open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ivar Aasen-tunet

**Ivar Aasen-tunet** i Ørsta er et nasjonalt dokumentasjons- og opplevingssenter for nynorsk skriftkultur. Nybygget, som ble åpnet i juni 2000, er tegnet av arkitekten Sverre Fehn. Ivar Aasen-tunet ble tildelt arkitekturprisen Betongtavlen for 2000 og 
Houens fonds diplom i 2008.

Tunet ligger ved fødestedet til Ivar Aasen og inneholder store boksamlinger og utstillinger. 

Nynorsk kultursentrum eier og driver tunet. Lokalene huser blant annet hovedkontoret til nynorsk-leksikonet Allkunne, med tre ansatte.

## Eksterne lenker
* Nettsted for Ivar Aasen-tunet og Nynorsk kultursentrum
Nynorsk kultursentrum

**Nynorsk kultursentrum** er en ideell stiftelse som arbeider for nynorsk skriftkultur i gjensidig samarbeid med  Ivar Aasen-instituttet i Volda. Stiftelsen eier og driver Ivar Aasen-tunet, og gjennomfører et bredt  kulturprogram året rundt. Høgdepunktet er Dei Nynorske Festspela i slutten av juni, en årlig feiring av den nynorske skriftkulturen. 

21 fylker, kommuner, utdanningsinstitusjoner, kulturinstitusjoner og organisasjoner står bak stiftelsen: Noregs Mållag, Noregs Ungdomslag, Litteraturselskapet Det Norske Samlaget, Det norske teatret, Sunnmøre Museum, Møre og Romsdal fylkeskommune, Ørsta kommune, Høgskolen i Volda, Volda kommune, Møreforsking Volda, Ivar Aasen-instituttet, Landssamanslutninga av nynorskkommunar, Vestmannalaget, Universitetet i Bergen, Møre Folkehøgskule, Universitetet i Tromsø, Rogaland fylkeskommune, Sogn og Fjordane fylkeskommune, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Hordaland fylkeskommune og Universitetet i Oslo.

Stiftelsen ble opprettet 31. august 1993 og er organisert med et styre og et råd.

## Eksterne lenker
* Nynorsk kultursentrum sin hjemmeside er nynorsk.no
Storbritannias politiske system

**Storbritannias politiske system** er basert på et konstitusjonelt monarki med en parlamentarisk styreform. Ordningen er blitt etterlignet verden rundt som en arv fra den britiske kolonitiden. Stater som følger den britiske ordningen sies ofte å operere i samsvar med Westminster-modellen.

Storbritannias konstitusjon er ukodifisert og delvis uskreven. Statsoverhode, og i teorien den endelige kilden for statsmakt, er den britiske monarken. Som et resultat av demokratisering og innføringen av folkesuverenitetsprinsippet er det idag formelt monarken gjennom parlamentet (*Crown-in-Parliament*) som er statens suverene makt, med både lovgivende, utøvende og dømmende kompetanse i siste instans. I realiteten er monarken i hovedsak en seremoniell institusjon, mens all makt i realiteten stammer fra det folkevalgte parlamentet. Uten tillit i parlamentet, må regjeringen gå.

## Lovgivende makt
Lovgivende makt utøves av Det britiske parlamentet. Parlamentet består av monarken som overhode og to kamre – Underhuset (*House of Commons*) med 650 medlemmer og Overhuset (*House of Lords*) med rundt 700 medlemmer. Underhuset blir valgt ved flertallsvalg i enmannskretser i en valgomgang. 

## Utøvende makt
Utøvende makt tilfaller regjeringen (formelt Hans (eller Hennes) Majestets Regjering). Monarken utpeker en statsminister ut fra uskrevne regler om at statsministeren skal være det parlamentsmedlemmet som er best egnet til å kunne danne en regjering med støtte i Underhuset. Statsministeren velger deretter de andre ministrene som utgjør regjeringen og fungerer som politiske ledere for de forskjellige departementene og ministeriene.

## Dømmende makt
Overhuset fungerer som Storbritannias høyeste domstol. I praksis utøves denne funksjonen av et lite utvalg, kjent som *Law Lords*.

## Eksterne lenker
* British Politics Society, Norway
Kåseri

**Kåseri** er en ofte ironisk sakprosatekst, nært beslektet med essayet. Ordet kommer av fransk *causer*, som betyr å prate.

Kåseriet var opprinnelig en avissjanger som ble innført på 1800-tallet for å kunne skrive lettfattelig om vanskelige emner. Kåseriet ble raskt en muntlig sjanger, som ble fremført i forsamlinger. I dag fremføres kåserier ofte på radio, men kan også finnes på TV og skriftlig i aviser og tidsskrifter. Det er normalt underholdende, men har en alvorlig undertone. Ofte er forfatteren den samme som fremfører teksten.

Stand-up og talk show har en kåseriliknende tone.

Den som framfører et kåseri, kalles *kåsør*.

## Sjangerkjennetegn
Kåseriet er først og fremst en muntlig sjanger. Derfor har det korte setninger og klare poeng, og benytter seg av muntlige virkemidler som slang, dialektuttrykk og ufullstendige setninger. Kåsøren kan også bruke virkemidler som stemme og pauser for å skape poenger.

Ironi, humor og satire er virkemidler som kjennetegner kåseriet. Kåsøren kan virke naiv bak ironien, men den er aldri ondsinnet. Derfor vil man finne virkemidler som sarkasme, spydigheter og svart humor i et kåseri. Også språklige bilder, kontraster og gjentakelser er vanlige i kåserier.

Innholdet i kåseriet følger en rød tråd, selv om den kan være løs, men bør ikke ha for store tankesprang til at lytteren ikke kan følge med. Teksten bør ha en viss grad av originalitet og ha uventede poenger.

Et annet viktig poeng med kåseriet er at det er subjektivt, og kåsørens mening skal skinne gjennom. Ironien kan gjerne understreke og overdrive dette. Kåseriet må også ha en viss aktualitet, og temaet burde gjenkjennes av alle i målgruppen, som gjerne kan innbefatte hele folket.

## Se også
* Petit

## Eksterne lenker
* 
*
Presidentsystem

**Presidentsystem** er en styreform som blant annet karakteriseres ved at den lovgivende og den utøvende makt er uavheningige av hverandre. I begge systemene er den ene makten istand til å blokkere den andre. Modellen er statsform i blant annet USA, Mexico, Syd-Korea, Indonesia, Filippinene og de fleste statene i Sør-Amerika. 

Modellen har tre karakteristiske trekk:

* presidenten er både statssjef og regjeringssjef
* presidenten er folkevalgt (i motsetning til å være valgt av den lovgivende forsamlingen)
* presidenten sitter på åremål. Selv om presidenten kan stilles for riksrett for embetsmisbruk, kan han/hun ikke avsettes ved mistillitsvotum for udugelighet eller upopularitet.
Under Weimarrepublikken ble parlamentarismen i praksis opphevet ved regjeringen Brünings tiltredelse i 1930.

