open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lazzaro Cattaneo

**Lazzaro Cattaneo**, kinesisk: *Guo Jujing* (født 1560 i Sarzana i Liguria i Italia, død 19. januar 1640 i Hangzhou i Kina), var en kinamisjonær i jesuittordenen som samarbeidet med pater Matteo Ricci i jesuittmisjonens første fase i landet.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Lazzaro Cattaneo fom fra en adelig familie i Sarzana, ikke langt fra Genova.  I 1581, begynte han som novvise på jesuittenes *Collegio di S Andrea* i Roma. Han ble overført til Portugal i 1585 der han fullførte sin utdannelse.

### Prest, til India
Han ble presteviet i 1587. Han seilte ut mot Goa i India den 1. april 1588. I 1589 ble han superior for misjonen på fiskernes kyst der - blant paravanene, perlefiskere langs Sør-Indias østkyst, nord for Kapp Comorin.

### Kina
I 1593 kom han til Macao. Der fikk han sin avsluttende forberedelse på sitt virke i Kina ved jesuittenes kollegium São Paulo. 

Han var sammen med pater Ricci i Shaozhou fra 1594 og ledsaget ham på hans første og mislykkede reise til Beijing i 1598. 

**Tonetegnenes oppfinner:** I 1598/99 samarbeidet pater Cattaneo med  Ricci og Sebastian Fernandes i arbeidet på Riccis andre kinesiske ordbok til vestlige språk. Riccis første ordbok hadde ikke gitt noen som helst indikasjon i det hele tatt om tonene som er så vesentlige for betydningen, og det var Cattaneo som oppfant systemet med fem tonemarkeringer i denne ordboken - *Vocabulario sinico-europeo*. Ordboken er siden gått tapt, skjønt de diakritiske tegn for tonene er kjent fra verker som bygget på ordboken.

Etter noen tid i Macao kom han til Nanjing i 1600. 

Pater Cattaneo ble den første misjonær i Shanghai i 1608 og Jiading i 1610, og ble der i området men alternerende med jesuittresidensen i Hangzhou i Zhejiang.

## Verker
* 
* *Ling-hsing i-chu* (Introduction of the soul to God)
* *Hui-tsui yao-chi* (On contrition and sorrow for sin)
* *Shenhou pien*
* *Memoria* (1606)

## Se også
* Liste over kinamisjonærer tilhørende jesuittordenen

## Referanser


## Litteratur
*L. Carrington Goodrich & Chao-Ying Fang (red.): *Dictionary of Ming Biography*, 2 bd., New York/London: Columbia University Press 1976
Wood

**Wood** er en type golfkølle. Woods er de lengste køllene og brukes vanligvis til lange slag. De var opprinnelig laget av tre, derav navnet.

Den lengste wooden, *1 wood*, kalles vanligvis *[[driver (golf)|driver]]*.
Driver (golf)

**Driver** er en type golfkølle. Den er også kjent som *1 wood*.

Driveren er kølla som har det største hodet, og er derfor ideell til å slå ut ballen fra tee.

## Referanser
.tt

**.tt** er Trinidad og Tobagos nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for internett.

## Registrering
Registreringer gjøres direkte på andre nivå, men også på tredje nivå under følgende subdomener (som med unntak av *edu.tt* og *gov.tt* er uten restriksjoner):
* **.co.tt**
* **.com.tt**
* **.org.tt**
* **.net.tt**
* **.biz.tt**
* **.info.tt**
* **.pro.tt**
* **.name.tt**
* **.edu.tt** – Forbeholdt utdanningsinstitusjoner i Trinidad og Tobago
* **.gov.tt** – Forbeholdt regjeringen i Trinidad and Tobago og dens institusjoner

## Gratisdomener
En utenlandsk forhandler http://arquivo.pt/wayback/20080222200935/http%3A//www.joynic.com/ tilbyr gratis omdirigerte domener på tredje nivå, under andrenivå subdomener som ligner landskoder, som *.us.tt*. Disse domenene er reklamefinansiert, og utgjør en stor del av de eksisterende nettstedene under *.tt*. Men disse registreringene er ikke «offisielle», ettersom de bare er subdomener av andrenivådomener eid av forhandleren.

## Se også
* Domenenavn
* Landskoder (internett)
* Toppnivådomene

## Eksterne lenker
* IANA .t whois informasjon
.tw

**.tw** er Taiwans nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for internett. Registreringsenheten administreres av TWNIC. Registreringer gjøres gjennom  kommersielle registrarer. Neulevel har inngått et partnerskap med TWNIC for å markedsføre *.tw* utenfor Taiwan.

## Registrering
Registreringer gjøres direkte på andre nivå, eller på tredje nivå under en av disse kategoriene:
* *edu.tw*: Utdannings- og akademiske institusjoner
* *gov.tw*: Taiwans regjering og dens institusjoner
* *mil.tw*: Taiwans militære
* *com.tw*: Registrerte selskaper og bedrifter (Taiwansk eller utenlandsk)
* *net.tw*: Lisensierte nettverks- og telekommunikasjonsselskaper
* *org.tw*: Non-profit organisasjoner (Taiwansk eller utenlandsk)
* *idv.tw*: Privatpersoner (må verifisere sin identitet via e-mail)
* *game.tw*: Uten restriksjoner (men registranten må verifisere sin identitet via e-mail)
* *ebiz.tw*: Uten restriksjoner (men registranten må verifisere sin identitet via e-mail)
* *club.tw*: Uten restriksjoner (men registranten må verifisere sin identitet via e-mail)
* *.tw*: Uten restriksjoner

Domenenavn med Kinesisk skriftkan også registreres på andre nivå. Videre så kan enhver registrant i et standard domene som har valgt en innenlands registrar i tillegg automatisk få to domenenavn med kinesiske tegn under andrenivå-domenene: 網路.tw, 組織.tw og 商業.tw. Disse andrenivå-domenene korresponderer til *.net.tw*, *.org.tw* og *.com.tw* men de er ikke anerkjent av ICANN.

## Se også
* Domenenavn
* Landskoder (internett)
* Toppnivådomene

## Eksterne lenker
* IANA .tw whois informasjon 
* .tw whois-tjeneste
* Hvordan registrere .tw domenenavn
* Liste over registrarer akkreditert av Neulevel
* Liste over registrarer akkreditert av TWNIC
John-Ragnar Aarset

**John-Ragnar Kvam Aarset** (født 1973) er en norsk politiker (H), rådgiver og direktør. Han har vært leder for Unge Høyre, generalsekretær i Høyre og statssekretær i Samferdselsdepartementet. Han har også bakgrunn fra PR-bransjen.  

Aarset har en bachelor i kultur- og samfunnsvitenskap ved Universitetet i Oslo.

Han har arbeidet som prosjektutvikler i Konsensus 2000–2008, vært spesialrådgiver i avdelingen for samfunnskommunikasjon i Gambit Hill+Knowlton 2008–2012 og daglig leder i interesseorganisasjonen Forum Nye Bergensbanen 2012–2013. I 2021 ble han ansatt som konserndirektør for kommunikasjon og samfunnskontakt i Avinor.

