open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tannlegeskrekk

__NOTOC__

**Tannlegeskrekk** er en fobi i form av irrasjonell og overdrevet frykt for tannleger. 

Den som lider av tannlegeskrekk har gjerne hatt negative opplevelser hos tannlegen i tidlig alder. Dette resulterer i at den lidende gjør alt for å unngå et tannlegebesøk, helt til det oppstår et helsemessig problem, og et tannlegebesøk blir uunngåelig. Bare tanken på å måtte oppsøke tannlegen vil utløse sterke stressymptomer hos pasienten. Dette involverer tap av nattesøvn dagen før tannlegetimen, og kan også gjøre pasienten sosialt ustabil.

## Tegn på tannlegeskrekk
* Manglende søvn natten før tannlegetimer
* Nervøsitet som blir sterkere og sterkere mens man sitter på venteværelset hos tannlege
*Svette, enten før tannbehandlingen starter, eller når den har begynt
* Føler seg fysisk syk (kvalm, uvel) ved tanken på å gå til tannlege
* Plutselige pustevansker når tannlegen putter objekter inn i pasientens munn, eller bare ved tanken på dette

## Årsaker
Tannlegeskrekk er som oftest forårsaket av traumatiske opplevelser hos tannlegen, men det kan også skyldes andre årsaker. Barn blir påvirket av sine foreldres angst og feilaktige holdninger overfor tannhelsetjenesten.

Tannlegeskrekk kan innbefatte:
* Frykt for tannleger
* Frykt for tannbehandlinger
* Frykt for smerte
* Frykt for sprøyter
* Frykt for at bedøvelsen ikke vil virke
* Følelse av hjelpeløshet eller manglende kontroll
*Flauhet for å vise tenner man er misfornøyd med

## Hyppighet
Norsk forening for odontofobi skriver på sine informasjonssider:

## Se også
* Fobier – liste over fobier
* Odontologi

## Referanser
Front Row

**Front Row** var en mediasenter-programvare for Apples Mac OS X, som tilsvarteWindows Media Center for Windows. Det ble først introdusert sammen med iMac G5 i 2005, og ble inkludert i alle nye maskiner fram til Mac OS X 10.7, da Apple annonserte i 2011 at programmet skulle avvikles. Front Row ble brukes til å bla i og vise fram bilder, video og musikk fra maskinen, samt se DVD-er og lytte til podcasts. Programvaren var basert på iTunes og iPhoto, og kontrolleres med tastaturet eller en Apple Remote.

## Versjon 2
Versjon 2 ble lansert i november 2007, og følger med Mac OS X Leopard. Nytt versjonen 2 er:
* Nye funksjoner som streaming av filmer, musikk og bilder fra internett
* Ny åpningsanimasjon
* Egen oppstartsapplikasjon i tillegg til tastatursnarveien (Command-Escape)
* Støtte for AirTunes er fjernet

## Referanser


## Eksterne lenker
*
MagSafe

**MagSafe** er strømkontakten på Apples bærbare datamaskiner, MacBook, MacBook Air og MacBook Pro. MagSafe er designet for å hindre at kontakten blir ødelagt om noen snubler i strømledningen. Derfor er selve pluggen på MagSafe magnetisk, slik at om noen kommer borti ledningen, bare detter den ut i stedet for å rive ned maskinen eller knekke pluggen. 

MagSafe har et rundt, lite statuslys som lyser oransje mens maskinen lader, og blir grønt når den er fulladet. Hele kontakten, fra støpselet og frem til selve pluggen, er hvit.
Fuglekonger

* Se inndeling!

**Fuglekonger** (*Regulus*) er ei slekt med fugler. Gruppa tilhørte tidligere sangerfamilien.

Gruppa omfatter 7 arter, og forekommer i Nord-Amerika og Eurasia, hvorav en hekkende i Norge, fuglekonge. 

## Inndeling
Inndelingen følger Birds of the World i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020). Norske navn på gruppene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017).

* Passeriformes, spurvefugler
** Passeri, sangfugler
*** Passerida
**** Reguloidea
***** Regulidae, fuglekongefamilien
****** *[[fuglekonger|Regulus]]*, fuglekonger
******* *[[ildkronefuglekonge|R. satrapa]]*, ildkronefuglekonge
******* *[[rubinfuglekonge|R. calendula]]*, rubinfuglekonge
******* *[[fuglekonge|R. regulus]]*, fuglekonge
******* *[[prydfuglekonge|R. goodfellowi]]*, prydfuglekonge
******* *[[madeirafuglekonge|R. madeirensis]]*, madeirafuglekonge
******* *[[rødtoppfuglekonge|R. ignicapilla]]*, rødtoppfuglekonge

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Regulus

:* For fugleslekten Regulus, se [[Fuglekonger]]*

**Regulus** er den mest lyssterke stjernen i stjernebildet Løven, og en av de mest lyssterke stjernene på stjernehimmelen sett fra Jorden. Regulus ligger 77,5 lysår unna Jorden. Regulus er et stjernesystem sammensatt av fire stjerner som er organisert i to par. Hovedstjernen Regulus A er en blå-hvit hovedserie stjerne, Regulus B er sannsynligvis en hvit dverg, mens de to andre stjernene i systemet er svakt lysende hovedseriestjerner.

Regulus ligger nærmest ekliptikken av de klareste stjernene, og er ofte okkultert av månen. I sjeldne tilfeller har den blitt okkultert av Venus, siste gang i 1959, neste gang i 2044. 

Regulus har omtrent 3.5 solmasser. Den er en ung stjerne på noen få hundre millioner år. Den roterer veldig raskt, på 15.9 timer, slik at den er svært flattrykt ved polene.

Navnet Regulus er latin for "prins" eller "liten konge".

## Eksterne lenker
* 
*
Kjell-Erik Kallset

**Kjell-Erik Nordenson Kallset** (født 1967) er en norsk journalist, tidligere leder av politisk avdeling og nyhetsleder i *[[Dagsavisen]]*, fra 2010 nyhetssjef i *[[Klassekampen]]* og fra 2018 kommunikasjonssjef i Fagforbundet.

Kallset arbeidet i *[[Driva (avis)|Driva]]* i 1987-1988 og var informasjonssjef i Nei til EU i 1993-1997. Deretter begynte han i politisk avdeling i *Dagsavisen*. Kallset er tidligere varaordfører i Tingvoll kommune på Nordmøre, for Arbeiderpartiet.

Kallset var den første journalisten i *Dagsavisen* som fikk lov til å skrive på nynorsk. Han fikk i 2007 Kulturdepartementet sin nynorskpris for journalistar for sin bruk av nynorsk i *Dagsavisen*.

## Bibliografi
* *Makta midt i mot. Kampen om EU og Arbeiderpartiets sjel*, Forlaget Manifest (2009) ISBN 978-82-92866-19-1

## Referanser
Kulturdepartementet sin nynorskpris for journalistar

**Kulturdepartementet sin nynorskpris for journalistar** er en journalistpris som ble opprettet i forbindelse med åpningen av Nynorsk mediesenter i NRK i 2004. Målet med prisen er å bidra til økt bruk av nynorsk i media, og å gi en oppmerksomhet hvert år til en journalist som har utmerket seg med levende og godt nynorsk i media og som gjennom arbeidet sitt har gitt nynorsken status og innpass på nye område.