## Referanser
Bernt Evensen

**Bernt Sverre «Bæla» Evensen** (født  18. april 1905 i Oslo, død 24. august 1979 samme sted) var norsk skøyteløper i verdensklassen, som også hevdet seg godt innen sykling. Han slo igjennom for fullt som skøyteløper i 1927, da han presterte å vinne NM, EM og VM i ett og samme år. Under OL i St. Moritz 1928 tok han gull på 500 meter, og medalje på samtlige tre distanser. (10&nbsp;000 meter ble avbrutt på grunn av mildvær. Evensen hadde da nest beste tid. Det er uklart om det var planlagt å dele ut sammenlagtmedaljer slik det ble gjort 4 år før; Evensen ville i så fall ha vunnet.) Han representerte Oslo Skøiteklub og Sportsklubben Reidulf. Evensen hoppet av til Arbeidernes Idrettsforbund midt i sesongen 1935, og var med enkelte avbrudd aktiv på toppnivå til og med 1940.

Som syklist tok han 11 norske mesterskap, og vant seks seire i Nordisk mesterskap. Han ble tildelt Egebergs ærespris i 1928. Etter krigen var han trener for OSK frem til «skøyterevolusjonen» 1962/63.

Bernt Evensens barnebarn Stig Kristiansen var syklist, med OL-deltakelse og VM-bronse i lagtempo.

## OL-medaljer
* 1928  St. Moritz -  **Gull** i hurtigløp på skøyter, 500 meter
* 1928  St. Moritz -  Sølv i hurtigløp på skøyter, 1 500 meter
* 1932  Lake Placid -  Sølv i hurtigløp på skøyter, 500 meter
* 1928  St. Moritz -  Bronse i hurtigløp på skøyter, 5 000 meter

## Meritter på isen
* 2 VM-titler
* 1 EM-tittel
* 4 NM-titler
* 4 OL-medaljer (1 gull, 2 sølv, 1 bronse)

## Personlige rekorder
43,2 – 1.31,9 – 2.20,6 – 5.01,0 – 8.36,7 – 17.30,2

## Sykling
* NM i banesykling
** 1000 m:  Seier i 1924, 28, 29, 30, 33 og 34
** 10000 m:  Seier i 1928, 29, 30, 31 og 33
* Nordisk mesterskap:  Seks seiere (dobbelt i 1928 og 1934, 5000 i 1929)

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
;Skøyter
;Sykkel
Volum

**Volum** er et geometrisk mål på romlig utstrekning, eller mengden plass et konkret objekt opptar.  SI-enheten for volum er m3 (kubikkmeter). Volum er målt i kubikkenheter, som kubikkcentimeter eller kubikkmeter. Volum kan også måles i liter, 1 liter = 1 dm3.

## Volum for enkle geometriske former

## Volum for generelt legeme

Et generelt uttrykk for volum av et solid generelt legeme er, Integralet til funksjonen for et legmes areal over strekningen *n*, hvor *h* beskriver legmets dimensjoner vinkelrett på arealet *A(h)*.

\int_0^n A(h) \,dh

## Eksterne lenker
*
Westminster-modellen

**Westminster-modellen** er en parlamentarisk styreform basert på Storbritannias politiske system. Modellen har sitt navn fra Palace of Westminster, parlamentsbygningen i London. Modellen benyttes i en rekke tidligere britiske kolonier – som Canada, Australia, Jamaica, Malaysia og India – og i andre stater som Irland. Modellen innebærer et sett prosedyrer for organisering av en lovgivende forsamling. Selv om Westminster-modellen er et parlamentarisk system, finnes det mange parlamentariske stater hvor de parlamentariske prosedyrene skiller seg betydelig fra Westminster-modellen.

Westminster-modellen blir også ofte benevnt som *majoritetsmodellen*. Statsviteren Arend Lijphart skiller denne modellen på den ene siden og konsosierte demokratier/konsensusmodellen på den andre. Westminster-/majoritetsmodellen har i sin idealform følgende åtte kjennetegn:

* At den utøvende makten er konsentrert i regjeringer som er utgått av *ett* parti – og dette partiet har flertall i parlamentet. 
* En sammensmeltning av parlamentarisk makt i en regjering som – fordi den har utgått av et flertallsparti – også kontrollerer den folkevalgte forsamling. 
* Ett asymmetrisk tokammersystem eller (helst) et *ett*kammersystem uten særlig innslag av maktdeling (et eventuelt overhus – som i Storbritannia har altså liten eller ingen makt).
*Et topartisystem (i realiteten er det ofte noen mindre partier, men de to største dominerer;  Storbritannias politiske system har en tendens til bli et tre-partisystem bestående av Arbeiderpartiet, De konservative og Liberaldemokratene). 
*Et endimensjonalt partisystem der den politiske kamp konsentreres om *ett* saksområde, for eksempel økonomisk politikk. 
* En valgordning med flertallsvalg i enmannskretser. 
* En enhetlig og sentralisert statsmakt.
* Et system *uten* formelle konstitusjonelle begrensninger på regjeringens makt.

## Referanser


## Litteratur
* Heidar, Knut og Berntzen, Einar (1998): *Vesteuropeisk politikk : partier, regjeringsmakt, styreform*. Systematisk komparasjon av organiseringene av Europas parlamentariske systemer etter et Rokkan-skjema. Universtitetforlaget, ISBN 82-00-42711-0

* Lijphart, Arend (1999): *Patterns of Democracy: Government Forms and Performance in Thirty-Six Countries*. Yale University Press, ISBN 0-300-07893-5, h., ISBN 0-300-07894-3, ib.

## Se også
*Majoritet

## Eksterne lenker
* ''How the Westminster parliamentary system was exported around the world'', University of Cambridge.
* ''Module on Parliamentary Democracy'', Commonwealth Parliamentary Association.
Nitrox

**Nitrox** er en pustegass som består av oksygen og nitrogen (som vanlig luft), men med en lavere eller høyere prosent oksygen enn normale 20,9% som er i luft.

Mange andre engelske benevnelser eksisterer: «Enhanced Air Nitrox», «Oxygen Enriched Air», «Nitrox», «EANx» og «Safe Air».

Nitrox er vanligvis brukt i apparatdykking til å redusere andelen av nitrogen i pustegassen. Å puste nitrogen under vann kan forårsake to problemer: Trykkfallsyke (dykkersyke) og nitrogennarkose. Å redusere andelen nitrogen i pustegassen ved å bruke nitrox kan ha to fordeler:

* Man reduserer risikoen for trykkfallsyke.
* Man øker dykketiden uten å øke behovet for dekompresjonsstopp.

Nitrox med mer enn 40% oksygen er uvanlig å bruke til vanlig sportsdykking. De to mest vanlige blandingene er EAN32 og EAN36 (benevnelsene Nitrox32 eller Nitrox36 er også brukt).

Nitrox med 50 til 99 prosent oksygen er vanlig å benytte i teknisk dykking som en dekompresjonsgass, for raskere å eliminere inertgasser som f.eks. nitrogen og helium fra vevet, enn en tynnere blanding med oksygen.

