open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Østerrikes delstater

**[[Østerrike]]s [[delstat]]er** har lenge hatt en viss selvstendighet, som gjorde og gjør dem til mer selvstendige enheter enn rene administrasjonsdistrikter.

## Republikken Østerrike (dagens delstater)
Fra og med grunnloven fra 1920 er Østerrike en forbundsstat. Dens delstater heter *Bundesländer* («forbundsland») og har stor selvstendighet med egne lovgivende delstatsparlamenter (*Landtage*) og delstatsregjeringer (*Landesregierungen*).

Østerrike består av ni slike delstater:

## Østerrike-Ungarn (Cisleithanias kronland)
Etter omorganiseringen av det østerrikske keiserriket i 1867 fikk den ungarske riksdelen (Transleithania) større selvstendighet.

Den østerrikske riksdelen (Cisleithania) bestod av femten såkalte *Kronländer* («kronland»). Selv om disse ikke var autonome, hadde mange av disse rettslige særtrekk og var derfor heller ikke rene forvaltningsdistrikter.

Østerrikes kronland før første verdenskrig var:
Edward Jenner

**Edward Jenner** (født  i Berkeley i Gloucestershire i England, død 26. januar 1823 samme sted) var en britisk lege. Han er kjent som opphavsmannen til moderne vaksinasjon da han fant en vaksine mot kopper, et virus som tidligere tok livet av flere hundre millioner mennesker.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Jenner var prestesønn. Han fikk sin utdannelse på Grammar School i Cirencester, studerte anatomi og kirurgi ved St George's Hospital i London, og vendte så hjem for å starte legepraksis.

### Virke

En ofte fortalt anekdote, som stammer fra John Barons biografi utgitt i 1838, vil ha det til at Jenner som barn hørte en budeie fortelle at hun ikke kunne få smittekopper (vanlige kopper), ettersom hun allerede hadde hatt kukopper.

Jenner var ikke den første som hadde foretatt vaksinasjonsforsøk og på 1700-tallet kom variolasjon, der verk fra koppesyke ble påført friske personer for å framkalle immunitet, i bruk i Europa. I Tyrkia hadde man praktisert okulasjon med intakte menneskelige koppervirus, og denne metoden var blitt brakt til Europa av Mary Wortley Montagu og praktisert av blant andre Jan Ingenhousz. Dette var imidlertid en mer risikabel metode idet det dreide seg om selve kopperviruset. Fra 1770 var det i England og Tyskland også folk som Benjamin Jesty (1774) og Peter Plett (1791) som benyttet seg av kukoppesekret.

I 1796 utbrøt kukopper på en gård i Berkeley. Den 14. mai 1796 utsatte han en åtteårig gutt ved navn James Phipps for sekret fra kukopper som hadde utviklet seg på den unge budeia Sarah Nelmes hånd. En typisk kukoppe utviklet seg på guttens arm. Seks uker senere gjorde Jenner en inokulasjon (variolasjon) med menneskelige kopper. Denne inokulasjonen førte ikke til noen reaksjon, for gutten var immun mot kopper. Jennings hadde dermed utført en vaksinering med sekret fra en kukoppe på et menneske og vist at den beskyttet mot kopper.

I 1798 publiserte han resultatene fra 23 tilfeller i *An inquiry into the causes and effects of the variolæ vaccinæ, a disease... known by the name of the cowpox*. Imens utførte han flere forsøk – også på sin egen elleve måneder gamle sønn. Han publiserte i 1799 og 1800 ytterligere to skrifter om dette. Til å begynne med ble Jenner møtt med kritikk og mistro, men snart spredte Jenners vaksinasjonsmetode seg over hele verden. I Danmark-Norge ble det innført tvungen koppevaksinering for alle i 1810.

Jenner skapte ordet «vaksinering» det latinske ord for ku, *vacca*.

Det britiske parlament tildelte ham i 1802 en æreslønn på  pund sterling og i 1806 en ny æreslønn på  pund sterling.

## Publikasjoner
* 1798 *An Inquiry into the Causes and Effects of the Variolæ Vaccinæ*
* 1799 *Further Observations on the Variolæ Vaccinæ, or Cow-Pox.*
* 1800 *A Continuation of Facts and Observations relative to the Variolæ Vaccinæ* 40 sider 
* 1801 *The Origin of the Vaccine Inoculation* 12 sider

## Referanser


## Litteratur
* John Baron: *The Life of Edward Jenner*, 1838, Bind 1, Bind 2

## Eksterne lenker
* 
*
637

## Begivenheter
*Araberne inntar og plyndrer Ctesiphon i Mesopotamia.

## Fødsler
*Klodvig II, konge av Neustria og Burgund

## Dødsfall
636

## Begivenheter
* Chintila blir vestgoternes konge
* Rothari blir konge i Det langobardiske kongerike

## Dødsfall
* Sisenand, vestgoternes konge
* Arioald, konge i Det langobardiske kongerike
633

## Begivenheter
* 12. oktober – I slaget ved Hatfield Chase slo Penda av Mercia og Cadwallon ap Cadfan av Gwynedd Edwin av Northumbria. Edwin falt i slaget.

## Dødsfall
* 12. oktober – Edwin, konge av Northumbria og Bretwalda
632

## Begivenheter
* Yazdegird III blir konge i Persia

## Dødsfall
* 8. april – Charibert II, konge av Aquitaine
* 8. juni – Muhammed, islams profet
* Hormizd VI, konge i Persia
* Chilperik, konge av Aquitaine
631

## Begivenheter
* Hormizd VI blir konge i Persia.
* Sisenand blir vestgoternes konge
* York erkebispedømme ble opprettet.

## Dødsfall
* Suintila, vestgoternes konge
630

## Begivenheter
*Shahrbaraz dreper Ardashir III og blir konge i Persia
*Muhammed leder en hær inn i Mekka, tar byen og knuser hedenske gudebilder der.

## Fødsler
*Sigibert III, konge av Austrasia

## Dødsfall
*Ardashir III, konge i Persia
*Shahrbaraz, general og konge i Persia
629

## Begivenheter
* Dagobert I blir frankernes enekonge
*Ansegisel blir rikshovmester i Austrasia

## Dødsfall
* Klotar II, frankernes enekonge
628

## Begivenheter
* Kavadh II blir konge i Persia
* Ardashir III blir konge i Persia

## Dødsfall
* Khosrau II Parvez, konge i Persia
* Kavadh II, konge i Persia
634

## Begivenheter
* Slaget ved Heavenfield ved Hexham i England. Oswald av Bernicia slo waliserne, og Cadwallon ap Cadfan av Gwynedd falt i slaget.
* Sigibert III blir konge av Austrasia

## Dødsfall

* Cadwallon ap Cadfan, konge av Gwynedd
627

## Begivenheter
* 12. desember – Slaget ved Nineveh; keiser Heraklios av Byzants beseirer perserne.
* Mekkanerne beleirer Medina, men klarer ikke å ta byen.

