open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kondensator

**Kondensator** har flere betydninger:

* Kondensator (varmeoverføring) er en type varmeveksler.
** Overflatekondensator er en komponent som ved hjelp av kjøling omdanner damp (gass) til væske.
** Kondensator (kuldeanlegg) er en komponent som kondenserer kjølemediet i et kjøle- eller fryseanlegg.
* Kondensator (elektrisk) er en komponent som tar opp og lagrer elektrisk ladning.
Nasal

**Nasal** (av latin *nasalis*, fra *nasus*, «nese») har flere betydninger:
* (adj.) som vedrører nesen.
* nasal konsonant
* nasal vokal
Grevelingenmeer

**Grevelingenmeer** (nor. Grevelingen sjø), før 1971 **Grevelingen**, var en arm av Nordsjøen inntil den ble stengt med Grevelingendemningen i øst i 1965, og Brouwersdemningen i vest i 1971. Demningene er en del av Deltaprosjektet  (ned. *Deltawerken*). Siden da er den en kunstig innsjø i de nederlandske provinsene Zeeland og Zuid-Holland. Grevelingenmeer ligger på nordsiden av Schouwen-Duiveland og sør for Goeree-Overflakkee (i Zuid-Holland). Sjøen dekker et område på 140 km², og fra tid til annen blir saltvann sluppet inn via en sluse i Brouwersdemningen. Videre er fiske etter østers en viktig næringsgren.

Innsjøen er et populært mål for rekreasjon, blant annet trives kajakkpadlere godt her. De bruker Grevelingenmeer til å trene før de padler i åpent hav. Rundt innsjøen ligger det mange havner (blant annet Battenoord). 

Grevelingenmeer har flere naturvernområder, blant annet der tidligere sandbanker har blitt til øyer (som *Hompelvoet*). På disse øyene har mange sjøfugler tilhold.

## Eksterne lenker
* 
* Kart over området
Simon Wiesenthal-senteret

**Simon Wiesenthal-senteret** ble grunnlagt i 1977 til den jødiske krigsforbryterjegeren Simon Wiesenthals ære. Organisasjonens hensikt er å fortsette og utvide Wiesenthals arbeid mot rasisme, antisemittisme, terrorisme og folkemord. Den har særlig vært sentral i forhold til å pågripe tyske krigsforbrytere fra 2. verdenskrig. Senteret har hovedkontor i Los Angeles og kontorer i New York, Miami, Toronto, Jerusalem, Paris og Buenos Aires, og er en akkreditert NGO hos både FN og Unesco. Direktør for senteret er Marvin Hier.

Senteret har også møtt en del kritikk for noen av sine aktiviteter. Da fylkestinget i Sør-Trøndelag vedtok å innføre fylkeskommunal boikott av Israel, ble dette av Simon Wiesenthal-senteret anklaget for å være et uttrykk for antisemittisme. I forbindelse med Jostein Gaarders angrep på Israel sommeren 2006 anklager senteret ham for å være syk og for å representere mørkets krefter. Senteret har også anklaget Venezuelas president Hugo Chávez for antisemittisme, og sammenlignet Irans president Mahmoud Ahmadinejad med Hitler.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nasaler

En **nasal lukkelyd** fremkommer når velum senkes, slik at luften kan strømme fritt ut gjennom nesen. Munnhulen fungerer fortsatt som et resonanskammer for lyden, men luften slipper ikke ut gjennom munnen, siden den blir blokkert av tungen eller leppene. Dermed er det ikke nesen selv som lager forskjell mellom de ulike nasale lukkelydene, men snarere munnens artikulasjon, som i plosiver.

Liste over nasale lukkelyder:

* [] er en stemt bilabial nasal
* [] er en stemt labiodental nasal (SAMPA: [F])
* [] er en alveolar eller dental nasal: se alveolar nasal
* [] stemt retrofleks nasal, vanlig i indiske språk (SAMPA: [n`])
* [] stemt palatal nasal (SAMPA: [J]); er en vanlig lyd in européiske språk som i spansk *ñ*; fransk og italiensk *gn*; katalansk og ungarsk *ny*; eller portugisisk *nh*.
* [] stemt velar nasal (SAMPA: [N]), som i *ting*.
* [] stemt uvular nasal (SAMPA: [N\])
Bayer (øl)

**Bayer** er en undergjæret øltype som henter sitt navn fra Bayern i Sør-Tyskland. Det er brunt eller rødbrunt i fargen og har en mer utpreget maltsmak enn pilsener. Ølet som selges som bayer i Norge har likhetstrekk med de tyske ølsortene Märzen og Münchener Dunkel.

## Historie
Det var klostrene i Bayern som først skal ha tatt i bruk en spesiell teknikk for å framstille øl. Øl fra Bayern var et undergjæret øl som var lettere og lysere enn det mer tradisjonelle overgjærete øltypene som fantes.

Når man tilvirket øl etter den bayerske metode, innebar det en mer innfløkt og raffinert produksjonsprosess med blant annet gjæring under kald temperatur (ofte ved hjelp av naturis), deretter fulgt av en lang lagringsperiode i kalde underjordiske kjellere. Under Gamle Aker Kirke i Oslo finnes fremdeles restene av den kjelleren Foss Bryggeri benyttet til dette. Dermed oppstod begrepet lager fra det tyske begrepet på lagring. Ordet *lager* brukes fortsatt som begrep for undergjæret øl i den engelskspråklige delen av verden.

Ved lov av 1803 ble en rekke av disse kloster-bryggeriene sekularisert og gikk over til private hender. Det skjedde videre en liberalisering av handelen som fjernet flere restriksjoner, og gjorde at bryggeriene i området kom nærmere fri konkurranse, samtidig som myndighetene fjernet mye av makten til bryggerlaugene.

Bayerølet var av god kvalitet og ble meget populært. Kunnskap om den bayerske bryggeteknikk ble derfor spredd videre i Tyskland. Denne spredningen kunne skje på grunn av grunnleggelsen av *[[De tyske tollforeningene|Zollverein]]*, samt anleggelse av jernbaner på tvers av de tyske småstatene. Resultatet av det hele var at det ble etablert en rekke bryggerier rundt omkring i Tyskland etter bayersk mønster.

I 1830-årene begynte maskindriften å trenge inn i de sørtyske og østerrikske bryggerier, etter at ølbryggere hadde vært på studietur til England. Der hadde man lenge nyttet maskinkraft i ølproduksjon. Denne utviklingen i de tyske bryggeriene spredde seg videre til Norden.

## I Norden
I 1845 ble det første bayerske bryggeriet startet i København, Carlsberg, og i 1843 i Sverige.

I Norge var det Aass Bryggeri som først brygget bayerøl i 1842, Schous Bryggeri startet brygging av ølet i 1843. Andre kilder har angitt Schreiners bryggeri i Trondheim som første i Norge med år 1840. Midten av 1800-tallet var på mange måter gjennombruddet for norsk øl og norsk bryggerinæring.