Det er flere måter å lage Nitrox:

* Tilsett ren oksygen til en flaske og topp den så med luft for å få den ønskete blandingen (partiell fylling).
* Ta bort nitrogen fra luft ved å bruke et spesielt filtermembran.
* Få nitrox ferdig blandet fra gassprodusenter.

Nitrox er ikke en dypdykkergass pga. den økte andelen av oksygen; oksygenet blir giftig dersom det pustes inn ved et høyere trykk (et partialtrykk på 1,6 bar settes vanligvis som maksimumsgrense).

Dykking og bruk av Nitrox har et større risikomoment på grunn av det høye partialtrykket til oksygen. Bare oksygensikre flasker kan benyttes. En må være ekstremt forsiktig når en bruker partiell fylling.

Dykkere som bruker Nitrox og dykker dypere enn 30-40 meter, avhengig av blandingen, kan risikere oksygenforgifting. Det er viktig å analysere oksygeninnholdet før en dykker slik at en vet hva trygg operasjonsdybde (vanligvis PO2 = 1,4 bar) og maksimal opersjonsdybde (vanligvis PO2 = 1,6 bar) er.

## Eksterne lenker
* International Association of Nitrox and Technical Divers
Trimix

**Trimix** er en pustegass som består av oksygen, nitrogen og helium. Den brukes oftes ved dype dykk for å unngå oksygenforgiftning og nitrogennarkose. Fordelen med trimix er at man minsker sjansen for nitrogennarkose (dybderus). Den største ulempen er at helium er et meget flyktig grunnstoff og derfor kommer fort inn i vevet. Dette fører ofte til at man raskere pådrar seg dekompresjonstid. Man kan med andre ord ikke gå direkte til overflaten uten dekompresjonsstopp.

Siden helium er så flyktig så vil den av samme årsak som den bygger seg opp i vevet også diffundere raskt. Dekompresjonstiden vil derfor ikke nødvendigvis bli lengre om dykket allerede krever deko iht lufttabeller.

Ved meget dype dykk så har trimix den fordelen at det kan forhindre høytrykks nervesyndrom.
Alessandra Mussolini

**Alessandra Mussolini** (født 1962) er en italiensk politiker, skuespiller, fotomodell og lege. Fra 2014 til 2019 var hun italiensk representant i Europaparlamentet.

## Bakgrunn og utdannelse
Alessandra Mussolini er barnebarn av Benito Mussolini, og dessuten niese av Sophia Loren. Hennes far, Romano Mussolini, var jazzmusiker. Alessandra Mussolini studerte medisin og har vært gift siden 1989. Hun har tre barn, Caterina, Clarissa og Romano.

## Politisk virke
Hun er siden 1992 medlem av det italienske parlamentet, valgt i Napoli for det reformerte partiet Alleanza Nazionale, og av Europaparlamentet. Da hun ble innvalgt i det italienske parlamentet, gjorde hun et poeng av å sette seg på bestefarens gamle plass i parlamentet.

Hun var sentralstyremedlem i Alleanza Nazionale. Da partilederen, Italias visestatsminister Gianfranco Fini, som tidligere hadde uttalt at Benito Mussolini var en stor statsmann, begynte å distansere seg fra *[[Duce|il Duce]]*-nostalgien i partiet, irriterte det Alessandra Mussolini og hennes fløy kraftig, og den 28. november 2003 meldte hun seg ut av partiet, fordi hun følte at Fini vanæret hennes familie, etter at han hadde reist til Israel og tatt avstand fra Benito Mussolinis styre.

Mussolini etablerte deretter partiet Alternativa Sociale con Alessandra Mussolini, som mer åpent bekjenner seg til tradisjonell fascisme, og vant et sete i Europaparlamentet i juni 2004. Hun inviterte bl.a. lederen for det ytterliggående tyske nasjonalistpartiet NPD til Strasbourg, og lovet å kjempe for nasjonale tyske interesser i Europaparlamentet.

I Europaparlamentet var hun medlem av Det europeiske folkepartiets gruppe og av komitéen for borgerlige friheter, justis- og indrepolitikk.

Etter at den italienske fotballstjernen Paolo Di Canio, kapteinen for , hadde gjort den romerske hilsenen (utstrakt høyre arm), uttalte Mussolini at hun var svært rørt, og tilbød ham en posisjon i partiet.

Hun har ønsket å forby regissøren Bobby Paunescus film *Francesca*, som ble vist på filmfestivalen i Venezia høsten 2009. Filmen handler om innvandrere fra Romania som prøver å bygge seg et liv i Italia. Årsaken er at en av rollefigurene i filmen kaller henne hore i en av replikkene.

## Se også
* Mussolini-familien

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
* 
* Alternativa Sociale
Liste over norske biskoper

**Liste over norske biskoper** omfatter biskoper i Den norske kirke, den katolske kirke og andre kirkesamfunn med bispeembete.
 
## Biskoper i Den norske kirke
De biskopene som er utnevnt etter mai 2012 er utnevnt av kirkerådet. De tidligere er utnevnt i statsråd. Per 2024 er bare en av disse sittende biskop, øvrige er emeritert.
*Ingeborg Midttømme – biskop av Møre bispedømme (fra 2008 - så langt ),  år
*Stein Reinertsen – biskop av Agder og Telemark bispedømme  (fra 2013 - så langt ),  år
*Olav Øygard – biskop av Nord-Hålogaland bispedømme (fra 2014 - så langt ),  år
*Herborg Oline Finnset – biskop av Nidaros bispedømme (fra 2017 - så langt ),  år
*Jan Otto Myrseth – biskop av Tunsberg bispedømme (fra 2018- så langt ),  år
*Anne Lise Ådnøy – biskop av Stavanger bispedømme (fra 2019 - så langt ),  år
*Olav Fykse Tveit dr.theol – preses i Bispemøtet (fra 2020- så langt ),  år
*Kari Mangrud Alvsvåg – biskop av Borg bispedømme (fra 2022- så langt ),  år
*Ole Kristian Bonden – biskop av Hamar bispedømme (fra 2023- så langt ),   år
*Ragnhild Jepsen – biskop av Bjørgvin bispedømme (fra 2023 - så langt ),  år
*Svein Valle – biskop av Sør-Hålogaland bispedømme (fra 2023 - så langt ),  år
*Sunniva Gylver &ndash; dr.theol biskop av Oslo bispedømme (fra 2025 - så langt ),  år

## Biskoper i den katolske kirke i Norge
*Erik Varden – biskop-prelat av Trondheim katolske stift (fra 2020 - så langt ),  år
*Fredrik Hansen – biskop av Oslo katolske bispedømme (fra 2025 - så langt ),  år

## Andre kirkesamfunn
*Knut Refsdal – biskop fra 2025 ( - så langt ) i Metodistkirken for Norden, Baltikum og Ukraina)
*Kjell Morten Bråten – *Superintendent*-*pastor* i  (- så langt ) i Unitarforbundet Bét Dávid (Den norske unitarkirke)
* Thor Henrik With – biskop fra 2012 i Det evangelisk-lutherske stift i Norge
*Torkild Masvie – biskop fra 2017  - så langt ) i Den lutherske kirke i Norge
*Ottar Mikael Myrseth – biskop fra 2021 ( - så langt ) i Den nordisk-katolske kirke

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biskoper i Den norske kirke
Storebø

**Storebø** er et tettsted, administrasjonssenteret og største bygd i Austevoll kommune i Vestland. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , mens skolekretsen Storebø har vel 1&nbsp;200 innbyggere. Bygda ligger nord på øya Huftarøy. Austevoll kirke ligger på Storebø.

