open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johan Hirsch’ vei (Oslo)

**Johan Hirsch’ vei** (1–17, 2–20) ligger sentralt på Manglerud i Oslo, i kort avstand til Manglerudveien i Bydel Østensjø. Veien begynner og slutter i Plogveien og ligger på nordsiden av denne, vis-à-vis Emil Korsmos vei.

Veien fikk navn i 1961 etter landbruksskolebestyreren Johan Leuthäuser Hirsch. Også nærliggende gater har fått gårds- og landbruksassosiative navn, f.eks. Plogveien og Traktorveien. 

Bebyggelsen er lavblokker bygget på 1960-tallet omkranset av eldre villabebyggelse. Høyenhall skole ligger bare noen få hundre meter unna i Traktorveien. 70-bussen stopper 6 ganger i timen like ved i Manglerudveien. Bussen bruker 10 minutter til Jernbanetorget. Nærmeste T-banestasjon er Manglerud stasjon. Fra veien er det gangavstand til Svartdalsparken, Østensjøvannet og Ekebergsletta. 

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Harald Voetmann

**Harald Voetmann Christiansen** (født 1978) er en dansk forfatter og oversetter. Han vokste opp i Birkerød. Voetmann er utdannet på Forfatterskolen 1997–1999. Fra 2003–2006 tok han grunnutdannelsen i latin på Københavns Universitet. Etter at han debuterte i 2000, skrev han flere bøker med kortere tekster. Men i 2010 kom hans første roman, *Vågen*, ut. Den handler om Plinius den eldres liv og tekstene i hans naturhistoriske encyclopedi, Naturalis historia. Harald Voetmann hadde i 2008 oversatt et utvalg av denne, som kom ut under tittelen *Om mennesker og dyr*.  Vågen ble nominert til Nordisk råds litteraturpris, Kritikerprisen (Danmark) og Montanas Litteraturpris. Den ble oversatt til ungarsk og serbisk. Han fikk i 2008 Statens Kunstfonds treårige arbeidsstipend. I 2012 deltok han på Finnmark internasjonale litteraturfestival

## Bibliografi, utvalg
* *Kapricer*, Arena/Lindhardt og Ringhof, 2000
* *Autoharuspeksi*, Lindhardt og Ringhof, 2002
* *Teutoburger*, Lindhardt og Ringhof, 2005
* *En alt andet end proper tilstand*, Gyldendal, 2008
* *Vågen*, Gyldendal, 2010
* *Kødet letter*, 2012, ISBN 978-87-02-12160-5
* *Amduat - en iltmaskine* (lyrikk), 2018 

### Oversettelser
* Plinius den eldre: *Om mennesker og dyr*, Basilisk, 2008
* Petronius: *Satyricon*, Gyldendal, 2009

## Priser
* 2014 – Kritikerprisen for *Alt under månen* (roman)
* 2014 – Otto Gelsted-prisen
* 2018 – Schadeprisen for *Amduat - en iltmaskine*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
George Mary Searle

**George Mary Searle** (født 27. juni 1839 i London i England, død 7. juli 1918 i New York) var en astronom, forfatter og katolsk prest fra USA. 

## Liv og virke
Som spedbarn ankom han i 1840 til USA. Han ble uteksaminert fra Brookline og fikk sin bachelorgrad fra Harvard University. 

Han arbeidet ved Dudley- og Harvard-observatoriene.

Searle oppdaget asteroiden 55 Pandora den 10. september 1858. Han oppdaget også seks galakser. 

I 1862 konverterte han til katolisismen. Han ble medlem av paulistordenen, ble presteviet i 1868, og underviste ved Catholic University of America.

I 1905 foreslo han at man innførte en ny kalender der hvert år skulle ha et helt antall uker. Normale år ville vært 52 uker, eller 364 dager, noe som forkorter februar til 27 dager. Skuddår, ett av fem, ville ha 53 uker, eller 371 dager, med én uke helt festiv og ikke inkludert i noen måned. Den skulle legges mellom april og mai. Det var da nødvendig å ikke betrakte skuddår som multipler av 50 med unntak av disse multiplum av 400. På denne måten ville 400 år telle 20.871 uker, likt samme årsperiode i den gregorianske kalender.

I 1916 skrev han en bok som kritiserte Mary Baker Eddys *[[Christian Science]]*.

## Publisjoner
* ''Plain Facts for Fair Minds: An Appeal to Candor and Common Sense'' (1900)
* ''Talks for the Times: Indifferentism, Revelation, the Catholic Church and Science, the Friend of True Progress, the Purpose of Life'' (1912)
* ''Why the Catholic Church Cannot Accept Socialism'' (1913)
* ''The Truth About Christian Science'' (1916)

## Referanser
James Ferguson (astronom)

**James Ferguson** (født 31. august 1797 i Skottland, død 26. september 1867) var en skotsk astronom og ingeniør. Han deltok bl.a. i byggingen av Eriekanalen. Den 1. september 1854 oppdaget han asteroiden 31 Euphrosyne, den første til å bli oppdaget i Nord-Amerika. Han oppdaget deretter 50 Virginia den 4. oktober 1857 og 60 Echo den 14. september 1860. Fra 1847 arbeidet han ved U.S. Naval Observatory i Washington, DC.

Asteroiden 1745 Ferguson er oppkalt etter ham.

## Referanser
Horatio Alger jr.

**Horatio Alger jr.** (1832–1899) var en amerikansk forfatter. Han skrev rundt 100 romaner for gutter. De forteller historier om gutter fra trange kår som oppnår sosial suksess ved å arbeide hardt, utvise mot, viljestyrke og å være ærlige. De kalles «fra fattig til rik-historier» (eng. *rags to riches*). Hans mest berømte bok er *Fillete Dick* (1867).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Blåskjeggtanagar

**Blåskjeggtanagar** (*Tangara johannae*) er en fugl i slekten *[[Tangara (slekt)|Tangara]]* i familien tanagarer.

## Utbredelse
Den forekommer i Colombia og Ecuador.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Birdlife Species Factsheet: ''Tangara johannae''. Besøkt 2013-11-03.
* IBC - The Internet Bird Collection: ''Tangara johannae''. Besøkt 2013-11-03.
* Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. ''The eBird/Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.''. Besøkt 2013-11-03.
Isela Valve

**Isela Valve** (født 1949) er en svenskspråklig finsk bibliotekar og barnebokforfatter, bosatt på Åland. Mange av bøkene hennes handler om Ålands historie.

