open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Perleringvinge

**Perleringvinge** (*Coenonympha arcania*) er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den er ganske sjelden i Norge, og er funnet bare i Østfold og Akershus.

## Utseende
En nokså liten sommerfugl (vingespenn 28 – 38&nbsp;mm) med runde vinger. Forvingens overside er ortansjegul med brun kant, bakvingens overside brun.  Den kjennes lettest på mønsteret på bakvingenes underside, som er grågul med et bredt, hvitt tverrbånd nær ytterkanten. Den har ganske store øyeflekker på begge sider av dette båndet. Forvingens underside er okergul med en liten øyeflekk nær spissen. **Larven** er grønn med lysere rygg, en mørk ryggstripe og gulaktige sidestriper. Bakerst har den to røde spisser.

(MHNT) Coenonympha arcania - Foret de Bouconne, France - male dorsal.jpg|*Coenonympha arcania* ♂ 
(MHNT) Coenonympha arcania - Foret de Bouconne, France - male ventral.jpg|*Coenonympha arcania* ♂  △
(MHNT) Coenonympha arcania - Foret de Bouconne, France - female dorsal.jpg|*Coenonympha arcania* ♀ 
(MHNT) Coenonympha arcania - Foret de Bouconne, France - female ventral.jpg|*Coenonympha arcania* ♀  △


## Levevis
Larven lever på hengeaks (*Melica nutans*). De voksne sommerfuglene flyr på enger og i skogkanter i juni – juli.

## Utbredelse
Arten finnes over hele Europa bortsett fra de nordligste delene og Storbritannia. Østover finnes den til Ural. I Norge var den lenge bare kjent fra rundt Fredrikstad og Halden i Østfold, men etter 1970 har den spredt seg noe vestover og finnes nå over hele Østfold og i de østlige delene av Akershus. Til tross for at den har spredt seg blir den fortsatt regnet som noe truet i Norge.

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
* Norges sommerfugler
Thorstein Himle

**Thorstein Himle** (født 11. oktober 1857 på Voss, død 18. oktober 1925 i Northfield, Minnesota, USA) var en norskfødt amerikansk kinamisjonær tilknyttet det amerikanske lutherske Hauge Synode Kinamission. Han ble utdannet ved Voss lærerskole 1873-1875 og virket deretter som lærer til 1885. I 1885 utvandret han til USA, fikk teologisk utdannelse i Red Wing i Minnesota 1887-1889 og ble prest. Etter å ha virket som prest i Taylor i Minnesota i fem år studerte han ved Minnesota University 1894-1895.

I 1895 reiste han som misjonær til Hauge Synode Kinamissions misjonsfelt i Hubei i Kina. Han var først i Fancheng til 1903, og deretter i Xinye i Henan med et avbrudd frem til 1909.

Han kom så tilbake til USA der han underviste i teologi ved seminaret i Red Wing og fra 1912 var pastor i Santa Rosa i California. Han dro også tilbake til Kina for en tid.

Han var gift tre ganger, i 1889 med Gidske Sigmundstad (1863–1898), i 1899 med Anna Carlson og i 1922 med Anna Sigmundstad Haugen (kusine av Gidske).

## Verker
* *Guds Veje Med et gjenstridig Folk: En historisk Beretning*, Red Wing, Minnesota: Kinamissionsbestyrelsen, 1902 (om bokseropprøret)
* *Hauges Synodes Missionskart*, 1904
* *Utvalgte stykker til husandakt* (på kinesisk), 1906 
* *Evangeliets Seier: Festdskrift for Hauge Synode Kinamissions 25 Aars Jubilæum* (red.), Minneapolis, Minnesota: Hauge's Norwegian Evangelical Lutheran Synod, 1916
Chelonodon

* *[[Chelonodon laticeps]]*
* *[[Chelonodon patoca]]*
* *[[Chelonodon pleurospilus]]*

***Chelonodon*** er en gruppe kulefisker som er nært beslektet med gruppen *[[Tetraodon]]*. Flere arter har blitt flyttet mellom gruppene.

## Eksterne lenker
*
Alghero

**Alghero** (**l'Alguer** på katalansk og **S'Alighèra** på sardisk) er en by i provinsen Sassari på Sardinia i Italia. Byen har 43&nbsp;979 innbyggere (2018), og kommunen dekker et areal på 225,4&nbsp;km².

## Språk
Et mindretall av innbyggerne i Alghero snakker en katalansk dialekt. Dette kommer av at katalanske inntrengere bosatte seg der etter at de hadde fordrevet i den opprinnelige befolkninga i 1372. Katalansk var det offisielle språket fram til 1600-tallet, da spansk overtok. Seinere ble italiensk offisielt språk, og det er det fortsatt. De siste undersøkelsene viste at 22,4 % av innbyggerne har alguerisk katalansk som førstespråk, og at 90 % av dem kan forstå språket.

## Referanser


## Kilder
*Lingvistiske data fra Generalitat de Catalunya (pdf-format)

## Eksterne lenker
*
Heroringvinge

**Heroringvinge** (*Coenonympha hero*) noen ganger omtalt som **herosommerfugl**, er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Denne sjeldne arten finnes i Norge bare noen få steder på Østlandet, og den er én av få norske insektarter som er fredet.

## Utseende
En ganske liten ringvinge (vingespenn 26 –34&nbsp;mm), grunnfargen mørkebrun. Den kan kjennes fra de andre, norske *Coenonympha*-artene på den mørke fargen, og fra alle andre norske ringvinger på størrelsen. Bakvingene har 3-4, ofte litt utviskede, øyeflekker langs kanten på oversiden, på undersiden har den markerte øyeflekker og et hvitt tverrbånd. **Larven** er grønn med en mørkegrønn rygglinje, to hvite striper og blekgule sidelinjer.

(MHNT) Coenonympha hero - Krakow Poland - male dorsal.jpg|*Coenonympha hero* ♂ 
(MHNT) Coenonympha hero - Krakow Poland - male ventral.jpg| *Coenonympha hero* ♂△


## Levevis
Larven lever på gress, men det er uvisst hvilke arter de norske bestandene bruker. De voksne sommerfuglene flyr i juni-juli, særlig på fuktige gressenger i skog og i overgangen mellom kulturlandskap og våtmark. Som de andre *Coenonympha*-artene er den ikke noen særlig utholdende flyger, og bestandene er ganske stedbundne.