Det meste av næringsvirksomhet på Storebø er bygd på det som tidligere hørte til gården Bøen, eid av Anton Drønen. Det inkluderer hjørnestensbedriften Austevoll Seafood. Også offshore-selskapet DOF (District Offshore) har sitt hovedsete på Storebø.


Fil:Austevollbadet.jpg|Austevollbadet ligger på Storebø
Fil:Austevoll kyrkje.jpg|Austevoll kirke ligger på Storebø
Fil:9643013 Seivest.jpg|Storebø kai med kontorbygg blant annet for DOF. Helt til venstre i bildet står Austevoll kirke. Til høyre i bildet ligger Austevoll Fiskeindustri.


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mirakelbær

**Mirakelbær** er en planteart i sapodillefamilien. Den er en busk med spiselige røde bær som får sur mat til å smake søtt. Hvis man først spiser noen mirakelbær, kan man spise en sitron og kjenne søtsmak istedenfor sursmak. Effekten skyldes et glykoprotein som bæret inneholder, mirakulin, som binder seg til smaksløkene på tunga. Virkningen holder seg i minst 30 minutter.

Mirakelbær har ingen verdi som mat i seg selv og spises bare sammen med sure matvarer. Derfor regnes bærene ofte som et krydder. Arten vokser naturlig i tropisk Vest-Afrika, men dyrkes også i tropisk Amerika. Planten kan dyrkes som potteplante, og den er lett å få til å trives. Den skal dyrkes i sur jord, slik som rhododendron.

## Eksterne lenker
*
Oddvard Nilsen

**Oddvard Nilsen** (født 1940) er en norsk tidligere politiker (H). Han var ordfører i Askøy kommune 1990–1993, innvalgt på Stortinget fra Hordaland 1993–2005 og Høyres parlamentariske leder 2001–2005.

Han er sønn av murersvenn Odd Nilsen (1917–1964) og industriarbeider Ellinor Jensen (1917–2003). Farsslekten har arbeidet innen murerfaget i flere generasjoner. Oddvard Nilsen er gift med Torill Nilsen (1948–), som var medlem av Askøy kommunestyre 1995–2003. Paret har tre sønner sammen, heriblant fylkesordfører Tom-Christer Nilsen (1969–) og friidrettsutøver Trond Erik Nilsen (1972–).

Etter militær grunnutdannelse tok han lærerskolen som privatist. Han har også vært trener og styremedlem i Norges Friidrettsforbund. Nilsen har sin bakgrunn fra skoleverket, og har vært rektor ved Kleppestø og Ravnanger ungdomsskoler på Askøy. Han var leder i Hordaland Høyre 1990–1994 og medlem av Høyres arbeidsutvalg 1996–2005. I stortingsperiodene 1993–2001 satt han i Stortingets samferdselskomité, siste perioden som komiteens leder. I perioden 2001–2005 var han medlem av Stortingets utenrikskomité. Da Jan Petersen ble utenriksminister, ble Nilsen valgt til parlamentarisk leder.

Etter tiden på Stortinget var Nilsen styreleder i Helse Vest RHF 2005–2014.

Oddvard Nilsen ble den 11. mars 2006 utnevnt til æresmedlem av Hordaland Høyre.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Eivind

**Eivind** er et nordisk mannsnavn med opprinnelse i det urnordiske navnet **Auja-winduR*, og det avledete norrøne navnet *Eivindr*. Det første navneleddet er dannet av *auja* som betyr «lykke» eller «gave». Det andre navneleddet *winduR* betyr «vinner». Øyvind og Even er andre navn som har samme opprinnelse.

Eivind har navnedag den 26. august i Norge, sammen med Even og Øyvind. Variantene *Eivindur* og *Oyvindur* har navnedag samme dag på Færøyene, men *Ejvind* og *Öjvind* har navnedeag 3. juli i Finland.

## Utbredelse
*Eyvindr* var et vanlig mannsnavn på Island og antakelig også i Norge i vikingtiden. Over 20 forskjellige personer med navnet er nevnt i Landnåmabok. *Øyvindr* eller *Øyndr* er kjent brukt i 29 runeinnskrifter fra vikingtiden, så navnet var antakelig mye brukt i Norden på den tiden. *Eivind* var et vanlig navn i Norge i høymiddelalderen. Over 110 forskjellige personer med navnet er nevnt i Regesta Norvegica. *Eivind* og *Øyvind* var også vanlige i Norge i høymiddelalderen, med til sammen over 190 forskjellige personer med navnet nevnt i Regesta Norvegica. I nyere tid var *Øyvind* mest populært fra 1950- il 1980-tallet, mens *Eivind* hadde en popularitetstopp med 0.5 % i 1982. *Eivind* kan dermed sies å være vanlig for millenniumsgenerasjonen i Norge.

*Eivind* er et vanlig navn i Norge, men sjeldent i andre land. 

|}

## Kjente personer som heter Eivind
* Eivind Berggrav, var en norsk luthersk biskop
* Eivind Blehr, var NS-politiker
* Eivind Groven, var komponist, folkemusikksamler og spelemann
* Eivind Heiberg, var administrerende direktør i Norsk Arbeidsgiverforening fra 1912-1917 
* Eivind Aarset, norsk jazzmusiker
* Eivind Bolle, tidligere statsråd og stortingsrepresentant fra Ap
* Eivind Mo, var en spelemann fra Seljord i Telemark
* Eivind Smith, professor i rettsvitenskap ved Universitetet i Oslo
* Eivind Tverbak, var en norsk forfatter
* Eivind Nielsen, var en norsk kunstmaler, tegner og illustratør
* Eivind Reiten, tidligere konsernsjef i Norsk Hydro
* Eivind Reinertsen, var en norsk forfatter
* Eivind Falk, tidligere leder i Norsk handverksutvikling
* Eivind Gulliksen, norsk illustratør
* Eivind Berre, bassist i D.D.E
* Eivind Eckbo, var formann i Anders Langes parti
* Eivind Undrum Jacobsen, tidligere leder og bystyrerepresentant for Bodø Arbeiderparti
* Eivind Rølles, tidligere medlem av The Monroes
* Eivind Otto Hjelle, norsk journalist
* Eivind Lønning, norsk jazzmusiker
* Eivind Hiis Hauge, norsk fysiker og tidligere rektor ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
* Eivind Volder Rutle, tidligere leder i Rød Ungdom
* Jan Eivind Myhre, norsk historiker
* Per Eivind Hem, norsk historiker, forfatter og statsviter
* Jostein Eivind Rasmussen, norsk lyriker
* Eyvind Skeie, norsk prest og forfatter

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Picpuspatrene

**Picpuspatrene** er det vanlige navnet på en katolsk kongregasjon. Det fulle navn er ***Congregatio Sacrorum Cordium Iesu et Mariae necnon adorationis perpetuae SS. Sacramenti altaris*** (*Kongregasjonen for Jesu og Marias hellige hjerter og den uavbrutte tilbedelse av alterets sakrament*), som forkortes **SS.CC.**. Kallenavnet kommer fra adressen til ordenens første hus i Paris, Rue de Picpus.

