open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Søtvierslekten

* Se teksten

**Søtvierslekten** (latin. *Solanum*) er en slekt i søtvierfamilien *(Solanaceae)* med ca. 1700 arter i verden, der plantene er urter eller klatreplanter. Bladene er hele eller fjærdelte. Begeret har fem fliker som står utover under frøsetting, men ellers ligger inntil frukten. Blomsterkrona er flat, og pollenknappene sitter som en kjegle midt i blomsten. De åpner seg med porer i spissen. Blomstene kan være hvite, blå, fiolette eller gule samlet i klaser eller skjerm. 

I Norge er det kanskje bare slyngsøtvier som ikke er innført. Resten av artene er dyrket, eller kommet inn som frø-forurensning. Der det er bare svartsøtvier som klarer seg tålelig bra hos oss. Resten pleier å være ettårige forvillede planter, som dør når frosten kommer om høsten. 

Potet og aubergine har alltid vært regnet med til slekten, mens innordningen av tomat har vært kontroversiell. Opprinnelig ble den av Carl von Linné regnet med, men den er idag klassifisert som en egen slekt (*Lycopersicon*).

Søtvierne har karakteristiske blomster med fem spisse kronblader og røde, gule eller svarte bærfrukter som ligner små tomater. Alle artene i slekten er mere eller mindre giftige. Hos de artene som er dyrket som grønnsak, er det bare rotknollene hos potet, og fruktene hos noen få arter. Der poteter som har stått i lys og blitt grønne, er også giftige. Det er spesielt ett giftstoff som er vanlig i slekten, dette er solanin et glykoalkaloid. Det er flere stoffer også solasonin, solamargin, soladulcin og tomatidin.
## Arter

* adventivsøtvier
* karolinasøtvier
* tornsøtvier
* texassøtvier
* aubergine
* slyngsøtvier
* *[[Solanum hendersonii]]*
* kengurusøtvier
* filtsøtvier
* svartsøtvier
** ugrassøtvier
** kjertelsøtvier
* begersøtvier
* kansassøtvier
* brasilsøtvier
* fjærsøtvier
* dunsøtvier
* potet
* kantsøtvier
* (tomat er nå i egen slekt) 

## Galleri

Fil:Solanum tuberosum Beate.jpg|Blomster av varianten "Beate", Kristiansand midt i juli.
Fil:Solana dulcamara 08.jpg|Blomster av søtvier, Hurum midt i juli. Likheten med potetens blomster er slående.


## Litteratur
* Lid, Johannes og Lid, Dagny Tande: *Norsk flora.* 7. utg. Redigert av Elven Reidar. Samlaget, 2005. ISBN 978-82-05-32563-0 (Side 679)
* Stenberg, Lennart og Mossberg, Bo: *Gyldendals store nordiske flora*. Gyldendal 2007. ISBN 82-521-6029-8 (Side 524-527)
* Høeg, Ove Arbo, Christphersen, Anne Sofie Wyller, Faarlund, Torbjørn, Lauritzen, Eva Mæhre, Løkken, Sverre, Røssberg, Bjørn Olav, Salvesen, Per H. og Sævre, Rune: *Våre medisinske planter*. ISBN 82-7010-156-7 (Side 324, 328 og 343)
* Grey-Wilson, Christopher, Blamey, Marjorie: *Teknologisk forlags store illustrerte flora for Norge og Nord-Europa" Oversatt og tilpasset til norsk av Faarlund, Torbjørn, Sundig, Per. Teknologisk forlag 1992. ISBN 82-512-0355-4 (Side 350)
* North, Palmela: *Poisonus plants and fungi in colour*. Blandford 1967. (Side 97, 98, 100, 140, 141 og 142)
* Nielsen, Harald, Sivertsen, Bente: *Giftplanter* J.W. Cappelens forlag 1979. ISBN 82-02-04225-9 (Side 116-118)
* Starý, F., Berger, Z.: *Giftpflanzen'' Werner Dausien – Hanau 1983. ISBN 3-7684-2315-8 (Side 198-199)

## Eksterne lenker
* 
Artsnavnebasen
Liste over Islands statsministre

**Islands statsminister** (islandsk: *Forsætisráðherra Íslands*) er leder av landets regjering. Statsministeren utnevnes formelt av Islands president.

### Statsministre under hjemmestyret (1904–1917)
Embedstittelen i denne perioden var Ráðherra Íslands («Islands minister») i Island og «Minister for Island» i Danmark.

### Statsministre 1917–idag

**Merknad angående fargene:** Enhver kombinasjon som forekommer minst to ganger er blitt gitt en farge.

## Forkortelser
Se også fotnote.
### Eksisterende partier
*BF: Björt framtíð
*SP: Sjálfstæðisflokkurinn *(Selvstendighetspartiet)*.
*FP: Framsóknarflokkurinn *(Fremskrittspartiet)*.
*RP: Viðreisn *([[Reformpartiet (Island)|Reformpartiet]]*).
*SA: Samfylkingin *(Sosialdemokrater)*.
*VH: Vinstrihreyfingin – grænt framboð *(Venstrebevegelsen – de grønne)*.

### Tidligere partier (med fortsettelse)
*BP: Borgaraflokkurinn (*Borgerpartiet*) (1987&ndash;1991) → Sjálfstæðisflokkurinn
*KP: Íhaldsflokkurinn (*Det konservative parti *) (1924&ndash;1929) → Sjálfstæðisflokkurinn
*HP: Heimastjórnarflokkurinn (*Hjemmestyrepartiet*) (1900&ndash;1923) → Borgaraflokkurinn (1923&ndash;1926) → Frjálslyndi flokkurinn (1926&ndash;1929) →Sjálfstæðisflokkurinn
*FA: Alþýðubandalagið (*Folkealliansen*) (1956&ndash;1999) → Samfylkingin
*SD: Alþýðuflokkurinn (*Sosialdemokrater*) (1916&ndash;1999) → Samfylkingin
*SF: Sameiningarflokkur alþýðu - Sósíalistaflokkurinn (*Sosialistpartiet*) (1938&ndash;1968) → Alþýðubandalagið (1956&ndash;1999) → Samfylkingin
*LV: Samtök frjálslyndra og vinstri manna (*Liberal-venstre-samlingen*) (1969&ndash;1974)
*GSP: Selvstendighetspartiet (det eldre). *[[GSP langsum]]* og *[[GSP þversum]]* beskriver to fraksjoner som splittet partiet på et tidspunkt.
*UP: Sambandsflokkurinn (*Unionspartiet*).

## Fotnoter og referanser
Riddersporeslekten

* hageridderspore
* kasjmirridderspore
* kinaridderspore
* rosenridderspore

**Riddersporer** (*Delphinium*) er gruppe i soleiefamilien. Gruppen gjenkjennes ved  de er flerårige urter, og at frukten består av en samling belgkapsler, i motsetning til sin nære slektning åkerriddersporer, som er ettårige urter, der frukten er en enkelt belgkapsel.

Begge slektene har blomster i klaser med fem kronbladaktige segmenter, og en bakoverrettet spore. Disse plantene dyrkes mye i hager.

