open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kolstad skole

**Kolstad skole** er en tidligere barneskole på Kolstad i Heimdal bydel i Trondheim. Skolen hadde 275 elever fordelt på syv trinn frem til den ble lagt ned i 2018. Skolebygget er tegnet av arkitektene Johan Arnstad og Ottar Heggenhougen, og ble åpnet i 1972 samme år som skolekretsen ble opprettet. 

Skolen ligger tett inntil lavblokker på tre sider, med Kolstadflata i nord, en kommunal boligblokk mot sørvest og blokker tilhørende Ringvegen borettslag i øst. Også Kolstad barnehage ligger på nabotomten like vest.

## Historie
Skolen var en av flere som ble bygget på en akse langs Saupstad- og Kolstadområdet sammen med Heimdal videregående skole, ungdomsskolen Huseby skole og barneskolen Saupstad skole. Kolstad skole var en av de siste skolene i Trondheim av de tradisjonelle klasseromsskolene, og den bærer likhet til både Nardo skole og Hallset skole hvor samme arkitekter bidro. Skolebygget ble bygget tilnærmet helt kvadratisk med vindusbånd og sandblåste fasadeplater. Ved inngangen til skolen ble det ved innvielsen oppført en statue under navnet «Skrikende gås», utformet av billedhuggeren Skule Waksvik.

I forbindelse med seksårsreformen ble det i 1997 bygget et tilbygg mot sør i lys murstein, tegnet av arkitekt Øystein Thommesen. Kolstad skole deltok i et statlig finansiert prøveprosjekt fra 2016, hvor samtlige elever ved 1. til 4. trinn fikk tilbud om gratis kjernetid med skolefritidsordning.

I november 2015 vedtok formannskapet i Trondheim at det ble bygget en felles storskole for både Saupstad og Kolstad. Elevene ved både Saupstad og Kolstad skole ble overført til nye Huseby barneskole i 2018, med delt lærested på et midlertidig skolebygg ved Sverresborg (5.-7. trinn) og ved Kolstad skole (1.-4. trinn). Saupstad skole ble revet på nyåret 2019 for å gi plass til den nye storskolen, og det nye kombinerte bygget for både Huseby barneskole og Huseby ungdomsskole hadde byggestart i april samme år og ferdigstillelse våren 2021.

## Se også
* Huseby barneskole

## Referanser


## Litteratur
*
Morten Svendsen

**Morten Luther Svendsen** (født 15. juli 1877 i Molde, død 14. januar 1959) var en norsk dirigent og musiker. Han var utdannet i Leipzig og studerte sang, klaver og direksjon. I 1909 grunnla han Trondheim Symfoniorkester, som han ledet fram til 1918 samtidig som han var kapellmester ved Trondhjems Nationale Scene i årene 1911&ndash;1922. Han ledet flere kor i byen, blant annet Trondhjems Studentersangforening, og satte opp operaer og operetter.

Han dro til Tyskland på 1920-tallet og virket der som sangpedagog og orkesterdirigent. I perioden 1932&ndash;1939 var han dirigent for Städtisches Filharmonisches Orchester i Aachen, der han også grunnla en sangskole sammen med kona, sangeren Valentine Rostin. Rostin var søster av Victoria Bachke, grunnleggeren av Ringve Museum. Svendsen skreiv ellers en del sanger og klaverstykker. Han returnerte til Norge ved krigsutbruddet i 1939 og underviste sang i hjemlandet til 1952. Svendsen ledet igjen Trondheim Symfoniorkester på sin 80-årsdag høsten 1957.

Morten Svendsen var sønn av vekkelsespredikanten Faste Svendsen (født 1842 i Haltdalen) og Gurine Pedersdatter Norum fra Levangerområdet. Han er gravlagt på Lade i Trondheim.

Morten og Valentine Svendsen hadde 2 sønner: Fiolinist og dirigent Victor Rostin Svendsen (1919-2000) og barnelege og overlege på Lillehammer Harald Svendsen. Victor er far til skuespiller Vera Rostin Wexelsen. Harald er far til skuespiller Birgitte Victoria Svendsen.

## Referanser


## Kilder
* 
*
Nordenskiöldkysten

**Nordenskiöldkysten** er et slettelandskap langt vest på Spitsbergen, Svalbard. Sletta er langstrakt nord-sør av om lag 30 km lengde, og 5-10 km bred. Strandsletta er avsatt av havets og isens krefter og er ikke sedimentær, den inngår i grunnfjellet og grenser i vest rett ut mot Nordishavet, i sør mot Bellsund. Sletta er det vestligste området av Nordenskiöld Land.

Slettelandskapet inngår i Van Mijenfjorden nasjonalpark. Sammen med Ingeborgfjellet i sørøst ble den delen av Nordenskiöldkysten som inngår i nasjonalparken, i 2011 utpekt til ramsarområde. Fjellene inne langs sletta har særlig bestander av alkefugl, krykkje og havhest. Til ramsarområdet hører også disse fjellene, samt hele Erdmannbreen, Orustdalen og Ytterdalen innenfor den kystnære fjellkjeden.

Verneområdene som omfatter Nordenskiöldkysten er, regnet fra nord:
*Festningen geotopvernområde, inkluderer Russekeila.
*Kapp Linné fuglereservat, omfatter lagunen Fyrsjøen.
*Van Mijenfjorden nasjonalpark, omfatter sørlige 3/4 av kysten
**Nordenskiöldkysten ramsarområde
***Ingeborgfjellet ramsarområde

Nord på Nordenskiöldkysten kalles strandsletta for *Isfjordflya*, og her stikker Kapp Linné ut med Isfjord Radio og fyrlykt. Litt nord for dette ligger den gamle russiske fangstasjonen i Russekeila. Ved Russekeila ble det også tatt utmål for gruvedrift tidlig på 1900-tallet, og helt her oppe i nord starter Festningen geotopvernområde på slettelandet. I nordøst strekker Linnéfjella seg i nord-sør retning langs kystsletta, og ved foten av fjellene ligger fangsthytta Camp Anthon. 

Sør på Nordenskiöldkysten kalles strandsletta for *Lågnesflya*, og her stikker det ut flere odder: Osodden, Kapp Bjørset, Grønsteinodden, Lågneset og Kapp Martin – sistnevnte med fyrlykt for innseilingen i Bellsundet. Deretter kommer Van Muydenbukta og Ingeborgfjellet, som avslutter lavlandskysten mot sørøst. Under Ingeborgfjellet ligger Camp Bell og Camp Millar.

## Se også
*Liste over ramsarområder i Norge

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kart over ramsarområdet – Direktoratet for naturforvaltning.
Genealogi (filosofi)

**Genealogi** er en historisk teknikk som brukes i filosofien for å stille spørsmål ved den alminnelige oppfatningen av fremveksten av filosofiske og sosiale overbevisninger. Dette gjøres ved å presentere alternative historier til hvorledes de har vokst frem. Metoden har sitt opphav i teoriene til den tyske filosofen Friedrich Nietzsche.