Prisen er på 75&nbsp;000 kroner (tidligere 50&nbsp;000 kr) og et kunstverk. Prisen ble delt ut første gangen i 2006.

## Prismottakere
* 2006: Linda Eide, NRK
* 2007: Kjell-Erik Kallset, *[[Dagsavisen]]*
* 2008: Odd Reidar Solem, TV 2
* 2009: Ronny Brede Aase, NRK P3
* 2010: Astrid Brekken, NRK
* 2011: Njord V. Svendsen, *[[Bergens Tidende]]*
* 2012: Katrine Sele, *[[Firda]]* og Hilde Sandvik
* 2013: Christian Wiik Gjerde, NRK P1
* 2014: Ingunn Solheim, NRK
* 2015: Jan Zahl, *[[Stavanger Aftenblad]]*
* 2016: Jon Hustad, *[[Dag og Tid]]*
* 2017: Jens Kihl og Guri Kulås, *[[Klassekampen]]*
* 2018: Harald Thingnes, NRK
* 2019: Kjersti Mjør, *Bergens Tidende*
*2020: Eivind Molde, NRK
*2021: Siri Kleiven Strøm og Arill Riise, TV&nbsp;2
*2022: Roger Sevrin Bruland, NRK
*2023: Øystein Furevik, Gamer.no
* 2024: Ingvild Bryn

## Referanser


## Eksterne lenker
* Nynorsk mediesenter
* Nynorskprisen for journalistar
Nynorsk mediesenter

**NRK Nynorsk mediesenter** ble opprettet 2. september 2004 som en del av NRK Sogn og Fjordane i Førde. Senteret er et nasjonalt kurs og kompetansesenter for bruk av nynorsk i media. 

Blant årsakene til opprettelsen var å bidra til økt bruk av nynorsk i NRK.

Mediesenteret tar opp et kull på fem nynorskpraktikanter hvert halvår, som får et intensivkurs i journalistikk, der studentene får praksis i NRK-systemet. I tillegg arrangeres kurs for andre.

Det var daværende kirke- og kulturminister Valgerd Svarstad Haugland (KrF) som åpnet senteret, som hun hadde engasjert seg i personlig . 

Senterets første leder var tidligere distriktsredaktør Magni Øvrebotten. Hun ledet det fra grunnleggelsen i 2004 og frem til hun bli pensjonist i 2021. Da ble hun etterfulgt av Rune Fossum Lillesvangstu, som hadde vært faglærer ved senteret.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Nynorsk mediesenter
* Nynorsk mediesenter – ein styrke for nynorsken
Tivoli Audio

**Tivoli Audio** er et amerikansk selskap som produserer hovedsakelig radioer og annet lydutstyr. Selskapet ble startet av Tom DeVesto. Tivoli Audio legger vekt på et enkelt og funksjonelt design uten overflødige knapper. Henry Kloss har designet flere av modellene. 

Selskapet er mest kjent for modulbaserte radioer som kan brukes som en enkeltstående mono-enhet eller tilkobles en ekstra høyttaler for å oppnå stereo. Disse modellene har også minijack-plugger for aktiv subwoofer, CD/MP3-spiller og utlinje.
## Eksterne lenker
*
The Motorhomes

**The Motorhomes** var et svensk rockeband fra Jönköping. Bandet ble dannet i 1997 og ga ut to album: *Songs for Me (And My Baby)* (1999) and *The Long Distance Runner* (2002). Deres største hit var «Into the night» på deres første album. Sangen handlet om hunden Laika som ble som første hund i historien sendt til verdensrommet i Sputnik 2, og som døde 3-4 timer etter utskytningen. Bandet ble oppløst i 2004 etter at vokalisten Mattias Edlund hadde besluttet å gi seg av personlige årsaker.

## Medlemmer
* Mattias Edlund (vokal)
* Adam Starck (gitar)
* Peder Cleasson (trommer)
* Petur Mogensen (bassgitar)
Helge Hafsås

**Helge Hafsås** (født 1966) er en norsk friidrettsutøver (maraton). Han representerer Olden IL. 

12. mai 2007 vant han Ålesund maraton og tok med det sin 100. maratonseier på 127 forsøk. Hafsås er ifølge NRK den første i verden til å vinne 100 maratonløp. Hans beste tid på maraton er 2.29,29 fra Ålesund maraton, 15. mai 2004. Resultatet er blant de 200 beste tidene i Norge per 1. januar 2008

Hafsås holder også norgesrekorden, eller riktigere, bestenotering på 100 km løp, med tiden 6.50,15 fra løpet Bergen Ultra 21. oktober 2006. Det noteres ikke offisielle norske rekorder på denne distansen.

## Referanser
Kamov

**Kamov** («Камов») er et byrå for utvikling av helikoptere opprettet i Sovjetunionen i 1948. Byrået er oppkalt etter Nikolaj Ilitsj Kamov som allerede hadde utmerket seg etter den andre verdenskrig med sine lette helikoptre. Byrået har utviklet en rekke forskjellige modeller for både militært og sivilt bruk, og har utmerket seg som leverandør av helikoptre til den sovjetiske marine. Kamov leverte sin første modell i form av Ka-10 i 1950, og skiller seg fra andre produsenter ved at de fleste modellene bruker to kontraroterende rotorer i motsetning til den mer vanlige konfigurasjonen med én hovedrotor og halerotor. 

## Liste over modeller

* Ka-10
* Ka-15
* Ka-18
* Ka-22
* Ka-25
* Ka-26
* Ka-27
* Ka-28
* Ka-29
* Ka-31
* Ka-32
* Ka-33
* Ka-50
* Ka-60
* Ka-62
* Ka-115
* Ka-126
* Ka-128
* Ka-226
* Ka-327
## Eksterne lenker
*
Frøken Snehvit

***Frøken Snehvit*** er en roman av Knut Faldbakken. Boka handler om Jon og seks andre barn som bor i et byggefelt på 1950-tallet. En dag flytter en mystisk ung dame inn i et av de eldre husene i utkanten av byen. Alle blir oppmerksom på frøken Snehvit, og barna vil gjerne få vite hva hun driver med inne i huset sitt, alene og alt. 

Romanen tar opp temaer som pubertet, vennskap og foreldres trangsynte oppfatning av det å være i puberteten. 

I tillegg peker boka tilbake på Faldbakkens roman *[[Insektsommer]]* fra 1972.
Reverend Timothy Lovejoy

**Timothy** «**Tim**» **Lovejoy** (ofte kalt **Reverend Lovejoy**) er en fiktiv pastor i den tegnede, amerikanske TV-serien *[[Simpsons]]*.

Lovejoy er ikke spesielt opptatt av å leve etter Bibelen og kan ikke fordra Ned Flanders, som hele tiden vil spørre ham om hvordan han kan bli en bedre kristen. Han er også svært glad i modelltog. Pastor Lovejoy snakker med en mørk, monoton stemme, noe som fører til at Homer ofte sovner i kirken. Marge Simpson drar gjerne med seg hele familien i kirken på søndag, til Homers skrekk.

