Folk og språk i Bhutan

**Befolkningen i [[Bhutan]]** kan grovt sett deles inn i tre: Drukpa, lhotshampa og små grupper av gjeterfolk og andre grupper med urbefolkningskarakter.

## Drukpa
**Ngalop** i Vest- og Midt-Bhutan er den dominerende folkegruppen i landet, som har tatt monopol på å definere den nasjonale kulturen. **Sharchop** i Øst-Bhutan er i stor grad assimilert med ngalop. Sammen omtales ngalop og sharchop som **drukpa**, *tordenfolket*.

### Dzongkha
**Ngalop**, eller **ngalong**, omtales ofte som *bhutanere*. De utgjør anslagsvis i overkant av 50 prosent av befolkningen, og dominerer kulturen i landet. Nasjonalspråket dzongkha http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=dzo er opprinnelig språket til denne folkegruppen, og kongen og landets sosiale og administrative overklasse tilhører ngalop. Den obligatoriske nasjonaldrakten gho har også opprinnelse i ngalop. Ngalop har sitt opphav i folkegrupper som på 700-tallet utvandret fra Tibet mot India. Navnet **ngalop** betyr «de først vakte», og gjenspeiler at dette var de første som tok opp buddhismen.

### Sharchopk
**Sharchop** er tradisjonelt bosatt i Øst-Bhutan. De anslås å utgjøre 15-20% av befolkningen. Deres språk **sharchopk** eller **tsangla** http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=tsj har ca. 50% gjensidig forståelse vis-à-vis dzongkha, og tilsvarende vis-à-vis bumthangkha. Det antas at folkegruppen har opphav i innvandring fra områder i dagens India og Burma. Navnet *sharchop* betyr *østlendinger* på dzongkha.

## Lhotshampa / Nepali

Lhotshampas språk, kultur og religion står i aktiv og passiv opposisjon til den dominerende kulturen. 

**Lhotshampa** er etterkommere etter nepalske arbeidere som britene skaffet til teplantasjene i Darjeeling og Assam i kolonitiden. Noen av dem trakk nordover til Bhutans sydlige, fruktbare områder på slutten av 1800-tallet, mens andre ble direkte invitert dit av kolonimakten for å dyrke opp det fruktbare området som de andre, høyfjellsboende, folkegruppene i Bhutan ikke brød seg om. Lhotshampa er i hovedsak hinduer, og snakker **nepali**, språket kalles i Bhutan også *lhotshammikha*.

Folkegruppen antas å utgjøre 35-40% av innbyggertallet i Bhutan, og det er antatt myndighetenes frykter for at de skal vise seg å utgjøre flertallet i befolkningen. Myndighetene i Bhutan antas å frykte en utvikling tilsvarende den i Sikkim, hvor den hinduistiske folkegruppen etter hvert utgjorde et flertall, og ved en folkeavstemning i 1974 vedtok å innlemme landet i India, idet de mente at India ville beskytte deres tro og livsform bedre enn den buddhistiske overklassen i Sikkim gjorde.

Navnet lhotshampa betyr *sørboere* på dzongkha.

## Mindre språk

### Bhumthangkha
Snakkes av om lag 30 000 personer i Bumthang og Trongsa fylker i det sentrale Bhutan. Ligger svært nær khengkha (90%) og 50% nær dzongka. http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=kjz.

Språket har fire dialekter: *ura, tang, chhokhor* og *chhumney*. De tre språkene *nubikha*, *khengkha* og *kurtokha* kan ifølge dorji også sees som dialekter av bhumthangkha, men foretrekker å behandles som egne språk.

