Bregner

**Bregner** eller **egentlige bregner** (latin: *Polypodiopsida* eller *Leptosporangiatae*) er en klasse av karsporeplanter som formerer seg ved hjelp av sporer og ikke frø. De har røtter og kar. De ble inntil nylig nomenklatorisk kalt *Pteridopsida* eller *Pteridophyta*, og historisk er dette synonymt med betegnelsen *Filicopsida* eller *Filicophyta*.

Antakelig kan gruppen kalles for klassen eller gruppen av egentlige bregner *(Leptosporangiatae)*, i motsetning til den mer omfattende underdivisjonen eller gruppen **[[bregneplanter]]** *(Monilophytae)*, hvor man også inkluderer slike vanskelig plasserbare grupper som Marattiales, ormetunger og Psilotales. Med bregner menes altså bregneplanter eksklusive ormetunger, Psilotales og Marattiales.

Det finnes mange tusen arter av bregner, trolig nærmere 15&nbsp;000, hvorav bare ca. 200 vokser i Europa, og 45 i Norge. Bregner er overveiende tropiske planter, med spesielt mange arter i det sørlige Asia. De mange artene fordeler seg i moderne taksonomi på 160 slekter i 39 familier, som igjen plasseres innenfor 8 ulike ordener. Den største ordenen, *[[Polypodiales]]*, inneholder det dominerende antallet bregnearter i verden med sine 115 slekter, mens de sju andre ordenene bare har 45 slekter til sammen. 

## Bregnenes struktur
Bregner er planter som varierer fra 5 cm til 20 meters høyde, og som har høyst ulik struktur. Noen trekk er derimot felles – de gjennomgår generasjonsveksling, de har ofte et sterilt og et fertilt sett av blader (*dimorfe* skudd), og bladene er svært ofte fliket. Ved flikede blader kalles hele bladstilkens bladstruktur for en *bladplate*, mens dette bladets største fliker (første gangs flikdeling) kalles *primærfliker*, disse flikenes fliker (andre gangs flikdeling) kalles igjen *sekundærfliker*, og så videre.

Alle bregner formerer seg ved sporer, enten under bladene eller langs bladstilken. Sporene sitter i sporehus (sporangia), og disse er igjen ofte festet sammen i sporehushoper (sori). Over sporehushopen («sporeklumpen») kan det være et tynt, ofte synlig slør (indusium), som vanligvis løsner og faller av ved sporens modning. Bare flytebregnene har sporer av to slag.

## Bregnenes formering
Som andre karsporeplanter har bregnene generasjonsveksling, hvor den dominerende generasjonen er den ukjønnete fasen (sporofyttfasen). Sporofytten er fagbetegnelsen på den store, sterile og dominerende fase-organismen, det vi kjenner som «selve» bregnen. Den andre, kjønnete generasjonen utgjøres av fasen som gametofytt med et enkelt sett kromosomer, og den er som regel en selvstendig og frittlevende struktur eller organisme (protallium) utenfor sporen. Protalliet, som er den vevsinnpakningen som utgjør gametofytt-fasen, er ofte hjerteformet og blek gjennomsiktig eller lysegrønn.

I de fleste bregner skjer altså utviklingen av den kjønnete gematofytten i stor grad utenfor sporen som lagde den, såkalt eksospori. Unntaket er ordenen av akvatiske flytebregner *([[Salviniales]])*, som utover den vanlige danningen av tokjønnede gametofytter (heterospori) gjør dette i en uvanlig kombinasjon med gametofyttvekst inne i sporene (endospori). Hos oss er trådbregne en art med slik formering. Slik likner flytebregnene i sin formering mer på frøplanter enn på de andre bregnene. Hos disse flytebregnene er da den ukjønnete sporofyttgenerasjonen den eneste selvstendige, frittlevende generasjonen, mens gametofytt-fasen gjennomgås i sin helhet inne i sporofyttens sporer.

## Bregnenes økologi
Det er svært mange bregner som vokser i fuktig, gjerne skyggefullt terreng hvor konkurransen fra andre arter er begrenset. Men i realiteten er habitatene hvor bregner trives, langt mer forskjelligartede. Mange arter og slekter spesialiserer seg på vekst på berg, i fjellsprekker, på trær eller i høyden ved selv å være høye «trær». 

Blant biotopene som bregner vokser i, kan nevnes fjellstrøk, ørkenfjell, våtmark og ikke minst skog. De vokser over så å si hele kloden unntatt Arktis og Antarktis, og noen familier er enten bare sørlige eller bare nordlige.

Selv om mange bregner er nøysomme og unngår konkurranse, har vi også en del arter som er sterkt ugrassdannende og sprer seg raskt, for eksempel einstape. Noen krever spesielt surt jordsmonn (f.eks *[[Lygodium]]*), mens andre arter må ha kalksteinsgrunn (f.eks *[[Cystopteris]] bulbifera*).

## Fylogenetisk utvikling
*For en dypere oversikt over bregnenes [[fylogeni]], se: [[Bregneplanter]]*

Bregnene oppstod første gang i tidlig karbon, i alle fall om man skal avgrense kunnskapen til funn av fossiler. De første forløperne for identifiserbare, nåværende bregnefamilier har vi fra trias, mens den store diversifiseringen med stor spesialisering og rask evolusjon skjedde i sen kritt. Nå oppstod mange av dagens kjente familier. Sammenliknet med frøplantenes drøye 260&nbsp;000 arter er bregnene «fåtallige» med sine om lag 15&nbsp;000.

