open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Strandlykkja kirke

**Strandlykkja kirke** er en langkirke fra 1915 i Stange kommune, Innlandet fylke. Det ligger en kirkegård i tilknytning til kirken.

Byggverket er tegnet av arkitekt Haldor Larsen Børve og er av tømmer og har 90 sitteplasser, inkludert galleriet. Kirken ble opprinnelig titulert som kapell, men fikk kirketittel til hundreårsjubileet i 2015. 

## Historie
Kirken ble utskilt fra Strandløkken gård. Ved siden av tomten bekostet gårdeieren, Berte Marie Strandløkken, også kirkens orgel. Kapellet ble innviet 12. august 1915. Arkitekturen er stavkirkeinspirert med takutspring og «staver» i hjørnene. Fasadepanelet imiterer rundtømmer. Inne i også inspirasjonen fra stavkirkearkitektur synlig, med bueganger og andreaskors.

Ved innvielsen var det bare et nakent kors ved alteret. Altertavlen kom til kort tid senere. Den ble laget av Anders Harbo-Ree og Kristian Godager. Kommunen bidro med materialer. Prekestolen ble ifølge kirkeleksikonet plassert samme høst som innvielsen. Døpefonten er fra 1861. Den ble laget av Simen Hammerstad opprinnelig til Tangen kirke, som ligger i samme sogn.

I januar 2017 ble det alt kirkesølvet stjålet fra kirken. Dette ble gjenfunnet av Martin Mostue den 7. april 2019. Han var leder i Romedal og Stange sauebeitelag, og var ute for å inspisere viltgjerdet mot E6 da han fant både døpefont og annet av kirkesølvet.

### Trefninger under krigen
I dagene 14. til 17. april 1940 var det skarpe kamphandlinger i Strandlykkja. Kapellet ble liggende i ildlinjen og veggene ble gjennomhullet av kulehull. I dagene etterpå flyttet slaget seg over isen på Mjøsa og nordover. De drepte ble fraktet tilbake til Strandlykkja kapell. Tross for skadene på bygget var kapellet et viktig samlingssted i tiden etter krigshandlingene, som hadde tatt hardt på lokalbefolkningen. Under begravelsene som fulgte bar pastor Alf Hauge prestekjolen som også hadde kulekull. 

Seks nordmenn mistet livet under kamphandlingene:
* Harald Edgar Kristiansen, 24 år, fra Vestre Toten
* Trygve O. Hansen, 23 år, fra Gjøvik
* Harald Davidson, 23 år, fra Gjøvik
* Erland Andreassen, 23 år, fra Løten
* Ottar Nytrøen, 20 år, fra Furnes
* Ole Gustavsen Skåkberget, 33 år, fra Grue

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Hodalen kirke

**Hodalen kirke** er en langkirke fra 1934 i Tolga kommune, Innlandet fylke.

Byggverket er i tømmer og har 200 plasser.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Tolga kirkelige fellesråd
*
Vingelen kirke

**Vingelen kirke** er en langkirke fra 1880 i Tolga kommune, Innlandet fylke. Byggverket er i tre og kirken har 300 sitteplasser. Den ble tegnet av Henrik Nissen og oppført av byggmester Hans Johnsen. Det heter seg at kirken ble oppført raskt, og stod ferdig i 1880. Byggestilen ble i en nygotisk/ sveitserstil. Vingelen kirke er en laftet tømmerkirke, og altertavlen ble malt av Olga Gundersen og innviet 2. januar 1921. Bildet er en kopi av Adolph Tidemands bilde av Jesu dåp i Trefoldighetskirken i Oslo. Døpefonten er fra 1807. Malt av Einbu. Til den hører et dåpsfat fra 1880, en dåpskanne, begge av messing. Kirkeklokkene er begge nederlandske, støpt av Nicolaus Derrick i 1752 (Vesleklokka) og 1756 (Storklokka). Vingelen kirke ble innviet den 17. november i 1880, og er bygget i retningen nord-nordvest til sør-sørøst.
Dagens kirke er den tredje i Vingelen. Den første stod nok på et område, Persjordet,som i  dag er en gård. Den første kirken skal ha vært en enskipet stavkirke. Den ble antageligvis revet like etter at kirke nummer to, Trefoldighetskirken, ble fullført i 1653. Denne var en langkirke med takrytter med et høyt og slankt spir med løkkuppel. Denne stod på det som nå er kjent som den gamle kirkegården. Den ble revet i 1882, etter at dagens kirke stod klar i 1880.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Tolga kirkelige fellesråd