## Nietzsche
Nietzsche kritiserte «genealogene» i sin bok *[[Zur Genealogie der Moral]]*. Han anbefalte bruken av historisk filosofi for å kritisere moderne moral ved å anta at moralen utviklet seg til sin nåværende form gjennom maktrelasjoner. Selv om filosofien til Nietzsche feilaktig har blitt kategorisert som «genealogi» (han brukte ordet aldri selv om sin egen filosofi), deler senere genealogisk filosofi flere trekk fra Nietzsches ideer. Historisk filosofi påvirket av Nietzsche har blitt beskrevet som «en bektraktning av opposisjonelle taktikker» som omfavner konflikten mellom filosofiske og historiske vurderinger.

## Foucault
I essayet «Nietzsche, Genealogy, History» beskriver Michel Foucault genealogi som en særegen undersøkelse av elementene som «vi føler er uten historie». Dette ville inkludere elementer som seksualitet og andre deler av hverdagslivet. Genealogi er ifølge Foucault ikke en søken efter opphav, men et verktøy som viser den pluralistiske og til tider selvmotsigende fortiden. Foucault hevder at genealogi dekonstruerer sannhet, og at sannhet ofte blir oppdaget ved tilfeldigheter.

## Referanser
Kim Chang-ryong

**Kim Chang-ryong** (hangul: , hanja: , romanisering: *Kim Ch'angnyong*, revidert romanisering: *Gim Chang-ryong*, født 1916 eller 1920 i Kumya, død 30. januar 1956 i Seoul) var en sørkoreansk etterretningsoffiser.

Han vokste opp i fattige kår i dagens Nord-Korea. I likhet med mange andre koreanere gikk han inn i den japanske hæren i Mandsjuria. Etter en tid som militærpoliti ble han en anerkjent etterforsker, hvis oppgave var å avdekke «muldvarper» innen den japanske etterretningstjenesten og jakte på motstandsfolk. Fra 1941 avdekket Kim et 60 mann stort sovjetisk spionnettverk. I 1945 tok Japans kolonisering av Korea slutt, og Kim dro til Hamhung, hvor han ble angitt, arrestert og dømt til døden av kommunistene for sine arrestasjoner av koreanske uavhengighetsforkjempere. Han greide imidlertid å flykte under transporten til henrettelsen, men ble igjen angitt og dømt til døden. Kim greide å flykte for andre gang, og kom seg til amerikanskkontrollerte Sør-Korea.

Da han kom til Seoul i mai 1946, tilsluttet han seg Sør-Koreas hær, hvor han til slutt fikk en rolle i etterretningen. Etter å ha sett Nord-Korea omfavne kommunismen, utviklet Kim et sterkt hat mot ideologien. Kim begynte snart å avsløre tilfeller av korrupsjon blant kolleger i hæren, og han fikk president Syngman Rhees tillit. Rhee så på Kim som det ideelle bindeleddet mellom hæren og ham selv, og Kim kunne rydde Rhees potensielle utfordrere av veien. Kim selv utgjorde ingen trussel mot Rhee, idet han hadde tjenestegjort for japanerne og dermed aldri ville få folkets tillit. I samarbeid med amerikansk etterretning var Kim ansvarlig for arrestasjonene av tusener av antatte nordkoreanske spioner. Innen juli 1949 hadde nærmere 5&nbsp;000 soldater og offiserer i Sør-Koreas hær blitt arrestert og avhørt. General Douglas MacArthur gav ham tilnavnet «Kim the Snake». Kim har blitt beskyldt for å ha planlagt attentatet mot Kim Gu i 1949, hvilket skal ha blitt støttet av attentatsmannen Ahn Doo-hee. På denne tiden var Kim Chang-ryong imidlertid bare en laverestående offiser.

I 1953 ble Kim, daværende sjef for den sørkoreanske kontraetterretningen, forfremmet til brigadegeneral, senere til generalmajor i 1955. Den raske avanseringen, samt det faktum at han aldri tilhørte den nære kretsen av offiserer fra fronten i Koreakrigen, styrket misnøyen blant enkelte av hans kolleger, som flere ganger forsøkte å drepe ham. Den 30. januar 1956 lyktes de, og Kim ble drept av et skudd i hodet, 39 år gammel.
Investeringsavgift

**Investeringsavgift** er en generell skatt på anskaffelse av realkapital (bygninger, maskiner, transportmidler o.l.).  Den ble vanligvis fastsatt som en viss prosentsats av kapitalgjenstandens verdi.  I Norge hadde man lenge i praksis investeringsavgift ved at den alminnelige omsetningsavgift ble oppkrevd også på mange former for kapitalvarer. Ved overgangen fra omsetningsavgift på siste omsetningsledd til merverdiavgift (moms) i 1970 ble det nødvendig med særskilt investeringsavgift, og ordningen ble innført 1969. Den var opprinnelig på 13 %, fra 1989 7 %. Etter hvert ble en rekke kapitalvarer fritatt for investeringsavgift, og avgiften falt helt bort 2002.
Kinyeti

**Kinyeti** er den høyeste toppen i Sør-Sudan. Toppen ligger i fjellkjeden Imatong i fylket Ikotos i Øst-Ekvatoria, nær grensen til Uganda. Kinyeti har en høyde på 3&nbsp;187 meter over havet.
Gruppen av høye fjell som Kinyeti består av strekker seg til Ugandas grense er kalles også noen ganger Lomariti eller Lolobai.

De nedre delene av fjellet er dekket av frodig skog.
Dette er de nordliste skogene i av Øst-afrikanske montane skogers økoregion.
Toppen er steinete, med montane gressletter og spredt, lav lyng, lave småbusker og urter i steinsprekker.
En av de første europeerne som besøkte fjellet var botanisten Thomas Ford Chipp, som oppdaget *[[Coreopsis Chippii]]* nær toppen.

## Referanser
Fridtjovbreen

**Fridtjovbreen** er en 30 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 10&nbsp;km lang bre som går fra Grønfjordbreen i nord og ned i Van Mijenfjorden langt sørvest på Nordenskiöld Land. Fridtjovbreen er den største isbreen i hele Nordenskiöld Land. Den sørlige del av Fridtjovbreen inngår i Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Breen ligger i en forkastningssone med Sefströmkammen (547 m) i øst og Ytterdalsegga (736 m) før Ytterdalen i vest. I sør hvor breen renner ut i Fridtjovhamna er det stroe morenemasser, og vest for bukta reiser Ingeborgfjellet seg.

Breen er oppkalt etter sluppen «Fridtiof» av Hammerfest, som var ekspedisjonsbåt for Torellekspedisjonen i 1885.