Han var medlem av Norsk Målungdoms landsstyre 1992–1997, medlem av Hol kommunestyre 1992–1995, medlem av Buskerud fylkesting 1995–2002, medlem av Unge Høyres sentralstyre 1996–2000 og leder i Unge Høyre 1998–2000. Han møtte i alt 21 dager som vararepresentant på Stortinget i perioden 2001–2009. Han var informasjonsrådgiver for Høyres stortingsgruppe 2001–2004, politisk rådgiver for statsråd Erna Solberg i Kommunal- og regionaldepartementet 2004–2005, informasjonsrådgiver og pressekontakt for stortingsgruppen og for partileder Erna Solberg 2005–2008 samt statssekretær i Samferdselsdepartementet 2013–2015, og igjen fra 2020. Han var generalsekretær i Høyre fra 2015 til 2020.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Andreas Hompland

**Andreas Hompland** (født 1946) er en norsk journalist, forfatter og sosiolog.

## Liv og virke
Hompland er magister i sosiologi fra Universitetet i Oslo. Hans magistergradsavhandling var om en langvarig streik i Kvinesdal i 1920-årene. I 1970- og 1980-årene arbeidet han som journalist og kommentator i *[[Dagbladet]]* og var kulturredaktør samme sted fra 1985 til 1986. Han var ansatt i *Dagbladet* til 2016. Han har også vært redaktør for tidsskriftet *Plan*, samt faglig rådgiver ved Senter for bygdeforskning.  

I studietiden var han aktiv i studentpolitikken og var knyttet til Studentmållaget og Studentvenstrelaget. Han tok magistergraden i sosiologi i 1976, med støttefag i sosialøkonomi og politisk historie. I 2012 var han medlem av det regjeringsoppnevnte Tro- og livssynspolitisk utvalg som la fram sin innstilling i januar 2013. Han er ellers kjent som en ivrig jogger og har hatt fast spalte i magasinet *[[Runner´s World]].* Han har også skrevet en bok om jogging.

Han har skrevet flere bøker, alle på nynorsk. I 2000 mottok han Vinjeprisen.

Hompland giftet seg i 1985 med journalist Edel Nelly Hildre (f. 1951).

## Bibliografi
* 2017: *Livsløp, ei bok om å springa, og alt det kan føra med seg*
* 2016: *Konstante spenninger : KS i den norske modellen* (medforfatter)
* 2009: *I Grues tid : festskrift til Per Harald Grue* (medforfatter)
* 1997: *Årdal : verket og bygda. 1947-1997 * (medforfatter)
* 1993: *Dei arme små : kritisk lys på framlegget til ny kommuneinndeling* (medforfatter)
* 1984: *To-kyrs industriarbeidarar i streik : Trælandsfos, Kvinesdal 1925*
* 1982: *Sogndal e' laget!*
* 1982: *Sideblikk på maktmenneske frå Alta til Bergen*

## Referanser
Humphry Davy

**Humphry Davy** (1778–1829) var en kjemiker og fysiker fra Storbritannia. Davy regnes som oppdageren av grunnstoffene natrium, aluminium, kalium, kalsium, magnesium og strontium.

I 1815 konstruerte han en sikkerhetslampe til bruk i gruveganger. Den besto av en åpen flamme omgitt av et finmasket kobbernett som ledet bort varme, slik at blandingen av gruvegass og luft ikke ble tilstrekkelig oppvarmet til å kunne antennes.

## Priser og utmerkelser (utvalg)
* 1827 – Royal Medal
* 1805 – Copleymedaljen

## Referanser
Guddom

En **guddom** eller **guddommelig** vesen (av norrønt *guðdómr* eller *guddómr*) er et overveldende overnaturlig vesen eller kraft, ofte gjenstand for tilbedelse og lydighet, som anses å være hellig. Dette består først og fremst av en personifisert gud, eller en ikke-personliggjort høyere eksistens eller vesen innenfor en religion, noen ganger uendelig uten begynnelse eller slutt. I new age ofte det samme som kosmiske mestere.

Religioner kan kategoriseres etter hvor mange guddommer de tilber. Monoteistiske religioner aksepterer bare en guddom (oftest referert til som «Gud»), mens polyteistiske religioner aksepterer flere guddommer. Henoteistiske religioner aksepterer en øverste guddom uten å fornekte andre guddommer, og anser dem som aspekter av det samme guddommelige prinsippet. Nontheisme religioner fornekter enhver øverste evige skaperguddom, men kan godta et pantheon av guddommer som lever, dør og kan gjenfødes som alle andre vesener. Teisme er en metafysisk filosofi om at gud eksisterer transcendent, altså uavhengig og utenfor vår verden, men som fortsatt opererer innenfor det immanente. Det kan da ses som en motsetning til deisme. Panteisme er en metafysisk filosofi og religiøs lære som hevder at *Gud er i alt* og *Alt er Gud*.

Mange kulturer inkludert de gamle mesopotamierne, egypterne, grekere, romere og germanske folk, har personifisert naturfenomener, på forskjellige måter som enten bevisste årsaker eller virkninger. Noen avestanske og vediske guder ble sett på som overnaturlige vesener, men også som personifikasjoner av moralske prinsipper og etiske idealer. I indiske religioner har guder blitt sett for seg å manifestere seg i kroppen som er et hellig tempel, og at hvert av sansene er en portal til det guddommelige. Guddommer er sett for seg som en form for eksistens (Saṃsāra) etter gjenfødelse, for mennesker som oppnår fortjeneste gjennom et etisk liv, hvor de blir skytsguder og lever salig i himmelen, men også er underlagt døden når deres fortjeneste går tapt.

Det kan også hende at ordet Gud brukes i rent språklig forstand, bokstavelig talt betyr det at en guddom er en storhet, makt eller naturfenomen. Gudenavn fra mytologier har ofte hatt bokstavelige betydninger i språk som Tor, «Tordenguden», i norrøn mytologi forbindes med torden.

## Se også

* Gud
* Gudsbevis
* Religionsfilosofi
* Ateisme

## Referanser
Bravo

**Bravo** har flere betydninger:

* Bravo Håndballklubb
* Castle Bravo
* Bravo-utblåsningen
* Bravo (britisk fjernsynskanal)
* Bravo (amerikansk fjernsynskanal)
XL (radioprogram)

***XL*** er et norsk humorprogram som opprinnelig gikk på NRK Radio fra 1993 til 1999, og som startet opp igjen i 2021. 

Programmet ble opprinnelig ledet av Lars Hognestad, derav tittelen *XL* som stod for Xtra Lars. I 1995 overtok Espen Thoresen, etter å først ha hatt innslag i programmet. Thorsen hadde flere medarbeidere med seg i studio, der de meste sentrale var Kristopher Schau, Atle Antonsen, Johan Golden og Øystein Karlsen. Programmet gikk på P3 og ble sendt mandag, tirsdag, torsdag og fredag mellom fire og seks. I tillegg hadde de en del livesendinger. *XL* ble omstridt og det har i ettertid blitt omtalt som det mest kontroversielle og nyskapende radioprogrammene i norsk radiohistorie.