## Dødsfall
* Godinus, rikshovmester i Burgund
626

## Begivenheter
* Arioald blir konge i Det langobardiske kongerike
* Godinus blir rikshovmester i Burgund

## Fødsler
* Heraklonas Konstantin, keiser i Østromerriket i 641

## Dødsfall
* Adaloald, konge i Det langobardiske kongerike
620

## Begivenheter
* Slaverene angriper Thessaloniki.
* Medina konverterer till islam.

## Fødsler
;Dato ukjent
* Basolus, fransk benediktiner og eremitt (ca. dato).
* Cedd, biskop av London (ca. dato).
* Li Tai, prins av Tang-dynastiet (ca. dato).

## Dødsfall
* 25. september &ndash; Finbarr av Cork (f. ca. 550, irsk biskop.

;Dato ukjent
* Chuluo Khan, hersker av Göktürkene
* Dorotheus av Gaza, kristen munk og abbed (ca. dato).
* Eleutherius, bysantinsk eksarkat av Ravenna.
* Imerius av Immertal, katolsk helgen, sveitsisk munk, eremitt og misjonær (ca. dato).
* Mirren av Benchor, katolsk helgen, irsk munk og misjonær (ca. dato).
* Shen Faxing, tjenestemann ved Sui-dynastiet, selvutnevnt konge av Liang.
* Sisebur, vestgoternes konge i Hispania fra 612 til 620 eller 621.
616

## Begivenheter
*Adaloald blir langobardisk konge og konge av Italia
*Slaget ved Idle: mellom Raedwald av East Anglia og Æthelfrith av Northumbria. Raedwald gikk seirende ut av slaget, og Aethelfrith falt.
*ca. 24. februar – Eadbald innsatt som konge av Kent etter faren Aethelberts død.

## Fødsler
*Grimoald den eldre, rikshovmester i Austrasia

## Dødsfall
*24. februar – Kong Æthelbert av Kent
*Agilulf, langobardenes konge
615

## Begivenheter
* St. Adeodatus (Deusdedit) etterfølger St. Bonifatius IV som Pave av Den katolske kirke.
* Khosrau II av Persia erobret Jerusalem. 
* Suibne Menn mac Fiachai drepte Máel Coba mac Áedo.

## Dødsfall
* Máel Coba mac Áedo, ifølge irske annaler og kongerekker overkonge av Irland.
622

## Begivenheter
* Profeten Muhammeds utvandrer fra Mekka til Medina, året danner utgangspunktet for tidsregning innen islam.
621

## Begivenheter
* Reccared II blir vestgoternes konge, men blir drept samme år og etterfølges av Suintila

## Fødsler
* Ardashir III, konge i Persia (628–630)
* Reccared II, vestgoternes konge
* Sisebur, vestgoternes konge

## Dødsfall
* Sisebur, vestgoternes konge i Hispania fra 612 til 620 eller 621.
613

## Begivenheter
* Teoderik II dør og overlater tronen til sin uekte sønn, Sigibert II, som blir drept av Klotar II. Klotar blir frankernes enekonge.
* Warnakar II blir rikshovmester i Burgund.

## Dødsfall
* Teoderik II, konge av Burgund og Austrasia
* Sigibert II, konge av Burgund og Austrasia
* Brunhilda, dronning i Austrasia
612

## Begivenheter
* Sisebur blir vestgoternes konge
* Teoderik II blir konge av Austrasia
* Warnakar II blir rikshovmester i Austrasia

## Fødsler
* 3. mai - Konstantin III, keiser i Østromerriket

## Dødsfall
* Gundemar, vestgoternes konge
* Teodebert II, konge av Austrasia
611

## Begivenheter
* Det cerdiske dynastis Cynegils tok over etter Ceolwulf som konge over Kongeriket Gewissæ.

## Dødsfall
* Ceolwulf of Wessex, konge over Kongeriket Gewissæ.
610

## Begivenheter
* Herakleios blir keiser i Østromerriket
* Muhammed begynner å preke i Mekka

## Fødsler
* Ergica, vestgoternes konge

## Dødsfall
* 5. oktober - Flavius Fokas, keiser i Østromerriket
* Witterik, vestgoternes konge
607

## Begivenheter
* 19. februar – Bonifatius III blir pave, etterfølger Sabinian (d. 606).
;Dato ukjent
* Den bysantinske keiseren Fokas anerkjente paven som overhode for alle kristne, og Roma ble dermed «hovedstad» for kirken.

## Dødsfall
* 12. november &ndash; Pave Bonifatius III, blir etterfulgt av Bonifatius IV året etter.
606

## Begivenheter
* Teoderik II gifter seg med Ermenberga, datter til vestgoternes kong Witterik.

## Dødsfall
* Protadius, rikshovmester i Burgund
605

## Begivenheter
* Laurentius ble den andre erkebiskop av Canterbury.
* Fergnae av Iona overtok som Abbeden av Iona etter Lasrén av Iona.

## Fødsler
* Keiser Gong av Sui, det kinesiske Sui-dynastiets siste keiser.

## Dødsfall
* 26. mai (eller i 604) Augustin av Canterbury, første erkebiskop av Canterbury.
604

## Begivenheter
* Den første St. Paul-katedralen i London ble grunnlagt av Æthelbert av Kent
* Protadius ble rikshovmester i Burgund.

## Dødsfall
* 12. mars - Gregor I den store (f. ca. 540) katolsk pave fra 3. september 590 til sin død.
* 26. mai (eller i 605) - Augustin av Canterbury, første erkebiskop av Canterbury.

;Dato ukjent
* Áed Sláine mac Diarmato, ifølge irske annaler og kongerekker overkonge av Irland.
* Bertoald, rikshovmester i Burgund
* Colmán Rímid mac Báetan, ifølge irske annaler og kongerekker overkonge av Irland.
* Keiser Wen av Sui, grunnlegger og første keiser av Kinas Sui-dynasti.
603

## Begivenheter
*Langobardene erobrer Cremona og Mantova.
*Witterik blir vestgoternes konge.

## Fødsler
* Dagobert I, frankernes konge

## Dødsfall
*Liuva II, vestgoternes konge
602

## Begivenheter
* Flavius Fokas blir keiser i Østromerriket

## Fødsler
*Adaloald, langobardisk konge og konge av Italia 616 - 626
*Ansegisel, rikshovmester i Austrasia

## Dødsfall
* 27. november - Maurikios, østromersk keiser
609

## Begivenheter
* Changzhous «store kanal» ble anlagt.
* pave Bonifatius IV fikk Pantheon som gave av den bysantinske keiser Fokas.
* Edessa ble tatt av Sasanidene.