## Referanser
Erdmannbreen

**Erdmannbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 4&nbsp;km lang bre som går fra Dahlfonna i nord og ned i Ytterdalen langt sørvest på Nordenskiöld Land. Hele breen inngår i Nordenskiöld Land nasjonalpark og i Nordenskiöldkysten ramsarområde.

Breen er oppkalt etter geologen Axel Joachim Erdmann (1814–1869), som grunnla Sveriges geologiske undersøkninger. 

Breen ligger i en renne mellom Ytterdalsegga (736 m) og Ytterdalen i sørøst og Ytterdalsfjella (901 m) i vest. I sør hvor breen renner ut i Ytterdalen, er det noen mindre morenemasser.

Breen ligger i forkastningen mellom Det sørvestlige terreng med grunnfjell i vest, og Spitsbergens sentrale tertiære basseng med sedimenter i øst. 

## Referanser
Antonios Naguib

**Antonios Naguib** (født 18. mars 1935 i Samalut i guvernementet Minya i Egypt, død 28. mars 2022 i Kairo) var koptisk-katolske patriarken av Alexandria og dermed overhodet for den koptisk-katolske kirke.

Etter teologistudier i Roma fra 1953 til 1958 ble han i 1960 ordinert til prest. Fra 1977 til 2002 var han epark av Minya og ble i 2006 valgt til ny patriark av Alexandria.

Pave Benedikt XVI kreerte ham i 2010 til kardinalbiskop.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
* Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
* Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
* Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
* Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876) *1828
* Kardinal Lucido Maria Parocchi  (1833-1903) *1971
* Kardinal Alfonso Maria Mistrangelo (1852-1930) *1893
* Erkebiskop Andrea Cassulo (1869-1952) *1914 
* Patriark  Marco II Khouzam (1888-1958) *1926
* Kardinal Stephanos I Sidarouss, C.M. (1904-1987) *1948 
* Kardinal *Antonios Naguib* (1935-2022) *1977

## Referanser

## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Mårup kirke

**Mårup kirke** er en tidligere kirke som ligger på Lønstrup klint i Hjørring kommune på en lang kystskrent mellom Lønstrup og Løkken. Den ble oppført på midten av 1200-tallet. Opprinnelig var den en senromansk kirke med rektangulært skip og tilnærmet kvadratisk kor. Da kirken ble reist var kystlinjen flere kilometer ute, men senere har erosjonen endret landskapet slik at den etter hvert ble liggende helt ute på kanten av klinten.

Man sluttet å bruke kirken i 1928 bortsett fra til gudstjenester og enkelte andre aktiviteter i sommerhalvåret. 24. mars 2008 ble kirken benyttet til gudstjeneste for siste gang. Fra samme år har kirken blitt gradvis tatt ned slik at det kun står murveggene tilbake.
 
Da Mårup kirke ble nedlagt som sognekirke i 1928 flyttet man inventaret over til menighetens nye kirke; Lønstrup kirke. Mårup kirke hadde en romansk granittfont med akantusblader hugget i flatt relieff. Dåpsfatet er fra ca. 1575. Alteret hadde en altertavle fra sengotikken med en fremstilling av Anna selvtredje.

Skipsankeret foran kirken stammer fra den engelske fregatten «The Crescent» som var på vei til Göteborg med forsyninger til den engelske flåten og som forliste utenfor Maarup i desember 1808. 226 besetningsmedlemmer omkom og de ble begravet i en fellesgrav på kirkegården.

Mårup kirke ble benyttet som opptakssted under innspillingen av Gabriel Axels Oscar-belønnede film Babettes gjestebud i 1987.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dahlfonna

**Dahlfonna** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som går fra Erdmannbreen i sør til Orustdalen og Grønfjordbreen i nord, langt sørvest på Nordenskiöld Land. Ned i Dahlfonna renner den mindre Klausbreen fra vest.

Hele breen inngår i Nordenskiöld Land nasjonalpark og i Nordenskiöldkysten ramsarområde.

Breen ligger i en renne mellom Haroldfjellet (664 m) i øst og Thuefjellet (607 m) i vest. I nord hvor breen renner ut i Orustdalen, er det noen mindre morenemasser. Breen ligger i forkastningen mellom Det sørvestlige terreng med grunnfjell i vest, og Spitsbergens sentrale tertiære basseng med sedimenter i øst. Breen heller østover fra forkastningen.

Breen er oppkalt etter ingeniøren Johan Jacob Dahl (1872-1955), som trykket en rekke kart for Norsk polarinstitutt. 

## Referanser
Storvallen

**Storvallen** er et sted i den svenske kommunen Åre i Jämtland fylke, fem kilometer fra riksgrensen mot Meråker i Trøndelag, rundt fire kilometer fra Storlien østover på E14. Tettstedet har et kapell og bebyggelse omkring turisme, inkludert Fjellsenter og hotell. Togforbindelse til Östersund og til Norge, denne via Meråkerbanen, er tilgjengelig fra Storlien.

## Referanser
Wang Yucheng

**Wang Yucheng** (kinesisk: 王禹偁, Wade-Giles: * Wang Yu-Ch'eng*, født 954 i Juye i provinsen Shandong i Kina, død 1001) var en kinesisk dikter. Han var også embedsmann og tjente i regjeringen, men var en direkte kritiker av den politikk som ble ført og han endte som forvist i Sørkina.

## Referanser
Grønfjordbreane

**Grønfjordbreane** er et fellesnavn på **Vestre Grønfjordbreen** og **Austre Grønfjordbreen**, to tilsammen 20 km² store isbreer på Spitsbergen, Svalbard. De er ca. 5&nbsp;km lange og går fra Fridtjovbreen i sør til Grønfjorden i nord, langt sørvest på Nordenskiöld Land. Den vestligste delen av breen inngår i Nordenskiöld Land nasjonalpark. Grønfjordbreane er den nest største i hele Nordenskiöld Land, bare overgått av den tilstøtende Fridtjovbreen i sør.

Breen er delt i to av en oppstigende fjellrekke – Hallandskammen – og utgjør idag *Vestre Grønfjordbreen* (15 km²) i vest, og den betydelig mindre og smalere *Austre Grønfjordbreen* (5 km²) i øst.

Breene er oppkalt etter fjorden de munner ut i. Breene ligger i forkastningen mellom Det sørvestlige terreng med grunnfjell i vest, og Spitsbergens sentrale tertiære basseng med sedimenter i øst. Breene heller nedover forkastningen, og de viktigste fjellene rundt er Qvigstadfjellet (770 m) og Seipfjellet (647 m) i vest, og Siljeströmkammen (692 m) i øst. I nord hvor breene renner ut i Grønfjorden, er det avsatt morenemasser. Helt nederst er det dannet en liten bresjø – Bretjørna – som har blitt demmet opp av morenemassene. Øst for denne igjen munner Grønfjorddalen ut med et kort elveløp som starter i fjellene lengre øst.