Hun har en magistergrad i religionshistorie og litteratur, og har arbeidet som bibliotekar. Hun debuterte i 1984 med barneboka *Hej! Jag heter Marie*, som hadde handling fra øyenes friluftsmuseum Jan Karls gården. Andre bøker har handlet om helgener: *[[Olav den hellige|Sankt Olof]] går igen* (1999) og *Ringen på isen* (2002) om Finlands nasjonalhelgen Henrik. Hun har også skrevet om angrepet på Bomarsunds festning i 1854. For et voksent publikum har hun skrevet den selvbiografiske *Behandlingen – anteckningar från ett år i Kräftans tecken* (2008). 

Hennes bok *Joels färger* (2011) om den ålandske maleren Joel Pettersson ble i 2013 nominert til den første Nordisk råds barne- og ungdomslitteraturpris.

Hun er ikke oversatt til norsk.

## Referanser
Senter for internasjonal helse

**Senter for internasjonal helse** ved Universitetet i Bergen (UiB) ble etablert i 1988. Siden januar 2013 er senteret tilknyttet Institutt for global helse og samfunnsmedisin ved Det medisinsk-odontologiske fakultet.

Senter for internasjonal helse er siden 2008 lokalisert i Overlege Danielssens Hus, ikke langt fra Haukeland universitetssykehus i Bergen i Norge. Senteret er en del av Alrek helseklynge.

Senteret har som mål å forbedre helsetilstanden i fattige land og øke kapasiteten innen høyere utdanning og forskning i lav- og mellominntektsland.

Senteret har et nettverk av partnere i lav- og middelinntektslandene Burkina Faso, Den demokratiske republikken Kongo, Etiopia, India, Kambodsja, Kenya, Malawi, Nepal, Pakistan, Sør-Afrika, Sudan, Tanzania, Uganda, Vietnam og Zambia.

Professor Bjarne Bjorvatn tok initiativ til senteret og var dets første direktør fra 1988. Senteret har siden vært ledet av professorene Gunnar Kvåle, Bernt Lindtjørn, Rune Nilsen, Knut Fylkesnes og siden 1. september 2013 av professor Bente Moen. Senteret inneholder et senter for fremragende forskning (SFF),  Center for Intervention Science in Maternal and Child Health (CISMAC).

## Oppgaver

Senteret arbeider i partnerskap med forskningsinstitusjoner i LMIC, hovedoppgavene er å: 
* koordinere og utføre global helseforskning
* undervise, veilede og fremme utdanning i global helse
* formidle forskningsresultater og engasjere seg i relevante fagpolitiske diskusjoner om global helse

## Stab
Senteret hadde per september 2021 følgende professorer: 
* Ingunn Engebretsen
* Sven Gudmund Hinderaker
* Bente E. Moen
* Karen Marie Moland
* Tehmina Mustafa
* Bjarne Robberstad
* David Sam
* Ingvild F Sandøy
* Halvor Sommerfelt
* Cecilie Svanes
* Thorkild Tylleskär

;Professorer emeriti
* Bernt Lindtjørn
* Knut Fylkesnes
* Gunnar Kvåle
* Odd Mørkve
* Rune Nilsen
* Bjarne Bjorvatn
## Referanser


## Eksterne lenker
* Senter for internasjonal helse
Hamratunnelen

**Hamratunnelen** er en veitunnel på fylkesvei 517 i Suldal kommune i Rogaland. Tunnelen er 959 meter lang, og erstattet en 96 meter lang tunnel fra 1966 med samme navn. Den nye tunnelen åpnet februar 2015.

## Se også
*Veitunneler i Norge
*Liste over veitunneler i Norge

## Referanser
Nils Abrahamsen

**Nils Abrahamsen** (født 1945) er en norsk sanger og programleder som var ansatt i NRK i 38 år. Han er mest kjent fra tv-programmet *[[Syng med oss]]* og radioprogrammet *[[Sangtimen]].*

Han er oppvokst i Lyngdal, flyttet til Bergen rundt 1970 og skrev hovedfagsoppgave ved Bergen lærerhøgskole om Ten Sing i 1977. Så fikk han i 1978 jobb som programsekretær i musikk for NRK og ble den første ansatt utenfor Marienlyst. Allerede i 1979 var han på plass med «Musikk landet rundt» fra et orkesterkurs i Nordfjordeid.

Han ledet dobbeltkvartetten Bergen Jubilee Singers (etablert 1975), samt skrev både melodier og arrangement. De vant prisen for årets kristne plate av ungdomsbladet Treff, for platen «Lead me».  

Fra 1980 til 1992 ble han nasjonalt kjent som musikalsk ansvarlig i TV-serien *[[Syng med oss]]*, som sendte direkte korsang fra Grieghallen under ledelse av Bjørn Tore André (1928–1996). Med Håkon Dahl ledet han i 1980 «Salmer og sanger vi gjerne hører», og året etter «Musikk landet rundt: Fra Hordaland». 

Høsten 1982 sa Sverre Kjelsberg (født 1946) at Abrahamsen hadde misbrukt hans Ellinors vise (skrevet av Klaus Hagerup og melodi av Kjelsberg) — «ikke uvanlig» repliserte Abrahamsen i en avisnotis.

I 1988 stod Den norske misjonsallianse bak da Abrahamsen besøkte norske kolonier i Hongkong, Taiwan og Manila med den norske sekstetten «Freedom Quartet» som sang spirituals.

I 1989 var Abrahamsen sentral da NRK dekket de 37. Festspillene i Bergen på P1 og P2. I og med NRK Hordalands utvidelse i 1992 ble han påtenkt å lage program for Norgesglasset sammen med Svein Haaland og Kjell Fuglehaug. 

Etter tredelingen (til P1, P2 og P3) ledet han fra oktober 1993 *[[Sangtimen]]* på P1 søndagsmorgener, et program som hadde sin siste sending 26. april 2015.  Fra 2005 ble det sendt fra hans hjemsted Stord.

Abrahamsen gikk av med pensjon i 2015.

## Utgivelser
* 
## Referanser
Mathis Jacobsen Hætta

**Mathis Jacobsen Hætta** (1821–1887) ble dømt i forbindelse med Kautokeino-opprøret i 1852. Han var norsk og av samisk ætt.

Hætta ble vinteren 1847-48 en del av vekkelsen som kom etter at Lars Levi Læstadius sendte predikanter til Kautokeino. Som følge av dette sluttet han å drikke alkohol. Han ble en av lederne i vekkelsesbevegelsen.

Etter uro i kirkene i Kautokeino og Skjervøy våren og sommeren 1851, ble åtte personer anmeldt. Blant disse var Mathis Jacobsen Hætta og hans kone Ellen Aslaksdatter Skum og Aslak Jacobsen Hætta, som var en yngre bror av Mathis. Mathis Jacobsen Hætta ble arrestert og satt i fengsel i Tromsø. Der han fortsatt satt i november 1852, da selve Kautokeino-opprøret fant sted. 

