open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lopinga achine

***Lopinga achine*** er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den finnes ikke i Norge, men forekommer i Östergötland og på Gotland i Sverige, der den er sjelden og truet. Den er fredet i Sverige.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 42 – 50&nbsp;mm), brun sommerfugl. Oversiden er brun, forvingen med 4-6 store, svarte, gulkantede flekker, kakvingen med 2-6 flekker. Vingenes underside er mørkebrun med en ujevn, hvit tverrstripe. Utenfor denne stripen sitter flekker som på oversiden, men de på undersiden er større og har hvit kjerne.

(MHNT) Lopinga achine - Łapajówka Poland - male dorsal.jpg| *Lopinga achine* ♂   	
(MHNT) Lopinga achine - Łapajówka Poland - male ventral.jpg| *Lopinga achine* ♂   △ 	 


## Levevis
Sommerfuglen flyr i juni – juli langs skogkanter og lysninger i skogen. Larvene lever på gressene kalkgrønnaks (*[[Brachypodium pinnatum]]*) og lundgrønnaks (*[[Brachypodium sylvaticum]]*). Den ser ut til å være sjelden nesten overalt, og bestandene har gått mye tilbake.

## Kilder
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7

## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fjärilar, med bildegalleri
Zlin Savage Cruiser

**Zlin Savage Crusier** er et tsjekkisk to-seters mikrofly

Savage Cruiser er et høyvinget monoplan av konvensjonell konfigurasjon. Flyets konstruksjon består av stålrør dekket med duk, og flyet kan utstyres med blant annet en Rotax 912 UL firesylindret boksermotor med en ytelse på 80 hk. Flyet kan også utstyres med ski eller flottører.
Odo Tevi

**Odo Tevi** (født 1973) er en vanuatisk økonom, som fra 2003 til 2013 var sentralbanksjef i Vanuatus sentralbank i Vanuatu.

Han var bare 29 år gammel da han ble utnevnt til å være sentralbanksjef, i april 2003. Dette gjør ham til en av de yngste sentalbanksjefene som noen gang er utnevnt. Han tok over etter Andrew Kausiama. Før dette var han sjefsøkonom i Finans- og økonomidepartementet i Vanuatu. Som utdanning har han mastergrad i økonomi fra Sussex University. 

Han ble i 2013 erstattet av Simeon Malachi Athy, etter to perioder som sentralbanksjef. 

## Referanser
Euselasiinae

* *[[Euselasia]]*
* *[[Hades (sommerfugl)|Hades]]*
* *[[Corrachia]]*
* *[[Methone]]*
* *[[Styx (sommerfugl)|Styx]]*

**Euselasiinae** er en gruppe av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae. De lever utelukkende i den neotropiske region (Sør- og Mellom-Amerika), de fleste artene lever i skog. De fleste av de ca. 170 artene tilhører den store slekten *[[Euselasia]].*
## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1000 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien **Euselasiinae** – Neotropiske region
*************** Euselasiini Kirby, 1871
**************** Slekten *[[Euselasia]]* Hübner, 1819 – 167 arter
**************** Slekten *[[Hades (sommerfugl)|Hades]]* Westwood, 1851 – to arter
**************** *[[Methone cecilia]]* (Cramer, 1777)
*************** Stygini Ehrlich, 1958 – bare én art
**************** *[[Styx infernalis]]* Staudinger, 1876
*************** Corrachiini Stichel, 1928 – bør kanskje regnes som en egen underfamilie, bare én art
**************** *[[Corrachia leucoplaga]]* Schaum, 1913

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2007) Riodinidae på *Tree of life* http://tolweb.org/Riodinidae
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 27.1. 2012.
## Eksterne lenker
*
M42

**M42** har flere betydninger:

* Stjernetåken Messier 42 (Oriontåken)
* Stempelmotoren BMW M42
* Luftvernkanonen M42 Duster
Egil Bakke

**Egil Bakke** (1927–2022) var en norsk samfunnsøkonom og konkurransedirektør.

Han var utdannet cand.oecon. fra Universitetet i Oslo (1952) og med økonomiske studier i USA.

Bakke var med å legge grunnlaget for moderne konkurransepolitikk i Norge. Han ledet Prisdirektoratet fra 1983 og ble deretter Norges første konkurransdirektør som leder av Konkurransetilsynet fra 1993 til 1995.  Han var en pådriver for en moderne konkurransepolitikk og var en sentral deltaker i Konkurranselovutvalget som førte til at Norge fikk en moderne konkurranselov, et konkurransetilsyn og en konkurransedirektør.

Før dette hadde Bakke vært ekspedisjonssjef i Forbruker- og administrasjonsdepartementet og leder av økonomisk-politisk avdeling i Norges Industriforbund.

Bakke var kjent for sitt omfattende samfunnsengasjement, hvor han ofte har argumentert for hvordan desentraliserte løsninger kan være til den enkeltes og det felles beste. I 1990 ble Bakke tildelt Fritt Ords honnør «for vedvarende og gledesspredende økonomisk publisistisk virksomhet». I 1990-årene hadde han fast spalte i magasinet Dine Penger der han kommenterte og skrev om økonomiske, historiske og politiske spørsmål.

Han ble utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs orden i 1995.