## Dødsfall
* 20. oktober &ndash; Ursicino (f. 562), erkebiskop av Torino.
608

## Begivenheter
* 15. september – Bonifatius IV valgt til pave.
* Eochaid Buide ble konge av Dál Riata etter sin far Aedan mac Gabráin.
* Den første registrerte feiringen av halloween innen Den romersk-katolske kirke.
* Khosrau II angrep Khalkedon.
* Beowulf kan ha blitt skrevet.
* Prins Shotoku av Japan utnevnte for andre gang Ono no Imoko som offisielt sendebud til Sui og sendte ham til hoffet der.

## Dødsfall
* 17. april – Aedan av Dalriada, konge av Dalriada i Skottland (f. ca. 532)
601

## Begivenheter
*Augustin ble første erkebiskop av Canterbury.
*Langobardene erobrer Padova.
*Liuva II blir vestgoternes konge.

## Fødsler
* Sigibert II, konge av Burgund og Austrasia

## Dødsfall
*Reccared I, vestgoternes konge
600

## Fødsler
* Yan Liben (d. 673), ledende figurmaler fra Tang-dynastiet i Kina.

## Dødsfall
* Beop av Baekje (f. *ukjent*), 29. konge i det koreanske kongedømmet Baekje.
Höör

**Höör** er et tettsted i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Det er Höör kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

Den uvanlige stavemåten med to ö-er i navnet ble innført i 1917 etter problemer med postgangen i Sverige. Tidligere var det vanlig at brev som ble sendt lokalt innen et mindre område, kunne merkes «Härstädes» eller bare «Här» istedenfor med full postadresse. Da skjedde det ofte at brev ble feilsendt til tettstedet Hör. Stavemåten ble derfor offisielt endret til Höör, selv om skriveformen Hör fortsatt var i bruk i flere år.


Fil:H%C3%B6%C3%B6r_church.jpg|Höör kirke
Fil:Hoeoer-Station.jpg|Höör stasjon
Fil:H%C3%B6%C3%B6r_pond.jpg|Ankdammen


## Referanser
Klippan

**Klippan** er et tettsted i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Det er Klippan kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

På 1500-tallet anla Tycho Brahes onkel Steen Clausen Bille, en papirmølle ved det nærliggende Herrevad kloster. Produksjon i større skala oppsto på 1600-tallet, og Klippans forgjenger, bondebyen Åby, vokste seg stadig større. 

Klippan er kjent for sin produksjon av ull samt den brutalistiske Sankt Petri kirke. I nærheten ligger også det berømte vertshus og overnattingssted *Kalle på Spången*. Den skånske lokalbane *Pågatåget* stopper ved Klippan stasjon. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Länsstyrelsen om Klippan
Salzburg

**Salzburg** (bairisk: *Såizburg*) er en by i Østerrike, nær grensen til Bayern i Tyskland. Den er hovedstad i den likelydende delstaten Salzburg. Byen ble grunnlagt i romertiden som Juvavum i provinsen Noricum. Den forfalt etter vestromerrikets sammenbrudd, men gjenoppbygging ble påbegynt ca. 700 e.Kr. Da fikk også byen sitt nåværende navn etter Salzach (betyr «Saltelven»); den var en viktig eksportør av salt. Salzburg er bl.a. Mozarts fødeby. Om Klima, se Østerrikes geografi.

Byen var sammen med sørkoreanske Pyeongchang og russiske Sotsji kandidat til å arrangere Vinter-OL 2014, en kamp Sotsji vant.

## Samferdsel
Salzburg har jernbaneforbindelser til byer som München og Zürich, med bl.a. ICE-tog, forbindelser til Italia, samt lokaltog og andre tog til andre steder i Østerrike. Byen utmerker seg først og fremst med et av Europas største trolleybussnett, som tar en stor del av lokaltrafikken. I 2009 hadde byens 55 trolleybusser, fordelt på ni ordinære ruter og én rushtidsrute, 38 mill. passasjerer (Hondius 2010). Den har også ca. 10 bussruter. Mens ca. 7 % av reisene i Østerrike skjer med sykkel, er andelen i Salzburg 16 % (bare Bregenz har høyere sykkelandel). Dette tilskrives 30-soner, utbygging av sykkelveier og gode parkeringsmuligheter.

Selv om kollektivtrafikken står sterkt i forhold til bystørrelsen, er biltrafikken betydelig; to motorveier møtes i Salzburg. Byen har en internasjonal flyplass.

## Bilder

SalzburgerAltstadt02.JPG|Salzburg. Slottet Hohensalzburg i bakgrunnen
Salzburg Airport from the air.jpg|Flyplassen i Salzburg
Map of the Salzburg trolleybus.png|Trolleybussnettet er blant Europas største


## Referanser


## Kilder
* Harry Hondius 2010: *Neue Obusse für den Stadtbus Salzburg*. Stadtverkehr 4/2010, s. 18.

## Eksterne lenker
* 
*
Salzburg (delstat)

**Salzburg** er en delstat i Østerrike, som tilsvarer omtrent det historiske området Salzkammergut. Salzburg ligger mellom delstatene Oberösterreich, Steiermark, Kärnten, Tirol og den tyske staten Bayern. Hovedstaden i delstaten er byen Salzburg. 

## Geografi
Hovedfloden er Salzach.
Den sørlige delen av Salzburg er dominert av Alpene med bl.a. Tauern og Großvenediger.
Det nordligste området (Flachgau), som omtrent begynner ved byen Salzburg, ligger utenfor Alpene og er forholdsvis flatt.

## Administrativ inndeling
Ved siden av bydistriktet (*Statutarstadt*) Salzburg består Salzburg av 118 kommuner (*Gemeinden*) i fem distrikter (*Bezirke*, forvaltningsstedet er gitt i parentes):
* Flachgau eller Salzburg-Umgebung
* Lungau (Tamsweg)
* Pinzgau (Zell am See)
* Pongau (St. Johann im Pongau)
* Tennengau (Hallein)

## Historie
Allerede rundt år 700 ble det grunnlagt klostere i Salzburg.
Fra 739 var Salzburg et bispesete, og landet ble erkebispedømme i 798.
Sin betydning (og sitt navn) fikk delstaten på grunn av saltforekomstene:
Salzburg var den viktigste saltleverandøren for Bayern, som det opprinnelig hørte til.
Landet fikk riksumiddelbarheten, dvs. ble et fyrstbispedømme, under Karl den store.
Salzburg ervervet i sin storhetstid store eiendommer i forskjellige områder i dagens Østerrike (i Tirol, Kärnten og Steiermark), Tyskland (Bayern), Italia (Friaul) og Slovenia (Krain).