## Bakgrunn
Lovejoy fikk sin utdannelse ved Texas Christian University i Fort Worth, Texas og kom først til Springfield på 1970-tallet som en ivrig, entusiastisk, ung mann. Men han ble etter hvert kynisk og desillusjonert over sin tjeneste - mest på grunn av Ned Flanders, som stadig plager ham med mindre problemer som å begjære sin egen kone, eller fordi han trodde at han hadde svelget en tannpirker. Lovejoy demonstrerer sin aksept for hinduismen når han gjennomfører en hinduistisk ekteskapsseremoni for Kwik-E-Mart-butikkeieren Apu Nahasapeemapetilon. Selv om Lovejoy ikke vet særlig mye om andre religioner. Han har også vært med på et religiøst radio-program sammen med en jødisk rabbiner, og han innrømmer at evolusjon kan være sann.

Imidlertid tolererer han ikke buddhismen, ette at Lisa Simpson konverterte til den. Lovejoy bruker to forskjellige Rolodex: en for kristne, og en for ikke-kristne. Selv om han opprinnelig ser ut til å ha akseptert evolusjonsteorien, tok han senere til orde for kreasjonisme for å øke medlemskapet til kirken hans. Han godtar heller ikke romersk-katolisisme. Lovejoy er ikke alltid like begeistret for Bibelen. Det er usikkert om han i det hele tatt eier en bibel selv, når det en gang blir uttalt at han låner en bibel på biblioteket hver uke.

Men pastor Lovejoy har vist seg å gjøre ting som kan bli ansett som syndige. Lovejoy har vært kjent for å utnytte sin menighet for å motta donasjoner, han har slåss mot en romersk-katolsk prest, og antydet at han en gang brente ned kirken sin for å få utbetalt en forsikring. I episoden «The Joy of Sect» fra sesong ni, blir flere innbyggere fra Springfield narret til å bli med i en kult, og Lovejoy kidnapper Homer Simpson sammen med Groundskeeper Willie. Men når Lovejoy ser romskipet dukke opp fra den «forbudte låven» kaster han sin religiøse krage på bakken. Men etter at det er avslørt at romskipet var en bløff, legger Ned Flanders merke til prestekragen hans på bakken - og Lovejo plukker den opp, og setter den på seg igjen.

I episoden «Secrets of a Successful Marriage» fra den femte sesongen, en episode som handlet om ekteskapsrådgivning, anbefaler Lovejoy og hans sladrete kone Helen, at Marge burde skille seg fra Homer. Selv om Marge protesterer mot dette, og påpeker hvordan Bibelen har strenge retningslinjer mot ting som skilsmisse. Lovejoys kone Helen ble opprinnelig fremstilt som en ekstremt moralistisk og dømmende, som elsker å komme med sladder om alle de andre innbyggerne i Springfield.
Odd Arnesen

**Odd Torstein Arnesen**  (født 29. mars 1897 i Tune ved Sarpsborg, død 23. januar 1946) var en norsk journalist og forfatter.

Under første verdenskrig arbeidet han først på et skipsmeglerkontor. Mot slutten av 1916 begynte han i avisa Sarpen og var en tid redaktør. I 1919 kom han til Aftenposten.

I 1926 var han med i Aftenpostens stab som dekket Roald Amundsens ferd over Nordpolen med luftskipet Norge. Arnesen var i 1928 igjen på Svalbard og dekket Umberto Nobiles mislykkede forsøk på å krysse Nordpolen med luftskipet Italia. Under begge disse ekspedisjonene var han også korrespondent for Associated Press.
 
Arnesen var Aftenpostens utsendte journalist på Svalbard i 1930 da restene etter ingeniør Andrées polarekspedisjon fra 1897 ble funnet.
 
I 1932 var han med da Grønland for første gang ble kartlagt fra fly.
Han dekket også Tafjordulykken i 1934, Loenulykken i 1936 og Vågåulykken i 1938.
 
Arnesen var også en av stifterne av Norsk Polarklubb og Norsk Aero Klubb.
Han skrev en rekke bøker  og var fra 1933 redaktør av Polar-årboken.

Noen av hans bøker er oversatt til svensk, dansk, tsjekkisk, tysk og engelsk.

## Bibliografi
* *"Norge"-færden bak kulissene*, 1926
* *Bergens forretningsstrøk før og nu*, 1928 (medforfatter Anton Kielland)
* *"Italia"-tragedien på nært hold*, 1928 (medforfatter Ejnar Lundborg)
* *Roald Amundsen som han var*, 1929
* *Til veirs på norske vinger*, 1930 (medforfatter Einar Sem-Jacobsen)
* *Luftens helter. Åtte stjerner fra flyvningens himmel*, 1931
* *Vi flyver over Eirik Raudes land*, 1932
* *Svalbardboken*, 1935
* *Norsk fly-bok*, 1938
* *Amerikaneren som erobret Nordpolen*, 1939 (omhandler *[[Robert Peary]]*)
* *Reis og finn Livingstone!*, 1941 (medforfatter Wilhelm Stabell) – omhandler David Livingstone
* *"Fram". Hele Norges skute*, 1942
* *Mot blå horisonter*, 1942
* *400 års kamp om Nordvestpassasjen*, 1943
* *Eskimoenes venn: Knud Rasmussen, 1944
* *SOS Arktis, 1944
* *Norge på frie vinger*, 1945
* *På ørnevinger: Glimt av flygningens historie 1940-1945*, 1946

## Referanser
Team Katusha Alpecin

**Team Katusha Alpecin** (UCI-kode: KAT) var et profesjonelt sykkellag fra Russland. Laget ble opprettet i 2009 fra det tidligere profesjonelle kontinentallaget Tinkoff Credit Systems. Katjusja fikk allerede fra 2009-sesongen ProTour-status, grunnet signering av en rekke sterke ryttere som Filippo Pozzato, Gert Steegmans, Vladimir Karpets, Sergej Ivanov, Robbie McEwen og Christian Pfannberger Bak laget står stiftelsen Russian Global Cycling Project, som foruten Team Katjusja også har et kontinentallag og et U23-lag. Stiftelsen har en rekke store internasjonale selskap i ryggen: Rostechnologii, Itera og Gazprom. Laget har et av sykkelsirkusets største budsjett, på ca. 30 millioner euro.  

Før 2013-sesongen ble laget registrert som profesjonelt kontinentallag etter at søknaden om lisens som ProTeam ble avslått. Laget ble med det avhengig av wildcard for å delta i WorldTour-ritt, og anket saken til CAS. 15. februar 2013 ble det klart fra CAS at Katjusja fikk WorldTour lisensen tilbake.

I 2019 ble WorldTour-lisensen overtatt av Israel Cycling Academy som også overtok Katusha-ryttere under kontrakt.

## 2019
### Ryttere

### Seire

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nacelle

**Nacelle**, også stavet **nasell**, er et teknisk begrep innen luftfart og skips- og romskipskonstruksjoner, og viser til en lukket kapsel, adskilt fra selve skroget eller fra deler av en konstruksjon for å beskytte fremdriftsmaskineri, drivstoff, utstyr eller bevæpning. 

På et fly er nacellen en strømlinjeformet, metallbekledd, konstruksjon som er festet til flyets vinge eller  som kan inneholde motor, våpen eller elektronisk utstyr. Nacellen, eller motorgondolen, i en jetmotor består av luftinntaket, vifte, jetstrømvender, og utløpet for forbrenningsgassene. 