## Bibliografi (utvalg)
* *Økonomisk politikk*, 1975, Universitetsforlaget, 
* *Markedsmekanisme og samfunnsstyring*, 1980, Gyldendal Norsk Forlag, 
* *Myter i norsk politikk*, redaktør (artikkelsamling) 1981, Gyldendal Norsk Forlag, 
* *Fritt, rettferdig samfunn*, 1985, Basis forlag, 
* *Norsk konkurransepolitikk – i dag og i fremtiden*, 1987, Kristofer Lehmkuhl Forelesning, Norges Handelshøyskole.
* *Hvor mye politikk tåler Norge?*, 1995, Høyskoleforlaget, 
* *Valgene og politikkens legitimitet*, bidrag i *Grunnlov og frihet: turtelduer eller erkefiender?*, J.K. Baltzersen (red.), 2017, Kolofon forlag, 

## Referanser
SIG Sauer

**SIG Sauer** (Sigarms frem til oktober 2007) er et amerikansk representativt firma for den sveitsisk/tyske våpenprodusenten Swiss Arms AG.

Tidligere ble Swiss Arms AG delt ut av «Schweizerische Industrie Gesellschaft» (SIG) i 2000. Sigarms ble opprettet i 1985 for å importere og distribuere SIG skytevåpen til USA, men har idag også noe egenproduksjon. Ifra år 2000 ble det utskilt som en egen enhet. SIG Arms AG som var moderfirmaet ble samtidig omdøpt til Swiss Arms AG.

## Historie 1853 - 1985
Opprinnelig ble det originale SIG firmaet opprettet i 1853 som en vognfabrikk av Friedrich Peyer im Hof, Heinrich Moser og Conrad Neher. Da de fikk en kontrakt på å produsere 30&nbsp;000 musketter skiftet de navn til «Schweizerische Industrie Gesellschaft – SIG», (Sveitsisk Industrielt Selskap). SIG produserte senere den populære SIG 210 pistolserien, og etter hvert gikk de i samarbeid med den tyske våpenprodusenten J.P. Sauer & Sohn. På 70-tallet kom SIG SAUER serien med pistoler med SIG P220 i 1975.

## Historie  1985 -
I 1985 ble Sigarms opprettet som den amerikanske avdelingen av SIG i Virginia USA, for å importere pistolene P220 og P230. I 1990 flyttet de til New Hampshire for å starte med produksjon. Sigarms og søsterbedriftene Sauer, Mauser og Swiss Arms ble kjøpt av Michael Lueke og Thomas Ortmeier i oktober 2000. 1. oktober 2007 byttet Sigarms offisielt navn til SIG Sauer.

## Produkter
### Pistoler

* SIG P320
* SIG P210
* SIG P220
* SIG P225
* SIG P226 
* SIG P228
* SIG P229
* SIG P226 X-5
* SIG P232
* SIG P230
* SIG P239
* SIG P245
* SIG P250 DCc
* SIG GSR (M1911 klone)
* SIG Mosquito
* SIG Pro series (med *SP 2009*, *SP 2022* og *SP 2340*)
* SIG 1911

### Rifler

* SIG 510 (STGW 57)
* Blaser
** HKS
** K95
** Blaser 93 Tactical
** LRS2
*  Sauer 200 STR
* Sauer 202
* Mauser Magnum
* 550 (Fass 90 / Stgw 90)
* 551
* 552
* SIG 556
* SSG 2000
* SSG3000
* Two-Ten

### Maskingevær
* MG 710, også kjent som MG55.

## Eksterne lenker
* 
* Swiss Arms AG offisiell hjemmeside 
* Sauer & Sohn, den tyske halvdelen av SIG SAUER
Even Johansen (skøyteløper)

**Even Simon Johansen** (født 22. august 1988 i Fredrikstad) er en norsk tidligere skøyteløper. Johansen representerte henholdsvis Hamar Idrettslag og hjemklubben Tynset Idrettsforening i sin aktive skøytekarriere.

## Karriere
Han debuterte i verdenscupen sesongen 2006/07 under løpene i Erfurt den 18. februar 2007, hvor han deltok på 1500m og i lagtempo. Johansen ble nummer 11 i allround-NM 2008 i nybygde Fosenhallen i Bjugn i daværende Sør-Trøndelag den 15. og 16. desember 2007. Hans beste plassering i NM på enkeltdistanser er 3.-plass på 500 meter under NM enkeltdistanser 2011 i Vikingskipet i Hamar 6. november 2010 med tiden 36,01. Even Johansen er også Norgesmester for Juniorer Allround og nr 2 på Sprint NM for juniorer. Under Sprint-NM 2013 i Bergen på Slåtthaug tok han sin andre senior-mesterskapsmedalje og nok en bronse. Denne gangen åpnet han med å sette en ny banerekord på 500m med 36,70 og forbedret også beste tiden utendørs under Sprint-NM *([[Norgesmesterskapsrekorder i sprint på skøyter|Sprint-NM Mesterskapsrekord]] ute)* den gamle var på 36,74 og var satt av Espen Aarnes Hvammen under Sprint-NM 2011 i Arendal på Myra kunstisbane.

I sesongen 2010/11 deltok han i sitt eneste internasjonale ISU-seniormesterskap under sprint-VM 2011 hvor han ble rangert som nummer 40 etter tre distanser etter å ha falt på første dags 500 meter. Johansen hadde tidligere deltatt både i junior-VM på skøyter 2007 i Innsbruck, Østerrike og 2008 i Changchun, Kina. Her plasserte han seg henholdsvis som nummer 47 i 2007 og 21 i 2008 i allround og Johansen var også med på lagtempolaget i 2007 som ble nummer 10.

I 2012 deltok han i det første universitets-VM på skøyter, det ble avholdt i Zakopane i Polen. Der tok han sølv på  meter og bronse på 2×500 meter. Sesongen etter var han med i vinteruniversiaden som gikk i Trentino og med skøyteøvelsene i Baselga di Pinè i Italia.