Salzburg forble et uavhengig fyrsterkebispedømme inntil sekulariseringen i 1803.
Etter først å ha blitt et kurfyrstedømme under Ferdinand III av Toskana, kom Salzburg 1805 til Østerrike.
Etter Napoleons seier over Østerrike og Tirol hørte Salzburg mellom 1809 og 1816 til Bayern, men ble i Wienerkongressen gitt tilbake til Østerrike.
Samtidig ble flere større områder (bl.a. Zillertal) lagt under Tirol, mens resten ble forvaltet fra Oberösterreich.
Denne «resten» ble i 1850 et eget kronland, og i 1921 en delstat i den nye østerrikske republikken.

## Eksterne lenker
* 
*  Salzburgs delstatsregjering
Landskrona

**Landskrona** (tidligere dansk: **Landskrone**) er en by i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Byen er administrasjonssenter for Landskrona kommune. I 2010 hadde tettstedet Landskrona  innbyggere.

## Om Landskrona
Landskrona fikk bystatus i 1413 av Erik av Pommern, og ved freden i Roskilde 1658 ble byen svensk. En av byens hovedattraksjoner Landskrona slott, bygget av den dansk-norske kongen Christian III. Det er ferjeforbindelse til øya Hven, hvor astronomen Tycho Brahe residerte. Broren hans Jørgen Ottesen Brahe var lensmann på Landscrone slot 1588-91, og hadde der besøk av broren i de nyoppførte bygningene innenfor slottsmurene. 

## Moderne tid
Byens kunsthall ble bygget i 1963 til byens 550-årsjubileum som en utstillingshall for industrielt design. Den er tegnet av arkitekt Sten Samuelsson, og er den eneste bygning som ble stående i slottsparken etter at jubileet var over. Kaptensgårdens skulpturpark, som omgir kunsthallen, er en permanent skulpturpark. Byen er kjent for sine mange vakre kolonihaver. 

Idrettshallen i Landskrona, med sine 1100 sitteplasser, ble tegnet av den danske arkitekt Arne Jacobsen og innviet i 1965. Fotballaget Landskrona BoIS kommer fra Landskrona.


Citadellet Landskrona.JPG|Citadellet i Landskrona
Gamla Landskrona.JPG|Kvarter i Landskrona
Trådbuss Landskrona.JPG|Trolleybusser har kjørt reisende mellom Landskrona sentrum og jernbanestasjonen siden 2003
Hilleshögs Dalar Landskrona.JPG|Naturreservatet Hilleshögs dalar


## Referanser


## Eksterne lenker
* Landskrona stad
Vorarlberg

**Vorarlberg** (uttales IPA: [ˈfoːɐ̯ʔaʁlbɛʁk]) er den vestligste delstaten i Østerrike og ligger mellom Bodensee, Rhinen og Arlbergpasset.
Vorarlberg grenser mot Tyskland (Bayern), Sveits (St. Gallen og Graubünden) og Liechtenstein samt den østerrikske delstaten Tirol.
Delstaten har flere vintersportssteder, og turisme er en viktig næringsgren.

Den tyske dialekten som snakkes i Vorarlberg (alemannisk) er nærmere beslektet med dialektene i Sveits og det sydvestlige Tyskland enn med de bairiske dialektene i resten av Østerrike.

## Geografi
Fra Tirol og resten av Østerrike er Vorarlberg atskilt gjennom Arlbergpasset (1793&nbsp;m), som også er opphavet til delstatens navn («bortenfor Arlberg»).
De største elvene i Vorarlberg er Rhinen (som danner grense mot Sveits), Bregenzer Ach og Dornbirner Ach.

## Administrativ inndeling
Vorarlberg er inndelt i 96 kommuner (*Gemeinden*) i fire distrikter, som er oppkalt etter sine forvaltningssteder:
* Bludenz
* Bregenz
* Dornbirn
* Feldkirch

## Historie
I løpet av 1400- og 1500-tallet ble mesteparten av Vorarlberg ervervet av habsburgerne.
Før den tid hadde området tilhørt ulike grevehus, bl.a. grevene av Montfort og Tübingen.

Vorarlberg ble lenge administrert fra Innsbruck i Tirol (inntil 1805 som en del av Vorderösterreich), men fikk selvstyre i 1861.
Etter den første verdenskrig ble det holdt en folkeavstemning om en tilslutning til Sveits, som ble støttet av 80&nbsp;% av innbyggerne.
Likevel forble Vorarlberg ved den nyoppretta republikken Østerrike, nå som delstat.
Bortsett fra perioden 1938&ndash;1945, da Vorarlberg inngikk i *[[Gau (Tyskland)|Reichsgau]]* (distriktet) *Tirol-Vorarlberg* sammen med Nord-Tirol, har Vorarlberg vært en selvstendig delstat i Østerrike.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Oben am jungen Rhein

«**Oben am jungen Rhein**» er nasjonalhymnen i Liechtenstein.

Teksten er skrevet i 1850 av Jakob Josef Jauch. Melodien er den samme som kongehymnen som brukes i Storbritannia (God Save the King/Queen), og som i perioden 1871-1918 også ble brukt i Tyskland.

## Tekst

## Eksterne lenker
* Hør hymnet (MP3, 754.00 KB)
* Last ned hymnet (ZIP File, 6.87 MB)
Kävlinge

**Kävlinge** er et tettsted i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Det er Kävlinge kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.
  
Kävlinge har lenge vært et viktig jernbaneknutepunkt. Den første banen, mellom Arlöv, Teckomatorp og Billesholm, ble åpnet i 1886. Samme år innviet man også strekningen mot Lund, som var en del av *Lund-Trelleborg Järnväg*. I 1893 bygde man linjen videre mot Landskrona (*Landskrona-Kävlinge järnväg* &ndash; LaKJ). I 1906 ble det først bygd spor mot Sjöbo og året deretter mot Barsebäckshamn. På 1950-tallet begynte jernbanelinjene mot Sjöbo og Barsebäck å bli ulønnsomme, og ble etter hvert lagt ned. I dag drives det pendlertogtrafikk, med Pågatåg og Öresundståg på sporene mot Lund, Landskrona og Teckomatorp.

Kävlinge kommune har tre 18-hulls golfbaner og like mange nihullsbaner. Den mest kjente av banene er Barsebäcks Golf & Country Club, der blant annet Scandinavian Masters er blitt spilt.

I april 1996 sporet et godstog med ammoniakklast av i Kävlinge. Cirka 9&nbsp;000 mennesker ble evakuert i det som er den største evakueringen i Sverige i moderne tid.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biblioteket i Kävlinge kommune 
* FOIs side om evakueringen av Kävlinge ved godstogavsporingen
* Nettsted for Barsebäck Golf & Country Club
Siena

**Siena** er en by i sentrum av den italienske regionen Toscana. Byen var en egen bystat til den ble erobret av hertugdømmet Firenze under Cosimo I de' Medici, fra 1569 storhertug av Toscana. Den regnes av mange som en av de vakreste byene i Toscana og i Italia overhodet. Byen har  innbyggere.