## En truet art
Museumsmateriale tyder på at heroringvingen var temmelig vanlig på Sørøst-landet for rundt 100 år siden, men i dag finnes det bare isolerte bestander i Østfold, Akershus og den sørlige delene av Hedmark. Den fantes før også i Vestfold, men ser ut til å være utdødd der. Arten kan være truet av flere faktorer, særlig nedbygging av lokalitetene til boligformål, golfbaner eller lignende, men også av opphør av beiting som fører til at skogsenger gror igjen. Den ble fredet mot innsamling i 2001, men det er tvilsomt om dette forbudet gir noe effektivt vern av arten, som først og fremst er truet av at habitatet dens forsvinner.

## Referanser




## Kilder
* 
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
* Norges sommerfugler
Dean Parks

**Dean Parks** er en amerikansk gitarist og studiomusiker fra Los Angeles, mest kjent for sine mange bidrag på album av Steely Dan. Han var gift med en annen musiker, Carol Parks, og de har to døtre sammen, Acacia og Amanda.

Parks har skrevet sanger og musikk til filmene *The Care Bears Movie II: A New Generation* (sammen med kona Carol), *Bowfinger*, *Mitt store, fete, greske bryllup*, *The Big Bounce* og *Dreamer: Inspired by a True Story*.

Dean Parks kan høres på over 800 album av andre musikere. Noen eksempler på artister er Chet Atkins, Michael Bolton, Toni Braxton, Larry Carlton, Al Jarreau, Leonard Cohen, Natalie Cole, The Corrs, Celine Dion, Phil Driscoll, David Foster, Art Garfunkel, Michael Jackson, B.B. King og Joe Cocker.

## Eksterne lenker
* 
* 
* Cat Beach
Engringvinge

**Engringvinge** (*Coenonympha pamphilus*) er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Denne vesle, okergule sommerfuglen er vanlig de fleste steder i lavlandet i Sør-Norge og er gjerne en av de tallrikeste dagsommerfuglene.

## Utseende
En ganske liten ringvinge (vingespenn 24 – 37&nbsp;mm), oversiden ensfarget okergul med en liten øyeflekk med forvingens spiss. Forvingens underside er okergul med en litt større øyeflekk enn på oversiden, bakvingens underside grå med et utydelig, hvitt tverrbånd. I motsetning til de andre norske *Coenonympha*-artene mangler den øyeflekker på undersiden av bakvingene. **Larven** er grønn med tre mørkere grønne ryggstriper, to brede, lyse sidelinjer og to brunrøde spisser bakerst.

(MHNT) Coenonympha pamphilus - Foret de Bouconne, France - male dorsal.jpg|*Coenonympha pamphilus* ♂ 
(MHNT) Coenonympha pamphilus - Foret de Bouconne, France - male ventral.jpg|*Coenonympha pamphilus* ♂ △


## Levevis
Engringvingen fly ofte tallrikt på blomsterenger og i veikanter i juni – august. Den finnes i hele Sør-Norge opp til ca. 1000 moh. Larven lever på forskjellige slags gress. Den kan muligens av og til ha en delvis, andre generasjon i Norge, dette er det vanlige lenger sør i Europa. Den overvintrer som larve.

## Kilder
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norvegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
* Norges sommerfugler
Sandefjord prosti

**Sandar prosti**, fra 1. juli 2006 **Sandefjord prosti**, er et tjenestedistrikt i Tunsberg bispedømme i Den norske kirke. Prosten har sete i Sandefjord hvor Sandefjord kirke er prostikirke. Prostiet omfatter alle sogn i Sandefjord kommune.

## Sogn i Sandefjord prosti

Sandefjord prosti har et kirkelig fellesråd med tilsammen ti sogn:
*(tidligere Sandefjord kommune)*
* Sandefjord 
* Bugården
* Sandar
* Vesterøy
* (tidligere Andebu kommune)*
* Andebu
* Høyjord
* Kodal
* (tidligere Stokke kommune)*
* Arnadal
* Skjee
* Stokke

## Historikk
Sandar prosti ble opprettet 1. mars 1999 ved at Bugården, Sandar og Sandefjord prestegjeld ble fradelt Larvik prosti.

Sandar prosti skiftet navn til Sandefjord prosti 1. juli 2006, etter søknad fra prosten i Sandar, og godkjennelse av Kirke- og kulturdepartementet.

Menighetene i tidligere Andebu ble overført fra Tønsberg domprosti 1. juni 2007.

Menighetene i tidligere Stokke ble overført fra Tønsberg domprosti i forbindelse med kommunesammenslåingen mellom Andebu, Sandefjord og Stokke 1. januar 2017.

Raag Rolfsen er prost i Sandefjord prosti.

## Prestegjeld
* Sandar
* Sandefjord
* Bugården

## Referanser


## Eksterne lenker
* Prostiet på kirken.no 
* Den norske kirke i Sandefjord kommune
Fløyelsringvinge

**Fløyelsringvinge** (*Erebia ligea*) er en sommerfugl som tilhører den formrike slekten *[[Erebia]]* i gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den er meget vanlig i det meste av Norge bortsett fra ytterst ved kysten.

## Utseende
En middelsstor sommerfugl som gir et ganske mørkt uttrykk, derav det noe dystre navnet skogdjevel som tidligere har blitt brukt på denne arten. Oversiden er mørk brun med en fløyelsaktig glans når sommerfuglen er nyklekt, denne forsvinner med tiden. Begge vingene har et bredt, oransje bånd langs kanten, i dette båndet er det vanligvis noen små øyeflekker, men disse kan noen ganger mangle helt. Enkelte ganger mangler også det oransje båndet. Forvingens underside er gråbrun, bakvingens underside mørkebrun med en tynn, bølgete, hvit tverrlinje og øyeflekker. **Larven** er sandfarget eller blekt okergul, ryggen er nesten hvit med en brun midtstripe, sidestripene brede og hvitaktige.

