open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Charis

***Charis*** er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
Ganske små, mørke sommerfugler. Vingene er gråbrune med bittesmå, lyse flekker, *Charis cadytis* har i tillegg et kort, oransje bånd ved vingespissen. Langs ytterkantet går det to tynne, sølvfarget metalliske bånd, mellom disse en rad av svarte flekker.
Hannen av *Charis anius* kjennes lett på at vingenes underside er blåskimrende.

## Levevis
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog.
Larvene lever av døde, visne blader.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling
Tidligere ble mange flere arter regnet til denne slekten, men de er nå overført til andre slekter, de fleste til slekten *[[Detritivora]]*, blant disse de temmelig nybeskrevne artene *[[Charis ma]]* og *[[Charis matic]]*, som nå heter henholdsvis *[[Detritivora ma]]* og *[[Detritivora matic]]*.

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Riodinini 
**************** Slekten *Charis* Hübner, 1819
***************** *[[Charis anius]]* (Cramer, 1776) – kjent fra Costa Rica og Brasil
***************** *[[Charis cadytis]]* Hewitson, 1866 – Brasil og Paraguay

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Charis* på *Tree of life* http://tolweb.org/Charis/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.
* Butterflies of Amazonia – *Charis anius* http://www.learnaboutbutterflies.com/Amazon%20-%20Charis%20anius.htm

## Eksterne lenker
*
Hermippe (måne)

**Hermippe** eller ***' er en [[naturlig satellitt]] og en av [[Jupiters måner]]. Den ble oppdaget av et lag av [[astronom]]er ved [[University of Hawaii]] ledet av [[Scott S. Sheppard]] i 2001, og fikk da den [[overgangsnavn|midlertidige betegnelsen]] ***'.

Hermippe er ca. 4&nbsp;km i diameter og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av &nbsp;km med en omløpstid på 629,809&nbsp;dager ved en inklinasjon på 151° mot ekliptikken (149° mot Jupiters ekvator). Månen går i en retrograd retning og med en eksentrisitet på 0,2290.

Månen tilhører Anankegruppen, retrograde irregulære måner med baner rundt Jupiter mellom 19,3 og 22,7&nbsp;Gm med inklinasjoner på ca. 150°.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Jupiter's Known Satellites (av Scott S. Sheppard)
* New Jupiter Satellite Movie Images (bilde)
Hans Ekström

**Hans Ekström** (født 1958) er en svensk politiker for Socialdemokraterna, og har vært riksdagsmedlem i Sverige siden 2010. Han ble valgt inn i riksdagen for Södermanlands läns valkrets på plass 320. Ekström er lærer av yrke.

Ekström er fast medlem i konstitusjonskomiteen, samt vara i finanskomiteen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Hans Ekström på Sveriges riksdags nettside
Hans Hoff

**Hans Hoff** (født 1963) er en svensk politiker for Socialdemokraterna. Han var riksdagsmedlem i Sverige 1995–1998 og 1999–2022. I den første perioden var han erstatter. Han ble valgt inn i riksdagen for Hallands läns valkrets på plass 66.

Hoff er medlem av socialdemokraternas sentralstyre, og leder for socialdemokraterna i Halland.

## Referanser

 


## Eksterne lenker
*
Ithomeis

***Ithomeis*** er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
Middelsstore (store til Riodinidae å være) sommerfugler. Vingenes overside er svart med lyse (hvite eller lysblå) felter, midtfeltet av bakvingen er enten lysblått eller brunoransje.
Undersiden av vingene har oransje ytterkanter, slik ligner de på giftige arter av Ithomiini.

## Levevis
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog.
Artene har en rekke lokale varianter som etterligner ulike giftige modell-arter, de er dermed ganske variable i utseende. De etterligner ikke bare utseendet til Ithomiini, men også deres langsomme, flagrende flygemåte, ganske ulik den brå og raske flygingen som er typisk for de fleste Riodinidae.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Riodinini 
**************** Slekten *Ithomeis* Bates, 1862
***************** *[[Ithomeis aurantiaca]]* Bates, 1862 – Colombia, Venezuela, Fransk Guyana, Brasil, Ecuador og Peru
***************** *[[Ithomeis eulema]]* Hewitson, 1870 – Costa Rica, Panama, Venezuela og Colombia

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Ithomeis* på *Tree of life* http://tolweb.org/Ithomeis/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 2.2. 2012.
* Butterflies of Amazonia – *Ithomeis aurantiaca* http://www.learnaboutbutterflies.com/Amazon%20-%20Ithomeis%20aurantiaca.htm

## Eksterne lenker
*
Herse (måne)

**Herse** () eller **Jupiter L**, tidligere kjent ved overgangsnavnet ****, er en naturlig satellitt og en av Jupiters måner. Den ble oppdaget 8. februar 2003 av astronomene Brett J. Gladman, John J. Kavelaars, Jean-Marc Petit, og Lynne Allen. 

Herse er ca. 2 kilometres i diameter, og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av 22,134 Mm med en omløptstid på 672.752 dager ved en gjennomsnittlig inklinasjon på 165° mot ekliptikken, i en retrograd retning og med en gjennomsnittlig eksentrisitet på 0,2493.

Månen er det innerste medlemmet av Carmegruppen som består av irregulære, retrograde måner som går i bane rundt Jupiter i avstander mellom 23 og 24&nbsp;Gm og med inklinasjoner på ca. 165°.

## Referanser
Kale (måne)

**Kale** (), også kjent som ***', er en [[retrograd bevegelse|retrograd]] [[irregulær måne|irregulær]] [[naturlig satellitt|satellitt]] og en av [[Jupiters måner]]. Den ble oppdaget i 2001 av [[astronom]]ene [[Scott S. Sheppard]], [[David C. Jewitt]] og [[Jan Kleyna|J. Kleyna]], og fikk [[overgangsnavn]]et ***'.

Kale er ca. 2&nbsp;km i diameter og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av &nbsp;km med en omløpstid på 685,324&nbsp;dager ved en inklinasjon på 165° mot ekliptikken (166° mot Jupiters ekvator). Månen går i en retrograd retning og med en eksentrisitet på 0,2011.

Månen tilhører Carmegruppen som består av irregulære retrograde måner som går rundt Jupiter i avstander mellom 23 og 24&nbsp;Gm og ved inklinasjoner på ca. 165°.