Siena er blant annet kjent for «Palio», et hestekappløp som holdes to ganger hvert år (2. juli og 16. august) på torget Piazza del Campo (bildet) midt i byen.

I 1995 ble Sienas historiske sentrum ført opp på UNESCOs verdensarvsliste.

Byens forballag heter AC Siena og spiller per 2022 i Serie C.

Innledningen til James Bond-filmen *[[Quantum of Solace]]* ble spilt inn i byen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bologna

**Bologna** er en universitetsby i Italia, og et viktig nærings- og jernbaneknutepunkt. Den er hovedstad i regionen Emilia-Romagna og ligger ved foten av Appenninene. Byen har  innbyggere (01.01.06) og danner med omkringliggende kommuner Storbyområdet Bologna.

Byens universitet (Universitetet i Bologna) ble grunnlagt i 1088, og er verdens eldste. Berømte professorer herfra er bl.a. Romano Prodi og Umberto Eco. Universitetet har rundt  studenter, og er Italias største etter La Sapienza i Roma.

Flere av Italias mest betydelige motorveier passerer byen og gjør den til et av de viktigste transportknutepunktene i landet. Motorveiene er A1 som går fra Milano til Roma og Napoli, A2 som begynner i Bologna og går til Bari, samt A13 som går til Padova. Bologna er også Nordøst-Italias viktigste jernbaneknutepunkt hvor 9 linjer møtes. Flyplassen ligger i bydelen Borgo Panigale.

I 1980 ble byen rammet av et terrorangrep kjent som *Strage di Bologna*. Se terrorangrepet i Bologna 2. august 1980.

Bologna er en betydelig messe- og konferanseby som blant annet arrangerer verdens største internasjonale barnebokmesse hver vår.

## Bilder


Fil:Bologna-SanPetronioPiazzaMaggiore1.jpg|San Petronio, Piazza Maggiore og Palazzo d'Accursio
Fil:Bologna083.jpg|Et marked i byen.
Fil:Bologna-vista02.jpg|Piazza Maggiore
Fil:Bologna014.jpg|Canale delle Moline
Fil:San Domenico01.jpg|San Domenico-basilikaen med monumentet over St. Dominikus utenfor


## Sport
* Fotballklubben Bologna FC 1909, har vunnet den italienske toppserien 7 ganger, cupen 2 ganger og spiller sine hjemmekamper på Stadio Renato Dall'Ara som har en kapasitet på 39&nbsp;000.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Universitetet i Bologna
Veneto

**Veneto** er en region i nordøst-Italia. Den består av de seks provinsene  Belluno, Padova, Rovigo, Treviso, Verona, Vicenza og storbyområdet Venezia. Hovedstaden er Venezia. Regionen grenser i nordøst til Friuli-Venezia Giulia, i nordvest til Trentino-Syd-Tirol, i vest til Lombardia og i syd til Emilia-Romagna.

Historisk tilhørte området Republikken Venezia, og utgjorde dennes *terra firma*. I 1797 kom størstedelen av området under Østerrike, og i 1867 ble det en del av det nylig grunnlagte Kongeriket Italia.

I erindringen av den lange selvstendigheten og Venezias stolte tradisjon, finnes det i dag krefter i regionen som ønsker autonomi eller sogar selvstendighet.

Den regionale økonomien, som før var fullstendig basert på landbruk, er nå i høy grad orientert mot høyteknologisk industri og mote (f.eks. Benetton).


St. Mark's Basilica, St Mark's Square, Venice, Italy.jpg|Markusplassen i Venezia
VeronaArena.jpg|Veronas kjente arena hvor det om sommeren er operaforestillinger


## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Liguria

**Liguria** er en kystregion i nordvest-Italia, og landets tredje minste. Den grenser til Frankrike i vest, Piemonte i nord, og Emilia-Romagna og Toscana i øst. I sydvest grenser den til Det liguriske hav.

Regionen har et areal på 5 410 km² og en befolkning på 1,76 millioner. Liguria er inndelt i tre provinser og et storbyområde: Genova, Imperia, La Spezia og Savona.

Allerede i romertiden ble regionen betegnet som Liguria. I middelalderen var den delt opp i en rekke bystater, den mest kjente var republikken Genova, som ved slutten av det 13. århundre underla seg hele dagens region. 1797–1815 var området okkupert av Frankrike, og ble deretter en del av Kongeriket Sardinia, som i 1861 ble til Kongeriket Italia.

Liguria omfatter den italienske riviera, med bl.a. Cinque Terre, og er kjent for sin vinproduksjon.

Hovedstaden i regionen er Genova. Andre kjente byer inkluderer:
* Sanremo
* Ventimiglia
* Rapallo

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Liguria 
*   Liguria
Toscana

**Toscana** er en region i sentrale Italia som dekker et areal på rundt 23 000&nbsp;km², og har en befolkning på rundt 3,7 millioner innbyggere (2013). Regionens hovedstad er Firenze. Det grenser i nord til Liguria og Emilia-Romagna, i øst til Marche og Umbria og i sør til Lazio.

Toscana er kjent for sitt landskap, tradisjoner, historie, kunst- og kulturarv, og sin innflytelse på høykulturen. Den italienske renessansen hadde i stor grad sitt opphav her, først og fremst grunnet Firenze, og området har vært hjemstedet for mange historiske personer som påvirket vitenskapen og kunsthistorien. Det er mange velkjente museer i området, som blant annet Uffizi og Palazzo Pitti. Toscana framstiller viner, blant annet Italias mest kjente rødvin Chianti, som har sitt navn fra en tradisjonell region i Toscana, men har også andre rødviner som Vino Nobile di Montepulciano, Morellino di Scansano og Brunello di Montalcino.

Ettersom Toscana har en sterk språklig og kulturell identitet er det tidvis blitt omtalt som «en nasjon innenfor en nasjon». Sju toskanske lokaliteter har blitt utstedt av UNESCO som tilhørende verdens kulturarv: det historiske sentrum av Firenze (1982); det historiske sentrum av Siena (1995); plassen til katedralen i Pisa, Piazza del Duomo (1987); det historiske sentrum av San Gimignano (1990); det historiske sentrum Pienza (1996); Val d'Orcia (2004), og Medici-villaene og hageanlegg (2013). Toscana har over 120 beskyttede naturreservater, noe som gjør regionen og dens hovedstad Firenze til et populært turistmål som tiltrekker seg millioner av besøkende hvert eneste år. I 2012 ble Firenze verdens 89. mest besøkende by med 1,83 millioner ankomster.

## Geografi
Toscana har et areal på ca. 23&nbsp;000&nbsp;km² og knapt 3,7 millioner innbyggere. Den største byen er Firenze, som ligger i den nordlige delen av regionen. Andre viktige byer er Pisa, Siena, Cortona, Grosseto og Lucca.