På figuren nedenfor er bregneplantene illustrert fylogenetisk (som slektstre), hvor hver «deling» på slektstreet innebærer utskillelsen av en ny, monofylittisk gruppe. Den gradvise utskillingen av nye «greiner» på slektstreet innebærer tidsmessig sekvensiell og gradvis dannelse av nye grupper med felles «stamfar» (monofylittiske grupper). Bregnene er alle gruppene over den stiplede, vannrette linjen.

## Bregnenes taksonomi
:*For en mer fullstendig taksonomi, se: [[Karplanter]]*
:*For en oversikt over bregnenes [[fylogeni]], se: [[Bregneplanter]]*

Moderne studier (Smith et Al, 2006) anerkjenner 4 klasser (Psilotopsida;
Equisetopsida; Marattiopsida; Polypodiopsida), 11
ordener, og 37 familier av bregneplanter. Taksogrupperingen av bregnene er fortsatt ikke fullstendig og udiskutabel, men har de siste 5-10 årene gjort meget store framskritt. Dagens taksonomiske gruppering atskiller seg en del fra den forrige (Stevenson & Loconte 1996) 

Oversikten nedenfor (med unntak av gruppene *ormetungefamilien*, *Marattiopsida*, *Psilotales* og *Pteridales*) gjengitt med basis i de nyeste funn innenfor internasjonal forskning på bregnegruppens systematikk (Smith et al, 2006) Norske navn er hentet både fra Lids norske standardverk (2005) og det nyeste nordiske standardverket (2007) som baserer seg på Norsk Botanisk Forenings navnekomité (2007). Hovednavn som er satt i *[[kursiv]]* skrift betegner grupper som utelukkende vokser utenfor Norden og som i 2007 ikke inngår i den nordiske floraen.