I 2021 returnerte programmet til NRK P1, først med åtte sendinger under navnet *XL 21* lørdager i løpet av sommeren og deretter faste sendinger hver fredag fra september. Den nye utgaven av programmet ble ledet av Thorsen med Berit Boman og produsent Jon Toset som faste medvirkende.

I 1998 ble programmet ble en TV-versjon av programmet laget under navnet *[[XLTV]]* som gikk parallelt med radioprogrammet fram til det ble lagt ned juli 1999.

## Historikk
Den opprinnelige utgaven av programmet hadde mange medarbeidere, blant andre Kristopher Schau, Atle Antonsen, Johan Golden, Janne Rønningen, Øystein Karlsen, Gunhild Dahlberg, Hasse Lindmo, Jon Toset, Hans Bauge, Are Sende Osen, Erling Fossen og Espen Lohne. Medarbeiderne kom i de fleste tilfeller kun innom studio og hadde faste spalter under programmet. Det samme gjorde produsentene av sendingene. 

Både produsentene Paul Arvid Jørgensen, Hasse Lindmo og Jon Toset ble introdusert for lytterne ved at de ble kalt inn i studio gjennom døra til kontrollrommet av Espen Thoresen.

Noen av *XL*s faste spalter i på slutten av 1990-tallet: 

Kristopher Schau:
* Hva med dette?
* Poteten kan brukes til alt
* Hvordan har egentlig dyra det?
* Mikro-triks
* Perfekt igjen!

Johan Golden:
* Johan tester et hus
* Negerperspektiv
* Reportasjesenteret

Atle Antonsen:
* XL tester verktøy
* XL gjør som damer gjør
* Atle Antonsen parodierer mennesker han har møtt
* Klar, Ferdig Plystr
* Barn av Regnbuen på forskjellige ulike typer instrumenter

Espen Thoresen:
* XL's Snakk Bar (med bl.a sin mor Eva, Trond Giske og Arne Berg)
* Kjøtt VS Fisk
* Telefonsamtale med båndopptager

## Referanser
 

## Eksterne lenker
* 
*Hjemmeside (arivert) (1998)
*Hjemmeside (arkivert) (1997)
Abd ar-Rahman Arif

**Abd ar-Rahman Arif** (født 1916 i Bagdad, død 24. august 2007 i Amman) var president i Irak fra 16. april 1966 til 16. juli 1968.

Abd ar-Rahman Arif var en karrieresoldat som støttet militærkuppet som brakte hans bror Abdul Salam Arif til makten i 1963. Etter kuppet ble Abdul utnevnt til forsvarssjef, og da broren døde i et helikopterkrasj i 1966 fikk han etter hvert posisjonen som hans etterfølger.

Abdul Rahman fortsatte brorens politiske linje, men hadde en mer nasjonalistisk profil. Presidentperioden var urolig og 16. juli 1968 ble han avsatt i ett kupp utført av hans egne assistenter og medlemmer av Baathpartiet. Det var starten på Baathpartiets styre i Irak, som ble avsluttet med Saddam Husseins fall i 2003.

Etter kuppet ble Abdul Rahman sendt i eksil til Tyrkia, men fikk returnere til Irak i 1979 da Saddam Hussein ble president. I ettertiden har han holdt seg utenfor det offentlige liv.

## Referanser
M60

**M60** kan ha flere betydninger:

* M60 (maskingevær) – et amerikansk maskingevær.
* M60 Patton – en amerikanskbygget stridsvogn i bruk fra 1958 og frem til i dag.
* M60 (Russland) &ndash; en russisk hovedvei mellom Khabarovsk og Vladivostok.
* M60 (Storbritannia) &ndash; en motorway i Storbritannia.
Alf Hansen

**Alf John Hansen** (født 1948) er en norsk tidligere roer og olympisk mester. Sammen med broren Frank er han en av de beste norske roere gjennom tidene. De rodde for Ormsund Roklub.

Under OL 1976 i Montréal vant han, sammen med broren Frank, Norges eneste gullmedalje. For denne prestasjonen mottok de Fearnleys olympiske ærespris. De seiret i klassen dobbeltsculler. Hansenbrødrene ble verdensmestre tre ganger sammen, i 1975, 1978 og 1979. Etter at Frank la opp etter Norges Idrettsforbunds boikott av OL i Moskva 1980, tok Rolf Thorsen over som Alfs makker. De vant VM i 1982 og tok sølv i 1983. Totalt har Alf Hansen 58 NM-gull i ulike båttyper, 17 Nordiske mesterskap og en rekke prestigefulle seire i Internasjonale regattaer (I dag WorldCup Regattaer).

Hansen var norsk flaggbærer i sommer-OL 1984 i Los Angeles.

Under OL 1988 i Seoul fikk han sammen med Vetle Vinje, Rolf Thorsen og Lars Bjønness olympisk sølvmedalje i klassen dobbeltfirer. Alf avsluttet rokarrieren under VM i 1991 med en 5.-plass i dobbeltfirer, da var han 43 år gammel.

Alf var også en meget god skiløper med deltagelse i Holmenkollens 50&nbsp;km og flere gode plasseringer i Norges mesterskapet for klubben Bjerke IL. Alf er fremdeles en aktiv idrettsutøver med sterke plasseringer i de respektive klassene i f.eks. Birkebeinerrennet og Birkebeinerrittet.

## Mesterskapsmedaljer

## Priser
* 1976 &ndash; Fearnleys olympiske ærespris 
* 1975 &ndash; Morgenbladets gullmedalje
* 1993 &ndash; Thomas Kellers goldmedal for outstanding career and sportsmanship in rowing

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Anne Hathaway

**Anne Jacqueline Hathaway** (født 1982) er en amerikansk skuespiller, sanger og filmprodusent.

## Barndom og oppvekst
Hathaway ble født 12. november 1982 i Brooklyn i New York. Faren hennes, Gerald Thomas Hathaway, er en advokat, mens moren hennes, Kathleen Ann «Kate» (født McCauley), er en skuespiller som medvirket i datterens karrièrevalg. Hathaway ble spesielt interessert i skuespill etter at hun så moren spille Fantine i en oppsetning av *[[Les Misérables (musikal)|Les Misérables]]*. Da hun var seks år gammel flyttet familien til Millburn, New Jersey hvor hun vokste opp. Hathaway er den midterste av en søskenflokk på tre, og har både en eldre og en yngre bror; Michael og Thomas. Hun er av fransk og irsk opphav, men har også noen fjerne røtter i Tyskland og Amerikas urbefolkning.

Hun vokste opp som katolikk, og i barndommen ønsket hun å bli nonne; «Da jeg var 11 år gammel, føltes det som om jeg fikk et kall fra Gud om å bli en nonne.» Forholdet hennes til Den katolske kirke endret seg da hun fikk vite at broren Michael var homofil. Hun har sagt: «Jeg innså at storebroren min var homofil, og jeg kunne ikke støtte en religion som ikke støttet broren min.» Hun har kalt seg selv en kristen uten å tilhøre et kirkesamfunn, og gjentatte ganger sagt at hun ikke har funnet et passende trossamfunn for henne.