Toscana kjennetegnes ved sitt maleriske landskap, med pinjetrær, sypresser, olivenlunder og vinranker.

## Distrikter

Toscana er inndelt i ni provinser og et storbyområde:
* Arezzo
* Firenze
* Grosseto
* Livorno
* Lucca
* Massa-Carrara
* Pisa
* Pistoia
* Prato
* Siena

## Se også
*Liste over Toscanas statsoverhoder

## Referanser


## Litteratur
* Barker, Graeme; Rasmussen, Tom (2000): *The Etruscans*. Malden, MA: Blackwell. ISBN 0-631-22038-0
* Jones, Emma (2005): *Adventure Guide Tuscany & Umbria*. Edison, NJ: Hunter. ISBN 1-58843-399-4

## Eksterne lenker
* 
* Offisiell turistinformasjon for Toscana
* Offisielt nettsted for ''Opera della Primaziale Pisana''
* APUANEAT, guide til typiske produkter og feriesteder i Toscana
Lombardia

**Lombardia** er en administrativ region i det nordlige Italia. Den er den folkerikeste region med ti millioner innbyggere. Milano er regionens hovedstad. Lombardia grenser i nord til de sveitsiske kantonene Ticino og Graubünden, i vest til Piemonte, i sør til Emilia-Romagna og i øst til Veneto samt Trentino-Sør-Tirol.

Lombardia ligger i den nordlige og sentrale delen av landet og dens befolkning utgjør mer enn en sjettedel av Italias befolkning. Over en femtedel av det italienske bruttonasjonalproduktet (BNP) produseres i regionen. Mange selskaper, både italienske og utenlandske, har sine hovedkvarterer i Milano. Av de femtiåtte steder knyttet til verdensarven utpekt av UNESCO i Italia, er elleve i Lombardia.

## Forurensing

Lombardia er et av de mest luftforurensede områdene i Europa. På grunn av store utbyggingen av industri og mangel på vind ettersom at regionen er innelukket mellom fjellkjeder, er luftforurensning fortsatt et alvorlig problem i Lombardia og Nord-Italia.

I mars 2019 publiserte Den europeiske romfartsorganisasjon (ESA) satellittbilder som viser en stor flekk sammensatt av nitrogendioksid og helseskadelig partikler over området til Posletten. Lombardia er det geografiske og økonomiske sentrum av dette området. De fleste av byens større byer ligger i dalføret til elven Po, som krysser regionen. ESA peker på høye luftforurensningsnivåer i Podalen ved at Milano også har høye nivåer av ozon og nitrogenoksider, som hovedsakelig produseres av bilers diesel- og bensinmotorer og slippes ut ved trafikk fra tunge og lette kjøretøyer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Turistinformasjon for Lombardia
Lazio

**Lazio** (også kjent som **Latium**) er en region i Italia. Regionen grenser i nord mot Toscana og Umbria, i øst mot Marche, Abruzzo og Molise, i sør mot Campania og i vest mot Tyrrenhavet. Regionens hovedstad er Roma, hovedstaden i Italia. I henhold til folketellingen i 2013 har regionen en befolkning på 5 870 451 innbyggere.

## Geografi
Lazio inneholder 4&nbsp;491&nbsp;km² med fjell (*montagna*), 9&nbsp;291&nbsp;km² med åser og høydedrag (*collina*) og 3&nbsp;424&nbsp;km² med sletter (*pianura*). Med sletter i denne konteksten menes flater ved kysten der høyden over havet er nær null, eller kun noe over havnivået. Innlandet bak kystslettene består i nord av åser eller *colli*, som igjen går over i fjellene. Det eksisterer ikke i sør. Innlandet bak åsene eller kystsonen består av fjell.

;Kystslettene
Lazios kyst er lavtliggende med sandstrender, ledsaget av nes og odder som Circeoyeah (541 m) og Gaeta (171 m). De pontinske øyer, som er en del av Lazio, ligger midt imot sørkysten. Bakenfor kyststripen i nord ligger: Maremma Laziale (fortsettelsen av toskanske Maremma), avbrutt av Civitavecchia ved Tolfafjellene (616 m) i midten av Campagna Romana og i sør av Agro Pontino og dens fortsettelse sør for Terracina, Sør-Pontino. Dette området, en gang preget av myrer og malaria, er i århundrenes løp blitt overtatt og kultivert av befolkning og jordbruk.

;Fjellene
Lazios Pre-apenniner, markert av Tiberdalen og elven Liri med bielven Sacco, sørøst for Tiberen, består av tre grupper med vulkanske fjell: Volsini, Cimini og Sabatini, og de tidligere vulkanske kraterne i disse er fylt av innsjøene (og landsbyene med samme navn) Bolsena, Vico og Bracciano. Sør for Tiberen danner en annen fjellgruppe en del av Preapenninene: Alban-åsene, også av vulkansk opprinnelse, og de kalkholdige fjellene Lepini, Ausoni og Aurunci. Apenninene i Lazio er en fortsettelse av Abruzzos Apenninene: Reatinifjellene med Monti Terminillo (2&nbsp;213 m), fjellene Monti Sabini, Monti Prenestini, Monti Simbruini og  Monti Ernici som fortsetter øst for Liri og inn i Mainardefjellene eller Monti della Meta. Den høyeste toppen er Gorzano (2&nbsp;458 m) ved grensen til Abruzzo.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Offisielt turistnettsted for regionen (engelsk, italiensk)
Marche

**Marche** (uttales *mar-ke*) er en region i Italia. Marche grenser mot Emilia-Romagna i nord, Toscana og republikken San Marino i nordvest, Umbria i sørvest, Abruzzo og Lazio i sørøst og Adriaterhavet i øst. Hovedstad er Ancona. I henhold til folketelling i 2013 har regionen en befolkning på 1 553 138 innbyggere.

## Bildegalleri

Portonovo-Ancona.JPG|Kystlinjen nær Ancona
Ancona-Blick.jpg|Ancona 
Il porto di Ancona (2426413820).jpg|Havnen i Ancona 
Campagna Provincia Picena.jpg|Panorama fra provinsen Picena i Marche-regionen 
Apecchio - Panorama.jpg|Landsbyen Apecchio ligger også i Marche 


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Været i regionen (italiensk)
Friuli-Venezia Giulia

**Friuli-Venezia Giulia** er en autonom region i Italia. Regionen grenser mot Veneto i vest, Østerrike (Kärnten) i nord, Slovenia i øst, og Adriaterhavet i syd. Hovedstaden er Trieste.