* Karplanter *(Tracheophyta)*
** Karsporeplanter *(Pteridophyta)*
*** Klasse: Kråkefotplanter *(Lycopsida, Isoetopsida)*
*** Klasse: Snelleplanter *(Sphenopsida)*
*** Underdivisjon **[[BREGNEPLANTER]]** *(MONILOPHYTAE)*
*** * Klasse: [[Marattiopsida]] (Marattiopsida)* 
*** Klasse: Psilotopsida? *(Psilotopsida) *
**** *Orden: [[Psilotales]] (Psilotales)*
**** Orden: Ormetunger *(Ophioglossales)*
***** Ormetungefamilien *(Ophioglossaceae) (usikker taksonomi)*
****** Ormetungeslekten *(Ophioglossum)*
****** *Underslekt [[Cheiroglossa]] (Cheiroglossa) (usikker taksonomi)*
****** *[[Helminthostachys]] (Helminthostachys) (usikker taksonomi)*
****** *[[Mankyua]] (Mankyua)*
***** Familie *Botrychiaceae (usikker taksonomi)*
***** Marinøkkelslekten *(Botrychium)*
****** *Underslekt [[Botrypus]] (Botrypus) (usikker taksonomi)*
****** *Underslekt [[Sceptridium]](Sceptridium) (usikker taksonomi)*
****** *Underslekt [[Japanobotrychium]] (Japanobotrychium) (usikker taksonomi)*
**** Orden *Psilotales (Psilotales)*
***** *[[Psilotaceaefamilien]] (Psilotaceae) (usikker taksonomi)*
****** *[[Psilotumslekten]] (Psilotum)*
*** Klasse: **[[BREGNER]] ''(Polypodiopsida)''
*** **Egentlige bregner** ''(Leptosporangiatae)''
**** **Orden *[[Osmundales]]***
***** **Kongsbregnefamilien** ''(Osmundaceae)''
****** [[Kongsbregneslekten]] ''(Osmunda)'', 15 arter
****** ''[[Kanelbregneslekten]] (Osmundastrum)'', 2 arter
****** ''[[Todea-slekten]] (Todea)'', 2 arter
****** ''[[Leptopteris-slekten]] (Leptopteris), 7 arter
**** **Orden *[[Flytebregner]]*** ''([[Salviniales]])''
***** **Vassbregnefamilien** ''(Marsileaceae, <small>inkl Pilulariaceae</small>)''
****** ''[[Vassbregneslekten]] (Marsilea)'', 45-65 arter 
****** [[Trådbregneslekten]] ''(Pilularia)'', 6 arter 
****** ''[[Regnellidiumslekten]] (Regnellidium)'', 1 art 
***** ***[[Salviniaceaefamilien]]*' eller «Water-spangles» (Salviniaceae, inkl muligens Azollaceae)*
****** *Salviniaslekten (Salvinia)*
***** ***[[Andematbregnefamilien]]** (Azollaceae) (usikker taksonomi)*
****** *Andematbregneslekten (Azolla)*
**** *'Orden *[[Trebregner]]*** ''([[Cyatheales]])**
***** ***[[Thyrsopteridaceaefamilien]]''' (Thyrsopteridaceae)''
***** ''[[Thyrsopterisslekten]] (Thyrsopteris)''
***** ***Loxomataceaefamilien** (Loxomataceae)''
****** ''[[Loxomaslekten]] (Loxoma)'', 1 art
****** ''[[Loxsomopsisslekten]] (Loxsomopsis)'', 1 art
***** ***[[Culcitaceaefamilien]]*' (Culcitaceae)*
****** *Culcitaslekten (Culcita)*
***** ***[[Plagiogyriaceaefamilien]]** (Plagiogyriaceae)*
****** *Plagiogyriaslekten (Plagiogyria)*
***** ***[[Cibotiaceaefamilien]]** (Cibotiaceae)*
****** *Cibotiumslekten (Cibotium)*
***** ***[[Cyatheaceaefamilien]]** (Cyatheaceae, inkl Alsophilaceae og Hymenophyllopsidaceae)*
****** *Cnemidariaslekten (Cnemidaria)*
****** *Cyatheaslekten (Cyathea)*
****** *Alsophilaslekten (Alsophila)*
****** *Sphaeropterisslekten (Sphaeropteris)*
****** *Hymenophyllopsisslekten (Hymenophyllopsis)*
***** ***[[Dicksoniaceaefamilien]]** (Dicksoniaceae, (inkl Lophosoriaceae)*
****** *Calochlaenaslekten (Calochlaena)*, 1922, 5-6 arter
****** *Dicksoniaslekten (Dicksonia)*, 20-25 arter
****** *Lophosoriaslekten (Lophosoria)*, 2-4 arter
***** ***[[Metaxyaceaefamilien]]** (Metaxyaceae)*
****** *Metaxyaslekten (Metaxya)*
**** *'Orden *[[Hinnebregner]]*** ''([[Hymenophyllales]])''
***** **Hinnebregnefamilien** ''(Hymenophyllaceae, <small>inkl Trichomanaceae</small>)''
****** [[Hinnebregneslekten]] ''(Hymenophyllum)'', >150 arter
******* ''Underslekt [[Hymenoglossum]]'', 1 art
******* ''Underslekt [[Serpyllopsis]]'', 1 art 
******* ''Underslekt [[Cardiomanes]]'', 1 art 
******* ''Underslekt [[Rosenstockia]]'', 1 art
****** ''[[Trichomanesslekten]] (Trichomanes)'' 
****** ''[[Crepidomanesslekten]] (Crepidomanes)'' 
****** ''[[Callistopterisslekten]] (Callistopteris)'' 
****** ''[[Cephalomanesslekten]] ''(Cephalomanes)'' 
****** ''[[Gonocarmusslekten]] (Gonocarmus)''
**** **Orden *[[Gaffelbregner]]*** ''([[Gleicheniales]])'' 
***** ***[[Gleicheniaceaefamilien]]*' (Gleicheniaceae, inkl Dicranopteridaceae og Stromatopteridaceae)*
****** *Dicranopterisslekten (Dicranopteris)*
****** *Diplopterygiumslekten (Diplopterygium)*
****** *Gleichenellaslekten (Gleichenella)*
****** *Gleicheniaslekten eller «korallbregner» (Gleichenia)*