I romjula 2013 postet Johansen en melding på Facebook at han ville legge opp for godt med aktiv skøytekarriere, og håper å kunne videreføre noe av det han har fått av erfaring opp gjennom årene til yngre løpere!

## Personlige rekorder

## Meritter
### Norgesrekorder
Liste over norgesrekordnoteringer gjort av Even Johansen.

:Rekorden var satt sammen med Fredrik van der Horst og Christoffer Fagerli Rukke.

### Internasjonale mesterskap
Sprint-VM på skøyter deltatt en gang.
:* Heerenveen 2011.
::* Beste resultat: 40.-plass sammenlagt i Heerenveen 2011.

Junior-VM på skøyter deltatt i 2 VM ved 3 konkurranser.
:* Innsbruck 2007 i sammenlagt og lagtempo, Changchun 2008 i sammenlagt.
::* Beste resultat: 21.-plass sammenlagt i Changchun 2008 og 10.-plass i lagtempo i Innsbruck 2007.

### Sammenlagt i [[Verdenscupen på skøyter|Verdenscupen]]

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*  Even Johansen på SpeedskatingResults.com (personlige rekorder og resultater)
*  Even Johansen på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
* 
* 
* 
*  Even Johansen på Effesport.nl (noen resultater)
* 
;Bilder
*  Bilder av Even Johansen på SpeedSkatingPhotos.info/DesgPhoto.com
Even Johansen

**Even Johansen** er navnet til flere personer:

* Even Johansen (musiker) – norsk musiker kjent under navnet *Magnet*
* Even Johansen (skøyteløper) – norsk skøyteløper
Moskushjort

* *M. m. moschiferus*
* *M. m. turovi*
* *M. m. arcticus* 
* *M. m. sachalinensis*
* *M. m. parvipes* 

**Moskushjort** eller **muskhjort** (*Moschus moschiferus*) er stamarten i slekten moskushjorter, som også inneholder seks andre arter. Fem underarter anerkjennes.

## Utbredelse
Arten finnes i Nordøst-Asia og er mest vanlig på taigaen sør i Sibir. Imidlertid finnes den også i deler av Mongolia, Indre Mongolia, Mandsjuria og på Koreahalvøya.

## Habitat
Moskushjorten trives i fjellskoger der klimaet er borealt. Arten er hovedsakelig nattaktiv og migrerer bare over korte avstander. Den holder seg helst i høyder over 2&nbsp;600 moh. 

## Beskrivelse
Voksne individer er små og veier typisk 7-17 kg. De kan minne litt om små rådyr, men arten har verken horn eller gevir. Derimot har hannen lange (opptil 10 cm), nedoverretta og sabelforma hjørnetenner som vokser ut av munnen fra overkjeven. Kroppen er også krumbøyd og dyra blir fysisk mindre enn rådyr.

Moskushjort er klassifisert som en truet art av Verdens naturvernunion, som lister den som sårbar. Den jaktes hovedsakelig for sine moskuskjertler, som er kjent for duftsubstansen musk som inngår i noen svært kostbare parfymer. Musk selges for opp mot 45&nbsp;000 amerikanske dollar kiloet. Bare noen få tidels gram kan utvinnes fra kjertlene til en voksen hann. Det er også mulig å fjerne kjertelen uten å avlive dyret, men dette gjøres sjelden.

Dyra utvikler tykk pels og er godt tilpasset kulde og dyp snø.

### Underarter
Man regner i dag fem underarter til arten. Tidligere ble også *[[Moschus chrysogaster|M. chrysogaster]]* (Sentral-Kina) og  *[[Moschus leucogaster|M. leucogaster]]* (Himalaya) regnet som underarter, men disse regnes nå som selvstendige arter.

* *M. m. moschiferus* (Sibir og Mongolia)
* *M. m. turovi* (Russlands fjerne østen)
* *M. m. arcticus* (Verkhojanskfjellene)
* *M. m. sachalinensis* (Sakhalin)
* *M. m. parvipes* (Korea)

## Atferd
Moskushjorten er svært hurtig, men den trøtner alt etter 200-300 meter. Dyra søker derfor strakt opp i ulendt terreng, der den vil søke mot en for andre dyr utilgjengelig fjellknaus eller bergsprekk for å gjemme seg. Om det ikke finner ly, vil dyret løpe i sirkler.

Moskushjorten lever solitært, men kan av og til opptre i parvis eller i små grupper på opptil tre dyr. Som regel et par og deres årlige avkom.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Qatar Petroleum

**Qatar Petroleum** (arabisk: قطر للبترول), ofte forkortet **QP**, er det nasjonale oljeselskapet i Qatar. Det er det tredje største oljeselskapet i verden målt etter olje- og naturgassreserver, og står for om lag 60&nbsp;% av emiratets bruttonasjonalprodukt. Selskapet ble etablert i 1974, og har hovedkontor i hovedstaden Doha.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Aleg

**Aleg** (arabisk: **آلاك**) er en hovedstaden i Braknaregionen i det afrikanske landet Mauritania. Byen ligger 25 mil øst for hovedstaden Nouakchott. Aleg er fødebyen til Mauritanias tidligere president Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi.
Stadio Diego Armando Maradona

**Stadio Diego Armando Maradona**, tidligere kalt *Stadio San Paolo*, er et flerbruksstadion i Napoli, Italia. San Paolo er Italias tredje største stadion etter San Siro og Stadio Olimpico. 