## Referanser
Thyone (måne)

**Thyone** (), også kjent som ***', er en [[Retrograd bevegelse|retrograd]] [[irregulær måne|irregulær]] [[naturlig satellitt|satellitt]] og en av [[Jupiters måner]]. Den ble oppdaget av et lag av [[astronom]]er ved [[University of Hawaii]] ledet av [[Scott S. Sheppard]], et al. i 2001, og fikk da den [[overgangsnavn|midlertidige betengelsen]] ***'.

Thyone er ca. 4 kilometres i diameter, og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av &nbsp;km med en omløptstid på 639.803 dager ved en inklinasjon på 147.28° mot ekliptikken (146.93° mot Jupiters ekvator) og en eksentrisitet på 0,2526.

Månen tilhører Anankegruppen, retrograde irregulære måner med baner rundt Jupiter mellom 19,3 og 22,7&nbsp;Gm med inklinasjoner på ca. 150°.

## Referanser
Amarynthis meneria

***Amarynthis meneria*** er en dagsommerfugl som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
En middelsstor, mørk sommerfugl. Vingenes overside er svart med et jevnbredt, rødt bånd langs ytterkanten, dessuten noen røde flekker langs forvingens forkant og noen bittesmå, hvite flekker.

## Levevis
Denne arten lever i tropisk regnskog opp til 800 meter over havet. De voksne sommerfuglene sitter gjerne på undersiden av blader, men kommer også ned til skogbunnen for å drikke mineralholdig vann.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Sør-Amerika, fra Venezuela i nord til det nordlige Argentina i sør.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Riodinini 
**************** *Amarynthis meneria* (Cramer, 1776)

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Amarynthis* på *Tree of life* http://tolweb.org/Amarynthis/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 2.2. 2012.
* Butterflies of Amazonia – *Amarynthis meneria* http://www.learnaboutbutterflies.com/Amazon%20-%20Amarynthis%20meneria.htm

## Eksterne lenker
*
Arche (måne)

**Arche** (), også kjent som ***', er en [[naturlig satellitt]] og en av [[Jupiters måner]]. Den ble oppdaget av et lag av forskere ved [[University of Hawaii]] ledet av [[Scott S. Sheppard]] i 2002, og fikk da den [[overgangsnavn|midlertidige betegnelsen]] ***'.

Arche er ca. 3&nbsp;km i diameter og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av &nbsp;km med en omløpstid på 746,185&nbsp;dager ved en inklinasjon på 165° mot ekliptikken (162° mot Jupiters ekvator). Månen går i en retrograd retning og med en eksentrisitet på 0,149.

Månen tilhører Carmegruppen som består av irregulære måner i retrograd bevegelse som går i bane rundt Jupiter i en avstand mellom 23 og 24&nbsp;Gm og med inklinasjoner på ca. 165°.

## Referanser
Hegemone (måne)

**Hegemone** (), også kjent som ***', er en [[naturlig satellitt]] og en av [[Jupiters måner]]. Den ble oppdaget av et lag av [[astronom]] ved [[University of Hawaii]] ledet av [[Scott S. Sheppard]] i 2003, og fikk da den [[overgangsnavn|midlertidige betengelsen]] ***'.

Hegemone er ca. 3 kilometres i diameter, og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av &nbsp;km med en omløpstid på 745,5 dager ved en inklinasjon på 153° mot ekliptikken (151° mot Jupiters ekvator). Månen går i en retrograd retning og med en eksentrisitet på 0.4077.

Månen tilhører Pasiphaëgruppen som består av irregulære retrograde måner som går i bane rundt Jupiter i avstander mellom 22,8 og 24,1&nbsp;Gm med inklinasjoner på mellom 144,5° og 158,3°.

## Referanser
Barbicornis basilis

***Barbicornis basilis*** er en dagsommerfugl som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn ca. 30 millimeter), svart sommerfugl, bakvingen er trukket ut til en lang, rett stjert. Arten er noe variabel i fargen – vingespissen kan være hvit, og det kan være et rødt tverrbånd på forvingen eller på begge vingepar.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Brasil og Paraguay.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Riodinini 
**************** *Barbicornis basilis* Godart, 1824

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Barbicornis* på *Tree of life* http://tolweb.org/Barbicornis_basilis/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 2.2. 2012.

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av arten
* Bilder av arten
Jardar Wold

**Jardar Mossfell Wold** (født 3. januar 1897 i Levanger, død 13. mai 1973 samme sted) var en norsk snekker og politiker (Ap) som var Levanger bys ordfører i til sammen seks år.

Han var sønn av salmaker Marius Wold og hustru Marie Aagaard. På morssiden tilhørte han verdalslinjen av slekten Aagaard; morfaren Martinus Aagaard var agronom og ordfører i Levanger landsogn. På farssiden, Vold-slekten fra Rennebu som hadde kommet til Levanger og Verdal, var mennene håndverkere og politisk interesserte. Han giftet seg i 1932 med Signe Martine Hofstad fra Verdal. Han arbeidet som snekker ved Levanger Speil- & Guldlistefabrik frem til 1940. Deretter drev han eget snekkerverksted og arbeidet for byggmester Ole Olsen Øren frem til pensjonsalder.

Wold kom med i Levanger sosialdemokratiske ungdomslag allerede i 1912, og i Det norske Arbeiderparti i 1920. Han var formann i Levanger arbeiderparti og ble første gang innvalgt i Levanger bystyre i 1920-årene. Wold var byens ordfører i årene 1938, 1939, 1947, 1950, 1951 og 1954, i mange år varaordfører, og varamann til Stortinget fra Trondheim og Levanger fra 1950 til 1953. Han også kirkeverge, formann i kommunens edruelighetsnemnd og medlem av det frivillige brannkorpset.

Han deltok aktivt innen fotball og turn i Idrettslaget Sverre.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Parcella amarynthina

***Parcella amarynthina*** er en dagsommerfugl som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
En liten (vingespenn ca. 20 millimeter), svart sommerfugl med litt spisse forvinger. Et smalt, oransje tverrbånd går over begge vingepar.

## Levevis
Arten lever i primær regnskog mellom 200-900 meter over havet. Som mange andre tropiske sommerfugler suger den gjerne i seg mineraler fra leire, sølepytter, urin eller lignende.

