Fulfulde

**Fulfulde** er et niger-kongospråk som snakkes i Vest-Afrika. Det blir snakka av fulaniene fra Senegal til Kamerun og Sudan. Etter arabisk og de tidligere europeiske kolonispråka engelsk og fransk er fulfulde det språket som har den største geografiske utbredelsen i Afrika. Fulfulde har 20&nbsp;nominalklasser («grammatisk kjønn») i entall – noe som trolig er flest av alle språk.

## Språkets navn

Talere vest for Maasina i Mali kaller språket **', bortsett fra i [[Guinea]], der de kaller det **', mens de som snakker dialekter fra Maasina og østover sier **'. Språket er også kjent under mange andre navn:
* ''Fula''. Spesielt brukt i engelsk; kommer fra [[mandinka]] **' «fulani».
* *Ful*. Spesielt brukt i tysk; laga fra rota til ordet *fulfulde*.
* *Fulani*. Spesielt brukt i engelsk; kommer fra hausa **' «fulanier», flertall av **'.
* *Peul*. Spesielt brukt på fransk; kommer av wolof **' «fulani».

Disse benevninge blir også brukt mye om den etniske gruppa, i denne artikkelen omtalt som ''fulanier'', flertall av ''fulani''. Sjøl kaller de seg **' (entall), **' (flertall). Et annet navn på språket er **', som kommer av kanuri **' «fulani». Pular er et offisielt regionalt språk i Guinea, og mange av dets brukere der er enspråklige.

== Typologi ==
=== Syntaks ===
Fulfulde er et [[SVO-språk]] med [[kjerneinitial]]e fraser, som illustrert i dette eksempelet:



=== Morfologi ===
Fulfulde er et [[syntetisk språk]], ved at mange ord inneholder mer enn ett morfem. I setninga **' «Gjeteren fant to hvite kyr nær elva» inneholder alle orda flere morfemer, unntatt preposisjonen **' «nær»:



Det er dessuten et [[flekterende språk]]. Bøying blir uttrykt gjennom [[morfologisk modifikasjon|modifikasjon]] og [[suffiks]], og mange suffiks er uttrykk for flere [[grammatisk trekk|grammatiske trekk]]. I eksempelet over gir suffikset ''-ii'' i verbforma ''tawii'' «fant» uttrykk for tre grammatiske trekk, ''[[aktiv]]'' (i motsetning til ''[[medium (grammatikk)|medium]]'' og ''[[passiv]]''), ''fri'' (i motsetning til ''[[konjunkt]]'') og ''[[perfektiv]]'' (i motsetning til ''[[imperfektiv]]''). Fulfulde har ikke [[kasus]].

=== Fonologi ===
Fulfulde har bare to [[stavelse]]styper, ON og ONK, der O = [[opptakt (stavelse)|opptakt]], N = [[kjerne (stavelse)|nukleus]] (eller kjerne) og K = [[koda (stavelse)|koda]]. Stavelsen har med andre ord obligatorisk opptakt og kjerne og valgfri koda. Opptakt og koda inneholder kun én [[konsonant]]. Kjernen inneholder en kort eller lang vokal. Språket har ikke [[diftong]]er.

== Dialekter ==

Fulfulde har flere ulike dialekter. Ei mulig inndeling er:
* ''Pular'', ''Fuuta Jaloo'' ([[Guinea]])
* ''Pulaar'', ''Fuuta Tooro'' ([[Senegal]], [[Gambia]], [[Mauritania]] og Vest-[[Mali]])
* ''Fulfulde'', ''Maasina'' (midtre [[Mali]])
* ''Fulfulde'', ''Liptaako-Sokkoto'' (Øst-[[Mali]], [[Burkina Faso]], Vest-[[Nigeria]] og Vest-[[Niger]])
* ''Fulfulde'', Øst-[[Niger]] og midtre [[Nigeria]]
* ''Fulfulde'', ''Aadamaawa'' (Øst-[[Nigeria]] og Nord-[[Kamerun]])

== Lånord ==
Språket har lånt mye fra [[arabisk]] og [[fransk]], men også fra [[engelsk]], [[portugisisk]], [[malinke]], [[susu]], [[wolof (språk)|wolof]] og andre språk. Lånorda fra arabisk gjelder først og fremst religion ([[islam]]), filosofi, grammatikk og skriftkultur, mens lånorda fra fransk og engelsk gjelder moderne teknologi.

Her er noen eksempler – fra Aadamaawa-dialekten – på lånord fra arabisk:
* **' «profet» 



## Eksterne lenker
* Fula - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).