## Referanser
Venezuela under Panamerikanske leker 1959

**Venezuela under Panamerikanske leker 1959**. Venezuela deltok i de tredje Panamerikanske leker som ble arrangert i Chicago mellom 27. august og 7. september 1959. De kom på tiendeplass med en gull-, sju sølv og sju bronsemedaljer.

## Medaljer

## Medaljevinnerne

## Referanser
Vøringbreen

**Vøringbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, like vest for Barentsburg på andre siden av Grønfjorden. Den er rundt 1,5&nbsp;km lang og ligger ved  fjellene Vøringen (676 m) og Sokolovtoppen (542 m). 

Breen ligger i forkastningen mellom Det sørvestlige terreng med grunnfjell i vest, og Spitsbergens sentrale tertiære basseng med sedimenter i øst. Breen heller østover fra forkastningen.

Breen er oppkalt etter skipet «Vøringen» som ble brukt på den norske Nordatlantiske ekspedisjon.

## Referanser
Yang Xiong

**Yang Xiong** (kinesisk: 扬雄, pinyin: *Yáng Xióng*, Wade-Giles: *Yang Hsiung*, født år 53 f.Kr. i Chengdu i dagens Sichuan i Kina; død 18 e.Kr.) var en kinesisk filosof og dikter. Ved siden av Sima Xiangru og Jia Yi var han Han-dynastiets kanskje mest betydelige diktere som skrev i stilarten fu ved keiserpalasset. 

Han ble kalt til det keiserlige hoff rundt 20 f.Kr. og ble hoffdikter som gjerne fastholdt i sine verker keiserens bragder, som hans offerhandlinger og jaktekspedisjoner. Senere sluttet han med fu-diktning, og betegnet dikteriet som et uverdig middel for å gjøre inntrykk på keiseren og som barnslige stiløvelsser.

Yang Xiong har også etterlatt seg noen filosofiske og filologiske verker.

## Referanser


## Litteratur
* Volker Klöpsch, Eva Müller: *Lexikon der chinesischen Literatur.* C.H. Beck, München 2004
Hodejegerne

***Hodejegerne*** kan sikte til:

* ''Hodejegerne'' (roman), kriminalroman av Jo Nesbø
** ''Hodejegerne'' (film), basert på romanen
* ''Hodejegerne'' (underholdningsprogram) med Tande-P som gikk på NRK1 fra 2002 til 2004
NM i terrengløp 2009

**NM i terrengløp 2009** var en del av NM i friidrett 2009, men ble arrangert som to egne stevner; kort løype og stafett ble arrangert i Trondheim 18. og 19. april, mens lang løype ble arrangert på Jessheim 3. oktober.

## Resultater, senior
### Kvinner, kort løype (2 km)




### Kvinner, stafett (2x4x2 km)




### Kvinner, lang løype (6 km)




### Menn, kort løype (3 km)




### Menn, stafett




### Menn, lang løype




## Resultater, junior
### Kvinner, kort løype (2 km)




### Kvinner, lang løype




### Menn, kort løype (2 km)




### Menn, lang løype




## Eksterne lenker
* Resultater stafett, kvinner
* Resultater stafett, menn
* Resultater kort løype, kvinner og menn
* Resultater lang løype, kvinner og menn
Black Potts Railway Bridge

**Black Potts Railway Bridge** fører jernbanen fra London (Waterloo) til Windsor, Berkshire over elven  Themsen. Staines to Windsor & Eton Line ender umiddelbart etter broen ved Windsor and Eton Riverside railway station. Broen krysser Themsen rett før Old Windsor Lock (sluse) og Romney Lock.

I 1849 søkte Windsor Staines and Richmond Railway om å få oppføre en midlertidig kryssing på stedet og broen ble åpnet i 1850. Åpningen ble utsatt fordi en av pilarene kollapsen dagen før broen skulle inspiseres. Broen blir støttet opp i midten av Black Potts Ait (øy). Opprinnelig hadde broen utsmykkede støpejernsribbein, men disse rustet og ble erstattet med mer nyttepregede smijerndragere, som radikalt endret utseende på broen.

Rett øst for broen er Black Potts Railway Viaduct. Denne måtte forsynes med betydelig beskyttelse da Jubilee River ble laget, da et utløp fra denne kanalen passerer gjennom mursteinsbuene til den eksisterende viktoriansk viadukten, rett nedenfor Black Potts Railway Bridge.

## Se også
* Kryssinger over Themsen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Structurae database entry
Nils August Andresen

**Nils August Andresen** (født 1978) er en norsk redaktør. Han har vært ansvarlig redaktør i det konservative tidsskriftet *[[Minerva (norsk tidsskrift)|Minerva]]* siden 2009.

Han er utdannet økonomisk historiker fra Universitetet i Oslo og London School of Economics. Han har også gått Forsvarets russiskkurs.

Andresen har arbeidet med russiske spørsmål ved Norsk utenrikspolitisk institutt (NUPI) og med energi- og klimaspørsmål i Econ Pöyry. Fra 2008 til 2009 var han ansatt i Høyres stortingssekretariat. Han har vært tilknyttet forskningsprosjektet *ESOP – Centre of Equality, Social Organization, and Performance* ved Universitetet i Oslo, der han jobbet med en doktorgrad om forskjellige innvandrergruppers relative suksess i det norske arbeidsmarkedet.

Han er sønn av forlegger Anton Fredrik Klaveness Andresen og drakthistoriker Anette Solberg Andresen. Forretningsmannen Johan H. Andresen var hans farfar, og Johan H. Andresen jr. er hans fetter. Sammen med sin søster eier Nils August Andresen selskapet Ord og Form med en egenkapital på 67 millioner kroner. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wael Ghonim

**Wael Ghonim** (født 23. desember 1980 i Kairo) er en egyptisk internettaktivist og dataingeniør med en interesse for sosialt entreprenørskap. Han har siden januar 2010 vært markedssjef for Google i Midtøsten og Nord-Afrika.

I forbindelse med den egyptiske revolusjonen i 2011 ble han en kjent person i pro-demokrati-bevegelsen. Etter å ha blitt holdt fengslet i elleve dager, ga han 7. februar 2011 et emosjonelt intervju på den egyptiske tv-kanalen DreamTV. Grunnen til arrestasjonen var at han var administrator på Facebook-siden «We are all Khaled Saeed», en side som kritiserte brutaliteten til myndighetene.

Han var på TIME Magazines liste over de 100 mest innflytelsesrike personene i 2011.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Basketball under Panamerikanske leker 1959

**Basketball under Panamerikanske leker 1959**. Basketball var med som en av nitten sporter under de tredje Panamerikanske leker 1959 som ble arrangert i Chicago i USA fra 27. august til 7. september. Det var en turnering for menn og en for damer, USA vant begge.