## Utbredelse
Arten finnes i Costa Rica og Panama, og sør til Brasil og Argentina.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Riodinini 
**************** *Parcella amarynthina* (C. & R. Felder, 1865)

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Parcella* på *Tree of life* http://tolweb.org/Parcella_amarynthina/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 2.2. 2012.
* Butterflies of Amazonia – *Parcella amarynthina* http://www.learnaboutbutterflies.com/Amazon%20-%20Parcella%20amarynthina.htm

## Eksterne lenker
*
Callirrhoe (måne)

**Callirrhoe** () også kjent som ***', er en av de ytterste [[Jupiters måner|månene]] til [[Jupiter]]. Den ble oppdaget 6. oktober 1999 av ''Spacewatch'' og fikk den [[overgangsnavn|midlertidige betegnelsen]] ***' Opprinnelig ble den katalogisert som en asteroide (1999 UX18), men Timothy B. Spahr oppdaget 8. juli 2000 at den gikk i en bane rundt Jupiter.

Callirrhoe er ca. 7&nbsp;km i diameter og har en mørk overflate. Den roterer rundt Jupiter i en retrograd bane på ca. &nbsp;km.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  The Jupiter Satellite Page
* Jovian Satellite Fact Sheet
Sætre Idrætsforening Graabein

**Sætre Idrætsforening Graabein** er et norsk idrettslag fra Sætre i Asker. Idrettslaget ble stiftet som Sætre Idrætsforening i 1872, men skiftet navn til Idrætsforeningen Graabein i 1917. Årsaken var angivelig at ungdommene
i Sætre stadig var «i krig» med naboene fra Åros. Sætregjengen ble kalt for «gråbeinera». Dette ble ansett som et velegnet navn for idrettslaget også. 
Siden 27. november 1996 har klubben tatt Sætre-navnet inn igjen. Sætre IF Graabein har per i dag avdelinger for fotball, håndball, basketball og allidrett. Tidligere har klubben vært ledende innen friidrett, og har blant annet hatt utøvere som John Halvorsen. Tre andre fremtredende utøvere var Tommy Grønsaas, Håkon Halvorsen og Morten Uggerud.

## Fotball
### Tabellen 2012

## Referanser


## Eksterne lenker
*
NM i ultraløp 2012

**NM i ultraløp 2012** var en del av NM i friidrett 2012. For første gang ble det dette året arrangert NM i ultraløp på to distanser, 100&nbsp;km og 24-timers løp.

100&nbsp;km ble arrangert av Malm IL, 26. mai 2012. Løpet hadde 17 deltakere. Didrik Hermansen fra Vidar vant på 7.28,27, kun 20 sekunder foran Bjørn Tore Kronen Taranger fra Friidrettsklubben BFG Fana, og med Gudleik Husby på tredjeplass. Kvinneklassen ble vunnet av Wenche Dørum da den andre kvinnelige deltakeren, forhåndsfavoritten Margrethe Løgavlen brøt halvvis, og Dørum vant dermed NM-gull i sin debut på distansen.

24-timers løp ble arrangert innendørs på Bislett stadion 1. til 2. desember 2012, og ble vunnet av Bjørn Tore Kronen Taranger og Frida Södermark (NM-gullet gikk til Cecilie Karlsen).

## 100 km

### Menn






### Kvinner


Kun en deltaker fullførte.



## 24-timers

### Menn






### Kvinner






## Referanser


## Kilder
* Kondis.no – Ultra-NM på to distanser fra 2012
* Kondis.no – Ultra-NM i 2012 og 2013
* friidrett.no: Andre NM/UM 2012
Det var en gang – Amerika

***Det var en gang – Amerika*** (orig. ***Il était une fois... Les amériques***) er en fransk animert TV-serie fra 1991 regissert av Albert Barillé.

## Om serien
Serien er rettet mot barn, og skal fortelle historien om det amerikanske kontinentet gjennom all sin bosetning ved eskimoene, inkaene, aztekerne og senere begivenheter som erobringen av vesten, den amerikanske frigjøringskrigen også videre.

## Episodene
#De første amerikanerne
#Jegerne
#Erobrerne av det store landet i nord
#Det lovede land
#Tumulus-byggerne
#Aztekerne før erobringene
#Christofer Columbus' drøm
#Amerika!
#Cortes og Aztekerne
#Que viva Mexico!
#Pizarro og Inkariket
#Jacques Cartier
#Conquistadorenes tidsalder
#Champlain
#England og de tretten koloniene
#Indianerne i det 17. århundre
#Slutten på den franske drømmen
#Indianerne i det 18. århundre
#13 kolonier ønsker uavhengighet
#Den amerikanske uavhengighetskrigen
#Ebony Wood (slaveri)
#Pionerene
#Simon Bolivar
#Gullrushet
#Slutten for indianerne
#Mot det 20. århundre

## Eksterne lenker
*
Rana (slekt)

I Norge
* Vanlig frosk
* Spissnutefrosk
 

***Rana*** er en stor slekt av de ekte froskene. Slekten omfatter de typiske brune artene innenfor de ekte froskene. De norske artene vanlig frosk og spissnutefrosk tilhører denne slekten. Slekten finnes i mesteparten av Eurasia, Nord-Amerika, Sentral-Amerika og nordre del av Sør-Amerika. Den inneholder et snaut hundretalls arter, men nye arter oppdages stadig.

Slekten finnes i alt fra tropisk regnskog opp mot arktisk tundra, og er blant de vanligste froskene i kalde strøk på den nordlige halvkule. Vanlig frosk *Rana temporaria* er den froskearten i verden som lever lengst mot nord. Den amerikanske skogfrosken *Rana sylvatica* tåler å fryse ned i begrensede perioder.

Tidligere ble også en del andre arter, særlig de grønne froskene, regnet til denne slekten, og antall arter var på flere hundre. Ganske nylig ble slekten splittet opp i flere slekter, majoriteten av de grønne froskene, blant annet damfrosk (den tredje norske arten) overført til slekten *[[Pelophylax]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Halfdan Harnoll

**Halfdan Arnold Hanssen Harnoll** (1877–1918) var en norsk høyesterettsadvokat og politiker (H). Han var Levangers ordfører fra 1915 til 1918.

Han var av gammel bondeslekt i Stokke, som sønn av gårdbruker og stortingsmann Hans Christian Hanssen-Fossnæs, men ble foreldreløs som mindreårig. Han gikk middelskolen i Tønsberg og ble hjulpet av en eldre bror frem mot studentereksamen ved Hamar katedralskole. Studiene trakk ut i tid, ettersom han måtte forsørge seg selv, og arbeidet derfor hos Det Norske Veritas og advokat Prydz før han avla juridisk embedseksamen med laud i 1903.