Selv om riddersporer har en vid utbredelse, vokser ingen arter i slekten vilt i Norge, eller Nordvest-Europa.

## Eksterne lenker
*
Conseil National pour la Défense de la Démocratie–Forces pour la Défense de la Démocratie

**Conseil National pour la Défense de la Démocratie–Forces pour la Défense de la Démocratie** (fork. **CNDD–FDD**) var en av de største opprørsgruppene i borgerkrigen i Burundi på 1990-tallet. Senere ble det et politisk parti. CNDD-FDD ble grunnlagt i 1994, et år etter at president Melchior Ndadaye ble drept. Den politiske delen var dominert av hutuer fra regionen Bururi sør i landet. Den militære delen bestod av personer fra hele landet.

I 2001 hadde gruppen 15&nbsp;000 medlemmer og var ledet av Jean-Bosco Ndayikengurukiye. I oktober 2001 ble Ndayikengurukiye styrtet av Pierre Nkurunziza og gruppen ble delt. Nkurunziza sin gruppe utgjorde størsteparten av gruppen med 10-12&nbsp;000 personer mens Ndayikengurukiye hadde bare om lag 5000 personer. I desember 2002 inngikk gruppen til Nkurunziza våpenhvile, men fortsatte å krige. Ndayikengurukiye sin gruppe inngikk våpenhvile i oktober samme år. 

Ved en seremoni i januar 2005 registrerte gruppen seg som et politisk parti. CNDD vant valget senere samme år og Pierre Nkurunziza ble president.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Borgerkrigen i Burundi

**Borgerkrigen i Burundi** var en væpnet konflikt i det afrikanske landet Burundi fra 1993 til 2005. Borgerkrigen var et resultat av en langvarig etnisk spenning mellom hutuene og tutsiene og ble utløst av attentantatet på landets første valgte president i et flerpartivalg, hutuen Melchior Ndadaye, i oktober 1993. Borgerkrigen, som varte til 2005, ble utkjempet mellom de to etniske folkegruppene hutuene og tutsiene. Mer enn 300&nbsp;000 mennesker omkom. Borgerkrigen anses som avsluttet ved innsettelsen av Pierre Nkurunziza som president i august 2005.

## Referanser
Evans David Gliwitzki

**Evans David Gliwitzki** (født ca. 1941 i Zimbabwe) er første gifte spanske katolikk som er blitt ordinert til prest. Dette skjedde 21. august 2005 i La Laguna på Tenerife ved biskop Felipe Fernandez. Han var tidligere anglikansk prest. Gliwitzk er gift og har to døtre.

## Referanser
Foldsjøen (Malvik)

**Foldsjøen** er en innsjø i Malvik kommune i Trøndelag og ligger 11 kilometer fra Hommelvik.  Foldsjøen har utløp mot nord til elva Homla, som renner ned til Trondheimsfjorden. De største tilløpene er Sneiselva og Vikaelva.

Foldsjøen benyttes både sommer og vinter til bl.a. fiske, bading, padling, ski og skøyter, rekreasjon og friluftsliv. Foldsjøen er nært knyttet til Mostadmark jernverk, i drift i tre perioder fra 1653 til 1880.

## Referanser
Gutbrod

**Gutbrod** var en tysk produsent av biler, motorsykler og lettere landbruksmaskiner. Selskapet ble grunnlagt i Ludwigsburg av Wilhelm Gutbrod i 1926 med navnet *Standard Fahrzeugfabrik GmbH*. Selskapet produserte motorsykler 1925-1950 under merket *Standard*. I 1933 flyttet fabrikken til Feuerbach ved Stuttgart. 1933-1935 ble det også produsert biler under merket *Standard Superior*. I 1938 ble navnet endret til *Gutbrod Motorenbau GmbH*. Produksjonen av biler ble lagt ned i 1954. I senere år produseres små landbruksmaskiner som slåmaskiner og tohjulstraktorer. 

## Biler
### Standard Superior
Dette var en liten 2-seter med strømlinjeformet karosseri. Motor var en vannkjølt 2-takter hekkmotor og bakhjulsdrift. 2 versjoner ble bygget; 400cm³/12 hk og 500 cm³/46 hk.

### Gutbrod Superior
I 1949 kom «Gutbrod Superior 600» med frontmotor og forhjulsdrift. Motor var en vannavkjølt totaktsmotor på 593&nbsp;cm³, utstyrt med bensininnsprøytning fra Bosch. Dette var verdens første småbil med bensininnsprøytning. Senere kom en modell på 663&nbsp;cm³.  2 karosserivarianter ble laget; 2-seter og stasjonsvogn.

Det norske bilen Troll var bygd på et Gutbrod Superior-chassis.

### Gutbrod Atlas
Gutbrod Atlas var en lett varebil med luftkjølt 2-takts hekkmotor og bakhjulsdrift produsert 1950-1954.

## Motorsykler

## Landbruksmaskiner (MotoStandard)

## Referanser


## Litteratur
* Oswald, Werner: *Deutsche Autos 1920-1945*, Motorbuch Verlag 1987 (8. utgave) ISBN 3-87943-519-7
* Oswald, Werner: *Deutsche Autos 1945-1975*, Motorbuch Verlag 1976 (2. utgave) ISBN 3-87943-391-7
* Oswald, Werner: *Lastwagen, Lieferwagen, Transporter 1945-1988**, Motorbuch Verlag 1993 (2. utgave) ISBN 3-613-01197-2
* Tragatsch, Erwin: *The illustrated Encyclopedia of Motorcycles*, New Burlington Boks 1990 ISBN 0-906286-07-7

## Eksterne lenker
*
Sejm

:*Se [[Sejm (elv)]] for elven i Ukraina og Russland.*

**Sejm** er underhuset i Polens nasjonalforsamling, der Polens senat er overhuset. 

Fra 1567 til 1795 ble *Sejm* brukt som betegnelse på hele nasjonalforsamlingen i Det polsk-litauiske samveldet og i Kongress-Polen. Fra og med den andre polske republikk (1918) har begrepet kun omfattet førstekammeret .

## Sejm i kongedømmet Polen og i det polsk-litauiske samvelde
Det første Sejm var samlet i 1182 i Łęczyca. Senere møttes Sejm annenhvert år utenfor Warszawa. Etter 1673 ble hvert tredje Sejm holdt i byen Grodno i Litauen.

Et Sejm besto av kongen, samt et senat og et underhus. I senatet satt det stort sett biskoper, i underhuset satt det representanter valgt i lokale provins-Sejmer (sejmiki).

Kongen måtte ha Sejms godkjennelse for å kunne utskrive skatter etter 1374. Senere fikk Sejm flere og flere rettigheter. Sejm hadde ansvaret for å lage nye lover, ansvar for statsbudsjettet, utenrikspolitikk og utnevnelsen av ny adel. 

I 1493 ble parlamentet etablert som et tokammersystem, med et representanthus og et senat. I 1573 sørget Sejm for å garantere alle rikets innbyggere religionsfrihet.

Etter en avtale fra 1505 skulle alle lover godkjennes av både kammeret og kongen selv. Alminnelig flertall var på denne tiden nok til å få en lov godkjent.

