Personopplysning

En **personopplysning** er en opplysning eller vurdering som kan knyttes til en enkeltperson. Eksempler på personopplysninger er navn, adresse, telefonnummer, e-postadresse, IP-adresse, bilnummer, bilder, fingeravtrykk, irismønster, hodeform (for ansiktsgjenkjenning) og fødselsnummer (både fødselsdato og personnummer). Ifølge Datatilsynet er dessuten opplysninger om adferdsmønstre å regne som personopplysninger, f eks hva man handler, hvilke butikker man går i, hvilke tv-serier man ser på, hvordan man beveger seg i løpet av en dag og hva man søker etter på nettet.

## Definisjoner
En **sensitiv personopplysning** er en personopplysning om 
 

Vern om personopplysninger er en viktig del av personvernet. I Norge er digital behandling av personopplysninger særlig beskyttet av Lov om behandling av personopplysninger (Personopplysningsloven), som trådte i kraft 1. januar 2001. Loven stiller forsterkede krav til behandling av sensitive personopplysninger.

Prinsipper for behandling av personopplysninger:
 

Behandling av personopplysninger er lovlig når det foreligger riktig grunnlag:
 

Den registrerte har visse rettigheter:

## Universiteter og høgskoler

### Behandling av personopplysninger
Universiteter og høgskoler kan behandle ikke-sensitive opplysninger når det er nødvendig for å utføre oppgaver i henhold til loven, jf. Universitets- og høyskoleloven § 2-8 første ledd.

Forarbeidet til universitets-og høgskoleloven får frem at alle som behandler personopplysninger, på universiteter og høgskoler, er pliktet til å følge prinsipper for behandling av personopplysninger. En av disse pliktene er at en må sørge for at informasjonen er riktig; hvis en mottar informasjon muntlig, så må en få verifisert skriftlig at informasjonen er riktig.  I tillegg til å måtte følge disse pliktene, må en også dokumentere at prinsippene blir overholdt:«Reglene for behandling av personopplysninger bygger på noen grunnleggende prinsipper, som er fastsatt i personvernforordningen artikkel 5. Alle som behandler personopplysninger, må overholde disse prinsippene, og det er et krav at den som behandler personopplysninger, skal kunne dokumentere at prinsippene overholdes.»

### Behandling av sensitive personopplysninger
Universiteter og høgskoler kan behandle opplysninger nevnt i personvernforordningen artikkel 9 og 10 (helseopplysninger, straffbare forhold) når det faller inn under universitetets ansvars område (§§ 12-1 til 12-7),når en selv gir opplysninger, eller når en gir tillatelse til å innhente slike opplysninger, jf. Universitets- og høyskoleloven § 2-8 andre ledd.

## Innhenting av helseopplysninger
Helseregisterloven §19d nekter databehandlere av helseregistre å tilgjengeliggjøre helseopplysninger, også ved registrertes samtykke, ovenfor påtalemyndighet, arbeidsgivere og forsikringsselskaper:. « **§ 19 d.''Tilgjengeliggjøring for påtalemyndigheten, arbeidsgivere og forsikringsøyemed**''

Helseopplysningene kan ikke gjøres tilgjengelige for påtalemyndigheten eller til bruk for arbeidsgivere eller forsikringsøyemed selv om den registrerte samtykker.»Lovforarbeidet kommenterer at: «At opplysningene ikke skal kunne brukes av påtalemyndighetene er ikke til hinder for at en tiltalt selv legger frem utskrift fra et helseregister som bevis i straffesaken»

## Historie
I 2020 fikk helseregisterloven en paragraf som innskrenker påtalemyndigheten, samt arbeidsgivers og forsikringsselskapers mulighet til å innhente helseopplysninger.

## Personlig sikkerhet
Personopplysninger er en nøkkelkomponent i online identifikasjon og kan bli misbrukt av ondsinnede. For eksempel kan data bli endret og brukt til å lage falske dokumenter, fange opp postbokser og telefonsamtaler eller forfølge folk, slik det skjedde i 2019 med en kunde fra mobiloperatøren EE i Storbritannia.

En annen kategori kan kalles tyveri av finansiell informasjon, som vanligvis innebærer tyveri av bankkonto- og kredittkortdata, for deretter å bruke eller selge dem.

Personopplysninger kan også brukes til å opprette falske online-identifikatorer, inkludert falske kontoer og profiler (noe som kan kalles personlighetkloning eller identitetssvindel) for kjendiser, slik at det blir lettere for dem å samle data om andre brukere. Dette kan også være interessant for privatpersoner, spesielt til personlige formål (dette er mer kjent som dukkeføring).

Den mest viktige informasjonen, som passord, fødselsdato, identitetsdokumenter eller personnummer, kan brukes til å logge inn på forskjellige nettsteder (for eksempel til gjenbruk av passord og bekreftelse av konto) for å samle inn ytterligere informasjon og få tilgang til mer innhold.

I tillegg ber noen byråer om å holde hemmelighet i spørsmål knyttet til deres arbeid, for sikkerheten til deres ansatte. Mange etterretningsbyråer følger en lignende politikk, noen ganger til det punktet at ansatte ikke forteller vennene sine at de jobber for byrået.

Lignende problemer med identitetsbeskyttelse eksisterer innenfor vitnebeskyttelsesprogrammer, krisesentre for kvinner, samt for ofre for vold i hjemmet og andre trusler.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Personopplysningsloven, Lovdata