Mesteparten av regionen hører til landskapet Friuli, som er fordelt over de tidligere provinsene Pordenone (hele), Udine (alt bortsett fra Kanaldalen) og Gorizia (den vestligste delen).
Kanaldalen hørte inntil 1919 til Kärnten.
Resten av regionen hørte tidligere til grevskapet Görz (Gorizia) eller fristaden Trieste (før 1919 del av det østerrikske Küstenland).
Området rundt Trieste ble etter andre verdenskrig (i 1947) en fristat under FN-kontroll.
I 1954 ble området delt opp mellom Italia, som fikk den nordlige delen inkludert byen, og Jugoslavia, som fikk de sydlige delene.
Navnet *Venezia Giulia* refererer altså ikke til noe historisk landskap, men til de Juliske alper.
Områdene som betegnes som *Venezia Giulia* har (i motsetning til Friuli) heller aldri hørt til Venezia.

I Friuli-Venezia Giulia snakkes det fra gammelt av fire språk, som siden 1999 alle har status som offisielle språk i regionen eller deler av den.
Ved siden av italiensk er dette friulisk, slovensk og tysk.
Friulisk tales bare i Friuli-Venezia Giulia (og noen få tilstøtende områder i Veneto), men her til gjengjeld i hele 175 av de 213 kommunene i provinsene Pordenone, Udine og Gorizia (ca. 50 % av befolkningen i regionen).
Slovensk tales langs den slovenske grensen i totalt 32 kommuner i Udine, Gorizia og Trieste (8 %).
Tysk forekommer bare i Kanaldalens tre kommuner (kärntneriske dialekter) og i to isolerte fjellandsbyer nord i Udine (zimbriske dialekter; tilsammen under 0,3 %).
De tre minoritetsspråkene hadde en større utbredelse ved århundreskiftet, men ble delvis sterkt redusert gjennom italieniseringen som begynte i 1920-årene.

## Administrativ inndeling
Friuli-Venezia Giulia er ikke inndelt i provinser og storbyområder, men 18 *unioni territoriali intercomunali*, «interkommunale unioner»; en type administrativ enhet som er unik for regionen. De interkommunale unionene er videre delt inn i totalt 215 kommuner. 

Som resten av Italia var også Friuli-Venezia Giulia tidligere inndelt i provinser. Disse var Provinsen Gorizia i øst,
Provinsen Pordenone i vest, Provinsen Trieste helt i sydøst, omgitt av Slovenia på tre sider, samt Provinsen Udine som var størst (62 % av hele regionen). Provinsene Gorizia, Pordenone og Trieste ble oppløst 30. september 2017, mens Udine eksisterte fram til 22. april 2018.

Provinsene var ikke sammenfallende med de historiske enhetene i Friuli-Venezia Giulia.

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Puglia

**Puglia** er en region i Italia. Den ligger sørøst i landet, med Adriaterhavet i øst, Det joniske hav med Otrantostredet til sørøst og Tarantobukta i sør. Den sørlige delen, Salento, er halvøyen som danner hælen på den italienske «støvel». Regionen består av  land. Den har en befolkning på  innbyggere (2013). Puglia grenser til de andre regionene Molise i nord, Campania i vest og Basilicata til sørvest. Puglia ligger  fra Albania, på andre siden av Adriaterhavet. Regionen strekker seg så langt nord som til og med Gargano og var slagmarken for de siste stadier under den andre punerkrigen.

## Geografi
Puglia ligger på den sørøstlige enden av Den italienske halvøya. Den dekker 19 357&nbsp;km². De eneste fjellområdene, forhøyningen Gargano og Monti Dauni, strekker seg ikke over 1 150 meter og finnes nord i Puglia.

Puglia er et svært tørt område. Det er få elver og de finnes i Tavoliere delle Puglie ved foten av Gargano. Dette er således det rikeste jordbrukslandet i Italia. Puglia er den regionen i Italia som produserer mest olivenolje, korn og vin. Andre steder har regnvannet trukket gjennom kalksteingrunnen og dannet vannløp i undergrunnen som kommer til syne ved kysten. Grunnvannet er derfor rikelig, og det er mange grotter og huleforskning. Grottene ved Castellana Grotte er særlig praktfulle.

Klimaet er varmt og tørt om sommeren, og det regn som faller i vintermånedene har et gjennomsnitt som ikke overgår 500&nbsp;mm i året.

## Språk
Som med andre regioner i Italia har det nasjonale språket siden 1861 vært italiensk. Som en konsekvens av områdets lange og mangfoldige historie har andre historiske språk vært snakket her i århundrer. I de nordlige og sentrale delene har det vært snakket en del napolitanske dialekter: eksempelvis ble baridialekten (*dialetto barese*) snakket i sonen Bari eller Foggiano i nærheten av Foggia. I de sørlige delene av regionen ble Tarantino- og Salentino-dialektene av siciliansk snakket. Språket har blitt observert å ha likheter med dialekten i Calabria vest for Puglia.

I isolerte lommer i den sørlige delen av Salento ble det snakket en dialekt av moderne gresk kalt *griko*, men kun av noen få tusen mennesker. En sjelden dialekt av frankoprovençalsk kalt *faetar* snakkes i to isolerte landsbyer i provinsen Foggia. I et par landsbyer snakker etterkommere av arbëreshëfolket en dialekt av albansk etter at en bølge av flyktninger bosatte seg her på 1400-tallet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Molise

**Molise** er en region i Italia. Molise er den nest minste av de italienske regionene både i areal og i innbyggertall. Fram til 1963 var den en del av regionen *Abruzzi e Molise*. Molise grenser i nord til Abruzzo, i vest til Lazio, i sør til Campania, i sørøst til Puglia og i nordøst til Adriaterhavet. I 2002 ble Molise utsatt for et jordskjelv, flere omkom og mange ble husløse. I henhold til folketellingen i 2013 har regionen en befolkning på 314 725 innbyggere.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Heinz Fischer

**Heinz Fischer** (født 9. oktober 1938  i Graz i Steiermark i Østerrike) er en østerriksk politiker fra det sosialdemokratiske partiet Sozialdemokratische Partei Österreichs (SPÖ). Han ble valgt som sitt lands president i 2004 og ble i 2010 gjenvalgt for en periode på seks år.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Fischer avla sin *[[Matura]]* (examen artium) i 1956. Han studerte deretter jus ved Universitetet i Wien, hvor han i 1961 ble dr.jur. Han habiliterte seg i 1978, og ble i 1993 professor i statsvitenskap.

### Politiker
Fischer var medlem av Nasjonalrådet (underhuset i Østerrikes parlament) fra 1971 til 2004, med unntak av fire år som regjeringsmedlem. Mellom 1983 og 1987 var han forskningsminister i en koalisjon under kansler Fred Sinowatz, og 1990–2002 var han president i Nasjonalrådet.

Hans kandidatur til å etterfølge Thomas Klestil som president ble bekjentgjort i januar 2004. Fischer la da ned sine partifunksjoner som medlem av sentralstyret og viseformann.

