten. Det er sporofytten (eller «planten», eksempelvis bregnen) som produserer nye sporer, som igjen har som oppgave å produsere mellomgenerasjonen – gametofytten. Den har bare et enkelt sett av kromosomer, mens sporofytten har dobbelt sett.

## Se også
* Sporeavtrykk
* Endosporer
Pollen

**Pollen** (blomsterstøv) er en del av de hannlige reproduksjonsenhetene til en plante. Pollenkornene inneholder 
mikrogametofytten til plantene som vil levere de hannlige gametene når pollenkornet spirer på arret. Siden planter er fastsittende organismer, må plantene ha hjelp av et dyr, av vind eller av vann for å flytte pollenet mellom blomster for slik å oppnå  befruktning. 

Pollenkornet består av en (hos blomsterplanter) eller flere (hos andre frøplanter) vegetative celler og en reproduktiv celle innelukket i en cellulosefylt cellevegg og en ytre beskyttende vegg (eksine). Den reproduktive cella har to kjerner: en kjerne som produserer pollenslangen og kjerne som deler seg og danner to sædceller. Når et pollenkorn lander på arret hos en blomst av samme art, vil det vokse ut en pollenslange som vokser nedover griffelen og finner veien til frøemnet. Ved kontakt med frøemnet vil de to sædcellene gjennomføre den doble befruktninga som er unik for blomsterplanter: en sædcelle går sammen med eggcella og danner en zygote som gir opphav til det kommende frøets kime og den andre sædcella går sammen med de diploide eller dikaryote endosperm-kjernene og danner det triploide endospermen. 

Selv om pollenet har samme funksjon som sæden hos dyrene, noe Nehemiah Grew var den første til å finne ut av i 1676, er forskjellene store: Hvert pollenkorn inneholder en (haploid) gametofytt som produserer sædceller på et senere stadium, mens sperma hos dyr i hovedsak består av sædceller. 

## Pollenallergi
Noen mennesker (og dyr) utvikler allergi mot pollen fra visse plantearter. De pollentypene som har størst betydning ved pollenallergi kommer fra tresortene or, hassel og bjørk. Pollenallergi skyldes at man 
reagerer allergisk på visse proteiner som finnes i noen pollentyper. På fagspråket kalles pollenallergi for *sesongallergisk rhinitt*, på folkemunne *høysnue*.  Kroppen reagerer på proteinet i pollen og det frigjøres histamin og andre betennelsesfremkallende substanser som resulterer i form av nysing, rennende nese og kløe i øynene.

## Pollenanalyser
Planter med vindpollinerte blomster produserer pollen i store mengder, som spres utover med vind og luftstrømmer. Fordi pollenet legger seg på vannrette flater som myrer og innsjøer, er det mulig å ta boreprøver av sjøbunn og myrer.

Pollenkornenes hardføre cellevegger fører til at de kan holde stand mot nedbrytning i titusener av år. Det er mulig å gjenkjenne grupper av arter eller også arter på pollenkornenes karakteristikker. Derfor kan mikroskopiering av pollen funnet i boreprøver si mye om vegetasjonen gjennom tidene. DNA-analyser brukes også for å kartlegge vegetasjonen enda mer nøyaktig.

Studiet av fossilt pollen kalles palynologi.

## Se også
* Pollinering
## Kilder
* Blant annet Norges astma- og allergiforbund.
## Referanser
Landstinget

:*For den norske debatt-TV-serien på TV 2, se [[Landstinget (TV)]]*
**Landstinget** var det ene av den danske Rigsdagens to ting (1849&ndash;1953). Det andre var Folketinget.

Landstinget ble avskaffet ved en grunnlovsendring i 1953.

Landstinget hadde 76 medlemmer, hvorav halvparten ble valgt hvert fjerde år.

Fra 1866 til 1915 hadde landets høyere inntektsklasser privilegert valgrett til Landstinget.

## Landstingets formenn

## Se også
* Grønlands Landsting

## Eksterne lenker
* 
* Danmarks Riges Grundlov af 1953, fra Projekt Runeberg
Hugo Aasjord

**Hugo Aasjord** (født 1955) er en norsk billedkunstner. Aasjord har utdannelse fra Fachhochschule FB Design, Münster i Tyskland (1973–1977). Hugo Aasjord har deltatt på en rekke separat- og kollektive samtidsutstillinger siden debuten på galleri Destille i Tyskland i 1975 og har gjennomført en rekke utsmykkingsoppdrag på offentlige bygg. Han er blitt innkjøpt av blant andre Norsk kulturråd, Nordnorsk Kunstmuseum, Troms fylkeskommune og Riksgalleriet. 