## Referanser


## Litteratur
* Zorgdrager, Nellejet: *De rettferdiges strid. Kautokeino 1852. Samisk motstand mot norsk kolonialisme*, Oslo: Vett & viten i samarbeid med Norsk folkemuseum, 1997. Fulltekstutgave fra Nasjonalbiblioteket
Ospesanger

**Ospesanger** (*Phylloscopus plumbeitarsus*) kalles også **sibirøstsanger** og er en monotypisk art som inngår i bladsangerfamilien (Phylloscopidae). Arten er utbredt i Øst-Asia og var inntil ganske nylig regnet som en underart av østsanger (*P. trochiloides*). Enkeltindivider har forvillet seg til Europa ved noen få anledninger, deriblant også én gang til Norge, på Bulandet i Askvoll kommune i Sogn og Fjordane den 25. september 2013.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Joel Pettersson

**Joel Pettersson** (født 8. juni 1892 i Lemland, død 5. januar 1937 i Finström) var en ålandsk forfatter, dramatiker og maler. 

Til tross for at lite av det han skrev ble kjent mens han levde, regnes han i ettertid som en av de viktigste ålandske forfatterne. Hans bilder, som har blitt karakterisert som modernistiske og ekspresjonistiske ble lagt merke til og anerkjent tidligere enn forfatterskapet.

## Referanser
Bergsundtunnelen

**Bergsundtunnelen** er en tunnel på  i Sør-Aurdal. Byggingen startet august 2013, og gjennomslaget kom 31. oktober 2013. Tunnelen åpnet sammen med veistrekningen Fønhus–Bagn den 8. desember 2014. Planlagt lengde var 665 m, den ferdigstilte tunnelen har en lengde på 714 m.

## Se også
*Veitunneler i Norge
*Undersjøiske veitunneler i Norge

## Referanser
Multihoming

**Multihoming** eller **multiheiming** betegner den samtidige tilkoblingen av et endepunkt (for eksempel datamaskiner, enheter, etc.) til flere internettleverandører. Det betyr at disse endepunktene fremdeles er nåbare selv om noen av internettleverandørene har problemer (f.eks. bortfall av hardware eller brudd på kabel). Multihoming kan brukes for både redundans og lastdistribusjon på flere internett-tilkoblinger for å opphøye båndbredde til applikasjoner.

## Se også
*Heiming
Eldar Hagen

**Eldar Hagen** (født 25. april 1918 i Ytre Rendal, død 16. januar 2009) var en norsk langrennsløper og kombinertløper. Han representerte Bækkelagets SK og Østerdølenes IL i Oslo.

Hagen var på Oslos lag som ble norske mestere i langrennsstafett i 1946. Året etter tok han bronsemedalje i NM i kombinert. Han var også en ivrig turlangrennsløper. I Birkebeinerrennet ble han nummer 3 totalt i 1946, og han greide merket til sammen 31 ganger.

Eldar Hagen drev sportsforretningen Eldar Hagen Sport i Oslo og ble i sin tid ansett som en spesialist på langrennsski. Under 2. verdenskrig var han aktiv i motstandsbevegelsen og deltok blant annet som telegrafist i Operasjon Sunshine i 1944–45. Etter krigen ble han tildelt St. Olavsmedaljen med ekegren for sin innsats under krigen.

Eldar Hagen var en av seks brødre som alle var skiløpere. Den mest kjente av dem var Oddbjørn Hagen, som ble både olympisk mester og verdensmester i kombinert. Også faren Einar Hagen var skiløper.

## Referanser


## Kilder
* Erling Ranheim (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2010120606059 Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Sør]*. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1956 (s. 523, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
* Thorbjørn Bakken (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2008091000124 På ski i Hedmark i 100 år]*. Trysil-forlaget 1999. ISBN 82-91352-31-3 (s. 184 og 187, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
* Erling Ranheim (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2012010308056 Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord]*. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955 (s. 102-103, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
* Bækkelagets Sportsklubb, skigruppa: Vi minnes Eldar Hagen (minneord, 29. januar 2009, besøkt 3. november 2013)

## Eksterne lenker
* NRK: Løypelyn på over 80 år (8. mars 2004)
Nuka K. Godtfredsen

**Nuka Konrad Godtfredsen** (født 1970) er en grønlandsk tegner og grafiker fra Narsaq på Grønland. Han ble utdannet som grafisk designer i 1995 i Ålborg og har siden arbeidet som freelance med bosted i København. Fra 2001 til 2004 har han tegnet for Inerisaavik/Pilersuiffik. Fra 2007 har han været hos SILA, Nationalmuseet. Han har laget frimerker for Grønlands postvesen i 2006, 2010 og 2011. Han har også laget samt illustrasjoner til en lang rekke bøker og til undervisningsmateriell, og han er skaperen av tegneseriefiguren Andala. Den kom i flere år ut i som stripe i avisa Sermitsiaq, men som også er gitt ut som to tegneseriealbum. 

## Arkeologiske tegneserier
For Nationalmuseet har han laget flere album med arkeologiske tegneserier om Grønlands forhistorie. Det første album, *De første skridt* kom ut i 2009 på grønlandsk, dansk og engelsk. Albumet *Hermelinen* fra 2012, som han laget i samarbeid med Martin Appelt kom på grønlandsk og dansk og i 2013 på engelsk. Dette ble nominert til Nordisk råds barne- og ungdomslitteraturpris for 2013. Tegninger fra de to første album blir vist på vandreutstillingen Qanga.

## Bibliografi
* Godtfredsen, Nuka K. (2006) “Andala Misigisarpassuilu II”/”Andalas største bedrifter II”, Forlaget BIOS
* Godtfredsen, Nuka K. (2001) "Andala Misigisarpassuilu"/”Andalas største bedrifter”, Forlaget Atuakkiorfik
* Godtfredsen, Nuka K. (2009) "Tutineq Siulleq – De første skridt", Special-trykkeriet Viborg
## Referanser


## Eksterne lenker
* Hjemmesiden Andala.
Up All Night (album)

***Up All Night*** er debutalbumet fra det britisk-irske boybandet One Direction. Det ble utgitt 18. november 2011. Ingen av låtene på albumet er skrevet av noen av gruppens medlemmer selv, men av låtskrivere.

## Sporliste
# «What Makes You Beautiful» – 3:18
# «Gotta Be You» – 4:04
# «One Thing» – 3:17
# «More Than This» – 3:48
# «Up All Night» – 3:12
# «I Wish» – 3:35
# «Tell Me a Lie» – 3:15
# «Taken» – 3:55
# «I Want» – 2:51
# «Everything About You» – 3:35
# «Same Mistakes» – 3:37
# «Save You Tonight» – 3:24
# «Stole My Heart» – 3:25
# «Stand Up» – 2:53 
# «Moments» – 4:22

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ola Normann Bakken

**Ola Normann Bakken** (født 5. januar 1910 i Os i Hedmark, død 15. mai 1990) var en norsk kombinertløper og langrennsløper. Han fikk sine beste plasseringer i kombinert, og tok bronsemedalje i NM i 1940 og fikk kongepokalen for seier i et landsrenn (nasjonalt renn) i Lørenskog i 1939. Han ble nummer 8 i kombinert i VM i Lahtis i 1938.