## Karriere
Hathaway startet karrièren sin med en rolle i TV-serien *[[Get Real (TV-serie fra USA)|Get Real]]*, etter mindre biroller i teaterstykker. Gjennombruddet kom likevel med rollen som Mia Thermopolis i *[[Prinsesse på prøve]]* fra 2001, samt oppfølgeren *[[Prinsesse på prøve II: Kongelige forviklinger]]* fra 2004. Hun fortsatte å spille i flere familiefilmer, blant annet *[[Den forheksede Ella]]* (2004), men tok etter hvert på seg voksenroller i filmer som *[[Havoc]]* og *[[Brokeback Mountain]]* (begge fra 2005).

I 2007 hadde hun tittelrollen i dramafilmen *[[Den unge Jane Austen]]*, og i året etter ble hun nominert til Oscar for beste kvinnelige hovedrolle for rolleskildringen av Kym i *[[Rachel Getting Married]]*. Hun har siden spilt i filmene *[[Valentine's Day (film)|Valentine's Day]]* (2010), *[[Alice i Eventyrland (2010)|Alice i Eventyrland]]* (2010), *[[Love & Other Drugs]]* (2010), *[[Rio (film)|Rio]]* (2011), *[[The Dark Knight Rises]]* (2012) og *[[Interstellar]]* (2014). I 2012 hadde hun rollen som Fantine i Tom Hoopers filmmusikal *[[Les Misérables (2012)|Les Misérables]]*. Hun fikk god kritikk og vant flere priser for rolletolkningen, blant annet Golden Globe og Oscar for beste kvinnelige birolle. Hun vant også en Emmy-pris i 2010 for en gjesterolle i *[[The Simpsons]]*.

Sangstemmen hennes ble rost etter at hun sang «I Dreamed a Dream» i *Les Misérables*. Låten fikk god kritikk, og havnet på både britiske og amerikanske topplister. Hun spilte inn låten «At the Ballet» fra musikalen *[[A Chorus Line]]* med Barbra Streisand og Daisy Ridley i 2016. Hathaway har også deltatt i både teater og fjernsyn, og var vert med James Franco under den 83. Oscar-utdelingen i 2011. Hun var også vertskap for Nobelkonserten i 2010 med Denzel Washington.

## Filmografi

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Paul Gerhardt

**Paul Gerhardt** (født 12. mars 1607 i Gräfenhainichen i kurfyrstedømmet Sachsen, død 27. mai 1676 i Lübben i Spreewald) var en tysk, evangelisk-luthersk teolog. Han regnes som en av de betydeligste tyskspråklige salmediktere.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Gerhardts første leveår lå i skyggene av fryktelige katastrofer i Tyskland, som pesten og lidelsene etter tredveårskrigen (1618&ndash;1648). Disse erfaringene satte sitt preg på hans diktning som hadde den hensikt å være til trøst og oppmuntring for de mennesker som hadde mistet alt håp. Hans egen familie kom heller ikke uskadd fra lidelsene; han mistet fire av sine fem barn.

### Geistlig løpebane
Hans virke kom i den periode hvor den lutherske ortodoksi var blitt den dominerende. Han ble først prest i 1651 i en alder av 44 år i byen Mittenwalde og ved innvielsen måtte han forplikte seg på Konkordieboken fra 1580.

I 1657 ble blev Gerhardt diakon i Nikolaikirken i Berlin, men ble blandet inn i striden mellom reformerte og lutheranere, noe som førte til at han ble avsatt fra tjenesten i 1666 etter at den lokale kurfyrste, som selv hadde forlatt den lutherske tro, forlangte hans underskrift på et såkalt toleransedikt som innebar at kurfyrstens forordninger om kirke og tro måtte adlydes framfor de lutherske bekjennelsesskrifter. Gerhardt var deretter privatlærer i en rekke år, men endte med å bli erkediakon i Lübben i Spreewald utenfor Berlin hvor han senere også døde.

Hos Gerhardt gjorde den subjektive trosfølelse seg gjeldende, i samklang med det ortodokse trosinnhold – en fastholdelse som kostet ham stillingen i Berlin. Men i salmene var han ikke dogmatiker. Både lyrikken og det personlige begynte hos Gerhardt å synge med. Hans sang kretset om hjertets inderlige tilegnelse av troens innhold. Han sang ikke så meget i kirkens navn, som Luther, men ut fra sin egen personlighet. Tyngdepunktet i hans fromhet var den sterke troen på forsynet, troen på at Gud ville være hans trofaste, kjærlige og vise far som styrte alt til det beste for sine barn.

Gerhardt skrev blant annet salmeteksten «Velt alle dine veier».

## Litteratur
* Anne Kristin Aasmundtveit, *Biografisk leksikon til Norsk Salmebok og Norsk Koralbok*, Verbum Forlag, Oslo, 1995. ISBN 82-543-0573-0, s. 41

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Dansk tekst og melodi til fem av hans salmer, fra Ugle.dk
* ''Paul Gerhardt als lutherischer Bekenntnistheologe'', «Paul Gerhardt som luthersk bekjennelsesteolog» (på tysk)
* Phillipp Gessler: ''Lasst euch nicht betören. Eine Würdigung des großen Barockdichters,'' taz vom 10./11. März 2007, «La dere ikke bedåre», i anledning av 400-året for Gerhardt
Cruiser Tank Mk VIII Centaur

**Cruiser Tank Mk VII Centaur** var en britisk stridsvogn utviklet under den andre verdenskrig. Med unntak av motoren var den mer eller mindre identisk med Cruiser Tank Mk VIII Cromwell, og mange Centaur stridsvogner ble senere konvertert til Cromwell stridsvogner. Centaur var i produksjon fra slutten av 1942 og i alt 950 ble produsert, 80 av disse som Centaur IV med 95&nbsp;mm haubitser. Med unntak av Centaur IV, som deltok i invasjonen av Normandie i 1944, ble Centaur stridsvogner brukt til trening av mannskaper.

## Varianter

### Centaur I

Den originale varianten. Hovedbestykning var en 6 punds kanon. Senere konvertert til Cromwell III.

### Centaur III

Variant med 75 mm kanon som hovedbestykning. Noen av disse ble senere konvertert til Cromwell IV.

### Centaur IV

Variant for infanteristøtte utstyrt med en 95 mm haubitser som hovedbestykning.

## Andre kjøretøyer basert på Centaur

;Centaur AA Mk I: Selvdrevet luftvern utstyrt med to 20 mm Polsten luftvernkanoner.
;Centaur AA Mk II: Selvdrevet luftvern utstyrt med to 20&nbsp;mm Polsten luftvernkanoner. Skilte seg fra Centaur AA Mk I ved at radiosettet ble flyttet fra tårnet til fronten av skroget.
;Centaur OP: Kjøretøy utstyrt for artilleriobservasjon med blant annet ekstra radioutstyr og hovedbestykningen fjernet.
;Centaur ARV: Bergningsvogn.
;Centaur Kangaroo: Pansret personellkjøretøy.
;Centaur Dozer: Bulldoser.
Alkaner

**Alkaner** er hydrokarboner, det vil si at de er molekyler som består av bare hydrogen og karbon. De er også *mettede forbindelser*, altså forbindelser som bare har enkeltbindinger mellom karbonatomene og derfor ikke opptar hydrogen eller andre atomer ved enkle *addisjonsreaksjoner*, det vil si reaksjoner hvor to molekyler binder seg sammen til ett molekyl. De kan bestå av et eller flere karbonatomer i en rekke, noe som kalles *alifatiske forbindelser*. Generell formel for alkaner er ***C<sub>&nbsp;n</sub>&nbsp;H<sub>&nbsp;2&nbsp;n&nbsp;+&nbsp;2</sub>***.