## Historie

Kongregasjonen ble grunnlagt av pater Pierre Coudrin (1768&ndash;1837) og Henriette Aymer de la Chevalrie (1764&ndash;1834). Pater Coudrin hadde tidligere, i 1774, grunnlagt *Selskapet for Jesu og Marias hellige hjerter*. Begge måtte gå under jorden under den franske revolusjon. De samlet andre som var interessert i å opprettholde kirkens arbeid i Frankrike, og i 1800 grunnla de kongregasjonen, med både mannlig og kvinnelig gren, samt en legmannsgren der medlemmene ikke avlegger evige løfter og kan være gift. I 1837 ble den godkjent av pave Pius VII.

Det mest kjente medlem av kongregasjonen er pater Damien de Veuster (1840&ndash;1889). Han virket som prest på Molokai, der han drev et leprasykehus. Han ble selv smittet av sykdommen, og døde av den 15. april 1889. Han ble saligkåret av pave Johannes Paul II i 1995 og helligkåret av pave Benedikt XVI 11. oktober 2009.

## Picpuspatrene i Norge

Picpuspatrene har sendt prester til Norge siden 1920. Det er i 2010 syv prester og en biskop fra kongregasjonen som gjør tjeneste i Den katolske kirke i Norge.

Legmannsgrenen, kjent som *Legpicpus*, ble etablert i Norge i 2003.

## Eksterne lenker

* 
* Alternativ hjemmeside
* Hjemmeside for picpuspatrene i Norge
* Oversikt over picpuspatrene i Norge
Heia bortelaget

**Fanklubben Heia Bortelaget** (av Lerkendal), **FKHBAL**, ble stiftet av noen fysikkstudenter ved Norges tekniske høgskole i april 1992. FKHBAL ble stiftet som en idealistisk supporterklubb hvor formålet er å heie bortelagene på Rosenborgs hjemmebane Lerkendal frem til seier. FKHBAL synes Rosenborg har vunnet altfor mye de siste årene.

Fanklubben har valgt rosa (lik den på hjemmesiden) som sin farge, siden det er en nøytral farge. Hadde rødt eller blått blitt valgt, ville de ikke kunne representere alle andre lag enn Rosenborg. En pokal deles ut til kapteinen på alle bortelag som vinner, og en annen pokal deles ut til dommere som dømmer straffe til bortelaget (eller gjør seg fortjent på annen måte).

Fanklubben fikk ikke veldig mye å juble for de første 13 årene av sin eksistens, siden Rosenborg vant serien hvert år fra 1992 til 2004.

## Eksterne lenker
*
Molokai

**Molokai** (lokal skrivemåte **Moloka'i**) er den femte største øya i arkipelet Hawaii. Øya er omkring 61 km lang og 16 km bred, med et areal på  684 km². Molokai ligger omkring 40 km øst for Oahu. Den er dannet av to vulkaner; den største kalles Øst-Molokai, og den minste Vest-Molokai. Høyeste punkt er Kamakou (1 515 moh.). Nordsiden av krateret til Øst-Molokai kollapset, og steinen ligger spredd i havet nord for øya.

Molokai er en del av delstaten Hawaii, og ligger i Maui County, med unntak av halvøya Kalaupapa, som tilhører Kalawao County. Den er kjent som «Den vennlige øya» (*Friendly Isle*). Befolkningen er blandet, med en høy andel innbyggere av hawaiisk opprinnelse. Langs østsiden ligger det mange tradisjonelle hawaiiske fiskekulper; noen av dem har blitt restaurert i senere år. Det eldste leprasykehuset i USA ligger på øya. Sykehuset er spesielt kjent på grunn av pater Damien de Veuster (1840–1889), som virket der og selv døde av sykdommen.

Papohakustranden er en av de største strendene på Hawaii. Det ligger flere mindre hoteller og en ferielandsby på øya.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bok i sentrum

**Bok i sentrum** var et årlig bokarrangement, som fant sted i Spikersuppa i Oslo 1996–2006. Bok i sentrum var et samarbeid mellom De norske bokklubbene og Tanum. Arrangementet inkluderte presentasjoner av årets bøker, og forfattere kom og leste fra sine bøker. I 2004 besøkte nærmere 55&nbsp;000 mennesker arrangementet, noe som gjør dette til et av Norges største kulturarrangementer.

I 2008 ble Bok i sentrum erstattet av et tilsvarende arrangement kalt Bok i byen. Arrangører varTanum og Tanum bokklubber.

I 2010 arrangeres for første gang Oslo bokfestival, som er et samlet arrangement for hele bokbransjen.

## Eksterne lenker
* Bok i sentrum
Misjonærene av den Hellige Familie

**Misjonærene av den Hellige Familie** (latin ***Congregatio Missionariorum a Sancta Familia***, forkortes **M.S.F.**) er en katolsk kongregasjon. Den ble grunnlagt i 1895 av pater Jean Berthier fra La Salette i nærheten av Grenoble. Den har i 2004 omkring 950 medlemmer.

Kongregasjonen kom første gang til Norge i 1931, og har siden regelmessig stilt prester til disposisjon for tjeneste i Tromsø katolske stift. Det var i 2004 seks prester og en biskop (Gerhard Ludwig Goebel, død 2006) tilknyttet M.S.F. i Norge.