Bakken representerte IL Nansen, der han var leder i 1934–36 og 1946, og Drøbak-Frogn IL. Fra 1945 var han også aktiv i skyting for Dalsbygda skytterlag. Han var også kommunestyrerepresentant i Os for Bondepartiet. Ola Normann Bakken er æresmedlem av IL Nansen.

## Referanser


## Kilder
* Erling Ranheim (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2012010308056 Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord]*. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955 (s. 408, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Birgitta Sif

**Birgitta Sif** (født 1981 i Reykjavík) er en islandsk illustratør og barnebokforfatter. Hennes første bok, *Ólíver*, som kom ut i 2012, ble nominert til Nordisk råds barne- og ungdomslitteraturpris 2013 fra Island.

Fra 1999 tok hun en bachelorgrad i «drawing and design» ved Cornell University. Deretter arbeidet hun flere år i USA før hun flyttet til London i 2009 og tok en Master of Arts i  «Children's Book Illustration» ved Cambridge School of Art i 2011. Før hun var ferdig ved Anglia Ruskin University, hadde hun kontrakt om å lage to barnebøker for barnebokforlaget Walker Books.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Birgitta Sifs blogg
* Hjemmeside
* Om ''Oliver på YouTube
* Om ''Oliver'' hos barnebokkritikk.no
Sverre Brenden

**Sverre Alfinn Brenden** (født 8. april 1913 på Vinstra, død 9. august 1996) var en norsk skiløper som representerte Vinstra IL. 

Han deltok i både langrenn, kombinert og hopp, men fikk sitt beste resultat i kombinert, med bronsemedalje i NM i 1939. Han ble også nummer 2 i kombinert i det uoffisielle norske krigsmesterskapet som ble arrangert i Sollefteå i Sverige i 1944.

Brenden var aktiv motstandsmann under 2. verdenskrig og var leder av motstandsgruppa «Achilles», som fraktet nødvendig utstyr fra Sverige til Gudbrandsdalen i 1943–44.

## Referanser


## Kilder
* Erling Ranheim (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2012010308056 Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord]*. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955 (s. 287, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Beltelegging

**Beltelegging** er et tvangstiltak som brukes i psykiatrisk behandling for å hindre en pasient i å utøve skade på seg selv eller andre. I dag blir det anvendt i Norge som mekanisk tvangsmiddel i psykiatrien, beskrevet i Lov om tvungen psykisk helsevern, bl.a. §4-8 Beltelegging er ikke tillatt brukt i tereapeutisk behandlingsøyesmed, men blir brukt for å hindre skade på personal, pasient eller inventar etter at alle lempeligere midler har vært forsøkt. Beltelegging skjer når pasienten utagerer voldelig, eller det er særlig høy fare for dette. Det er ikke lov å beltelegge barn under 16 år i Norge, derimot kan lengre fastholding bli brukt for pasienter under 16 år.

Tvangsmidler som nevnt i psykisk helsevernloven § 4-8, kan bare anvendes i institusjon som er godkjent for å ha ansvar for pasienter under tvungen observasjon eller tvungent psykisk helsevern med døgnopphold og kan bare utføres av godkjent helsepersonell.

Når en pasient beltelegges er det nødvendig med tilstrekkelig personell for å unngå skader, særlig om pasienten motsetter seg beltelegging. Pasienten beltefikseres på beina og armene. Magen fikseres med magebelte. Pasienten låses fast i en belteseng. En pasient i belter skal alltid ha kontinuerlig tilsyn av helsepersonell.

Pasienten skal løses fortest mulig ut av beltene, dette kan gjøres gradvis ved at pasienten kan løses diagonalt og opp i transportbelter før fikseringen oppløses helt.

Alle som blir beltelagt i norske institusjoner har klagerett. Klagen rettes til sykehusets kontrollkommisjon. Alle pasienter får av kommisjonen tildelt egen advokat. Ved enhver beltelegging skal det fattes vedtak av avdelingens overlege som protkollføres. Ansvarlig sykepleier kan fatte vedtak om bruk av mekaniske tvangsmidler i overlegens fravær.

## Se også
* Tvangsmidler i psykisk helsevern

## Referanser
Take Me Home (album)

***Take Me Home*** er det andre studioalbumet fra det britisk-irske boybandet One Direction. 
Albumet ble sluppet 12. november 2012.

## Sporliste
#«Live While We're Young»
#«Kiss You»
#«Little Things»
#«C'mon, C'mon»
#«Last First Kiss»
#«Heart Attack»
#«Rock Me»
#«Change My Mind»
#«I Would»
#«Over Again»
#«Back for You»
#«They Don't Know About Us»
#«Summer Love»

;Limited Edition
#«She's Not Afraid»
#«Loved You First»
#«Nobody Compares»
#«Still the One»

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sara Lundberg

**Sara Caroline Lundberg** (født 18. mai 1971) er en svensk illustratør og forfatter. Hennes bok *Vita Streck och Öjvind* (2011) var nominert til Nordisk råds barne- og ungdomslitteraturpris 2013. 

Sara Lundberg har sin utdannelse fra McDaniel College i Westminster i Maryland i USA. Hun har kandidateksamen i teater og kunst derfra i 1994, deretter studerte hun på Konstfack i Stockholm til 2000 og på Kungliga Konsthögskolan i Stockholm til 2008. 

I 2009 vant hun Augustpriset for boka *Skriv om och om igen* sammen med Ylva Karlsson, Katarina Kuick och Lilian Bäckman. Samme år debuterte hun som forfatter med billedboken *Vita Streck*, utgitt av Alfabeta förlag. *Vita Streck och Öjvind* ble nominert til Augustpriset i barne- og ungdomsklassen 2011.

