open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Opéra (Paris Metro)

**Opéra** er en metrostasjon på grensen mellom  Paris'  2. og 9. arrondissement. Stasjonen betjener metrolinjene 3, 7 og 8. Linje 3s stasjon ble åpnet 19. oktober 1904, linje 7s 5. november 1910 og linje 8s 13. juli 1913. De tre linjene skjærer hverandre som illustrert kun i et punkt, dette kalles en «brønn».

Stasjonen ligger ved enden av Avenue de l'Opéra, og har sitt navn etter L'Opéra Garnier som ble designet av Charles Garnier. Den har en av sine innganger tvers overfor operabygningen, og stasjonen betjener hele distriktet rundt Boulevard Haussmann. Stasjon Opéra er knyttet til jernbanestasjonen Auber via en undergang, og indirekte også med metrostasjonen Havre-Caumartin.

Det er flere innganger til stasjonen, totalt fire: to fra Place de l'Opéra; én fra 6, rue Scribe og en fra 43, avenue de l'Opéra.

## Knutepunkt med andre transportmidler
* Buss: Linjene 20, 21, 22, 27, 29, 42, 52, 53, 66, 68, 81, 95, Roissybus, OpenTour.
* Noctilien, STIF, RATP og Transiliens Parisiske nattbussnett: N15, N16.


Fil:Metro de Paris - Opera - Plan du croisement des lignes.jpg|Kart over linjeknutepunktet
Fil:Paris_metro3_-_opera_-_entrance.jpg|En av nedgangene til metrostasjonen, tvers over for Opéra Garnier


## Eksterne lenker
* 
* Kart over metroen i Paris
Place d’Italie (Paris Metro)

**Place d'Italie** er en metrostasjon som ligger sentralt i Paris' 13. arrondissement. Stasjonen er et endepunkt for metrolinje 5, og dessuten et knutepunkt for linjene 6 og 7. 24. april 1906 ble stasjonen åpnet som en del av metrolinjen som da het *2 Sud*. Stasjonen var i STIFs statistikk for 2004 den åttende mest trafikkerte stasjonen i Paris med 13,10 millioner brukere.

Linje 5s stasjon ligger under Place d'Italie, i svingen på endestasjonens snu-løkke. Stasjonen som betjener linje 6 er øst-vest-orientert, med utgang til boulevard Vincent Auriol i østenden. Linje 7s stasjon ligger nord-syd, med inngang fra Avenue d'Italie.

Metrostasjonen har sitt navn etter plassen den ligger under. Her lå tidligere porten som  den gamle romerske veien mot Lyon og Roma passerte gjennom. 

Stasjonen ligger ved et knutepunkt der fem av Paris' hovedveier møtes:
* Avenue des Gobelins 
* Avenue d'Italie
* Boulevard Auguste Blanqui
* Boulevard de l'Hôpital
* Boulevard Vincent Auriol

Nær stasjonen ligger borgermesterens kontor i det 13. arrondissement, blokken *Grand écran* av den japanske arkitekten Kenzo Tange og Butte aux Cailles-kvarteret.

## Historikk
Den første delen av linje 5 til stasjonen *Gare d'Orléans* (nå Gare d'Austerlitz) ble åpnet 2. juni 1906, og 14. oktober 1907 ble metrolinjene 2 Sud og 5 slått sammen, og linje 2 Suds perronger tatt ut av bruk. Metrolinje 6 til stasjonen Nation tok 1. mars 1909 i bruk perrongene som linje 2 Sud tidligere brukte. Metrolinje 10 ble trukket videre fra stasjon Odéon til stasjon Porte d'Italie og åpnet 15. februar 1930. 

26. april 1931 ble metrolinje 10 en del av linje 7, og 6. oktober 1942 ble traséen mellom stasjonene *Place d'Italie* og Charles de Gaulle – Étoile flyttet fra metrolinje 5 til linje 6. En snu-løkke for metrotogene som trafikkerer linje 5 ble åpnet 2. september 2007.

## Knutepunkt med andre transportmidler
* Buss: Linjene  27, 47, 57, 64, 67, 83.
* Noctilien, STIF, RATP og Transiliens Parisiske nattbussnett: N15, N22, N31, N120.

## Bilder

Fil:Metro 5-6-7 Place d Italie accès.JPG|Inngangen ved 182, boulevard Vincent-Auriol 
Fil:Metro 6 Place d Italie quais.JPG|Stasjonen på linje 6
Fil:Metro 7 Place d Italie quais.JPG|Stasjonen på linje 7


## Referanser


## Kilder
* Métropole
* Miquel, Pierre: *Petite Histoire des Stations de Métro*. Paris: Éditions Albin Michel, 1993.

## Eksterne lenker
* 
* Kart over metroen i Paris
Père Lachaise (Paris Metro)

**Père Lachaise** er en stasjon på metroen i 20. arrondissement i Paris. Stasjonen betjenes av linje 2 og linje 3, og har sitt navn etter gravlunden Père Lachaise – en av verdens mest kjente og besøkte kirkegårder.

Stasjonen var metronettets første til å bli utstyrt med rulletrapp, som skjedde i 1909.

## Eksterne lenker
* Kart over metroen i Paris
Pyramides (Paris Metro)

**Pyramides** er en metrostasjon i  Paris'  1. arrondissement. Stasjonen betjenes av metrolinjene 7 og 14. Linje 7s stasjon ble åpnet 1. juli 1916, og linje 14s 15. oktober 1998.

Stasjonen er oppkalt etter Rue des Pyramides som fikk sitt navn til minne om Napoléon Bonapartes seier over Murad Bey i slaget ved Pyramidene i Egypt i 1798. Pyramides ligger midt mellom L'Opéra Garnier og Comédie-Française-teateret, sammen med stasjonene Opéra og Palais Royal – Musée du Louvre sørger denne for en del av den offentlige transporten langs Avenue de l'Opéra.

I 1920-årene fikk stasjonens vegger egne «rammer» av keramiske fliser der reklame kunne plasseres, disse bar stasjonens navn. Av Paris' eldste stasjoner, bygget 1900-1921, er dette den eneste som har fått denne tilføyelsen. Veggene i de øvrige er kledd med hvite, keramiske fliser. 

## Knutepunkt med andre transportmidler
* Buss: Linjene 21, 27, 68, 81, 95, OpenTour.
* Noctilien, STIF, RATP og Transiliens Parisiske nattbussnett: N42.

## Eksterne lenker
* 
* Kart over metroen i Paris
Raspail (Paris Metro)

**Raspail** er en stasjon på metroen i Paris og betjenes av linje 4 og linje 6.

Stasjonen ble åpnet i 1906. Den ligger i Boulevard Raspail og er oppkalt etter François-Vincent Raspail som var en kjent politiker og kjemiker i det 19. århundres Frankrike.

## Eksterne lenker
* Kart over metroen i Paris
Réaumur Sébastopol (Paris Metro)

**Réaumur Sébastopol** er en stasjon på metroen i Paris. Den betjenes av linje 3 og linje 4, og ligger på grensen mellom 2. og 3. arrondissement.

Stasjonen ble åpnet i oktober 1904, da den første delen av linje 3 begynte å trafikkere strekningen mellom stasjonene Villiers og Père Lachaise.