Utover på 1600-tallet ble imidlertid prinsippet om liberum veto gradvis innført. Nå måtte alle vedtak være enstemmige, en eneste motstander av loven var nok til å velte den. Samtidig ble det stadig flere og flere delegater til hvert Sejm, noe som økte sannsynligheten for at en lov ble blokkert. 

Parlamentet fungerte godt inntil siste halvdel av 1700-tallet, da prinsippet om liberum veto førte til handlingslammelse og gav opphav til betegnelsen polsk riksdag. Dette ble utnyttet av Russland, Østerrike og Preussen til å gjennomføre Polens delinger.

## Etter første verdenskrig
Etter første verdenskrig ble Polen en selvstendig stat. Det folkevalgte Sejm fra 1919 vedtok 20. februar dette året den såkalt *lille konstitusjon* og proklamerte landets selvstendighet. Den 17. mars 1921 ble det vedtatt en ny konstitusjon, den såkalte *Marskonstitusjonen*. Konstitusjonen fra 1921 bygde på Montesquieus maktfordelingsprinsipp. Den etablerte et tokammerparlament som besto av Sejm og et senat, med Sejm som det sterkeste parlamentet. En ny konstitusjon i april 1935 (Aprilkonstitusjonen) overførte den sterkeste lovgivningsmakt til senatet.

Sejm holdt sitt siste møte i mellomkrigstiden 2. september 1939, dagen etter Tysklands angrep på landet, og ble oppløst 2. november 1939.

## Sejm etter andre verdenskrig

Etter den andre verdenskrig ble Polen et kommunistisk land. Grunnloven i Folkerepublikken Polen (1946–1989) gjorde Sejm til landets eneste lovgivende makt, da senatet ble oppløst.

Etter kommunismens fall i 1989 ble senatet gjeninnført, og Sejm ble gjort om til rent underhus igjen. I dag består Sejm av 460 representanter.

## Se også

* Liste over marskalker av Sejm 1548–1793
* Liste over marskalker av Sejm etter 1809

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Liberum veto

Et **liberum veto** var et veto som kunne legges ned av et medlem i Sejmen (parlamentet) i Det polsk-litauiske samveldet. Om en representant la ned et liberum veto ble parlamentet oppløst og alle lover og vedtak parlamentet hadde gjort ble opphevet. 

Systemet har gitt opphav til begrepet «polsk riksdag»; en forsamling hvor det er tilnærmet umulig å gjøre vedtak.
MagCom

**MagCom AS** ble stiftet i 1999 for å utvikle en norsk, avansert mobiltelefon. Idé og rå design var det Per Andresen og Torstein Olaussen som sto for. Endelig design ble utformet av John Roland Houghton og kom i salg i 2001. Firmaet gikk konkurs etter om lag to år på grunn av produksjonsproblemer og sviktende finansiering. Kun drøytt 1000 enheter ble produsert totalt. MagCom ble kjøpt av det Trondheims-baserte firmaet Q-Free, som er mest kjent for sine køfribrikker til bruk i bomringer.

Da telefonen var i salg hadde den egenskaper som lå langt i forkant av markedet:

*Svart/hvitt grafisk display, 1/4 VGA
*Sending og mottak av e-post (SMTP, POP3, IMAP)
*Nettleser for både WAP/WML men også HTML
*Automatisk justering av dato/tid via Internett tidstjenere (NTP)
*Automatisk justering av tidssone
*Bygget i magnesium, med ekstremt lav stråling i hoderetningen (0,043 W/kg SAR)
*Trebånds, kunne brukes i nesten hele verden (900, 1800 og 1900MHz)
*Programvaren kunne oppdateres via Internett av brukeren selv
*Polymer-litium-ion batteri
*Plattformuavhengig synkronisering av adresseliste og kalender (FTP-tjener på telefonen)
*Blokkering av innkommende samtaler basert på nummer

## Eksterne lenker
* Magcom på mobilmuseet
Drangedal bygdetun

**Drangedal bygdetun** i Drangedal i Telemark er et friluftsmuseum med 19 historiske bygninger, hvorav de fleste er gaver fra bygdefolket. Museet har også et nybygg med stor fotoutstilling og samlinger av historiske tekstiler, redskaper, skolerekvisita og annet. Her er også rekonstruert et gammelt tannlegekontor, legekontor, prestekontor og bankkontor.

Tunet benyttes også til forskjellige eksterne arrangementer, alt fra årlige veteranvogntreff til gudstjenester fra utescenen. På området er det en større grillhytte som fritt kan benyttes av de besøkende. I august 2020 fikk bygdetunets styre tillatelse til å legge tilrette for 10 bobilplasser på området ved den gamle skytterbanen, rett utenfor selve tunet, med nærhet til grillhytta og Motjenn.

Bygdetunet ligger i utkanten av kommunesenteret Prestestranda.

## Bygninger
* Våningshus fra heigården Myra, ca. 1800.
* Stabbur fra Myra, ca. 1820.
* Høybu fra Myra, ca. 1850.
* «Berås-stua», husmannsbolig under Lensegrav, ca. 1750.
* Stabbur fra Berås, ca. 1850.
* Låve fra Berås, ca. 1850.
* Fjøs/stall fra Berås.
* «Rødbygningen», gårdshus fra gården Rød i Kroken, fra 1700-tallet.
* Stabbur fra østre Sannes, 1700-tallet.
* Låve fra prestegården, 1700-tallet.
* Bu fra seteren Lauve under Nås i Kjosen, ca.1870.
* Sommerfjøs fra Bergane i Tørdal, ca. 1850.
* Skaustue fra Gamleseter under Tveit i Kjosen, ca. 1900.
* Skaustall v.Nedre Grunnvann u. Tveit i Kjosen, ca. 1900.
* Badstue/korntørke fra Bergane i Kjosen, ca. 1850.
* Smie fra gården Høidalen i Kjosen, ca. 1850.
* Kvernhus fra Høidalen, ca. 1900.
* Utedo fra ytre Vefall, ca. 1930.
* Utedo fra Lohne, ca. 1910.
* «Nystue» (2009) med div. utstillinger, arkivrom, møterom, forsamlingslokale m.m.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Drangedal kirke

**Drangedal kirke** er en laftet korskirke i Drangedal kommune i Telemark fylke. Den er prestegjeldets hovedkirke samt soknekirke for områdene Prestestranda, Kjosen og Henseid.

Kirken skal være bygget over flere år, og det er vanskelig å datere den nøyaktig. Tårnet har årstallet 1773 på vindfløyen, og 225-årsjubileum ble feiret i 2000. Det antas altså at kirken var noenlunne ferdig omkring 1775. Østre korsarm kom til først i 1839–42, og tårnet ble fornyet ved samme anledning. I 1898–99 ble kirken omfattende satt i stand etter planer av Haldor Børve, og i 1950 ble den fargerestaurert etter planer av Finn Krafft.