## Kjente medlemmer
* Jean-Baptiste Berthier (1840–1908), fransk prest og ordensgrunnlegger
* Joannes Groen (1891–1953), apostolisk vikar av Banjarmasin, Indonesia
* Johannes Wember (1900–1980), apostolisk vikar av Nord-Norge
* Jacques Henri Romeijn (1906–1986), biskop av Samarinda, Indonesia
* Franz Xavier Nierhoff (1913–1994), biskop av Floresta, Brasil
* João Batista Przyklenk  (1916–1984), biskop av Januária, Brasil
* Wilhelmus Joannes Demarteau (1917–2012), biskop av Banjarmasin, Indonesia
* Joseph Zimmermann (1923–1988), biskop av Morombe, Madagaskar
* Alwin Albert Hafner (1930–2016), biskop av Morombe, Madagaskar
* Joachim Piegsa (1930–2015), moralteolog ved Universitetet i Augsburg og Gustav-Siewerth-Akademie
* Fransiskus Xaverius Rocharjanta Prajasuta (1931–2015), biskop av Banjarmasin, Indonesia
* Anselmo Müller (1932–2011), biskop av Januária, Brasilia
* Michael Cornelis C. Coomans (1933–1992), biskop av Samarinda, Indonesia
* Gerhard Goebel (1933–2006), biskop av prelaturet Tromsø
* Yulius Aloysius Husin (1937–1994), biskop av Palangkaraya, Indonesia
* Gerhard Eberts (* 1938), pater, journalist og forfatter
* José Luis Castro Medellín (1938–2020), biskop av Tacámbaro, Mexico
* Miguel Patiño Velázquez (1938–2019), biskop av Apatzingan, Mexico
* Florentinus Sului Hajang Hau (1948–2013), erkebiskop av Samarinda, Indonesia
* Guilherme Antônio Werlang (født 1950), biskop av Lages, Brasil
* Justinus Harjosusanto (født 1953), Erkebiskop av Tanjung Selor, Indonesia
* Aloysius Maryadi Sutrisnaatmaka (født 1953), biskop av Palangkaraya, Indonesia
* Zygmunt Robaszkiewicz (født 1958), biskop av Mahajanga, Madagaskar
* Dariusz Kałuża (født 1967), biskop av Bougainville, Papua Ny-Guinea

## Eksterne lenker
* Hjemmeside (tysk)
* M.S.F. i Norge
Liste over katolske ordener

En liste over **katolske ordener og kongregasjoner** kan vanskelig bli komplett; selv ikke Vatikanet har full oversikt. Det finnes flere tusen kvinnelige sammenslutninger, og man har forlengst gitt opp forsøket på å lage en fullstendig liste. 

Det nedenstående er derfor en liste kun over en del større ordener og kongregasjoner, samt noen mindre som er med fordi de er representert i Norge.

Forkortelsen for ordenens navn kommer normalt fra det latinske navnet. Den settes ofte etter medlemmenes navn for å vise ordenstilhørigheten.

## Se også

*Religiøs orden
*Katolske klostre i Norge
Tillitsvotum

Et **tillitsvotum** (tillitserklæring ) er en votering i en nasjonalforsamling med parlamentarisme der forsamlingens medlemmer gir sin støtte til regjeringen.

Investitur (tiltredelsesvotering eller innsettingsvedtak/innsettingsvotering) er en annen form for tillitsvotum, i systemer med positiv parlamentarisme. Investitur innebærer at nasjonalforsamlingen skal gi regjeringen uttrykkelig tillit når den tiltrer.

## Tillitsvotum i Norge

I Norge har det vært lagt frem forslag om å innføre investitur. Dette forslaget ble nedstemt av Stortinget i 2007.

Da parlamentarismen ble grunnlovsfestet i Grunnloven § 15 i 2007, var heller ikke en ordning med investitur blant det som ble foreslått eller vedtatt.

Et tillitsvotum kan likevel oppnås i Norge ved at en regjering stiller kabinettsspørsmål. Et kabinettsspørsmål er et forslag som fremmes for Stortinget. Når en regjering stiller kabinettsspørsmål på en sak, betyr det at den vil gå av dersom stortingsvedtaket går imot regjeringen.

## Referanser


## Se også
* Mistillitsvotum
* Konstruktiv mistillit
Epigram

Et **epigram** er et kort, fyndig og ofte satirisk dikt som ofte gir uttrykk for en tanke eller beskriver en person. Ordet kommer fra gresk der *epigramma* betyr «innskrift» eller «påskrift». 

## Historie og eksempler

I antikken besto epigrammet av ett heksameter og ett pentameter. Det ble ofte brukt i gravskrifter, men også i andre sammenhenger. Epigrammet kan ses som den eldste skriftlige litterære sjangeren, i og med at det verken var ment å synges eller resiteres.

I nyere tid bestod epigrammet gjerne av en kuplett (to verslinjer) og en kvartett (fire verslinjer). Epigrammet kunne også forfattes som en prosatekst av tilsvarende lengde.

I norsk litteratur er Ludvig Holberg (1684–1754) og Johan Herman Wessel (1742–1785) særlig kjent for epigrammer. Holberg skrev sine epigrammer på latin.


Han aad og drak, var aldrig glad,
Hans Støvlehæle gik han skieve;
Han ingen Ting bestille gad,
Tilsidst han gad ei heller leve.

::::Johan Herman Wessel: *Digterens Gravskrift over sig selv*


Per sætter Venskab højt og mangt et Venskab vinder.
Han kommer sammen med mindst hundrede &ndash; Veninder.

::::Ludvig Holberg 

## Se også
*Epigraf
*Epitaf
*Motto
*Aforisme

## Eksterne lenker
* Søk på ordet «epigram» i norske ordbøker:
Epistel

**Epistel** (av gresk *epistolē*,  «brev») er et uttrykk som brukes om brevene i *[[Det nye testamentet]]* i *Bibelen*. Det er også vanlig generelt å omtale skrivelser fra antikken til en eller flere personer som epistler.

Som litterær sjanger betegner uttrykket en prosatekst skrevet til en mottaker, reell eller fiktiv. Teksten kan gjerne være personlig, kåserende i stilen. Tidligere ble ordet også brukt om dikt skrevet i brevform, for eksempel Horats, Ovid.

Ordet er også kjent fra Carl Michael Bellmanns diktsyklus *[[Fredmans epistlar]]* som opprinnelig var tenkt som en parodi på Paulus' brev i *Det nye testamentet*.

## Litteratur
;Litterært begrep
* Gustave Vapereau: *Dictionnaire universel des littératures*, Paris, Hachette, 1876, s. 715-6

;Religion
* Régis Burnet: *Épîtres et Lettres  s2 Ie IIe*, CERF, 2003

## Eksterne lenker
*
Essay

Et **essay** er en tekst som stiller spørsmål ved kjente forestillinger eller aktuelle saker.

Essay-sjangeren i fransk og norsk tradisjon skiller seg fra det engelske essayet (som ligner mer på en norsk skoleartikkel). Det norske essayet prøver ut en original tanke eller en spesiell synsvinkel på en sak, men behandler temaet saklig. I motsetning til artikkelen trenger imidlertid ikke essayet å se saken fra så mange sider, men man kan velge å forsvare en subjektiv mening ensidig. Som regel er norske essay underholdende og utfordrende i stilen, selv om setningene er fullstendige. Mens kåseriet gjerne er muntlig i formen og ironiserende i innholdet, er essayet skriftlig i formen og mer direkte filosoferende i innholdet. Derfor har det norske essayet mer til felles med avisenes kronikker, enn de humoristiske radiokåseriene.

Ordet «essay» kommer fra det franske «essai» (forsøk) eller «essayer» (forsøke); sjangeren fikk sitt navn fra *Les Essais*, en bok som den franske forfatteren Michel de Montaigne gav ut i 1580.