Dens navn viser til gatene som krysser hverandre der stasjonen ligger, *Rue Réaumur* og *[[Boulevard de Sébastopol]]*.
*René-Antoine Ferchault de Réaumur (1683–1757) var en fransk kjemiker og fysiker, han oppfant Réaumur-temperaturskalaen basert på alkoholtermometeret.
*Sébastopol er en by i Ukraina, som i 1855 ble inntatt av franske og engelske tropper under Krimkrigen etter at den hadde vært beleiret i ett år.

## Eksterne lenker
* Kart over metroen i Paris
Reuilly – Diderot (Paris Metro)

**Reuilly – Diderot** er en stasjon på metroen i Paris.

Stasjonen betjener linje 1 og linje 8.

## Galleri

Metro Paris - Ligne 1 - Reuilly Diderot (3).jpg|Rullende materiell (MP 89) for linje 1 i Reuilly – Diderot


## Eksterne lenker
* 
* Kart over metroen i Paris
Palais Royal – Musée du Louvre (Paris Metro)

**Palais Royal – Musée du Louvre** er en metrostasjon i Paris' 1. arrondissement, den er et knutepunkt for metrolinjene 1 og 7. 19. juli 1900 ble linje 1s stasjon åpnet, og 1. juli 1916 fulgte åpningen av linje 7s stasjon.

## Historikk
Frem til 1989 het stasjonen kun *Palais Royal*. Den fikk sitt nye navn da slottet og museet Louvre ble renovert og metrostasjonen fikk en direkte inngang til museets underste gallerier via inngangen *Carrousel du Louvre*.

Stasjonen var en del av Paris' første metrolinje, og den var da et stoppested mellom Porte Maillot og Porte de Vincennes. I 1916 ble stasjonen i tillegg endestasjon for linje 7, som da forbandt Palais Royal med Porte de la Villette. Den neste endringen fant sted rundt 1960, da linje 1s perronger ble forlenget til 90 meter. Slik kunne de nye, lengre metrotogene stoppe der.

I 1989 ble stasjonen forbundet med museet Louvre via Carrousel du Louvre og metroens plattform for linje 1. Stasjonen skiftet samtidig navn, slik at turistene enklere skulle finne frem til museet. Dette var rent praktisk, siden den neste stasjonen på linje 1 heter Louvre-Rivoli og er mindre praktisk for mennesker som vil besøke museet.

Til minne om trettiårsjubileet for samarbeidet mellom metroselskapene i Mexico by og Paris ble stasjonen i 1997 utsmykket med et freskomaleri kalt «La pensée et l'âme huicholes». Kunstneren bak dette er sjamanen Santos de la Torre som laget kunstverket av to millioner perler med en diameter på to millimeter. I bytte fikk Mexico by en inngang til en metrostasjon, designet av Hector Guimard. Denne ble plassert på stasjonen Bellas Artes.

## Innganger
Stasjonen har fire viktige innganger:
* Carrousel du Louvre: denne inngangen ble bygget i 1989, og gir via perrongene til linje 1 direkte tilgang til Louvres underste gallerier.
* Place du Palais Royal (1) (mellom Palais Royal og Louvre): inngangen befinner seg midt på Place du Palais Royal og er gjenkjennelig takket være den originale inngangen designet av Hector Guimard i art nouveau.
* Place du Palais Royal (2) (mellom Palais Royal og Louvre): en senere bygget inngang befinner seg på Place du Palais Royals vestside.
* Place Colette (ved Palais Royals sydvestre hjørne): inngangen til denne stasjonen fikk et nytt design i anledning metroens 100-årsjubileum i 2000. Jean-Michel Othoniels *Kiosque des Noctambules* (norsk: Nattvandrernes kiosk) ble plassert her. Den består av to kupler, en representerer dagen og den andre natten. Kuplene er laget av store glassperler tredd på en bærekonstrusjon av aluminium. Det er et moderne design som bryter med Place Colettes klassisk parisiske utseende

## Knutepunkt med andre transportmidler
* Buss: Linjene 21, 27, 39, 48, 67, 68, 69, 72, 81, 95, Bb, OpenTour.


Bilde:metro_palais_royal_guimard2.jpg|Hector Guimards art nouveau-inngang
Bilde:metro_palais_royal_carrousel2.jpg|Inngangen på Place du Palais Royals vestside
Bilde:PalaisRoyalMuseeDuLouvre2004.jpg|Linje 7
Bilde:Metro palais royal overzichtM1 1.jpg|Linje 1s perrong


## Eksterne lenker
* 
* Kart over metroen i Paris
Stalingrad (Paris Metro)

**Stalingrad** er en metrostasjon i Paris på grensen mellom det 10. og det 19. arrondissement. Stasjonen er et knutepunkt for metrolinjene 2, 5 og 7, og ble åpnet 31. januar 1903.

Det er flere innganger til stasjonen, totalt syv: fra rue d'Aubervilliers; 244, boulevard de la Villette; 86, rue de l'Aqueduc; 17, rue de Flandre; 18, rue de Flandre; 1, quai de la Seine og 58, rue du Château Landon.

Stasjonen ligger på Place Stalingrad, som er oppkalt etter slaget ved Stalingrad under den annen verdenskrig. Da stasjonen ble åpnet lå den til metrolinje 2 og het den *Rue d'Aubervilliers*. 5. november 1910 åpnet en annen metrostasjon som skulle betjene linje 7 like ved, den var kalt *Boulevard de la Villette*. I 1942 ble de to stasjonene slått sammen under navnet *Aubervilliers – Boulevard de la Villette*, og 12. oktober samme år åpnet linje 5 en stasjon på samme sted. 10. februar 1946 ble stasjonens navn endret til *Stalingrad*.

I nærheten av stasjonen ligger blant annet Canal de l'Ourcq som ender i Bassin de la Villette (en kunstig innsjø), gaten Rue d'Aubervilliers, Canal Saint-Martin og Rotonde de la Villette.

## Knutepunkt med andre transportmidler
* Buss: Linjene 48, 54.
* Noctilien, STIF, RATP og Transiliens Parisiske nattbussnett: N13, N41, N42, N45.

## Eksterne lenker
* Kart over metroen i Paris
Bo Balderson

**Bo Balderson** er et svensk forfatterpseudonym. Forfatteren bak dette pseudonymet har skrevet den humoristiske krimserie om «Ministeren».

Hvem Bo Balderson er, har ennå ingen funnet ut av, men både Olof Palme, Astrid Lindgren og flere andre kjente svensker er – fra tid til annen – blitt utropt som forfatterens sanne identitet.

## Bibliografi (originaltitler)
*1990 *Statsrådet klarar krisen*
*1986 *Statsrådets klipp*
*1983 *Statsrådet och den utsträckta handen*
*1982 *Partiledarn avgår med döden*
*1980 *Statsrådet i tiden*
*1978 *Statsrådet sitter kvar*
*1975 *Mord, herr talman*
*1973 *Statsrådets verk*
*1971 *Statsrådets fall*
*1969 *Harpsundsmordet*
*1968 *Statsrådet och döden*
Helge Øgrim

**Helge Øgrim** (født 1950) er en norsk journalist og pressemann. 

Øgrim var en av lederne i den norske ml-bevegelsen. Han satt i sentralkomiteen i MLG og i AKP(m-l) fram til 1976. Fra 1973&ndash;1976 hadde han også vervet som leder i Rød Ungdom. Han brøt med bevegelsen og meldte seg ut av AKP(m-l) i 1981 med den berømte uttalelsen at «dersom AKP kom til makta, var det best å rømme til Sverige fortest mulig.»