****** *Sticherusslekten (Sticherus)*
****** *Stromatopterisslekten (Stromatopteris)*
***** ***[[Dipteridaceaefamilien]]** (Dipteridaceae, inkl Cheiropleuriaceae)*
****** *Dipterisslekten (Dipteris)*
****** *Cheiropleuriaslekten (Cheiropleuria)*
***** ***[[Matoniaceaefamilien]]** (Matoniaceae)*
****** *Matoniaslekten (Matonia)*
****** *Phanerosorusslekten (Phanerosorus)*
**** *'Orden *[[Klatrebregner]]*** ''([[Schizaeales]])''
***** ***[[Klatrebregnefamilien]]*' (Lygodiaceae)*
****** *Klatrebregneslekten (Lygodium)*
***** ***[[Anemiaceaefamilien]]** (Anemiaceae, inkl Mohriaceae)*
****** *Mohriaslekten (Mohria)*
****** *Anemiaslekten (Anemia)*
***** ***[[Schizaeaceaefamilien]]** (Schizaeaceae)*
****** *Schizaeaslekten (Schizaea)*
****** *Actinostachysslekten (Actinostachys)*
**** *'Orden *[[Polypodiales]]***
***** **Einstapefamilien** ''(Dennstaedtiaceae, <small>inkl Hypolepidaceae, Monachosoraceae, og muligens [[Pteridiaceae]]</small>) (usikker taksonomi)''
****** [[Einstapeslekten]] ''(Pteridium)''
****** [[Dennstaedtiaslekten]] ''(Dennstaedtia)''
****** ''[[Microlepiaslekten]] (Leptolepia)''
****** ''[[Blotiellaslekten]] (Blotiella)''
****** ''[[Coptodipterisslekten]] (Coptodipteris)''
****** ''[[Histiopterisslekten]] (Histiopteris)''
****** ''[[Hypolepisslekten]] (Hypolepis)''
****** ''[[Leptolepiaslekten]] (Leptolepia)''
****** ''[[Monachosorumslekten]] (Monachosorum)''
****** ''[[Oenotrichiaslekten]] (Oenotrichia)''
****** ''[[Paesiaslekten]] (Paesia)''
***** ***[[Pteridaceaefamilien]]*' (Pteridaceae, inngår nå i hestesprengfamilien) inkl Acrostichaceae, Actiniopteridaceae, Anopteraceae, Antrophyaceae, Ceratopteridaceae, Cheilanthaceae, Cryptogrammaceae, Hemionitidaceae], Negripteridaceae, Platyzomataceae, Sinopteridaceae, Taenitidaceae, og muligens Adiantaceae, Parkeriaceae og Vittariaceae (usikker taksonomi)*
***** *'Hestesprengfamilien** ''([[Adiantaceae]], <small>inkl Pteridaceae</small>) (usikker taksonomi)''
****** ''Adiantoides''
****** ''[[Adiantumslekten]] eller «Maidenhair ferns» (Adiantum)''
****** ''Hemiontodoides''
****** ''[[Anogrammaslekten]]' (Anogramma)''
****** [[Hestesprengslekten]] ''(Cryptogramma)''
****** ''[[Eriosorusslekten]] (Eriosorus)''
****** ''[[Jamesoniaslekten]] (Jamesonia)''
****** ''[[Hemionitisslekten]] (Hemionitis)''
****** ''[[Pityrogramma]] (Pityrogramma)''
****** ''Cheliantoides'' <small>(ørkenbregner)</small>
****** ''[[Argyrochosmaslekten]] (Argyrochosma)''
****** ''[[Astrolepisslekten]] (Astrolepis)''
****** ''[[Cheilanthesslekten]] eller «Lip ferns» (Cheilanthes)''
****** ''[[Notholaenaslekten]] eller «Cloak ferns» (Notholaena)''
****** ''[[Pellaeaslekten]] eller «Cliff brakes» (Pellaea)''
****** ''Pteroides''
****** ''[[Pteris]]''
****** ''[[Onychiumslekten]] (Onychium)''
****** ''[[Acrostichumslekten]] (Acrostichum)''
****** ([[Einstapeslekten]] ''(Pteridium) inkludert i [[Einstapefamilien]])''
***** **Bjønnkamfamilien** ''(Blechnaceae, <small>inkl Stenochlaenaceae</small>)''
****** [[Bjønnkamslekten]] ''(Blechnum)''
****** ''[[Braineaslekten]] (Brainea)''
****** ''[[Doodiaslekten]] (Doodia)''
****** ''[[Pteridoblechnumslekten]] (Pteridoblechnum)''
****** ''[[Sadleriaslekten]] (Sadleria)'' 
****** ''[[Salpichlaenaslekten]] (Salpichlaena)''
****** ''[[Steenisioblechnumslekten]] (Steenisioblechnum)''
****** ''[[Stenochlaenaslekten]] (Stenochlaena)'' 
****** ''[[Woodwardia]]'' = syn. ''[[Lorinseria]]''
***** **Stortelgfamilien** ''(Dryopteridaceae, <small>inkl Aspidiaceae, Bolbitidaceae, Elaphoglossaceae, Hypodematiaceae og Peranemataceae</small>)''
****** [[Stortelgslekten]] ''(Dryopteris)'', hovedsakelig Asia, 250 arter
****** [[Taggbregneslekten]] ''(Polystichum'',<small>inkl ''Acropelta, Cyrtomidictyum, Cyrtomium, Cyrtonogonellum, Papuapteris, Phanerophlebia, Phanerophlebiopsis, Plecosorus, Ptilopteris'' og  ''Sorolepidium''</small>), 200-300 arter
******* ''Underslekt [[Cyrtomium]]'' 
******* ''Underslekt [[Cyrtomidictyum]]'' 
******* ''Underslekt [[Duropolystichum]]''
******* ''Underslekt [[Hypopeltis]]''
******* ''Underslekt [[Macropolystichum]]''
******* ''Underslekt [[Metapolystichum]]''
******* ''Underslekt [[Micropolystichum]]''
******* ''Underslekt [[Polystichopsis]]''
******* ''Underslekt [[Sorolepidium]]''
****** ''[[Arachniodesslekten]] (Arachniodes)'', 150 arter