Det blir mest brukt til fotballkamper av fotballaget SSC Napoli. San Paolo ble bygd i 1959, og ble oppusset i 1989 i forkant av VM i fotball 1990, og igjen i 2018 i forkant av 2019 Summer Universiade; dette inkluderte å bytte ut metallgjerder med glass og utbytting av seter. Som følge av renoveringen, ble kapasiteten redusert fra 60 240 til 54 726. 

## Navneendring
Etter dødsfallet til den tidligere Napoli-spilleren Diego Maradona 25. november 2020, foreslo byens borgermester Luigi de Magistris og SSC Napolis president Aurelio De Laurentiis å endre navnet til «Stadio Diego Armando Maradona», og 4. desember 2020 ble forslaget vedtatt av bystyret.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Stadium Guide
* 1960 Summer Olympics official report (PDF), bind 1. s.&nbsp;86.
Per Arild Abrahamsen

**Per Arild Abrahamsen** (1944–2022) var en norsk rockemusiker og industrigründer. Han grunnla Electrocompaniet i 1972. Etter at Electrocompaniet gikk konkurs i 2004 startet han opp selskapet Abrahamsen Audio.

Abrahamsen ble kjent under artistnavnet «Abe» fra sin tid som frontfigur i bandet The Mojo Blues. Bandet var mest aktive i 1960- og 1970-årene og hadde sin siste konsert på Trandum leir juni 2009. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Abrahamsen Audio
Prato (andre betydninger)

**Prato** kan vise til:

*Prato – en by i Toscana, Italia
*Prato (provins) – en provins i Toscana, Italia
*AC Prato (Associazione Calcio Prato) – en fotballklubb fra byen Prato i Toscana, Italia
*Prato allo Stelvio – det italienske navnet på Prad am Stilfser Joch i Sør-Tirol, Italia
*Prato (Sveits) – en kommune i kantonen Ticino i Sveits
*Prato Sesia – en kommune i provinsen Novara i regionen Piemonte i det nordlige Italia
Timoteismyger

**Timoteismyger** (*Thymelicus lineola*) er en sommerfugl som hører til familien smygere (Hesperiidae). Den er en av de "gylne" smygerne, der oversiden har en varmt rødbrun farge. Arten er en nykommer i Norge, og har etablert seg i Buskerud de siste årene.

## Utseende
En ganske liten (vingespenn 22 -27 mm) sommerfugl. Oversiden er ensfarget gulbrun – den er den eneste ensfargede smygeren i Norge og derfor lett å kjenne igjen, men lenger sør i Europa finnes noen nærtbeslektede og meget like arter. Vingene har gråbrun bestøvning langs ytterkanten og på ribbene. Hannen har en markert, svart skråstrek av duftskjell på forvingens overside.

(MHNT) Thymelicus lineola - St Foy d'Aigrefeuille - France - male dorsal.jpg|*Thymelicus lineola* ♂ 
(MHNT) Thymelicus lineola - St Foy d'Aigrefeuille - France - male ventral.jpg| ♂  △
(MHNT) Thymelicus lineola - St Foy d'Aigrefeuille - France - female dorsal.jpg| ♀
(MHNT) Thymelicus lineola - St Foy d'Aigrefeuille - France - female ventral.jpg| ♀  △


## Levevis
Larven lever på ulike slags gress, blant annet timotei (*Phleum* spp.). De voksne sommerfuglene flyr i juli – august. Som andre smygere i gruppen Hesperiinae sitter de gjerne med bakvingene lagt flatt, forvingene oppreiste.

## Utbredelse
Timoteismygeren finnes i det meste av Europa utenom de nordligste delene, og videre østover til Stillehavet i Øst-Sibir. Den forekommer også i Nord-Amerika, men den bestanden stammer trolig fra individer som ble innført fra Europa i nyere tid. I Norge finnes det noen funn fra Østlandet rundt 1870, men arten ser ut til å ha forsvunnet for en tid. De siste årene har den blitt funnet en del steder i Buskerud, der den synes være i spredning.

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''
Engsmyger

**Engsmyger** (*Ochlodes sylvanus*) er en sommerfugl som hører til familien smygere (Hesperiidae). Den er en av de "gylne" smygerne, der oversiden har en varmt rødbrun farge. Den er vanlig i Sør-Norge nord til Møre og Romsdal.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 26 – 34 mm) sommerfugl, den største av de norske smygerne. Vingenes overside er gulbrun med mørkere kanter og diffuse lyse flekker. Undersiden er grønnlig og flekkene er mer markerte, men den mangler sølvfargede flekker og skiller seg slik fra kommasmygeren (*Hesperia comma*). Hannen har en markert, svart skråstripe av duftskjell på oversiden av forvingene.

(MHNT) Ochlodes sylvanus - Foret de Bouconne, France - male dorsal.jpg| Hann overside
(MHNT) Ochlodes sylvanus - Foret de Bouconne, France - male ventral.jpg|Hann underside
Ochlodes sylvanus-fo.jpg|Hunn overside
Ochlodes sylvanus-fu.jpg|Hunn underside


## Levevis
Engsmygeren flyr på blomsterenger og i veikanter i juni – juli. Som de andre "gylne" smygerne (Hesperiinae) sitter den gjerne med bakvingene lagt flatt, forvingene oppreist. Larven lever på ulike salgs gress.

## Kilder
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''
Kommasmyger

**Kommasmyger** (*Hesperia comma*) er en sommerfugl som hører til familien smygere (Hesperiidae). Den er en av de «gylne» smygerne, der oversiden har en varmt rødbrun farge. Den finnes over store deler av Norge, men mangler på Vestlandet. Eksemplarer fra fjellbjørkeskogen har mindre vinger og kraftigere kropp, og kalles f. *catena*, men det er uvisst om de bør regnes som en egen underart.