Harnoll ble fullmektig ved Stjør- og Verdal sorenskriverkontor i Levanger i 1904, hvoretter han kjøpte Henrik Steens sakførerforretning i samme by. Harnoll ble sakfører for Privatbanken i Levanger i 1904 og høyesterettsadvokat i 1915.

Han giftet seg i 1906 med Ingrid Cecilie Fleischer, datter av proprietær Ludvig Christian Bernhard Fleischer og hustru Anne Cecilie Frengen. Deres datter Inger Marie giftet seg med banksjef og ordfører Kaare Landfald.

Harnoll påtok seg verv som formann i Levangers ligningsråd, fattigstyre og kretssykekasse, medlem av skolestyret og formann i kretssykekassens amtsforening. Han var også formann i Levanger liberal-konservative forening, og ble i 1913 innvalgt i Levanger bystyre, der han var ordfører fra 1915 til 1918. Han døde av magekreft i 1918, og ble begravet fra Levanger kirke.

## Referanser
Det var en gang – utforskerne

***Det var en gang – Utforskerne*** (orig. ***Il était une fois... Les Découvreurs***) er en fransk animert TV-serie fra 1994 regissert av Albert Barillé.

## Innhold
#Kineserne, våre forfedre
#Arkimedes og grekerne
#Heron av Alexandria
#Måling av tid
#Henrik sjøfareren og kartografi
#Johann Gutenberg og trykking
#Leonardo da Vinci, multitalentet
#Doktorene (Paracelsus, Andreas Vesalius, Ambroise Paré osv.)
#Galileo Galilei
#Isaac Newton
#Georges-Louis Leclerc de Buffon (Utforsking av fortiden)
#Antoine Lavoisier og kjemi
#George Stephenson
#Michael Faraday og elektrisitet
#Charles Darwin og evolusjon
#Gregor Mendel og erter
#Louis Pasteur og mikroorganismer
#Thomas Edison og anvendt vitenskap
#Guglielmo Marconi og lydbølger
#Henry Ford og bil-eventyret
#Luftfart (Otto Lilienthal, Brødrene Wright osv.)
#Marie Curie
#Albert Einstein
#Konrad Lorenz, Gjessenes far
#Neil Armstrong, Månen og verdensrommet
#Fremtiden?

## Eksterne lenker
*
Peder Martin Bragstad

**Peder Martin Sivertsen Bragstad** (født 6. juli 1862 på Sandvollan, død 6. mai 1926 i Levanger) var en norsk overrettssakfører og politiker (V).

Etter middelskoleeksamen og studentereksamen avla han juridisk embedseksamen i 1892. Han hadde praksis som fullmektig, og åpnet deretter egen sakførerforretning i Levanger som 32-åring. Bragstad var mangeårig formann i Levanger og Skogns Sparebanks forstanderskap, og fungerte en tid også som banksjef, og nedla dessuten en betydelig innsats i Indherreds Aktie-Dampskibsselskab.

Han var medlem av Levanger bystyre 1894–1911, i årene 1902, 1909 og 1910 som Levangers ordfører, deretter administrativt ansatt som magistrat i rundt seks år. Bragstad kom tilbake som medlem av bystyret, i 1923 også som ordfører.

Han var sønn av ordfører i Inderøy Sivert Bragstad og hadde flere brødre og andre slektninger som også hadde offentlige verv.

## Referanser
Karl Erik Bøhn

**Karl Erik Bøhn** (født 14. februar 1965 i Sandefjord, død 2. februar 2014 i Tønsberg) var en norsk håndballtrener og -spiller. Han var fra august 2011 trener for Ungarns kvinnelandslag, og fra november samme år også for Győri Audi ETO KC.

Han spilte 126 kamper for Norges herrelandslag mellom 1986 og 1993. Samt lenge for Sandefjord håndball, der han vant både NM og Eliteserien som kaptein. Han var hovedtrener for Larvik fra 2005 til tidlig 2011. I løpet av denne perioden vant Larvik cupvinnercupen i håndball i 2007/2008, og ble semifinalist i EHF Champions League i 2009/2010.

Bøhn ble i februar 2013 diagnostisert med akutt myelogen leukemi. Han lå tre uker i kunstig koma og undergikk flere cellegiftskurer, og i juni 2013 var konstatert kreft-fri. I juli måtte han tilbake til sykehus for flere cellegiftskurer og i august gjennomgikk han en transplantasjon av beinmarg, donert av hans søster. I november ble han erklært fri for kreft. I desember 2013 ble det kjent at kreften var kommet tilbake og var uhelbredelig. Han døde på Sykehuset i Vestfold 2. februar 2014, 48 år gammel.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vargfjorden

**Vargfjorden** er en fjordarm som strekker seg omtrent 3,5 kilometer i sørvestlig retning fra Ofotfjorden i Narvik kommune i Nordland. Fjorden har innløp mellom Hamnes i vest og Porsøya, 3,3 kilometer øst vest for Kjeldebotn i øst. Vargfjordelva har utløp i bunnen av fjorden.

En lokal vei fra Kjeldebotn går gjennom grenden Hamnesstranda før den krysser fjorden over ei cirka tyve meter lang bru og fortsetter langs vestsiden til Jevika.

## Fotnoter



## Referanser
Estadio Andrés Quintana Roo

**Estadio Olímpico Andrés Quintana Roo** er et idrettsstadion i Cancún i den meksikanske delstaten Quintana Roo. Det har en tilskuerkapasitet på rundt 20&nbsp;000. Det ble åpna 11. august 2007, og er hjemmebanen til fotballaget CF Atlante. Stadionet er i likhet med delstaten oppkalt etter politikeren Andrés Quintana Roo.
1. divisjon bandy for menn

**1. divisjon i bandy for menn** er den nest øverste divisjonen i norsk bandy. Den består normalt av åtte lag. Det beste laget rykker opp til Eliteserien, mens lag nummer to spiller kvalifisering.