Fil:Vingelen kirke - 7. sept.- 2013.jpg|Vingelen kirke sett fra østsiden på kirkegården.
Fil:Vingelen kirke T118 01 0028.jpg|Interiør
Fil:Modell av den gamle Trefoldighetskirka i Vingelen ( 1653 - 1882 ).jpg|Denne modellen av Trefoldighetskirka kan beskues på Vingelen kirke- og skolemuseum i bygda.
Ljørdalen kirke

**Ljørdalen kirke** er en kirke konstruert i en rektangulær form, fra 1872 i Trysil kommune, Innlandet fylke.

Byggverket er i tømmer og har 200 plasser.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Trysil kommune
*
Jojakin av Juda

**Jojakin** (også kalt Jekonja eller Konja) var ifølge Bibelen den nest siste kongen i tostammeriket. 

Han etterfulgte i en alder av atten år sin far Jojakim og regjerte i tre måneder og ti dager før han ble avsatt og tatt til fange og ført til Babylon. Hans farbror Sidkia ble så gjort til konge. Flere år senere ble Jojakin løslatt av Nebukadnesars sønn Evilmerodak og fikk spise ved kongens bord. 

Noen babylonske tekster nevner *Ia-'-ú-kinu* og hans fem sønner i forbindelse med noen som mottar mat.

Han fikk flere etterkommere hvorav sønnesønnen Serubabel ble stattholder i Israel etter hjemkomsten fra Babylon. Ifølge Det nye testamente fortsatte ætten gjennom Serubabel frem til Josef, Jesu fosterfar.

## Referanser
Tom-Ivar Bern

**Tom-Ivar Bern** (født 1954) er en norsk forretningsrådgiver. 

Han gikk befalsskole og lærerskole, og studerte deretter matematikk (cand.scient.) ved NTH. Han har også lederutdanning fra BI. Bern arbeidet i olje- og gassnæringen før han i 1999 begynte som seniorrådgiver i Innovasjon Norge i Trondheim. Han var også daglig leder i Technoport fra 2006 til 2008.

Han var styreleder for Den Norske Turistforening (DNT) fra 2006 til 2012. Han overtok vervet etter Pernille Rød Larsen. Han ble etterfulgt av Berit Kjøll.

## Referanser
Østby kirke

**Østby kirke** er en langkirke fra 1940 i Trysil kommune, Innlandet fylke.

Byggverket er i tre og har 100 plasser.

## Bygningen
Kirken har en enskipet bygning med et bislag og tårn.

Bygningen ble restaurert i 1978. Prekestolen er laget av Oddmund Kristiansen.

Kirken har kirkeklokker fra O. Olsen & Søn klokkestøperi i Tønsberg fra 1929 og med inskripsjon. Den fikk orgel i 1976.

## Kirkegården
En minnestein med portrettrelieffer av tre lokale diktere står på kirkegården: Ole Haugen-Flermoe, Einar Skjæraasen og Halvor Floden.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Trysil kommune: Østby kirke
*
Plassen kirke

**Plassen kirke** er en langkirke fra 1907 i Søre Trysil i Trysil kommune, Innlandet fylke.

Byggverket er i tre og har 250 plasser. Kirken er bygget i dragestil.

## Historie

Den første kirken i Plassen ble innviet av biskop Halvor Folkestad 27. august 1879. Det var en åttekantet kirke i laftet tømmer, utvendig kledd med hvitmalt panel. Den hadde 240 sitteplasser. Den var tegnet av arkitekt Jacob Wilhelm Nordan (1824–1892), som var en av Norges mest produktive kirkebyggere.

2. juli 1904 ble kirken truffet av lyn, og kirken brant ned til grunnen i løpet av et par timer. Dagen etter skulle det være gudstjeneste i kirken, og sogneprest Opsand med frue og gjester ankom Plassen. Forskrekkelsen var stor da de fikk se den brannherjede tomta. Men prest og menighet samlet seg på kirkebakken, og sognepresten holdt en preken som ble husket lenge av de som var tilstede. Det var en underlig stemning denne søndags formiddagen. Noe av kirkens innbo ble reddet: kirkens kar, alterbordet, døpefonten og flere av gulvteppene. Disse ble oppbevart på nabogården Grønnæs. Kirkeklokkene hadde fått ille medfart, den største var helt ødelagt, den minste var hel, men skadet. I dag står en brannherjet kirkeklokke ved inngangen til kirken og minner om det som skjedde i 1904.