I ballonger og luftskip er nacellen en hengende kurv som inneholder maskineri og passasjerer. Dette er den opprinnelige franske bruken av begrepet nacelle, som i denne betydningen er synonymt med det norske ordet *[[Gondol (kabin, kapsel)|gondol]]* og det engelske *gondola*.

I en vindturbin (i f.eks. vindtunnel) refererer nacelle til den konstruksjonen som inneholder alle de genererende komponenetene, gearboks, vifte osv.

I science fiction (sammen med mange andre begreper av skipsteknisk opprinnelse) brukes det til å beskrive ulike deler som er atskilt fra hoveddelen av stjerneskipet. 

## Fotnoter
 

## Referanser
Ankerbrua

**Ankerbrua** er ei bru over Akerselva i Oslo. Den ligger i Bydel Grünerløkka og er en forlengelse av Torggata ut av sentrum. På den andre sida av elva, på Grünerløkka, møter den krysset mellom Søndre gate og Markveien. Ankerbrua har navn etter Ankertorget (Ankerløkka), som lå der Anker studentboliger nå ligger.

## Historie og utforming

Den første brua her blei anlagt i 1874. Det var ei trebru. Etter flere utglidninger i det leirete terrenget ble den revet. I 1926 blei denne erstatta av ei ny bru i drammensgranitt fra Røyken. Veggene i hvelvene har et uregelmessig mønster og røff overflate. Denne typen forblending av uregelmessige steinblokker kalles Ålesundsmur og tilhører jugendstilen. Brukarene er formet som middelalderborger. 

I forbindelse med planene om sanering av Grünerløkka på 1960-tallet var Ankerbrua et av få byggverk som var tenkt bevart.

## Eventyrskulpturene
I 1937 fikk brua fire bronseskulpturer av Dyre Vaa, en i hvert hjørne. Disse har eventyrmotiv, og Ankerbrua kalles derfor i blant **«Eventyrbrua»**. Motivene er:
* Kvitebjørn kong Valemon
* Per Gynt
* Kari Trestakk
* Veslefrikk med fela

## Galleri
 
File:Ankerbrua brokar.jpg|Brokar.
File:Ankerbrua east side.jpg|Bruas østside.


## Referanser


## Litteratur
* Oslo byleksikon, 2010-utgaven, side 54.

## Eksterne lenker
* 
*
Årets budeie

**Årets budeie** er en pris som utdeles årlig til en kvinne som har gjort seg bemerket med selvstendighet og dyktighet. Stiftelsen Årets budeie i Øyer i Gudbrandsdalen står for kåringen, som foregår i et arrangement i setermiljø. Prisvinneren mottar en skulptur utformet av Angelina Engelsen.

Budeia sto i den norske folketradisjonen for selvstendighet og dyktighet. 

## Tildelinger
* 1988 Gro Harlem Brundtland
* 1990 Monica Kristensen Solås
* 1991 Olga Havlova
* 1994 Doris Lessing
* 1998 Anissa Asselah
* 2000 Rosemarie Köhn
* 2004 Reidun Nilsen
* 2007 Mari Boine 

## Referanser
Maslak

**Maslak** er et av de viktigste handels- og forretningsområdene i Istanbul i Tyrkia. Området ligger i nord på den europeiske siden og er administrativt en del av kommunen Şişli.

Maslak konkurrerer med det nærliggende området Levent. Undergrunnsbanen slutter foreløpig i «4. Levent». men skal forlenges til Maslak og videre, noe som vil styrke området i konkurransen om nye prosjekt og investeringer.

## Eksterne lenker
*
Markveien (Oslo)

:::*Se [[Markveien|pekerside]] for flere forekomster av Markveien.*

**Markveien** er ei av de sentrale gatene på Grünerløkka i Oslo. Gata er en drøy kilometer lang og går omtrent rett nord/sør. Den starter ved Sannergata i nord og ender opp ved Søndre gate, der den går over i Ankerbrua over Akerselva.

Markveien har navnet sitt fra den tida det ikke var særlig bebyggelse mellom Akerselva og Trondheimsveien. Området blei brukt som beitemark for slaktedyr som skulle inn til byen. Før fantes det også ei gate med navn Markveien på Kampen. Ved byutvidelsen i 1879 blei denne omdøpt til Nannestadgata.

De øverste kvartalene består av klassisk leiegårdsbebyggelse fra 1880- og 1890-tallet. Stadig flere av disse gårdene har nå kontorer og forretninger i første etasje. Omtrent midtveis i øvre del passerer gata på baksida av Paulus kirke med den lille parken Paulus' plass. Kvartalene her inngår i verneområdet Birkelunden kulturmiljø.

Markveien utgjør så vestsida av parken Olaf Ryes plass, og herfra og nedover er den den sentrale handlegata på Grünerløkka.

På 1960-tallet var det planer om storstilt sanering av deler av Grünerløkka, blant annet med en motorvei tvers gjennom området. Grünerbygg-kvartalet har som utgangspunkt en reguleringsplan fra 1971, som baserer seg på denne tanken. Planen førte til stor motstand lokalt. Blant annet blei Grünerløkka leieboerforening stifta med hovedoppgave å arbeide mot sanering og motorvei og for byfornyelse. Det kom over 200 protester mot planen, som gikk helt til Kommunaldepartementet for godkjenning.

Da rivinga av den opprinnelige bebyggelsen tok til høsten 1977, kom det til demonstrasjoner og forsøk på å stoppe arbeidene. Dette lyktes ikke, og det nye kvartalet blei bygd. Protestene bidrog imidlertid til at planene om videre sanering av leiegårdskvartalene blei forlatt, og en gikk over til å fornye og modernisere de eksisterende gårdene.

## Bygninger i Markveien

### Andre bygninger langs Markveien
* Nordre gate 16, tidligere den klassiske kafeen Beckers, nå vinmonopol-utsalg
* Leiegården Olaf Ryes plass 4, der Edvard Munch bodde da han var rundt 20 år

## Referanser


48: Vejre, 1936



## Litteratur
* Oslo byleksikon: Markveien

## Eksterne lenker
* 
*
Martin Ski

**Martin Ski** (født 24. november 1912 i Røyken, død 3. oktober 1983) var en norsk  journalist, redaktør, forfatter, predikant og pastor. Han var tilknyttet den norske pinsebevegelsen og har hatt mange ulike verv innen kristne organisasjoner.

Martin Ski vokste opp i Røyken, og ble frelst i 1932. Ski begynte som predikant allerede i 1935.

## Forlag og aviser
Martin Ski interesserte seg raskt for *det trykte ord*.  I 1945 til 1952, var han forlagsredaktør og redaksjonsekretær i Filadelfiaforlaget.  I avisen Vårt Land var han journalist mellom 1952 og 1959, med vekt på områdene *storting* og *kirke*. I Aftenposten var han engasjert som kulturmedarbeider fra 1975.

Han var også redaktør i Kristelig Folkepartis avis Folkets Framtid og i partiets tidsskrift Trygg Politikk.