## Divisjonsvinnere

* 1997/98: Sarpsborg
* 1998/99: Drammen Bandy
* 1999/00: Ullevål
* 2000/01: Drammen Bandy
* 2001/02: Drammen Bandy 
* 2002/03: Snarøen
* 2003/04: Ready 
* 2004/05: Stabæk 2  
* 2005/06: Solberg 2
* 2006/07: Stabæk 2
* 2007/08: Stabæk 2
* 2008/09: Øvrevoll Hosle 
* 2009/10: Øvrevoll Hosle
* 2010/11: Øvrevoll Hosle
* 2011/12: Snarøya 
* 2012/13: Stabæk 2
* 2013/14: Ullern 
* 2014/15: Ullern 
* 2015/16: Øvrevoll Hosle 
* 2016/17: Stabæk 2
* 2017/18: Sarpsborg
* 2018/19: Øvrevoll Hosle
* 2019/20: Skeid
* 2021/22: Røa
* 2022/23: Øvrevoll Hosle
* 2023/24: Ullern

## Opprykk til Eliteserien
* (...)
* 1997/98: Sarpsborg
* 1998/99: Drammen og Ullern
* 1999/00: (annet seriesystem)
* 2000/01: (annet seriesystem)
* 2001/02: (annet seriesystem)
* 2002/03: Drammen
* 2003/04: Øvrevoll Hosle
* 2004/05: Ingen
* 2005/06: Høvik
* 2006/07: Hamar
* 2007/08: Høvik
* 2008/09: Ingen 
* 2009/10: Ingen
* 2010/11: Ingen
* 2011/12: Ingen 
* 2012/13: Ingen
* 2013/14: Ingen 
* 2014/15: Ullern og Hamar
* 2015/16: Ingen
* 2016/17: Konnerud
* 2017/18: Sarpsborg
* 2018/19: Øvrevoll Hosle 
* 2019/20: Skeid
* 2020/21: *Ingen seerie*
* 2021/22: Røa
* 2022/23: Øvrevoll Hosle
* 2023/24: Ullern

## Nedrykk til 2. divisjon
* (...)
* 1997/98: Sagene
* 1998/99: Ingen
* 1999/00: Ingen
* 2000/01: Ingen
* 2001/02: Ingen
* 2002/03: Røa
* 2003/04: Osbakken
* 2004/05: Ullern
* 2005/06: Mjøndalen 2
* 2006/07: Snarøen
* 2007/08: Ingen
* 2008/09: Skeid 
* 2009/10: Solberg 2
* 2010/11: Ullern
* 2011/12: Hauger og Drammen 2
* 2012/13: Solberg 2 og Ullevål 2
* 2013/14: Nordre Sande og Snarøya
* 2014/15: Øvrevoll Hosle
* 2015/16: Drammen 2 og Solberg 2
* 2016/17: Ingen
* 2017/18: Frigg
* 2018/19: NTNUI
* 2019/20: Frigg
* 2020/21: *Ingen seerie*
* 2021/22: Nordre Sande
* 2022/23: Hamar
* 2023/24:

## Eksterne lenker
* Norges Bandyforbund
Handy Man (sang)

**«Handy Man»** er en amerikansk rock and roll-sang, kreditert sangeren Jimmy Jones og låtskriver Otis Blackwell. Den ble opprinnelig innspilt av The Sparks Of Rhythm 1. februar 1956, ei gruppe som Jones hadde vært medlem av da han skrev den, men ikke da innspillingen fant sted. Denne versjonen ble utgitt på singlen Apollo 541 i desember 1959.

I 1959 hadde Jones også spilt inn sangen selv, i en versjon som var blitt omarbeidet av Blackwell, https://web.archive.org/web/20120717010749/http://www.kyleesplin.com/jllsb/JLLSBDIR/pages/68apage.htm som også produserte sessionen. Versjonen til Jones ble en millionselger. Sangen ble en hit igjen for Del Shannon i 1964 og for James Taylor i 1977. Taylors versjon var mest suksessfull. Den ga ham også han andre Grammy Award for Best Male Pop Vocal Performance.

Noen innspillinger av «Handy Man» oppfører C. Merenstein som med-opphavsmann. Det gjør også BMI under det fulle navnet, Charles Merenstein. Merenstein har andre sanger hos BMI.

## Coverversjoner
*Del Shannon spilte den inn. Hans versjon ble utgitt på singlen Amy 905 i juni 1964. An Embee Production. B-siden var «Give Her Lots of Lovin'».
*James Taylor spilte inn sangen. Den ble utgitt på singlen Columbia 3-10557 i juni 1977. Produsent var Peter Asher. Tekniker var Val Garay. B-siden var «Bartender's Blues». Sangen ble også utgitt på hans LP, *[[JT (album)|JT]]* (Columbia JC&nbsp;34811), i 1977
*Wild Man Fischer spilte inn sangen i 1977 for Rhino Records
*Frank Black & Teenage Fanclub gjorde også en coverversjon av «Handy Man». Den ble utgitt på maxi-CD-platen *The John Peel Session* (Strange Fruit SFRSCD&nbsp;042) 24. november 1997

## Norsk versjon
Olav Stedje har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er «Lykkesmed».

### Innspilling
*Olav Stedje. Utgitt på LP-platen *[[Ta meg med]]* (Philips) i 1981.

## Listeplasseringer

## Referanser
Birgitte Næss

**Birgitte Næss** (født 11. april 1975) hundekjører og oppdretter.

Næss har en tredjeplass fra Femundløpet 2009 og førsteplass fra Hallingen 2012 og Gausdal Maraton 2012. I 2014 kom hun på andreplass i det 600 kilometer lange Femundløpet. I Finnmarksløpet 2014 kom hun inn på 1t og 52min etter Sigrid Ekran. I 2015 tok hun 5.-plass i Finnmarkløpet.

I 2017 ble hun norgesmester, da hun kom på andreplass bak svenske Petter Karlsson, i Femundløpet 600&nbsp;km.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Oppland arbeiderblad
* Store norske leksikon
Lars Skattebøl

**Lars Skattebøl** (født 1927) er en prisbelønt norsk kjemiker.

Etter siv.ing. fra NTH 1951 og doktorgrad i kjemi fra University of Manchester 1956, har han jobbet for Union Carbides forskning i Brussel, ved SINTEF, vært sjefsingeniør for Norsk Hydros forskningsavdeling, vært professor ved Kjemisk institutt (UiO) 1970–97 og hatt en bistilling ved Universitetet i Tromsø. Han ga navn til Skattebøl-omleiring, en organisk reaksjon.

## Utmerkelser og verv
* Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning 1980
* Norsk kjemisk selskap, formann i seks år og æresmedlem 1993
* Guldberg-Waage-medaljen 1987
* medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi, Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab, The Royal Society of Chemistry og The American Chemical Society
* med i Styret for industrielt rettsvern

## Referanser
Dødens tre

***Dødens tre*** (russisk: Затишье, *Zatisje*) er en novelle/kortroman fra 1854 av den russiske forfatteren Ivan Turgenev (1818–1883).  Den ble først publisert i et tidsskrift, og deretter i endelig versjon i 1856.