## Utseende
En ganske liten (vingespenn 22 – 28 mm) sommerfugl, særlig nordlige eksemplarer er små og kortvingede. Oversiden er rødlig gulbrun, vingen er mørkere mot spissen, med lyse flekker som er diffuse på oversiden av vingene, mer tydelige på undersiden. Hannen har en markert svart skråstripe av duftskjell på forvingens overside. Undersiden er grønnlig, bakvingen med store, svartkantede sølvflekker som gjør det lett å kjenne igjen arten.

## Levevis
Kommasmygeren flyr på magre og tørre enger, nordpå og i fjellet også i lysninger i bjørkeskogen og langs bekkefar og fuktsig, i juli – august. Larven lever på forskjellige slags gress. Lengst i nord bruker den trolig to år på utviklingen.
## Utbredelse
Kommasmygeren er svært vidt utbredt og finnes på alle nordkontinentene. I Norge finnes den spredt i lavlandet i Sør-Norge, men ikke på Vestlandet bortsett fra i indre fjordstrøk. I Jotunheimen og på Dovrefjell flyr den opptil 1200 moh. Den finnes også i Troms og Finnmark, men ser ut til å mangle i et område i Midt-Norge.

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''
NRK Troms

**NRK Troms** er NRKs distriktskontor for Troms fylke. Distriktskontoret ble gjenopprettet 1. januar 2024, ved oppløsningen av NRK Troms og Finnmark. Kontoret har hovedkontor i Tromsø, og lokalkontorer på Finnsnes og i Harstad.

## Historie
3. juli 2003 ble NRK Troms og NRK Finnmark slått sammen til NRK Troms og Finnmark. I desember 2012 ble det vedtatt at de igjen skulle splittes. Den 2. mars 2015 fikk NRK Troms og NRK Finnmark separate nettsider. De skulle fortsatt fungere som to enheter med egne radiosendinger, men forbli samlet i distriktssendingen for TV, *[[Nordnytt]]*. I september 2019 ble det på ny vedtatt å sammenslå de to regionkontorene, i tråd med den offentlige regionreformen. NRK Troms og Finnmark ble igjen splittet opp den 1. januar 2024.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bernt Erfjord: Norske Kringkastingssendere
* Oversikt over Norske Kringkastere utarbeidet ved samarbeid mellom DX-Listeners' Club (DXLC) og Just N. Qvigstad
Gulflekksmyger

**Gulflekksmyger** (*Carterocephalus palaemon*) er en sommerfugl som hører til familien smygere (Hesperiidae). Den er den vanligste av to norske arter som er flekket i gult og svart eller brunt.

## Utseende
En liten (vingespenn 25 – 30 mm) sommerfugl, oversiden av begge vingepar mørk brun med store, gule flekker. På forvingen dominerer gjerne den gule fargen, men grunnfargen er brun. Hunnen kan forveksles med den langt sjeldnere svartflekksmyger.

## Levevis
Gulflekket smyger flyr på fuktige steder i og i nærheten av skog i mai – juni. Den er svært lokal, og bestandene strekker seg bare utover ganske små områder. Larven lever på forskjellige slags gress, blant andre faks (*Bromus* spp.) og grønnaks (*Brachypodium* spp.).

## Utbredelse
Gulflekket smyger er sirkumpolar, det vil si at den finnes både i Europa, Nord-Asia og Nord-Amerika. I Norge er den funnet nord til Saltdal i Nordland, men den er svært lokal og ser ut til å mangle i mange områder. Fordi bestandene er ganske små og flygetiden forholdsvis kort kan den imidlertid være oversett i noen områder. I Norge synes den å være mest vanlig i de indre delene av Sørlandet, Telemark og Trøndelag.

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''
Driftsresultat

**Driftsresultat**, også kjent under begrepene ***driftsoverskudd*** eller ***driftsmargin*** (i prosent), er et begrep som benyttes i bedriftsøkonomi og regnskap for å vurdere lønnsomheten av driften i en bedrift. En bedrifts driftsresultat er lik bedriftens inntekter på den operative driften, det vil si driftens salgs- og driftsinntekter (omsetning), minus driftens kostnader (varekostnad, lønnskostnader, og andre driftskostnader). Driftsresultatet viser lønnsomheten av selve virksomheten, men tar ikke opp i seg finansielle kostnader, beskatning og investeringer. Det varierer litt hvilke kostnader som ellers tas med i dette resultatbegrepet. 

Begrepet ***EBIT*** brukes oftest som resultatbegrep for driften, og inkluderer ned- og avskrivninger. Dette begrepet ser hele kostnadsstrukturen i resultatbegrepet. EBIT er et mål på bedriftens lønnsomhetsgrad når man også regner med investeringene, *earnings before interest and taxes* – det vil si inntjening før renter og skatt.

Begrepet ***EBITDA*** er vanlig brukt i mer analytiske oversikter, og i investeringstunge virksomheter, og står for *earnings before interest, taxes, depreciations and amortizations.* Dette blir ofte oversatt til inntjening før renter, skatt, avskrivninger og nedskrivninger. Dette er galt. *Depreciations* bør oversettes til avskrivninger av håndgripelige verdier (*tangible assets*), og *amortizations* til avskrivninger av ikke-håndgripelige verdier (*intangible assets*).  

En bedrift som har høyt driftsoverskudd (EBITDA), kan likevel ha høye investeringer og dermed et betydelig lavere totalt driftsresultat (EBIT). Eksempler på næringer som ofte har gode driftsresultat, men lavere totalresultat, er infrastrukturnæringer med skalafordeler som samtidig har store investeringer: strømforsyning, telekommunikasjon og bilproduksjon.