Folk i området satte straks i gang med oppbygging av ny kirke og bare tre år senere var den nye kirken reist og ble innviet og vigslet den 17. juli 1907 av biskop Christen Brun. Kirken ble tegnet av arkitekt Victor Nordan (1862–1933), sønn av Jacob Wilhelm Nordan.

Orgelet ble levert av firma Olsen og Jørgensen. Byggmester var en ved navn Olsen fra Vang. Grunnmuren ble laget i 1905, derfor står dette årstallet på tårnfløyen. Menigheten hadde samlet inn penger til lysekrone, orgel og en del andre gjenstander. En avstøpning av Thorvaldsens vakre og velkjente Kristusstatue, var en gave fra en i menigheten. Til orgelet hadde også Trysil privatbank og Trysil skogkasse gitt bidrag. Til sammen kosten kirken kr. 17&nbsp;000.

I 1968 kom ny utsmykning på plass, nemlig tre vakre glassmalerier av Bjarne Rundfloen (1920–75), som var en allsidig og anerkjent billedkunstner fra Lutnes.

## Referanser


## Litteratur
* Plassen menighetsråd, *Plassen kirke 100 år*, Trysil-forlaget 2007, ISBN 978-87-91352-63-3

## Eksterne lenker
* 
* Foto av den tidligere kirken (åttekantet) Digitaltmuseum
* Plassen kirke på Trysil kommunes hjemmesider
*
Sjamgar

**Sjamgar** var ifølge *[[Bibelen]]* en av dommerne i Israel. Han stod frem etter Ehud. Hans heltegjerning var at han slo i hjel seks hundre filistere med bare en kvegdriverstav. Ellers sies det så å si ingen ting om ham. Ifølge Josefus døde han etter å ha vært dommer bare i ett år.

Sjamgar, sønn av Anat (hebraisk שמגר בן־ענת) er navnet på en eller muligens to figurer i *[[Dommernes bok]]*. Navnet opptrer to ganger; første gang hvor han er identifisert som en av de bibelske dommerne som slo tilbake filisternes angrep på israelske områder, og klarte øyensynlig på egen hånd å drepe 600 av disse med en kvegdriverstav, et formidabelt våpen som tidvis kunne være 3 meter lang. Andre gang navnet nevnes er Debora-kvadet i *Dommernes bok*, hvor Sjamgar nevnes åpenbart som en av de tidligere herskerne i de dager da vegene var forlatt med reisende som tok omveger og landsbylivet falt sammen.

I motsetningen til beskrivelsene av andre bibelske dommere har den første referansen til Sjamgar ingen innledning, konklusjon, eller noen referanse til lengden av styre. og i den påfølgende teksten kommer direkte etter den foregående fortellingen. I flere oldtidsmanuskripter skjer denne referansen til Sjamgar *etter* fortellingene om Samson framfor rett etter fortellingen om Ehud på en måte som er fortellermessig sammenhengende. Forskere antar at denne siste posisjonen i teksten er mer i overensstemmelse med den opprinnelige posisjonen.

Den dåden som Sjamgar gjør er øyensynlig svært lik den som *Sjamma, sønn av Age*, som er nevnt i *[[Samuelsbøkene|Andre Samuelsbok]]* som en av «de tre mektige», en særskilt krigergruppe knyttet kong David. Forskerne mener det er sannsynlig at det er det samme figuren som nevnes, og at avsnittet i *Dommernes bok* på det nåværende stedet er et resultat av Sjamgar i den påfølgende (i dens nåværende posisjon) i Debora-kvadet. Begrepet oversatt som kvegdriverstav er en bibelsk *[[hapax legomenon]]* (enkelttilfelle), oversettelsen til norsk ble gjort på grunnlag av *[[Septuaginta]]s* oversettelse til gresk.

Den andre referansen til Sjamgar, den i Debora-kvadet, forbinder Sjamgar med lav periode i det israelske samfunnet, og således har en del forskere mistenkt ham for å ha vært en utlending som sørget for opprør i dette samfunnet framfor å ha vært en israelittisk hersker. Fra formen på navnet er det mistenkt at Sjamgar faktisk kan ha vært en hettitter. Et tilsvarende navn opptrer sammen med Sangara, en hettittisk konge av Karkemisj. Det er også tilfelle at Anat var en gudinne i kanaanitisk mytologi og religion, og en sønn av Anat kan således ha vært kun en kongelig tittel. I tillegg er det grunn til mistenke at langt fra å være en israelittisk helt kan Sjamgar faktisk ha vært far til Sisera.

