Korallrev

**Korallrev** betegnes faglig som **biohermer**   (gresk *bios*, liv, + gresk *herma*, rev eller barriere) og beskriver enkeltstående rev med koraller. Et **korallhav** refererer derimot til et stort havområde som inneholder mange korallrev. Et kjent eksempel er Korallhavet, som ligger utenfor nordøstkysten av Australia. Dette havet omfatter flere korallrev, inkludert Great Barrier Reef (verdens største korallrev), men dekker et mye større geografisk område.

Korallrev finnes fra Nordpolen til Sydpolen, fra havets overflate til adskillige tusen meters dyp. Korallrev i kalde havområder er ganske store og finnes ofte på dypere vann enn tropiske korallrev, som vanligvis ikke befinner seg dypere enn 80 meter. Inntil videre er korallrev i temperert farvann ikke undersøkt inngående. Kaldtvannskorallrev er trolig oppstått særlig i områder hvor det tidligere har gått undersjøiske ras. I Norge finnes verdens grunneste kaldtvanns-korallrev på Tauterryggen i Trondheimsfjorden, mens også Kattegat, Vesterålen og andre deler av Norskehavet har korallrev.

Tropiske lavvannskorallrev er de eneste som er skapt av den spesifikke type koraller som inneholder store mengder furealger inne i kroppsvevet, det vil si hermatypiske, skleraktinske, zooxanthellate koraller. Tropiske revbyggende korallrev er utbredt i lavvannene (primært ned til 50 m dybde), næringsfattige kystområder i tropene, hvor gjennomsnittstemperaturen ikke faller under ca. 18˚C og ikke overstiger ca. 31˚C i lengre tid om gangen. Denne begrensning har stor betydning, når det for eksempel forekommer signifikante skift i de abiotiske forholdene, for eksempel når temperaturen stiger over 33˚C som ved den globale ødeleggende korallblegningen i 1998. 

Utbredelsen av tropiske korallrev på lavvann skal derfor sees på bakgrunn av disse blomsterdyrs fordeler og ulemper i samlivet med deres indre furealger, zooxanthellerne. Herved fås en utbredelse som stort sett følger tropene innenfor vendekretsene i kystnære områder primært på lave dybder, det vil si under 50 m, i enkelte tilfeller ned til mer enn 100 m dybde. Det finnes dessuten også mer dypereliggende tropiske korallrev, blant annet ved Florida med dybder 60-80 meter. Disse dype korallrev er, akkurat som de dype kalde korallrev, ikke undersøkt like godt som tropiske lavvannskorallrev. 

Det anerkjennes tre hovedtyper av korallrev: barriererev *(barrier reef)*, kystrev *(fringing reef)*, og koralløy *(cay)* eller atoll. En såkalt *cay* er et sammensluttet korallrev hvor det har lagret seg opp sand og knust korallmateriale oppå korallrevet, i så store mengder at det til slutt danner en liten øy med fortsatt levende korallrev rundt. Det kan ta inntil 30 millioner år å utvikle en fullverdig *atoll*, som er en tidligere vulkan hvor fjellet er slitt ned mens korallrevet som i starten vokste i tidevannssonen blir det dominerende. De fleste korallrevene vokser i tropenes varme vann. Revene kan bare vokse der vannet er klart og rent, og der hvor det er tilfredsstillende bevegelse i vannet til at det blir god tilførsel av dyreplankton, som korallene lever av. Alle koralldyr består av en myk kropp, kalt polypp og de fleste koraller er bygd opp av ørsmå skapninger som ser ut som små sjøanemoner.

Forurensning, global oppvarming, masseturisme og trålfiske fører til at korallrevene i verden minsker i utbredelse. Mange forskere er redde for at korallrevene kan dø ut på sikt.

## Liste over korallrev

Verdens største korallrev er Great Barrier Reef som ligger i Korallhavet utenfor kysten av Queensland i Australia. Det ble oppdaget av James Cook, da han grunnstøtte på revet den 11. juni i 1770. Det enorme revet dekker et område på 345&nbsp;400 km². Det nest største korallrevet strekker seg utenfor Ny-Caledonia i Stillehavet, mens også Rødehavet, Karibia og Indonesia har viktige korallrev. 

De viktigste korallrevene i Norskehavet finnes i dyprennene utenfor Møre og Romsdal, Trøndelag, Vesterålen og Lofoten. Det er tusenvis av såkalte *Lophelia*-rev (*[[Lophelia pertusa]]*, også kalt øyekorall eller glasskorall) langs norskekysten og de fleste ligger på 250–350 meters dyp ( dyp), hvorav mange i Trænadypet. Dette er rev som består av såkalte kaldtvannskoraller (*L. pertusa*).