Den enkleste alkanen er metan med ett karbonatom. Den neste i rekka er etan, med to karbonatomer. Antallet karbonatomer som kan bindes sammen på denne måten er nesten uendelig. Alkaner ligner på alkener, som har minst en dobbelbinding; og alkyner, som har minst en trippelbinding. Alkaner er også kjent under navnet parafiner, det kan skape forvekslinger med andre forbindelser med samme navn.

## Oversikt

Fil:Methane CH4.png|Metan ***C&nbsp;H<sub>&nbsp;4</sub>***
Fil:Ethane-A-3D-balls.png|Etan ***C<sub>&nbsp;2&nbsp;</sub>H<sub>&nbsp;6</sub>***
Fil:N-Pentan.png|alt=Pentan C 5 H 12|Pentan ***C<sub>&nbsp;5&nbsp;</sub>H<sub>&nbsp;12&nbsp;</sub>***
Fil:Alkanschmelzundsiedepunkt.svg|Smeltepunkt (blå linje) og kokepunkt (rød linje) for de 14 første alkanene.


Alkaner er hydrokarboner som er *alifatiske*, det vil si at de ikke er ordnet i en ringstruktur (*sykliske*). Strukturen kan være med eller uten grener. De er mettede forbindelser, noe som betyr at de bare har enkeltbindinger mellom karbonatomene. De enkleste alkanene er metan, som har ett karbonatom og fire hydrogenatomer (***C&nbsp;H<sub>&nbsp;4</sub>***) og etan, som har to karbonatomer og seks hydrogenatomer (***C<sub>&nbsp;2&nbsp;</sub>H<sub>&nbsp;6</sub>***)

Alle molekylene kan beskrives med den generelle formelen ***C<sub>&nbsp;n</sub>&nbsp;H<sub>&nbsp;2&nbsp;n&nbsp;+&nbsp;2</sub>***. De fire første har egennavn, videre oppover brukes greske tall som forstavelse og *-an* som ending, for eksempel: *penta*, «fem», blir *pentan*, med en kjede som inneholder fem karbonatomer (***C<sub>&nbsp;5&nbsp;</sub>H<sub>&nbsp;12&nbsp;</sub>***)

## Isomeri
Når en alkan har mer enn tre karbonatomer, kan det dannes sidegrener. Disse kalles isomerer. Alkaner hvor alle karbonatomene står på rekke kalles ofte normalalkaner.  Antallet isomerer øker kraftig med antallet karbonatomer. De ti første alkanene har dette antallet isomerer:
*C1: 1 isomer
*C2: 1 isomer
*C3: 1 isomer
*C4: 2 isomerer
*C5: 3 isomerer
*C6: 5 isomerer
*C7: 9 isomerer
*C8: 18 isomerer
*C9: 35 isomerer
*C10: 75 isomerer

I tillegg til disse isomerene finnes det også sykliske forbindelser som ikke er regnet med her.

## Referanser


## Litteratur

* 
* 
* 
* 
*
Jan Wegereef

**Jan Willem Wegereef** (født 17. januar 1962 i Rijssen, Nederland) er en nederlandsk fotballdommer. Han er 184 centimeter høy og veier 78&nbsp;kg. Han dømte én kamp under fotball-VM 2002, og han har dømt til sammen 12 kamper i Mesterligaen (pr. 6. november 2006).

## Kamper i VM

**VM 2002**

#Gruppespill:  &ndash;  3&ndash;3

## Eksterne lenker
*
Patriotene

**Patriotene** var et norsk politisk gruppe med Henrik Wergeland som frontfigur. De formet en motpol til Intelligenspartiet anført av Johan Sebastian Welhaven; som hos Patriotene gikk under navnet «danomanerne». Konflikten nådde et klimaks i 1838, da Intelligensene iverksatte pipekonsert under oppføring av Wergelands syngespill Campbellerne eller *Den Hjemkomne Sønn*. Wergelandtilhengerne vant i og utenfor teateret. Det hele fikk imidlertid et etterspill i pressen, (jf. Campbellerslaget).

Politiske partier i moderne mening oppsto imidlertid ikke før senere på 1800-tallet, men det kan kanskje sies at den polarisering som oppsto mellom Wergelandkretsen og Welhavenkretsen på 1830-tallet, pekte fram mot senere tiders partier "Venstre" og "Høyre". Det eldste politiske partiet i Norge er "Venstre", som ble skapt av Johan Sverdrup i 1884. Partiet "Høyre" ble stiftet av Welhavengrupperingens etterkommere. 

## Se også
*Patriot (den amerikanske revolusjon)
*Patriotisme
*Konflikten mellom Wergeland og Welhaven
Ganglieceller

**Ganglieceller** (også kalt **gangliocytter**) er en type nevroner som finnes i øyets netthinne. Gangliecellene mottar visuell informasjon fra fotoreseptorer via ulike mellomliggende celler, så som bipolare celler, amakrinceller og horisontale celler. Aksonene i netthinnens ganglieceller er myelinerte. De myelinerte delene finnes på utsiden av selve øyet. Disse aksonene utgjør synsnerven og står hovedsakelig i forbindelse med corpus geniculatum laterale (CGL) i hjernen.

1-2% av gangliecellene i netthinnen inneholder det lysfølsomme pigmentet melanopsin.  Disse cellene har ikke med synet å gjøre men sender informasjon om (dags)lys til SCN, kroppens hovedklokke, og kan fungere selv hos blinde.  Informasjonen styrer og justerer 
* fasen og perioden på døgnrytmen slik at den er i takt med døgnet i naturen,
* størrelsen på pupillen, og
* aktivitetsnivå og endokrin funksjon.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Helikopterplass

En **helikopterplass** (også kalt **heliport**) er en flyplass beregnet utelukkende for helikoptre. Det er et hvert område på land, vann, bygning, skip eller annen fast eller flyttbar innretning der helikopter foretar start, landing, taksing eller er oppstilt. Helikopterplasser, som flyplasser, deles i naturlige landingsplasser og forberedte landingsplasser. Helikopterplasser på faste og flytende oljeplattformer og på skip kalles **helikopterdekk**.

Helikopterplasser og helikopterdekk som benyttes til passasjerflyging er vanligvis bygd og drevet i samsvar med myndighetskrav. Disse kravene er basert på ICAOs internasjonale standarder.

## Helikopterplasser i Norge
De fleste forberedte helikopterplasser i Norge er tilknyttet flyplasser, sykehus, oljeplattformer eller skip.  