## Referanser
Efraim

**Efraim** (hebraisk: אֶפְרַיִם/אֶפְרָיִם "fruktbar" ) var ifølge Bibelen en sønn av Josef og bror til Manasse. 

Han og broren ble stamfedre til to av Israels stammer, fordi Levi stamme vanligvis ikke regnes med blant de tolv. Efraim fikk et ganske stort område nord for Juda. Stammen spilte en stor rolle i tistammeriket etter delingen av landet.

## Kilder
*
Borghild Husdal Buhaug

**Borghild Husdal Buhaug** (født 19. juli 1964 i Orkdal) er en norsk rektor og politiker (Sp). Hun var ordfører i Leksvik kommune 2003–2007, og ble valgt gjennom et valgteknisk samarbeid mellom Senterpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet.

Hun er cand.mag. fra NTNU og Trondheim lærerhøgskole, og har mastergrad i kunnskaps- og innovasjonsledelse fra Copenhagen Business School. Hun var lærer ved barne- og ungdomsskolen Testmann Minne skole i Leksvik før hun ble ordfører. I 2007 tiltrådte hun som rektor ved Leksvik videregående skole. I 2019 tiltrådte hun som rektor ved Johan Bojer videregående skole, som er en sammenslåing av Leksvik og Rissa videregående skoler og får et nybygg i Vanvikan.

Borghild Husdal Buhaug er mor til Bjørnar Buhaug, som i 2019 blir ordfører i Indre Fosen kommune.

## Referanser
Trysil kirke

**Trysil kirke** er en korskirke fra 1861 i kommunesenteret Innbygda i Trysil kommune, Innlandet fylke. Kirken ble tegnet av Christian Heinrich Grosch og innviet i 1861. Den er en korskirke i tre og har 560 plasser. Dagens kirke er den tredje på stedet.


File:Innbygda, Trysil - no-nb digifoto 20150313 00117 NB MIT FNR 00694.jpg|Kirken ligger sentralt i Innbygda ved Trysilelva
File:Trysil Norway Innbygda village kirke church 1861 kirkegård cemetery 2024-08-31 IMG 8596.jpg|Kirkegården ligger rundt kirken 


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Trysil kirke; Trysil kirkelige fellesråd
*
Brydalen kirke

**Brydalen kirke** er en langkirke fra 1883 i Tynset kommune, Innlandet fylke. Byggverket er i tømmer og har 100 sitteplasser.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Søre Osen kirke

**Søre Osen kirke** er en langkirke fra 1882 i Trysil kommune, Innlandet fylke. Byggverket er i tømmer og har 220 plasser.

Det ble innviet kirkegård på stedet i 1878. Kirken ble oppført av byggmester Hans Øverby i 1880–82 og innviet den 22. november i sistnevnte år. Den stod umalt utvendig til 1907, og dagens sakristi er fra 1959. Samme år ble det innredet bårerom i kjelleren under sakristiet.

Bjarne Rundfloen laget ny altertavle til kirken i 1964. Den tituleres gjerne «Jesus i Trysilskogen». Orgelet er fra 1981.

## Referanser


## Kilder
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Trysil kommune: Søre Osen kirke
* Trysil kirkelige fellesråd: Menighetsoversikt
Kvikne kirke (Tynset)

**Kvikne kirke** er en korskirke fra 1652/1654 i Tynset kommune i Innlandet fylke.

Kirken er bygd i tømmer og har 203 plasser. Den har dekorert utstyr og interiør med utskåret altertavle og prekestol. Krusifikset i kirken er i romansk stil og dateres til  omkring 1200. På loftet er det funnet stavkirkeplanker i Urnes-stil, trolig fra en tidligere kirke på stedet.

Bjørnstjerne Bjørnson er døpt i denne kirken.

Adkomst til stedet er via Rv3.