Øgrim arbeidet som journalist i NTB fra 1983 til 1997, som korrespondent og frilanser i USA fra 1993 til 1999 og i *[[Fiskaren]]* fra 1999 til 2000. Han har også vært redaksjonssjef og prosjektleder i Dagbladet.no. Fagbladet *[[Journalisten]]*, der han var redaktør fra 2007 til sommeren 2016, er organ for Norsk Journalistlag. 

Han er sønn av tidligere programdirektør i NRK Fjernsynet Kristian Øgrim og lektor Wanda Øgrim, og fetter til Tron Øgrim.

I 2015 ble Helge Øgrim beskyldt for å ha plagiert en artikkel fra The Atlantic. Øgrim bekreftet hendelsen og utarbeidet også en liste med et hundretalls andre artikler som også var plagiert, helt eller delvis.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Øgrims blogg «Norwegian Affairs»
Bjørgulv Braanen

**Bjørgulv Braanen** (født 1956) er en norsk journalist og pressemann, fra 2002 til 2018 ansvarlig redaktør for *[[Klassekampen]]*.

## Bakgrunn og virke
Braanen er utdannet som faglært sveiser etter å ha gått i lære ved Nylands verksted og har også grunnfag i historie. Han var tidligere leder i Yrkesskoleelevenes og Lærlingenes Interesseorganisasjon (YLI) og Rød Ungdom.

Han var redaktør av *[[Gnist (tidsskrift)|Røde Fane]]* fra 1983 til 1985 og layoutsjef og journalist i *Klassekampen* mellom 1984 og 1990. Etter dette jobbet han i *[[Dagens Næringsliv]]* fra 1990 til 2000 som journalist, vaktsjef og leder for «Etter Børs»-seksjonen. Han var redaksjonssjef i *Klassekampen* fra 2000 til 2002 og ansvarlig redaktør fra 2002 til 2018.

Bjørgulv Braanen ble i 2005 utpekt til en av Norges ti viktigste intellektuelle av *[[Dagbladet]]*. Året etter ble han tildelt Fritt ord-prisen for 2006 «for sitt fremragende bidrag til seriøs politisk journalistikk i samvirke med medarbeiderne i Klassekampen». Han ble kåret til årets redaktør av Oslo Redaktørforening i 2009. Han ble tildelt Nynorsk redaktørpris for 2014.

Han er gift med tidligere kulturredaktør i *[[Morgenbladet]]* Lena Lindgren (født 1969).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rudolf Hedemann

**Rudolf Hedemann** (født 12. mars 1889 i Stange, død 18. november 1978) var en norsk jernbanearbeider og politiker (Arbeiderpartiet). Han var fylkesordfører i Hedmark og ordfører i Vang.  

Hedemann arbeidet hele sitt liv på jernbanen og ble stasjonsmester på Hjellum stasjon (1934–1960). Han var ordfører i Vang i Hedmark fra 1931 til 1965, og første fylkesordfører i Hedmark fra 1963. Han var også formann i Norsk Herredsforbund mellom 1946 og 1960.

I 1966 ble han utnevnt til ridder av St. Olavs Orden.

Hedemann var gift med Kristiane Bjørgaas (f. 1896, d. 1964).  Han var sønn av jernbaneformann Reinhardt Hedemann. Han hadde fire barn, blant dem Knut Hedemann og Reidar Hedemann.

## Krigsårene
Under andre verdenskrig var Hedemanns tre sønner aktive i motstandsbevegelsen. Reidar holdt till i Stockholm fra begynnelsen av 1941. Hedemann gikk av som ordfører i januar 1941, og ble med på å bygge opp Milorg i innlandet. Han og hans to gjenværende sønner ble arrestert 23. mars 1942, mistenkt for å drive med illegale aviser. Hedemann slapp ut etter en uke, mens sønnene satt til starten av juni. Begge de gjennværende sønnene rømte til Sverige i 1944. Rudolf Hedemann satt i Berg fangeleir fra 26. mai 1944. Under rettssaken mot Axel Aass etter krigen fortalte Aass at Hedemann ble arrestert fordi han var «en farlig mann», og var en av 38 personer fra Hedmark som ble «sikret for krigstid».

## Referanser


## Eksterne lenker
* Rudolf Hedemann i *[[Hvem er hvem]]*, 1973.
* Rudolf Hedemann. Fra boka *48 ukens portretter fra Hamar og Hedemarken* av Oddvar Røst.
Marijke Berdahl

**Marijke Berdahl** (født 1981) er tidligere leder i Rød Ungdom og tidligere medlem av landstyret til RV/Rødt. Hun studerer pedagogikk ved Universitetet i Oslo.

Berdahl overtok som leder etter Eivind Rutle, og var leder under rettsprosessen der Rød Ungdom ble dømt for brudd på åndsverksloven, etter den mye omtalte skolebokaksjonen. Berdahl sa seg villig til å gå i fengsel for gratis skolebøker, men organisasjonen ble i stedet idømt en foretaksbot på  kr og en erstatning til forleggerforeningen på  kr.

Berdahl sto på kumulert plass på Oslo RVs kommunestyreliste ved Kommune- og fylkestingsvalget i 2007.

## Referanser
Forstoppelse

**Obstipasjon** eller **forstoppelse** er en tilstand i fordøyelsessystemet hvor et individ opplever hard avføring som er vanskelig å eliminere. Det kan være ekstremt smertefullt og i alvorlige tilfeller lede til symptomer på tarmobstruksjon. **Konstipasjon** kan noen ganger brukes i en mer generell betydning mens *obstipasjon* da viser til en alvorlig *konstipasjon*. Årsaker til forstoppelse kan være kostholdsbetingede, hormonelle, bivirkninger av medisiner og anatomiske. Behandlingen skjer med endring av kostholdsvaner, lakserende midler, fiberterapi, klyster og i sjeldne tilfeller plukking eller kirurgi.

Forstoppelse defineres som avføring to eller færre ganger per uke samt unormalt mye trykking for å få tømt seg, og/eller hard og knollete avføring, og/eller følelse av ufullstendig tømming. Problemet er omfattende blant eldre mennesker og er vanligere blant kvinner enn menn. 20% av befolkningen har forstoppelse og 10% bruker avføringsmidler.

## Symptomer
Ved ordinær forstoppelse vil avføringen være hard og vanskelig å eliminere. Sterkt press kan forårsake hemorroider og anale fissurer. Magen kan bli oppblåst og diffust øm og krampetendens kan forekomme, til tider med forsterkede magelyder.

Mens mange mener at man bør ha tømming hver dag, er det helt vanlig å ha avføring en gang per uke så lenge det ikke medfører noen andre symptomer. Dette avhenger av kostvaner, fysisk aktivitet og ulike andre faktorer.

Alvorlige tilfeller kan utvise symptomer på tarmobstruksjon (oppkast, svært øm mage) og «paradoksal diaré» der mykt avføringsmateriale fra tynntarmen passerer det komprimerte materialet in ''colon''.