## Medaljer

### Sluttplassering
#### Men

#### Damer

## Eksterne lenker
*  Panamerikanske leker 1959
Chile under Panamerikanske leker 1959

**Chile under Panamerikanske leker 1959**. Chile deltok i de tredje Panamerikanske leker som ble arrangert i Chicago mellom 27. august og 7. september 1959. De kom på sjetteplass med fem gull-, to sølv og seks bronsemedaljer.

## Medaljer

## Medaljevinnerne

## Referanser
Baalsrudbreen

**Baalsrudbreen** er en 3,5 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som går fra Nordbergfjellet (624 m) i sør til Gleditschfonnaog Jamdalsnuten (569 m) i nord. Breen renner nordvestover og inn i Grønfjorddalen sør for Grønfjorden, vest i Nordenskiöld Land. Østsiden av breen støter mot Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Breen er oppkalt etter optikeren Sigurd Baalsrud (født 1881), som laget og reparerte teodolittene for mange norske ekspedisjoner til Svalbard.

## Referanser
Gleditschfonna

**Gleditschfonna** er en 4 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 2,5&nbsp;km lang bre som går fra Nordbergfjellet (624 m) ved Baalsrudbreen i nordvest til Snøsalen (677 m) i nordøst, og renner sørøstover og inn i Berzeliusdalen nord for Van Mijenfjorden, vest i Nordenskiöld Land. Hele breen ligger i Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Breen er oppkalt etter offiseren Kristen Gran Gleditsch (1867-1946), som arbeidet med kartleggingen av Svalbard.

## Referanser
Janssonbreen

**Janssonbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som går fra Nordbergfjellet (624 m) og Urdahlfjellet (629 m) i øst til Fridtjovbreen og Wendelbofjellet (690 m) i vest. Breen renner nordover og inn i Grønfjorddalen sør for Grønfjorden, vest i Nordenskiöld Land. Sørsiden av breen støter mot Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Breen er oppkalt etter topografen Einar Johan Waldemar Jansson (1889–), som arbeidet for De Geers ekspedisjon til Svalbard.

## Referanser
Sagabreen

**Sagabreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som renner østover fra nordveggen av Ingeborgfjellet (620 m) mot Hanekammen (620 m) og østover til utløpet av Fridtjovbreen i Fridtjovhamna. Den inngår i Nordenskiöld Land nasjonalpark, men ligger like utenfor grensen til ramsarområdet som ellers omfatter hele Ingeborgfjellet.

Breen er oppkalt etter Fridtjovs saga som Ingeborgfjellet har sitt navn fra.

## Referanser
Grånutbreen

**Grånutbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som renner østover fra Grånutane (752 m) og Kleivdalsnuten (606 m), langs nordveggen av Hanekammen (620 m) og østover til Fridtjovbreens sørligste del. Den inngår i Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Breen er oppkalt etter Grånutane som ligger i nordvest.

## Referanser
Jamdalsbreen

**Jamdalsbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som går fra Snøsalen (718 m) i sør til Skardalsnuten (658 m) i nord. Breen renner vestover og inn i Grønfjorddalen sør for Grønfjorden, vest i Nordenskiöld Land. Sørøstsiden av breen støter mot Nordenskiöld Land nasjonalpark ved fjelltoppene.

Breen er oppkalt etter Jamdalen i vest.

## Referanser
Linnébreen

**Linnébreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er rundt 2&nbsp;km lang og ligger vest for Aldegondabreen, ved Systemafjellet (745 m), Christensenfjella (682 m) og renner ut i Linnédalen nordover, langt vest på Nordenskiöld Land. Det er noen mindre morenemasser ved munningen i dalen.

Breen ligger i forkastningen mellom Det sørvestlige terreng med grunnfjell i vest, og Spitsbergens sentrale tertiære basseng med sedimenter i øst. 

Den vestlige halvdelen av breen ligger inne i Nordenskiöld Land nasjonalpark og Nordenskiöldkysten ramsarområde.

Breen er oppkalt etter Carl von Linné.

## Referanser
Marstranderbreen

**Marstranderbreen** er en 5 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 3,5&nbsp;km lang bre som går fra Kalvhøgda (784 m) i øst, og renner vestover og inn i Berzeliusdalen nord for Van Mijenfjorden, vest i Nordenskiöld Land. Hele breen ligger i Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Breen er oppkalt etter embetsmannen Fredrik Kristian Marstrander (1881–1946), som arbeidet med Svalbard-saker i Utenriksdepartementet.

## Referanser
Eisbären Berlin

**Eisbären Berlin** (*Isbjørnene Berlin*) er en ishockeyklubb i Berlin. Klubben ble dannet i 1990 som EHC Dynamo Berlin og fikk sitt nåværende navn i 1992.

Eisbären Berlin er en av grunnleggerne av Deutsche Eishockey Liga. Hjemmearena er Uber Arena.

## Eksterne lenker
*
Iskollbreen

**Iskollbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 1&nbsp;km lang bre som går fra Hesselbergaksla (661 m) i sør, og renner nordvestover og inn i Berzeliusdalen nord for Van Mijenfjorden, vest i Nordenskiöld Land. Hele breen ligger i Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Breen er oppkalt etter det nærliggende fjellet Iskollen (602 moh).

## Referanser
Klausbreen

**Klausbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som går fra Thuefjellet i vest og renner ned i den litt større breen Dahlfonna fra vest – langt vest på Nordenskiöld Land.

Breen ligger i forkastningen mellom Det sørvestlige terreng med grunnfjell i vest, og Spitsbergens sentrale tertiære basseng med sedimenter i øst. Breen heller østover fra forkastningen. Breen ligger i en renne mellom Klosterfjellet (820 m) i sørøst og Thuefjellet (607 m) i vest. 

Hele breen inngår i Nordenskiöld Land nasjonalpark og i Nordenskiöldkysten ramsarområde.

Breen er oppkalt etter fangstmannen Klaus Thue (1856–1929; født i Skjåk i Gudbrandsdalen), som overvintret mye på Svalbard.

## Referanser
Bryting under Panamerikanske leker 1959

**Bryting under Panamerikanske leker 1959** ble arrangert i Chicago i Illinois, USA fra 27. august til 7. september 1959. Det var totalt 8 vektklasser i fristil og USA ble beste nasjon, de vant alle åtte gullmedaljene.
 
## Medaljer

### Resultater

## Eksterne lenker
*  Panamerikanske leker 1959
Han Wendi

**Keiser Wén av Hàn** (tradisjonell kinesisk: 漢文帝; forenklet kinesisk: 汉文帝; hanyu pinyin: *Hàn Wéndì*; 202-157 f.Kr.), født **Liú Héng** (劉恆), tempelnavn **Tàizōng** (太宗), var den femte keiseren av det tidlige kinesiske Han-dynastiet, kjent som det Det vestlige Han-dynasti. Líu Héng var dem femte sønnen til den første Hàn-keiseren, Han Gaozu, og hans mor var Enkekeiserinne Bo. Da hans far slo ned Dàis opprør ble Héng utnevnt til prins av Dài.

