Skoltesamisk

**Skoltesamisk** (skoltesamisk: *sääʹmǩiõll*), også kalt  **østsamisk**  (*nuõrttsääʹmǩiõll*), er et østsamisk språk som blir talt av skoltesamer.

Språket har to dialekter: Notozero (Njuõʹttjäuʹrr) og Yokan. Skoltesamisk er skrevet med det latinske alfabet, med en offisielt anerkjent ortografi fra 1973.

## Historie
Før 1940 ble skoltesamisk snakket i 4 samelandsbyer i Finland. To av dem, Suonikylä og Petsamo i Petsamo fylke, ble annektert av Russland under andre verdenskrig. Derfra ble mange skoltesamer evakuert til Enare, Sevettijärvi og Nellim i Enare i Finland. Tidligere ble skoltesamisk også snakka i Neiden og lengre tilbake i Pasvik, begge i Sør-Varanger i Finnmark, Norge.

## Status
Skoltesamisk er utdødd i Norge. I 1995 var det rundt 400 etniske skoltesamer igjen i Russland. Av disse var det bare mellom 20 og 30 skoltesamisktalende igjen (dialekten Notozero) omkring innsjøen Lovozero; resten snakket russisk.

I Finland er skoltesamisk hovedsakelig talt i Sevettijärvi. I 1995 var det omkring 500 etniske skoltesamer i Finland, hvorav ca. 300 snakket skoltesamisk. I et forsøk på å bevare og revitalisere språket ble skoltesamisk et offisielt anerkjent språk i Enare kommune i Finland. Undervisning i språket er også innført som valgfag i den finske grunnskolen.

Imidlertid er det bare et lite antall av barn og ungdom som lærer og bruker språket aktivt, og skoltesamisk er derfor et truet språk.

I 1993 ble det innledet et program, i regi av den finske regjeringen, hvor barn under 7 år skulle lære seg skoltesamisk som et andrespråk. Mangel på penger har imidlertid fått programmet til å stanse.

Både skoltesamisk og enaresamisk har i nyere tid vært brukt i rockesanger, sunget av Tiina Sanila. I 2005 utga hun *Sääʹmjânnam rocks!* («Sameland rocker!»), den første rocke-CD der tekstene i alle sangene er på skoltesamisk.

I 2005 ble det for første gang i Norge mulig å avlegge en eksamen på skoltesamisk.

## Fonologi
Skoltesamisk har et komplekst vokal-system og suprasegmentale morfologiske forskjeller mellom palatiserte og ikke-palatiserte aksenter. Palatiserte aksenter angis med markøren ʹ.

### Vokaler

*Forskjellen mellom  og  fremgår ikke i  standard-ortografien fra 1973, som feilaktig fremstiller begge lyder som *e*.
*Vokalen  ligner den estiske vokalen *õ*.

Vokaler kan være både lange og korte, og fonetisk skiller de seg fra hverandre, jmf. *le'tt* (farkost) og *lee'tt* (farkoster).

### 12 Diftonger

Korte diftonger har trykket i andre vokal. Lange diftonger har trykket i første vokal.

### Konsonanter

1Uttales etter vokaler og sonorant-konsonanter.

2Uttales vanligvis svakt stemte.

3 innledes med allofonen [h].

Lange og korte dobbel-konsonanter har ulik mening, jmf. *kuõskkâd* «å berøre» og *kuõskâm* «jeg berører».

### Suprasegmentale morfologiske prosesser
En palatalisert suprasegmental påvirker uttalelsen av en hel stavelse. I det skrevne språk er den palataliserte suprasegmental indikert med en fritt-stående akutt aksent mellom en trykksterk vokal og den etterfølgende konsonant:

:vääʹrr = «fjell», «klippe» (suprasegmental palatalisering)
:'väärr = «reise» (ingen suprasegmental palatalisering)

* Den trykksterke vokalen uttales litt mykere i palataliserte stavelser enn i ikke-palataliserte stavelser.
* Ved en palatalisert suprasegmental, uttales den etterfølgende konsonant eller dobbel-konsonant som svakt palatalisert. 
Suprasegmental palatalisering er avhengig av segmentell palatalisering: Palatale konsonanter liksom /j/ og den palataliserte nasalen /ń'/ (uttalt ) forekommer både i ikke-palataliserte og suprasegmentale palataliserte stavelser.
* Ved enstavelsesord som ender i en konsonant, uttales en ikke-fonemisk svakt stemt eller ustemt vokal etter den siste konsonanten. 
Denne vokalen er *e*-farget ved suprasegmentell palatalisering, 
og *a*-farget i andre tilfeller.