Obstipasjon hos barn kan føre til at barnet gjør på seg (enurese og enkoprese).

## Tiltak

Dersom tilfellet ikke har blitt for ille, og ikke har vart så lenge, kan det hende du selv kan lindre forstoppelsen ved å spise bløt frukt, som for eksempel pære el. myk mango, (ikke hard frukt eller citrusfrukt), grove kornprodukter (minst 80% fullkorn, fullkornsknekkebrød er kjempefint), kli eller sure melkeprodukter, som for eksempel cultura. Mat med mye fett, sjokolade, ost, is osv., burde ikke spises før forstoppelsen er lindret.

## Se også
*Menneskelig avføring

## Referanser
Småland

**Småland** er et landskap (historisk landsdel) i Øst-Götaland i Sør-Sverige som i nord grenser til Östergötland, i sør til Skåne og Blekinge, i vest til Halland og Västergötland og har kyst mot Østersjøen i øst. Det høyeste punktet er Tomtabacken med sine 377 meter over havet. 

I landskapet inngår hele Kronobergs län, store deler av Jönköpings län, i tillegg til fastlandsdelen av Kalmar län. Dessuten inngår deler av Östergötlands län (Tryserums, Östra Eds, Gärdserums og Hannäs kirkekretser) samt deler av Hallands län (Femsjö, Färgaryds, Jälluntofta, Långaryds og Södra Unnaryds kirkekretser og deler av Torups kirkekrets). 

Småland er et av Sveriges mest sjørike landskap. 

Flere forfattere og andre kunstnere har gjort Småland mer kjent, blant andre Astrid Lindgren, Vilhelm Moberg, Ingvar Kamprad og Axel "Döderhultar'n" Petersson.

## Større sjøer
*Bolmen
*Helgasjön
*Möckeln (Kronoberg)
*Rusken
*Sommen
*Vidöstern
*Virestadssjöarna
*Vättern

## Større øyer
*Bolmsö 
*Visingsö 

## Noen kjente smålendinger
*Nils Dacke, opprørsleder
*Stefan Edberg, tennisspiller
*Albert Engström, kunstner, forfatter
*Agnetha Fältskog, sanger, *[[ABBA]]*
*Ingvar Kamprad, entreprenør, IKEA-eier, mangemilliardær
*Pär Lagerkvist, forfatter, poet, nobelprisvinner
*Astrid Lindgren, forfatter
*Vilhelm Moberg, forfatter 
*Charlotte Perrelli (f.d. Nilsson), sanger, Grand Prix-vinner
*Lena Philipsson, sanger
*Mats Wilander, tennisspiller

## Eksterne lenker
* Småland
* Lytt til noen av Smålands dialekter
* Liten smålandsk ordliste
Eivind Volder Rutle

**Eivind Volder Rutle** (født 1979) er forlagssjef for Forlaget Manifest.

Han var leder i Rød Ungdom fra 2000 til 2002. Han stod i spissen da Rød Ungdom høsten 2001 la flere skolebøker for videregående skole gratis ut på internett i PDF-format. Aksjonen endte med dom i Høyesterett i 2004, hvor Rød Ungdom ble ilagt foretaksstraff. 

Fra 2004 til 2010 jobbet han som prosjektleder i Foreningen !les. Fra mars 2010 til april 2012 var han festivalsjef for Oslo bokfestival. Fra 2012 har han vært forlagssjef og redaktør i Forlaget Manifest.

Rutle er en av drivkreftene bak kulturgruppa Opplysningskontoret, hvor han bl.a var en av forfatterne bak «ml – en marxist-leninistisk popmusikal!», «Sannheten om 2005 (og resten!)» og «Sannheten om 2006 (og alt annet!)». 

## Referanser
Agnus Dei (hymne)

***Agnus Dei*** (latin, «Guds lam») er en hymne som inngår som fast del i den katolske messe, Den norske kirkes nattverdliturgi og i enkelte andre kirkers og kristne trossamfunns liturgi. Uttrykket er basert på *[[Evangeliet etter Johannes]]* 1,29, hvor Johannes Døperen omtaler Jesus Kristus som *[[Guds lam]]*. 

Teksten skal ha blitt introdusert i liturgien av pave Sergius I (687–701). Den synges eller resiteres rett før utdeling av nattverd. 

Hymnen lyder på latin:

:*Agnus Dei, qui tollis peccata mundi, miserere nobis.
:*Agnus Dei, qui tollis peccata mundi, miserere nobis.
:*Agnus Dei, qui tollis peccata mundi, dona nobis pacem.

Direkte oversatt til norsk lyder den:

:*Guds lam, som tar bort verdens synder, miskunn deg over oss.
:*Guds lam, som tar bort verdens synder, miskunn deg over oss.
:*Guds lam, som tar bort verdens synder, gi oss din fred.

Den norske kirke synger følgende versjon rett etter Herrens innstiftelseord i nattverdliturgien:


Du Guds Lam, som bærer verdens synder, miskunne deg over oss.
Du Guds Lam, som bærer verdens synder, miskunne deg over oss. 
Du Guds Lam, som bærer verdens synder, gi oss din fred.


## Referanser
Charleston (Vest-Virginia)

**Charleston** i Kanawha County er hovedstaden og den største byen i den amerikanske delstaten Vest-Virginia. Byen hadde 51 400 ved folketellingen i 2010, men det utvidede byområdet har 307 763 innbyggere (2006). Her renner *New River* over i Kanawha River, som formelt starter i Charleston.

Øst for byen ligger Yeager lufthavn.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dyspné

**Dyspné** er et vanlig symptom hos pasienter med hjerte- og lungesykdom, som er den medisinske samlebetegnelse hvor pasienten subjektiv angir åndenød eller smerter knyttet til åndedrettet, eller hvor en objektivt kan observere respirasjonsforstyrrelser. Tilstanden kan være akutt eller kronisk og kan være et symptom eller tegn på en rekke ulike medisinske tilstander, inkludert blokkering av luftveiene, luftveissykdommer (for eksempel astma og bronkitt), hjertesykdommer og blodmangel.

## Årsaker
* lungesykdommer, som for eksempel astma, pulmonal hypertensjon, atelektase, emfysem, lungekreft og så videre.
* sykdommer knyttet til brystkassen, for eksempel pneumothorax
* sykdommer knyttet til andre organer i brystkassen, for eksempel hjertet
* sykdommer i nervesystemet
* systemsykdommer, for eksempel anemi
* sykdommer knyttet til inntak av medisiner, rusmidler eller giftstoffer.

Andre termer som beskriver åndedrettsforstyrrelser
* *[[tachypné]]*, hurtig åndedrett.
* *[[bradypné]]*, langsomt åndedrett.
* *[[ortopné]]*, dyspné som er stillingsavhengig, opptrer ved liggende stilling
* *[[paroxysmal nokturnell dyspné]]*, dyspné som opptrer om natten ved søvn.

## Fotnoter

## Eksterne lenker
*
Espen Løkeland-Stai

**Espen Løkeland-Stai** (født 1973) er en norsk journalist. Han har vært utenriksredaktør og nyhetssjef i *[[Klassekampen]]* og nyhetsredaktør i *[[Dagsavisen]]* i fem år. Fra 2019 var han Brüssel-korrespondent for *[[Khrono]]*. Han har vært sentralstyremedlem i Rød Ungdom og var leder av organisasjonen fra 1999–2000. Fra mars 2024 er han kommunikasjonssjef i Sosialistisk venstreparti. 