Bayerølet hadde i Norge samme "folke-øl"-status slik pilsen har idag, og en helflaske ble gjerne betegnet som en *[[murerpils|murer]]*. Dette endret seg etter okkupasjonen da tysk kultur ikke lenger var populær. Imidlertid fortsatte blant annet Aass Bryggerier og Frydenlund Bryggerier produksjonen av Bayerøl.

## Referanser



## Litteratur
* Schumann, U.J. et al (1993): *Deutschland deine Biere*, München.
Demokratisk sentralisme

**Demokratisk sentralisme** er en av hovedkomponentene i Lenins partimodell og leninismen. Demokratiske sentralisme innebærer at man står fritt til å diskutere motsetninger internt i partiet samtidig som man har felles front utad, ofte formulert som «frihet i diskusjon – enhet i handling».

Lenins tekst kalt *Hva må gjøres?* fra 1902 er den tidligste kilden hvor demokratisk sentralisme blir diskutert. Prinsippet om demokratisk sentralisme skulle siden bli et opprivende spørsmål i konfliktene mellom bolsjevikene og mensjevikene i det som da het det russiske sosialdemokratiske arbeiderpartiet. Etter den sjette partikongressen som ble avholdt i Petrograd i 1917, hadde bolsjevikene vunnet gjennom med sin linje, og definerte den demokratiske sentralismen slik:
# At alle styrende organer i partiet, fra topp til tå, skal være valgte;
# At alle partiorganene skal rapportere aktiviteter jevnlig til sine respektive partiorganisasjoner;
# At det skal være streng partidisiplin og at mindretallet innordner seg etter flertallet;
# At alle beslutninger i høyere organer skal være absolutt bindende for de lavere organene og for alle partimedlemmer.
Lenins begrunnelse for en slik streng partidisiplin var at demokratisk sentralisme ville motvirke den omfattende fraksjonsvirksomheten som tidligere hadde rådd i partiet. Han hevdet at fraksjoneringen ledet til ukameratslig oppførsel blant partimedlemmene, noe som lett kunne utnyttes av politiske fiender utenfor partiet.

Ifølge Lenin var dette den eneste måten å organisere et slagkraftig og disiplinert revolusjonært parti på. Denne teorien går hand i hand med hans teorier om kaderparti. Norske kommunistpartier og -forbund som Norges kommunistiske parti, Arbeidernes kommunistparti og Tjen folket har operert med Lenins kadermodell og på prinsippet om demokratisk sentralisme.

Ifølge Mao Zedong fungerer demokratisk sentralisme som Folkerepublikken Kinas statsform og styringssystemet til Kinas kommunistparti.

## Se også
*Kaderparti

## Referanser
Evangeliebok

**Evangeliebok** (gresk: Εὐαγγέλιον, *Evangelion*) er en kodeks eller innbundet bind som inneholder ett eller flere av tekstene til de fire Evangelier i kristendommens Det nye testamentet – normalt alle fire – med fokus på livet til Jesus Kristus fra Nasaret og opphavet til den kristne tro. Begrepet brukes også om en liturgisk bok, også kalt Evangeliet, hvorfra man kan lese delene av evangeliene som brukes i messen og andre gudstjenester, ordnet i henhold til rekkefølgen i kirkeåret (den liturgiske kalenderen).

Selv om hele Bibelen innen kristendommen regnes som en hellig bok, har Evangeliene en særstilling fordi de anses å inneholde Kristi egne ord. Det er derfor en tradisjon helt tilbake til oldkirken for at man lager egne bøker som kun inneholder evangelietekstene. I noen kirker, spesielt den katolske og den ortodokse, er det vanlig at evangelieboken bæres i prosesjon, og at man ved enkelte anledninger velsigner menigheten med den. Før opplesningen fra Evangeliene under ordets liturgi er det også i disse kirkene vanlig å incensere boken. 

## Referanser


## Litteratur
*Calkins, Robert G. (1983): *Illuminated Books of the Middle Ages*. Cornell University Press, 
* Foley, Edward; Baldovin, John Francis; Collins, Mary; Pierce, Joanne M. red. (2011): «Commentary», *A Commentary on the Order of Mass of the Roman Missal*, Liturgical Press, , 9780814662472
*Deiss, Lucien (1992): *The Mass*, Liturgical Press, , 9780814620588
* Pächt, Otto (1986): *Book Illumination in the Middle Ages*, overs. fra tysk, Harvey Miller Publishers, London, 
*Palazzo, Eric (1998): ''A History of Liturgical Books from the Beginning to the Thirteenth Century'', Liturgical Press, , 9780814661673

## Eksterne lenker

*Getty Museums framstilling om evangeliebøker, og en annen
Keisaren

:*For den monarkiske tittelen, se [[Keiser]].*

**Keisaren** (også kalt **Grånosi**) er et fjell i Luster kommune i Sogn og Fjordane. Det har en høyde på 1 741 meter over havet.

## Se også
* Liste over Norges høyeste fjell

## Referanser
Pinerolo

**Pinerolo** er en by med 33&nbsp;269 innbyggere i Storbyområdet Torino i det nordlige Italia. Den militære hovslagerskolen (grunnlagt 1882) som finnes her, er den eneste i sitt slag i Italia. Byen har  innbyggere (2023). Pinerolo grenser til kommunene Buriasco, Cumiana, Garzigliana, Osasco, Pinasca, Piscina, Roletto, San Secondo di Pinerolo, Scalenghe, Cantalupa, Frossasco, San Pietro Val Lemina, Macello, Porte.

## Geografi
Byen ligger 37 km fra Torino på lavlandet ved munningen av Val Chisone. Kommunen ligger på elven Chisones venstre side, like før den munner ut i elven Pellice, som i sin tur straks munner ut i Po.

## Sport
Under de olympiske vinterleker 2006 ble konkurransene i curling arrangert her.
Målby for den 17. etappen av Tour de France 2011.
* 4. etappe av Tour de France 2024
* 12. etappe av Giro d’Italia 2019
* 13. etappe av Giro d’Italia 2019
* 17. etappe av Tour de France 2011
* 18. etappe av Tour de France 2011
* Curling under Vinter-OL 2006
* EM i kjelkehockey 2007
* Vinter-OL 2006

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sauze d’Oulx

**Sauze d'Oulx** (fra 1928 til 1947 **Salice d'Ulzio**) er en kommune med nesten 1&nbsp;000 innbyggere i Storbyområdet Torino i det nordlige Italia. Byen har  innbyggere (2023). Sauze d’Oulx grenser til kommunene Oulx, Pragelato, Sestriere.
 