Fischer ble valgt til Østerrikes president den 25. april 2004 med 52,4% av stemmene. Motkandidat var den konservative Benita Ferrero-Waldner, daværende utenriksminister. Den 8. juli samme år ble han innsatt som president, to dager etter at forgjengeren Thomas Klestil døde. Fischer var den første sosialdemokratiske president i Østerrike på 18 år. Han ble 25. april 2010 gjenvalgt for en ny periode, med et flertall på 79,33 % av stemmene. Motkandidater var Barbara Rosenkranz (Freiheitliche Partei Österreichs) og Rudolf Gehring (Christliche Partei Österreichs).

### Privat
Heinz Fischer har siden 1968 vært gift med Margit Fischer og har to voksne barn.

## Ordener og utmerkelser
Fischer er innehaver av storkors av St. Olavs Orden. I 1996 ble han hedret med storkors av Den Kongelige Norske Fortjenstorden.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Dag

En **dag** er tidsperioden for en full rotasjon av jorden i forhold til solen. I gjennomsnitt er dette 24 timer (86 400 sekunder). I løpet av en dag på et bestemt sted, opplever man morgen, formiddag, ettermiddag og natt. Denne daglige syklusen driver døgnrytmer i mange organismer, som er avgjørende for mange livsprosesser.

En samling av sekvensielle dager er organisert i kalendere som datoer, nesten alltid i uker, måneder og år. En solkalender organiserer datoer basert på solens årlige syklus, og gir konsistente startdatoer for de fire årstidene fra år til år. En månekalender organiserer datoer basert på Månens månefase.

I vanlig bruk starter en dag ved midnatt, skrevet som 00:00 eller 12:00 i henholdsvis 24- eller 12-timers klokker. Fordi tiden ved midnatt varierer mellom steder, er tidssoner satt opp for å lette bruken av en enhetlig standardtid. Andre konvensjoner brukes noen ganger, for eksempel teller den jødiske religiøse kalenderen dager fra solnedgang til solnedgang, så den jødiske sabbaten begynner ved solnedgang på fredag. I astronomi begynner en dag ved middagstid, slik at observasjoner gjennom en enkelt natt registreres som å skje på samme dag.

I spesifikke applikasjoner er definisjonen av en dag litt modifisert, for eksempel i SI-dagen (nøyaktig 86 400 sekunder) som brukes til datamaskiner og standarder, lokal gjennomsnittlig tidsregnskap for jordens naturlige fluktuasjoner på en soldag, og stjernedag og siderisk dag (ved hjelp av himmelsfæren) brukt til astronomi. I noen land utenfor tropene praktiseres sommertid, og hvert år vil det være en 23-timers sivil dag og en 25-timers sivil dag. På grunn av små variasjoner i jordens rotasjon, er det sjeldne tider når et sprangsekund vil bli satt inn på slutten av en UTC-dag, og selv om nesten alle dagene har en varighet på 86 400 sekunder, er det disse eksepsjonelle tilfellene av en dag med 86 401 sekunder (i det halve århundret som strekker seg fra 19272 har det vært 270 sekunder på totalt 19272 til 2 sekunder. satt inn, altså omtrent en gang annethvert år).

## Se også
* Natt
* Måned
* I dag
* Middag

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Måned

En **måned**, et **måneverv** eller en **kalendermåned** er en enhet for tid, brukt i en kalender, som er omtrent like langvarig som den naturlige perioden relatert til bevegelsen til månen. Den inkluderer alle døgn, fra og med det første til og med det siste, i én måned.

Hvor lang en måned er, kommer an på hvilket kalendersystem som benyttes; luna-kalendere regner én måned som én månefasesyklus, mens en lunisolarkalender tar hensyn til både månefaser og solen.

Det tradisjonelle konseptet oppstod ved å måle kretsen av månefasene, hvor slike måneder er synodiske måneder som varer 29 døgn 12 timer 44 minutter og 2,9 sekunder. Fra fremgravde tellestaver har forskere en teori om at menneskeheten har telt dager i relasjon til månens faser fra så tidlig som den paleolittiske tidsalder.

*Akkurat nå* er det ** måned, ifølge den gregorianske kalenderen, som vi benytter i Norge.

## Måneder i den julianske og gregorianske kalender
Den gregorianske kalenderen (og den julianske kalenderen før den) har tolv måneder:

# januar med 31 døgn,
# februar med 28 døgn eller 29 i skuddår,
# mars med 31 døgn,
# april med 30 døgn,
# mai med 31 døgn,
# juni med 30 døgn,
# juli med 31 døgn,
# august med 31 døgn,
# september med 30 døgn,
# oktober med 31 døgn,
# november med 30 døgn,
# desember med 31 døgn,

## Huskeregel for antall dager i en måned
På en knyttneve ved fingerrøttene kalles de utstikkende knokene «31» og mellomrommene «30». Når telling starter på pekefinger-knoken med januar og man fortsetter å telle, inklusive mellomrom, februar, mars, … kommer man frem til juli på lillefingerknoken. Her snus tellingen på det viset at lillefingerknoken også teller for august (eller det startes forfra på pekefingeren igjen). Dette gir korrekt antall dager i hver eneste måned. Det er et unntak for korte februar, der skuddårsreglene må brukes for å finne antall dager som er 28 eller 29.
Ottawa

**Ottawa** er Canadas forbundshovedstad og landets fjerde største by. Den ble grunnlagt i 1826 som Bytown og fikk sitt nåværende navn i 1855. Byen hadde  innbyggere i 2021 og ligger i provinsen Ontario ved bredden av elven Ottawa som er grense mot provinsen Quebec. Byen er tospråklig og det snakkes både engelsk og fransk (33 % av innbyggerne er fransktalende).

Byen er oppkalt etter ottawaindianerne.

Ottawa er iferd med å utvikle seg til et senter for høyteknologi. Byen har to universiteter: ett som er tospråklig University of Ottawa / Université d'Ottawa, og engelske Carleton University. En av byens broer er Laurier Avenue Bridge.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Bach

**Bach** er det tyske ordet for «bekk»

**Bach** er navnet til:
* Familien Bach, vidt forgreinet tysk musikerfamilie
** Johann Sebastian Bach, tysk komponist, familien Bachs mest prominente medlem
* Richard Bach, amerikansk forfatter 
* Ole Christian Bach, norsk hvitsnippforbryter
* Barbara Bach, amerikansk skuespiller
* Sebastian Bach, artisnavnet til den kanadiske heavy metal-vokalisten Sebastian Philip Bierk

**Bach** er navnet på følgende geografiske og astronomiske objekter:
* 1814 Bach, asteroide
* Bach an der Donau, kommune i Landkreis Regensburg, Bayern

**BACH** står for:
* B-A-C-H, musikalsk motiv
Lomma kommune

:*Se også pekersiden [[Lomma]].*

**Lomma kommune** er en kommune i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Lomma.

## Tettsteder
Lomma kommune har tre tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

## Referanser


## Eksterne lenker
*