### Trykk

Skoltesamisk har fire former for trykk på ord:

*Primært trykk
*Sekundært trykk
*Tertiært trykk
*Intet trykk

Første stavelse er alltid den primære trykksterke stavelse på skoltesamisk. I ord med to eller flere stavelser, har siste stavelse et svært lett trykk  (tertiært trykk) og den resterende stavelsen har et sterkere trykk enn den siste, men mindre enn den første (sekundært trykk).

Ved abessiv og komitativ entall brytes dette systemet, ved at både siste og midterste stavelse har tertiært trykk. 

Intet trykk forekommer ved konjunsjoner, postposisjoner, 
i en partikkel og enstavelses pronomen.

## Grammatikk
De fleste uralske språk er agglutinerende språk. Skoltesamisk er imidlertid et flekterende språk (liksom estisk) på grunn av påvirkninger fra germansk. Kasus og teleskopord i endinger av ord viser germansk påvirkning.

### Kasus
Språket har 9 kasus i entall, selv om genitiv og akkusativ ofte er det samme.

#### Nominativ
Liksom andre uralske språk er nominativ entall ikke markert  og indikerer subjekt eller predikat. Nominativ flertall er også umarkert og ligner genitiv entall.

#### Genitiv
Genitiv entall er umarkert og ligner nominativ flertall. 
Genitive flertall er markert med en *-i*. Gentitiv brukes

*for å indikere besittelse (*Tuʹst lij muu .*: Du har min bok.)
*for å indikere tallene 2-6 (*Sieʹzzest lij kuõʹhtt põõrt.* Min fars søster (tante) har to hus.)
*sammen med preposisjoner (*rääi + [genitiv]*: hinsides noe)
*sammen med de fleste postposisjoner. (*Sij mõʹnne ääkkäd årra.*: De gikk til din bestemors (hus). De gikk for å besøke din bestemor.)

Genitiv har over tid erstattet partitiv og genitiv benyttes idag ofte istedenfor paritiv.

#### Akkusativ
Akkusativ er det direkte objekt kasus, og er umarkert i entall. I flertall er endelsen *-d*, med flertallsmarkøren *-i* foran, noe som får det til å ligne illativ flertall. Akkusativ brukes også til å spesifisere komplementeringer, f.eks. *obb tääʹlv* (hele vinteren). 

#### Lokativ
Endelsen til lokativ er *-st* i entall og *-n* i flertall. Eksempler:
*hvor noe er (*Kuäʹđest lij *: Der er en bok i *kota*.)
*hvor det kommer fra (*Niõđ puõʹtte domoi Čeʹvetjääuʹrest.* Jentene kom hjem fra Sevettijärvi.)
*som er i besittelse av noe (*Suʹst lij čâustõk*: Han/hun har et lasso.)

I tillegg brukes lokativ endelsene sammen med enkelte verb:

*å spørre noen: kõõččâd [+lokativ endelse]

#### Illativ
Illativ har tre ulike markører i entall: *-a*, *-e* and *-u*. I flertall er endelsen *-d*, med flertallsmarkøren *-i* foran, noe som får det til å ligne akkusativ flertall. Illativ markerer:

*hvor noe er på vei
*hvem som mottar noe
*indirekte objekt

#### Komitativ
Markørene for komitativ er *-in* i entall og *-vuiʹm* i flertall. Komativ presiserer *med hvem eller hva* noe er blitt utført:

**Njääʹlm sekstet leeiʹn*'in**.'' Munnen er tørket med et stykke klær.
*''Vuõʹlğğem paaʹrni**vuiʹm** ceerkvest.'' Jeg forlot kirken sammen med barna.
*''Vuõʹlğğem vueʹbb**in**an ceerkvest.'' Jeg forlot kirken sammen med min søster.

====Abessiv====
[[Abessiv]] er markert med ''-tää'' i både entall og flertall, og har alltid 
et tertiært trykk.

*''Vuõʹlğğem paaʹrni**tää** ceerkvest.'' Jeg forlot kirken sammen med barna.
*''Sij mõʹnne niõđ**tää** põʹrtte.'' De gikk inn i huset med jenta.
*''Sij mõʹnne niõđi**tää** põʹrtte.'' De gikk inn i huset uten jentene.