Fra synsvinkelen til den unge godseieren Vladimir Astakhov – som er en fremmed fordi han til vanlig bor på en større eiendom annensteds – skildres et miljø av godseierfamilier i en landsens avkrok. Overklassen underholder seg med brettspill, middagsbesøk, ball og små romanser. Hovedpersonene er de unge ugifte Marja Pavlovna, Pjotr Veretjev og Pjotrs søster Nadesja, og Astakhov viser en visse interesse for begge kvinnene. Maria er forelsket i Pjotr, men han er en av de talentfulle, men «svake, ubesluttsomme menn» i landadelen som Turgenev så ofte skildrer. Han har ingen ambisjoner, intet alvor, og da han lar alkoholen ta endelig overhånd og ignorerer Marja, tar hun sitt eget liv ved å drukne seg. Nadesja gifter seg med en evneløs beiler, og Astakhov inngår et fornuftsekteskap.

## Norsk utgave
* I antologien *Fortellinger I* i serien Mesterverk fra verdenslitteraturen. Gyldendal, 1975. ISBN 82-05-05670-6
** Antologien gjenopptrykt som *Mesterfortellinger fra verdenslitteraturen*. Gyldendal, 2001. ISBN 82-05-27828-8

## Referanser
Frank Willy Utgård

**Frank Willy Utgård** (født 22. september 1966) er en norsk musiker, gitarist og låtskriver. Han er kjent som gitarist i Woodleg Odd's, og ble i 2012 ny gitarist i Vassendgutane etter at Leif Aase måtte slutte på grunn av økonomiske problemer i gruppa. 

Han har studert musikk i flere år i USA. Han opererte på Vestkysten i flere år.

## Diskografi
### Woodleg Odd's
* *[[Woodleg Odd's (album)|Woodleg Odd's]]* (2001)
* *[[The Right Track]]* (2002)
* *[[Norwegian Wood (Woodleg Odd's-album)|Norwegian Wood]]* (2004)
* *[[Foot Festish]]* (2006)
* *[[One Step Ahead]]* (2009)
### Vassendgutane
* *[[Festi ekje slutt - Beste HITtil]]* (2012)
* *[[Hesteslepp]]* (2013)

### Andre deltagelser
* Fatal Charm: *Eat My Shorts* (1989)
* BokkeReidars Bluesband: *[[BokkeReidars Bluesband (album)|BokkeReidars Bluesband]]* (1996)
* J.T. Lauritsen & The Buckshot Hunters: *[[Perfect Moves]]* (2004)
* Guro Håvik: *[[Godt å vere to]]* (2009)

## Referanser
Estadio Tres de Marzo

**Estadio Tres de Marzo** er et fotballstadion i Zapopan, en by i Guadalajaras storbyområde i den meksikanske delstaten Jalisco. Stadionet har en tilskuerkapasitet på 30&nbsp;015. Det er hjemmebanen til Estudiantes Tecos. Stadionet brukes også til konserter. Det ble åpna i 1971.

Under VM i fotball 1986 ble det spilt tre gruppespillskamper på Estadio Tres de Marzo.

## Referanser
Jens Lothe

**Jens Lothe** (født 25. november 1931, død 26. september 2016) var en prisbelønt norsk fysiker.

Etter cand.real. 1955 og dr.philos. 1968 ble han amanunsis ved Universitetet i Oslo 1959, dosent 1963 og professor i faststoff-fysikk fra 1972. Gjestet University of Bristol 1957-58, Carnegie Institute of Technology 1960-62 og Ohio State University 1965-66.

## Verv og berømmelse
* Det Norske Videnskaps-Akademi innvalgt
* Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning

## Referanser
Polaråret 1907

## Ekspedisjoner

### Arktis
*Danmarkekspedisjonen 1906–08 under ledelse av Ludvig Mylius-Erichsen når Nordøstrundingen.
*Britisk-amerikansk polarekpedisjon 1906–08 til Beauforthavet under ledelse av Ejnar Mikkelsen.
*Walter Wellman forsøker å nå Nordpolen med luftskipet «America».
*Frederick Cooks nordpolsekspedisjon 1907–09.

### Antarktis
*Nimrod-ekspedisjonen 1907–09 under ledelse av Ernest Shackleton til McMurdo-sundet.
*I den antarktiske hvalfangstsesongen 1906–07 opererer én landstasjon (Grytviken), tre hvalkokerier og åtte hvalbåter. Fangsten var 1122 hval.
*I den antarktiske hvalfangstsesongen 1907–08 opererer én landstasjon (Grytviken), seks hvalkokerier og 15 hvalbåter. Fangsten var 2082 hval.

## Begivenheter og etableringer
*En meteorogisk stasjon ble etablert på King Edward Point på Sør-Georgia.

## Oppdagelser og vitenskapelige resultater
*

## Fødsler
*29. januar – Gino Watkins, britisk Arktis-utforsker.

## Dødsfall
*17. november – Francis Leopold McClintock, irsk Arktis-utforsker.

## Referanser


## Litteratur
*
Fredrik Kiil

**Fredrik Kiil** (født 29. september 1921 i Narvik, død 25. desember 2015 i Oslo) var en prisbelønt norsk lege, kjent for sine bidrag til kunnskap om kunstig nyre.

Han tok examen artium i 1940 på Frydenlund videregående skole i Narvik, medisinsk embetseksamen (cand.med.) ved Universitetet i Oslo i 1948 og den medisinske doktorgraden (dr.med.) i 1958 på avhandlingen *The function of the Ureter and Renal Pelvis*.  Fra 1962 til 1991 var han professor og leder av institutt for eksperimentell medisinsk forskning ved Ullevål sykehus.

Fredrik Kiil utviklet en kunstig nyre som ble tatt i bruk over hele verden, en oppfinnelse som ga ham et stort internasjonalt navn. Som leder av Institutt for eksprimentell forskning ved Ullevål sykehus utviklet han særlig to viktige forskningsfelter: et om nyrenes funksjon og kontroll av blodtrykket og et annet om hjertekamrenes dynamikk og kontroll av blodstrøm.

I 30 år veiledet han mange unge leger til doktorgrad. Doktorandene har senere inntatt ledende stillinger i Helse-Norge og ved universitetene. Det er nå tilsvarende forskningsmiljøer ved de fire medisinske faktultetene i Norge.