## Geografi

Sauze d'Oulx ligger vest for Susa i dalen av samme navn (Susadalen), og er et jordbruks- og turist-senter. Stedet ligger på vestskråningen av Monte Genevris (2&nbsp;536 moh). Bosetningen er delt i to klart atskilte deler: den gamle typiske alpelandsbyen og høyere opp en nyere landsby med hoteller. 

## Historie
Navnet er oksitansk og betyr «over Olux».

Det finnes keltiske levninger her, noe som viser at området var befolket i førromersk tid. I fjellkongen Cozios tid bodde sauvinvatiene her. De er opphavet til navnet «Jouvenceaux». I århundrene som fulgte, dro ulike arméer gjennom dalen (Val di Susa). Det dreier seg om goterne, langobardene og burgunderne. I det 10. århundre var det også sarasenere her.

## Sport
Under de olympiske vinterleker 2006 ble konkurransene i freestyle arrangert i Sauze d'Oulx-Jouvencaux i Sauze d'Oulx.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Alpehumle

**Alpehumle** (*Bombus alpinus*) er en våre store alpine humlearter.  

## Kjennetegn
Brystet til alpehumle er svart, mens det aller meste av bakkroppen er rustrødt, ofte i det gulaktige og kan virke falmet.

## Størrelse
Alpehumle er en stor humle etter norske forhold. Målene kan variere, og særlig lengden er unøyaktig da bakkroppen kan trekkes sammen eller strekkes ut.
 
Radial cellen: 5,02 mm (4,70-5,25 mm)

## Bolet
Bolene er heller små eller av middels størrelse og mer eller mindre underjordiske. Humlen er en pocket-maker. Vi har ikke mange kjente bolfunn i Norge.

## Utbredelse
Vi finner alpehumle i fjellstrøkene i Sør-Norge, mens etter som vi kommer nordover i Nord-Norge krabber den ned til kysten og helt ut på øyene i skjærgården.

## Referanser




## Litteratur
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.

## Eksterne lenker
*
Scriblerus Club

**Scriblerus Club** var en uformell, litterær venneklubb som eksisterte i flere måneder i 1714 i England og hadde noen av de mest utpregede og fargerike satirikere som har skrevet på det engelske språket, blant annet Jonathan Swift, Alexander Pope, John Gay, John Arbuthnot og Thomas Parnell. 

Klubben, hvis navn er tatt fra en fiktiv forfatter *Martinus Scriblerus*, begynte som et prosjekt for drive gjøn med kunnskapsfornærmelser hvor de enn måtte finne det. Et resultat ble *The Memoirs of Martinus Scriblerus* som ble publisert i Popes prosaverk i 1741, men mange har kreditert verket hovedsakelig Arbuthnot. Den andre utgaven av Popes lekne, episk verk *[[The Dunciad]]* har også arbeid som er blitt kreditert Martinus Scriblerus. Klubbens innflytelse kan bli sett i Swifts allegoriske verk Gullivers reiser.

Robert Harley, 1. jarl av Oxford og Mortimer deltok også periodisk på klubbens lørdagsmøter, men det er ikke kjent om han bidro noe til klubbens litterære verk.

Klubben ble oppløst etter 1714.

Også senere hadde klubben en viss innflytelse, blant annet ved Richard Owen Cambridge (1717&ndash;1802) skrev et lekent og tøvete dikt kalt *[[The Scribleriad]]*, hvor helten er en viss Martinus Scriblerus. Den har også gitt litterære og historiske analyser som eksempelvis Patricia Carr Brückmann har gjort i avhandlingen «A Manner of Correspondence: A Study of the Scriblerus Club» studert klubbens medlemmer og deres «felles ånd» (common spirit) som førte dem sammen og som holdt deres lange allianse forent.
Bossekop

**Bossekop** (nordsamisk: *Bossugohppi*, 'bardehvalbukt') er det vestligste av de tre områdene som i dag utgjør tettstedet Alta. De to andre områdene er Bukta og Elvebakken og rundt år 2000 var stedene vokst sammen til ett tettsted. Stedet ligger ved E 6 innerst i Altafjorden hvor E 6 krysser Kautokeinoveien. I Bossekop finnes noen butikker, en kafe, og i krysset mellom E 6 og Kautokeinoveien ligger Vertshuset eldresenter.

Fra 7. september 2005 er det offisielle samiske navnet *Bossogohppi*. Stedet er en gammel markedsplass hvor samer fra Kautokeino, Karasjok og Porsanger kom for å selge reinsdyrkjøtt, reinsdyrskinn, ryper, skaller o.l. Lokale samer solgte eller byttet fisk, hvalkjøtt, og andre lokale varer. Faste markedsdager var 3. mars og 1. desember. I de senere år er markedstradisjonene tatt opp igjen. 

Allerede i 1719 var det skole i Bossekop, i dag er Bossekop skole en fulldelt barneskole. Da tyskerne under andre verdenskrig i november 1944 trakk seg tilbake fra Finnmark, ble Bossekop rasert. Bare Alta kirke stod igjen. Stedet er siden bygget opp igjen. Like vest for Bossekop ligger Hjemmeluft med de berømte helleristningene, hvor Alta Museum holder til. Bossekop Ungdomslag er idrettslaget på stedet.

Den franske La Recherche-ekspedisjonen etablerte i 1838 et mindre observatorium for nordlys og magnetisme her, hos madam Clerk på Bossekop Gård. Den franske kunstneren Bevalet's malerier fra Bossekop ble i ettertid vist på utstillinger som gikk over hele Europa.  I 1882 etablerte man i anledning Det internasjonale polaråret, et nytt observatorium på Breverud like ved. Det ble først ledet av Aksel Steen. Den tyske Martin Brendel tok i 1892 det første fotografi av nordlys nettopp her. Bossekop og Kåfjord inngikk i observatorie-nettverket etablert 1902-03 av Kristian Birkeland. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Utsikt mot Bossekop fra Hjemmelufttoppen
Haganah

**Haganah** var en jødisk paramilitær organisasjon grunnlagt i 1920 for å beskytte jødiske bosettinger mot arabiske angrep. Yitzhak Rabin, Ariel Sharon og Rehavam Zeevi var blant dens mer kjente medlemmer. I løpet av mellomkrigstiden og under andre verdenskrig ble deres forhold til den britiske administrasjonen i Palestinamandatet stadig mer anstrengt, noe som ledet til en rekke tilfeller av sabotasje mot logistikk for retur av jødiske innvandrere som britene regnet som illegale. Ved opprettelsen av staten Israel ble organisasjonen innlemmet i det israelske forsvaret (IDF).