Sammen med Svenn Arne Lie har han utgitt to bøker om landbrukspolitikk: *En nasjon av kjøtthuer* (2012) og *Mellom bakkar og kjøttberg. Oppskrift på en ny matpolitikk* (2019).

## Referanser
Sukhoj Su-33

**Sukhoj Su-33** (NATO-kallenavn **Flanker-D**) er et to-motors russisk hangarbasert jagerfly, utviklet og produsert av Sukhoj. Det er en del av Sukhoj Su-27-familien, har mange likhetstrekk med denne, og het opprinnelig **Su-27K**. Den største forskjellen er at Su-33 kan ta av og lande på hangarskip. Flyet bruker ikke katapult under take-off, men benytter seg av en forhøyning over baugen på skipet – et slags «skihopp». Su-33 har også to ekstra kanardvinger rett foran hovedvingene, noe som øker manøvreringsevnen og gjør det mulig å ta av på kortere rullebane. I tillegg har flyet utstyr for å fylle drivstoff i luften, noe forgjengeren Su-27 mangler.

## Historikk

Flyet fløy første gang i mai 1985, og gikk inn i tjeneste med den russiske marinen i 1994.  Et flyregiment med 24 jagere av typen ble dannet for å operere fra Russlands eneste operative hangarskip «Admiral Kuznetsov».

## Bevæpning
Flyet kan utstyres med missiler av typene H-25MP, H-31 og H-4. Med R-27EM-missiler kan flyet også avskjære antiskipsmissiler.

## Varianter
***'Su-27K**' Hangarskipbasert versjon egnet til russiske hangarskip
***'Su-27KI**'Hangarskipbasert versjon egnet til russiske hangarskip
***'Su-27KPP**' To-seter - hangarskipbasert versjon egnet til russiske hangarskip eslet for elektronisk krigføring
***'Su-27KRTS**' To-seter - hangarskipbasert versjon egnet til russiske hangarskip eslet for rekognosering
***'Su-27KT/Su-27KTZ**'Hangarskipbasert versjon egnet til russiske hangarskip eslet for Lufttanking
***'Su-27KU**' To-seter - Hangarskipbasert versjon egnet til russiske hangarskip eslet for øving
***'Su-27KSH**' Hangarskipbasert versjon egnet til russiske hangarskip eslet for angrep
***'Su-29K**' Hangarskipbasert versjon egnet til russiske hangarskip eslet for avskjæringsfly. Kan føre Vympel R-33
***'Su-33**' Hangarskipbasert versjon egnet til russiske hangarskip 
***'Su-27KUB/Su-33UB**' To-seter - hangarskipbasert versjon egnet til russiske hangarskip eslet for øving

## Litteratur
* Yefim Gordon & Dmitriy Komissarov; *Famous Russian Aircraft: Sukhoi Su-27 & 30/33/34/35* Crecy Publishing Ltd. 2018 ISBN 978-1-91080-918-1

## Eksterne lenker
*
Liste over stortingsrepresentanter 1818–1820

**Liste over alle [[Stortinget|stortingsrepresentanter]] i perioden [[1818]] til [[1820]]**.  Listen omfatter alle som ble valgt til Stortinget. Totalt var det 78 representanter fra 34 valgkretser, hvorav 51 representanter fra 18 landkretser (amt) og 27 representanter fra 16 bykretser. Det senere Jarsberg og Larviks Amt bestod av to valgkretser. Fredrikstad fikk før første gang en egen representant på Stortinget.

## Landkretser
### [[Smaalenenes Amt]]

### [[Agershus Amt]]

### [[Hedemarkens Amt]]

### [[Christians Amt]]

### [[Buskeruds Amt]]

### [[Jarlsberg Grevskab]]

### [[Laurvig Grevskab]]

### [[Bratsberg Amt]]

### [[Nedenæs Amt|Nedenæs og Robygdelagets amt]]

### [[Lister og Mandals amt]]

### [[Stavanger Amt]]

### [[Søndre Bergenhus Amt]]

### [[Nordre Bergenhus Amt]]

### [[Romsdals Amt]]

### [[Søndre Throndhjems Amt]]

### [[Nordre Throndhjems Amt]]

### [[Nordlands amt]]

### [[Finmarkens Amt]]

## Bykretser
### [[Fredrikshald]]

### [[Fredriksstad]]

### [[Moss]]

### [[Christiania]]

### [[Drammen]]

### [[Kongsberg]]

### [[Tønsberg]] og [[Holmestrand]]

### [[Laurvig]] og [[Sandefjord]]

### [[Skien]] og [[Porsgrund]]

### [[Kragerø]] og [[Risør|Østerrisøer]]

### [[Arendal]]

### [[Christianssand]]

### [[Stavanger]]

### [[Bergen]]

### [[Christianssund]] og [[Molde]]

### [[Throndhjem]]

## Noter



## Litteratur
*

## Eksterne lenker
* Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste 
* kildevilkår
"(En del av) De data som er benyttet i denne publikasjonen er hentet
	fra Norsk samfunnsvitenskapelig datatjenestes Politikerarkiv. NSD
	er ikke ansvarlig for hverken analysen av dataene, eller for de
	tolkninger som her er gjort."
Kohort

**Kohort** har flere betydninger: 
 
* Kohort var i Romerriket en militæravdeling som var del av en legion. 
* Kohort er i medisinsk forskning og samfunnsforskning en gruppe personer med bestemte felles egenskaper, ofte at de er i samme aldersklasse. 
* Kohortstudie er en undersøkelse hvor forskerne følger en kohort med personer over tid for å måle effekten av noe. 
* Under koronapandemien i 2020 ble ordet kohort også tatt i bruk om en gruppe personer som skulle oppholde seg sammen og minske sin kontakt med andre «kohorter» for å redusere smitte.
Liste over stortingsrepresentanter 1824–1826

**Liste over alle [[Stortinget|stortingsrepresentanter]] i perioden [[1824]] til [[1826]]**.  Listen omfatter alle som ble valgt til Stortinget. Totalt skulle det velges 77 representanter fra 33 valgkretser, hvorav 50 representanter fra 17 landkretser (amt) og 27 representanter fra 16 bykretser. Valget i Drammen ble forkastet, så 75 representanter møtte til Stortinget.

## Landkretser

### Smaalenenes Amt

### Akershus amt

### Hedemarkens Amt

### Christians Amt

### Buskerud Amt

### Jarlsberg og Laurviks amt

### Bratsberg Amt

### Nedenes og Robygdelagets amt

### Lister og Mandals amt

### Stavanger Amt

### Søndre Bergenhus Amt

### Nordre Bergenhus Amt

### Romsdals Amt

### Søndre Throndhjems Amt

### Nordre Throndhjems Amt

### Nordlands Amt

### Finmarkens Amt

## Bykretser

### Fredrikshald

### Fredriksstad

### Moss

### Christiania

### Drammen

### Kongsberg

### Tønsberg og Holmestrand

### Laurvik og Sandefjord

### Skien og Porsgrund

### Kragerø og Øster-Risør

### Arendal

### Christianssand

### Stavanger

### Bergen

### Christianssund og Molde

### Throndhjem

## Kilder
*Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste 
*kildevilkår
"(En del av) De data som er benyttet i denne publikasjonen er hentet
	fra Norsk samfunnsvitenskapelig datatjenestes Politikerarkiv.
Liste over stortingsrepresentanter 1842–1844

**Liste over alle [[Stortinget|stortingsrepresentanter]] i perioden [[1842]] til [[1844]]**.  Listen omfatter alle som ble valgt til Stortinget. Totalt var det 100 representanter fra 36 valgkretser, hvorav 67 representanter fra 17 landkretser (amt) og 33 representanter fra 19 bykretser. Tromsø valgte for første gang egen representant, og dermed den første representant fra en by i Nord-Norge.