====Essiv====
Totallsformen av [[essiv]] er fortsatt brukt sammen med pronomen, men ikke med substantiver og forekommer ikke i flertall.

====Partitiv====
[[Partitiv]] brukes bare i entall og kan alltid erstattes av [[genitiv]]. Paritiv-markøren er ''-d''.

1. Det forekommer i tall større enn 6:

* ''kääuʹc čâustõkkâd'': åtte lassoer

Dette kan erstattes med **'.

2. Det brukes i bestemte postposisjoner:

**kuäʹtted vuâstta*: mot en *kota*

Dette kan erstattes med *kuä'đ vuâstta*.

3. Det kan brukes med komparativ for å uttrykke noe som blir sammenlignet: 

* *Kåʹlled pueʹrab* : bedre enn gull

Dette blir idag ofte erstattet med genitiv *pueʹrab ko kåʹll*

### Pronomen
Personlige pronomen forekommer i entall, flertall og totall. 

Det personlige pronomen *han/hun* (kjønn spesifiseres aldri) i ulike kasus:

### Verb
#### Person
Skoltesamiske verb har bøyningsklasser for fire person-klasser:

*første person
*andre person
*tredje person
*fjerde person, også kalt ubestemt person

#### Modi
Skoltesamisk har 5 grammatiske modi: 

*indikativ
*imperativ (*Pueʹtted sõrgg domoi!* Kom hjem snarest!)
*kondisjonalis
*potentialis
*optativ

#### Numerus
Skoltesamiske verb har bøyningsklasser for tre grammatiske tall (numerus):

*entall
*totall
*flertall

#### Tempus
Skoltesamiske verb har bøyningsklasser for to trekk ved tempus:

*Preteritum (*Puõʹttem škoouʹle jåhtta.*: Jeg kom til skolen idag.)
*Presens (*Evvan puätt mu årra täʹbbe*. Per kommer til mitt hjem idag.)

og to omskrivende tempus:

*Perfektum 
*Pluskvamperfektum

#### Verbalsubstantiver
Skoltesamiske verb har 6 lingvistiske former:

*infinitiv
*gerundium
*aktivt partisipp (progressivt)
*abessiv
*perfektum partisipp
*presens partisipp

#### Negative verb
Liksom finsk, estisk og andre samiske språk, har skoltesamisk negative verb. På skoltesamisk bøyes det negative verbet i henhold til modus (indikativ, imperativ og optativ), person (første, andre, tredje og fjerde) og numerus (entall, totall og flertall).

Merk at *ij* + *leat* vanligvis skrives *iʹlla*, *iʹlleäkku*, *iʹllää* eller *iʹllä*, og *ij* + *leat* er vanligvis skrevet *jeäʹla* eller *jeäʹlä*. 

Ulik de andre samiske språkene, skiller ikke skoltesamisk lenger mellom  totall og flertall av negative verb og bruker i stedet flertallsformen for begge.

## Skriftspråk

Bokstavene Q/q, W/w, X/x, Y/y og Ö/ö brukes også i låneord fra andre språk.

## Referanser


## Litteratur
* Aikio, Marjut and Anna-Riitta Lindgren:  Kielirapportti. *Saamelaiskomitean mietintö* 1973:46, 1973
*Korhonen, Mikko. Mosnikoff, Jouni. Sammallahti, Pekka. *Koltansaamen opas.* Castreanumin toimitteita, Helsinki 1973.
*Mosnikoff, Jouni and Pekka Sammallahti: *Uʹcc sääm-lääʹdd  = Pieni koltansaame-suomi sanakirja*. Jorgaleaddji, 1988
*Mosnikoff, Jouni and Pekka Sammallahti: *Suomi-koltansaame sanakirja = Lääʹdd-sääʹm *. Ohcejohka : Girjegiisá, 1991
*Moshnikoff, Satu: *Muu vuõssmõs *.
* Hallamaa, Panu: *Unangam Tunuu and Sugestun: A Struggle for Continued Life.* Hiroshe Shoji and Juha Janhunen (eds.) Northern Minority Languages. Problems of Survival. *Senri Ethnological Studies* 44:187-224. Osaka: National Museum of Ethnology, 1997.
*Sámi Language Act