(MHNT) Erebia ligea ligea - Saint-Cergue Suisse - female dorsal.jpg|*Erebia ligea ligea* ♀  
(MHNT) Erebia ligea ligea - Saint-Cergue Suisse - female ventral.jpg|*Erebia ligea ligea*  ♀ △


## Levevis
Fløyelsringvingen er en nokså hurtig flyger som er særlig tallrik i bjørkebeltet og på myrer like overfor tregrensen. Den sitter ofte på steiner med vidåpne vinger. Som de fleste ringvinger bruker den ikke mye tid på å besøke blomster. Larven lever på gress, særlig myskegras (*Millium effusum*). Larveutviklingen tar to år.

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
* Norges sommerfugler
Fjellringvinge

**Fjellringvinge** (*Erebia pandrose*) er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Slekten *[[Erebia]]* har en rekke arter i fjellene i Europa, de fleste av dem med meget begrenset utbredelse.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 36 – 50&nbsp;mm) sommerfugl, kroppen kledt med lange, oppstående hår. Oversiden er mørkebrun med en markert, silkeaktig glans. Ved forvingens spiss er det et kort, oransje tverrbånd, på dette vanligvis noen ganske små øyeflekker. Forvingens underside er lysere brun med en øyeflekk ved spissen, bakvingens underside gråvatret uten flekker. Flere andre, europeiske arter er meget like fjellringvingen, men ingen av dem forekommer i Norden. **Larven** er grønn, ulikt de fleste andre flikvingers larver er den hårete, med svart rygglinje og svartprkket sidelinje. Hodet og de to spissene som bakkroppen ender i er rødbrune.

## Levevis
Denne arten flyr nesten utelukkende over tregrensen, og er ofte mest tallrik så høyt oppe at den er den eneste dagsommerfuglen som flyr der. Den er vanlig på heier og gressmarker i alle fall opp til 1600 moh. i Sør-Norge. Den bruker mye tid på å sole seg for å få kroppstemperaturen opp så den kan fly. De voksne sommerfuglene flyr i juli-august. Larven, som lever på svingel (*Festuca* spp.) og rapp (*Poa* spp.), bruker to år på utviklingen.

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
* Norges sommerfugler
Shandonghalvøya

**Shandonghalvøya** (山东半岛, pinyin: *Shandong Bandao*, også kalt **Jiaodonghalvøya**, 胶东半岛), er en halvøy i provinsen Shandong i det nordøstre Kina. Den utgjør en del av søndre bredd av  Bohai-havet og ligger ellers inntil Gulehavet.

De største byene på halvøya er Qingdao, Yantai og Weihai.

Ytterst på halvøya ligger bl.a. Sanggoubukta**.**
Fenghua

**Fenghua** (kinesisk: 奉化, pinyin: *Fènghuà*) er en by på fylkesnivå nord i provinsen Zhejiang i Folkerepublikken Kina. Den tilhører administrativt byprefekturet Ningbo, og har med omland over  480&nbsp;000 innbyggere.

## Kulturminner
Fenghua er mest kjent som hjemfylket til generalissimo Chiang Kai-shek. Familiens gamle residens (蒋氏故居, *Jiǎngshì gùjū*) ble i 1996 tilføyd på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner. 

## Administrative enheter
Fenghua har fem subdistrikter og seks storkommuner.

**Subdistrikter**:
*Jinping (锦屏街道)
*Yuelin (岳林街道)
*Jiangkou (江口街道)
*Xiwu (西坞街道)
*Xiaowangmiao (萧王庙街道)

**Storkommuner**:
*Xikou (溪口镇)
*Chunhu (莼湖镇)
*Shangtian (尚田镇)
*Dayan (大堰镇)
*Qiucun (裘村镇)
*Song'ao (松岙镇)

## Samferdsel
### Jernbane
Høyhastighetsbanen Ningbo–Taizhou–Wenzhou-banen går gjennom området.

## Eksterne lenker
*
Vestfrisisk

**Vestfrisisk** ((*Westerlauwersk*) *Frysk*) er det frisiske språket som snakkes i de nederlandske provinsene Friesland. I tillegg til vestfrisisk eksisterer fortsatt de mindre frisiske språkene østfrisisk (saterfrisisk) og nordfrisisk.

## Offisielt frisisk
Offisielt frisisk er utviklet basert på dialektene kleifrisisk og woudfrisisk, denne blir brukt i undervisning og i offentlig forvaltning. Frisisk rettskrivning har gått gjennom flere reformer, sist med Steatestavering (Statsrettskrivinga) for den Frisiske provinsen i 1980.

Nederland anerkjenner frisisk som nasjonalt minoritetsspråk. I tillegg er språket beskytta av den europeiske traktaten for vern av regionale minoritetsspråk. Frisisk språk og litteratur er valgfritt fag i Friesland og man kan ta eksamen på videregående nivå. Videre kan man studere frisisk ved Universitetene i Amsterdam (Universiteit van Amsterdam) og Groningen (Rijksuniversiteit Groningen).

## Dialekter
Frisisk kan deles opp i følgende dialekter:
#Noordhoeks                                    (nord for Dokkum)
#Kleifries                                     (nord og vest for Leeuwarden (Ljouwert))
#Woudfries                                     (øst i Friesland og lengst vest i provinsen Groningen)
#Zuidwesthoeks                                 (lengst sør og sørvest i Friesland)
#Hindeloopers                                  (i Hindeloopen)
#Aasters og Westers (øst og vest på øya Terschelling)
#Schiermonnikoogs                              (på øya Schiermonnikoog)

## Antall brukere
I 2004 ble frisisk snakket av omtrent 440&nbsp;000 i Friesland. Av disse hadde omtrent 350&nbsp;000 frisisk som morsmål, det tilsvarer litt over halvparten av befolkninga i Friesland. Det finnes ingen nyere undersøkelse om hvor mange som snakker frisisk på verdensbasis. I en publikasjon i 1976 ble antallet frisiskspråklige anslått til 700.000.

## Relaterte språk
Siden det 16. århundre blei det i en del frisiske byer snakka et blandingsspråk av hollandske dialekter og frisisk. Denne er kjent som byfrisisk. Denne språkvarianten som vanligvis regnes som en nederlandsk dialekt, snakkes i tillegg i Bildt, på øya Ameland og i Midsland på øya Terschelling.