****** ''[[Ctenitisslekten]] (Ctenitis)'' 
****** ''[[Dracoglossumslekten]] (Dracoglossum)'', 2 arter
****** ''[[Phanerophlebiaslekten]] (Phanerophlebia)'' 
****** ''[[Rumohraslekten]]  (Rumohra)'', 8 arter
***** **Sisselrotfamilien** ''(Polypodiaceae, <small>inkl Drynariaceae, Grammitidaceae, Gymnogrammitidaceae, Loxogrammaceae, Platyceriaceae og Pleurisoriopsidaceae, tidvis også Loxomataceae</small>)''
****** [[Sisselrotslekten]] ''(Polypodium, <small>inkl Marginaria</small>)'', > 175 arter
******* ''Mulig underslekt [[Pleopeltis]] <small>inkl Microphlebodium</small>, 25 arter''
******* ''Mulig underslekt [[Caobangia]], 1 art''
******* ''Mulig underslekt [[Lepidogrammitis]], 6 arter''
******* ''Mulig underslekt [[Microphlebodium]], 1 art''
******* ''Mulig underslekt [[Neurodium]], 1 art''
******* ''Mulig underslekt [[Pseudocolysis]], 1 art''
****** ''[[Campyloneurumslekten]] (Campyloneurum)'', 44 arter
****** ''[[Crypsinusslekten]] (Crypsinus)'', 90 arter
****** ''[[Dicranoglossumslekten]] (Dicranoglossum)'', 6 arter
****** ''[[Drymogolossumslekten]] (Drymogolossum)''
****** ''[[Goniophlebiumslekten]] (Goniophlebium)'', 17 arter
****** ''[[Lomariaslekten]] (Lomaria)''
****** ''[[Marginariopsisslekten]] (Marginariopsis)'', 1 art
****** ''[[Microgrammaslekten]] (Microgramma)'', 21 arter
****** ''[[Phlebodiumslekten]] (Phlebodium)'', 4 arter
****** ''[[Polypodiodesslekten]] (Polypodiodes)'', 10 arter
****** ''[[Polypodiopterisslekten]] (Polypodiopteris)'', 3 arter
****** ''[[Thylacopterisslekten]] (Thylacopteris)'', 2 arter
****** ''Drynariaceae'' 
****** ''[[Aglaomorphaslekten]] (Aglaomorpha)'', 14 arter
****** ''[[Arthromerisslekten]] (Arthromeris)'', 22 arter
****** ''[[Drynariaslekten]] (Drynaria)'', 19 arter og 1 hybrid
****** ''[[Lepisorusslekten]] (Lepisorus)'', > 80 arter
******* ''Underslekt [[Belvisia]], 8 arter, 2 hybrider''
******* ''Underslekt [[Drymotaenium]], 1 art''
******* ''Underslekt [[Lemmaphyllum]], 13 arter''
****** ''[[Leptochilus (bregne)|Leptochilusslekten]] (Leptochilus)'' <small>inkl Colysis</small>, 13 arter
******* ''Underslekt [[Colysis]] (usikker taksonomi), 27 arter''
****** ''[[Microsorumslekten]] (Microsorum)'', 95 arter
******* ''Underslekt [[Christiopteris]], 2 arter''
******* ''Underslekt [[Dictymia]], 2 arter''
******* ''Underslekt [[Lecanopteris]], 13 arter''
******* ''Underslekt [[Podosorus]], 1 art''
******* ''Mulig underslekt [[Phymatodes]]''
******* ''Mulig underslekt [[Platycerium]]''
****** ''[[Peclumaslekten]] (Pecluma)'', 30 arter
****** ''[[Pleopodiumslekten]] (Pleopodium)''
****** ''[[Pyrrosiaslekten]] (Pyrrosia)'', 74 arter
******* ''Underslekt [[Niphidium]], 10 arter''
****** ''[[Solanopterisslekten]] (Solanopteris)'', 37 kromosomer (n), 4 arter
****** ''[[Selligueaslekten]] (Selliguea)'' ''(usikker taksonomi)'', 121 arter
******* ''Underslekt [[Paraselliguea]]''
***** **Småburknefamilien** ''(Aspleniaceae)''
****** [[Småburkneslekten]] ''(Asplenium, <small>inkl Hymenasplenium og Phyllitis</small>)''
***** **Hengevingfamilien** ''(Thelypteridaceae, <small>inkl Sphaerostephanaceae</small>)''
****** [[Hengevingslekten]] ''(Phegopteris)'', 3 arter + arter i seksjoner
******* ''Seksjon [[Phegopteris]]''
******* ''Seksjon [[Pseudophegopteris]]''
******* ''Seksjon [[Macrothelypteris]], 10 arter''
****** [[Myrtelgslekten]] ''(Thelypteris)''
******* ''Seksjon (Thelypteris)''
******* ''Underslekt [[Amauropelta]], 200-230 arter''
******* ''Underslekt [[Metathelypteris]]''
******** ''Seksjon [[Coryphopteris]]''
******* ''Underslekt [[Parathelypteris]]''
****** [[Smørtelgslekten]] ''(Oreopteris)'', 3 arter
****** ''[[Cyclosorusslekten]] (Cyclosorus)'' 
******* ''Seksjon (Cyclosorus)''
******* ''Underslekt [[Ampelopteris]]''
******* ''Underslekt [[Amphineuron]]''
******* ''Underslekt [[Chingia]]''
******* ''Underslekt [[Christella]]''
******** ''Seksjon [[Pelazoneuron]]''
******* ''Underslekt [[Cyclogramma]]''
******* ''Underslekt [[Glaphyropteridopsis]], 11 arter''
******* ''Underslekt [[Goniopteris]], 105-115 arter''
******* ''Underslekt [[Meniscium]]''
******* ''Underslekt [[Menisorus]]''
******** ''Seksjon [[Mesophlebion]]''
******* ''Underslekt [[Plesioneuron]]''
******* ''Underslekt [[Pneumatopteris]]''
******* ''Underslekt [[Pronephrium]], 72 arter''
******* ''Underslekt [[Pseudocyclosorus]]''