Hans malerier har ofte et maritimt preg, som også kan assosieres med menneskets seilas mot det ukjente. Aasjord, som jobber både, to- og tredimensjonalt, bruker ofte mektige og massive symboler som minner om en urnorsk eller keltisk billedverden. Jordfarger er sentrale i de fleste maleriene. 

Aasjord har eget galleri på Engeløya i Steigen.

## Referanser
David Paton

**David Paton** (født 29. oktober 1949 i Edinburgh) er en skotsk musiker som har vært bassist i progrockbandene Pilot og Alan Parsons Project.

David Paton har som profesjonell musiker vært involvert i skotske rockeband siden midten av 1960-tallet. Tidlig på 1970-tallet ble han som grunnleggende medlem bassist, vokalist og låtskriver for bandet Pilot, som også inkluderte Ian Bairnson på gitar og Stuart Tosh på trommer. Her skrev han blant annet hitlåtene «It's Magic» og «January» før Pilot senere ble absorbert inn i bandet Alan Parsons Project og Paton spilte på alle albumene bandet ga ut mellom 1975 til 1985.

I 1982 under plateinnspilling med Alan Parsons Project på Abbey Road Studios, besøkte Paton og vokalisten Chris Rainbow progrockbandet Camel, som var i nabostudioet og spilte inn albumet Nude. De stiftet et bekjentskap til Andrew Latimer og de ble i en kort periode en del av Camel, hvor Paton etter hvert ble med i innspillingene *[[The Single Factor]]* (1982), *[[Stationary Traveller]]* (1984), *[[Dust and Dreams]]* (1991) og *[[Harbour of Tears]]* (1996) samt noen turnéer etter disse.

Senere på 1980-tallet var han også med som bassist i bandet til Fish, som han forlot tidlig på 1990-tallet, og for Elton John, Paul McCartney og flere. Paton ga ut et soloalbum i 1993, men utgivelsen var markedsført diskret. I dag bor David Paton i Costa Blanca, Spania, hvor han driver sitt eget studio og har spilt inn utgivelser for flere artister.
  
## Band og artister Paton har vært involvert med

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Bispen

**Bispen** kan ha flere betydninger.

* Bisp, biskop er en ordinert person, med et spesifikt embete innen flere av de kristne kirker.
* Bispen (fjell) – et fjell på toppen av Trollstigen, i Rauma kommune.
Nøtt

En **nøtt** er en frukt hvor fruktveggen (*perikarpen*) blir hard og vedaktig og ikke åpner seg for å spre frøet, eller frøene, den inneholder. Mange frø som ikke er nøtter i botanisk forstand omtales likevel som nøtter.

## Botanisk definisjon
En nøtt innen botanikken er en tørr frukt som vanligvis inneholder ett frø, men av og til to. Fruktveggen eller deler av den blir hard og vedaktig under modning. Nøtten skiller seg fra kapsler ved at den ikke åpnes seg for at frøet, eller frøene, skal spres. 

De fleste nøtter utvikles fra undersittende fruktemner. Nøttefrukter finnes hos mange ulike slekter og familier og alle er ikke like store som f.eks. kastanje eller hasselnøtt, også bjørk og løvetann har nøtter.

## Bruksområder
Mange frukter som ikke er nøtter i botanisk forstand kalles likevel «nøtt» eller tilsvarende på andre språk. Ofte brukes navnet om frø av fruktkapsler, eller av steinfrukter.

Siden nøtter og frø ofte har et høyt innhold av oljer, blir de høyt verdsatt i mat og ærnæring. Et høyt antall nøtter og frø er spiselige for mennesker og brukes innen matlaging, enten rå som en spire, men også tørket, eller ristet, som snacks. Olje som utvinnes ved pressing kan brukes i matlaging og kosmetikk. 