## Eksempel
Et eksempel på frisisk ():

*Bûter, brea, en griene tsiis; (smør, brød og grønn ost)<br />
*wa't dat net sizze kin, is gjin oprjochte Fries.'' (den som ikke kan si det, er ingen oppriktig friser)

Et annet eksempel er den frisiske nasjonalsangen, De âlde Friezen. Første vers og refreng går slik:

Frysk bloed tsjoch op! Wol no ris brûze en siede,
En bûnzje troch ús ieren om!
Flean op! Wy sjonge it bêste lân fan d'ierde,
It Fryske lân fol eare en rom.

Refreng:
Klink dan en daverje fier yn it rûn
Dyn âlde eare, o Fryske grûn!
Klink dan en daverje fier yn it rûn
Dyn âlde eare, o Fryske grûn!

## Se også
*Frisisk

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* On-line Cursus Fries
Blåsebelg

En **blåsebelg** er et redskap for tilførsel av oksygen til ild for å øke temperaturen. 
Blåsebelgen består vanligvis av en trekantet sekk, en *belg*, og en munning i den ene enden hvor luften blåses ut. Når blåsebelgen trekkes opp, slippes luften inn gjennom en ventil. Når belgen trykkes sammen, og lufttrykket på innsiden overstiger lufttrykket ute, stenges ventilen, og luften tvinges ut gjennom munningen i stor hastighet.

De vanligste bruksområdene er i smier, glassovner og peiser. En liten blåsebelg til hjemmebruk kalles gjerne **peispuster** eller **peisblåse**.

## Musikkinstrumenter med belger
Blåsebelger brukes også i flere typer musikkinstrumenter. Slike belger danner luftverket i spesielle blåseinstrumenter som pipeorgler, harmoniumer, sekkepiper, trekkspill og lirekasser. Belgene pumper luft inn til pipene i for eksempel sekkepiper og pipeorgler eller til tungene i fritungeinstrumenter. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Du er budskapet

**Du er budskapet** er en innføringsbok i kommunikasjon skrevet av Roger Ailes og Jon Kraushar.

Boken tar for seg hvordan fjernsynet har forandret alle regler for kommunikasjon, hvordan andre mennesker oppfatter deg, de fire kommunikasjonstabbene, hvordan bli kvitt frykt, hvordan takle press og hvordan du kan oppnå det du vil.
Emblaringvinge

**Emblaringvinge** (*Erebia embla*) er en sommerfugl som tilhører den formrike slekten *[[Erebia]]* i gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den har fått navn etter den mytologiske Embla, den første kvinnen i norrøn mytologi.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 43 – 48&nbsp;mm) sommerfugl, oversiden brun med en stor og to-tre mindre, gulkantede, svarte flekker nær forvingens spiss. Den store flekken er dobbel, som et 8-tall. Forvingens underside er mørkebrun med 4-5 gulkantede, svarte flekker. De største flekkene har ofte, men ikke alltid, hvit kjerne. Bakvingens underside er ensfarget mørkebrun. **Larven** er blekt okergul med grønnbrun ryggstripe, kort og tett hårete.

## Levevis
Sommerfuglen flyr på bløte myrer i barskogssonen i juni og juli. Larven skal leve på starr (*Carex* spp.) og gress-slekten bunke (*Deschampsia* spp.).

## Utbredelse
Emblaringvinge er en østlig art som hører til på taigaen. Den er utbredt fra Nord-Europa gjennom Sibir østover til Altaj, Sajan og Kamtsjatka. I Norge finnes den bare i de aller østligste delene: grensetraktene i Akershus (trolig utdødd), Hedmark og Sør-Varanger i Finnmark.

## Referanser




## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
* Norges sommerfugler
Drammensboka

***Drammensboka*** er en bok skrevet av Tom Helgesen og Tom Schandy og omhandler Drammen med omegn.

I boka kan man lære om kjente bysymboler og kjente og ukjente severdigheter. Boka tar også for seg Drammens historie.

## Eksterne lenker
* Omtale på bokelskere.no
Capjongården

**Capjongården** er en tre etasjers forretningsgård på Bragernes torg i Drammen, bygd av kjøpmann og skipsreder Anthoni Capjon. Den herskapelige gården sto ferdig i 1868.

Etter bybrannen på Bragernes i 1866 bygde den rike kjøpmanns- og trelasthandlerfamilien Capjon en tre etasjers forretningsgård på hjørnet av Bragernes torg og Øvre Storgate, ved Bragernes torg. Capjon var opptatt av estetikk, og var blant stifterne av *Selskapet til Drammens forskjønnelse og gavn* i 1870. Bygningen ble tegnet av arkitekt Paul Due og reist med inspirasjon fra italiensk senrenessanse, med to identiske, symmetriske fasader som vender mot torget og mot Øvre Storgate som er bundet med et rundt hjørnetårn. Gården var den første av de store nye bygårdene på Bragernes Torg. Bygningen skulle gjenspeile byggherrens økonomiske makt og gode smak. Første etasje skulle benyttes som forretningslokaler, og de to etasjene over skulle inneholde leiligheter. Familien Capjon hadde tidligere en stor, to etasjers leiegård på den samme tomten som gikk tapt i bybrannen, hvor blant annet, byens telegrafkontor holdt til.

I årene 1862 til 1905 drev Christian Lauritz Blom manufakturforretning i gården. Drammens og Oplands Kreditbank åpnet i 1875 bankkontor i Capjongården og flere banker har hatt sine kontorer i gården gjennom årenes løp, blant annet Buskerudbanken, Fokus bank og Eiker Sparebank. I dag har Sparebanken Øst sine kontorer her.

Capjongården også kjent som bankgården, er en tre etasjers forretningsgård i italiensk renessansestil oppført etter den store bybrannen i 1866. Bygget er oppkalt etter kjøpmann og skipsreder Antoni Capjon som eide gården. Bygningen fikk kulturminneskilt fra Drammenhistorielag i 2018.