Når bedriften har betalt renter og skatt, fremkommer årsresultatet (*net* *income*). Dette er resultatet som disponeres enten til utbetaling av utbytte til eierne, eller forblir i bedriften som tilbakeholdt overskudd og inngår i bedriftens kapitalbeholdning for senere investeringer.

Begrepene kan grupperes slik i et årsregnskap:

## Referanser
Tiriltungesmyger

**Tiriltungesmyger** (*Erynnis tages*) er en sommerfugl som hører til familien smygere (Hesperiidae). Denne brune arten blir lett forvekslet med en nattsvermer, for eksempel slåttefly-artene (familien nattfly, Noctuidae).

## Utseende
En liten (vingespenn 24 – 28 mm) sommerfugl, grunnfargen mørk brun. Forvingen er mer eller mindre spraglete med hvitt og grått, noen ganger nesten ensfarget brun, men ikke helt. Den kan ikke forveksles med noen annen, norsk dagsommerfugl, men kan overfladisk ligne på enkelte nattfly.
## Levevis
Tiriltungesmygeren flyr i lysninger i skogen og veikanter i mai – juni. Larven lever på tiriltunge (*Lotus corniculatus*) og andre planter i erteblomstfamilien (Fabaceae).

## Utbredelse
Tiriltungesmygeren finnes i Europa og videre østover gjennom Nord-Asia til Kina. I Norge er den temmelig vanlig på Sørlandet og den sørlige delene av Østlandet. Lenger nord er den sjelden, men det finnes noen gode bestander i Gudbrandsdalen og på Vestlandet, nordligst i Tafjord i Møre og Romsdal.

## Referanser




## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
Polarsmyger

**Polarsmyger** (*Pyrgus andromedae*) er en sommerfugl som hører til familien smygere (Hesperiidae). I Norge forekommer den bare fra Hattfjelldal i Nordland og nordover. Den hører til slekten *[[Pyrgus]],* der alle artene er mørke med hvite flekker.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 24 – 28 mm) sommerfugl, forvingens overside brunsvart med markerte, hvite flekker, bakvingens overside med "utvisket" mønster, slik skiller den seg fra den lignende moltesmygeren (*P. centaureae*), som har markerte flekker også på bakvingen. På underisden er grunnfargen grønnlig og flekkene er markerte på begge vingepar. Den hvite flekken midt på bakvingens underside er noe forlenget mot vingeroten.

## Levevis
Polarsmygeren flyr over lune, solrike fjellskråninger, gjerne med framstikkende steiner som den liker å sitte på, i juni – juli. Man vet ikke sikkert hva larvenes næringsplante i Nord-Skandinavia er, men reinrose (*Dryas octopetala*) har vært foreslått.

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/p/pyrgus_andromedae.html
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/hesperiidae/andromedae.html
Svartflekksmyger

**Svartflekksmyger** (*Carterocephalus silvicolus*) er en sommerfugl som hører til familien smygere (Hesperiidae). Den ligner den vanligere arten gulflekket smyger (*C. palaemon*), men skiller seg fra denne på at forvingene er gule ved mørke flekker, ikke mørke med gule flekker.

## Utseende
En liten (vingespenn 24 – 30 mm) sommerfugl, det er nokså stor forskjell på kjønnene. Hannen er umiskjennelig, mens hunnen kan forveksles med gulflekksmyger. Hannens forvinge er gul med ganske små, svart flekker, bakvingens overside er gul med grå bestøvning. Hunnen er en del mørkere, med et større innslag av brunt på forvingen, men grunnfargen er fortsatt gul. Hunnens bakvinge er brun med gule flekker.

(MHNT) Carterocephalus silvicola - Krakow - Pologne - male dorsal.jpg|*Carterocephalus silvicola* ♂  
(MHNT) Carterocephalus silvicola - Krakow - Pologne - male ventral.jpg| ♂   △ 
(MHNT) Carterocephalus silvicola - Puszcza Kampinoska - Pologne - female dorsal.jpg|♀  
(MHNT) Carterocephalus silvicola - Puszcza Kampinoska - Pologne - female ventral.jpg|♀ △


## Levevis
Svartflekksmygeren er mye sjeldnere enn slektningen gulflekksmyger. Den er funnet fra Østfold til Målselv i Troms, men ser ut til å mangle helt på Sørlandet og Vestlandet. Den flyr i fuktige lysninger i skogen, langs veikanter, elvebredder og strender i mai – juni. Larven lever på forskjellige gress. Arten er listet som hensynskrevende på den norske rødlisten. Siden forekomstene er såpass få og lokale er den følsom for alle slags inngrep som forandrer lokalitetene.
 
## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''
Moltesmyger

**Moltesmyger** (*Pyrgus centaureae*) er en sommerfugl som hører til familien smygere (Hesperiidae). Den flyr i fjellet, på myrer og fuktige heier der næringsplanten molte (*Rubus chaemamorus*) vokser. Den tilhører slekten *[[Pyrgus]]* der alle artene er mørke med hvite flekker.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 26 – 31 mm) sommerfugl, den største av de norske *[[Pyrgus]]-*artene. På vingenes overside er grunnfargen brunsvart, men de er nokså tett kledt med lyse hår slik at de ser gråaktige ut. I motsetning til de lignende artene polarsmyger og alvesmyger er de hvite flekkene tydelige også på bakvingens overside. På vingens underside er grunnfargen grønnlig.

## Utbredelse og levevis
Moltesmygeren fly på myrer der det vokser molte i juni – juli. I Norge er den vanligst i de østligste områdene, men den forkommer så langt vest som på Hardangervidda. I Nord-Norge finnes den i indre Troms og Finnmark. Larven lever trolig bare på molte (*Rubus chaemamorus*).