Etter Lü Taihous død i 180 utslettet Hàn-embedsmennene den mektige Lü-klanen, og Liú Héng ble så valgt til keiser siden hans mor ikke hadde noen mektige slektninger, og siden hennes familie var kjent sin ydmykhet og omtenksomhet. I Wéndìs regjeringstid opplevde riket en etterlengtet politisk stabilitet, som la grunnlaget for velstanden under hans sønnesønn, keiser Han Wudi. Ifølge historikerne stolte keiser Wén på sine rådgivere og lyttet til deres råd når det gjaldt statsaffærer, og påvirket av sin daoistiske kone, Keiserinne Dou, forsøkte han også å unngå sløsing av ressurser.

Historikere har bemerket at skattene I keiser Wéns regjeringstid var på 1/30 og 1/60. Dette gjaldt bare eiendomsskatt, siden den eneste gangen i det keiserlige Kina man forsøkte å samle inn inntektsskatt var under Wang Mang. Lagrene var så fulle av korn at deler av det ble kastet bort.

I 165 innførte han rekruttering gjennom den sivile embedsmannseksamen, noe som kom til å ha stor historisk betydning, tidligere hadde embedsmennene aldri gjennomført en akademisk eksamen. Navnene deres ble sendt av lokale embedsmenn til den sentrale regjeringen basert på omdømme og ferdigheter, som noen ganger ble målt subjektivt. 

## Referanser


## Litteratur
* Josef Guter: *Lexikon zur Geschichte Chinas. Sieben Jahrtausende im Überblick.* Marix-Verlag, Wiesbaden 2004, ISBN 3-937715-40-1.
Canada under Panamerikanske leker 1959

**Canada under Panamerikanske leker 1959**. Canada deltok i de tredje Panamerikanske leker som ble arrangert i Chicago mellom 27. august og 7. september 1959. De kom på sjetteplass med fem gull-, nitten sølv og tjuefire bronsemedaljer.

## Medaljer

## Medaljevinnerne

## Referanser
Augsburger Panther

**Augsburger Panther** er en ishockeyklubb fra Augsburg. Klubben spiller i den tyske ishockeyligaen Deutsche Eishockey Liga og var et av lagene som var med da ligaen ble stiftet i 1994. Klubbens største suksess var i 2010 da de ble tysk mester. Klubbens hjemmebane er Curt-Frenzel-Stadion.
Krefeld Pinguine

**Krefeld Pinguine** er et ishockeylag som spiller i Krefeld, Tyskland. De spiller sine kamper i König Palast. Laget ble grunnlagt i 1936.

Siden 1994 har de spilt i Deutsche Eishockey Liga. De har vunnet den tyske toppligaen to ganger, i 1952 og 2003.

## Eksterne lenker
*
Hannover Scorpions

**Hannover Scorpions** er en ishockeyklubb fra Hannover i Tyskland. Klubben ble stiftet i 1975 under navnet **ESC Wedemark** og skiftet navn i 1996. De spiller sine kamper i TUI Arena i Expo 2000-området. Laget spiller i Deutsche Eishockey Liga.

## Eksterne lenker
*
Tavlebreen

**Tavlebreen** er en 8 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 5,5&nbsp;km lang bre som går fra Lovberget (777 m) i sør, og renner nordover og inn i både Grøndalen og Semmeldalen, nord for Van Mijenfjorden og vest i Nordenskiöld Land. Den aller sørligste delen av breen ligger i Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Breen er oppkalt etter landformen.

## Referanser
Tungebreen

**Tungebreen** er en isbre vest for Tavlebreen på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som går fra Lovberget (777 m) med berøring til Tungebreen, Skavlefjellbreen og Marstranderbreen i sør, og renner nordover og inn i Grøndalen, vest i Nordenskiöld Land. Den aller sørligste delen av breen berører grensen til Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Breen er oppkalt etter landformen.

## Referanser
Grizzlys Wolfsburg

**Grizzlys Wolfsburg**, også kalt ** EHC Wolfsburg** og tidligere kjent som **Grizzly Adams Wolfsburg**, er en tysk ishockeyklubb. Klubben spiller i DEL. Hjemmekampene spilles i Eisarena Wolfsburg, i Wolfsburg.

## Eksterne lenker
* Klubbens hjemmeside
Passfjellbreen

**Passfjellbreen** er en 7 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 4&nbsp;km lang bre som går fra Passfjellet (785 m) og Bjørnsonfjellet (932 m) i sør, og renner nordover og inn i både Hollenderdalen og Semmeldalen, mellom Isfjorden og Van Mijenfjorden – vest i Nordenskiöld Land. 

Breen er oppkalt etter Passfjellet i øst, som ligger ved Grøndalspasset.

## Referanser
Paxbreen

:*Må ikke forveksles med [[Paxbreen (André Land)]] helt nord på Svalbard.*

**Paxbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 1&nbsp;km lang bre som går fra Paxfjellet (809 m) i sør, og renner nordover inn i Hollenderdalen sør for Isfjorden – vest i Nordenskiöld Land. Den aller sørligste delen av breen ligger i Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Breen er oppkalt etter ordet «pax» (latin for «fred»).

## Referanser
Guatemala under Panamerikanske leker 1959

**Guatemala under Panamerikanske leker 1959**. Guatemala deltok i de tredje Panamerikanske leker som ble arrangert i Chicago mellom 27. august og 7. september 1959. De kom på en delt attendeplass med en bronsemedalje.

## Medaljer

## Medaljevinnerne

## Referanser
Irabreen

**Irabreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sør for Paxbreen og vest for Stolleybreen. Den er en ca. 1&nbsp;km lang bre som går fra Fossilfjellet (824 m) i øst, og renner vestover inn i Hollenderdalen sør for Isfjorden – vest i Nordenskiöld Land. 

Navnet kommer fra det latinske ordet *ira* («sinne»).

## Referanser
Stolleybreen

**Stolleybreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sør for Paxbreen og øst for Irabreen. Den er en ca. 1&nbsp;km lang bre som går fra Fossilfjellet (824 m) i vest, og renner østover inn i Hollenderdalen sør for Isfjorden – vest i Nordenskiöld Land. 

Breen er oppkalt etter den tyske paleontologen Ernst Stolley (1869–1944), som var polarforsker og deltok i ekspedisjonen til Spitsbergen i 1910.