## Bibliografi  i urval
* 2013 - *Öjvind och världens ände*
* 2011 - *Vita Streck och Öjvind*
* 2011 - *Emblas universum*
* 2010 - *Sommar*
* 2009 - *Skriv om och om igen*
* 2009 - *Vita Streck*

## Priser og utmerkelser
* 2009 - Augustpriset
* 2012 - Elsa Beskow-plaketten
* 2013 - Expressens Heffaklump

## Referanser


## Eksterne lenker
* Sara Lundbergs hjemmeside

*
Reidar Karlsen

**Reidar Karlsen** eller **Reidar Carlsen** er navnet til flere personer:

*Reidar Carlsen (1908&ndash;1987), norsk forstmann og politiker
*Reidar Karlsen (1909) (født 1909), norsk skiløper fra Oslo med bakkerekord i Holmenkollbakken 1940
*Reidar Karlsen (1911) (1911–1996), norsk fotballspiller på Lisleby med én landskamp i 1932
*Reidar Karlsen (1912–2000), norsk kombinertløper fra Mjøndalen
*Reidar Karlsen (1912–1967), norsk skiløper fra Oslo
Lene Bragli

**Lene Bragli** (født 19. januar 1962) er en norsk skuespiller. Hun er kjent for å ha medvirket som Jannicke Haugland i Familiesagaen De syv søstre. Hun hadde også stemmen til Vitani i Løvenes konge 2 – Simbas stolthet. Hun fikk diagnosen demens i 2018.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*https://www.dagbladet.no/tema/demenssyke-slik-vil-vi-leve/73008767
Reidar Karlsen (1912–2000)

**Reidar Karlsen** (født 13. januar 1912 i Mjøndalen, død 20. februar 2000 samme sted) var en norsk kombinertløper som representerte Mjøndalen IF. Han tok sølvmedalje i NM i 1939. I 1934 ble han nummer 2 i spesielt hopp i Lahtisspelen.

## Referanser


## Kilder
* Erling Ranheim (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2010120606059 Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Sør]*. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1956 (s. 846, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
* MyHeritage: Reidar Karlsen (besøkt 3. november 2013)
Arne Joramo

**Arne Joramo** (født 17. januar 1949 i Bardu) er en norsk datajournalist og redaktør.

Joramo startet sin journalistkarriere i avisen *Fremover* i Narvik. Han gjennomførte Norsk Journalisthøgskole i 1974. Deretter var han journalist i *Demokraten* i Fredrikstad og i Klassekampen i Oslo. I 1992 startet han Norges første spesialavis om telekommunikasjon *Telecom Revy*.

I 2002 ble Joramo ansvarlig redaktør og daglig leder i *Telepress* som blant annet ga ut *Teleavisen* og drev nettstedet mobilen.no. I 2005 kjøpte A-pressen foretaket. I 2009 ble det innledet drøftinger mellom Joramo og fem av de ansatte og eierne om tilbakekjøp av virksomheten. Dette utviklet seg til en konflikt som endte i rettsvesenet hvor Joramo og Telecom Revy ble dømt til å betale A-pressens selskap *Telepress* 1,5 millioner kroner i erstatning. I kjølvannet av denne striden gikk Joramos selskap Telecom Revy gjennom en konkurs i 2011. 

Joramo har skrevet/redigert fire bøker om IT og telekommunikasjon og er redaktør for nettstedet telecomrevy.no, som ifølge egenomtalen er et nettsted med nyheter om og for telebransjen i Norge.

## Bibliografi
* *Desktop publishing på norsk* (red) med Jørgen Bosnes, Øyvin Rannem og Odd R. Valmot, Universitetsforlaget (1989)

## Referanser


## Eksterne lenker
* telecomrevy.no
Budai

**Budai** ( = «stoffsekk», japansk: **Hotei**, vietnamesisk: **Bố Đại**) er en populær skikkelse i kinesisk og i japansk folketro. I Japan regnes han blant annet til de syv lykkeguder (Shichi Fukujin). Han fremstilles som regel som en stormaget og smilende munk, og er også internasjonalt kjent som «Lucky Buddha» (*Lykkebuddha*) eller «Laughing Buddha» (*leende Buddha*). 

## Overblikk
Budai/Hotei er av kinesisk opprinnelse, i gamle kultiske venerasjoner og lokale legender.  Han spores tilbake til en halvlegendarisk skikkelse fra Fenghua i provinsen Zhejiang, fattig og barføtt, men tilfreds og glad.  Derfra kom den omvandrende tiggermunken Qici (, japansk: *Keishi*), som levde på 900-tallet. Han skal også ha ble sett av og til etter sin død. 

Han æres ikke minst innen Chan-buddhismen, og går for å være en inkarnasjon av «fremtidsbuddhaen» (Maitreya). I Kina er denne fremtidsbuddhaen, en messiansk Buddhafigur som stammer fra indisk buddhisme, svært tett knyttet til Budai. (Det er ikke tilfeldig at det minner om de nesten homofone uttrykk 布道 (budao), «preke sannhetens vei», og særlig 布菜 (bucai) «utdele mat».)

I Japan ble Hotei populær gjennon zenbuddhismen, men der er sammenknytningen til *maitreya* ikke fullt så sterk som i Kina.

Budai/Hotei, som godlynt og eiendomsløs munk, ble tidlig knyttet til det å være tilfreds med lite - en attråverdig dyd. Han hadde med seg en stappfull sekk, og fra den gav han sine almisser. Fra dette kunne man lære at «den som nøyer med lite, besitter en rik skatt». Hans hjerte og omsorg er de fattige og de enkle mennesker bær, og gir gaver fra sin sekk til fattige og til barn. Slik er han også blitt en inspirerende skikkelse for sosialt engasjement innen buddhismen. 

Men med tiden har kinesisk og japansk folkereligion tildels fjernet seg for denne opprinnelige forståelse, og benyttes heller i for eksempel restauranter som symbol på de store kulinariske nytelser.

Det sies å være lykkebringende å stryke en budaifigur over buken. 

I noen sammenhenger kan han blant østasiater minne om en julenissefigur.

## Statuer av den leende Buddha
Statuer av *Den leende Buddha* befinner seg i kinesiske kloster i De fire himmelskongers hall. Der fremstilles han som regel med en tykk naken buk og en bredt leende munn i sittende positur med ett kne opp, og gjerne omgitt av en barneskare. Dette gjengir enkelt kinesiske livsidealer. Den store magen symboliserer rikdom og velvære. Latteren og den avslappede kroppsholdningen symboliserer allmenn tilfredshet med sitt eget liv og med verden. Barneflokken symboliserer en av de kinesiske hoveddyder: Omsorg og kjærlighet for barn.

## Referanser


## Litteratur
* Damien Keown: *Buddhism*. Sterling Publishing Company 2009, ISBN 9781402768835, s. 89 
* Denise Patry Leidy: *The Art of Buddhism: An Introduction to Its History and Meaning*. Shambhala Publications 2009, ISBN 9-7815-90306-703, s. 82

## Eksterne lenker
* 
* Hotei  (JAANUS, eng.)
* Butai/ Hotei in China und Japan  (Religion in Japan)
Mørkved bydelssenter

**Mørkved bydelssenter** er et område i drabantbyen Mørkved bydel i Bodø. Navnet kommer av bydelens navn, og at stedet er det lokale bydelssenteret. Drabantbyen er Bodøs største, mye på grunn av sin lange avstand til sentrum og at stedet ligger rett øst for Universitetet i Nordland.