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''
Bakkesmyger

**Bakkesmyger** (*Pyrgus malvae*) er en sommerfugl som hører til familien smygere (Hesperiidae). Den er den minste og vanligste av de hvitflekkete smygerne (slekten *[[Pyrgus]]*) i Norge. Den ble tidligere kalt kattostsmyger, som er en oversettelse av det latinske artsepitetet *malvae* (*kattost*-slekten heter *[[Malva]]*). Dette navnet er misvisende da kattost neppe betyr noe som vertsplante i Norge.

## Utseende

En liten (vingespenn 22 – 25 mm) sommerfugl, den minste av de norske *[[Pyrgus]]-*artene. Oversiden har brunsvart grunnfarge og tydelige, hvite flekker på begge vingespar, i likhet med den mye større moltesmygeren, men ulike polarsmyger og alvesmyger. Ellers kan de vanligvis bestemmes på størrelsen alene, og den forekommer sjelden sammen med de andre *[[Pyrgus]]-*artene.

## Levevis
Bakkesmygeren har en meget rask flukt lavt over bakken og sitter stille det meste av tiden. Da den også er svært liten er den lett å overse. Den flyr over bakker, lysninger i skogen, veikanter og blomsterenger i mai – juni. Larven kan leve på forskjellige planter, de viktigste næringsplantene i Norge er trolig markjordbær (*Fragaria vesca*) og forskjellige murer (*Potentilla* spp.). Den er vanlig på Østlandet og Sørlandet og finnes også i Rogaland.

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
*  Nettsiden ''Norges sommerfugler'
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
Jarmann M/1884

**Jarmann M/1884**, (Jarmanngeværet) er et norsk repetergevær innført i 1884.

Riflen var en av de første sylinderlåsriflene med rørmagasin som ble tatt i bruk som armégevær i den vestlige verden. Våpenet var konstruert av den norske ingeniøren Jacob Smith Jarmann og ble produsert på Kongsberg Våpenfabrikk i et antall på nesten 30&nbsp;000. Riflen var i bruk i den norske hæren og marinen på slutten av 1800-tallet. Jarmanngeværets rørmagasin rommer åtte patroner. Etter at våpenet ble faset ut fra militært bruk ble en del av våpnene bygd om til harpungevær.

Jarmanns gevær ble også brukt i begrenset antall i det svenske forsvaret.

## Eksterne lenker
* 10,15 x 61 Jarmann repeterrifle - historien bak
* 10,15 x 61 Jarmann repeterrifle - skyting og lading
* Jarmanns gevær M1884
Framhaldsskole

**Framhaldsskole** (etter 1946, av nynorsk «halde fram», dvs. fortsette) eller **fortsettelsesskole** (før 1946) var i Norge tidligere en skole som bygget på avsluttet sjuårig folkeskole, og som var et mindre teoretisk og mer praktisk rettet alternativ til realskolen (middelskolen). I motsetning til realskolen kvalifiserte framhaldsskolen ikke for gymnaset. Framhaldsskolen kunne være ett-, to- eller treårig. Fra 1947 ble framhaldsskolen regulert gjennom en egen lov. Både realskolen og framhaldsskolen ble en del av den nye niårige grunnskolen fra 1969.

Selv om den offisielt ble nedlagt i 1969 var den fremdeles i drift enkelte steder på begynnelsen av 1970-årene. Noen skoler var ikke godt nok utbygd for ungdomsskole på det tidspunktet.

## Eksterne lenker

* «Framhaldskole», fra *[[Store norske leksikon]]*
Alvesmyger

**Alvesmyger** (*Pyrgus alveus*) er en sommerfugl som hører til familien smygere (Hesperiidae). Den er en av de hvitflekkete artene i slekten *[[Pyrgus]].* Arten har gått tilbake i Norge og er i dag ganske sjelden.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 23 – 28 mm) sommerfugl. Oversidens grunnfarge er gråbrun, den er den lyseste av de norske *[[Pyrgus]]-*artene. Forvingen har små, men markerte, hvite flekker, bakvingens flekker er "utviskede" som hos polarsmygeren, men utbredelsen til disse to artene overlapper ikke.

## Levevis
Alvesmygeren flyr over solrike, steinete skråninger og urer opptil 1200 moh. i juli – august. Næringsplanten i Norge er ukjent, men sannsynlige kandidater er blåfjær (*Polygala* spp.) og murer (*Potentilla* spp.). I andre land er solrose (*Helianthemum* spp.) viktig.

## Utbredelse
Alvesmygeren fantes tidligere over store deler av Østlandet, men ser nå ut til å være forsvunnet fullstendig fra lavlandet. Levekraftige bestander finnes i fjellområdene i Gudbrandsdalen, Valdres og Indre Sogn.

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''
Émile Lahoud

**Émile Jamil Lahoud** (født 1936) er en libanesisk offiser og politiker. 

Han ble med i de væpnede styrkene i 1956, og ble utnevnt som general i 1989. I 1989 ble han også forsvarssjef i Libanon.

Lahoud var Libanons president fra 24. november 1998 til 23. november 2007. Han skulle egentlig gå av som president da presidentperioden hans utløp i 2004, men etter en endring i loven ble det vedtatt at han skulle sitte i tre år til. 

Da Lahoud skulle gå av i 2007 klarte ikke nasjonalforsamlingen å finne en ny presidentkandidat så presidentvalget ble utsatt gjentatte ganger.