## Forskjellige typer

### Personlig essay
Det personlige essayet skrives i jeg-form og bygger ofte på personlige erfaringer og refleksjoner. Essayet er heller ikke ensidig argumenterende eller misjonerende. Ofte er det vanskelig å se hva essayisten ‘egentlig’ mener. I essaysjangeren er det akseptert med ‘sidesprang’ fra hovedemnet, i form av innfall og digresjoner. I motsetning til kåseriet er essayet som regel ikke humoristisk, men det kan inneholde et snev av ironi, og det skal jevnt over være saklig, fordi essayet er en sakprosatekst. En kan kanskje si det slik at mens kåseriet har som mål å underholde og more, har essayet mer som formål å vekke til ettertanke.

### Saksessay
Forfatteren av saksessayet setter selve saken i sentrum, mens forfatteren selv trer mer i bakgrunnen. Saksessay kalles også formelt essay eller vitenskapelig essay. Det saklige essayet har mye til felles med en skoleartikkel (leksikonartikkel), selv om det ikke her er et krav om objektivitet.

## Litteratur
* Tor Eystein Øverås (red.) *Hva er et essay?*, Gyldendal 2014 ISBN 9788205475632

## Referanser


## Eksterne lenker
* Informalt essay (personlig essay); fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
* Formalt essay; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
IE

**IE** har flere betydninger.

Forkortelse for:
* Internasjonal enhet, gjerne forkortet som **IE** i Norge og **IU** internasjonalt
* Internet Explorer
Kilbotn

**Kilbotn** er ei bygd i Harstad kommune. Den ligger sør for sentrum langs Tjeldsundet, nord for Nordvik og sør for Breivika.

Bygda er særlig kjent for senkingen 4. mai 1945 av depot- og hotellskipet MS «Black Watch», som ble brukt av tyskerne under andre verdenskrig.

Fotball og skiklubben Kilkam, også kjent som Kilkameratene, har tilhold innerst inn i botn. Denne klubben ble opprettet i 1938.

## Eksterne lenker
* https://web.archive.org/web/20070928040727/http://www.kilbotn.com/
Det kongelige råd (Storbritannia)

**Det kongelige råd** (offisielt *'s Most Honourable Privy Council*) er et rådgivende organ (geheimeråd) for den britiske monarken. Rådet var tidligere en mektig institusjon, men har nå overveiende seremonielle oppgaver. Det meste av rådets myndighet ligger nå i en av komiteene, Det britiske kabinettet. Rådet innehar også juridisk myndighet, delegert til den judisielle komité.

## Judisiell komité

Den judisielle komité ved Det kongelige råd er en av de øverste domstolene i Storbritannia, ved siden av Overhuset. Den fungerer også som høyeste domstol for britiske oversjøiske territorier og kronbesittelser, samt enkelte medlemsstater i Samveldet. Kjæremål til komiteen adresseres til Kongen i Råd (* in Council*), som så remitterer saken til Juridisk komité for «anbefaling». I republikker rettes kjæremålet direkte til komiteen. Tidligere ga komiteen enkeltanbefalinger, men siden 1960-tallet har det blitt åpnet for dissenterende uttalelser.

## Se også
*Det kongelige råd for Canada
*Privy Council Office

## Eksterne lenker
* 
* Privy Council Office
* Monarkiet og Det kongelige råd
Legevendelrot

**Legevendelrot** (*Valeriana officinalis*) er en plante i kaprifolfamilien. Den kan bli 50&ndash;150&nbsp;cm høy. De små rosa blomstene sitter i kroner, bladene er finnete og sitter parvis, og rotstokken er sterkt forgrenet. 

Planten vokser i tempererte områder i Europa og Asia. Den foretrekker fuktig mark, og vokser så høyt som 2000&nbsp;moh. Den er ikke vanlig i Norge, men finnes på Østlandet og i Hordaland.

## Egenskaper
Legevendelrot er kjent for sin beroligende og søvnfremmende effekt. Den beroligende virkningen har vært kjent siden oldtiden. Ifølge folketroen kunne urten vende alt vondt til godt, og den svenske botanikeren og legen Linné kalte den derfor «wenderot».
Husdyr, spesielt katter blir ivrige når de kjenner lukten av  Valeriana.

## Bruk av planten
Det er rotstokken som brukes i naturmedisinen. Roten tørkes grundig ved en temperatur på max 40 grader og blir deretter malt. Smaken er søtlig og litt bitter. 

Den inneholder to aktive stoffer. Det ene er en eterisk olje som bl.a. inneholder vendelsyre. Det andre består av fettbundne valepotriater, eddiksyre og andre syrer. Begge oljene virker beroligende.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Basilikum

* anisbasilikum
* dvergbasilikum
* kamferbasilikum
* kanelbasilikum
* krydderbasilikum
* kryddernellikbasilikum
* sitronbasilikum

**Basilikum** er ettårige planter med hvite eller svakt rosalilla blomster som dufter nektar. Betegnelsen basilikum blir brukt både om slekten *[[Ocimum]]* og om den mest kjente arten *Ocimum basilicum*.

## Sorter
Kanel-, anis-, krydder-, kamfer- og kryddernellik-basilikum.

Thaibasilikum er en kultivar tilhørende *Ocimum basilicum*.

Sitronbasilikum er en kultivar tilhørende *Ocimum americanum*.

*Malintorvbasilikum* er en kultivar tilhørende *Ocimum basilicum.*

*Sarahlilbasilikum* er en kultivar tilhørende *Sluticum basilicum*

*Greek column basil* og *Thai lemon basil* er kultivarer tilhørende *Ocimum  x citriodorum*.

Helligbasilikum hører ikke til de nevnte kultivarene. 

Alle disse selges også som frø i Norge.

## Bruk
Basilikum brukes i en rekke ulike matretter, og er blant annet en hovedingrediens i pesto. 
Planten virker beroligende, løser opp spenninger og fremmer fordøyelsen. Tidligere ble basilikum ofte brukt mot hysteri.

### Historie
Fra arkeologiske undersøkelser i Egypt vet man at basilikum ble brukt ved balsamering sammen med mange andre sterkt duftende krydder- og medisinplanter, balsameringsurter.

## Galleri

Fil:Basil leaves.jpg|Friske blader av basilikum
Fil:Basilseeds.jpg|Basilikum-frø
Fil:ChristianBauer stalk of basil.jpg|Blomstrende basilikum-stilk
Fil:Basil3800ppx.jpg|Basilikum-blader.


## Eksterne lenker
*
Vinter-OL 1968

**Vinter-OL 1968** var de 10. olympiske vinterleker og ble arrangert fra 6. februar til 18. februar 1968 i Grenoble i Frankrike. 

Norge ble beste nasjon. Frankrikes egen Jean-Claude Killy ble lekenes forgrunnsfigur med gull i slalåm, storslalåm og utfor. Norge tok fire gull i langrenn da det ble norsk seier på stafettene for både menn og kvinner, Harald Grønningen vant 15-kilometeren mens Ole Ellefsæter vant femmila. I tillegg vant Magnar Solberg 20&nbsp;km skiskyting og Fred Anton Maier vant 5&nbsp;000-meteren på skøyter.