Strøket blir avgrenset av Mørkvedveien i sør, Høgliveien i vest, Tiurveien i nord og Greisdalsveien i øst. Ellers fins det enkelte boligområder, Trollmyra øst, og Hokkåsen med flere nord for dette som også kan bli medregnet.

Drabantbyens hovedgate er en gågate omgitt av et lite antall bygårder, med små sidegater. Her fins det restaurant, pizzabakeri, kiosk, frisør, to dagligvarehandlere og et legesenter. Områdene rundt består hovedsakelig av blokkbebyggelse i ulik høyde.
Dustefjerten

***Dustefjerten*** er en barnebok fra   av den norske forfatteren Rune Belsvik. Boka er den første i en serie på seks bøker om hovedpersonen *Dustefjerten* og vennene hans, utgitt fra 1991 til 2003. Bøkene i bokserien var opprinnelig en bestilling fra Barnetimen for de minste. Serien er etter hvert tildelt flere priser, og er også bearbeidet for scene som musikal og opera.

## Landet ved bekken
Handlingen utspiller seg i et miljø kalt «Landet ved bekken», som kan minne om Hundremeterskogen, men også om andre miljø med menneskeaktige dyr og figurer, slik som Mummidalen og *[[Det suser i sivet]]*. Personene gjør vanlige ting for et førindustrielt eventyrsamfunn: grøftegraving, vedhogst og brødbaking; aktiviteten følger årsrytmen.

De seks hoved-«personene» har forskjellige og entydige karaktertrekk: den entusiastiske Oktava, den bekymrede-ansvarlige Dustefjerten, den naivt nysgjerrige Andungen, den tungsindige Holesnusken, den engstelige Bollefisen og den dypsindige Kavringreven. I lydbokutgavene av bøkene, som Belsvik leser selv, bruker han karikerende-karakteriserende stemmer til fem av rollene, mens Kavringreven blir fremstilt med en sympatiserende normalstemme.

Et hovedtema i bøkene er spennet mellom de naivt karikerte figurene og de eksistensielle spørsmålene som drøftes. Belsvik «kombinerer eit enkelt språk og ei enkel form med djup tenking, psykologisk innsikt og poesi.» Det er «historier om å bli klar over nye sider ved seg sjølv og om å forandre seg.» Et annet tema i bøkene er nonsenskomikk og anakronistiske brudd med eventyrsjangeren.

Handlingen i hver av bøkene er basert på spenninga mellom konstruktive og destruktive krefter; det oppstår en mangelsituasjon (tyveri, ensomhet eller asosial adferd) som må overvinnes med samarbeid og kollektiv innsats fra hele gruppa.

## Serien

* *Dustefjerten* (1991)  
* *Dustefjerten og det store bekketeateret* (1992)  
* *Dustefjerten og den store gullfiskjakta* (1993)  
* *Dustefjerten og den store marsipanfesten* (1994) – tildelt Kulturdepartementets barnebokpris og Sunnmørsprisen
* *Dustefjerten og den store vårdagen* (1996) – tildelt Kritikerprisen for beste barne- og ungdomsbok
* *Dustefjerten og den store sommarferieturen* (2003) – tildelt Kulturdepartementets barnebokpris

Fire av bøkene er illustrert av Turid Frantze Lauenborg (nr 2, 3, 4 og 6). Den første var illustrert av Marius Renberg, og den femte av Lisbeth Narud.
## Adapsjoner
En dukketeaterversjon av *Dustefjerten og den store marsipanfesten* ble satt opp på Agder teater i 1996, i Giert Werrings bearbeidelse.

Familiemusikalen *Dustefjerten og Andungen* hadde premiere på Det Norske Teatret den 31. januar 2003. Teksten var av Rune Belsvik, musikken ved Terje Johannesen og regien ved Line Rosvoll. Bjørn Jenseg spilte tittelrollen, og stykket var basert på historier fra flere av bøkene.

Bertil Palmar Johansens opera *Dustefjerten - ein opera om lengten, kjærleiken og marsipanen* hadde premiere på Agder teater den 13. oktober 2006.

## Referanser
Midnight Memories

***Midnight Memories*** er det tredje studioalbumet fra det britisk-irske boybandet One Direction. Albumet ble sluppet 25. november 2013.

## Sporliste
# «Best Song Ever»
# «Story of My Life»
# «You & I»
# «Diana»
# «Midnight Memories»
# «Happily»
# «Don't Forget Where You Belong»
# «Strong»
# «Right Now»
# «Little Black Dress»
# «Through the Dark»
# «Something Great»
# «Little White Lies»
# «Better than Words»
# «Why Don't We Go There»
# «Does He Know?»
# «Alive»

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hans Aslak Guttorm

**Hans Aslak Guttorm** var en samisk lærer og forfatter fra Finland. Han skrev på nordsamisk og beskrives som en brobygger mellom tradisjonell samisk fortellerkunst og moderne samisk litteratur.

Han tok eksamen fra lærerskolen i Jyväskylä i 1935 og arbeidet som lærer i Inari og Outakoski i Utsjok til 1969. Outakoski er en bygd på finsk side av Tanadalen. Han var også i mange år redaktør for månedstidsskriftet *[[Sápmelaš]]*. Hans kortroman *Golgadeamen* («drivgarnfiske») fra 1982 ble i 1985 nominert som den første samiske kandidaten til Nordisk råds litteraturpris.

Han begynte å skrive på 1930-tallet, og hans første bok *Čierru jietna meahcis* («En gråtende røst fra fjellet») ble opprinnelig skrevet i 1932–33, men ble ikke utgitt før i 1982. Hans debutbok ble derfor *Koccam spalli* («Økende vind», 1940), en samling med dikt og noveller. Det meste av det han skrev kom derfor først på trykk i tidsskrift og aviser. I sine bøker skildret han den gamle samiske kulturen i Tana. Han var opptatt av det samiske språkets uttrykksfullhet; han mente at samisk kultur bare kan beskrives på samisk.

## Bøker
* *Koccam spalli: tivtak ja maidnasak* (1940)
* *Golgadeamen* (1982)
* *Čierru jietna meahcis* (1982)
* *Radjajohtin* («Grensekrysninger», 1984)
* *Iešnjárgga šiljut* (1986)
* *Šuvvi jahki* (1996)

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Passiivasuorggadusat Hans Aslak Guttorm teavsttain, masteroppgave fra Oulu universitet, 2011
* Seija Guttorm leser Guttorms dikt ''Eatnigiella'' på nordsamisk
Gunnar Hermansen

**Gunnar Hermansen** (født 7. juni 1914 i Aker, død 22. september 1998) var en norsk kombinertløper og langrennsløper. Han ble norgesmester på 17 km langrenn og i kombinert (med kongepokal) i NM i 1939. I 1947 ble han nummer 3 i kombinert i Svenska Skidspelen i Sundsvall. Under VM i Lahtis i 1938 ble han nummer 17 i kombinert.