Bårehuset på kirkegården er fra 1969.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Drangedal kyrkje Drangedal kyrkje nettside
* Åsulv Lande: Kyrkje og kristenliv i Drangedal soknakall (Drangedal sokneråd: Porsgrunn, 1950; på Bokhylla.no)
* Drangedal kommune
*
M1 Garand

**M1 Garand** eller **Garand selvladegevær (SLG)** er en amerikansk, halvautomatisk rifle konstruert av John Cantius Garand. Det formelle navnet i det amerikanske forsvaret er **United States Rifle, .30 Caliber, M1**. M1 Garand erstattet Springfield-riflen i 1936 og forble i tjeneste i den amerikanske hæren inntil den ble erstattet av M-14 i 1958. 

Den ble brukt som tjenesterifle (hovedvåpen for infanteriet, og i andre våpengrener) i både andre verdenskrig og Koreakrigen, samt i begrenset bruk under Vietnamkrigen. Den var også i bruk i den norske Hæren i perioden fra 1952 til ca. 1970, og i Heimevernet noe lenger, hvor den erstattet Mauseren. 

Den er fremdeles i bruk i enkelte drill- og seremonitropper, blant annet i Gardens drilltropp. I Hærens avdelinger startet utfasingen av våpenet fra leveringen av enhetsriflen AG-3 fra Kongsberg våpenfabrikk startet i februar 1967. 
 
## Virkemåte
M1 Garand-riflen er et halvautomatisk, gassdrevet våpen på .30-kaliber, med et magasin som holder åtte skudd. Den er 1107 mm lang og veier rundt 4,3 kg. Riflen er kjent for sin raske skuddtakt, enkle vedlikehold og presise jernsikter, justerbare for avstand og vind. Skuddmekanismen muliggjør rask skyting uten omlading. Et karakteristisk «ping» høres når magasinet er tomt, og det ble spekulert i at fiender kunne utnytte denne lyden, selv om dette er omstridt.

## Referanser
Boeing AH-64 Apache

**Boeing AH-64 Apache** (Attack Helicopter) er et amerikansk kamphelikopter. Fra midten av 1980-årene begynte den å erstatte forgjengeren AH-1 Cobra i amerikansk tjeneste. 

Det finnes tre varianter av Apache, **AH 64A**, **AH 64D Longbow** og **AH 64E Guardian**. Det ble riktignok planlagt B og C varianter også, men disse kom aldri i produksjon. D-versjonen fikk en radar plassert over rotoren, og E-versjonen har dessuten forbedrede motorer samt kapasitet for å styre droner. 

Det finnes også noen eksportvarianter, blant annet den britiske *Westland WAH-64 Apache*.

Apache helikopteret er spesielt kjent for sin innsats under Gulfkrigen der de fikk ry på seg som «stridsvognsjegere». Apachehelikopteret er også ett av de mest avanserte helikoptere som kan bære mest ammunisjon i hele verden. 


## Referanser




## Eksterne lenker
* AH-64 Apache
Narvesen

**Narvesen** ble etablert i 1894 av Johan Bertrand Narvesen og har vært en viktig servicebedrift i mer enn 100 år. Kjeden er i dag eid av Reitan Convenience, et av de fire forretningsområdene i Reitangruppen. 370 Narvesenkiosker finnes i Norge, fordelt over hele landet. I november 2025 kunngjorde Reitan Convenience at 70 kiosker, hovedsakelig lokalisert i kjøpesentra, skal legges ned. Avviklingen skal skje gradvis fra 2026.

Narvesen-konseptet omfatter Narvesen i Norge, Litauen og Latvia. Hver av kjedene har en dominerende markedsposisjon i sine hjemmemarkeder. Antall utsalgssteder er til sammen 1124, hvorav 370 er lokalisert i Norge, 249 i Latvia og 260 i Litauen. 

Narvesen selger blant annet kioskvarer, lesestoff, bakevarer og pølser, samt billetter og elektroniske tjenester. Narvesens kioskeeiere er franchisetakere som eier og driver kioskene selv, med rammer satt av Reitan Convenience.

## Se også
* Fritt Ord, stiftelse etablert 1974 av Narvesens daværende eiere

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
7-Eleven

**7-Eleven** er et internasjonalt konglomerat som driver den største kjeden innen servicehandel (engelsk: *Convenience Stores*) med nærbutikker i 20 land. Selskapet ble grunnlagt i Texas i 1927 og begynte å bruke 7-Eleven-navnet i 1946; butikkene var opprinnelig kalt Speedee-Mart. Butikkene var i begynnelsen åpne fra 7 om morgenen til 11 om kvelden, derav navnet, men de fleste butikkene er nå åpne 24 timer i døgnet.

## Norge

Det finnes 105 7-Eleven-kiosker i Norge, den første ble etablert i Stolmakergata på Grünerløkka i Oslo 13. september 1986. Narvesen kjøpte 7-Eleven i 1997 og fem år senere, i 2002, ble både Narvesen og 7-Eleven en del av Reitangruppen, som eier 7-Eleven-rettighetene for hele Skandinavia. Alle kioskene drives på franchisebasis. 

### 7-Eleven i det politiske miljø
Under en debatt i Stortinget 5. november 2002 lanserte daværende justisminister Odd Einar Dørum begrepet «7-Eleven-mentaliteten» for å beskrive hvilke forventninger og holdninger som preger Norge i dag. «7-Eleven-mentaliteten» innebærer ifølge Dørum at «vi er blitt så vant til at vi når som helst kan gå ut og kjøpe alt som finnes, og det er på lager».

At et forretningskonsept brukes som beskrivende for tidsånden fra nasjonalforsamlingens talerstol, kan tolkes som en bekreftelse på at konseptet er tilpasset behovene og at det er godt kjent blant folk flest.

## Historikk
Joe C. Thompson grunnla *Southland Ice Company* i Dallas i Texas i 1927. Selskapet var basert på salg av isblokker til private husholdninger. Sortimentet ble etter hvert større, i første omgang ble det utvidet til å omfatte melk, brød og egg. Navnet *7-Eleven* ble introdusert i 1946. Da var det ikke lenger isblokkene, men åpningstidene som var viktigst.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  7-Eleven Norge
Svensker

**Svensker** (svensk: svenskar) er betegnelsen på den etniske gruppen som er etterkommere etter svensker som opprinnelig kommer fra Sverige. Svensker har felles slekt, kultur, historie og språk. Svensker utgjør majoriteten av befolkningen i Sverige, der det bor cirka 8 millioner svensker. Svensker er også utbredt i Norden, spesielt i Finland. Totalt er det rundt 12–13 millioner mennesker med svensk eller delvis svensk opphav i verden.
## Betegnelsen
Ordet «svensk» er avledet av navenet på den urgermanske stammen som kalles sveaere, som bodde i det som i dag er Midt-Sverige. Den romerske historikeren Tacitus skrev om sveaere i boken *Germania*; han omtalte dem med det latinske navnet *suiones*.
## Historie
### Opphav
Svenskene som alle de andre germanske folk har sitt opphav fra den indo-europeiske folkevandringen. Da indo-europeerne kom til Norden utviklet de stridsøkskulturen som munnet ut i den nordiske bronsealderen. Den nordiske bronsealderen utviklet seg til den nordiske jernalderen. Det er i etterkanten av disse epokene svenskene skilte seg fra andre germanske stammer som bodde i Skandinavia.