## Opprettelsen

Forgjengeren til Haganah var Hashomer som ble etablert i 1909, og var en etterfølger av Bar-Giora, grunnlagt i 1907. Bar-Giora besto av en liten gruppe jødiske innvandrere som voktet jødiske bosetninger mot en årlig avgift. Ikke på noe tidspunkt hadde denne gruppen over 100 medlemmer. Etter arabiske opptøyer i 1920 og Jaffa-opptøyene i 1921 mente det jødiske lederskapet i Palestina at de ikke kunne stole på den britiske administrasjonen for beskyttelse mot araberne, og dermed skapte jødene Haganah for å beskytte de mange jødiske bosetningene og kibbutzer.

## Sentralisering og splittelse

Mellom 1920 og 1929, manglet Haganah en sterk sentral myndighet og koordinering. De forskjellige enhetene var svært lokaliserte og dårlig bevæpnet. De besto hovedsakelig av jødiske bønder som voktet sine egne gårder og i fellesskap voktet deres kibbutzer. Etter de palestinske opptøyene i 1929, endret Haganah sin rolle seg dramatisk. Det ble en mye større organisasjon som omfattet nesten alle de unge og voksne i de jødiske bosettingene, samt tusenvis av medlemmer fra byene. De kjøpte også våpen fra utlandet og lagde sine egne håndgranater og enkelt militært utstyr, og forandret seg fra en utrent milits til en dyktig militær enhet.

I 1931 splittet de mer militante medlemmene ut av Haganah av og dannet den mer militante organisasjonen Irgun. Under og etter andre verdenskrig organiserte Haganah jødisk innvandring til Palestina i strid med britenes immigrasjonsrestriksjoner. Cirka  jøder på flukt fra Holocaust ble brakt til Palestina med flere hundre skip. Haganah organiserte også demonstrasjoner mot innvandringskvotene satt av det britiske Palestinamandatet.

I et forsøk på å hindre britisk deportering av  jødiske flyktninger til Mauritius, plasserte Haganah-medlemmer en bombe på skipet SS «Patria» mens det lå til kai i Haifa. Målet var å stanse skipets fremdrift, men bomben fikk større effekt enn forventet og gjorde at skipet sank. 267 personer omkom i forliset. De overlevende flyktningene fikk senere tillatelse til å bli værende i Palestinamandatet.

## Omgjøring

Den 28. mai 1948, mindre enn to uker etter opprettelsen av staten Israel den 15. mai, grunnla den provisoriske regjeringen det israelske forsvaret som skulle etterfølge Haganah. Haganah ble dermed omgjort til det som nå er Israels forsvar, Tzva Haganah le-Yisra'el (hebraisk ).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Det hebraiske universitetet i Jerusalem

**Det hebraiske universitetet i Jerusalem** (hebraisk האוניברסיטה העברית בירושלים 
*Ha'Universita Ha'Ivrit Bi'Yerushalayim*, arabisk الجامعة العبرية في القدس) er Israels eldste universitet, erklært offisielt åpnet den 1. april 1925.

Universitetet har mer enn 24&nbsp;000 studenter. Med 7 fakultet regnes Det hebraiske universitetet i Jerusalem som en ledende institusjon for høyere utdanning i Israel.

## Bakgrunn
Grunnsteinen til universitetet ble lagt ned på Skopusberget i 1918. Ideen om et jødisk universitet i Jerusalem oppstod allerede under den første sionistiske verdenskongressen i Basel, og i 1902 gikk bl.a. Chaim Weizmann, Martin Buber og Berthold Feiwel inn for ideen. Også Albert Einstein støttet forslaget. Han testamenterte sine skrifter og eiendom, bl.a. sommerhuset, til universitetet.

1. april 1925 kunne universitetet høytidelig åpnes, med fakulteter for mikrobiologi, kjemi og jødiske studier. Judah Leon Magnes var universitetets første kansler og fra 1935 til 1948 dets president.

På grunn av det nazistiske holocaust kom mange jødiske vitenskapsfolk som flyktninger til det daværende britiske mandatområdet i Palestina, og universitetet vokste betydelig. Under Uavhengighetskrigen 1948–1949 havnet universitetsbygningene i den jordanskkontrollerte delen av Jerusalem, og undervisnings- og forskningsvirksomheten måtte flyttes. Det ble bygget to nye campuser i den vestlige delen av Jerusalem, *Givat Ram* og *Ein Kerem*. Først i 1967, da de israelske styrkene tok kontroll over hele Jerusalem, ble universitetets opprinnelige campus på Skopusberget gjenåpnet, og siden utvidet. Den er nå universitetets sentrum.

Det som nå er Det jødiske nasjonal- og universitetsbibliotek, ble grunnlagt i 1892.

## Befatning med nordmenn
Kjemikeren Johannes Dale var gjesteforsker her i 1985.
De ga i 1994 den andre Truman Institute prize posthumt til Johan Jørgen Holst, og
hit har flere dratt med stipend fra Johan Jørgen Holst minnefond.
Den norskfødte Ester Samuel Cahn (født 1933) var professor i statistikk her på 1990-tallet.
Forskeren Torleif Elgvin ved  Luthersk Bibel- og Menighetsseminar (LBM) ble i 1998
den første nordiske teolog med *An analysis of 4QInstruction*, en avhandling om Dødehavsrullene herfra, en visdomsbok fra 2. århundre
før Kristus.

## Galleri

Fil:Academy of the Hebrew Language.JPG|Akademiet for hebraisk språk
Fil:The National Library of Israel building - Amitay Katz.jpg|Israels nasjonalbibliotek
Fil:Synagogue2 Bldg.jpg|Synagoge på campusområdet
Fil:Bezalel.jpg|Bezalel Academy of Art and Design - Israels nasjonale kunstakademi
Fil:Amfiteatron-al-shem-Rothberg.JPG|Scopus Fjellet Amphitheatre


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Hadassah Ein Kerem-sykehuset

**Hadassah Ein Kerem** er et stort universitetssykehus i Jerusalem. Sykehuset ble åpnet i 1961, og består i dag av 22&nbsp;forskjellige bygninger.

## Bildegalleri

Fil:Hadassah Medical Center by David Shankbone.jpg|


## Eksterne lenker
*
Legion

**Legion** har flere betydninger:

## Militær
* Legion Condor, et tysk forband som var aktivt i årene 1936–1939
* Légion étrangère, den franske fremmedlegion
* Legión Extranjera Española, den spanske fremmedlegion
* Legion of Merit, en amerikansk medalje
* Romersk legion, hæravdeling på 4200&ndash;6000 mann

## Media
* ''Legion'' (TV-serie), en amerikansk TV-serie fra 2017 basert på Marvel Comics-figuren Legion
* Legion of Doom, en amerikansk electronicagruppe
* Legion of the Damned, et nederlandsk thrash metal-band
* *[[World of Warcraft: Legion]]*, en utvidelsespakke til MMORPG-en *[[World of Warcraft]]*

## Øvrige
* Legion (enhet), gammelt romersk lengdemål
* Legion Field, en sportsarena i Birmingham, USA, blant annet brukt under Sommer-OL 1996
Chuquisaca

**Chuquisaca** er et departement i Bolivia og grenser til nabodepartementene Cochabamba, Tarija, Potosí samt Santa Cruz. Departementshovedstaden er Sucre, som også er den offisielle hovedstaden i Bolivia.