På folkemunne har Capjongården gått under betegnelsen *Bankgården*, dette fordi det har vært bankvirksomhet i bygget siden 1875. I dag holder Sparebanken Øst til i bygget, og bygget eies også av Sparebanken øst.
## Referanser


## Eksterne lenker
* Capjongården, Bragernes torv 2, fra Arc!
Gabriel Moseid

**Gabriel Endresen Moseid** (1882–1961) var en norsk gårdbruker og politiker (B). Han var innvalgt på Stortinget fra Vest-Agder i åtte perioder 1922–1953. Han var også ordfører i Vennesla 1921–1923.

## Biografi
Han var sønn av gårdbruker Endre Gundersen Moseid (1844–1909) og Ragnhild Svendsdatter (1860–1886), og var bestefar til Edvard Moseid.

Han gikk på amtsskole 1899–1900 og fortsatte deretter i to år på Søgne landbruksskole 1900–1902. Gabriel Moseid overtok farsgården Moseid i 1909. Han engasjerte seg i politikk og var medlem av Vennesla kommunestyre 1910–1913, 1913–1916, 1916–1919, ordfører 1919–1922. I denne tiden var han også bokholder og kasserer i Vennesla Sparebank i perioden 1915–1921. 

Etter det tyske angrepet på Norge i 1940 var Moseid medlem av presidentskapet og deltok i forhandlingene med tyskerne, hvor blant annet kong Haakon VII ble bedt å vurdere å trekke seg, og hvor et stort flertall av stortingsmennene deretter stemte for å avsette regjeringen, suspendere kongen og tilbakekalle Elverumsfullmakten.
 
## Offentlige verv
Moseid hadde en rekke offentlige verv, først i Vennesla kommune. Han møtte på Stortinget som 2. vararepresentant for Venstre i Mandalen i perioden 1919–1921, men ble medlem av Bondepartiet da dette ble stiftet i 1921. Etter at han ble valgt inn som fast representant på Stortinget i 1922, fikk han også en rekke sentrale verv. Han hadde vervet til 1953, men møtte også ved konstitueringen i 1954. Fra 1934 til 1945 var han president i Lagtinget. Noen av hans mange verv er nevnt nedenfor

* Formann Skolestyret Vennesla 1908 
* Formann Ligningsnemnda Vennesla 
* Medlem Skattelovkomiteen av 1929 fra 1929 
* Riksrevisor 1931–1946, 1947–1954 
* Medlem Turisttrafikkomiteen av 1932 fra 1932 
* Medlem Styret for Garantikassen for sparebanker 1932–1940 
* Medlem Kommunallovkomiteen av 1935 fra 1935 
* Medlem Prestelønningskomiteen av 1937 fra 1937 
* Nestformann Hovedstyret i Den Norske Stats Husbank 1946–1948, formann 1948–1949 
* Medlem Utvalg om beskatning av jordbruk og skogbruk av 1949 fra 1949 
* Medlem Statsselskapskommisjonen av 1953 fra 1953

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gjøkeredet

**Gjøkeredet** kan vise til

* ''Gjøkeredet'' (bok) – bok av Ken Kesey
* ''Gjøkeredet'' (film) – film basert på boka
Disaringvinge

**Disaringvinge** (*Erebia disa*) er en sommerfugl som tilhører den formrike slekten *[[Erebia]]* i gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den er oppkalt etter disene, kvinnelige guddommer i norrøn mytologi (for eksempel Frøya og Idunn). Svært mange dagsommerfugler har fått navn etter mytologiske figurer.

## Utseende
En middelsstor sommerfugl (vingespenn 42 – 48&nbsp;mm), oversiden brun. På forvingen er det et bredt, oransje tverrbånd nær spissen, på dette 3-4 svarte flekker som nesten alltid mangler hvit kjerne. Den største av disse er ikke dobbel, ulikt hos Emblas ringvinge, som ellers ligner. Bakvingens overside er ensfarget uten flekker. Forvingens underside er gulbrun med grå kanter, med gulkantede svarte øyeflekker, men uten et oransje tverrbånd. Bakvingens underside er grå, med et bredt, mørkere grått tverrbånd i den indre halvdelen. **Larven** er okergul-grønn, lysere på ryggen med en mørk ryggstripe og breie, lyse sidestriper.

## Levevis
Sommerfuglen flyr i juni-juli på myrer over tregrensen. Larven lever på gress og bruker to år på utviklingen.

## Utbredelse
Disaringvinge er sirkumpolar, det vil si at den finnes både i det nordligste Europa, det nordligste Asia og Nord-Amerika. I Norge finnes den bare i Lierne i Nord-Trøndelag, i Saltdal i Nordland og en del steder i Finnmark.

## Referanser


## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
* Norges sommerfugler
Thompson-kobling

**Thompsonkobling** er en videreutvikling av universalledd. En av de forbedrede egenskapene i forhold til det vanlige universalleddet er at en Thompsonkobling har et konstant forhold mellom vinkelhastighet på inngående og utgående aksel. Et Thompsonledd bestå av to universalledd som er montert koaksielt. En annen fordel ved denne løsningen er at det ikke finnes glideflater som i et vanlig homokinetisk ledd. Thompsonkobling er det første konstant-hastighetsledd som har disse egenskapene.
At leddet ikke inneholder glideflater hevdes å redusere krafttapet i leddet og forlenge levetiden i forhold til et ordinært konstanthastighetsledd.

Ifølge oppfinneren, Glenn Thompson, har leddet ca. 8% mindre tap enn tilsvarende systemer.

Løsningen har gitt oppfinneren prisen Australian Society for Engineering in Agriculture: Engineering Award.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Thompson Couplings Limited - Explanation of the Thompson coupling
* The Thompson Coupling – invented by Glenn Thompson ABC Television – *The New Inventors* – broadcast Feb 2007
* US patent 7,144,326  - Constant velocity coupling
* Australian Society for Engineering in Agriculture
Lincoln’s Inn Fields Theatre

**The Lincoln's Inn Fields Theatre** var et teater i bydelen Holborn i London. Teateret var i virksomhet fra 1695 til 1848, og var en videreføring av The Duke's Theatre, som i 1661 ble bygget på Lisle's Tennis Court – seinere Lincoln's Inn Fields.