******* ''Underslekt [[Sphaerostephanos]]''
******* ''Underslekt [[Stegnogramma]], 25-27 arter''
******* ''Underslekt [[Steiropteris]], 22 arter''
******* ''Underslekt [[Trigonospora]]''
***** **Storburknefamilien** ''(Woodsiaceae <small>inkl Athyriaceae og Cystopteridaceae</small>)''
****** [[Lodnebregneslekten]] ''(Woodsia'', <small>inkl ''Hymenocystis''</small>)
******* ''Underslekt [[Cheilanthopsis]]''
******* ''Underslekt [[Protowoodsia]]'' 
****** [[Storburkneslekten]] ''(Athyrium)''
******* ''Underslekt [[Cornopteris]]'' 
******* ''Underslekt [[Homalosorus]]'' 
****** [[Lokslekten]] ''(Cystopteris)''
******* ''Underslekt [[Pseudocystopteris]]'' 
******* ''Underslekt [[Acystopteris]]''
****** [[Russeburkneslekten]] ''(Diplazium'', <small>inkl ''Callipteris'' og ''Monomelangium''</small>)
******* ''Underslekt [[Anisogonium]]''
******* ''Underslekt '[[Diplaziopsis]]'' 
******* ''Underslekt [[Rhachidosorus]]''
****** [[Småtelgslekten]] ''(Gymnocarpium'', <small>inkl ''Currania''</small>)
****** ''[[Depariaslekten]] (Deparia'', <small>inkl ''Lunathyrium'', ''Dryoathyrium'', ''Athyriopsis'' og ''Dictyodroma''</small>)
****** ''[[Hemidictyumslekten]] (Hemidictyum)'' 
***** ***[[Lindsaeaceaefamilien]]*' (Lindsaeaceae, inkl Cystodiaceae og, Lonchitidaceae)
****** *[[Lindsaeaslekten]] (Lindsaea)*, 171 arter
****** *[[Cystodiumslekten]] (Cystodium)*
****** *[[Lonchitisslekten]] (Lonchitis)*
****** *[[Odontosoriaslekten]] (Odontosoria)*
****** *[[Ormolomaslekten]] (Ormoloma)*
****** *[[Sphenomerisslekten]] (Sphenomeris)*
****** *[[Tapeinidiumslekten]] (Tapeinidium)*
****** *[[Xyropterisslekten]] (Xyropteris)*
***** ***[[Saccolomataceaefamilien]]''' (Saccolomataceae)''
****** ''[[Saccolomaslekten]] (Saccoloma)'', 42 arter, 11 ssp / var
***** ***Onocleaceaefamilien** (Onocleaceae)''
****** ''[[Perlebregneslekten]] (Onoclea)'', 1 art
****** ''[[Strutsevingslekten]] (Matteuccia'', <small> inkl ''Pentarhizidium''</small>)  
****** ''[[Onocleopsisslekten]] (Onocleopsis)'', 1 art
***** ***[[Lomariopsidaceaefamilien]]*' (Lomariopsidaceae, inkl Nephrolepidaceae)
****** *[[Cyclopeltisslekten]] (Cyclopeltis)* 
****** *[[Lomariopsisslekten]] (Lomariopsis)*, 45 arter
****** *[[Thysanosoriaslekten]] (Thysanosoria)* (mulig underslekt av *Lomariopsis*), 1 art
****** *[[Nephrolepisslekten]] (Nephrolepis)*, 44 arter, 3 hybrider
***** ***[[Hellebardbregnefamilien]]''' (Tectariaceae)''
****** ''[[Hellebardbregneslekten]] (Tectaria)'', 216 arter, 2 hybrider
******* ''Underslekter <small>[[Amphiblestra]], [[Camptodium]], [[Chlamydogramme]], [[Cionidium]], [[Ctenitopsis]], [[Dictyoxiphium]], [[Fadyenia]], [[Hemigramma]], [[Pleuroderris]], [[Pseudotectaria]], [[Quercifilix]]</small>''
****** ''[[Triplophyllumslekten]] (Triplophyllum)'', 216 arter
****** ''[[Aenigmopterisslekten]] (Aenigmopteris)'', 5 arter
****** ''[[Arthropterisslekten]] (Arthropteris)'', 21 arter
****** ''[[Heterogoniumslekten]] (Heterogonium)'', 17 arter
****** ''[[Hypoderrisslekten]] (Hypoderris)'', 23 arter
****** ''[[Pleocnemiaslekten]] (Pleocnemia)'',
****** ''[[Psammiosorusslekten]] (Psammiosorus)'', 1 arter
****** ''[[Psomiocarpaslekten]] (Psomiocarpa)'', 1 arter
****** ''[[Pteridrysslekten]] (Pteridrys)'', 8 arter
***** ***Oleandraceaefamilien** (Oleandraceae)''
****** ''[[Oleandraslekten]] (Oleandra)'', 65 arter
***** ***[[Davalliaceaefamilien]]*' (Davalliaceae)*
****** *Araiostegiaslekten (Araiostegia)*, 7 arter
****** *Davalliaslekten (Davallia)*, 29 arter
******* *Underslekt Bjørnefotbregner (Humata)*
******* *Underslekt Parasorus*, 1 art
******* *Underslekt Scyphularia* 
****** *Davallodesslekten (Davallodes)*, 7 arter
****** *Pachypleuriaslekten (Pachypleuria)*, 15-20 arter
**** *'Orden *[[Pteridales]]*** (usikker taksonomi)
***** ***[[Parkeriaceaefamilien]]*'  (Parkeriaceae) (usikker taksonomi)*
****** *Ceratopterisslekten (Ceratopteris)* 
***** ***[[Vittariaceaefamilien]]**  (Vittariaceae) (usikker taksonomi)*
****** *Vittariaslekten (Vittaria)*
****** *Anetiumslekten (Anetium)*
****** *Anthrophyumslekten (Anthrophyum)*
****** *Hecistopterisslekten (Hecistopteris)*
****** *Monogrammaslekten (Monogramma)*
****** *Vaginulariaslekten (Vaginularia)*
***** *(Pteridiaceaefamilien (Pteridiaceae, er nå inkludert i einstapefamilien))*
***
** [[Frøplanter]] *(Spermopsida)*