## Landkretser

### Smaalenenes Amt

### Akershus amt

### Hedemarkens Amt

### Christians Amt

### Buskeruds Amt

### Jarlsberg og Laurvigs Amt

### Bratsbergs Amt

### Nedenæs og Raabygdelagets Amt

### Lister og Mandals Amt

### Stavanger Amt

### Søndre Bergenhus Amt

### Nordre Bergenhus Amt

### Romsdals Amt

### Søndre Trondhjems Amt

### Nordre Trondhjems Amt

### Nordlands Amt

### Finmarkens Amt

## Bykretser
### Fredrikshald

### Moss

### Fredriksstad og Sarpsborg

### Christiania

### Drammen

### Kongsberg

### Holmestrand

### Tønsberg

### Laurvik og Sandefjord

### Skien og Porsgrund

### Kragerø

### Østerrisøer

### Arendal og Grimstad

### Christianssand

### Stavanger

### Bergen

### Christianssund og Molde

### Trondhjem

### Tromsø

## Kilder
*Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste 
*kildevilkår
"(En del av) De data som er benyttet i denne publikasjonen er hentet
	fra Norsk samfunnsvitenskapelig datatjenestes Politikerarkiv. NSD
	er ikke ansvarlig for hverken analysen av dataene, eller for de
	tolkninger som her er gjort."
Liste over ordførere i Hamar

**Ordførere i Hamar** er en liste over Hamars ordførere fra byens grunnleggelse i 1849.

## Ordførere

## Referanser og noter


## Litteratur
*
*
USAs føderale rettsvesen

**USAs føderale rettsvesen** er domstolsystemet som er organisert gjennom den føderale grunnloven og andre føderale lover. Systemet består i hovedsak av tre nivåer: distriktrettene, appellrettene og høyesteretten. I tillegg er det føderale rettssystemet delt i en sivil og en militær del. Etter maktfordelingsprinsippet er rettsvesenet totalt uavhengig av den lovgivende makten (Kongressen) og den utøvende makten (Presidenten). Det føderale rettsvesenet ledes av høyesterettsjustitiarius, som er den dømmende maktens administrative overhode. I denne egenskap støttes han av Det administrative kontor for de føderale domstolene (*Administrative Office of the U.S. Courts*).

Føderale dommere utnevnes på livstid av den amerikanske presidenten med godkjennelse av Senatet.

## Kretser og distrikter

## Se også
* USAs føderale distrikter

## Eksterne lenker
*
Liste over stortingsrepresentanter 1854–1856

**Liste over alle [[Stortinget|stortingsrepresentanter]] i perioden [[1854]] til [[1856]]**.  Listen omfatter alle som ble valgt til Stortinget. Totalt var det 107 representanter fra 41 valgkretser; 67 representanter fra 17  landkretser (amt) og 40 representanter fra 24 bykretser.

## Landkretser

### Smaalenenes Amt

### Akershus Amt

### Kristiania

### Hedemarkens Amt

### Kristians Amt

### Buskeruds Amt

### Jarlsberg og Larviks amt

### Bratsberg Amt

### Nedenes og Raabygdelagets Amt

### Lister og Mandals Amt

### Stavanger Amt

### Søndre Bergenhus Amt

### Nordre Bergenhus Amt

### Romsdals Amt

### Søndre Trondhjems Amt

### Nordre Trondhjems Amt

### Nordlands Amt

### Finmarkens Amt

## Bykretser

### Fredrikshald

### Sarpsborg

### Fredriksstad

### Moss og Drøbak

### Lillehammer og Hamar

### Kristiania

### Drammen

### Kongsberg

### Tønsberg og Holmestrand

### Larvik og Sandefjord

### Brevik

### Porsgrund

### Skien

### Kragerø

### Østerrisør

### Arendal og Grimstad

### Kristiansand

### Flekkefjord

### Stavanger by

### Bergen

### Aalesund og Molde

### Kristiansund

### Trondhjem og Levanger

### Tromsø og Hammerfest

## Referanser


## Kilder
*

*Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste 

*kildevilkår
"(En del av) De data som er benyttet i denne publikasjonen er hentet
	fra Norsk samfunnsvitenskapelig datatjenestes Politikerarkiv. NSD
	er ikke ansvarlig for hverken analysen av dataene, eller for de
	tolkninger som her er gjort."
Kanarifansen

**Kanari-Fansen Lillestrøm** (**KFL**) er Lillestrøm Sportsklubbs uavhengige supporterklubb. Kanari-Fansen ble stiftet 2. desember 1992 som et resultat av billettfordelingen til cupfinalen det året. Per august 2006 hadde kanarifansen 5&nbsp;000 betalende medlemmer. Det er dobbelt så mange som i august 2005.

Kanari-Fansen støtter LSK på en rekke måter. Kanari-Fansen arrangerer turer til bortekamper, lager sanger, arrangerer tifo og skaper tribuneliv rundt fotballkampene.

## Æresmedlemmer
Æresmedlemskap er en æresbevisning gitt av KFL. Følgende er æresmedlemmer av KFL: 

*Frode Kippe 
*Peter Werni
*Per Magne Misund 
*Torgeir Bjarmann 

## Sanger
Kanarifansen har et stort antall sanger som synges under kamp. For å lettere få med flere på synging har det blitt laget en oversikt over sangene med tekster som er lagt ut på nettet.

## Tifo
FuglaTifo heter gruppen som står bak Kanarifansens tifo-innslag.

## Grupperinger
Kanarifansen består internt av en rekke grupperinger. De fleste av disse er mennesker som samles for å yte noe ekstra for Lillestrøm Sportsklubb. Det være seg gjennom intensiv bruk av flagg, bannere, rop, sanger og lignende.