## Verv og utmerkelser
* Det Norske Videnskaps-Akademi, innvalgt medlem
* Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning 1974
* Anders Jahres medisinske pris 1980
* Den amerikanske *National Kidney Foundation Dialysis Pioneering Award* 1982
* Ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden 1990

## Kilder
* Fredrik Kiil - Norsk biografisk leksikon
* Fredrik Kiil - Store norske leksikon 
* Nekrolog i Aftenposten 2. januar 2016 side 69, skrevet av Ole M. Sejersted, Ole Petter Ottersen og Bjørn Erikstein
Klima, energi og miljøteknikk

**Klima, energi og miljøteknikk** (KEM) er et fagfelt og programområde innen norsk fag- og yrkesopplærings andre videregående skoleår, Vg2. Programområdet bygger på bygg- og anleggsteknikk Vg1 og dekker blant annet fagene Tak- og membrantekker, ventilasjons- og blikkenslager, feierfaget, isolatørfaget og glassfaget. Gjennomført Vg2 gir grunnlag for å gå som lærling i ett eller flere av fagene. Der rørleggerfaget i noe større grad er et eget fagområde, har fagene en rekke elementer til felles selv om de tilhører ulike bransjer og har hver sine Fag- eller svennebrev.

Fagfeltet omhandler kunnskap om valg av materialer, verktøy og utstyr med hensyn til økonomi, fag og miljø og sikring av bygg og installasjoner i tråd med gjeldende regelverk. Helse, miljø og sikkerhet (HMS) innen KEM er rettet mot å trene opp motorikk, bevegelse og arbeidsspesifikk styrke for å forebygge skade og slitasje. Kompetanse innen korrekt bruk av ressurser i materialer, effektiv bruk av verktøy og tidsbruk. Yrkesutøveren skal kunne risikovurdere arbeidet, forebygge skader på personer og materiell gjennom risikobegrensende tiltak og montering av sikringsutstyr.

## Ventilasjon, membran og taktekking
I Fagfornyelsen 2020 ble rørleggerfaget skilt ut som ut av programområde. Som nytt programområde ble det nye begrepet ventilasjon, membran og taktekking tatt i bruk, der blikkenslager ligger under ventilasjonsfaget. VMT ble da brukt som forkortelse for det nye området, men KEM er siden videreført som betegnelse..

## Skoler
Programområdet KEM tilbys ved et utvalg skoler i Norge med Vg1 bygg- og anleggsteknikk. De fylkene som ikke har tilbudet kjøper plasser i andre fylker eller tilbyd opplæring i bedrift.

* Oslo: Kuben videregående skole
* Agder: Eilert Sundt videregående skole, studiested Lyngdal, Sam Eyde videregående skole, Tangen videregående skole
* Innlandet: Tilbys ikke
* Møre og Romsdal: Romsdal videregående skole
* Nordland: Tilbys ikke
* Rogaland: Jåttå videregående skole
* Troms og Finnmark: Tilbys ikke
* Trøndelag: Verdal videregående skole, Tiller videregående skole
* Viken: Borg videregående skole, Åssiden videregående skole
* Vestfold og Telemark: Færder videregående skole
* Vestland: Flora videregående skole, Sogndal videregående skole, Åsane videregående skole

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vil bli om KEM
№ 161 Squadron RAF

**№ 161 (Special) Squadron RAF** var en skvadron underlagt RAF Bomber Command i Royal Air Force under andre verdenskrig. Skvadronens hovedoppgaver var slipp av utstyr til motstandsbevegelser i det okkuperte Europa, samt slipp og henting av agenter.

161 Squadron ble først planlagt opprettet under første verdenskrig som en bombeflyskvadron, oppsatt med de Havilland DH9A, men planene ble aldri iverksatt. Derfor oppsto skvadronen operativt først i 1942. Den fikk samme oppgaver som 138 Squadron, og overtok også sine første fly fra denne skvadronen. Skvadronen var delt i to *flighter* (vinger). A-flight brukte lette transportfly av typen Lysander for opphenting av agenter, mens B-flight brukte bombefly for slipp av beholdere og agenter bak fiendens linjer. 

Skvadronen ble oppløst 2. juni 1945.

## Materiell
*Westland Lysander
*Armstrong Whitworth Whitley V 
*Douglas Havoc I
*Handley Page Halifax B.Mk II og Mk V
*Lockheed Hudson III og V 
*Short Stirling III og IV

## Referanser


## Litteratur
*Per Hysing-Dahl: *Vingeslag – Fra cockpiten til presidentplassen* (Aschehoug 1990) ISBN 82-03-16376-9
*Hugh Verity: *We Landed by Moonlight* (1978, 1995)

## Eksterne lenker
* 161 Squadrons historie på RAFs offisielle nettsted 
* 161 Squadrons historie
De døde

***De døde*** (engelsk originaltittel: *The Dead*) er en lang novelle / kortroman fra 1914 skrevet av den irske forfatteren James Joyce (1882–1941). Novellen er den siste i Joyces samling  *[[Dublinere]]* (1914, *Dubliners*). 

Handlingen er lagt til det årlige nyttårsselskapet hos *søstrene Morkan*. Hovedpersonen *Gabriel Conroy* er usikker på seg selv, ubekvem i sosiale situasjoner, og lykkes heller ikke med å håndtere sin egen usikkerhet. Han blamerer seg i selskapet. Samtidig får han en ny opplevelse av sin kone *Gretta*. Etter selskapet forteller Gretta om sin barndomsforelskelse i *Michael Furey*. Da Gretta skulle reise hjemmefra for å begynne på en klosterskole, ligger han syk; likevel, og til tross for regnværet, kommer han hjem til henne for å ta avskjed. Han dør en uke senere av sykdommen. 

Novellen blir beskrevet som «mer representativ for Joyce enn den ved første øyekast kan synes. Den er alt annet enn enkel – her er bare alle spor etter forfatterens håndgrep slettet ut. Så vel dens stoff (det fattigfornemme Dublin) som dens dypere handling ligger Ulysses nær. Historien om Gabriel Conroy og den andre, han som døde, handler om å bli seende.»

Historien ble filmet i 1987 av John Huston med datteren Anjelica Huston i den kvinnelige hovedrollen. En musikal av Richard Nelson og Shaun Davey hadde premiere på Broadway i 2000.