== Arter og hybrider i Norge ==
I [[Norge]] vokser det antakelig 45 arter og underarter av bregner. I tillegg ble [[kløverbregne]] observert i [[Oslo]] i [[1936]]. Den tropiske arten [[andematbregne]] finnes av og til spredt fra akvariehold, men den overvintrer neppe. 

Mest tallrik, med 13 arter og 5-7 hybrider fra 6 [[Slekt (biologi)|slekter]], er [[storburknefamilien]]. [[Stortelgfamilien]] har 11 arter i landet vårt. Blant slektene har [[småburkneslekten]] flest arter, nemlig 8, samt én hybrid.

De nordiske artene, underartene og hybridene av bregner er:

* *'Kongsbregnefamilien**
** [[Kongsbregne]] ''([[Osmunda]] regalis)'' (FREDET)
* **Hengevingfamilien**
** [[Hengeving]] ''([[Phegopteris]] connectilis)'' 
** [[Myrtelg]] ''([[Thelypteris]] palustris)''
** [[Smørtelg]] ''([[Oreopteris]] limbosperma)''
* **Vassbregnefamilien**
** [[Andematbregne]] ''([[Azolla]] filiculoides) (overvintrer ikke)''
** [[Kløverbregne]] ''([[Marsilea]] quadrifolia) (obs. 1936)''
** [[Trådbregne]] ''([[Pilularia]] globulifera)'' (FREDET)
* **Hinnebregnefamilien**
** [[Hinnebregne]] ''([[Hymenophyllum]] wilsonii)''
* **Einstapefamilien**
** [[Kysteinstape]] ''([[Pteridium]] aquilinum'' ssp. ''aquilinum)''
** [[Vanlig einstape]] ''(Pteridium aquilinum'' ssp. ''latiusculum)'' 
** [[Myskebregne]] ''([[Dennstaedtia]] punctilobula)''
* **Hestesprengfamilien**
** [[Hestespreng]] ''([[Cryptogramma]] crispa)''
* **Bjønnkamfamilien**
** [[Bjønnkam]] ''([[Blechnum]] spicant)'' 
* **Sisselrotfamilien**
** [[Sisselrot]] ''([[Polypodium]] vulgare)'' 
*** ''[[Polypodium vulgare x interjectum]]'' (Rennesøy, Finnøy)
** [[Myk sisselrot]] ''(Polypodium interjectum)'' 
* **Småburknefamilien**
** [[Svartburkne]] ''([[Asplenium]] trichomanes)'' ssp. ''trichomanes'' 
** [[Grønnburkne]] ''(Asplenium viride)'' ssp. ''trichomanes'' 
** [[Brunburkne]] ''(Asplenium adulterinum)'' 
** [[Murburkne]] ''(Asplenium ruta-muraria)''  
** [[Blankburkne]] ''(Asplenium adiantum-nigrum)'' = syn. ''Asplenium onopteris'' 
** [[Havburkne]] ''(Asplenium marinum)'' 
** [[Olavsskjegg]] ''(Asplenium septentrionale)'' 
*** [[Svartola]] ''(Asplenium septentrionale x trichomanes)'' (sjelden)
** [[Hjortetunge]] ''(Asplenium scolopendrium)'' (FREDET)
* **Stortelgfamilien**
** [[Ormetelg]] ''([[Dryopteris]] filix-mas)'' 
** [[Sauetelg]] ''(Dryopteris expansa)'' 
** [[Bruntelg]] ''(Dryopteris expansa var. willeana)'' 
** [[Geittelg]] ''(Dryopteris dilatata)''
** [[Vasstelg]] ''(Dryopteris cristata)'' 
** [[Broddtelg]]  ''(Dryopteris carthusiana)]''
** [[Raggtelg]] ''(Dryopteris affinis)'' 
*** ''[[Dryopteris affinis ssp. borreri]]'' = syn. ''Dryopteris borreri'' (Sør- og Vestlandet)
*** ''[[Dryopteris affinis ssp. cambrenis]]'' (Sør- og Vestlandet)
*** ''[[Dryopteris affinis ssp. pesudodisjuncta]]'' (Sør- og Vestlandet)
*** ''[[Dryopteris affinis x filix-mas]]'' (Sør- og Vestlandet, sjelden)
** [[Dufttelg]] ''(Dryopteris fragrans)''
** [[Falkbregne]] ''(Polystichum aculeatum)''
*** ''[[Polystichum aculeatum x braunii]]'' (Asker, Re, Tysvær, Bømlo, Tysnes)
*** ''[[Polystichum aculeatum x lonchitis]]'' 
** [[Taggbregne]] ''([[Polystichum]] lonchitis)''
** [[Junkerbregne]] ''(Polystichum braunii)''
* **Storburknefamilien**
** [[Lodnebregne]] ''([[Woodsia]] ilvensis)'' 
*** ''[[Woodsia alpina x ilvensis]]'' (hele landet)
** [[Fjell-lodnebregne]] ''(Woodsia alpina)'' 
** [[Dverglodnebregne]] ''(Woodsia glabella)'' 
*** ''[[Woodsia alpina x glabella]]'' (Alta)
*** ''[[Woodsia glabella x ilvensis]]'' (Bardu)
** [[Skogburkne]] ''([[Athyrium]] filix-femina)'' 
** [[Fjellburkne]] ''(Athyrium distentiofolium)'' 
** [[Kalklok]] ''([[Cystopteris]] alpina)'' 
** [[Fjell-lok]] ''(Cystopteris montana)'' 
** [[Sudetlok]] ''(Cystopteris sudetica)'' 
** [[Skjørlok]] ''(Cystopteris fragilis)'' 
*** ''[[Cystopteris alpina x fragilis]]'' (Nordland og Troms)
** [[Fugletelg]] ''([[Gymnocarpium]] dryopteris)'' 
*** ''[[Gymnocarpium dryopteris x robertianum]]'' (Østlandet og Nord-Norge) 
*** ''[[Gymnocarpium continentale x dryopteris]]'' (Nord-Troms, Finnmark)
** [[Finntelg]] ''(Gymnocarpium continentale)'' 
** [[Kalktelg]] ''(Gymnocarpium robertianum)'' 
** [[Russeburkne]] ''([[Diplazium]] sibiricum)''
* **Onocleaceae*'
** [[Strutseving]] *(Matteuccia struthiopteris)*

== Bruk av bregner ==
Bregner er mye brukt som hage- og stueplanter, og er omfattet av betydelig økonomisk verdi i den vestlige verden. Mye brukte stueplanter omfatter [[Bostonbregne]] *Nephrolepis exaltata*, samt *Asplenium nidus*.