Den første omtalen av forfedrene til svenskene i proto-historien var av den romerske historikeren Tacitus, som omtaler dem som Suiones i sin bok *Germania*. I boken beskriver han dem som en mektig stamme med en mektig flåte*.*

### Folkevandringstiden og vendeltiden
Folkevandringstiden i Sverige var preget av klimasjokket i 535–536, som antas å ha rystet det skandinaviske samfunnet til sin kjerne. Så mye som 50 % av befolkningen i Skandinavia antas å ha dødd som et resultat av de dramatiske natur- og klimaendringene, og den fremvoksende vendeltiden viser en økt militarisering av samfunnet. Det er funnet flere områder i Sverige med rike gravgaver, blant annet godt bevarte båtgraver ved Vendel og Valsgärde, og gravhauger ved Gamla Uppsala. Disse gravområdene ble brukt i flere generasjoner. Noen av rikdommene ble trolig ervervet gjennom kontroll av gruvedistrikter og produksjon av jern. Sutton Hoo-hjelmen ligner veldig på hjelmer i Gamla Uppsala, Vendel og Valsgärde, noe som viser at den angelsaksiske eliten hadde omfattende kontakter med den svenske eliten.

Med opphav i det halv-mytiske Scandza (som dagens historikere tror er Götaland), krysset en befolkning av Gotere Østersjøen rundt 200 år e. Kr. De bosatte seg i Skytia, i det nåværende Ukraina og ved Svartehavskysten. Etter romerikets undergang i det femte og sjette århundre utviklet denne befolkningen seg til to adskilte folkegrupper; vestgotere og østgotere. Vestgoterne etablerte et kongdømme i Iberia og Sør-Frankrike, mens østgoterne etablerte seg i Italia og nåværende Kroatia.

### Vikingtiden
Svenske vikinger spilte en betydelig rolle i vikingtiden, en periode som strakte seg fra det 8. til det 11. århundre, da skandinaviske sjøfarere og krigere – kjent som vikinger – herjet og utforsket ulike deler av verden. Vikingene fra Sverige var kjent for sine sjøferdigheter, handelsaktiviteter og militære ekspedisjoner. De spredte sin innflytelse over Østersjøen, Russland, Baltikum og andre områder.

### Referanser
Khalid Hussain

**Khalid Hussain Khan** (født 1969) er en norsk forfatter, manusforfatter og filmskaper, som ble landskjent da han som 16-åring skrev romanen *[[Pakkis (roman)|Pakkis]]* ().

Hussain kom fra Pakistan til Norge i 1975 uten foreldre.

Han har tidligere laget en rekke kortfilmer samt to spillefilmer, og kom i  med spillefilmen *[[Import-eksport]]* som er en komedie om kulturkonflikten mellom nordmenn og en pakistansk innvandrerfamilie.

## Bibliografi
* : *[[Pakkis (roman)|Pakkis]]*, roman (Tiden Norsk Forlag)
* : *Ondt landskap*, roman (Tiden Norsk Forlag)
* : *Import eksport*, dramatikk (Tiden Norsk Forlag)

## Filmografi
* : *[[Dharkan – hjertebank]]*
* : *[[Jan Jan Pakistan]]*
* : *[[Import-eksport]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Khalid Hussain i Forfatterkatalogen hos Norsk Forfattersentrum
Laissez-faire

***Laissez-faire*** er et fransk uttrykk som betyr «la det være» eller «la det skure». Det kan også uttrykkes via «*[[laissez-passer]]*», som betyr «la det gå sin gang/passere»

Det er også sagt at dette uttrykket har sin opprinnelse fra 1600-tallet, hvor økonomien i Frankrike var kraftig regulert. Kong Ludvig XIVs reguleringsvennlige finansminister Jean-Baptiste Colbert skal i et møte med en samling forretningsmenn ha spurt om hva han kunne gjøre for at økonomien og handelen ville styrkes. Da skal den liberale forretningsmannen M. Le Gendre ha svart lakonisk: «*Laissez-nous faire*», noe som direkte oversatt blir «la oss gjøre», med betydningen «bare overlat til oss å gjøre det vi finner hensiktsmessig». *Laissez-faire* ble deretter et populært internasjonalt slagord for et fritt marked, motstand mot merkantilisme og begrenset statsmakt.

*Laissez-faire*-økonomi betyr at markedet fungerer best uten innblanding. For eksempel er det unødvendig at staten styrer forsyningen av varer til forbrukere i ulike deler av landet, slik det fungerer i land med planøkonomi. Markedet vil selv effektivt gi tilgang (tilbud) på varer hvor det eksisterer etterspørsel, på grunn av konkurranse og ønske om å tjene penger. Dersom tannkrem er etterspurt, vil markedet levere tannkrem. Hvis markedet etterspør sko i størrelse 45, vil markedet klare å levere slike.

*Laissez-faire* er en av grunnpilarene i den klassiske liberalismen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Leave Us Alone - Lewis J. Walker  
*  Filosofi en innføring, Politikk - Vegard Martinsen
Torgny Mogren

**Nils Arne Torgny Mogren** (født 26. juli 1963) er en svensk tidligere langrennsløper som representerte Åsarna IK.

Mogren vant verdenscupen i langrenn i sesongen 1986/87, og endte fem ganger blant de tre beste i sammendraget. Han vant gull på 50&nbsp;km fristil under Ski-VM 1991 i Val di Fiemme og gjentok bedriften to år senere, under VM i Falun i 1993. Samme året ble han også tildelt både Svenska Dagbladets gullmedalje og Radiosportens Jerringpris.

Mogren ble i flere år regnet som verdens beste fristilløper teknisk sett.

## OL- og VM-medaljer
* **OL-medaljer:**
** OL 1988 i Calgary: Gull på 4 x 10&nbsp;km stafett
* **VM-medaljer:**
** Oberstdorf 1987: gull på 4 x 10&nbsp;km stafett, bronse på 50&nbsp;km
** Lahtis 1989: gull på 4 x 10&nbsp;km stafett, sølv på 15&nbsp;km og 50&nbsp;km fristil
** Val di Fiemme 1991: gull på 50&nbsp;km, sølv på 4 x 10&nbsp;km stafett, bronse på 10&nbsp;km
** Falun 1993: gull på 50&nbsp;km

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Åsarna IKs hjemmeside
Import-eksport

***Import-eksport*** er en norsk film fra 2005 som er Khalid Hussains debut som langfilmregissør i Norge. Filmen handler om kulturkonflikten mellom nordmenn og en pakistansk innvandrerfamilie. Talat Hussain vant i 2006 Amandaprisen for *Beste birolle* i denne filmen.

## Historien
Pakistanske «Jasmin» (Iram Haq) er kjæreste med norske «Jan» (Bjørnar Teigen) mens hennes pakistanske foreldre planlegger bryllup med «Jasmin»s fetter. Hennes søster, Nadia "Anita Uberoi" er gift med sin fetter spilles av Assad Siddique hvor intrigene oppblåses og det oppstår morsomme scener basert på flerkulturelle problemer som omskjæring, intriger og utroskap. 