## Referanser
Kolfjellbreen

**Kolfjellbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Iskollbreen og sør for Stenehjembreen. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som går fra Hesselbergaksla (661 m) i vest, og renner østover langs nordveggen av Kolfjellet (707 m) og inn i Vassdalen like nord for Van Mijenfjorden – sørvest i Nordenskiöld Land. 

Breen er oppkalt etter Kolfjellet.

## Referanser
Vassdalsbreen

**Vassdalsbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sør for Marstranderbreen. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som går fra Vassdalsnuten (748 m) og renner sørover langs østveggen av Snøkampen (763 m) og inn øverst i Vassdalen nord for Van Mijenfjorden – sørvest i Nordenskiöld Land. Breen ligger i sin helhet i Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Breen har navn etter Vassdalen.

## Referanser
Rypefjellbreen

**Rypefjellbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sør for Kalvdalsbreen. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som går fra Rypefjellet (761 m) og renner østover langs sørveggen av Kjuklingtoppane (692 m) og inn i nedre Kalvdalen litt nord for Van Mijenfjorden – sørvest i Nordenskiöld Land. Breen ligger i sin helhet i Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Fjellet og breen er oppkalt etter fjellrype.

## Referanser
Europavei 579

**Europavei 579** er en vei mellom Görbeháza og Beregdaróc i Ungarn. Traséen ble fastlagt i 2009 og vil dermed bli en av de nyeste europaveiene.

Trasé fastlagt 19.-21. oktober 2009 av UNECE: Görbeháza - Nyíregyháza - Vásárosnamény - Beregdaróc.

## Knutepunkter
}

|}

## Referanser



## Eksterne lenker
Medalsbreen

**Medalsbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sør for Colesdalen og vest for Brombreen. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som går fra Mefjellet (999 m) og renner nordover langs nordøstveggen av fjellet og inn i Medalen og Colesdalen, midt mellom Isfjorden og Van Mijenfjorden i Nordenskiöld Land. 

Breen ligger i sin helhet i Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Breen er oppkalt etter dalen.

## Referanser
Holger Hansen

**Erik Holger Hansen** (født 16. mai 1929 i Tågeby på Sjælland, død 3. mai 2015) var en dansk politiker (V). Han var valgt til Folketinget fra Stege og Vordingborgs krets 1960–1973 og 1974–1977, og hadde to ministerposter; han var miljøvernminister og Grønlandsminister i Poul Hartlings regjering 1973–1975. 

Han tok utdanning ved Frederiksborg højskole fra 1947 til 1948, og dro på studieopphold i England i 1952. Deretter var han elev ved Lyngby landbrugsskole fra 1952 til 1953, og han gikk senere på den liberale skolen *Brejdablik* i 1957. Etter avsluttet politisk karriere i 1977 begynte han juridiske studier ved Københavns Universitet, der han tok graden cand.jur. i 1980. I 1986 ble han også utnevnt til universitetslektor ved Københavns Universitet.

Hansens politiske karriere begynte i 1954, da han ble formann for Venstres Ungdom i Sydsjælland. Han var også formann for Venstres Ungdom i Præstø amt fra 1957 til 1959. På kommunalpolitisk plan satt han i Mern sogneråd fra 1958 til 1970, og i kommunestyret i Langebæk fra 1970 til 1973. Ved folketingsvalget i 1957 stilte han som kandidat i Kalundborg og Samsøs krets, og i 1960 fikk han plass på Folketinget for Stege og Vordingborgs krets. Etter å ha framvist sterke synspunkter innen bl.a. sosial- utdannings- og distriktspolitikken ble han formann for Folketingets sosialutvalg da regjeringen av Radikale Venstre, Det Konservative Folkeparti og Venstre tok makten etter folketingsvalget i 1968. Fra desember 1973 til februar 1975 var han både miljøvernminister og Grønlandsminister i Poul Hartlings regjering. Han ble ikke innvalgt ved folketingsvalget i 1973, men overtok Johs. Bøggilds plass i 1974. I denne perioden var han også medlem av hjemmestyrekommisjonen for Grønland. Han stilte ikke til valg i 1977. 

Han var gift og hadde tre barn.

## Utmerkelser
* 1975 – Kommandør af Dannebrog

## Referanser


## Kilder
* *HVEM-HVAD-HVOR 1975*, Politikens Forlag, København 1974.
* Den Store Danske – Holger Hansen
Tufsbreen

**Tufsbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Colesdalen. Den er en ca. 1,5&nbsp;km lang bre som går fra østre Ringdalsfjellet (1004 m) og renner nordøstover langs østveggen av fjellet og inn i Tufsdalen og Reindalen, midt mellom Isfjorden og Van Mijenfjorden i Nordenskiöld Land. Breen ligger på grensen til Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Breen er oppkalt etter dalen.

## Referanser
Uruguay under Panamerikanske leker 1959

**Uruguay under Panamerikanske leker 1959**. Uruguay deltok i de tredje Panamerikanske leker som ble arrangert i Chicago mellom 27. august og 7. september 1959. De kom på ellevteplass med en gull-, tre sølv og fire bronsemedaljer.

## Medaljer

## Medaljevinnerne

## Referanser
Bødalsbreen (Svalbard)

:*Må ikke forveksles med [[Bødalsbreen]] i Sogn og Fjordane.*

**Bødalsbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, øst for Colesdalen. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som går fra nordre Tillbergfjellet (983 m) og renner nordover langs nordlige sidearmer av fjellet og inn i Bødalen og Colesdalen, mellom Isfjorden og Van Mijenfjorden i Nordenskiöld Land.

Breen er oppkalt etter dalen.

## Referanser
Grumantbreen

**Grumantbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, nordøst for Colesdalen. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som går fra nordre Lindströmfjellet (963 m) og renner nordover og inn øverst i Bjørndalen, sør for Isfjorden i Nordenskiöld Land.

Breen ligger over Grumantbyen og Colesbyen, og er oppkalt etter førstnevnte.

## Referanser
Iserlohn Roosters

**Iserlohn Roosters** er en tysk ishockeyklubb. Klubben er fra Iserlohn i Tyskland og ble dannet i 1959.

## Eksterne lenker
*
Dryadebreen

**Dryadebreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, nordøst for Colesdalen. Den er en ca. 2&nbsp;km lang bre som går fra Håbergnuten (1030 m) og Teltberget (1025 m), og renner nordøstover og inn øverst i Fardalen, sør for Isfjorden i Nordenskiöld Land.

Breen ligger øst for Håbergbreen og like sør for botnen av Longyearbreen, og er oppkalt etter dryader (skogsnymfer).

## Referanser
Longyearbreen

**Longyearbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørvest for Longyearbyen. Den er en ca. 4,5&nbsp;km lang bre som starter fra Teltberget () og går derfra mot nordøst mellom Lars Hiertafjellet (876&nbsp;moh) og Nordenskiöldfjellet () i vest, og inn øverst i Longyeardalen, sør for Adventfjorden i Nordenskiöld Land. Den ses lett fra Longyearbyen, og har skuffet foran seg store morener som ligger ved foten av fjellet Sarkofagen, ved Nye Gruve 1 og Gruve 4.