## Utgaver
* *Dublinere*. Oversatt av Olav Angell. Gyldendal, 1974. ISBN 82-05-06166-1. 2004-utgave: ISBN 82-05-33176-6
* I antologien *Fortellinger II* i serien Mesterverk fra verdenslitteraturen. Gyldendal, 1975. ISBN 82-05-05671-4.
* “Dei døde” Gitt ut av Skald Forlag, i serien av klassikere på nynorsk.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
KEM (andre betydninger)

**KEM** eller **Kem** har flere betydninger:

* Kem, historisk by i Republikken Karelia i Nordvest-Russland. 
* Kem (elv), elv i Karelia i Russland.

* Klima, energi og miljøteknikk (KEM), programområde innen fag- og yrkesopplæringens andre videregående skoleår, Vg2. 

* Kem er en norsk dialektisk variant av spørreordet *hvem*, blant annet på trøndersk
Adobe AIR

**Adobe AIR**, fullt navn **Adobe Integrated Runtime**, er et multiplattform rammeverk utviklet av Adobe Systems for kjøring av programvare. Med dette rammeverket kan man bygge komplekse applikasjoner for Internett, *Rich Internet Applications* (RIA), ved hjelp av Adobe Flash, Apache Flex, HTML, og Ajax, som kan kjøres som programvare på personlig datamaskin eller mobile plattformer. Systemet støtter operativsystemer som Windows, Linux, Mac OS og noen mobile plattformer som BlackBerry Tablet OS, iOS og Android.

Med AIR har Adobe til hensikt å fremme et allsidig rammeverk som gjør det mulig å benytte eksisterende kode fra Flash, ActionScript, eller HTML og JavaScript til å bli benyttet for å konstruere Internettbaserte applikasjoner som har mange av de samme vesenstrekk som programmer for datamaskiner har. Adobe har posisjonert AIR som et rammeverk for komplekse applikasjoner som i seg selv er uavhengig av en nettleser og kan benyttes installert på en PC. En generell applikasjon som utelukkende kjøres via en nettleser krever ikke egen installering på brukerens PC, men AIR krever at applikasjonen er pakket, digitalt signert og installert på brukerens lokale filsystem. Det gir tilgang til lokal lagring og filsystem i motsetningen til nettleserapplikasjoner som er langt mer begrenset til hvor og hvordan data kan bli lest, benyttet og lagret.

Adobe AIR benytter internt programvareutvidelsen Adobe Flash Player som systemmiljø for å kjøre programmer («runtime»), og ActionScript 3 som eneste programmeringsspråk. Flash-applikasjoner må være særskilt konstruert for Adobe AIR for å kunne benytte tilleggegenskaper som denne tilbyr, slik som integrering med filsystemet, klientutvidelser, integrering vindu-skjerm, samkjøring med aktivitetsfeltet («taskbar») i Windows, og integrering med maskinvare som eksempelvis GPS. Adobe AIR gjør det mulig for applikasjoner til å virke med data på et mangfoldig vis, inkludert lokale filer, lokale databaser som AIR har innebygget støtte for, og lokal kryptering.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hans Jacob Sand

**Hans Jacob Sand** (født 18. august 1956 i Oslo) er en norsk skuespiller. Han har medvirket i filmer, TV-serier og en rekke teaterstykker. Han er i dag frilansskuespiller, og har undervist i drama, teater og improvisasjon og holdt kurs for barn og unge i amatørteater. 

## Filmografi

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Hans Jakob Sand hos Filmweb.no
Jon Bremer

**Jon Bremer** (født 5. desember 1928 i Ås, død 12. november 2005) var en norsk lege som var professor ved Universitetet i Oslo.

## Bakgrunn
Foreldrene var Anders H. Bremer (professor ved Norges landbrukshøyskole) og Anna Bjørkum. Jon Bremer var gift med Eli Sakshaug. Han tok examen artium på Eidsvoll landsgymnas 1948 og cand.med. med kjemi som bifag 1956.

## Virke
Han tok dr. med. ett år etter fullført legestudium, i 1957. Derpå var han dosent i klinisk kjemi i 1966 og professor i medisinsk kjemi fra 1972. Bremer påviste i 1962 at carnitinet transporterer aktiverte fettsyrer inne i cellene. Med Rolf Kristiansen Berge utviklet han medisinen 3-thia som skulle øke fettforbrenningen. Bremers studie av fettsyrer i kroppen og stoffskifte av fett var biokjemisk grunnforskning med praktisk anvendelse i klinisk kjemi. Han samarbeidet blant annet med Lorentz Eldjarn og Kaare Norum. Thomas Bøhmer, professor i indremedisin, var medarbeider hos Bremer. I årene 1979-1981 var han formann i det medisinske fagrådet i Norges allmennvitenskapelige forskningsråd.

Han støttet nynorsk og var styremedlem i Noregs mållag 1961-1965.

## Utmerkelser
* Det Norske Videnskaps-Akademi innvalgt 1981
* Anders Jahres medisinske pris 1985, hovedprisen «for hans fremragende biokjemiske studier av mekanismene for fettomsetningen i cellene»
* Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning 1991 «for fremragende forskning innen medisinsk biokjemi»

## Referanser
Georg Waaler

**Georg Henrik Magnus Waaler** (1895–1983) var en prisbelønt norsk lege.

Etter examen artium 1913 dro han til Det Kongelige Frederiks Universitet og fikk cand.med. 1919 og ansettelse ved Anatomisk institutt der han studerte hvordan øyefargen på bananfluer arves. Med Francis Harbitz til sjef var han prosektor ved Patologisk institutt 1924-38 der han i 1927 fant ut noe om fargeblindhet. Fra 1933 studerte han farskapssaker og ble i 1938 professor ved det nye Rettsmedisinsk institutt.
Han var sønn av musikeren og politikeren Fredrikke Waaler, og bror til psykolog Rolf Waaler (1898–2000) og lege Erik Waaler (1903–97), samt onkel til legen Bjarne Arentz Waaler.

## Verv og utmerkelser
* formann i Den rettsmedisinske kommisjon 1946-65 etter Francis Harbitz
* dekanus ved Det medisinske fakultet 1952-56
* nestformann i Det akademiske kollegium 1954-56
* Det Norske Videnskaps-Akademi innvalgt 1943, preses 1961–68
* Den norske patologforening, formann fra 1934
* Lægeforeningens kreftkomité, medlem fra 1936
* ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden 1959
* Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning 1976  «for fremragende innsats i utforskningen av farvesynets arvelighetsforhold»

## Referanser