## Bakgrunnsinformasjon
* Hussain startet å skrive på manuset i 1993, og det tok ham hele tre år å få det ferdig.
* Det var vanskelig å finne en kvinnelige hovedrolleinnhaver i det norske innvandrermiljøet, en som var villig til å bryte kyssetabuet på film.
* Filmen hadde festivalpremiére 21. august 2005 på Filmfestivalen i Haugesund.

## Eksterne lenker
*
Valbjørk

**Valbjørk**, også kalt *masurbjørk*, er resultat av misvekst hos bjørk. Knopper eller korkkambiet vokser innover i veden og danner ved med kaotisk fiberretning og striper av barklignende materiale. Dette danner et fint mønster i veden, noe som kommer spesielt godt fram i våt eller oljet ved.

Valbjørk brukes mye som materiale i husflid, særlig til knivskaft, boller, kopper og pyntegjenstander.

Den spesielle sykdommen skyldes en genfeil, og inntreffer som oftest på hengebjørk. Et av ca. 10.000 trær har denne sykdommen.
Heteronormativitet

:*Må ikke forveksles med begrepet «cisnormativitet» som går ut på kjønn i stedet for seksualitet.*
**Heteronormativitet** er et uttrykk som beskriver den sosiale normen og institusjonaliserte antagelsen om at alle mennesker i utgangspunktet er heterofile, og at avvik fra dette er unormalt og tillært.
Dette inkluderer antagelsen om at alle mennesker faller inn under to fullstendig adskilte kategorier, mann og kvinne; at den eneste «normale» samlivsformen er mellom to mennesker av motsatt kjønn, og at hvert kjønn har særlige naturgitte roller i livet.

Sosialt sett er de fleste kulturer basert på denne antagelsen. Dette fører blant annet til at homofili i stor grad blir stigmatisert og sosialt usynlig, og at homofile opplever å måtte gå på tvers av forventninger, og «forklare seg» når temaer som partnere og familieliv taes opp.
«Komme ut»-prosessen blir dermed for mange homofile et livslangt prosjekt der de stadig må forklare seg for nye mennesker, hver gang med usikkerheten om hvordan vedkommende vil reagere. Dette sammen med frykten for negative reaksjoner kan for mange være så belastende at de velger å holde sitt privatliv hemmelig for for eksempel kolleger.

Et avledet utrykk er Homonormativitet som innebærer en overføring av heteronormative idealer og konstruksjoner inn i LHBT kultur og identitet.

## Se også
*Heterosexisme
*Queerteori
*Sosial norm
*Homofili
*Heterofili
*Bifili
*Homofobi

## Referanser
Uno (film)

***UNO*** er en norsk film fra 2004. Aksel Hennie var både regissør, manusforfatter og hovedrolleinnehaver. Handlingen i filmen foregår i Oslo. David (Aksel Hennie) må velge mellom å være lojal til gutta på treningsstudioet og å tyste på dem for å få treffe faren på dødsleiet.

Filmen vant fem av åtte priser under Kanonprisen 2004, den første utdelingen av Kanonprisen, og én pris under Amandaprisen 2005. Tre av prisene gikk til Hennie for hovedrolle, manus og regi.

## Handling
David er 25 år gammel, og bor i en vanskelig del av Oslo. Sammen med kameraten Morten tilbringer han mesteparten av tiden ved Jarles treningsstudio. Sistnevnte er en sadistisk kriminell involvert, sammen med sønnen Lars, i kjøp og salg av anabole steroider. Lars har også bånd til en kriminell pakistansk gjeng, ledet av Khuram.

Men alt forandrer seg når Lars, Morten og David blir arrestert av politiet, for besittelse av narkotika. David velger å forlate vennene sine, for å besøke sin syke far som ligger på dødsleiet. Men hele Davids velordnede tilværelse blir deretter ødelagt og alt utarter seg til det verre, når Lars bruker sine forbindelser med Khuram-gjengen for å hevne seg på David.

## Rolleliste

## Priser og nominasjoner

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Midtown Manhattan

**Midtown** er et område av Manhattan i New York. Det kommersielle kjerneområdet regnes vanligvis som avgrenset av 40. gate i sør og 59. gate mot Central Park i nord, og av 3. aveny i øst og 9. aveny i vest. Mange regner også hele området mellom elvene East River og Hudson på begge sider av Manhattan, fra 30. gate og opp til Central Park som Midtown.

Midtown er det travleste enkeltstående kommersielle område i USA, med størstedelen av New Yorks skyskrapere innenfor sine grenser. Mer enn tre millioner ansatte arbeider i Midtown daglig, og områder som 5. aveny og Times Square har betydelige innslag av kommersielle leietakere.

## Kjente bygninger og institusjoner i Midtown
*Empire State Building
*Chrysler Building
*Rockefeller Center
*FNs hovedkvarter
*Trump Tower
*Grand Central Terminal
*New York Public Library
*Museum of Modern Art
*Carnegie Hall
*Saint Patrick's Cathedral

## Referanser


## Eksterne lenker
* Midtown Manhattan Directory
* Midtown Manhattan Panoramas
Dubnium

**Dubnium** er et kunstig fremstilt radioaktivt grunnstoff med kjemisk symbol **Db** og atomnummer 105.

## Historie
Dubnium er oppkalt etter den russiske byen Dubna. Dubnium ble rapportert framstilt i 1967 ved Det forente instituttet for kjerneforskning i Dubna. Forskerne der hadde ved å bombardere 243**Am** (americium) med 22**Ne** (neon), framstilt noen få atomer med 260**Db** og 261**Db**. Forskere ved Berkeley-universitetet i California kunne i april 1970 bekrefte eksistensen av grunnstoff 105.

Det amerikanske forskerteamet framstilte grunnstoffet ved å bombardere americium med nitrogenkjerner i en partikkelakselerator, med 260**Db** (halveringstid på 1,6 sekund) som resultat.

Forskere fra Berkeley-universitetet forsøkte senere med mer sofistikerte metoder å bekrefte de sovjetiske funnene man hadde i forbindelse med grunnstoffet. De foreslo at grunnstoffet skulle hete hahnium (**Ha**), etter den tyske vitenskapsmannen Otto Hahn. Amerikanske og vesteuropeiske forskere brukte dette navnet konsekvent.

En navnekontrovers angående navnsetting var i gang, og russiske forskere protesterte på navnet. *The International Union of Pure and Applied Chemistry* (IUPAC) gav grunnstoff 105 navnet *unnilpentium*, etter de latinske ordene for 1, 0 og 5, som en midlertidig løsning. I 1997 kom de imidlertid til enighet, og grunnstoffet fikk sitt nåværende navn etter byen der Det forente instituttet for kjerneforskning ligger. De tidligere navnene på grunnstoffet inkluderer *hahnium*, *joliotium*, *nielsbohrium*, og *eka-tantal*.

## Egenskaper
Dubnium er et kunstig fremstilt, meget radioaktivt transisjonsmetall. Dubnium er det andre av de transaktinide grunnstoffene, og man tror det har egenskaper som ligner på de tantal har.

