Kongespeilet

***Kongespeilet*** (norrønt *Konungs skuggsiá*, latin *Speculum regale*) er et «fyrstespeil», læreskrift i samfunnskunnskap og samfunnsmoral fra midten av 1200-tallet. Det er et filosofisk-didaktisk skrift forfattet i Norge en gang mellom 1250 og 1260 i Håkon Håkonssons regjeringstid. Verket omhandler kongens makt, naturforhold og teologi, samt praktiske råd for oppførsel, tale og antrekk. *Kongespeilet* legger vekt på ytre, tillært atferd, ikke på sinnelag. Vi kan lese at skjorten skal være kortere enn kjortelen, så ikke skjorten kan ses, «for ingen mann er staselig i lin eller hamp».*Kongsspegelen*, oversatt av Alf Hellevik, Samlaget, Oslo 1965  (s. 95)

Det er karakterisert som det eneste monumentale verket fra norsk middelalder. Det meste av den norrøne litteraturen ble skrevet på Island, mens *Kongespeilet* trolig er forfattet av en nordmann.

## Lærebok
*Kongespeilet* ble skrevet som en lærebok for sønnene til kong Håkon Håkonsson. Verket fikk også betydning for Magnus Lagabøtes lovgivning. Selv om det, slik tittelen angir, er et læreverk for en prins' oppdragelse, har det allmenn hensikt, slik forordet forteller: «...&nbsp;skrevet for alle og er til lovlig bruk akkurat som en allmenning».

## Ukjent forfatter
Forfatteren er ukjent, men er tydelig en lærd person, sannsynligvis knyttet til kongens hoff i en framtredende posisjon. Forsker Fredrik Paasche mente at forfatteren kunne være erkebiskop Einar Gunnarsson i Nidaros, en birkebeiner også kjent som «Einar Smørbak». Kroningsformularene kjente han godt; han kronet Magnus Håkonsson og dronning i 1261. Einars far, Gunnar Grynbak, kjempet for enekongedømmet. «En om gangen skal være konge i Norge,» sa han til Håkon i 1255, fem år før dette ble lovfestet. Om Grynbak sa Håkon at alle holdt det for sant at han var «viseste mann i landet». Det som står i *Kongsspeilet* om borgerkrigstiden, kunne Smørbak fått fra sin far som selv hadde opplevd denne.  Andre forskere mener at forfatteren har for sterke monarkiske synspunkt til å være en så fremtredende kirkeleder. Forfatteren har teologiske og astronomiske kunnskaper, og er vel bevandret i både norsk og utenlandsk litteratur. Han nevner også at det finnes folk på andre siden av kloden, antipoder. Språket kan tyde på at han var fra, eller bodde i Trondheim eller Trøndelag. Noen kilder har endog antydet lokaliseringen så presist som til Nærøy i Namdalen.

Som forfatter er også foreslått den prestevidde Ivar Bodde, skriver for Håkon Sverresson, Håkon Galen, Håkon Håkonsson og kong Sverres søstersønn Inge Bårdsson - en rådgiver med oppgaver som senere ble kanslerens.
 Bodde var birkebeiner og ble kalt Håkon Håkonssons fosterfar. Han holdt en forsvarstale mot Skule Bårdsson i 1223 og forsvant deretter ut av historien. Finnur Jonsson mener Bodde er den mest sannsynlige forfatteren, både av «talen mot bispene» og *Kongsspeilet*. 

## Innhold
*Kongespeilet* er skrevet i en klassisk og innarbeidet sjanger, og teksten har form av en dialog mellom far og sønn. Sønnen spør, og blir undervist av sin far som blant annet gir praktiske og moralske råd angående kjøpmannskap, hirden, høvisk opptreden og militærvesenet. En del av *Kongespeilet* omhandler forholdet mellom kirke og stat.

Verket forteller også meget om verden sett fra Norge, preget av den tid da Norge besto av Norgesveldet som var større enn bare dagens Norge. Her fortelles det om værlag og seilingstider, om dyrelivet i Grønlandshavet, om merkelige ting og undre på Island, om himmelstrøkene og nordlyset. Stilen kan ha lyrisk klang som overgår ridderromanene: «På den tiden da vinterdag går inn, tar austvinden til å uglades og tykkes være avsatt fra herredømmet sitt fordi han har tapt hodebunaden, den gylne krone. Da setter han en hatt av skyer på hodet og stønner tungt som om han sørger over det tap han nyss har lyd.»

*Kongespeilet* består av tre seksjoner. Først kommer en prolog av forfatteren, og deretter er hovedteksten delt opp i to deler. Den første delen handler om handel, natur og geografi.
Den andre delen handler om skikk og bruk ved hoffet, moral, kristendom og til slutt lov og rett.

Verket skriver for eksempel at en hirdmann skal ha velstelt hår og veltrimmet skjegg. Talen skal ifølge *Kongespeilet* være tydelig og ikke brautende, og det var viktig vite når man skal tie.

Den første moderne utgaven utkom i 1848, utgitt av Universitetet i Oslo. Det finnes moderne utgaver både på bokmål og nynorsk.

## Referanser


## Litteratur
;Oversettelser eller kildeskrift
*  Oversatt av Anton Wilhelm Brøgger ; med et innledende essay av Sverre Bagge.  Bokklubbene, 2000. (Bokklubbens kulturbibliotek). Første utgave av denne oversettelsen 1947
*  (Norrøne bokverk; 7 og 14).  Bygger på Kr. Audnes oversettelse fra 1907/1914. Første utgave ved Alf Hellevik 1943.
* *Konungs skuggsiá*. Utgitt for Kjeldeskriftfondet ved Ludvig Holm-Olsen. Oslo, 1983. ISBN 82-7061-222-7 Første utgave av denne oversettelsen 1945
* *Konungs skuggsiá : Speculum regale*. Cammermeyers Boghandel, 1947. De norske håndskrifter i faksimile. Festgave fra Universitetet i Oslo til kong Haakon VII på hans 75-årsdag 3. august 1947

;Om Kongespeilet
* *Studier over Konungs skuggsjá*. I utvalg ved Mattias Tveitane. Universitetsforlaget, 1971
* Sverre Bagge. *Den politiske ideologi i Kongespeilet*. Universitetet i Bergen, 1980. Doktoravhandling. 
* Sverre Bagge *The Political Thought of The King's Mirror* Odense 1987
* Nature and society in the King's mirror  Arkiv för nordisk filologi 109, 1994 
* *Vikingenes veiviser til forretningssuksess*. Fra Kongespeilet ; oversatt av Bjørg Juhlin og Gro Tove Sandsmark. Gudrun forlag, 1997. ISBN 82-91522-06-5
* Kristoffer Vadum. *Dom og straff i Kongespeilet : en analyse av verkets rettslære i forhold til en norsk og europeisk bakgrunn*. Senter for studier i vikingtid og nordisk middelalder / Unipub, 2004 ISBN 82-92359-07-9

## Eksterne lenker
* ''Konungs skuggsiá'', Kongespeilet på norrønt (gammelnorsk dialekt, bare begynnelsen)
* ''Konge-Speilet'', hele teksten i en utgave fra 1848 på standardisert norrønt
* ''King's Mirror'', engelsk
* Kongespeilet, en dansk oversettelse ved Finnur Jónsson fra 1929, hos Heimskringla.no
* ''Kongespeilet'', artikkel hos Store norske leksikon
* ''Politikk og etikk'', om kongeidealet i *Kongespeilet*, artikkel hos Norgeshistorie.no