I Norge er det en helikopterplass, Værøy helikopterhavn, som har regulær rutetrafikk.Bruk av naturlige landingsplasser i Norge er regulert gjennom motorferdselloven og kommunale forskrifter. Bruk av offshore helikopterdekk er regulert gjennom egen forskrift.

### Bygging og drift
I Norge skal helikopterplasser på land som har med enn tolv landinger per uke tilfredsstille kravene i luftfartsregelverket og ha konsesjon og særskilt godkjenning fra Luftfartstilsynet. 

## Referanser

.
Lars Arentz-Hansen

**Lars Arentz-Hansen** (født 1966) er en norsk skuespiller.

Arentz-Hansen er utdannet jurist ved Universitetet i Oslo. På midten 1990-tallet studerte han drama i tre år ved University of Cape Town i Sør-Afrika.

Han filmdebuterte i en liten birolle i *[[Sweetwater]]* (1988). Skuespillerkarriere startet for alvor i 1998 da han, etter tre års dramaskole i Sør-Afrika, flyttet til London. Den første tiden i London medvirket han i en del reklamefilmer, samt noen mindre roller på norsk TV og film. Hans gjennombrudd kom i 2000 da han fikk rollen som «Bugs» i den amerikanske filmen *[[The Beach]]* (med Leonardo DiCaprio i hovedrollen). Samme år var Arentz-Hansen programleder i den første sesongen av reality-konkurransen ''Muldvarpen''.

## Filmografi og TV-opptredener

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nedenom og hjem igjen

***Nedenom og hjem igjen*** (orig. *Flushed Away*) er en britisk animasjonsfilm av DreamWorks studios, produsert i 2005 og lansert i desember 2006. Filmen er laget av det samme ensemblet som sto bak *[[Wallace & Gromit og varulvkaninens forbannelse]]*. I åpningshelgen i USA spilte filmen inn 126&nbsp;millioner kroner, og ble kun slått av Sacha Baron Cohens **.

Den norske premieren fant sted 8. desember 2006.

## Handling
*Nedenom og hjem igjen* handler om Roddy, en overklassemus som lever som kjæledyr i en snobbete leilighet i Kensington. Da en kloakkrotte ved navn Sid kommer ut av vasken og bestemmer seg for at han må ha truffet jackpot, bestemmer Roddy seg for at han må bli kvitt rotta ved å lure den ned i «dragsuget». Sid er imidlertid ingen dust, så det er Roddy som til slutt ender opp med å bli sendt ned i kloakken, og til rotteverdenen Ratropolis. Der møter han Rita, en rotte som arbeider om bord i båten sin, Jammy Dodger. Roddy ønsker seg ut av Ratropolis, Rita ønsker betaling for å hjelpe ham, og den slemme skurken Toad, som hater alle gnagere, enten de er mus eller rotter, ønsker å kverke dem begge. Da muskelrottene til Toad mislykkes i oppdraget med å kverke de to gnagerne i båten, må Toad sende bud på fetteren sin fra Frankrike, den beryktede leiemorderen Le Frog.

## Originale stemmer
*Hugh Jackman som Roddy
*Kate Winslet som Rita
*Ian McKellen som Toad
*Shane Richie som Sid
*Andy Serkis som Spike
*Bill Nighy som Whitey
*Jean Reno som Le Frog

## Norske stemmer
*Kåre Conradi som Rotty
*Henriette Steenstrup som Rita
*Nils Ole Oftebro som Von Padda
*Steinar Sagen som Sid
*Espen Beranek Holm som Stein
*Roy Markussen som Bleiken
*Ingar Helge Gimle som Le Frosque

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Om ''Nedenom og hjem igjen'' på Filmweb
Agdenes flyplass

**Agdenes flyplass** er en flyplass som ligger ved grenda Breivika i Orkland kommune i Trøndelag. Flystripen, som ligger i naturskjønne omgivelser i ytre Agdenes, fungerer som en base for mikrofly og småfly og er et resultat av lokalt engasjement og frivillig innsats.

## Historie og utvikling
Flystripen ble etablert i 1997 som et initiativ av Olmar Brevik, som meldte seg inn i Agdenes mikroflyklubb samme år. Området der flystripen ligger, var tidligere jordbruksland og søppelplass. Gjennom omfattende opparbeiding ble det anlagt en rullebane på 350 meter, tilpasset mikrofly. Det første flyet landet sommeren 1998, og et flyskur ble satt opp kort tid etter.

Rullebanen ble senere utvidet i to omganger:

* **2000:** Forlenget med 100 meter.
* **2003:** Forlenget med ytterligere 50 meter.

I dag har flystripen en total lengde på 500 meter og er 8-12&nbsp;m bred.

## Fasiliteter

* **Hangar:** I 2001 ble en ny hangar på 176 kvadratmeter bygget, med kapasitet til å romme tre fly.
* **Brakke:** Klubben benytter en brakke på 6 kvadratmeter som møteplass for medlemmer. Her arrangeres det sosialt samvær med kaffe hver søndag kl. 11:00.

## Aktiviteter og arrangementer

* Sommeren 2002 arrangerte klubben en åpen dag med salg av kaffe og bakverk, samt flyging og utleie av firehjuls motorsykler til barn.
* I 2003 fløy klubben omtrent 80 passasjerer som ønsket å oppleve Agdenes fra luften.

## Dagens status
Flystripen i Breivika har i dag god standard og ligger i naturskjønne omgivelser. Den brukes fortsatt av mikrofly og småfly og utgjør en sosial og praktisk base for Agdenes mikroflyklubb.

## Eksterne lenker
* Agdenes på norskeflyplasser.no (waybackmachine)
* Agdenes flyplass, Breivika på norskeflyplasser.no
* Agdenes flyplass på Facebook
Elliot Page

**Elliot Page** (tidligere **Ellen Page**; født 1987) er en canadisk skuespiller kjent for å ha spilt hovedrollen i filmen *[[Juno (film)|Juno]]* og Kitty Pryde i *[[X-Men: The Last Stand]]*. Page ble kjent for prisvinnende roller i filmene *[[Pit Pony]]* og *[[Marion Bridge]]*, samt TV-seriene *[[Trailer Park Boys]]* og *[[Regenesis]]*. I 2008 ble Page nominert til Oscar for beste kvinnelige hovedrolle for sin innsats som den gravide 16-åringen «Juno» i filmen med samme navn.

Page stod offentlig frem som lesbisk kvinne i februar 2014, og som transperson 1. desember 2020. I kunngjøringen 1. desember 2020 ble det også opplyst at han hadde skiftet fornavn til Elliot.

## Biografi
Page ble født og vokste opp i Halifax i Nova Scotia, og gikk på tre forskjellige high schools før avgangseksamen i 2005.

Skuespillerkarrièren startet ved Neptune Theatre School. Som elleveåring fikk Page sin første TV-rolle i TV-filmen *Pit Pony*. Denne rollen førte til tilbud om flere roller i små canadiske filmer og TV-serier. Seksten år gammel fikk Ellen Page en rolle i en europeisk indiefilm med tittelen *Mouth to Mouth*.

Ellen Page var gift med koreografen og danseren Emma Portner fra 2018 til 2021.