Eksempler på frø av fruktkapsler og steinfrukt som omtales som nøtter:
* Mandel er det spiselige frøet av en steinfrukt. Det læraktige fruktvevet blir fjernet ved innhøsting.
* Paranøtter er frø fra en fruktkapsel.
* Cashewnøtter er frø fra cashewfrukt.
* Kokosnøtter en tørr, fiberaktig steinfrukt.
* Peanøtter en belgfrukt og et frø.
* Pistasjnøtter er frøet av en steinfrukt med et tynt skall.
* Macadamianøtter
* Chilenske hasselnøtter (Gevuina)

### Omsetning av nøtter i Norge
Kjente bedrifter som pakker og omsetter nøtter i Norge:
* Brynild (Den Lille Nøttefabrikken)
* Orkla (Polly)
* Sørlandschips 
* Maarud

## Referanser


## Eksterne lenker
* Side om nøtter hos Opplysningskontoret for frukt og grønt
*
Darling Harbour

**Darling Harbour** er en bydel i Sydney, Australia. Bydelen er godt tilrettelagt for fotgjengere og ligger i det vestre sentrumsområdet og strekker seg nordover fra Chinatown, på begge sider av Cockle Bay til King Street Wharf i øst og til forstaden Pyrmont i vest. 

## Eksterne lenker
* Offisiell Darling harbour internettside.
Pathfinder (romferge)

***Pathfinder*** (fartøybetegnelse: **OV-098**) er en fullskala modell av en romferge, der både mål og vekt tilsvarer romferjer som brukes til oppskyting. Modellen ble benyttet av NASA for å lære seg hvordan man best kunne håndtere ferjene mens de var på bakken.

Etter at romfergene var ferdig utviklet, solgte NASA *Pathfinder* til en japansk organisasjon, som stilte ut ferjen i Tokyo. Fergen ble senere solgt tilbake til USA og kan nå sees på U.S. Space & Rocket Center i Huntsville i Alabama.

## Eksterne lenker
* 
* NASA – Pathfinder
Apes&Babes

**Apes&Babes** er et  a cappella-band fra Trondheim. Gruppa ble dannet 15. mai 1999. 

## Medlemmer

*Ingunn Sollie, sopran
*Sigrun Hassel Pedersen,  sopran
*Ingrid Storlimo, alt
*Elin Valvatne, alt
*Martin Halsvik Lillealtern, tenor
*Øyvind Dalen Sørbøl, baryton
*Vidar Johansen, bass
*Tor Martin Antonsen, baryton og vokalperkusjon

## Tidligere medlemmer
* Øyvind Ryen, bass
* Bodil Lunde Rørtveit, Mezzosopran
* Jørgen Hals Todalshaug, tenor
## Diskografi
* *3rd Surprise* EP (2000)
* *Rå* (2004)
:Albumtittelen ble stilisert etter det internasjonale fonetiske alfabetet som *[ˈɾɔː]*
* *[[Planet of Apes&Babes]]* (Grappa, 2009)

## Eksterne lenker
* 
*
Sløyfe

**Sløyfe** kan bety:

* Båndsløyfe, rund kokarde
* Dekorsløyfe til å ha i håret eller på klærne
* Knute som man knytter bånd eller lisser med.
* Slynge, sving eller knute, for eksempel på en vei.
* Tynn trelist eller underlekte.
* Sløyfe (klesplagg), en sløyfe til å ha rundt halsen 
* Styringskrets i reguleringsteknikk, for eksempel ved bruk av tilbakekobling
** Lukket sløyfe, en kontroller med tilbakekobling
** Åpen sløyfe, en kontroller som ikke har tilbakekobling
* Å sløyfe noe. Unnvære å gjøre noe.

## Se også
* Løkke
San Jose Earthquakes

**San Jose Earthquakes** er et fotballag fra San Jose i California som spiller i Major League Soccer (MLS). De vant MLS-cupen i 2001 og 2003.  De het **San Jose Clash** mellom 1994 og 1999.

Eierne av Earthquakes, AEG, ville i 2006-2007 få solgt laget eller flytte dem til en by med et mer lukrativt marked. De siste årene hadde publikumssnittet gått betraktelig ned, og eierne var mest interessert i å flytte klubben til Houston. Dette ble gjort og Earthquakes forsvant fra ligaen og ble til det som i dag er Houston Dynamo. I 2008 kom Earthquakes tilbake til MLS som et expansion-lag (nytt lag i ligaen). 

San Jose Earthquakes var også navnet på en fotballklubb som eksisterte mellom 1974 og 1984.