Kvikne kirke Tynset altar.jpg|Altertavle
Kvikne kyrka prediksstol.jpg|Prekestol
Kvikne kirke - kongemonogram.jpg|Kongemonogram for Kristian VI
Kvikne kyrka krucifix.jpg|Krusifiks
Kvikne kyrka tynset tvärskepp.jpg|Galleribrystning i tverrskipet
Kvikne kyrka tynset bänkdetalj.jpg|Benkevange


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Troja (film)

***Troja*** er en amerikansk historisk krigsdrama og actionfilm fra 2004 regissert av Wolfgang Petersen. Filmen tar utgangspunkt i Homers beretning om Den trojanske krig, som ifølge legenden skjedde en gang mellom mellom 1200 og 1300 f.Kr. Dette var en krig som de greske kongene førte mot byen Troja i Lilleasia etter at prins Paris av Troja flyktet med Helena av Sparta. De ledende rollene spilles av Brad Pitt, Eric Bana og Orlando Bloom.

*Troja* ble en forholdsvis stor publikumssuksess, både i USA og utenfor. Den oppnådde imidlertid betydelig større suksess utenfor, enn innenfor USA. Den fikk blandet mottakelse fra anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått 54 % på Rotten Tomatoes.

## Handling
En konflikt mellom den greske hæren til kong Agamemnon av Mykene og kong Triopas av Thessalia blir raskt avverget når den store krigeren Achilles, som kjemper for Agamemnon, beseirer Boagrius - Triopas' slåsskjempe. Thessalia slutter seg til Agamemnons løse allianse som består av alle de greske kongedømmene. Prins Hector av Troy og hans yngre bror prins Paris forhandler frem en fredsavtale med Menelaus, konge av Sparta. Paris har imidlertid en affære med Menelaus' kone, dronning Helen. Han smugler henne om bord på deres fartøy, til Hectors store forferdelse. Etter å ha fått vite om dette, møter Menelaus hans eldre bror Agamemnon, og ber om hjelp til med å ta kontroll over Troja.

Agamemnon sier seg enig, fordi å erobre Troy vil gi ham større kontroll over Egeerhavet. Agamemnon får Odysseus, konge av Ithaca, til å overtale Achilles til å bli med dem. Achilles, som misliker Agamemnon, bestemmer seg til slutt for å bli med. I Troy blir kong Priam forferdet når Hector og Paris introduserer Helen, men ønsker henne velkommen og bestemmer seg for å forberede seg på krig. Grekerne invaderer og tar kontroll over Trojan-stranden, i stor grad takket være Achilles og hans soldater. Trojanske og greske soldater møtes utenfor Troja. Paris tilbyr å duellere Menelaus personlig for Helens hånd i bytte for at hele byen blir spart for krig. Agamemnon, som har til hensikt å ta byen uavhengig av utfallet, går med på dette.

## Rolleliste

Boagrius fremstilles av den australske styrkeløfter/wrestler Nathan Jones som oppgis å være 208 cm høy.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Gravberget kirke

**Gravberget kirke** er en kirke bygd i en vifteplan fra 1955 i Våler kommune, Innlandet fylke.

Kirken ble gitt av Borregaard AS som gave til befolkningen i bygda Gravberget. Borregaard Skoger eier omtrent alt av skog i området, og de fleste som bodde i Gravberget jobbet på tidligere for firmaet. Kirken er av *[[Life (magasin)|Life]]* kåret til et av de ti mest særpregede kirkebygg i verden.

Kirken er formet som et grantre, og er en slags moderne stavkirke. Arkitekt bak kirken er Magnus Poulsson som kanskje er mest kjent for å ha tegnet Oslo rådhus Han sa følgende om kirken: «I sitt uttrykk skal det være noe opphøyet over et guds hus. For innerst inne bærer det i seg alle tiders og slekters drøm om en himmel.»

Kirken er spesiell på mange måter. På alteret står skulpturen *[[Maria]] med barnet*, skapt av Arnold Haukeland. Slike madonnafigurer er vanlig i katolske kirker, men Gravberget kirke skal være den eneste lutherske kirke med et slikt symbol på alteret.

Selve kirkerommet ble malerisk utsmykket av de to kunstnerne Torstein Rittun (1929–) og Dag Frogner (1929–), som da var nyutdannet. Et av maleriene forestiller en kristusfigur med himmelvelvingen som bakgrunn. Det fortelles at de opprinnelig hadde malt Jesus på korset, men arkitekten likte ikke det, han ville ikke ha et symbol på død i kirken. Dermed ble maleriet endret til Jesu himmelfart, men med utstrakte armer som om han var korsfestet.