Den 1. desember 2020 stod Page frem som transperson og skiftet fornavn til Elliot.

## Utvalgt filmografi

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Justin Martyr

**Justinus martyren** (lat.: **Iustinus Martyr**, også kjent som **Justinus filosofen** og **Justinus fra Caesarea**, født ca. 100 i Flavia Neapolis (nåværende Nablus) i Samaria, Palestina, død ca. 165 i Roma, var forfatter, martyr, helgen. Festdag den 1. juni, tidligere den 14. april.

Justinus konverterte til kristendommen da han var ca. tretti år gammel etter å ha lest Bibelen foruten å ha blitt inspirert av de kristne martyrene. Hans foreldre var ikke-kristne grekere som hadde kommet til Palistinia som kolonister. Justinius fikk omfattende utdannelse i retorikk, poesi og historie. Hans største interesse innen filosofien var sannhetsbegrepet. På ulike skoler i Efesus og i Alexandria satte han seg inn i samtlige filosofiske system; det stoiske, det peripatetiske, det platonske, men fant ingen fullstendig tilfredsstillelse i noen av dem.

Han bidro også til å formulere kirkens teologi omkring begrepet Logos. Han forfattet også flere apologetiske skrifter som forsvarte kristendommen mot blant annet jødedommen.

I sine siste år bodde han i Roma, hvor han også skrev sine mest kjente og bevarte skrifter. 
Apologien var et forsvarsskrift for de kristne, og ble skrevet rundt år 150. *Dialog med jøden Tryphon* er datert til ca. 160. Dette skriftet er en gjengivelse av en samtale som kan ha funnet sted. Justin diskuterer med jøden Tryfon om Jesus er Messias og om den jødiske lov fortsatt er forpliktende.

Justinius led martyrdøden i Roma sammen med seks av sine mest trofaste elever.

## Skrifter i utvalg
* *Første forsvarsskrift for den kristne religionen*
* *Andre forsvarsskrift for den kristne religionen*
* *Dialog med jøden Tryphon*

## Referanser


## Litteratur
*Sara Parvis og Paul Foster (redaktører): *Justin Martyr and his worlds*, Minneapolis, Minn.: Fortress Press, 2007
*Philippe Bobichon, *Dialogue avec Tryphon* (Dialogue with Trypho), *édition critique*. Introduction, Texte grec, Traduction, Commentaires, Notes, Editions universitaires de Fribourg, 2003, 2 vols. https://www.academia.edu/7280008/JUSTIN_MARTYR_Dialogue_avec_Tryphon_Dialogue_with_Trypho_%C3%A9dition_critique_VOLUME_I_Introduction_Texte_grec_Traduction_Coll_Paradosis_%C3%A9ditions_universitaires_de_Fribourg_Suisse_no_47_1_2003_563_pages
*Oskar Skarsaune: «Justin and his Bible», i (Sara Parvis og Paul Foster, redaktører:) Justin Martyr and his worlds, Minneapolis, Minn.: Fortress Press, 2007, s. 53-76
*Oskar Skarsaune: «Justin and the Apologists», i (Jeffrey Bingham, red.:) *The Routledge Companion to early Christian Thought* London: Routledge, 2010, ISBN 978-0-415-44225-1

## Eksterne lenker
*
Ler flyplass

**Ler flyplass**, også kalt **Losen flystripe**, er en flyplass som ligger ved Ler i Melhus kommune i Trøndelag. Flyplassen ligger rett på vestsiden av elven Gaula vis-à-vis Ler.

Gauldal seilflyklubb er operatør av flyplassen, og har hatt denne flyplassen som sin hovedbase siden 1995. Seilflyklubben har i oppgave å drifte flyplassen, og klubben er underlagt Norges Luftsportsforbund og Fédération Aéronautique Internationale - den internasjonale luftsportsorganisasjonen

I 2016 har 8 klubb- og privateide småfly sin base på Losen flyplass. Seilflyklubben står for den meste aktiviteten som utføres fra flyplassen, mens det er noe aktivitet blant de privateide småflyene.

## Eksterne lenker
* [Ler på norskeflyplasser.no](http://generator.firmanett.no/(or3q2xamejvziqz4vdaucf55)/generator.aspx?PID=176927&M=0&M=0/)
* Gauldal Seilflyklubb på gauldalseilfly.nlf.no
Akson

:*For det planlagte IT-systemet for helsevesenet i Norge med samme navn se [[Akson (IT-system)]]*
Et **akson** eller **axon** er en tynn utløper som utgjør den efferente delen («utgangen») av et nevron, eller en (hjernecelle).

Aksonet ender i en bulbus /synapse, som inneholder sekresjonsgranula med nevrotransmittersubstanser. Disse substansene frigis når elektriske signaler når dem langs aksonet.

Mange aksoner er omgitt av fett, såkalte myelinskjeder, som isolerer de elektriske signalene og øker transmisjonshastigheten. Mengden av myelin kan analyseres: Nyere forskning tyder på at et såkalt "BMB"-molekyl sammen med positronemisjonstomografi kan brukes til å visualisere mengden av myelin i en levende hjerne. Aksoner leder nerveimpulser til det neste nevronet. Aksoner er ofte svært korte, men i noen nevroner kan de være opp til én meter lange.

## Se også
*Dendritt
*Nervesystemet

## Referanser
Diners Club

**Diners Club** er et internasjonalt kortselskap med over 6,6 millioner kort og ca. 15 millioner brukersteder.

Diners Club er verdens første kredittkort. Ideen bak betalingskortet oppsto i USA i 1950. Forretningsmannen Frank McNamara glemte sin lommebok hjemme da han skulle betale for en forretningslunsj. Han signerte sitt visittkort og ba kelneren sende regningen i posten. Dermed var ideen om verdens første betalingskort født, og kortet ble kalt Diners Club.

Ideen ble raskt en suksess. Ett år senere var det utstedt over 44 000 Diners Club-kort som kunne benyttes på hoteller, i bilutleieforretninger, hos blomsterhandlere og i over 400 restauranter i USA og England.

American Management Association plasserte McNamaras visittkort på femteplass over 1900-tallets viktigste forretningsidéer, og The History Channel kåret oppfinelsen til den 30. største i «største bedrifter i det 20. århundre».

Diners Club ble i 2008 kjøpt opp av den amerikanske banken Discover Financial Services og drives etter en franchisemodell. I Skandinavia er det den svenske banken SEBs datterselskap SEB Kort AB, som har rettighetene for drift av kortet. I oktober 2018 kunngjorde SEB at de hadde tatt en beslutning om å avvikle sine Diners Club-kort i Norden fra og med 31. mai 2019 på grunn av lav etterspørsel.  

I Norge var det gjennom tidene ca. 188 000 Diners Club kort. Kortet fungerte som et betalingskort og ga kunden inntil 45 dagers rentefri kreditt. Kjøpene ble samlet på en faktura som kunden betalte i slutten av neste måned. 
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rune Andersen (komiker)

**Rune Andersen** (født 1962) er en norsk skuespiller, konferansier, tekstforfatter, humorist og standup-komiker. Han er særlig kjent for imitasjon av diverse kjendiser i Norge.