## Referanser
Brennetunnelen

**Brennetunnelen** er en motorveitunnel i Bærum kommune i Akershus. Den er en del av europavei 16, har to løp og er 1100 meter lang. Veien kalles lokalt Ringeriksveien og har to kjørefelt i hver retning. 30. januar 2007 ble det markert gjennomslag. Åpning var planlagt til høsten 2008, men på grunn av problemer med Skuitunnelen ble den først åpnet 26. mai 2009.

## Se også
*Veitunneler i Norge

## Referanser


## Eksterne lenker
* Brennetunnelen på Google StreetView: nordvestre tunnelmunning, søndre tunnelmunning
Robert Parker

**Robert Parker** er et navn som kan vise til flere personer:

* Robert Leroy Parker (1866&ndash;1908), bedre kjent som Butch Cassidy, amerikansk fredløs tog- og bankraner
* Robert B. Parker (1932&ndash;2010), prisbelønt amerikansk forfatter av kriminallitteratur
* Robert Parker (trener) (1960&ndash;2021), amerikansk friidrettstrener for kastøvelsene
* Robert Parker (vannpolospiller) (f. 1987), britisk vannpolospiller
Knut (isbjørn)

**Knut** var en isbjørn født i fangenskap i *Zoologischer Garten [[Berlin]]* den 5. desember 2006. Moren Tosca støtte ham fra seg etter fødselen, og tvillingbroren hans døde fire dager gammel. Knut ble oppfostret av dyrepasseren Thomas Dörflein, som døde i september 2008 av blodpropp, bare 44 år gammel. 

Knut var den første isbjørnungen på 33 år som overlevde babystadiet i Berlins dyrehage. Han ble sentrum for en enorm internasjonal oppmerksomhet, og det oppsto også kontroverser rundt hans eksistens.  Som følge av oppmerksomheten, ofte kalt «Knutmania», ble det laget mange leker, DVD-er og bøker om Knut, som var hovedansvarlig for at besøkstallet ved dyrehagen i Berlin økte med omtrent 30% i 2007. 3. januar 2008 ble det også kjent at det skal lages en film om Knut. I juni 2007 veide han 36 kilo. Ved årsskiftet 2007/8 var vekten økt til 108 kilo, og publikum sviktet ham nå da han ikke lenger var like søt. 

Knut ble funnet død i sin innhengning i Berlin Zoo 19. mars 2011. 

## Se også
* «Sebben», isbjørn fanget på Halvmåneøya i 1946-47
* https://web.archive.org/web/20090124234758/http://www.rbb-online.de/knut/

## Referanser
Godwulf-manuskriptet

***Godwulf-manuskriptet*** er en amerikansk detektivroman skrevet av Robert B. Parker. Boken ble første gang utgitt i USA i 1973 og ble oversatt til norsk i 1988.

## Sammendrag
Dette er den første romanen i serien om Spenser, en privatetterforsker i Boston. Spenser får i oppdrag å lete etter et gammelt manuskript, som har gitt romanen sin tittel. Det er stjålet fra et universitet i Boston. En av hans ledetråder fører ham til Terry Orchard, en rik kvinne med problemer som nå er medlem av venstreradikal universitetsgruppe. Han antar at hun har informasjon om det stjålne manuskriptet. Senere om natten får han en telefon fra henne hvor hun ber om hjelp, og når han finner henne står hun over sin døde venns lik og er øyensynlig høy på noe. Oppgaven blir da å bevise at hun er blitt lokket i en felle.

Hovedpersonen Spenser er en typisk detektiv med vittige replikker som drikker en god del, dreper to muskelmenn, går til sengs med en mor og en datter innenfor 24 timer.

## Karakterer i ''Godwulf-manuskriptet''
* Spenser: Privatetterforsker i Boston
* Terry Orchard: Mistenkt som morder
* Lt. Martin Quirk: Boston politidepartement
* Sgt Belson: Boston politidepartement
* Vince Haller: Advokat
* Joe Broz: Mafia-sjef
* Brenda Loring: Kjæreste

## Utgivelsesdetaljer
* 1973, USA,*The Godwulf Manuscript*, Houghton Mifflin Company Boston, ISBN ukjent, Hardback «Book Club Edition»

* 1988, Norge, *Godwulf-manuskriptet*,  Pocketbok, ISBN 8205121133
Stjertsmyger

**Stjertsmyger** (*Urbanus proteus*) er en sommerfugl som hører til familien smygere (Hesperiidae). Den er vidt utbredt i Nord-, Mellom- og Sør-Amerika og kan kjennes på at bakvingene er trukket ut til lange stjerter.
## Eksterne lenker
*
Odd Langholm

**Odd Langholm** (født 8. november 1928) er professor emeritus ved Norges Handelshøyskole.  Han er særlig kjent for sine arbeider om tidlig økonomisk idehistorie.

Langholms studier viser at økonomifaget oppstod i skjæringsflaten mellom jus og moralfilosofi. Skolastikerne måtte på bakgrunn av blant annet Aristoteles' etikk, Bibelen og kirkefedrenes skrifter ta stilling til konflinkter om privat eiendomsrent, rente, åger-begrepet, og hvor høy pris varene kunne selges for. Langholm har vist at de la vekt både på hva som førte til effektiv bruk av ressursene i samfunnet, og på moralnormer om begreper som «rettferdig pris». Økonomisk makt ble ifølge Langholm vurdert på samme måte som fysisk makt.

## Utvalt bibliografi
* Scholastic Economics, avsnitt i: S. Todd Lowry (red): *Pre-Classical Economic Thought*, Kluwer Academic Publishers, Boston, 1986.

## Referanser


## Kilder
*