## Spillerstall

### Utlånte spillere

## Publikumsgjennomsnitt
* 1996: 17 232
* 1997: 13 597
* 1998: 13 653
* 1999: 14 959
* 2000: 12 460
* 2001: 9 635
* 2002: 11 150
* 2003: 10 465
* 2004: 13 001
* 2005: 13 037
* 2006: -
* 2007: -
* 2008: 13 713
* 2009: 14 114
* 2010: 9 659
* 2011: 11 857
* 2012: 13 293
* 2013: 12 765
* Tilsammen: 12 787

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kognisjon

**Kognisjon ** (fra latin: *Cognitio* erkjennelse) viser innen moderne psykologi og nevrologi til temaer som oppfatning og tenkning, oppmerksomhet, persepsjon og hukommelse, problemløsning, avgjørelser («decision making»), resonnering, språk og kommunikasjon. I filosofien utgjør kognisjon et skille fra det emosjonelle, som oppfattes som et hinder for klar tenkning. 

Kognitiv psykologi, sammen med andre informasjonsvitenskaper, inngår i et forskningsfelt kalt kognisjonsvitenskap («cognitive science»). Dagens kognitive psykologi er sterkt knyttet til nevrovitenskap, noe som har resultert i fagfeltet kognitiv nevrovitenskap.

## Kognitive skader og undersøkelser
Mange sykdommer og skader medfører reduserte kognitive funksjoner. Disse omfatter flere demenstilstander, løsemiddelskader, hjernerystelse, hjerneblødning, hjerneslag, stoffskiftesykdommer, delirium og så videre. 

Kartlegging av slike tilstander hos mennesker omfatter blant annet nevropsykologisk undersøkelse som er en standardundersøkelse over flere timer av alle de kognitive prosessene nevnt ovenfor. Demensundersøkelser omfatter enklere funksjonstester som MMS (Mini Mental Status), klokketest, OBS-demens og andre tester. Andre undersøkelser av hjernen er standard nevrologisk undersøkelse (praktisk legeundersøkelse av nervesystemet), diverse analyser av blodprøver, cerebral CT (databasert snittbilde av hjernen dannet av en røntgenstrålescanning), cerebral MR (databasert snittbilde dannet av magnetisk resonansregistrering) og SPECT (*Single photon emission computed tomography*).

## Se også
*Kognisjonsvitenskap
*Kognitiv psykologi
*Deduksjon (filosofi)
*Hukommelse
*Induksjon
*Intelligens
*Kreativitet
*Læring
*Persepsjon
*Problemløsning
*Metakognisjon
*Språk
*Tankeforstyrrelse

## Referanser
Louis Doyle

**Louis Doyle** har spilt rollen som «Ernst Maltmann» i hittil to av de fire produserte *[[Harry Potter]]*-filmene. Disse er henholdsvis *[[Harry Potter og Mysteriekammeret (film)|Harry Potter og Mysteriekammeret]]* og *[[Harry Potter og Ildbegeret (film)|Harry Potter og Ildbegeret]]*.

Doyle spiller også i bandet The Cadets.

## Eksterne lenker
* The Cadetsband.com
*
Ray Fearon

**Ray Fearon** (født 1967 i London, Storbritannia) er en britisk skuespiller.

Fearon hadde vest-indiske foreldre, syv brødre og søstre, og han var en lovende tennisspiller i tenårene. Etter å ha studert drama ved Rose Bruford College of Speech og drama, begynte Fearon som teater-skuespiller ved Liverpool Everyman Theatre, The Royal Shakespeare Theatre i Stratford og det britiske Nationaltheatret. Han har også turnert i USA, Europa og Østen. 

Fearon spilte rollen som Nathan Harding i filmen *[[Coronation Street]]*, og han dukket opp i filmen *[[Harry Potter og De vises stein]]* der han ga stemmen til kentauren Florens. I 2006 var han med i serien *Strictly Come Dancing*. Fearon har en datter.

## Filmografi
* 2005 *[[Coronation Street]]*, (TV-serie), «Nathan Harding»
* 2002 *[[Outside the Rules]] (TV), «Gary Rainford»     
* 2002    Spilte i *Perikles* av Shakespeare
* [[2001]] *Harry Potter og De vises stein* (orig. *Harry Potter and the Philosopher's Stone*), «Florens»
* [[2000]] *A Christmas Carol* (TV), «Jacob Marley»
* [[1999]] *The Clandestine Marriage*, «Brush»
* 1999     Hovedrolle i *Othello* i oppsetning med Royal Shakespeare Company
* [[1996]] *Hamlet, «Francisco»

## Referanser


## Eksterne lenker
*