Chuquisaca har et areal på 51&nbsp;524 km² og en befolkning på 581&nbsp;347 (2012). 

## Provinser i departementet Chuquisaca
Departementet er delt inn i ti provinser (*provincias*):

## Referanser
Hemorrhagisk hjerneslag

**Hemorrhagisk hjerneslag** (ofte kalt **hjerneblødning**) er nevrologisk sykdom som utgjør ca. 10&ndash;15% av alle tilfeller av hjerneslag. Man skiller mellom to typer hemorrhagiske hjerneslag: intracerebral blødning og subarachnoidalblødning. Andre typer intrakranielle blødninger, nærmere bestemt subduralblødninger og epiduralblødninger, kategoriseres ikke som hjerneslag.

## Eksterne lenker
* Om hjerneblødning på Oslo-Universitetssykehus.no
Americium

**Americium** er et kunstig fremstilt radioaktivt grunnstoff med kjemisk symbol **Am** og atomnummer 95. 

## Historie
Americium ble oppdaget i 1944 av Glenn T. Seaborg, Leon O. Morgan, Ralph A. James, og Albert Ghiorso ved University of Chicago, USA. De fremstilte isotopen 241**Am** ved å utsette 239**Pu** (plutonium) for nøytron-bombardement i en kjernereaktor. Dette skapte 240**Pu** og 241**Pu** som ble nedbrutt til 241**Am**:
:\mathrm{^{239}_{\ 94}Pu \ \xrightarrow {(n,\gamma)} \ ^{240}_{\ 94}Pu \ \xrightarrow {(n,\gamma)} \ ^{241}_{\ 94}Pu \ \xrightarrow [14,35 \ a]{\beta^-} \ ^{241}_{\ 95}Am \ (\ \xrightarrow [432,2 \ a]{\alpha} \ ^{237}_{\ 93}Np)}

Americium er oppkalt etter kontinentet Amerika og var det fjerde transurane grunnstoffet som ble oppdaget.

## Egenskaper
Americium er et radioaktivt sølvhvitt skinnende metall som tilhører aktinoidene. Det oksiderer langsomt i tørr luft og er mer formbart enn uran og plutonium. Alfastrålingen er omkring 3 ganger sterkere enn fra radium, og i gram-mengder avgir det også sterk gammastråling. Med en kritisk masse på 60&nbsp;kg er det teoretisk mulig å bruke stoffet i fisjonsreaktorer eller kjernefysiske våpen, men andre stoffer med lavere kritisk masse er lettere tilgjengelig (plutonium og uranisotoper). Styret i Det internasjonale atomenergibyrået vedtok i 1999 at americium skulle omfattes av ikke-spredningsavtalen.

### Isotoper
Americium har ingen stabile isotoper. Hittil er 19 isotoper kjent, og de mest stabile av disse er 243**Am** med halveringstid 7&nbsp;370 år, 241**Am** med halveringstid 432,2 år, og 242m1**Am** med halveringstid 141 år. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 3 døgn, og de fleste kortere enn 1 time. Kjernene til isotopene 241**Am**, 243**Am** og 242m1**Am** kan spaltes spontant (uten ytre påvirkning).

CAS-nummer: 7440-35-9

## Forekomst
Americium finnes ikke i naturen, men fremstilles kunstig ved nøytron-bombardement av plutonium. Årsproduksjonen på verdensbasis er ukjent.

## Anvendelse
Den radioaktive isotopen 241**Am** brukes for å måle glassruters tykkelse, og som strålekilde i røykvarslere.
En ionisk røykvarsler består av en radioaktiv kilde som ligger inne i et ionekammer. Siden strålingen ioniserer luften i kammeret, blir det generert elektrisk strøm. Hvis røykpartikler kommer inn i kammeret, reduseres strømmen og alarmen går. Til røykvarslere brukes strålekilder som sender ut alfapartikler (som regel 40 kBq 241**Am**), og det er derfor knapt noen målbar stråling på utsiden av varsleren.

## Helsefare
Americium i røykvarslere sender ut både alfa- og gammastråling, men utgjør en svært liten helserisiko. Alfastråling har kort rekkevidde, mens gammastrålingen er i dette tilfellet ubetydelig og relativt energisvak. 

## Referanser
Cochabamba (departement)

**Cochabamba** er et departement i Bolivia. Departementet er oppdelt i 16 provinser. Cochabamba har et areal på 55&nbsp;631 km² og en befolkning på  innbyggere (2012). Departementshovedstaden ligger i byen Cochabamba.

## Provinser i departementet Cochabamba
Cochabamba er inndelt i seksten provinser (*provincias*):

## Referanser
Brohode

**Brohode** er et militært begrep (fra engelsk *bridgehead*) som betegner å opprette framskutt militært støttepunkt ved elv eller lignende, landsetting på en kyst, overgang over et vassdrag eller landsetting fra luften, opprinnelig for å sikre strategisk passasje over en bro. Under et luftbårent angrep blir brohodet gjerne etablert av luftbårne tropper, enten ved hjelp av helikopter eller fallskjerm, og gjerne på en eksisterende flyplass.

Et brohode eksisterer vanligvis kun noen få dager, da den invaderende styrken enten blir slått tilbake eller utvider brohodet til en sikker defensiv base, før de videre angriper fiendens territorium, slik som da amerikanske 9. panserdivisjon tok Ludendorffbroen over elven Rhinen ved Remagen i mars 1945 under andre verdenskrig. I noen tilfeller kan et brohode eksistere i flere måneder.

## Etymologi
Brohode (fransk *tête de pont*) er et militært begrep som først ble etablert fra høymiddelalderen, i tiden fra før oppfinnelsen av kanoner betydde militære festningsverk som beskyttet enden av en bro. Som mange eldre begreper, endret betydningen av ordet med tidens gang. Med innføring og utbredelsen av kanoner ble begrepet omdannet til en generalisert betegnelse for befestninger et stykke utenfor endene av broen som ble utplassert for å beskytte både broen og eventuelle tropper som krysset den. Med våpen for kortdistanse var et brohode ofte ikke noe mer enn en skjerm foran selve broen. Fra 1801 var et brohode betegnet som «en befestning som dekker den ende av en bro som er mest utsatt for angrep fra en fiende,» men fra 1930 som det «framskritt som ble oppnådd av en militær styrke i møte med fienden», særskilt ved invasjon.

