Altaj (fjellkjede)

**Altaj**, eller **Altajfjellene**, er en fjellkjede i Sentral-Asia som ligger i grenseområdene mellom Russland, Kina, Mongolia og Kasakhstan. Fjellkjeden er mer enn dobbelt så lang som Alpene og strekker seg opp mot . Naturen er storslått og faunaen rikholdig.

I nord ender fjellkjeden ved 52° N og i øst mellom 84° og 90° Ø (hvor fjelkjeden går over i Sajanfjellene mot øst). Herfra strekker den seg sørøstover til rundt , hvor den gradvis blir lavere og går over i Det mongolske platå. De store elvene Irtysj, Ob og Jenisej har sine kilder Altajfjellene. Altajfjellene er kjent som opprinnelsesstedet til de tyrkiske folkeslag. 

Navnet *Altaj* på tyrkisk: *Alytau* eller *Altay* betyr *Al* (gull), *tau* (fjell), og på mongolsk Алтайн нуруу (Altain nuruu): *Gullfjellene*. Den foreslåtte altaiske språkfamilie har hentet sitt navn fra fjellkjeden.

I 1998 ble deler av fjellkjedens russiske område, De gyldne fjellene i Altaj, tatt opp i Unescos verdensarvsliste. 

## Geologi
Det sibirske Altaj utgjør den nordligste regionen som er påvirket av den tektoniske kollisjonen mellom India og Asia. Massive forkastningssystemer løper gjennom området. Fjellene består hovedsakelig av granitter og metamorfe bergarter. 


Fil:2006-07 altaj belucha.jpg| Belukha-toppen i Altaj
Fil:Altai Kutscherla-Tal.jpg|Kutsjerladalen i Altaj
Fil:2006-07 altaj kucerla.jpg|Altajfjellene (Kutsjerlasjøen)
Fil:Altai Kutscherla-See.jpg|Kutsjerlasjøen i Altaj


## Verdensarvsted

### Natur og flora
Et område som måler hele 16&nbsp;178 km2, og som omfatter Altaj-naturreservatet og Katun-naturreservatet, Teletskojesjøen, Belukha-fjellet og Ukokplatået, har fått status av UNESCO som verdensarvsted (*World Heritage Site*), under navnet De gylne Altaj-fjellene (engelsk: *Golden Mountains of Altai*). UNESCOs beskrivelse av verdensarvstedet lyder:«*the region represents the most complete sequence of altitudinal vegetation zones in central Siberia, from steppe, forest-steppe, mixed forest, subalpine vegetation to alpine vegetation*»

### Fauna
Da UNESCO utropte området til verdensarvsted, viste det også til at den russiske delen av Altaj-fjellene er viktige for arbeidet med å bevare pattedyr som er truet på verdensbasis, som snøleoparden, Altaj-argalisauen og sibirsteinbukken som er hjemmehørende i disse fjellområdene. Også Uvs Nuur-bassenget har status som verneområde.

### Altaj-skandalen i 2009
Den 9. januar 2009 forsvant et Mi-171-helikopter med en rekke VIP-passasjerer i det sørlige området av Altaj-republikken; helikopteret ble funnet to dager senere etter en storstilt leteaksjon, og det viste seg at syv av de elleve personene som hadde vært ombord, hadde omkommet. Blant de omkomne var Aleksandr Kosopkin, lederen for den russiske Statsdumaen. Etter å ha sett foto fra funnstedet reiste naturvernere mistanke om at målet for turen hadde vært å skyte vilt fra helikopteret. Dette ville vært et klart brudd på bestemmelsene om vern av de truede artene i naturreservatet, og det ble også fremmet mistanker om korrupsjon; saken ble allment kjent som «Altaj-skandalen».

## Se også
* Altaiske språk
* Samojeder

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 24-days in Altai – En reiseskildring fra sør i Altai.
* UNESCOs evaluering av Altai (PDF-fil)