Teateret oppførte både skuespill og musikkdramatiske verk. Det spesialiserte seg på oversatte dramaer og hjemlige musikkdramaer med folkelig tilsnitt. Blant de siste må særlig nevnes  uroppførelsen av John Gay og Johann Pepusch' *[[Tiggeroperaen]]* i 1728, som ble en stor suksess. Teateret viste de første offentlige oppførelsene av Henry Purcells *[[Dido og Aeneas]] * i 1700. Händels to siste operaer ble oppført her i 1740 og 1741.

## Referanser
Justizvollzugsanstalt Hünfeld

**Justizvollzugsanstalt Hünfeld** er det første delprivatiserte fengselet i Tyskland. Det ligger i Hünfeld i den østlige delen av delstaten Hessen, og har 502 fangeplasser.

## Det hessiske modellprosjektet
På grunn av overbelegget i de hessiske fengslene planla myndighetene allerede for noen år siden å bygge et nytt fengsel. Den hessiske justisministeren Christean Wagner mente erfaringene fra andre land, bl.a. USA, viste at private fengsler er rimeligere og mer effektive. I regjeringsprogrammet som CDU og FDP ble enige om våren 1999 ble det bestemt at planlegning, oppføring og drift av et nytt fengsel i størst mulig grad skulle overlates til private aktører.

Etter en grundig gjennomgang av de rettslige aspektene ved privat fengselsdrift ble det bestemt å drive fengselet i rammen av et offentlig-privat samarbeid.

Fengselet ble åpnet 7. desember 2005 av Hessens statsminister Roland Koch.

Et delprivatisert fengsel åpner i Baden-Württemberg i 2008, og Sachsen-Anhalt planlegger også å åpne et delprivatisert fengsel.
Mandriller

* drill
* mandrill

**Mandriller** (*Mandrillus*) er en slekt med terrestriske dyreaper som er nært beslektet med bavianer. Gruppen består av to arter, som i hovedsak har tilhold i regnskogen og (tidvis) på skogbevokst savanne. Begge artene er endemiske for det vestre Sentral-Afrika. De har lange furer på sidene av de avlange snutene og kjever med velutviklede hjørnetenner. Voksne hanner av mandrill har blå furer, mens drillens er svarte.

## Inndelingen
Inndelingen under følger i hovedsak Mammal Species of the World og er i henhold til Groves (2005). Norske navn og beskrivelser i parentes er nødvendigvis ikke offisielle navn og beskriveler.

* Catarrhini, østaper
** Cercopithecoidea
*** Cercopithecidae, dyreaper
**** Cercopithecinae, (kinnposeaper eller marekatter og bavianer og deres like)
***** Cercopithecini, (marekatter og deres like, stort sett trelevende)
****** *[[Allenopithecus]]*, sumpape, 1 art
****** *[[Miopithecus]]*, dvergmarekatter, 2 arter
****** *[[Erythrocebus]]*, husarape, 1 art
****** *[[Chlorocebus]]*, grønnmarekatter, 6 arter
****** *[[Cercopithecus]]*, marekatter, 24 arter
***** Papionini, (bavianer og deres like, stort sett terrestriske)
****** *[[Macaca]]*, makaker, 21 arter
****** *[[Lophocebus]]*, toppmangabeyer, 3 arter
****** *[[Rungwecebus]]*, høylandsmangabey, 1 art
****** *[[Papio]]*, bavianer, 5 arter
****** *[[Theropithecus]]*, kappebavianer, 1 art
****** *[[Cercocebus]]*, mangabeyer, 6 arter
****** *[[Mandriller|Mandrillus]]*, mandriller, 2 arter
******* *[[Drill (ape)|M. leucophaeus]]*, drill
******* *[[Mandrill|M. sphinx]]*, mandrill

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Skate

**Skate** kan referere til:

* Skater en gruppe bruskfisker
* Skate (writer) er en graffitiartist
* Styring og koordinering av tjenester i e-forvaltning, et norsk statlig råd
Helge Fossum

**Helge Fossum** (født 11. februar 1984) er en norsk politiker som er assisterende generalsekretær i Fremskrittspartiet. Han var tidligere statssekretær ved statsministerens kontor under regjeringen Solberg. 

Han var gruppeleder for FrPs kommunestyregruppe for perioden 2007–2011 på Ringerike og var fra 2. januar 2008 er han også politisk rådgiver sentralt i partiet. Helge Fossum ble første gang valgt inn i kommunestyret for Ringerike FrP ved kommunevalget i 2003. Han ble også valgt til fylkestinget i Buskerud for perioden 2007–2011. Fossum har vært bosatt på Slattum, og representerte FrP i kommunestyret i Nittedal for perioden 2011–2015.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Belg

**Belg** kan sikte til:

* Belgfrukt, en frukt av en plante i erteblomstfamilien
* Blåsebelg, et redskap for å blåse luft på ild eller til å lage lyd i musikkinstrumenter
* Belg (Hunsrück), et sted i Tyskland
Polarringvinge

**Polarringvinge** (*Erebia medusa*) er en sommerfugl som tilhører den formrike slekten *[[Erebia]]* i gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den er en sterkt nordlig art som i Norge bare finnes i Finnmark.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 34 – 40&nbsp;mm), brun sommerfugl. Mønsteret på over- og undersiden av vingene er nesten identisk. Både for- og bakvingen har vanligvis ca. tre små, gulkantede svarte flekker nær spissen, de største av disse har ofte hvit kjerne. Ellers er sommerfuglen ensfarget brun.

## Levevis
Sommerfuglen flyr i juni – august på enger og bakker i lavlandet. Larven lever på myskegras (*Millium effusum*) og myrrapp (*Poa palustris*) og bruker to år på utviklingen.

## Utbredelse
Polarringvingen finnes i Finnmark, nær Utsjok i Nord-Finland og i det nordlige Russland østover til Lena. Den mangler i svensk Lappland.

## Referanser




## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Norges sommerfugler
Ulrika Jonsson

**Ulrika Jonsson** (født 16. august 1967 i Sollentuna) er en svensk programleder, skuespiller og forfatter.

Jonsson utvandret fra Sverige til Storbritannia som 12-åring. Hun er en kjent TV-profil i Storbritannia. Hun har blant annet vært programleder for Gladiatorerna, Good Morning Britain, Miss World og Eurovision Song Contest 1998. Hun har også vært programleder i Sverige, hun har blant annet presentert værmeldingen på svensk TV3.