## Se også
* Luftlandsetting
* Amfibisk krigføring

## Referanser
Bolivias riksvåpen

**Bolivias riksvåpen** er det heraldiske kjennetegnet for Den flernasjonale stat(en) Bolivia i Sør-Amerika.

Bolivias riksvåpen består av et ovalt skjold omkranset av av en bord med 10 stjerner i bunnen og Bolivia skrevet på toppen i gull. Innenfor borden er et bilde som viser et landskap av et fjell, med et mindre fjell foran og en stigende sol på himmelen. I forgrunnen står en lama ved siden av en  og et nek med hvete. Bak skjoldet ligger to korslagte kanoner av gull, to par korslagte musketter med bajonetter. På høyre side er en øks, på venstre side en rød frygisk lue. Skjoldet krones av en krans av laurbær- og olivengrener der det sitter en kondor med utspilte vinger. Tre nasjonalflagg flankerer hver side.

Stjernene på borden representerer Bolivias ni departement, samt den tidligere provinsen Litoral. Landskapet på bildet viser det sølvrike fjellet Cerro Rico de Potosí med himmelen under daggry. Foran dette det mindre fjellet *Cerro Menor* og *Jesu hellige hjertes kapell*. Den hvite lamaen er Bolivias nasjonaldyr og sammen med palmetreet og kornneket symboliserer de Bolivias naturressurser. Kanonene og muskettene representerer kampen for uavhengighet, mens øksen og den frygiske luen representerer frihet. Laurbærgrenene symboliserer fred, mens Andeskondoren er et symbol på viljen til å forsvare nasjonen og dens frihet.

Riksvåpenet i nåværende form ble antatt i 2004, men har hatt samme innhold siden 1888.

## Referanser
AVR

**Atmel AVR** er en familie mikrokontrollere fra Atmel. En mikrokontroller er en liten datamaskin som har all funksjonaliteten innebygd i samme chip  og kan programmeres til f.eks. å håndtere datatrafikk, styre motorer eller gjøre utregninger mens den krever veldig lite plass og strøm.

AVR-arkitekturen har utgangspunkt i to diplomoppgaver fra NTH skrevet av Vegard Wollan og Alf-Egil Bogen. Sammen med Gaute Myklebust patenterte de arkitekturen og Atmel Norway ble grunnlagt i 1996 som design-senter for AVR-mikrokontrollere.

AVR er basert på en 8-bits RISC-arkitektur optimalisert for effektiv kompilering av kode skrevet i C. Arkitekturen viste seg å bruke lite strøm, og ble en suksess utover på 2000-tallet. Frem til 2015 ble det solgt 7338088583 (7,3mrd) AVR chiper.  

## Historie
Vegard Wollan og Alf-Egil Bogen utviklet i studietiden et eget RISC-design, og baserte sine diplomoppgaver på dette. Etter å ha fullført studiene ved NTH begynte begge å jobbe hos Nordic VLSI der de videreutviklet designet. Nordic ønsket ikke å ta risikoen med å finansiere utviklingen av chipen, men de gav de to trønderne muligheten til å finne andre investorer. I 1995 ble flashprodusenten Atmel, med hovedkontor i San Jose i USA, overbevist, og ikke lenge etter startet de to opp Atmel Norway på Moholt i Trondheim, men flyttet raskt til Vestre Rosten sør for Trondheim.

I mellomtiden hadde Gaute Myklebust vist hvordan designet med små endringer kunne oppnå svært stor kodekompakthet, noe som reduserer behovet for minne og reduserer strømforbruket. Myklebust ble med de to og grunnla Atmel Norway.

AT90S1200 ble den første AVR-chipen og ble produsert fra 1997.

## AVR
Microchip-designet, først kalt μRISC ble etter hvert kalt AVR . Offisielt er AVR bare et navn, mens uoffisielt skal AVR ha vært et akronym for "Advanced Virtual RISC". Mens Atmel skaffet rettigheter til logoen og merkevarenavnet AVR, ble navnet "Advanced Virtual RISC" beskyttet av et annet selskap. AVR ble dermed til "Alf-Egil og Vegards RISC" og har offisielt aldri vært et akronym.

AVR benytter Harvard-arktitektur med adskilte busser for program og data. AVR har innebygd flash-minne, og var av de første microchipene som brukte det. AVR har også hardware-støtte for en perifere enheter, som enkle LCD-skjermer, CAN-buss, USART og flere kommunikasjonsprotokoller.

Softwaren for programmering, AVR-studio, var fra begynnelsen gratis, slik at utvilkere og studenter fikk mulighet til å få erfaring med AVR-designet.

AVR blir delt inn i serier av lignende chiper. TinyAVR er små, megaAVR har mer minne og flere pinner, mens XMEGA er mer avanserte og har flere funksjoner.

## Bruk
AVR ble tidlig brukt av Sony, og ble etter hvert brukt i leketøy, mobiler, nettbrett, bilnøkler, vaskemaskiner og barberhøvler. Microsoft Surface bruker 8 AVR-chiper.

AVR er egnet for touch-skjermer og mange av Apples konkurrenter har brukt Atmels maXTouch teknologi. Samsung, HTC og Nokia har brukt berøringsskjermer med Atmel maXTouch.
 Andre kunder har blant annet vært Siemens, Mercedes-Benz og Bosch.

## Referanser
Sveriges riksvåpen

**Sveriges riksvåpen** er regulert i den svenske loven (1982:268) om Sveriges riksvåpen, som sier at «Sverige har två riksvapen, stora riksvapnet, som också är statschefens personliga vapen, och lilla riksvapnet.»  Sveriges store riksvåpen er dermed også Sveriges kongevåpen som brukes av kongehuset. Svenske statlige myndigheter bruker både det store og det lille riksvåpenet. Det svenske forsvaret og flere andre statsmyndigheter bruker det lille riksvåpenet med tilleggsfigurer eller andre, særskilte våpenmerker. Det lille riksvåpenet kalles vanligvis «Tre kronor».

Det store riksvåpenet har en komplisert sammensetning som tilsvarer flere andre fyrstelige våpen på det europeiske kontinentet. Det sentrale innholdet i våpenet er skjoldet med sine farger og figurer, de to skjoldholderne,  kongekronen på skjoldet, ordenskjedet under og den hermelinsforede våpenkappen som omslutter våpenet og har en kongelig bøylekrone på toppen. Hovedskjoldet er inndelt av et gull utbøyd kors i fire felter med de tre kronene i 1. og 4. felt, «Folkungaløven» i 2. og 3. felt, samt midt på et hjerteskjold som igjen er kløvd av våpnene til kongehusene Vasa og Bernadotte. Skjoldholderne er to opprette, tilbakeseende og kongekronede løver som står på et postament. Under dette henger ordenstegnet og kjedet til Serafimerordenen. De enkelte delene i det store riksvåpenet har hver sin historie og den nåværende sammensetningen er et resultat av en utvikling gjennom mange hundre år, der våpenets innhold har vært forskjellig, bl.a. som følge av skiftende kongeslekter. I store deler av unionstiden med Norge 1814-1905, inngikk også et eget felt med den norske løve i kongevåpenets hovedskjold.