For første gang tillot Den internasjonale olympiske komité (IOK) at Vest-Tyskland og Øst-Tyskland fikk delta med hver sine lag. For første gang ble det også foretatt dopingtester av utøvere under lekene. Det var også første gang fjernsynssignalene fra lekene var i farger.

## Valg av vertsby
Grenoble ble valgt ved avstemning under den internasjonale olympiske komités 62. sesjon i Innsbruck i Østerrike 28. januar 1964.

## Arenaer

## Idretter
Det ble arrangert 35 øvelser i 6 idretter.

## Deltakelse

### Deltakerland
37 nasjonale olympiske komiteer deltok i lekene. (Antall deltakere per nasjon i parentes)

## Program

## Medaljefordeling

 Vertsnasjon ()

## Se også
* Liste over mestvinnende vinterolympiere
* Liste over norske mestvinnende vinterolympiere
* Liste over personer som har tent den olympiske ild

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*  Official Report 1968 hos la84.org
*  1968 Winter Olympics hos olympedia.com
*  1968 Grenoble Winter Games  på sports-reference.com
Grenoble

**Grenoble** er en by og kommune i det sørøstlige Frankrike ved foten av Alpene, der elven Drac flyter sammen med elven Isère. Grenoble er hovedstaden i departementet Isère, som ligger i regionen Auvergne-Rhône-Alpes. Kommunen har om lag  innbyggere. Nærheten til fjellene har ført til at byen har blitt kjent som «Alpenes hovedstad».

Grenobles historie går mer enn 2000 år tilbake i tiden, og byen har vært hovedstad for Dauphiné siden 1000-tallet. Byen opplevde en periode med økonomisk utvikling 1800- og 1900-tallet, noe som ble symbolisert ved avviklingen av Vinter-OL i 1968. Byen er nå et viktig vitenskapelig senter i Europa. Med 60 000 studenter ble byen et senter for referanse i nanoteknologi.

Befolkningstallet i selve kommunen Grenoble var ved folketellingen i 2013 på  personer. Med de 53 omkringliggende kommuner som danner *Unité urbaine de Grenoble* var folketallet . Hele omlandet med 197 kommuner som kalles «Aire urbaine de Grenoble» hadde  innbyggere ved den samme folketellingen i 2008. Innbyggerne i byen kalles *Grenoblois*.

Blant de mange kommunene som tilsammen danner Grenoble finner vi de største forstedene, Saint-Martin-d'Hères, Échirolles, og Fontaine, alle med en befolkning på over  innbyggere.

## Utdanning
* Grenoble École de Management
* Université Grenoble-Alpes

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Arne Ekeland

**Arne Ekeland** (født 14. august 1908 på Bøn i Eidsvoll, død 28. februar 1994) var en norsk billedkunstner. 

Han studerte en kort tid med Axel Revold, men var ellers stor sett selvlært. Han var en av dem som holdt på med alle kunstarter - bl.a. silketrykk, tusjlaveringer, akvarell, gouach og selvfølgelig oljemaleri - som han er mest kjent for. 

Han var en politisk maler, han var medlem av Norges Kommunistiske Parti, i mesteparten av sitt voksne liv. Mange av bildene hans var sterkt preget av hans politiske syn, anti-krig, humanisme, og skjønnheten han så rundt seg i naturen og familien sin. To gjennomgående tema er seksualitet og klassekamp.

Hans monumentalmaleri «Frihetens søstre» (290 x 529 cm) henger i Stortingets trappehall. 

Ekeland mottok Statens kunstnerlønn fra 1958.

Hans atelier er åpent på Bøn i Eidsvoll. Ekelands maleri «I revolusjonens forgård» (1940) ble i 2008 gjengitt på et norsk frimerke, i serien *Norsk kunst I*.

## Referanser
Sverre Brandt

**Sverre Brandt** (1880–1962) var en norsk dramatiker og teatermann. 

Etter at han i 1899 hadde tatt artium ved Trondhjems Kathedralskole studerte han ved Det Kgl. Frederiks Universitet i Christiania og tok juridisk embedseksamen. Som student skrev han studentkomedien *Grambamboli* og fikk den oppført. I 1908 startet han en sakførerforretning i Trondhjem.

Hans store interesse var teateret, og han var med på å få opprettet Trondhjems Nationale Scene i 1911. Han var forretningsfører for dette teateret til han i 1921 fikk tilbud om stillingen som økonomidirektør ved Nationaltheatret i Christiania, hvor han ble til 1948, da han gikk av med pensjon. Brandt skrev der *[[Reisen til Julestjernen]]* (1924), som oppføres med ganske jevne mellomrom på Nationaltheatret. Stykket har også vært vist i utlandet. Historien ble filmet i 1976. Denne filmens innhold er på flere steder svært forskjellig fra det opprinnelige manus. Det er også brukt annen musikk, ikke den originale komponert av Johan Halvorsen.

En ny versjon ble laget i 2012, som ligger nærmere originalen.

Sverre Brandt var også virksom som foredragsholder med motiver fra teateret og fra reiser.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Reisen til Julestjernen

:'For filmene med samme tittel, se Reisen til Julestjernen (film) og Reisen til julestjernen (2012)*



***Reisen til Julestjernen**'' er et norsk skuespill av Sverre Brandt  fra 1924, oppført første gang andre juledag 1924.
Stykket innehar Nationaltheatrets rekord i antall forestillinger &ndash; i januar 1962 ble stykket oppført for 500. gang. Brandt benyttet den kjente julesangen «Glade jul, hellige jul» som motiv. Johan Halvorsen har komponert musikk til stykket.

Stykket har også blitt oppført på mange andre scener i inn- og utland.

## Filmatiseringer
Brandts teaterstykke er filmatisert i 1976, med regi av Ola Solum og med Hanne Krogh, Knut Risan og Bente Børsum i hovedrollene, og i 2012, da med regi av Nils Gaup og med Vilde Marie Zeiner, Agnes Kittelsen og Anders Baasmo Christiansen i de viktigste rollene. Filmene er siden 1990-tallet blitt vist på NRK julaften.

## Referanser



## Ekstern lenke
Ekeland

**Ekeland** er et etternavn i bruk i Norge. Per januar 2020 var det  nordmenn med dette navnet. Skriveformen Eikeland er vanligere, med  forekomster i januar 2020. 

## Noen kjente personer med navnet Ekeland
* Anbjørn Ekeland (f. 1947), tidligere fotballspiller
* Arne Ekeland (1908–1994), kunstner
* Eilin Ekeland (f. 1959), fysioterapeut, forbundsleder
* Ivar Ekeland (f. 1944), fransk matematiker
* Olav Ekeland (f. 1910–1992), teolog og prest
* Tor-Johan Ekeland (f. 1949), professor i psykologi

## Se også
* Eikeland

## Referanser