Hermansen vant Birkebeinerrennet i 1947 og 1950, og turrennet Vidarløpet i Oslo i 1947, 1948 og 1950. Han var født og oppvokst på gårdsbruket Liggeren i Nordmarka og representerte som aktiv Nordmarkens IF og Nydalens SK. Under NM i Oslo i 1958 var han løypesjef. Han var motstandsmann under 2. verdenskrig og var vaktmann for Milorgs radiostasjon Kari i Oslomarka i 1943–45.

## Referanser


## Kilder
* Erling Ranheim (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2010120606059 Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Sør]*. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1956 (s. 358 og 650, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Ellen Kristina Saba

**Ellen Kristina Saba** (født 20. november 1975) er en norsk samisk politiker som representerer Høyre. Hun ble i 2013 valgt inn som sametingsrepresentant i østre valgkrets for sametingsperioden 2013–2017, der hun er medlem av Plan- og finanskomiteen. 

## Verv i Sametinget
* 2013–2017 Sametingsrepresentant
* 2013–dd Medlem av Plan- og finanskomiteen

## Eksterne lenker
* Sametinget: Ellen Kristina Saba
Eksplosjonen på Grønlikaia

**Eksplosjonen på Grønlikaia** var en større ulykke som skjedde 17. august 1945, på Grønlikaia i Oslo, under opprydding av ammunisjon og sprengstoff etter den tyske okkupasjonen av Norge (1940–1945). Ulykken førte til 41 dødsfall, mer enn hundre sårede, og til store materielle skader. Ifølge historikeren Martin Gärtner var slik bruk av tyske soldater et brudd på folkerettens regler om behandling av krigsfanger.

## Bakgrunn
Ulykken fant sted midt på dagen, på Grønlikaia i Oslo, ved foten av Ekebergåsen. Der arbeidet hundrevis av tyske krigsfanger under kommando av de britiske okkupasjonsstyrkene, med å laste ammunisjon fra jernbanevogner om bord i lekteren «Filius». Det var meningen å dumpe ammunisjonen på dypt vann.

Lekteren var blant annet fylt med 13 tonn sprengstoff, 1,5 tonn fenghetter og et halvt tonn håndgranater. Da ulykken skjedde var man i ferd med å laste om bord kasser med 20&nbsp;mm antiluftskytspatroner. Med en overbelastet kranskuffe mistet man en kasse rett ned i lasterommet, slik at de femten tonnene med sprengstoff gikk i luften.

En kilde hevdet at 39 tyske liv gikk tapt, to norske, mens avisen *VG* skrev at totalt 43 menneskeliv gikk tapt. I tillegg måtte 98 personer på sykehus: 88 tyskere, åtte briter og to nordmenn. De materielle skadene var omfattende. 50 meter av kaia raste ut. To lagerbygninger lå i ruiner, 15 andre lagerbygg ble skadet. 30 jernbanevogner ble ødelagt. Bolighus måtte evakueres, og i de nærmeste bydelene gikk vindusrutene. Verst rammet ble beboerne i Grønlikleiva rett over kaianlegget.

Ulykken ble etterfulgt av omfattende granskinger, der både den allierte militære forhørsrett og Oslo sprengstoffinspeksjon var involvert. Konklusjonen var klar: Årsaken til ulykken var at lastingen ikke skjedde under sakkyndig ledelse og kontroll, altså uansvarlighet fra den allierte hærledelsens side. Den amerikanske major Sheriff som ledet lastingen, var ikke utdannet innen ammunisjonstjeneste, og hadde forlatt Norge alt dagen etter eksplosjonen. De tyske soldatene i Norge var under britisk jurisdiksjon inntil 1. desember 1945.

## Brudd på folkeretten

Historikeren Martin Gärtner hevder i sin fordypningsoppgave i historie at bruken av tyske soldater for å rydde og fjerne ulike typer ammunisjon var et brudd på folkeretten, nærmere bestemt Genèvekonvensjonen av 1929 om behandling av krigsfanger. Den allierte overkommandoens begrunnelse for bruken av tyske soldater til slikt arbeid var at den tyske staten hadde opphørt å eksistere, og at de tyske soldatene derved ikke lenger var å anse som krigsfanger, men «avvæpnet fiendtlig personell». Gärtner hevder at dette synet ikke synes begrunnet i Genèvekonvensjonen av 1929, men var situasjonsbetinget.

## Referanser


## Kilder

* Martin Gärtner, 2019, *«Praktisk talt uten norske tap»: Eksplosivrydding utført av tyske soldater i Norge 1945-47*, Fordypningsoppgave, NTNU lektorutdanning i historie
*«Grønlikaia i lufta», *[[Aftenposten]]* 7. april 1993
* «Grønlikaia», fra Oslo byleksikon
Epson

**Seiko Epson Corporation** (japansk: セイコーエプソン株式会社, Seikō Epuson Kabushiki-gaisha), mest kjent under varemerket **Epson**, er en av verdens største produsenter av IT-relatert elektronikk som matriseskrivere, laserskrivere, blekkskrivere, skannere, kameraer og stasjonære pc-er. Selskapet ble grunnlagt i 1942 i Suwa i Nagano prefektur i Japan, der hovedkontoret fortsatt ligger, selv om men virksomheten offisielt er registrert i Shinjuku i Tokyo. Virksomheten har tallrike datterselskaper over hele verden.

Seiko Epson har en Android OS-serie med video-projektorer kalt DREAMIO.   

Endeavour er merket på serien av bærbare pc som kommer med Windows som operativsystem. Flere produkter kommer imidlertid utelukkende med programvare på japansk.  

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bjørn Johannessen

**Bjørn Johannessen** (født 17. april 1944 i Laksevåg, Bergen) er en norsk diplomat som blant annet var ambassadør i Afghanistan og Malawi.

## Utdannelse
Johannessen er magister i statsvitenskap fra Universitetet i Oslo med internasjonal politikk som hovedeksamen og med politisk historie, sosialøkonomi og statsvitenskap som deleksamener. Han innehadde sentrale vern i flere frivillige organisasjoner/ solidaritetsorganisasjoner i studietiden og senere, herunder Studentenes og Akademikernes Internasjonale Hjelpefond(SAIH), hvor han var ansatt som sekretær i 1969 og valgt formann i 1970-74. Våren 1966 var han formann i Student-venstrelaget i Oslo. Han var politisk nestformann i Norges Unge Venstre 1968-70.