## Se også
*Tre kronor

## Litteratur
* Arvid Berghman: *[[Dynasti]]en [[Huset Bernadotte|Bernadotte]]s vapen och det svenska riksvapnet*, Stockholm 1944
* Henrik Klackenberg: «The Greater Coat of Arms of Sweden from c. 1450 until Today», », *Genealogica & Heraldica. Influence on Genealogy and Heraldry of Major Events in the History of a Nation. Proceedings of the XXXIst International Congress of Genealogical and Heraldic Sciences, held in Oslo 13-17 August 2014*, Slektshistorisk Forlag, Oslo 2015, side 173-180
Bolivias flagg

**Bolivia** har i dag to offisielle flagg, ett som ble vedtatt i 1851, det gule, grønne og røde banneret, og den indianske aymara-wiphalaen som ble vedtatt i 2009. Det offisielle flagget består av en rød, gul og grønn horisontal stripe med Bolivias riksvåpen i senter. Det sivile flagget består av de samme fargene, men inneholder ikke riksvåpenet.

## Referanser
Landsorganisationen i Sverige

**Landsorganisationen i Sverige** (**LO**) er en sammenslutning av faglige arbeidstakerorganisasjoner i Sverige, grunnlagt i 1898, siden grunnleggelsen med nære bånd til Sveriges socialdemokratiska arbetareparti. De to organisasjonene er deler av arbeiderbevegelsen; partiet er den politiske delen og LO den faglige. Ved årsskiftet 1990/1991 forsvant imidlertid muligheten for organisasjoner i LO til å melde fagmedlemmer kollektivt inn i det sosialdemokratiske partiet. Den økonomiske støtten til partiet er fremdeles stor. Ifølge egne opplysninger fra LO lå støtten til partiet i 2002 på mellom 75 og 85 millioner svenske kroner.

Landsorganisationen forhandlet tidligere i stor grad med arbeidsgiverforeningen Svenskt Näringsliv (tidligere Svenska Arbetsgivareföreningen – SAF) om diverse avtaler. I dag har disse forhandlingene minket i omfang, men visse avtaler om forsikringer o.l. tegnes fremdeles mellom sentralorganisasjonene.

Antallet ansatte ved LO sentralt er omkring 150 stykker. Landsorganisationens sentrale sete ligger ved Norra Bantorget i Stockholm (LO-borgen).

Ute i landet har LO en regional organisasjon, de såkalte *LO-Distrikten* og lokalt i kommunene *LO-Facken*. 

Målet er å ha en samordning og et forum for det tverrfaglige arbeidet på alle nivåer mellom de 16 fagforbundene i LO. Sentralt, regionalt og lokalt.

## Antall medlemmer
Antallet medlemmer i LO var ved årsskiftet 2001/2002 totalt 1&nbsp;960&nbsp;000 personer. Antallet har i flere år vist en synkende utvikling, men andelen LO-tilknyttede ansatte innen LOs organisasjonsområder ligger likevel fremdeles i snitt over 80%. Dette er i internasjonalt perspektiv svært høyt.

## Eierskap
LO eier 50,1 prosent av aksjene i *[[Aftonbladet]]* siden 2. mai 1996.

## Medlemsforbund
I LO er det nå 16 forbund. Disse er:
*Byggnadsarbetareförbundet
*Elektrikerförbundet
*Fastighetsanställdas Förbund
*Grafiska Fackförbundet
*Handelsanställdas Förbund
*Hotell- och Restaurangfacket, HRF
*Industrifacket
*Kommunalarbetareförbundet
*Livsmedelsarbetareförbundet
*Metallindustriarbetareförbundet
*Musikerförbundet
*Målareförbundet 
*Pappersindustriarbetareförbundet
*SEKO, Service och kommunikation
*Skogs- och Träfacket
*Transportarbetareförbundet

## Ledere gjennom tidene
*Fredrik Sterky, 1898–1900
*Herman Lindqvist, 1900–1920
*Arvid Thorberg, 1920–1930 
*Edvard Johanson, 1930–1936 
*Albert Forslund, 1936
*August Lindberg, 1936–1947
*Axel Strand, 1947–1956
*Arne Geijer, 1956–1973
*Gunnar Nilsson, 1973–1983
*Stig Malm, 1983–1993 
*Bertil Jonsson, 1994–2000
*Wanja Lundby-Wedin, 2000–2012
*Karl-Petter Thorwaldsson, 2012–2020
*Susanna Gideonsson, 2020–

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Monoftong

En **monoftong** er en «ren» vokallyd der artikuleringen både på begynnelse og slutt av vokalen er fast og ikke glir opp eller ned mot en ny posisjon mot slutten. Dette står i motsetning til en diftong der vokaler glir over i hverandre. Et eksempel på monoftonger er ordet *spautgifter*, der *a* og *u* uttales hver for seg, mens i for eksempel *pause* uttales *a* og *u* sammen og er derfor en diftong.
LO (andre betydninger)

**Lo** eller **LO** har flere betydninger:

**Primærbetydninger av lo:**
* Lo (fugl), vadefugl i lofamilien
* Lo (korn), skåret, utresket korn
* Lo (lysning) i skog
* Lo (Ringerike), urgård på Ringerike
* Lo (tekstil), lodott, av hår eller ull. Se husstøv, navlelo
* Loelva, et tidligere navn på  Alnaelva
* Lofugler, en underorden med vadefugler
* Lovart og le, vindretninger til sjøs
* Lô, elv i Vietnam

**Sekundærbetydninger (LO):**
* Landsorganisasjonen i Norge
* Landsorganisationen i Danmark
* Landsorganisationen i Sverige

## Se også
* Luv (peker) – «luv» er i flere betydninger synonymt med «lo».
Kohen

**Kohen** (eller *kohein*; hebraisk: , *kohén*, «prest», flertall , *kohaním*, «prester») er det hebraiske ordet for «prest», benyttet i referanse til det aronske presteskap. Levittiske prester, eller *kohaním*, er tradisjonelt forstått og ved *[[Halakhá]]* (den religiøse forpliktelse) påkrevd å være direkte etterkommer på farssiden fra den bibelske Aron, bror til Moses. Kohen, Kohn eller Cohen (eller i andre former) var blant de mest vanlige etternavnene på europeiske jøder; blant engelske jøder utgjorde det rundt 3 prosent.