Enkelte urbefolkninger bruker enkelte arter som mat, ikke minst [[strutseving]] *Matteuccia struthiopteris*, [[kanelbregne]] *Osmunda cinnamomea*, samt *Pteridium aquilinum* (trolig kreftfremkallende) og *Diplazium esculentum*. I Ny-Guinea og Stillehavet brukes også trebregner ([[Cyatheales]]) som tømmer og bygningsmateriale.

Artene av [[Andematbregnefamilien|andematbregner]] *(Azolla)* har i likhet med trær av oreslekten meget stor evne til å binde [[nitrogen]] fra lufta, og brukes derfor i utstrakt grad som [[gjødsel]]plante i [[ris]]marker i [[Asia]], særlig i Sørøst-Asia.

Bregner er en viktig bestanddel i [[kull]], som særlig består av fossiliserte og for lengst utdødde bregnearter som levde i [[kambrium]] og senere.

Mange arter er det motsatte av nyttige, de invaderer fremmede [[biotop]]er på kort tid og sprer seg som ugress. Fryktede arter omfatter [[Japansk klatrebregne]] *Lygodium japonicum*, samt arter av *Azolla* og arten *Onoclea sensibilis*. Stor vassbregne, *Salvinia molesta*, er en meget fryktet flytebregne.

I [[Slavere|slavisk]] og [[Finland|finsk]] [[folklore]] regnes det som lykkebringende å se bregner blomstre. I [[viktoriatiden]]s [[England]] var bregner mye brukt som ornamentalt mønster, og ble mye avbildet både til pynt og undervisningsformål. 

Enkelte bregner har [[medisin]]sk bruk, blant annet som sårmiddel. Roten til [[ormetelg]] inneholder stoffer som har vært brukt mot innvollsorm hos mennesker.

== Referanser ==
<references />

== Litteratur ==
* Lid, Johannes, og Dagny Tande Lid, Reidar Evjen (red.), Norsk Flora, 7.utgåva, Det norske Samlaget, Oslo 2005. ISBN 978-82-521-6029-1.
* Lord, Thomas R: *Ferns and Fern Allies of Pennsylvania*, Indiana, Ppennsylvania: Pinelands Press, 2006. [http://www.paferns.com Paferns]
* Moran, Robbin C: *A Natural History of Ferns*, Portland, Oregon: Timber Press, 2004. ISBN 0-88192-667-1.
* Stenberg, Lennart (red), Steinar Moen (norsk red): Gyldendals store nordiske flora, Gyldendal 2003 (Oslo 2007). ISBN 978-82-05-32563-0
* Pryer, Kathleen M., Harald Schneider, Alan R. Smith, Raymond Cranfill, Paul G. Wolf, Jeffrey S. Hunt og Sedonia D. Sipes: «Horsetails and ferns are a monophyletic group and the closest living relatives to seed plants», i *Nature* 409:2001, side 618-622 ([http://www.nature.com/nature/journal/v409/n6820/abs/409618a0.html online tilgjengelig versjon]).
* Pryer, Kathleen M., Eric Schuettpelz, Paul G. Wolf, Harald Schneider, Alan R. Smith og Raymond Cranfill: «Phylogeny and evolution of ferns (monilophytes) with a focus on the early leptosporangiate divergences», i *American Journal of Botany* 91:2004, side 1582-1598 ([http://www.amjbot.org/cgi/content/abstract/91/10/1582 online tilgjengelig versjon] ).
* Smith, A. R., K. M. Pryer, et al.' "A classification for extant ferns", i *Taxon* 2006 55(3), side 705-731. ([https://web.archive.org/web/20080226232147/http://www.pryerlab.net/publication/fichier749.pdf online tilgjengelig versjon]).
* Stevenson, D. W. og H. Loconte: «Ordinal and familial relationships of pteridophyte genera», side 435–467 i: Camus, J. M., M. Gibby og R. J. Johns (red), «Pteridology in Perspective», i Royal Botanic Gardens, Kew., 1996. 

== Eksterne lenker ==
* 
* [https://web.archive.org/web/20060427212432/http://homepages.caverock.net.nz/~bj/fern/list.htm Liste] over bregner med data om de ulike bregnefamiliene og -slektene, fra *Caverock.net*.
* [https://web.archive.org/web/20081012005351/http://huisun.nchu.edu.tw/huisunworld/fernworld/fernnamesfile.htm Bregneplanter Pteridophyta] fra National Chung Hsing University, Taiwan
* [https://web.archive.org/web/20131030002020/http://www.plantsystematics.org/reveal/ Plant Systematics.org] fra [[University of Maryland]].
* [https://web.archive.org/web/20150924093506/http://www.plantsystematics.org/reveal/pbio/fam/vascplfam.html Liste] over karplantene fra *Plant Systematics.org''.