## Oversikt over styremedlemmer siden starten i 1992
2009

*Arild Myklebust
*Jan Jensen
*Vidar Evje
*Frode Johansen
*Per Arne Kristiansen
*Jon-Inge Ekre
*Jan Petter Myrvold
*Mariell Sørensen
*Thomas Nilsen

2008 
 
*Arild Myklebust 
*Jan Jensen 
*Petter Ødemark 
*Per Arne 
*Frode Johansen 

2007 

*Arild Myklebust 
*Tony Johansen 
*Petter Wilhelm Olafsson 
*Jan Jensen 
*Erling Stray 
*Silje Hermansen

2006 

*Arild Myklebust 
*Tony Johansen 
*Petter Wilhelm Olafsson 
*Jan Jensen 
*Erling Stray 

2005 

*Arild Myklebust 
*Tony Johansen 
*Petter Wilhelm Olafsson 
*Jan Jensen 
*Rune Kvalheim 

2004 

*Arild Myklebust 
*Morten Veening 
*Tony Johansen 
*Petter Wilhelm Olafsson 
*Jan Jensen 

2003 

*Arild Myklebust 
*Morten Veening
*Ole Kristian Bakkene

2002 

*Arild Myklebust 
*Morten Veening 
*Yvonne Fagerli 
*Jørn Didriksen 
*Ole Kristian Bakkene 
*Vegar Hjermundrud 
*Ronnie Hallèn 

2001 

*Morten Veening 
*Arild Myklebust 
*Yvonne Fagerli 
*Jørn Didriksen 
*Espen Andresen 
*Vegar Hjermundrud 
*Ronnie Hallèn 

2000 

*Arild Myklebust 
*Frode Thai Johansen 

1999 

*Arild Myklebust 

1998 

*Arild Myklebust 
*Frode Thai Johansen 

1997 

*Frode Thai Johansen 
*Arild Myklebust 

1996 

*Arild Myklebust 

1995 

*Arild Myklebust 

1994 

*Arild Myklebust 

1993 

*Arild Myklebust 

1992 

*Arild Myklebust

## Eksterne lenker
* Kanari-Fansen egen pedia, Kanaripedia
* Kanari-Fansen Lillestrøms offisielle side 
* LSKs nettside 
* LSKhistorikk
Lewes (distrikt)

**Lewes** (uttalt /ˈluːᵻs/) er et administrativt distrikt i East Sussex, England. Det har navnet etter administrasjonssenteret Lewes. Distriktet dekker et areal på 292,07 km² og hadde 97&nbsp;502 innbyggere i 2011.

## Steder i distriktet
*Lewes
*Newhaven
*Peacehaven
*Seaford

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mid Sussex

**Mid Sussex** er et administrativt distrikt i West Sussex, England.

Distriktet ble opprettet 1. april 1974 ved at bydistriktene Cuckfield, Burgess Hill, East Grinstead og landdistriktet Cuckfield ble slått sammen. Området lå frem til reformen i East Sussex.

## Steder i distriktet

*Burgess Hill
*East Grinstead
*Haywards Heath
## Eksterne lenker
*
Mole Valley

**Mole Valley** er et administrativt distrikt i Surrey, England. Administrasjonssenteret er Dorking.

Navnet kommer fra elven Mole, en Themsens sideelver, som krysser distriktet.

## Steder i distriktet

*Dorking
*Leatherhead
## Eksterne lenker
*
Lóni

**Lóin** var en dverg fra J.R.R. Tolkiens Midgard. Han var en av dvergene som var med i Balins følget, som dro tilbake til Moria for å vinne det tilbake. Følget dro fra Erebor i år 2989 i T.T.. Andre dverger i dette følget var blant annet: Flói, Óin, Ori, Frár og Náli. Det er ikke sikkert når han døde, men det er antakelig en gang mellom årene 2989 og 2994.
Runnymede (distrikt)

**Runnymede** er et administrativt distrikt i Surrey, England.

Distriktet har navn etter Runnymede, en eng ved Themsens bredd i utkanten av Egham, hvor Johan uten land i 1215 signerte *[[Magna Carta]]*.

## Steder i distriktet

* Addlestone
* Chertsey
* Egham, Englefield Green
* Thorpe
* Virginia Water

## Eksterne lenker
* Runnymede Borough Council
Live aus Berlin

***Live aus Berlin*** er et konsertopptak med det tyske Neue Deutsche Härte bandet Rammstein, gjennomført i 1998 og utgitt ett år senere. 

## Utgivelse
Utgivelsen inneholder livefremføringer av nesten alle sangene fra bandets debutalbum *[[Herzeleid]]* (9 av 11 sanger, med unntak av «Der Meister» og «Das Alte Leid»), samt de fleste sangene fra deres andre album *[[Sehnsucht (Rammstein-album)|Sehnsucht]]* (8 av 11 sanger, med unntak av «Der Meister» og «Das Alte Leid»), samt de fleste sange

## Kilder

## Eksterne lenker
* 
*
Havant

**Havant** er en by og et administrativt distrikt i det sørøstlige hjørnet av Hampshire, England. Den ligger omtrent midt mellom Portsmouth og Chichester, og har togforbindelse til London, Brighton og Portsmouth. Dens kommune (borough) har i henhold til folketellingen i 2011 en befolkning på rundt 125 000 innbyggere, bestående av byen og dens forsteder, inkludert feriestedet Hayling Island og Rowland's Castle, den mindre byen Waterlooville og Langstone Harbour. Havant alene har en befolkning på 45 826 innbyggere (2011). Befolkningen har mer en doblet seg siden den andre verdenskrig ved at en betydelig andel landområder fra jordbruk og skogland har blitt gjort tilgjengelig som følge av brannbombingen av Portsmouth under krigen.

I sentrum finnes spor fra romersk tid. Gatenettet i sentrum har beholdt et romersk preg, med to rette gater som krysser hverandre i sentrum, med en kirke som ligger ved krysset.

Det meste av byen er fra tiden etter andre verdenskrig. Store deler av den eldre bebyggelsen ble ødelagt av brann i 1760. Kirken og noen få hus sto igjen, og disse husene er nå kollektivt kjent som *The Old House at Home*, og er bygget sammen og innredet som en pub. Det hevdes at to av bjelkene i hovedbaren er fra et av skipene i den spanske armada, og at Englands siste Dansende bjørn engang var bundet til en stolpe kjent som «Bjørnestolpen» (*Bear Post*).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Havant council
* Havant Business Group
Astrid Lindgren-prisen

**Astrid Lindgren-prisen** er en årlig litteraturpris som tildeles svenske barnebokforfattere, «för förtjänstfullt författarskap inom barn- och ungdomslitteraturen». Prisen ble stiftet i 1967 av forlaget Rabén & Sjögren, som var Lindgrens eget forlag, både som forfatter og som forlagsredaktør.

Prisbeløpet er 50&nbsp;000 svenske kroner, og den deles ut årlig på Astrid Lindgrens fødselsdag den 14. november. Juryen for prisen består av representanter for forlaget og for Astrid Lindgren.