Kirken har 154 sitteplasser, og ble vigslet 30. oktober 1955 av biskop Kristian Schjelderup.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Tørberget kirke

**Tørberget kirke** er en langkirke fra 1933 på Tørberget i Trysil kommune, Innlandet fylke.

Byggverket er i tre og har 150 sitteplasser. Kirken ble innviet i mars 1933 av kronprins Olav og kronprinsesse Märtha. Begivenheten er markert med et tårn på hver side av inngangen til sakristiet, med kongekrone og bokstavene O og M på toppen. Kirken har en altertavle fra 1600-tallet, og i 1974 fikk kirken installert et orgel.

Rundt 420 tryslinger soknet til Tørberget kirke per 2009.

## Referanser


## Kilder
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Trysil kommune: Tørberget kirke
*
Åsmund

**Åsmund** er et norsk navn med opphav i det norrøne *Ásmundr*, som er sammensatt av *áss* (gud) og enten *mundr* 'brudegave' eller *mund* 'vern'. Norsk navnedag er 6. april etter forfatteren Aasmund Olavsson Vinje, født 6. april 1818.

## Utbredelse
Navnet har i ulike former vært i bruk i store deler av Norden og særlig i Sør-Norge. Det fikk et kraftig oppsving i Norge tidlig på 1900-tallet. 

Engelsk *Osmond* har samme opprinnelse. Varianten *Osmund* var vanlig i England på 800-tallet, jf. figuren nedenfor.

*Ásmundr* var et vanlig mannsnavn på Island og antakelig også i Norge i vikingtiden. Over 10 forskjellige personer med navnet er nevnt i Landnåmabok.
*Ásmundr* er også brukt i 19 av de runeinnskriftene vi kjenner fra vikingtiden.
*Åsmund* er kjent brukt i Norge i middelalderen. Over 60 forskjellige personer med navnet er nevnt i Regesta Norvegica, men navnet var ikke blant de mest brukte.
*Osmundt* og *Asmundt* er kjent brukt i Norge på 1500-tallet. Over 20 personer med disse navnene er nevnt i norske lensrekneskapsbøker 1548-1567, men navnene var ikke blant de mest brukte.
*Åsmund* har senere vært mindre brukt.

Det er på Island navnet er mest brukt i dag, i formen *Ásmundur*.

|}

## Kjente personer med navnet
* kong Åsmund, sønn av Svipagd; konge i Hordaland i siste halvdel av 500-tallet
*Aasmund Olavsson Vinje, norsk forfatter
* Åsmund Huser, norsk dukkespiller
* Åsmund Grankjellson, norsk sysselmann, kjent fra Snorre
* Aasmund Bjørkan, norsk fotballspiller

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Våler kirke (Innlandet)

**Våler kirke** er en kirke i Våler kommune, Innlandet fylke. Det forrige bygget ble natt til fredag 29. mai 2009 totalskadet i brann. Ny Våler kirke ble oppført like øst for den gamle og innviet pinsen 2015 av biskop Solveig Fiske.

Adkomst til stedet er via fylkesvei 508 og fylkesvei 496/.

## Bygningen
Bygget har to tårn der det høyeste omfatter selve kirkerommet. Bygget er kledd i treverk, furu utvendig og lys bjørk innvendig. Vinduer i vegger og tak slipper inn mye lys. Taket på tårnet består av et glassfelt på 14 m2. Bygget har en bærende konstruksjon av stål. Grunnflaten er på omkring 800 m2. Totalkostnaden var på omkring 61 millioner kroner.

### Kritikk
Utforming av den nye kirken har vært gjenstand for debatt og uenighet. Den har blant annet blitt omtalt som «skrekkdomen». Gaute Brochmann mener kirkerommet har blitt for lyst, han mener også den innvendig har fått et for hardt og sterilt preg. Ronny Spaans mener kirken er et bilde på de nye kirkene som blir bygget i Norge.

Fra andre kanter har kirken fått rosende omtale. Den ble nominert til Arkitekturprisen for 2015 og ble tildelt Statens byggeskikkpris for 2016. Den vant dessuten klassen for religiøse bygninger ved Archmarathon i 2016.

## Se også
* Mariakirken (Våler)
* Våler kirke (1806-2009)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Våler kirkelige fellesråd
* 
* Prestegjeld og sogn i Hedmark hos Arkivverket
* Skannede kirkebøker hos Arkivverket
Furuly kapell

**Furuly kapell** var et kapell fra 1966 i Askøy kommune i Vestland fylke. Kapellet hadde 48 plasser.

I 2010 ble kapellet avvigslet, og bygget der kapellet var, er avhendet til kommunen.