### Isotoper
Dubnium har ingen kjente stabile isotoper. 13 isotoper er kjent hittil, og de mest stabile er 268**Db** med halveringstid 16 timer, og 267**Db** med halveringstid 73 minutter. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 minutt og de fleste kortere enn 10 sekunder. De fleste isotopene kan nedbrytes ved spontan kjernespalting (fisjon).

Den relativt høye stabiliteten sammenlignet med naboer i det periodiske system, er et bevis på at man ved å endre antall nøytroner i atomkjernen, også kan endre atomkjernens stabilitet.

CAS-nummer: 53850-35-4

## Forekomst
Dubnium forekommer ikke naturlig, men framstilles i laboratorier.

## Anvendelse
Dubnium har per i dag ingen anvendelse, bortsett fra i forskningssammenheng.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Los Alamos National Laboratory – Dubnium 
* WebElements.com – Dubnium
The Brazz Brothers

**The Brazz Brothers** er en norsk jazzgruppe fra Langevåg på øya Sula utenfor Ålesund.  De kalles også **Brazz Bros** og **Brass Brør**.

Musikken de spiller er en blanding av tradisjonell og moderne jazz og folkemusikk fra ulike deler av verden, men mest fra Skandinavia.

## Bakgrunn og historie
Gruppen ble dannet av brødrene Jarle, Jan Magne og Helge Førde og Runar og Stein Erik Tafjord i 1981 som en ren messingkvintett. Disse hadde spilt sammen i Langevåg Skulekorps, og Jarle, Helge og Stein Erik hadde allerede vært del av Ytre Suløens Jassensemble i 1976 på *Jazz & Heritage Festival* i New Orleans i USA som første norske jazzband. 

I 1985 ble  Egil «Bop» Johansen (1934–98) medlem av gruppen, og sammen spilte de over 1 200 konserter sammen. Etter hans bortgang tok Marcus Lewin fra Eskilstuna, Sverige over som trommeslager.  I tiden 1990–95 hadde de et omfattende med den amerikanske trompetstjernen Lester Bowie.

I 1986 startet innspillingen av deres første album, *Brazzy Landscapes* med egne komposisjoner og arrangement med opptreden av den britiske sangeren Phil Minton.

Gruppen har spilt og gitt ut en rekke plater sammen med mange kjente fra  inn- og utland. De har turnert i USA, Afrika, Asia og store deler av Europa, og holdt mange konserter i året. Alle medlemmene har også gjennomført en rekke soloprosjekter.

## Kurs
Mange skolekorpsmedlemmer over hele Norge har fått stifte bekjentskap med gruppen gjennom deres kurs i å lære å spille uten noter, som gruppen holder både for nybegynnere, viderekomne, profesjonelle og musikklærere i både inn- og utland.

## Medlemmer
*Jan Magne Førde: trompet/flygelhorn
*Kåre Nymark Jr.: trompet/flygelhorn (2015&ndash;)
*Runar Tafjord: valthorn
*Helge Førde: trombone
*Stein Erik Tafjord: tuba
*Kenneth Ekornes: trommer (2009–)

### Tidligere medlemmer
*Egil «Bop» Johansen: trommer (1985–1998)
*Marcus Lewin: trommer (1998–2009)
*Jarle Førde: trompet/flygelhorn (1981–2014)

## Diskografi
*1987 *Brazzy Landscapes*
*1989 *Live at Oslo Jazz House*
*1992 *Norwegian Air*
*1993 *AfroBrazz*
*1994 *All Included*
*1995 *Julefergå*
*1996 *The Brazz Brothers and Dutch Marine Band*
*1996 *Brazzy Voices* med Lester Bowie 
*1997 *Roll Tide Roll*
*1998 *New Orleans Parade* | *Towards The Sea*
*1999 *Ngoma*
*2000 *Aftenvind* med Povl Dissing
*2001 *Aquarium*
*2003 *Live in Cape Town*
*2004 *African Marketplace* med Kongelige Norske Marines Musikkorps
*2004 *Rosalina* med Povl Dissing og Benny Andersen
*2007 *Vågåblot* med Vågå Spelmannslag

## Fjernsyn
* 1995 *[[Julefergå]]* Julekalender

## Priser
*Gammleng-prisen 2007 i klassen jazz
*Den 1. Sildajazzprisen 2000

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Brev

Et **brev** (fra latin *brevis*, «kort»), er en alminnelig betegnelse på en skriftlig meddelelse som sendes til en annen person.  Innenfor postvesenet er brev en forsendelsesart.  Posten Norge operer med en definisjon på brev hvor lengde + bredde + høyde ikke må overskride 90 cm.

Formelle brev har fast oppsett, feks arbeidssøknad.

## Brevets historie
### Oldtiden

### Middelalderen

### Den nyere tid

## Brevlitteratur

Bortsett fra de virkelige brev som er samlet ut utgitt, har de fleste lands litteratur atskillige bøker i brevform, mest betraktninger og avhandlinger. Det kan være fingerte brev eller virkelige henvendelser til en bestemt person. Man har også språkvitenskapelige brev av Jacob Grimm, kjemi av Justus von Liebig, fysiologi av Carl Vogt, arkeologi av Lessing og andre. De mest kjente verkene i brevform (utenfor skjønnlitteraturen) er *[[Epistolæ obscurorum virorum]]*, Blaise Pascals *Lettres provinciales*, Jacques-Benigne Bossuets og François de Salignac de la Mothe-Fénelons *Lettres spirituelles*, Charles Montesquieus *Lettres persanes*, Voltaires *Lettres anglaises*, Rousseaus *Lettres de la montagne* og *Lettre sur les spectacles*, Lord Chesterfields *Letters to his Son*, *The letters of Junius*, *Lettres familières sur l'Italie* av president Charles de Brosses, Ludwig Börnes *Briefe aus Paris*, Augustin Thierrys *Lettres sur l'histoire de France*, George Sands *Lettres d'un voyageur*, Louis Blancs *Lettres d'Angleterre*. I den danske litteratur: Ludvig Holbergs *Epistler*, så Frederik Christian Eilschovs *Filosofiske Breve*, Knud Lyne Rahbeks *Breve fra en gammel Skuespiller*, *Clara Raphael. Tolv Breve* av Mathilde Fibiger. I Norges litteratur er Henrik Wergelands *Fortrolige Breve fra Ejdsvold* og fru Conradine Birgitte Dunkers *Gamle Dage* de mest kjente.

En egen klasse danner romanene i brevform (se *[[Epistel]]*): Rousseaus *Nouvelle Héloïse*, Samuel Richardsons *Clarissa Harlowe* og Goethes *Werther*; senere blev denne form sjeldnere (men ennå benyttet av Alphonse Daudet i *Lettres de mon moulin*). I den danske litteratur finner man Sibberns *Efterladte Breve af Gabrielis* og *Ud af Gabrielis' Breve til og fra Hjemmet*, *Familien Polonius* av fru Thomasine Gyllembourg og Meïr Aron Goldschmidts *En Roman i Breve*.

I bunden stil er brevformen efter antikk modell benyttet av Clément Marot, Paul Scarron,Nicolas Boileau, Voltaire, Alexander Pope og andre. Fra senere tid finnes Henrik Ibsens Rimbrev til fru Heiberg og hans *Ballonbrev* til fru Fredrika Limnell (1870), Bjørnstjerne Bjørnsons poetiske epistler til Frederik Stang og Johan Sverdrup.