## Biografi
Andersen ble utdannet adjunkt i 1987, men har ikke praktisert læreryrket. 

Han startet karrieren som skuespiller i 1987 via den lokale revygruppen Tangakavalerene i Kristiansand. I 1990-årene ble han en del av revygruppen Løgnaslaget sammen med Per Inge Torkelsen. I 1998 deltok han i *Tusenårsrevyen* (med Are Kalvø) på Det norske teatret og i 2004–2005 var han aktuell med forestillingen *Hurra for Andersen!* som turnerte i de fleste større byer i Norge. Forestillingen ble sett av over 100 000 og fikk terningkast seks både av *[[Dagbladet]]* og *[[VG]]*. For forestillingen vant han Komiprisen 2005 i klassen beste mannlige artist, revy og komedie, mens forestillingen ble kåret til beste forestilling - scene under samme utdeling. I 2006 var han aktuell med musikalen *Kveiteprinsen*, en samfunnssatire der han delte rollene med Åsleik Engmark og Siw Anita Andersen.  

Han har opptrådt flere ganger på norsk TV. Blant annet i humorprogrammet *[[Egentlig]]* som gikk på NRK fra 1993–1997 og i matprogrammet *Kystmat* som har gått på TV 2 siden 2019. Han var også i mange år med i det humoristiske radioprogrammet *[[Hallo i uken]]*. Han fikk Leif Justers ærespris i 2023.

I 2019 mottok han Jon Lilletuns ærespris for sin åpenhet om vold i nære relasjoner. Bakgrunnen var at han ble utsatt for grov vold av sin egen far i oppveksten. Faren døde på 1980-tallet. Den vonde oppveksten med faren skildret han i teateroppsetningen *Lykkeliten* som hadde premiere i 2018. Han gikk offentlig ut med disse opplevelsene fra barndommen i 2016.

## Diskografi
**Diverse artister* (2005)
**[[Utsolgt! (Løgnaslaget-album)|Utsolgt!]]* (Løgnaslaget) (2002)
* *Myggen:* *Is i magen* (1995)
**Hallo i uken vår 98* (1998)
**Hallo i uken høst 98* (1999)
**Et rop om hjelp: Hallo i uken 1990–99* (2000)
**Finnes det da ingen grenser! Hallo i uken 2002* (2002)
**Krig & fred på nye eventyr, Hallo i uken 2003* (2003)
**Nasjonale prøvelser – Hallo i uken 2005* (2005)
**Barn av den rødgrønne regnbuen, Hallo i uken 2006* (2006)
**Bunnen er nådd, Hallo i uken 2008* (2008)
* ESS Engros: *Latterkuler – Norske humorklassikere i 50 år* (2013)
* ESS Engros: *Latterkuler 2 – Norske humorklassikere i 50 år* (2014)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Rune Andersen på Stand Up Norge 
*  Reklameside for Rune Andersens CD-innspilling ''Diverse artister'' med lydeksempler
Trøgstad flyplass

**Trøgstad flyplass** (også kalt **Løvestad flyplass**) var en flyplass ved gården Løvestad i Trøgstad kommune i Østfold. Flyplassen er nå grodd til og er nedlagt.

## Eksterne lenker
* Mikroflygernes egne flystriper
* Trøgstad er nedlagt
Tjenesteorientert arkitektur

**Tjenesteorientert arkitektur** (engelsk: *service-oriented architecture*, SOA)  er en arkitekturstil laget for å integrere datasystemer på en mer kostnadseffektiv måte.

Når den er riktig utformet gir tjenesteorientert arkitektur muligheten for løst koblede applikasjoner. Dette i motsetning til tett koblede applikasjoner. Endringer i tett koblede systemer er veldig kostnadskrevende da alle systemene som integrert må endres hvis ett system endres. Ved hjelp av tjenesteorienterte arkitekturmønstre kan man få til løst koplede systemer der  man får et mellomlag i arkitekturen som isolerer endringen fra tjenestekonsumentene. Systemer som bruker tjenesten forholder seg til en kontrakt (WSDL) som danner tjenestens grensesnitt. Hvordan dette grensesnittet er implementert holdes usynlig for tjenestekonsumenten.

For eksempel tilbyr vevtjenester (*web services*) de åpne standardene som er nødvendige for å kunne implementere allsidige, gjenbrukbare forretningsfunksjoner slik at man kan dele opp komplekse forretningsprosesser til enkle, administrerbare enheter.

Sentralt i den tjenesteorienterte arkitekturen er komponenten kalt tjenestebuss (*enterprise services bus*, ESB). Denne danner limet mellom de forskjellige systemene som skal integreres. Tjenestebussen skal etter beste praksis være tynn og kun utføre VETRO (*verify*, *enrich*, *transform*, *route*, *operate,* direkte oversatt: «verifisering, berikelse, transformasjon, ruting og drift»). Tilstand og logikk skal ikke implementeres på tjenestebussen, men i andre lag i arkitekturen.

Til behandling av tilstand og logikk i såkalte orkestreringsprosesser har man utviklet standarden Business Process Execution Language (BPEL). BPEL muliggjør orkestrering, det vil si å sette sammen tjenester til mer sammensatte tjenester, som da kan leve over lengre tid. En BPEL prosess kan vare lenge og huske sin tilstand. Det er mulig at prosessen dehydrerer (lagres på disk) for så å våkne ved en hendelse som vekker opp prosessen igjen.
Kjerre

**Kjerre** (norrønt *kerra*, latin *carrus*) er en enkel vogn som vanligvis blir drevet av dyre- eller håndkraft, og har vanligvis to eller fire hjul. Kjerrer har blant annet blitt brukt til gårdsdrift, varetransport, transport av personer og annet. 

Kjerrer blir ofte dratt av hester, men kan også dras av andre dyr som muldyr, esel, okser, bøfler, kameler, hunder eller geiter. De er som regel enkelt konstruerte med enten flat topp eller med karmer som kan være avtagbare. Langs tohjulskjerrer går det skjæker, og disse kan være bøyd inn for å passe sammen med seletøyet på hesten. 

En kjerreveg er en vei som passer til å kjøre med en kjerre, men som kan være dårlig for andre farkoster. «Kjerre» brukes også av og til spøkefullt for å vise til en (dårlig) bil. 

## Bruksområder

* **Tohjult**: Møkkakjerre til transport av naturgjødsel fra møkkakjelleren. Den var alltid med karmer som sjelden var tette. Andre tohjulinger hadde andre navn: Trille, karjol, sulky.  
* **Firehjult**: Transport av alt som lot seg løfte på, inklusive passasjerer, last og bagasje. Med karmer på mest til transport av høy (høyvogn). Finere varianter: karét, connestoga, diligense, Begravelsestrille.  
* **Håndkjerre** eller **drakjerre** var tohjult og var beregnet på mannemakt over ikke for store avstander. Ble mye brukt i byene, vanligvis av bybud, men også til last internt innen handel og industri.  

## Etymologi

Fra latinsk 'Carrus', en vektenhet som er basert på et eldre gallisk og indoeuropeisk ord å frakte gods i en vogn.

## Se også
* Barnevogn