Breen ligger vest for Larsbreen, og er oppkalt etter Longyearbyen.

Det er vasket ut en stor mengde stein med fossiler av løvtrær fra kritt-tiden foran breen, og disse kan finnes langs Longyearelva nedover dalen.

Vinterstid legges det de fleste år til rette for at man kan gå ned og inn i breen, gjennom smeltekanaler som dannes av rennende vann i løpet av sommeren. Om vinteren brukes også Longyearbreen som ferdselsåre, og er raskeste vei til blant annet Van Mijenfjorden og Barentsburg om man ferdes til fots, på ski, med hundespann eller på snøskuter.

## Referanser
Larsbreen

**Larsbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sør for Longyearbyen. Den er en ca. 3,5&nbsp;km lang bre som går fra Trollsteinen (850 m) og Lars Hiertafjellet (876 m) i sør, og renner nordvestover og inn i Longyeardalen, sør for Adventfjorden i Nordenskiöld Land. Den ses lett fra Longyearbyen, og har skuffet foran seg store morener som ligger ved enden av fjellet Sarkofagen.

Det er vasket ut stein med fossiler av løvtrær fra kritt-tiden foran breen, og disse kan finnes langs Longyearelva nedover dalen.

Breen er oppkalt etter den svenske forleggeren og politikeren Lars Johan Hierta (1801–1872). Han var en betydelig støttespiller for forskning og hans stiftelser ga store beløp til den svenske utforskningen av Spitsbergen.

## Referanser
Svendsenbreen

**Svendsenbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sør for Longyearbyen. Den er en ca. 3&nbsp;km lang bre som går fra Westbytoppane (983 m) i vest, og renner østover og inn i Todalen, sør for Adventdalen i Nordenskiöld Land. Den ligger ved passet over mot Bødalen, og har skuffet foran seg mindre mengder morenemasser.

Breen ligger øst for Bogerbreen, og er oppkalt etter den norske gruvearbeideren Hans Svendsen (1896–1950).

## Referanser
Foxfonna

**Foxfonna** er en 5 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, øst for Longyearbyen. Den er en ca. 6&nbsp;km lang bre som går fra Foxtoppen (955 m) og Gilsonryggen (949 m) i sør, og renner nordover og over fjellet Breinosa inn i Adventdalen ved Gruve 7-fjellet, i Nordenskiöld Land. Den har en sidearm – Rieperbreen, som renner vestover inn i Bolterdalen, og begge har skuffet foran seg betydelige morenemasser.

Breen ligger sørøst for Gruve 7 og EISCAT, og er oppkalt etter polarreven.

## Referanser
Rieperbreen

**Rieperbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, øst for Longyearbyen. Den er en ca. 2,5&nbsp;km lang bre som går fra Foxtoppen (955 m) og Foxfonna i øst, og renner vestover og inn i Bolterdalen ved Breinosa, i Nordenskiöld Land. Den er en sidearm til Foxfonna, og har skuffet foran seg betydelige morenemasser helt ned til Bolterelva.

Det går mange turistruter med hundespann, scooter  eller skitråkk inn Bolterdalen, men isbrevanding og besøk skjer i større grad på Scott Turnerbreen lengre inne i dalen.

Navnet er en forvanskning av fuglenavnet rype.

## Referanser
Scott Turnerbreen

**Scott Turnerbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Longyearbyen. Den er en ca. 5,5&nbsp;km lang bre som går fra Burralltoppen (967 m) og Soleietoppen (807 m) i sør, og renner nordøstover og inn i øverst Bolterdalen, i Nordenskiöld Land. Den går like nordvest for den parallelle Ayerbreen, og begge har skuffet foran seg noe morenemasser ned til henholdsvis Bolterelva og Bolterskaret.

Det går mange turistruter med hundespann, scooter eller skitråkk inn Bolterdalen, og isbrevanding og besøk på breen er utbredt.

Scott Turnerbreen er oppkalt etter den amerikanske geologen Scott Turner, som i 1911–16 ledet Arctic Coal Company (forløperen til Store Norske).

## Referanser
Asamkirken i München

**Asamkirken i München**, også kalt *St. Johann Nepomuk Kirche*, i München ble oppført 1733–1746 av brødrene Cosmas Damian Asam og Egid Quirin Asam. Kirken er viet til helgenen Johannes Nepomuk (død 1393).

Kirken er i senbarokk stil.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Asamkirche på muenchen.de
Sigurð í Jákupsstovu

**Sigurð í Jákupsstovu** (født 7. januar 1963 i Tórshavn) er en færøysk offentlig tjenestemann, forretningsmann og ingeniør.

Han har bakgrunn fra olje- og gassindustrien og en ph.d.-grad i reservoarteknikk fra Danmarks Tekniske Universitet. Han har vært ingeniør Mærsk Olie og Gas i Danmark, Qatar og Indonesia, teknisk sjef i Atlantic Petroleum på Færøyene og fra 2003 til 2008 direktør for Færøyenes geologiske undersøkelse. Fra 2011 til 2019 var han universitetsrektor ved Fróðskaparsetur Føroya. I 2020 ble han direktør ved Færøyenes miljødirektorat.

Sigurð í Jákupsstovu er sønn av marinbiolog Hjalti í Jákupsstovu og kontorist Elin (født Hentze). Han giftet seg i 1994 med forretningskvinnen og politikeren Gunvør Balle.

## Referanser
Plogbreen (Nordenskiöld Land)

**Plogbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Longyearbyen. Den er en ca. 2,5&nbsp;km lang bre som går fra Fleinegga (995 m) i  øst og Battfjellet (982 m) i sør. Breen renner vestover og inn i Bolterskaret mellom Bolterdalen og Tverrdalen, i Nordenskiöld Land. Den går vest for Svellnosbreen og møtes av den noe større Dalburgbreen, begge har skuffet foran seg mindre morenemasser ned til Bolterskaret.

Breens sørlige halvdel ligger innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Den er oppkalt etter plogformen den har.

## Referanser
Svellnosbreen (Svalbard)

:*Må ikke forvelsles med [[Svellnosbreen]] i Jotunheimen.*

**Svellnosbreen** er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Longyearbyen. Den er en ca. 2,5&nbsp;km lang bre som går fra Fleinegga (995 m) i  vest. Breen renner østover nord for fjellet Svellnosa (782 m) og inn i den større Kokbreen som igjen fortsetter til Reindalen, i Nordenskiöld Land. Den går øst for Dalburgbreen og har skuingen morenemasser.

Breens sørlige fjerdedel ligger innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.

Svellnosbreen er oppkalt etter fjellet Svellnosa.

## Referanser