Jonsson ble mye omtalt etter sin påståtte kjærlighetsaffære med den svenske fotballtreneren Sven-Göran Eriksson.

## Bibliografi
* 2002 – *Honest*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nicole Scherzinger

**Nicole Prescovia Elikolani Valiente Scherzinger** (født 29. juni 1978 i Honolulu), også kjent som **Nicole Kea**, er en amerikansk sangerinne (sopran), danser og sangskriver, kjent særlig som forsanger for The Pussycat Dolls.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Nicole Scherzinger ble født på Hawaii med en hawaiisk/ukrainsk mor og en filippinsk far, men er oppvokst i Louisville, Kentucky med sin stefar Gary, mor Rosemary, samt søsteren Ke'ala.

### Karriere
I 2001 deltok hun i jentegruppen Eden's Crush i den første sesong av Popstars på amerikansk tv. Gruppen fikk en hit samme år med singelen Get Over Yourself, som nådde topp 5 på de amerikanske salgshitlister. Gruppen ble senere oppløst etter en rekke problemer hos plateselskapet.

Senere hadde hun en rekke soloopptredender under kunstnernavnet «Nicole Kea». I den forbindelse deltok hun på soundtracket til filmen *[[50 First Dates]]* (2003).

I juni måned samme år ble hun med i burleskgruppen Pussycat Dolls, som skulle relanseres som en popgruppe. Nicole ble tildelt tittelen som frontfigur, og gruppen hadde stor suksess med deres debutalbum PCD Med denne gruppa fikk hun selv og de andre deltakerne stor suksess både hjemme i USA og i utlandet – heriblant Europa.

Hennes første soloalbum, *[[Her Name Is Nicole]]*, var ment å komme ut i 2007, men ble utsatt til våren 2009. Det ble sluppet ut to offisielle singler: «Whatever U Like» og «Baby Love». 

I 2012 var hun aktuell i filmen *[[Men in Black 3]]*.

Scherzinger er en sopransanger. ''The Telegraph'' beskriver henne som en utrolig sanger med en pregløs stemme. ''The Guardians'' anmelder beskriver Scherzinger som en dyktig klubbsanger som har gjort karriere langt over sitt ferdighetsnivå. Andrew Lloyd Weber mente hennes fremføring av «Memory» fra *[[Cats]]* var den beste han hadde hørt. *Evening Standard* mente at Scherzingers fremføring er den neste beste, bak Elaine Paige, hun ble nominert til Laurence Olivier Award for fremføringen som ble beskrevet som elegant.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Onager (våpen)

**Onager** var et romersk beleiringsvåpen. Navnet fikk det fra den hoppende bevegelsen som oppsto når våpenet ble avfyrt. Dette minnet om sparkene til et iransk vill-esel – en onager. Det er en form for katapult og bruker tvunnet rep, ofte av kvinnehår, til å gi kastenergien.

En onager består av et rekangulært rammeverk som ligger på bakken. Festet til denne er det to føringsbjelker og en kraftig stokk til endestopp. Mellom føringsbjelkene er en kastarm. Denne er fremme festet i et stramt tvunnet rep som gir energi til kastet. I den øvre enden av kastarmen er det en slynge som bærer prosjektilet. Med et tau ned til et spill trekkes kastarmen bakover og ned, slynga lades og onageren er klar til skudd. Ved avfyring slippes kastarmen ved at en låsebolt slås ut med hammer. Kastarmen slår fremover til endestopp og prosjektilet kastes. Når kastarmen møter endestopp skjer dette med slik kraft at onageren «sparker bakut» med stor villskap, derav navnet. De voldsomme bevegelsene forsøker en å dempe ved at det legges en polstring på endestopp. 

Mange former for prosjektil kunne benyttes: store steiner mot festninger eller mengder med småstein mot soldater som kardeskladninger i munnladekanoner. Mot byer kunne det benyttes brannbomber. Dyrekadaver ble også brukt for demoralisering av fienden.

De kraftige bevegelsen ved avfyring satte visse begrensninger på hvor onageren kunne settes inn. På festningsmurer, i beskyttelsesgroper eller på smale terrengformer kunne de ikke brukes.

Dersom de skulle ha god rekkevidde og evne til å kaste tunge prosjektiler ble onageren selv stor og uhåndterlig. Selv med hjul ble de tungvinte å flytte til nye posisjoner, men på plass var de imidlertid effektive og kunne kaste 100-350m med betydelig prosjektilvekt.

I det romerske keiserdømmets tid ble onageren også tatt i bruk som feltskyts, trukket at to okser. En legion kunne bringe med seg 10 onagere og 55 kjerrermonterte ballistaer. 

I middelalderen, ca. 1200, ble det utviklet en noe lettere onager der slynga var erstattet med en «jerngryte». Dette gjorde det lettere å lade med kardeskladning. Dette våpenet er også omtalt som  mangonel, dog kan dette navnet ha blitt brukt også for andre former for beleiringsutstyr.

## Eksterne lenker
* Mangonel.com Byggesett, tegninger, bøker mm.(Engelsk)
* Onager Physics En analyse av Onager. (Eng)
* Tegninger (Eng)
* Onager Animasjon
Claus Frimann Clasen

**Claus Frimann Dahl Clasen** (født 7. juli 1894, død 29. mars 1970), bedre kjent som **Lyktemanden**, var en norsk visedikter, underholder og moromann i radioens barndom.

Av yrke var han assurandør, var ansatt i Storebrand, men stiftet senere sin egen assuranseforretning. 

Da Kringkastningsselskapet A/S begynte sine sendinger fra Telegrafbygningen i Oslo i 1925, ble Lyktemannen Norges første moromann i radio hvor han hadde sine ukentlige programmer på en halv time. Frimann Clasen skrev også en mengde revyviser under sitt pseudonym, Lyktemanden.

Lyktemandens ukerevy fortsatte også etter at NRK overtok all kringkasting i 1933, og gikk helt frem til 1940. Innholdet vekslet mellom monologer og satiriske og humoristiske viser om aktuelle begivenheter. Den gang som nå var parodier på andre radioprogrammer, f.eks. værvarsling, landbruksnytt og fotballreportasjer, noe som slo an.