#### Khengkha
Kalles også *khen*, og snakkes av om lag 40 000 personer i Mongar og Zhemgang fylker i det sentrale Bhutan. Språket kan sees som en dialekt av bhumthangkha, og brukes i fylkene sør for Bumthang. http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=xkf

#### Kurtokha
Kalles også *kurtyokha* og *gürtu*, og snakkes av om lag 10 000 personer i Lhuntse fylke i det nordøstlige Bhutan. Språket kan sees som en dialekt av bhumthangkha, og brukes i fylket øst for Bumthang. http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=xkz

#### Nubikha
Kalles også *nupbikha*, *ngenkha* og *henkha*, og snakkes i og rundt byen Trongsa i Trongsa fylke. Ukjent antall brukere. Språket kan sees som en dialekt av bhumthangkha, og brukes i fylket vest for Bumthang. http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=npb

#### Chhalikha
Kalles også *chali* og *tshali* og snakkes av om lag 1000 personer i Mongar fylke.  Språket er beslektet med bhumthangkha og kurtokha. http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=tgf
### Brokpa og dakpikha
Brokpa kalles også *brokpake*, *damilo*, *drokpakay* og *merag-sakteng-kha*, og snakkes av om lag 5000 personer i bygdene Merak og Sakteng lengst øst i Trashigang fylke i Øst-Bhutan. Dorji sier at språket snakkes av *«[[jak]]-gjetere»* .http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=sgt

Dakpikha kalles også *dakpakha* og snakkes av om lag 1000 personer i de samme områdene som brokpa. Ethnologue http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=dka antyder at det kan være en dialekt av brokpa, som er påvirket av nabospråket *dzalakha*.

### Chocangacakha
Snakkes av om lag 20 000 personer i Mongar og Lhuntse fylker i Øst-Bhutan. Dorji sier at språket brukes av østlige grupper av samme folkegruppe som utviklet *ngalop* / *dzongkha*. http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=cgk

### Dzalakha
Snakkes av om lag 15 000 personer nordøst i Lhuntse fylke i Nordøst-Bhutan. Kalles også *yangtsebikha* (Yangtses språk). Selv om det ikke http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=dzl

### Gongduk
Snakkes av om lag 2 000 personer i **Gongdu** gewog sørvest i Mongar fylke, Øst-Bhutan. Oppgis å være et urbefolkningsspråk. Kalles også *gongdubikha*. Dorji sier at *«man tror at Gundu var et lite, selvstendig kongedømme i meget tidligere tider»*. http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=goe

### Jokay
Kalles også *brokkat* og *brokskad*, og snakkes av om lag 250 personer i Dur-distriktet i Bumthang fylke. Regnes som et utrydningstruet språk. http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=bro

### Lakha
Kalles også *tshangkha*. Snakkes av om lag 8000 personer fra folkegruppen lagab, som bor i fjellområder vest i det sentrale/vestlige fylket Wangdue Phodrang. http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=lkh.

### Lhobikha
Kalles også *lhokpu*. Snakkes av om lag 1000 personer fra folkegruppen lhob, som hevdes å utgjøre en av landets urbefolkningsgrupper, i to landsbyer i det sørvestre fylket Samtse. Bhutanerne tror at lhob-folket fantes i Bhutan før den tibetanske innvandringen fra nord begynte på 800-tallet. Lhopfolket er kjent for sin animistiske religion, for praksisen med ekteskap mellom søskenbarn, og for særegne gravskikker. 

Språket regnes som et utrydningstruet språk. http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=lhp.

### Lunakha og layakha
Begge språkene snakkes av grupper på mellom 500 og 1000 personer lengst nord i det nordvestre fylket Gasa. Dorji sier at begge gruppene, både *lunab* http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=luk og *layab*   http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=lya er *«alpine gjeterfolk»*.

### Olikha
Kalles også *olekha* og *monkha*, og snakkes av om lag 1000 personer fra folkegruppen *monpa* som bor fem landsbyer i tre enklaver rundt *Det svarte fjellet* i Trongsa og Wangdue Phodrang fylker. Monpaene antar å være en urbefolkningsgruppe. Regnes som et utrydningstruet språk.
http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=ole

### Andre språk i Bhutan
Gjestearbeidere snakker ulike indiske språk og engelsk. Tibetanere som flyktet til Bhutan ved den kinesiske maktovertakelsen i 1959 bruker fortsatt i noen grad sitt eget språk.

## Litteratur
C.T. Dorji. *An introduction to bhutanese languages*. New Delhi, 1997

## Eksterne lenker
* Languages on the Tibetan Plateau and the Himalayas - grafisk fremstilling av slektsskap 
* Ethnologue kartlegging av verdens språk
* Joshuaproject.net en misjonsorganisasjons oversikt over folkeslag