## Postvesenets brevdefinisjon

## Se også
* Kjærlighetsbrev, frierbrev, Valentinerbrev
* Kjedebrev, trusselbrev, selvmordsbrev
* Gjeldsbrev, pantebrev
* Borgerbrev
* Svennebrev, fagbrev, mesterbrev
* Avlatsbrev, hyrdebrev, fribrev
* Kondolansebrev, takkebrev
* Ilbrev, ekspressbrev 
* Telegram
* Postadresse
* Brevhode
* E-post, e-brev, SMS, melding

## Kilder

## Eksterne lenker
* 

* Brev; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Brasils kultur

**Brasils** kultur spenner over mange områder. Mange av kulturformene har sitt opprinnelse fra de afrikanske slavene som ble importert til landet.

## Musikk og dans
Musikk- og dansestiler som blant annet samba, bossa nova, forró og MPB er noen av de mest kjente delene av Brasils kulturliv. Andre genrer er frevo og axé. Karnevalet i Rio får mye internasjonal oppmerksomhet hvert år. I tillegg er karnevalet i Salvador og Olinda godt kjent.

## Sport
Innenfor sport har landet sikret seg fem verdenscupseiere i fotball. Landet har fostret mange dyktige fotballspillere, hvor Pelé er den mest berømte. Kampsporten capoeira stammer også fra Brasil.

## Litteratur og arkitektur
Innenfor litteratur er Paulo Coelho antakelig den mest kjente i Norge, mens Oscar Niemeyer er en internasjonalt anerkjent arkitekt.

## Eksterne lenker
*
Carl Hiaasen

**Carl Hiaasen** (født 1953) er en amerikansk forfatter og journalist, født i Plantation, Florida av norsk familie.

Han har skrevet en rekke satiriske romaner med handling fra Florida. Mange av historiene dreier seg om korrupte forretningsfolk og politikere, overgrep mot miljøet og truede (eller truende) dyr. Bøkene er ikke kriminalromaner i vanlig forstand, men en vanlig del av plotet er at noen dør under tragikomiske omstendigheter.

Hiaasen har siden 1976 vært spaltist i avisen *The Miami Herald*.

## Bibliografi
### Romaner
* 1981: *Powder Burn*, sammen med Bill Montalbano
* 1982: *Trap Line*, sammen med Bill Montalbano
* 1984: *A Death in China*, sammen med Bill Montalbano
* 1986: *Tourist Season* (på norsk: *Turistsesong*, 1992)
* 1987: *Double Whammy* (på norsk: *Farlig fiske*, 1993)
* 1989: *Skin Tight* (på norsk: *Huden full*, 1994)
* 1991: *Native Tongue* (på norsk: *Hjemme verst*, 1995)
* 1993: *Strip Tease* (på norsk 1994; filmatisert som *[[Striptease (film)|Striptease]]*, 1996)
* 1995: *Stormy Weather* (på norsk: *Bedratt av vinden*, 1996)
* 1996: *Naked Came the Manatee* (kapittel «The Law of the Jungle»)
* 1997: *Lucky You*
* 2000: *Sick Puppy*
* 2002: *Basket Case* (på norsk: *Splitter pine*, 2003)
* 2002: *Hoot* (under filmatisering; på norsk: *Uhu*, 2005)
* 2004: *Skinny Dip* (på norsk: *Nakenbad*, 2005)
* 2005: *Flush* (på norsk: *Rett i dass*, 2006)
* 2006: *Nature Girl* (på norsk: *Et naturbarn*, 2007)
* 2009: *Scat* (på norsk: *Drit og dra*, 2009)
* 2010: *Star Island*
* 2013: *Bad Monkey*

### Andre utgivelser
* 1998: *Team Rodent: How Disney Devours the World*
* 1999: *Kick Ass: Selected Columns of Carl Hiaasen*, redigert av Diane Stevenson
* 2001: *Paradise Screwed: Selected Columns of Carl Hiaasen*, redigert av Diane Stevenson
* 2008: *[[The Downhill Lie]]*

## Referanser


## Kilder
* ''BIBSYS''  (NTNU)
* ''Library of Congress Online Catalog''

## Eksterne lenker
* 
* 
* Carl Hiaasens spalte i ''The Miami Herald''
Lotfi Zadeh

**Lotfi Zadeh** (født 4. februar 1921 i Baku i sovjetrepublikken Aserbajdsjan i Sovjetunionen, død 6. september 2017 i Berkeley i California i USA) var en informatiker og matematiker med forskning innen blant annet datamaskiner og kunstig intelligens, og som er kjent for å ha lansert tesen om fuzzylogikk.

Etter den andre verdenskrig har han vært knyttet til Massachusetts Institute of Technology og Columbia University. I 1959 ble han professor ved Universitetet i California i Berkeley. Den første artikkelen om *Fuzzy Sets* publiserte han i 1965.

## Bibliografi (utvalg)
* 1965: *Fuzzy sets. Information and Control*; 8: 338–353.
* 1965: «Fuzzy sets and systems» i: Fox J, red.: *System Theory*. Brooklyn, NY: Polytechnic Press: 29–39.
* 1972: «A fuzzy-set-theoretical interpretation of linguistic hedges» i: *Journal of Cybernetics*; 2: 4–34.
* 1973: «Outline of a new approach to the analysis of complex systems and decision processes» i: *IEEE Trans. Systems, Man and Cybernetics*; 3: 28–44.
* 1974: «Fuzzy logic and its application to approximate reasoning» i: *Information Processing* 74, Proc. IFIP Congr. (3), s.&nbsp;591–594.
* 1975: «Fuzzy logic and approximate reasoning» i: *Synthese*; 30: 407–428.
* 1975: «Calculus of fuzzy restrictions» i: Zadeh LA, Fu KS, Tanaka K, Shimura M, red.: *Fuzzy Sets and their Applications to Cognitive and Decision Processes*. New York: Academic Press, s. 1–39.
* 1975: «The concept of a linguistic variable and its application to approximate reasoning», I–III, i: *Information Sciences* 8, 199–251, 301–357; 9, 43–80.
* 2002: «From computing with numbers to computing with words — from manipulation of measurements to manipulation of perceptions» i: *International Journal of Applied Math and Computer Science* **12** (3), s.&nbsp;307–324,
* 2012: *Computing With Words. Principal Concepts and Ideas*. Berlin: Springer

## Referanser


## Eksterne lenker
* (Våren 1998): Lotfi Zadeh, Berkeley Commencement Speech: «Commercialism and Human Values: When You Can't Stop for Lunch» i *Azerbaijan International*, **6** (1), .&nbsp;65.
* (Vinter 1999): «Famous People: Then and Now, Lotfi Zadeh» (refleksjon over hans barndom) i *Azerbaijan International*, **7** (4), s. 28-29.
* (Vinter 1994): «Lotfi Zadeh: Short Biographical Sketch» i: *Azerbaijan International*, **2** (4), s.&nbsp;49.