## Referanser


## Litteratur
* 
*
Strusshamn kirke

**Strusshamn kirke** er en kirke bygd i en vifteplan fra 1969 i Askøy kommune i Vestland fylke. Den ble kraftig utbygd i 2009, og fikk da en kontorfløy, flere møterom og to nye kirkesaler.

## Historie
Strusshamn fikk sin første kirke i 1741, da Askøy og Laksevåg ble skilt ut fra Domkirkens prestegjeld. Kirken som da ble bygd var en sparsommelig kirke som ble beskrevet som en «uunseelig landsens kirke». Den hadde 238 sitteplasser og 63 ståplasser. Kirken lå ved foten av Kirkefjellet, og var 29,5 alen lang, 14,5 alen bred og 7,5 alen høy. 8. september 1861 hadde man den siste gudstjenesten i kirken. Samme kveld begynte det å brenne i kornmøllen som lå bare 21 alen fra kirken, og begge bygningene brant ned. Blant prestene i denne kirken var Johan Ernst Welhaven, faren til dikteren Johan Sebastian Welhaven. Han gjorde tjeneste i kirken fra 1820 til 1828.

Man startet umiddelbart arbeidet med å bygge en ny kirke. Den ble lagt på samme tomt som dagens kirke ligger. Den nye kirken ble tenget av arkitekt Georg Andreas Bull, broren til den mer kjente Ole Bull. Kirken stod ferdig i 1864, og ble vigslet av biskop Peder Hersleb Graah Birkeland 30. september. Dette var en korskirke med hele 727 sitteplasser. Man hadde berget ut noen gjenstander fra den gamle kirken, og disse ble flyttet til den nye. Dette var  blant annet to lysekroner i messing, en kalk og disk i sølv, to apostelfigurer og en messehakel. Altertavlen ble malt av Johan Ludvig Losting. Kirken ble pusset kraftig opp i 1920, og fikk da elektrisk strøm. Den hadde fire ulike orgel. Det tredje orgelet, som stod i kirken fra 1914 til 1964 ble flyttet til Ask kirke, hvor det fremdeles står. Den siste oppussingen ble gjort til hundreårsjubileet i 1964. 30. januar 1966 brant også denne kirken ned til grunnen. Man fikk bare reddet ut noen få ting, blant disse to lysestaker og dåpsfatet og dåpskannen som i dag er i bruk i den tredje kirken i Strusshamn. På kanten av dåpsfatet har det blitt inngravert «Reddet fra Strusshamn kirke som brente 29-1-1966».


Fil:Strusshamn kirke T263 01 0456.jpg|Kirken fra 1864 brant i 1966.
Fil:Strusshamn kirke T263 01 0455.jpg|Interiør i kirken fra 1864


Det ble igjen bygd en ny kirke i Strusshamn. Denne ble vigslet av biskop Per Juvkam 11. mai 1969. Denne kirken ble kraftig utbygd i 2009, med en kontorfly, et innvendig atrium og to menighetssaler.

## Referanser




## Litteratur
* Anne Marta Hoff: Strusshamn kyrkje i «Norges kirker»

## Eksterne lenker
* 
* Strusshamn kirke hos DIS-Norge
* Askøy kirkelige fellesråd
*
Tveit kirke (Askøy)

**Tveit kirke** er en langkirke fra 2017 i Askøy kommune, Hordaland. Den ble tegnet av Tippetue arkitekter og har samme ytre form som kirken som ble oppført på stedet i 1957 (vigslet 5. mai). Denne ble i sin tid tegnet av Torgeir Alvsaker. Den nye kirken ble vigslet 20. august 2017. Kirken har nå etter utbyggingen plass til 500 personer.

Kirkegården ble tatt i bruk i 1923 og er siden utvidet. Bårehuset nordøst for kirken er fra 1963.