## Prismottakere

*1967 &ndash; Åke Holmberg
*1968 &ndash; Ann Mari Falk
*1969 &ndash; Harry Kullman
*1970 &ndash; Lennart Hellsing
*1971 &ndash; Hans Peterson
*1972 &ndash; Maria Gripe
*1973 &ndash; Barbro Lindgren
*1974 &ndash; Inger og Lasse Sandberg
*1975 &ndash; Hans-Eric Hellberg
*1976 &ndash; Irmelin Sandman Lilius
*1977 &ndash; Kerstin Thorvall
*1978 &ndash; Gunnel Linde
*1979 &ndash; Rose Lagercrantz
*1980 &ndash; Maud Reuterswärd (posthumt)
*1981 &ndash; Gunilla Bergström
*1982 &ndash; Inger Brattström
*1983 &ndash; Siv Widerberg 
*1984 &ndash; Astrid Bergman Sucksdorff
*1985 &ndash; Viveca Sundvall 
*1986 &ndash; Margareta Strömstedt 
*1987 &ndash; Nan Inger Östman 
*1988 &ndash; Lena Anderson og Christina Björk
*1989 &ndash; Annika Holm
*1990 &ndash; Maj Bylock
*1991 &ndash; Max Lundgren 
*1992 &ndash; Sven Christer Swahn
*1993 &ndash; Ulf Stark 
*1994 &ndash; Eva Wikander
*1995 &ndash; Peter Pohl 
*1996 &ndash; Henning Mankell
*1997 &ndash; Anna-Clara og Thomas Tidholm 
*1998 &ndash; Bo R. Holmberg
*1999 &ndash; Per Nilsson 
*2000 &ndash; Annika Thor
*2001 &ndash; Eva Eriksson 
*2002 &ndash; Stefan Casta
*2003 &ndash; Sven Nordqvist
*2004 &ndash; Pernilla Stalfelt
*2005 &ndash; Jujja Wieslander 
*2006 &ndash; Ulf Nilsson 
*2007 &ndash; Helena Östlund
*2008 &ndash; Pija Lindenbaum
*2009 &ndash; Olof og Lena Landström
*2010 &ndash; Moni Nilsson
*2011 &ndash; Jan Lööf
*2012 &ndash; Katarina Kieri
*2013 &ndash; Katarina von Bredow
*2014 &ndash; Frida Nilsson
*2015 &ndash; Mårten Sandén
*2016 &ndash; Anna Höglund
*2017 &ndash; Jenny Jägerfeld
*2018 &ndash; Lisa Bjärbo
*2019 – Kerstin Lundberg Hahn
*2020 – Jakob Wegelius
*2021 – Ylva Karlsson
*2022 – Mårten Melin
*2023 – Johan Rundberg
*2024 – Petter Lidbeck

## Referanser


## Eksterne lenker
* astridlindgren.se «Priser i Astrids namn»
Rushmoor

**Rushmoor** er et administrativt distrikt i Hampshire, England. 

Det ble opprettet 1. april 1974 ved at bydistriktene Aldershot og Farnborough ble slått sammen. Området har hatt en sterk vekst i befolkningstall, fra 1366 i 1801 til 39&nbsp;616 i 1901 og 90&nbsp;004 i 2003.

Annet hvert år avholdes Farnborough Air Show i dette distriktetpå Farnborough Aerodrome i byen Farnborough. Det er en internasjonal messe for luftfart- og forsvarsbransjen.

## Referanser
Sandstad

**Sandstad** er et sogn og et tettsted i Hitra og en tidligere kommune i Trøndelag. Sandstad kirke er sognets kirke. Kommunen var en del av Hitra formannskapsdistrikt da dette ble opprettet i 1837 og omfattet dagens kommuner Hitra og Frøya. Sandstad var en del av Fillan da denne kommunen ble skilt fra Hitra 1. januar 1886.

1. juli 1914 ble Sandstad skilt ut fra Fillan som egen kommune med 947 innbyggere. Sandstad var så egen kommune gjennom 50 år. 1. januar 1964 ble Sandstad, som da hadde 1&nbsp;028 innbyggere, slått sammen med Fillan, Hitra og Kvenvær til den nye kommunen Hitra.

Stedet har postnummer 7246 Sandstad.

Sandstad har vært, og er, hovedinnfartsåren til Hitra og Frøya ettersom det ligger sørvendt mot Trondheimsleia og fastlandet. Det ble etablert fergeforbindelse fra Sandstadsundet til Storoddan ved Kyrksæterøra i 1964. Ved ferdigstillingen av riksvei 714 ble anløpssted på fastlandet for fergeforbindelsen flyttet til Sunde i Snillfjord. Fylkesvei 713 har et av sine to tilknytningspunkter til fylkesvei 714 på Sandstad.

Fergeleiet ble senere flyttet til Jøsnøya på Sandstad, men nedlagt da stedet ble ett av innslagspunktene for Hitratunnelen som siden åpningen 8. desember 1994 har gitt Hitra fergefri fastlandsforbindelse. Sandstad er ett av hovedanløpene for hurtigbåtruten Kystekspressen som går mellom Trondheim og Kristiansund. Hurtigbåtkaia på Sandstad ligger i tilknytning til det gamle fergeleiet.

Lokalavisa Hitra-Frøya flyttet redaksjonen høsten 2009 til Fillan. Øvrig næringsvirksomhet er bilverksted og oppdrettsvirksomhet.

Utenfor Sandstad ligger øyene Jøsnøya, Horsøya, Kalvøya og Aunøya, skilt fra fastlandet ved *Djupsundet* og *Sandstadsundet*. I mellomalderen ble leia mellom Hitra og Hemne kalt for *Knarrskeið*, som betydde et sted «der handelsskip kunne komme seg fram». Flere kulturminner knyttet til skipsfart, der enkelte er 500-600 år gamle, er registrert på Horsøya og Kalvøya.

## Historie
Sandstad er første gang beskrevet skriftlig i 1237 da hertug Skule Bårdsson skulle dra gjennom leia på vei hjem til Rissa. Han søkte ly ved Sandstad på grunn av det dårlige været. Deretter berettes det i 1240 om kong Håkon Håkonsson som dro nordover med hele hæren, nærmere 40 langskip. I Trondheimsleia kom han inn i en snøstorm, og søkte ly ved Sandstad. Han var på vei for å ta Skule i Nidaros men liggende ved Sandstad hørte han at Skule hadde rømt. Han valgte likevel å dra til byen for å ta seg av Skule-tilhengerne.

På Aunøya var det fra 1700-tallet handelssted og gjestgiveri. Nordlandsjektene mellom Nord-Norge og Bergen pleide å ligge her både på vei nordover og sørover.

## Se også
* Kommunestyrevalg i Sandstad kommune
* Liste over ordførere i Sandstad

## Litteratur
* Sverre Utseth: *Hitraboka, gårds- og slektshistorie Sandstad sokn*, Orkanger 1989
Snipetorp

**Snipetorp** er Skiens eldste boligkvarter som overlevde bybrannene i 1854 og 1886. Her finner man igjen det gamle Skien med sammenhengende trehusbebyggelse fra slutten av 1700-tallet. Snipetorp var en av de gamle innfartsveiene til byen, og her var det liv og røre i de mange verkstedene og skjenkestedene. Den jevne byborger holdt til her. I dag er de fleste husene restaurert og er et meget attraktivt boområde. De tidligere meget velstående foreldrene til Henrik Ibsen flyttet til Snipetorpgata 27 med fem barn i 1843 etter Knud Ibsens konkurs, da de fikk bo i et hus som tilhørte Knud Ibsens halvbror Christopher Blom Paus. Henrik Ibsen selv bodde her i maksimalt tre måneder før han flyttet videre til Grimstad. 

Siden 1987 har *Snipetorpmarken* blitt arrangert hvert år den siste søndagen i august. Dette markedet har utviklet seg til å bli det største enkeltarrangementet i Skien på seinsommeren med 130 boder der det selges en rekke hjemmelagde produkter. Det er Snipetorp og omegn velforening med 50-60 hjelpere som arrangerer markedet. Overskuddet går i sin helhet til forskjønning av området.

Over 10 000 mennesker besøker Snipetorpmarken hvert år og den har etter hvert blitt en del av «Festuka i Skien».

## Eksterne lenker
* Snipetorp og omegn velforening