I løpet av tiden da tempelet i Jerusalem eksisterte utførte kohanim pliktene med ofringer daglig og  på helligdagene (*jamim tovim*, «gode dager»). En *kohen gadol* var en yppersteprest og var den eneste som hadde tillatelse til å gå inn i «det helligste av det hellige» i tempelet en gang i året, det vil si på *[[jom kippúr]]* («forsoningsdagen»).

I dag har kohanim mindre særskilt status innen rabbanittisk og karaittisk jødedom, og er bundet av restriksjoner i henhold til ortodoks jødedom, men de uttaler velsignelser når det holdes festivaler og de spiller en rolle i forbindelse med seremonier for små barn. Mannlige medlemmer av disse slektene har en særskilt status og er underlagt visse restriksjoner. De har retten til først å bli kalt opp til å lese fra Tora-rullene. De vil også ved visse anledninger delta i resitasjonene av den kohanistiske velsignelse  i synagogen.

Jødiske menn som er kohanim tilhører flere forskjellige Y-kromosom (Y-DNA)-haplogrupper.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kehuna.org, kohanims nettsted
* The Laws of Birchat Kohanim – the Priestly Blessing, *Chabad.org*
Stemt konsonant

En **stemt konsonant** er en lyd som fremkommer ved at stemmebåndene vibrerer, i motsetning til en ustemt konsonant.

Eksempler på par av stemte og ustemte konsonanter, er:

## Se også
* Artikulasjonsmåte
Sonanter

En **sonant** er en språklyd som dannes med en kontinuerlig, ikke-turbulent luftstrøm i pusterøret. I fonetikken kan artikulasjonsmåtene deles inn i to store klasser: obstruenter og sonanter.

Sonantene kan deles videre inn i vokaler, approksimanter, nasale konsonanter, flikker og vibranter.
Frikativer

**Frikativer** (fra latin *fricare*, «gni») eller **spiranter** er konsonanter som uttales med så sterk grad av innsnevring et sted i talekanalen at det oppstår hørbar friksjon når lyden uttales. Frikativer på norsk er labiodentalen /f/, laminal-alveolaren /s/, retrofleksen /ʂ/, dorsal-palatalen /ç/ og glottalen /h/.

Stemte frikativer er ikke vanlige på norsk. Engelsk har labiodentalen /v/, laminal-dentalen /ð/, laminal-alveolaren /z/ og laminal-postalveolaren /ʒ/, mens den norske «v-lyden» som regel blir uttalt som approksimanten /ʋ/.

## Referanser
Det internasjonale fonetiske alfabetet

**Det internasjonale fonetiske alfabetet**, eller på engelsk: *the International Phonetic Alphabet* (*IPA*), er et standardisert fonetisk alfabet som språkforskere og andre folk bruker når de trenger å representere språklyder direkte. Ved å bruke IPA kan man vise presis uttalelse uten flertolkning og forskjellene mellom skriftspråk i verden. 

IPA er et eurosentrisk alfabet, det inkluderer mest symboler fra det latinske og greske alfabetet eller modifiserte bokstaver fra disse som snudde bokstaver eller stilistiske alternativer. Noen symboler stammer også fra latinsk tegnsetting, slik som symbolet  for den glottale plosiven (opprinnelig et apostrof, men senere gitt form som et slags spørsmålstegn), og ett, , ble inspirert av den arabiske bokstaven  *'ain*. 

Lydverdien av konsonantene som er tatt fra det latinske skriftsystemet svarer til bruken i fransk og italiensk, men ligger også nær opp til bruken i andre europeiske språk. , , , (hard) , , , , , (ustemt) , , , . Engelsk uttale ligger til grunn for , , og 

De andre symbolene fra det latinske alfabetet, , , , , , og , svarer til uttalen disse bokstavene representerer i forskjellige andre språk.  har den slaviske og germanske uttalen av  og engelsk *y* i *yoke*;  har den skandinaviske og gammelengelske uttalen: finsk *y*, tysk *y* eller *ü*, fransk *u*, nederlandsk *u*.

## Pulmoniske konsonanter

* Stjerner (*) markerer lyder som ikke har offisielle IPA-symboler. Se artiklene om lydene for *ad hoc*-symboler brukt i litteraturen.
* I rader hvor symbolene forekommer i par (obstruenter), er symbolet til høyre en stemt konsonant (bortsett fra ). I de andre radene representerer det enkle symbolet en stemt konsonant.
* Selv om det er et felles symbol for de koronale artikulasjonsstedene for alle konsonanter unntatt frikativer, behandles symbolenes som spesifikt alveolare, post-alveolare, osv., når man behandler et enkelt språk, avhengig av hvordan lyden uttales i språket.
* Mørke områder betegner artikulasjoner som anses umulige.
* Symbolene  representerer enten stemte frikativer eller approksimanter.
* Det er snarere tungens form enn dens stilling som skiller frikativene , , og .
* Den labiodentale nasalen  kjennes ikke som fonem i noe språk.
* I norsk fonetisk skrift brukes þ ofte istedenfor IPAs θ.

## Ikke-pulmoniske konsonanter
Ikke-pulmoniske konsonanter er konsonanter som ikke blir uttalt med lungene. De tre hovedkategoriene av ikke-pulmoniske konsonanter er klikkonsonanter, implosive konsonanter og ejektive konsonanter.

## Vokaler

* Der hvor symbolene opptrer i par, er det til høyre en rundet vokal. Alle andre er urundede.

## Diakritiske tegn

## Suprasegmentale diakritika
Suprasegmentale diakritika er tegn som brukes for å angi trykk, tonelag og lengde på vokaler og konsonanter.

## Eksterne lenker
* 
*  Norske språklyder – interaktivt IPA-kart, hos NTNU
*  PhonPad IPA Editor – for å skrive fonetiske tegn, hos Universitetet i Torino
IPA (andre betydninger)

**IPA** kan bety:

* Det internasjonale fonetiske alfabetet, på engelsk kalt International Phonetic Alphabet (IPA)
* India pale ale, en ølsort
Aymara

**Aymara** er en urbefolkningsgruppe  som lever i Andesregionen i Sør-Amerika. Om lag 1,6 millioner bor i Bolivia, Peru nord i Chile, samt i Argentina. I dag lever de fleste aymaraene i området rundt Titicacasjøen. Byen El Alto er et viktig senter for aymarene. Over to millioner aymaraer snakker språket aymara.

Tidligere president Evo Morales i Bolivia er aymara og Bolivias første statsleder fra urbefolkningen.

## Eksterne lenker
* Aymara-side på engelsk
* Katolsk aymara-side
Ustemt konsonant

I fonetikk er en **ustemt konsonant** en konsonant som uttales uten stemme, det vil si uten at stemmebåndene vibrerer. Det motsatte er en stemt konsonant.

IPAs diakritiske tegn for ustemthet er [].

## Se også
* Artikulasjonsmåte
* Stemt konsonant