## Politisk og kirkelig engasjement
Martin Ski var medlem av *Dissenterlovkomiteen av 1954*.

I 1965 til 1972 var han gruppesekretær på Stortinget for Kristelig Folkeparti. Han arbeidet også pressesjef for Kristelig Folkeparti, og var medlem i Oslo bystyre i elleve år. Da Korvald-regjeringen ble dannet etter EF-avstemningen i 1972, hadde Martin Ski fått forståelsen av at han skulle bli statssekretær hos statsministeren, blant annet fordi det var han som ledet pressekonferansen der regjeringen ble presentert. I stedet ble Kjell Magne Bondevik utnevnt i denne stillingen. Skuffelse over dette, og uenighet med partiet i EF-saken, gjorde at han meldte seg ut av KrF og inn i Høyre .

I 1972 til 1974 var Ski generalsektretær i Europabevegelsen.

Ski var formann i Norges Frikirkeråd, formann i Hedmarktoppen institusjon og folkehøgskoles forstanderskap og styre.

## Bibliografi
Martin Ski skrev som journalist mange artikler i aviser. Han hadde også et stort bidrag av artikler og andakter i andre blad eller tidsskrifter. Martin Ski var også medforfatter i bokverk, og skrev selv flere bøker. Flere bøker handlet om historien til Pinsebevegelsen i Norge. 
* 1956-1959 – *Frem til urkristendommen. Pinsevekkelsen gjennom 50 år* (tre bind, medforfattere: Egil Strand, Erling Strøm) Filadelfiaforlaget. 
* *Kristenlivet i Norge.* (medredaktør og bidragsgiver)
* *Norsk misjonsleksikon.* (medredaktør og bidragsgiver)
* 1979 – *T. B. Barratt. Døpt i Ånd og ild.* (biografi om Thomas Ball Barratt)

## Pastor
Martin Ski var pastor eller forstander i flere pinsemenigheter.
* Egersund
* Fredrikstad 
* Den evangeliske forsamling, Oslo
* Ålesund

## Referanser


## Litteratur
* Nilsen, Oddvar. 1982. *Lys på stien*. Filadelfiaforlaget AS. side 50. ISBN 82-534-0599-5

## Eksterne lenker
*
7. serierunde i Adeccoligaen 2007

**7. serierunde i Adeccoligaen 2007** startet som en full serierunde den 16. mai klokken 18:00 med åtte kamper.

## Fakta

## Eksterne lenker
* Adeccoligaen 2007: Terminliste og resultater  på altomfotball.no
Dirdal

**Dirdal** begynner i enden av Høgsfjorden og strekker seg oppover mot Gilja og videre mot Byrkjedal. Dirdal og bygdene innenfor utgjør den indre del av Gjesdal kommune og var tidligere en del av Forsand kommune.   

Fjellsidene er delvis bratte og høye og strekker seg på sørvestsiden opp mot Vådlandsknuten (811 moh.).  

Navnet Dirdal tror man kommer fra et gammelnorsk navn «Digrdal» eller stor dal.

## Næringsliv
Fra eldre tider er det drevet tradisjonelt jordbruk, men det er også vokst frem industri og andre foretak. 

Nede ved sjøen ligger steinbruddet Mibau Stena Norge (tidligere Norsk Stein Dirdal) med steinknuseverk og utskipningshavn med sjødybde som muliggjør lasting og lossing av større båter. Ved sjøen ligger også Ewos Innovation som driver med forskning på fiskefor. 

På Gilja, seks kilometer lenger opp i dalen, ligger Gilje Tre, en av Norges største vindusfabrikker, lysstøperiet til Byrkjedalstunet og dalførets eneste dagligvarebutikk. I dalføret ligger flere småkraftverk. 

## Samferdsel
Fylkesvei 45 tar av fra E39 litt sør for Ålgård og går gjennom Oltedal til Dirdal. Fra Gilja går det en vei gjennom en fire kilometer lang tunnel til Frafjord. 4 km lenger opp, gjennom Giljajuvet, ligger Byrkjedal, hvor veien deler seg og går til Vikeså ved E39 over Gloppedal. En annen vei går over til Maudal, mens fylkesvei 45 fortsetter opp Hunnedalen og over til Sirdal og Setesdal.  

## Kultur
Kirken i Dirdal ligger ca. 1 kilometer fra sjøen. Like ved kirken ligger også Dirdal bedehus. Det er også bedehus på Gilja. 

## Referanser
Einar Lunde

**Einar Hallesby Lunde** (født 1943) er en norsk journalist og programleder som var ansatt i NRK i over 40 år. I løpet av denne tiden var han blant annet nyhetsanker i *[[Dagsrevyen]]* og korrespondent i Afrika. 

## Studier og journalistkarriere
Lunde studerte ved Concordia College i Moorhead i den amerikanske delstaten Minnesota og ved Universitetet i Oslo (UiO). Allerede i studietiden ved Concordia hadde han et eget musikkprogram på den lokale studentradioen, og har senere ledet to TV-aksjoner her i  ene i 1981 og den andre i 1986.

Han begynte i 1968 som sommervikar i NRK Dagsrevyen, der han fra 1970 var fast nyhetsanker. Over en toårsperiode fra 1973 til 1975 hadde Lunde permisjon fra NRK og arbeidet som programmedarbeider i Radio Voice of the Gospel i Addis Abeba. Fra 1982 til 1986 var Lunde NRKs Afrika-korrespondent, og var fra 1990 tilbake som nyhetsanker.

*[[Verdens Gang]]*, *[[Dagbladet]]* og *[[Se og Hør]]* gjennomførte opinionsundersøkelser om ulike personers tillit i befolkningen. I disse undersøkelsene ble Einar Lunde ansett som en meget troverdig nyhetsoppleser og journalist.

## Privatliv
Hans far var mediemannen og biskopen Sigurd Lunde (1916–2006). Teologiprofessoren og indremisjonslederen Ole Hallesby (1879–1961) var hans morfar.

Lunde har tilkjennegitt et kristent livssyn.

## Pensjonist
Den siste sendingen til Einar Lunde var mandag 27. september 2010. Etter 42 års tjeneste for  NRK, ble han tilknyttet kommunikasjons- og rådgivningsselskapet First House som assosiert partner.

## Bibliografi
* 1995: *Paradisveien: Dramatiske år i Afrika*, Schibsted
* 1998: *Safari: Folk og røvere i Afrika*, Schibsted

## Referanser
Schweizer Fernsehen

**Schweizer Fernsehen** **(SF)**  (norsk oversettelse: *Sveitsisk fjernsyn*) var den offentlige tv-kringkasteren for det tyskspråklige og retoromanskspråklige Sveits. Selskapet ble etablert i 1953 og var en del av den sveitsiske felles-kringkasteren SRG SSR. 1. januar 2011 fusjonerte SF med radiokringkasteren Schweizer Radio DRS (SR DRS) og ble til kringkasteren Schweizer Radio und Fernsehen. SF ble endelig oppløst 16. desember 2012.

SF drev tre riksdekkende tv-kanaler: SF 1, SF zwei og SF info. De tre kanalene eksisterer fremdeles, men driftes nå av Schweizer Radio und Fernsehen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Schweizer Radio und Fernsehen
Det frivillige Skyttervesens fortjenstmedalje

**Det frivillige Skyttervesens fortjenstmedalje** er Det frivillige skyttervesens høyeste utmerkelse. Medaljen er i gull med miniatyr og kan bæres på uniform. Den har grønt bånd med nasjonalfarget midtstolpe. Utmerkelsen ble opprettet i 1896, og statuttene ble sist endret i år 2000.