;De fremste korallrevene, regnet fra sørøst mot nordvest:

* **Korallerev**
** **Et utvalg av tropiske korallrev**
*** Great Barrier Reef - Australia - over et område på 2&nbsp;000 kilometer ligger øst for Australia
*** Daintree Reef - Australia - er et kystrev som ligger 110 km nord for Cairns på nordøstkysten
*** Indispensable Reefs - Salomonøyene - en 114 km lang korallrevkjede sør for Salomonøyene
*** Ny-Caledonias barriererev - Ny-Caledonia - strekker seg 1&nbsp;500 km rundt hovedøya Grande Terre
*** Banc de Lansdowne - Ny-Caledonia - beliggende 200 km rett vest for Grande Terre
*** Lyra korallrev - Papua Ny-Guinea - en 40 km lang ringatoll nordøst for Bismarck-arkipelet
*** Danajon-revene - Filippinene - det tredje største korallrevsystemet i filippinske farvann.
*** Apo korallrev - Filippinene - er et kystrev ved Occidental Mindoro vest i landet
*** Ningaloo Reef - Australia - er et 250 km langt kystrev langs nordvestkysten av Australia
*** Aliwal Shoal - Sør-Afrika - et artsrikt korallrev 5 km utenfor kysten av KwaZulu-Natal
*** Réunions korallrev - Réunion - strekker seg 9 km langs kysten  av øya i Det indiske hav
*** Chagosøyene - Maldivene - atoll- og korallrevkjede 500 km sør for Maldivene
*** Lakkadivene - India - atoll- og korallrevkjede 300 km sørvest for India
*** Bar korallrev - Sri Lanka - er et kystrev langs nordvestkysten av Sri Lanka
*** Los Roques, Las Aves - Venezuela - cay- og korallrev 130-150 km nord for sentralkysten av Venezuela
*** Mesoamerikanske barriererev - Mexico, Belize - over 900 kilometer øst for Yucatán
*** Scorpion korallrev - Mexico - med fem Cay-øyer nord for Yucatán-halvøya
*** Clipperton - Frankrike - er en stor atoll vest for Costa Rica i det østre Stillehavet 
*** Florida Keys - Florida - med både cay- og revdannelser sørvest for Florida
** **Et utvalg av [[kaldtvannskorallrev]]**
*** Darwin Mounds - Skottland - stor samling av *Lophelia*-rev 190 km nordvest for Skottland
*** Breisunddjupet - Møre og Romsdal - *Lophelia*-rev over et begrenset område 
*** Storegga - Møre og Romsdal - *Lophelia*-rev over et større område
*** Sularevet - Sør-Trøndelag - *Lophelia*-rev med forbud mot bunntråling, korallrev over et område på 25-50 kilometer
*** Tauterryggen - Nord-Trøndelag - over et område i midtre Trondheimsfjord
*** Iverryggen - Nordland - *Lophelia*-rev med forbud mot bunntråling
*** Trænadjupet - Nordland - med minst 25 forskjellige *Lophelia*-rev
*** Røstrevet - Nordland - *Lophelia*-rev med forbud mot bunntråling

## Se også
* Atoll
* Koralløy
* Koralldyr
* Kaldtvannskorallrev
* Røstrevet
* Sularevet

## Referanser




## Litteratur
*Arvedlund, M., Hermansen, T.D. (2007): *Det tropiske korallrevs biologi*. Reef Consultants Publishing. ISBN 978-87-92091-00-0.
*Arvedlund, M., Hermansen, T.D. (2003): «Korallrevenes tilstand i det nordlige Rødehav» i: *Naturens Verden*, nr. 11/12. – S. 36-45.
*Dubinsky, Z. (red.). (1990): *Ecosystems of the world. 25: Coral Reefs*. Elsevier, New York, USA.
*Hermansen, T.D., Arvedlund, M., Symes, P. (2006): «Can corals adapt to bleaching?» *X-Ray Mag*. 11: 45-47. (www.xray-mag.com).
*Spalding, M.D., Ravilious, C., Green E.P. (2001): *World Atlas of Coral Reefs. Prepared at the UNEP World Conservation Monitoring Centre*, University of California Press, Berkeley, USA.
*Lindberg B, Mienert J. (2005): «Postglacial carbonate production by cold-water corals on the Norwegian Shelf and their role in the global carbonate budget» i: *GEOLOGY* 33 (7): 537-540 Juli 2005, 
*Freiwald, A., Roberts, J.M. (red.) (2005): *Cold-Water Corals and Ecosystems* (Erlangen Earth Conference Series). Springer, 1. utg. Tyskland.

## Eksterne lenker
* 
* The Coral Reef Ecology Home Page
* USGS Coral Reefs website
* Pulley Ridge website  fra USGS
* New Australian reefs discovered, 22. april 2005, BBC News: «...Researchers have called it a major discovery that showed how little was known about Australia's continental shelf...»
* Korallrev: sakte og skjørt - artikkel fra forskning.no 10.6.02