## Diplomat
I 1972 ble han lektor/førsteamanuensis ved Norsk Journalisthøgskole (norsk og internasjonal politikk), fra 1975 var han konsulent ved Norads Fredskorpskontor. Så ble han førstekonsulent ved internasjonalt kontor i Miljøverndepartementet i 1977, deretter kontorsjef og leder for Norads kontor for private organisasjoner (Privorg) fra 1979. Han var medlem av kommunestyret i Nittedal (for Ap) 1979-1987. I 1981 fikk han permisjon fra stillingen i Norad, da han fra å være nestleder i styret for lokalavisen *[[Varingen]]* i Nittedal ble redaktør for avisen. 

Fra 1986 hadde Bjørn Johannessen tjeneste utenlands. Først var han chargé d'affaires,  Norads stedlige representant og leder for Norges ambassade i Dhaka, Bangladesh fra april 1986 og fram til februar 1989. Deretter var han sekretær for bistandsminister Kirsti Kolle Grøndahl 1989-90 før han ble underdirektør i Norads avdeling for Asia og Latin-Amerika. Fra juni 1999 var han ministerråd ved Norges ambassade i Islamabad, Pakistan fram til årsskiftet 2001/02, da han ble knyttet til Norges nyåpnete ambassade i Kabul, Afghanistan. Fra februar 2002 og fram til  november 2004 ledet han ambassaden. 

Ved retur til Oslo var Johannessen knyttet til UDs Seksjon for humanitære spørsmål som seniorrådgiver og med særlig fokus på departementets arbeid med forebygging av naturkatastrofer. Høsten 2007 ble han utnevnt som ambassadør i Lilongwe, Malawi. Han ledet ambassaden fram til medio november 2010.

## Bibliografi
Bjørn Johannessen har gjennom mange år vært foredragsholder, leksikograf og skribent/publisist. 

«De politiske ungdomsorganisasjonene» (Gyldendal, 1971)  
;Sammen med Kjell G. Rosland :
* «Kampen om Tyskland» (Pax forlag, 1972). 
;Sammen med Dag Leraand ::
* «BistandsABC» (Norad, 1992) 
* «Bistands-leksikon» (Gazette Bok, 1997). 

Gjennom mange år har han vært bidragsyter til Aschehoug Forlag og Kunnskapsforlaget. Siden 2011 har Bjørn Johannssen vært fagmedarbeider i Store norske leksikon (SNL).

## Heder
Er siden august 2009 Ridder av første klasse i Den Kongelige Norske Fortjenstorden.

## Referanser
Kollåsen naturreservat

**Kollåsen naturreseervat** ligger mellom fylkesvei 36 og innsjøen Langen øst i Ski kommune.

Området utgjør et helt kolleparti med slutninger i alle himmelretninger og med småskala kløftetopografi i partier. Den økologiske variasjonen er forholdsvis stor. Barskog dominerer området med mest rein granskog, men også en del blandingsskog med furu og noe rein furuskog på topper og skrinne partier. Spredt finnes til dels mye osp og noe bjørk, selje og rogn. Naturreservatet har særlig naturvitenskapelig verdi som et lavereliggende område i den boreonemorale barskogssonen som er tilnærmet uberørt av nyere inngrep. Unntaket er en kraftlinje som går tvers igjennom området.

## Referanser
Sigurd Næstad

**Sigurd Næstad** (født 3. april 1901 i Elverum, død 19. juni 1986) var en norsk kombinertløper og langrennsløper som representerte Elverum IL. 

Han tok bronsemedalje i hovedlandsrennet (NM) i 1928. I Holmenkollens kombinertrenn greide han 10.-plass i 1927 og 9.-plass i 1928. Han vant et internasjonalt kombinertrenn i Fiskartorpet i Stockholm i 1929 og ble tildelt «Kungens kanna».

Næstad var også aktiv i skyting for Elverum skytterlag.

## Referanser


## Kilder
* Erling Ranheim (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2012010308056 Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord]*. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955 (s. 102 og 450, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
* Jakob Vaage og Tom Kristensen: *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2009042800079 Holmenkollen - Historien og resultatene]*. De norske Bokklubbene, Oslo 1992. ISBN 82-525-1678-5 (s. 218-219, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
* Willy Røgeberg: *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2012011808027 Norske skyttere i ord og bilder. Østre del]*. Kulturforlaget, Oslo 1953 (s. 329, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Christian Holmen

**Christian Holmen** (født 9. november 1903 i Vestre Aker, død 9. desember 1988) var en norsk kombinertløper. Han tok bronsemedalje i hovedlandsrennet (NM) i 1930 og ble også nummer 3 i Holmenkollen i 1929. I VM i Zakopane i 1929 ble han nummer 7 i spesielt hopp og 12 i kombinert, i VM i Oslo i 1930 fikk han 5.-plass i kombinert. Han var uttatt som reserve til OL i St. Moritz i 1928.

Holmen representerte IL Heming, der han også var leder i 1932–33. Han var løypesjef i Holmenkollen fra 1934.

## Referanser


## Litteratur
* Erling Ranheim (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2010120606059 Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Sør]*. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1956 (s. 39, 591 og 594, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
* Erling Ranheim (red.): *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2012010308056 Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord]*. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955 (s. 102, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
* Hermann Hansen, Knut Sveen: *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2010080303001 VM på ski '97 Trondheim]*. Adresseavisens Forlag, Trondheim 1996. ISBN 82-7164-044-5 (s. 39 og 42, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Hamarkameratene i 1996

**Sesongen 1996 spilte [[Hamarkameratene]]** i 1. divisjon avdeling 1. Laget ble ledet av Knut Hagen. Det var Hamarkameratenes første sesong på nivå to siden 1991, og den siste sesongen hvor 1. divisjon besto av to avdelinger.

## Tabellen

## Kamper
### Seriekamper

### Cupkamper

## Tilskuertall
### Totalt

### Mot hvert lag

## Målskårere

## Eksterne lenker
* First division 1996, group 1 - serieresultater hos rsssf.no
* Cup 1996 - cupresultater hos rsssf.no
Riddervolds gate (Oslo)

**Riddervolds gate** (3–9, 2–12) er en gate i Bydel Frogner i Oslo som ligger i strøkene Bak Slottet og Briskeby. Den går fra Parkveien/Slottsparken til Riddervolds plass. De andre tilstøtende gatene er Inkognitogata, Oscars gate og Skovveien/Camilla Colletts vei. På den andre siden av Riddervolds plass fortsetter gateløpet som Briskebyveien. Gaten er ca. 275 meter lang.

Veien fikk sitt navn i 1879 etter biskop og statsråd Hans Riddervold (1795–1876).

## Bygninger

## Referanser


 



## Eksterne lenker
* 
* 
* Listeførte bygninger på kartet