Hvert år kan Norges Skytterstyre tildele inntil 3 medaljer til personer «som i utpreget grad har lagt arbeid og oppofrelse i skyttersaken». Utdeling skjer vanligvis under skyttertingsmiddagen.

Det frivillige Skyttervesens fortjenstmedalje består av en rund medaljong omgitt på utsiden av en krans. Medaljongen bærer Det frivillige Skyttervesens merke, det norske riksvåpenet i 1906-versjon med korslagte geværer og norske flagg bak. Medaljongen er opphengt midt på medaljebåndet ved hjelp av lenker som er festet til en metallklemme øverst. Medaljebåndet er grønt, med midtstripe i rødt, hvitt, blått, hvitt og rødt. Båndet har to innhakk nederst. 

Det frivillige Skyttervesen har også en annen utmerkelse, Det frivillige Skyttervesens hederstegn.

## Se også
* Liste over norske dekorasjoner

## Kilder
**Skytterboka 2005-2006*, utgitt av Det frivillige skyttervesen

## Litteratur
*''Heder og ære. Nasjonale og internasjonale dekorasjoner brukt i Norge'', bilag til *Forsvarets Forum*, nr. 5, 2012, Oslo: *Forsvarets Forum*/Forsvarets Veterantjeneste, 2012
*Oversikt over norske sivile og militære utmerkelser] i *f-xtra*, nr. 1, 2009, bilag til *[[Forsvarets Forum]]*, nr. 11, 2009
Antony Lant

**Antony «Antton» Lant** er en engelsk trommeslager. Antton ble med i black/speed metal-bandet Venom i 2000, og har spilt trommer på studioalbumene *Ressurection* fra 2000 og *Metal Black* fra 2006. Antton er broren til Venom-frontfiguren Conrad «Cronos» Lant. I oktober 2002 ble Antton med i bandet Nu-Future Cowboys
Det frivillige Skyttervesens hederstegn

**Det frivillige Skyttervesens hederstegn** er en utmerkelse som Norges Skytterstyre i DFS kan dele ut til personer i inn- og utland «som på forskjellige måter har arbeidet for skyttersaken». Medaljen kan bæres på uniform. Den har blått bånd med nasjonalfarget midtstolpe. Utmerkelsen ble opprettet i 1963, og statuttene ble sist endret i 1999.

Hederstegnet gis vanligvis til personer innen DFS som har ytet organisasjonen spesielle tjenester, eller har arbeidet aktivt i lang tid til beste for skyttersaken. Det kan gis til skyttere som har gitt organisasjonen ekstraordinær markedsføring gjennom sine prestasjoner.

Hederstegnet kan også gis til utenlandske skytterledere i forbindelse med det nordiske skyttersamarbeidet.

## Se også
* Liste over norske dekorasjoner

## Kilder
*Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
Sobel

**Sobel** (*Martes zibellina*) er et lite rovpattedyr i mårfamilien.

Den ligner på slektningen mår, og det forekommer hybrider mellom de to artene der utbredelsen overlapper i Uralfjellene. Strupen er lysere enn resten av pelsen, men det er ingen markert strupeflekk. Kroppslengden er 32–46&nbsp;cm, og halen er 14–18&nbsp;cm. Beina er lengre enn hos mår, og ørene er mye større. Den verdifulle pelsen er myk, lang og varierer i farge fra brunsvart til lysebrun.

Sobel er utbredt i det eurasiske barskogbeltet fra vestskråningen av Uralfjellene østover til Stillehavet inkludert Kamtsjatka, Sakhalin og Hokkaido. Den finnes sørover til de nordligste delene av Kasakhstan, Mongolia, Kina og Korea. Fram til 1600-tallet fantes sobel også på Den skandinaviske halvøy, men overdreven jakt gjorde at den forsvant.

Arten lever mer i underskogen og på marka enn mår, selv om den er en god klatrer. Føden består av pattedyr, fugler, furufrø og bær. Blant byttedyrene er sibirpipehare, ekorn, eurasisk flygeekorn, bisam, murmeldyr, hare og moskushjort. Fosterutviklingen er forlenget, som hos mange andre mårdyr. Én til sju unger fødes 245–298 dager etter paring.

Bestanden i Sibir var fram til 1940-årene sterkt redusert på grunn av jakt. Mange områder ble da stengt for jakt, og jakten andre steder er strengt regulert med fastsatte kvoter. Det ble foretatt omfattende utsetting i områder der arten var borte. I ettertid har bestanden vokst, og arten er ikke regnet som truet. Vinteren 2011–2012 var fangsten i Russland på 700&nbsp;000–750&nbsp;000 individer.

Sobelpels er den mest kostbare typen pelsverk. I Sovjetunionen ble det drevet oppdrett av sobel, men det meste av pelsen som nå selges kommer fra viltlevende dyr.

Sobelpensler er til tross for navnet ikke laget av sobelpels, men av pelsen til sibirflodilder (*Mustela sibirica*).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Norges Forsvarsforenings verneidrettsmedalje

**Norges Forsvarsforenings verneidrettsmedalje** er en medalje fra Norges Forsvarsforening som tildeles skytterkongen og vinneren av Norgesmesterskapet i feltskyting på Landsskytterstevnet. På alle de ni årlige landsdelskretsstevnene tildeles medaljen til vinneren av mesterskapet i baneskyting for klasse 3-5 og vinneren av mesterskapet i feltskyting for klasse 2-V55. Den tildeles også til andre norgesmesterskapsvinnere i henhold til statuttene, f.eks. Norges reserveoffiserers forbunds pistollangrenn hver vinter.

## Historie
Fram til 1959 ble den tildelt vinneren av juniormesterskapet på 100 meter, men fra 1961 ble den oppsatt til skytterkongen, og fra 1974 ble den også oppsatt til Norgesmesteren i feltskyting.

## Se også
* Liste over dekorasjoner godkjent til bruk på norsk militær uniform

## Kilder
* Statutter for NFFs verneidrettsmedalje, DigitaltMuseum
* Statutter for NFFs utmerkelser, Norges forsvarsforening
* ''Skytterboka 2012-2013'', utgitt av Det frivillige skyttervesen
Det frivillige Skyttervesens dugleiksmerke

**Det frivillige Skyttervesens dugleiksmerke** er et dyktighetsmerke som brukes i DFS. Man kan kun skyte om merket en gang i året. Det er forskjellige merkekrav etter hvilket våpen man bruker, og det er forskjellige skyteprogram etter hvilken klasse man skyter i. Merket blir utdelt i bronse, sølv og gylt. Etter å ha klart kravet til gylt i 5 år etter første gang, får man 5-årsmedaljen, deretter er det stjerner til 5-årsmedaljen hvert 5 år. Etter 15 år blir man tildelt Dugleiksmerkestatuetten, og deretter er det stjerner til den hvert 3. år. Etter 25 år er det Dugleiksmerkefat og diplom, og etter 50 år Dugleiksmerkeskjold.

Man kan skyte til Dugleiksmerket i Forsvaret. Det finnes egne dugleiksmerker for rekrutteringsklassene.