Frimann Clasen var meget produktiv, han skrev  viser for radio fra 1925 til 1940. I tillegg skrev han store mengder reklameviser, revyviser og slagertekster, og 1947 anslo han sin totale produksjon til minst  viser, vers og leilighetsdikt. 

Av hans dikt og sanger er han i dag mest kjent som opphavsmannen til *[[Lykkeliten (sang)|Lykkeliten]]*, en sang han skrev da hans sønn Tom Frimann Clasen ble født i 1927.

Han var også far til sportskommentatoren Paal Clasen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Lyktemanden hos MICs nettavis
* Teksten til ''Lykkeliten''
Diskontinuerlig

En graf eller funksjon er **diskontinuerlig** hvor den ikke er kontinuerlig. I slike tilfeller er den ikke definert for alle verdier.

## Bruddpunkt

Et vanlige tilfelle er funksjoner som for en funksjonsverdi blir dividert på 0. Eksempel på en funksjon som ikke er definert for 1:
: f(x) = \frac{x}{x - 1} \mbox{, } x \isin ( 0, 2 ) 

Dette kalles for et *bruddpunkt*. Et slik punkt er ikke definert for den gitte funksjonen, men utgjør grensen for funksjonen fra begge sider. Et bruddpunkt opptrer som et «hull» i grafen. Ofte er bruddpunktet en vertikal asymptote.
Barbatus

**Barbatus** (latinsk opprinnelse, «skjeggete») kan sikte til:

Mennesker

* Marcus Horatius Barbatus
* Lucius Cornelius Scipio Barbatus
* Barbatus of Benevento

Dyr

* *[[Apus barbatus]]*
* Bartesvin, *Sus barbatus*
* *[[Dianthus barbatus]]*
* *[[Gypaetus barbatus]]*
* *[[Penstemon barbatus]]*
* *[[Plectranthus barbatus]]*
* *[[Pogonomyrmex barbatus]]*
* *[[Pycnonotus barbatus]]*
* Sjakkbrettpansermalle, *Callichthys/Corydoras/Scleromystax barbatus*
* Storkobbe, *Erignathus barbatus*
Volume 1 (CKY-album)

***Volume 1*** er CKYs debutalbum. Albumet har blitt utgitt en rekke ganger på forskjellige plateselskap, med forskjellige titler og cover.

Det opprinnelige coveret viste en kunstnerisk gjengivelse av den berømte hendelsen hvor Budd Dwyer skyter seg selv på direktesendt fjernsyn. Plateselskapets manager mislikte coveret og bestemte at det skulle skiftes ut. I tillegg ville han at bandet skulle skifte navn til noe mindre aggressivt. Det neste coveret viser CKYs hovedgitarist Chad Ginsburg (som spilte bass på dette albumet) når han framfører sitt kjente triks «Bitch Toss». «Bitch Toss» går ut på å kaste gitaren rundt nakken 360 grader, og ta den imot når den kommer tilbake. Dette coveret har blitt trykket i forskjellige farger.

I det forskjellige utgavene av albumet har bandet vært kjent som Camp Kill Yourself, Camp og til sist CKY. Albumets tittel har vært Camp Kill Yourself, *Volume 1*, *CKY* og *Camp Volume 1* før det endelige *Volume 1*.

Albumet har vært utgitt på Teil Martin International, Volcom Entertainment og Island Records. Albumet er nå utsolgt og ingen planer om nye opplag foreligger. Da bandet forlot Island uttrykte de at deres nye plateselskap ville relansere albumet, men de er nå i stallen til Roadrunner Records som ikke ønsker å relansere albumet.

96 Quite Bitter Beings var den eneste singlen fra albumet.

## Sporliste
Alle sanger av Deron Miller
# «96 Quite Bitter Beings» – 3:22
# «Rio Bravo» – 3:10
# «Disengage the Simulator» – 3:03
# «The Human Drive in Hi-Fi» – 3:20
# «Lost in a Contraption» – 3:22
# «Knee Deep» – 3:35
# «My Promiscuous Daughter» – 3:16
# «Sara's Mask» – 5:01
# «To All of You» – 23:42
# Skjulte spor: «Rio Bravo Reprise» og «Halfway House».

## Utgave

## Deltakende
*Deron Miller &ndash; vokalist, gitar, bass
*Chad I. Ginsburg &ndash; gitar
*Jess Margera &ndash; trommer

## Eksterne lenker
*
Office of Strategic Services

**Office of Strategic Services** (**OSS**) var en amerikansk etterretningsorganisasjon under andre verdenskrig. Den var forløperen til Central Intelligence Agency (CIA).

Før opprettelsen av OSS ble amerikansk etterretning utført ad hoc av vidt forskjellige deler av regjeringsapparatet uten noen overordnet kontroll. For eksempel hadde marinen og hæren separate krypologiavdelinger, som ikke bare var rivaler, men også nektet å dele viktige gjennombrudd.

OSS var involvert i flere hemmelige operasjoner i Norge og Sverige under krigen, blant annet Sepalsoperasjonen, Operasjon Rype og Westfield Mission.

OSS ble oppløst høsten 1945 og etterfulgt av CIA i 1947.

## Litteratur
* Tore Pryser *USAs hemmelige agenter*, 2010 
* Frode Lindgjerdet *Kampen om Nordlandsbanen 1944–45*, Ares Forlag, 2016 

## Eksterne lenker
* 
* The OSS Society
* En samling OSS lenker
* Bok om Sepalsoperasjonen 
* OSS hos Store norske leksikon
* Operasjon Rype
* OSS Gjefsjøen
Samveldebukten

**Samveldebukten** (engelsk: *Commonwealth Bay*) er en åpen bukt i Antarktis som er ca. 48 kilometer bred ved åpningen som ligger mellom Point Alden og Cape Gray. Den ble oppdaget i 1912 av Douglas Mawson, som også satte opp basen for sin ekspedisjon på Cape Denison som ligger i enden av bukten.

Bukten ble også navngitt av Mawson etter samveldet Australia. Bukten er i Guinness rekordbok og i den åttende utgaven av National Geographics atlas oppført som det mest forblåste stedet på jorden med vinder som jevnlig overstiger 240 kilometer i timen.