## Se også
* Liste over dekorasjoner godkjent til bruk på norsk militær uniform

## Kilder
*Skytterboka 2014-2015, utgitt av Det frivillige skyttervesen
Closer (album)

***Closer*** er et album av post-punk bandet Joy Division. Platen var bandets andre og siste album etter *[[Unknown Pleasures]]*. Albumet blir sett på som et av de store albumene fra post-punk bevegelsen, og blir fremdeles i dag sett på som en av de beste albumene fra 1980-tallet. Platen var opprinnelig planlagt å bli sluppet ut den 8. mai 1980, men havnet ikke i butikkene før i juli, kort tid etter Ian Curtis selvmord. Albumet ble sluppet ut på Factory Records som en 12" LP og nådde 6.-plass på den britiske albumlisten.

*Closer* har en dypere sound enn forgjengeren *Unknown Pleasures* og benytter seg av synthesizerere og studioeffekter. Sangene på albumet preges av den mørke produksjonen som coveret på platen gjenspeiler. 

Åpningsporet, «Atrocity Exhibition», kommer fra tittelen på boka *The Atrocity Exhibition* av J.G. Ballard.

Pitchfork Media plasserte *Closer* på tiendeplass på sin liste «Top 100 Albums of the 1980s».
Alle spor er komponert av Ian Curtis, Peter Hook, Stephen Morris og Bernard Sumner.

Platens cover var designet av Martyn Atkins og Peter Saville med fotografi av Bernard Pierre Wolff. Gravplassen på coveret er Cimitero Monumentale di Staglieno i Genoa, Italia.

## Sporliste
#«Atrocity Exhibition»  – 6:06
#«Isolation»  – 2:53
#«Passover»  – 4:46
#«Colony»  – 3:55
#«A Means to an End»  – 4:07
#«Heart and Soul»  – 5:51
#«Twenty Four Hours»  – 4:26
#«The Eternal»  – 6:07
#«Decades»  – 6:09

## Personell
*Ian Curtis          – vokalist, gitar på «Heart and Soul»
*Bernard Sumner      – gitar, synthesizer, bass på «Atrocity Exhibition»
*Peter Hook          – bass, gitar på «Atrocity Exhibition»
*Stephen Morris      – trommer
*Martin Hannett	 – produsent, lydtekniker
*Michael Johnson	 – assisterende tekniker
*Bernard Pierre Wolff	 – foto
*John Caffery	         – tekniker

## Referanser


## Litteratur
*

## Eksterne lenker
* 
* Liste over forskjellige utgaver av Closer verden over
* Detailjert infomasjon
Gnome (fyndord)

**Gnome** (gresk: γνώμη, *gnómé*, fra γιγνώσκειν, *gignoskein*, «å vite») er en litterær betegnelse for en fyndig uttrykt lærdom, en mening, et råd, en bedømmelse, eller hensikt. Slike fyndord, aforisme, eller gullkorn har til hensikt å instruksjon i en meget kompakt form, gjerne i form av heksameter.

## Etymologi
Gnome er avledet fra greske γνώμη, *gnómé*, «bedømmelse», «mening», «maksime», «meningen til kloke menn», og henviser til en kort og fyndig utsagn av generell sannhet. Gnomisk, «instruktiv utsagn», spredte seg til engelsk språk fra franske *gnomique*, dokumentert fra 1610-tallet. Det franske ordet er avledet direkte fra senlatin *gnomicus*, «opptatt av maksimer, didaktisk», igjen avledet fra greske *gnomikos*, fra rotordet *gignoskein*, «å vite».

Ordet andre betydning, «dverglignende vesen», et vesen som lever i jorden på samme vis som en fisk lever i vann, er et ord som ble skap av en sveitsisk lege, Paracelsus (1493-1541). Dette ordet synes å være en ren oppfinnelse fra hans del, og ikke basert på eller beslektet med det greske ordet. Det ble senere popularisert i engelsk barnelitteratur for tyske og sveitsiske mytologiske dverger. Hagegnomer i form av malte, keramiske figurer ble først importert til England på slutten av 1860-tallet.

## Gnomisk poesi
Korte visdoms eller fyndord i poetisk form kan også kalles *gnomisk poesi* eller *gnomisk diktning*. Gnomisk poesi forekom blant annet hos jødene i gammel tid. I Det gamle testamentet i Bibelen inneholder særlig Salomos ordspråk og Siraks bok rike skatter av slik diktning. Også indere, persere og arabere har dyrket denne diktsjangeren. Hos grekerne blomstret den i særdeleshet på 500-tallet f.Kr. der gnomisk poesi særlig opptrådte i form av elegisk distikon. Berømte navn på den gnomiske poesiens område er blant andre vismannen Solo, Fokylides, Simonides, Xenofanes og ikke minst Theognis, hvis bevarte gnomiske dikt inngår i *[[Anthologia Graeca]]*.

En kjent gnome er *gnōthi seauton* (gresk: γνῶθι σεαυτόν) og som betyr «Kjenn deg selv!». Det var innskrevet i *pronaos* (forgården) av Apollons orakel og tempel i Delfi, i henhold til den greske reiseskribenten Pausanias (10.24.1). Dette munnhellet har blitt tilskrevet flere av de sju vise fra antikkens Hellas, blant annet filosofen Tales fra Milet, Spartas lovgiver Kheilon og Athens lovgiver Solon.

Gnomiske linjer, ordtak og munnhell som er lette å huske og lære, kan inngå i såkalt didaktisk poesi, det vil si i læredikt med praktisk eller etisk innhold.

## Gnomisk verbform
Adjektivet *gnomisk* kan også brukes i grammatikk om verb som brukes om noe som ikke er avgrenset i tid. Slike gnomisk verbalform finnes for eksempel i greske ordspråk i den øyeblikkelige fortidsformen aorist.

## Referanser


## Se også
*Ordspråk
*Visdomsdiktning
Fredag (magasin)

***FREDAG*** var et popkulturelt ungdomsmagasin som utkom hver fredag som et bilag til Dagbladet i perioden fra 1990 til 2012. Målgruppen var popkulturinteresserte mellom 20 og 30 år. De viktigste stoffområdene var musikk, uteliv, film, TV, mote, teknologi, spill, sex og ungdomskultur.

## Historie
Første utgave av *FREDAG* ble lansert i november 1990. I starten var Fredrik Skavlan fast bidragsyter. Siden ble magasinet lagt om fire ganger. I 2005 kom magasinet i ny drakt, med endret layout, ny logo, mindre format og tykkere papir. Det nye magasinet ble lansert samtidig som det daværende SPORT-magasinet, som ble lagt ned noen år før *FREDAG*. Våren 2009 gjennomgikk *FREDAG* en ny, omfattende redesign for å favne bredere, blant annet med flere seksjoner og mye småstoff.

Våren 2012 ble magasinet nedlagt og erstattet av en ny seksjon med featurestoff i hovedavisa.

## Spalter
Gjennom de to tiårene magasinet eksisterte, hadde det en rekke forskjellige, faste spalter. Den mest kjente var «Sterke meninger», som eksisterte frem til nedleggelsen i 2012. Til den spalten kunne leserne sende inn korte, humoristiske meldinger med en sterk mening om hva som helst. De trykkede meldingene ble belønnet med en CD. Da magasinet var nytt, var meldingene mer tradisjonelle, og noe lengre leserinnlegg ble trykket med fullt navn på innsenderen.

En annen spalte som var med helt fra starten var «Helgelyd», der redaksjonen anbefalte ny musikk. Magasinet hadde også en enquête der medarbeiderne svarte på et spørsmål som var knyttet til en av hovedsakene i bladet. I starten var dette en vanlig enquête med vilkårlige respondenter.

Dagbladets restaurantanmeldelser sto i sin tid på trykk i *FREDAG*, og ble derfor samlet under vignetten «Robinson & FREDAG». Spalta ble siden flyttet til Magasinet. I stedet fikk *FREDAG* en ukentlig utelivstest der to anmeldere som kalte seg «Dagen & Derpå» testet utesteder. Spalten eksisterte frem til bilaget ble nedlagt i 2012.

Fra magasinets start og fram til en stykke ut på 2000-tallet, ble kontaktannonser trykket i *FREDAG* under spaltenavnet «Noen som passer for meg».

De siste årene hadde *FREDAG* spalta «Sex», der lege og skuespiller Anders Danielsen Lie skrev om seksualitet. I «Alle snakker om» anbefalte redaksjonen alternativer til mainstream-filmer, -musikk, -bøker og så videre. «Gym & Tonic» var bladets treningstestere. I «På en snurr» fortalte en kjendis om sine utelivsvaner.

## Redaksjonelle ledere
* Pål Nordseth 2011 - 2012
* Sigrid Hvidsten 2008 - 2011
* Randi Fuglehaug 1. februar 2006 – 2008
* Anne Gunn Halvorsen
* Eivind Eidslott – 31. januar 2006
* Joachim Førsund

## Eksterne lenker
* Artikkel i Dagbladets annonseseksjons månedsbrev da Fuglehaug tiltrådte som leder i Fredag.
Randi Fuglehaug

**Randi Fuglehaug** (født 1980) er en norsk forfatter og journalist. 

## Journalist
Fuglehaug er utdannet journalist fra Høgskolen i Volda i årene 2001–2003, og ble deretter ansatt i *VG*. I mars 2004 begynte hun som journalist i *[[Dagbladet]]*. Den 1. februar 2006 tiltrådte hun stillingen som leder for *Dagbladet*s fredagsmagasin *[[Fredag (magasin)|Fredag]]*. Hun ble da magasinets første kvinnelige leder.

## Forfatterkarriere
Som forfatter har hun skrevet skjønnlitteratur og sakprosa for barn og voksne.

### Krim
Hennes første krimroman for voksne, «*Fallesjuke*», ble tildelt Maurits Hansen-prisen – Nytt Blod for beste krimdebut i 2020. I januar 2022 kom del to av trilogien fra Voss, «Tonedød», og del tre, "Skallebank" kom i februar 2024.

### Ungdomsbøker og Netflix-filmatisering
Sammen med Anne Gunn Halvorsen skriver Fuglehaug ungdomsserien «Halve kongeriket» på Aschehoug. For første bok i serien, «Arvingen», vant de i 2020 Uprisen for årets beste ungdomsbok. I august 2022 ble boka lansert som film på Netflix med tittelen *Royalteen: Arvingen*. Høsten 2022 opplyste produksjonsselskapet at Netflix hadde bestilt en oppfølger til den første filmen.

## Bibliografi
* 2017: *Papelina* (barnebok), Samlaget, ISBN 9788252194043 – illustrert av Jill Morsund
* 2018: *Pihl i hjertet* – medforfatter: Camilla Pihl
* 2020: *Fallesjuke* (krim), Kagge Forlag, ISBN 9788248925187
* 2020: *Arvingen. Halve kongeriket 1* (ungdomsbok), Aschehoug, ISBN 9788203268229 – medforfatter Anne Gunn Halvorsen
* 2021: *Drømmeprinsen. Halve kongeriket 2* (ungdomsbok), Aschehoug, ISBN 9788203365867 –  med Anne Gunn Halvorsen
* 2021: *På tronen. Halve kongeriket 3* (ungdomsbok), Aschehoug, ISBN 9788203365959 –  med Anne Gunn Halvorsen
* 2022: *Tonedød* (krim), Kagge Forlag, ISBN 9788248929208
* 2022: *Audiens. Halve kongeriket 4* (ungdomsbok), Aschehoug, ISBN 9788203378492 –  med Anne Gunn Halvorsen
* 2022: *Blått blod. Halve kongeriket 5* (ungdomsbok), Aschehoug, ISBN 9788203378683 –  med Anne Gunn Halvorsen
* 2025: *Pent porselen* (roman), Aschehoug, ISBN 9788203457272

## Referanser
Selvmål

Et **selvmål** er når en spiller i en ballsport setter ballen i sitt eget mål. Et selvmål telles på lik linje som et mål scoret av en motstander.

Andrés Escobar scoret et selvmål under fotball-VM i USA i 1994, noe som førte til at Colombia tapte kampen mot USA og ble slått ut av turneringen. Det var sannsynligvis dette selvmålet som førte til at han ble myrdet etter at han returnerte til hjemlandet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*Ti selvmål vi aldri glemmer. Nettavisen
Craig Johnston

**Craig Johnston** (født 25. juni 1960 i Johannesburg med foreldre fra Australia) er en tidligere fotballspiller fra Sør-Afrika. Mest kjent er han fra tiden i Liverpool.

## Karriere
Han startet sin karriere i Middlesbrough, og fikk sin debut som tenåring mot Everton. Han spilte 64 ligakamper og scoret 16 mål i de fire årene han var i klubben.

3. april 1981 ble Johnston kjøpt til Liverpool av manager Bob Paisley for £575.000, noe som var overgangsrekord for de røde på den tiden.
Han fikk sin debut for Anfield-klubben 29. august da han kom inn som innbytter for Ray Kennedy i 1-0 tapet i bortekampen mot Wolverhampton på Molineux. I samme kamp gjorde forøvrig også både Mark Lawrenson og Bruce Grobbelaar sine debuter. Hans første mål kom 8. desember i 4. runde kampen i Liga-cupen hjemme mot Arsenal. Liverpool vant kampen 3-0.

Johnston ble i Liverpool frem til 1988 da hans søster ble alvorlig syk. Han la støvlene på hylla omtrent med øyeblikkelig virkning. På denne tiden hadde han spilt 190 ligakamper (30 mål), og vunnet en rekke medaljer for Liverpool.

## Meritter
### Kamper Liverpool
* **Totalt:** 271 kamper – 40 mål.

### Medaljer som vinner for Liverpool
* **Ligavinner 1. Divisjon:** 1982, 1983, 1984, 1986, 1988.
* **Liga-Cup:** 1983, 1984.
* **Serievinnercup:** 1984.
* **FA-Cup:** 1986.
* **Charity Shield:** 1986 (Delt).

### Medaljer som nr.2 for Liverpool
* **Nr 2. 1.Division 1:** 1985
* **VM for klubblag, tapende finalist:** 1981, 1984
* **Charity Shield, tapende finalist:** 1983
* **Serievinnercup, tapende finalist:** 1985
* **Liga-Cup, tapende finalist:** 1987
* **FA-Cup, tapende finalist:** 1988

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Profil på LFChistory.net
* Profil på Liverpools offisielle hjemmeside