## Referanser


## Litteratur
* Anne Marta Hoff: Tveit kapell (i «Norges kirker»)
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Om utbyggingsplaner 
* Tveit menighet
*
Austevoll kirke

**Austevoll kirke** (**Storebø kirke**) er en langkirke på Storebø i Austevoll kommune, Vestland fylke.

Austevoll har hatt kirke siden middelalderen. En stavkirke stod på Sandtorv, og en tømmerkirke fra 1635 stod der Hundvåkøy kirke står nå. Kirken ble tegnet av Hans Heinrich Jess og oppført av byggmester Mons Skare i 1890. Innvielsen skjedde 22. januar året etter.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Austevoll kyrkje i «Norges kirker»
*
Audi 50

**Audi 50** var en småbil produsert av det tyske selskapet Audi, som idag eies av Volkswagen Audi Group. Den ble produsert fra 1974 til 1978 og ble solgt kun i Europa. Dette var en godt utstyrt bil i forhold til prisen. 
Denne bilen er forløperen til Audi A2. 
I 1975 kom en versjon under navnet Volkswagen Polo. De to modellene gikk i samproduksjon frem til 1978. VW Polo var billigere enn Audien, og dette gjorde at Audi tok Audi 50 ut av produksjon i 1978. Audi 50 ble produsert i ca. 180.000 eksemplarer.

Bilen kom som 3-dørs hatchback, i 3 utstyrsgrader: uten betegnelse, LS og GL.

Hovedkonkurrenter var Renault 5, Fiat 127 og Autobianchi A112.

Motoralternativene bestod av små 4-sylinder rekkemotorer:
*1976-78, 771&nbsp;cm³, 25&nbsp;kW (34 hk)
*1975-78, 1092&nbsp;cm³, 37&nbsp;kW (50 hk), 77 Nm, toppfart ca. 140&nbsp;km/t
*1975-77, 1098&nbsp;cm³, 44&nbsp;kW (60 hk), 85 Nm
*1977-78, 1272&nbsp;cm³, 43&nbsp;kW (58 hk)
Audi Q5

**Audi Q5** er en SUV basert på Audi A4 produsert av det tyske selskapet Audi, som idag eies av Volkswagen Audi Group.

Den ble produsert fra 2008 i Ingolstadt i Tyskland. Bilen er en mindre utgave av modellen Audi Q7.

Hovedkonkurrentene er: Land Rover Freelander, BMW X3, Lexus RX, Mercedes-Benz GLK-Klasse og Volvo XC60.
Risberget kirkesal

**Risberget kirkesal** er et gudshus fra 1862 i Våler i Innlandet fylke. Den egentlige kirkesalen er byggets andre etasje; første etasje er ikke vigslet som kirkebygg. Per 2021 er dette den eneste kirkesalen som fortsatt er i bruk i Norge.

Byggverket er av tømmer og har 60 plasser. Noen hundre meter unna ligger Risberget gravlund.

Bygningen består av to etasjer, der første etasje ble benyttet som skole og leilighet for skolens lærer, mens andre etasje ble innviet av den lokale sognepresten til kirkelige handlinger.

I 1899 stod et nyreist klokkehus ferdig ved siden av kirken, og et par år senere var en ny kirkeklokke på plass i klokkehuset.

I anledning kirkesalens 150-årsjubileum i 2013 ble boken *Skogfolkets katedral – Risberget kirkesal 150 år* lansert. Den var skrevet av Trond Burud.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Våler kirkelige fellesråd
*
Bekkjarvik kirke

**Bekkjarvik kirke** er en langkirke fra 1898 i Austevoll kommune, Vestland fylke.

Byggverket er i tømmer og har 180 plasser.

## Referanser


## Litteratur
* 
* Anne Marta Hoff og Ola Storsletten: Bekkjarvik kapell  (Norges kirker)
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Hundvåkøy kirke

**Hundvåkøy kirke** er en kirke med rektangulær form i Austevoll kommune i Hordaland.

Kirken står på det gamle kirkestedet for Austevoll kirke, der gamlekirken ble revet i 1890–91. Kirken ble tegnet av Planconsult a/s, oppført i 1989–90 og innviet i 1990. I tillegg til kirkesal inneholder bygget sakristi og div. andre birom. Bygget blir i dag titulert som kirke av fellesrådet.

På kirkegården står et eldre båre- og klokkehus, men klokken er overført til kirkens takrytter.

## Referanser


## Litteratur

## Eksterne lenker
* 
*  Hundvåkøy kapell i «Norges kirker»
*  Austevoll kirkelige fellesråd
*
Møkster kapell

**Møkster kapell** er et kapell på øya Møkster i Austevoll kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i mur og tre og har 76 sitteplasser. Det ble oppført i 1983 og innviet til kirkelige handlinger i 1989. Kapellet står på en kirkegård som ble anlagt ved tillatelse gitt i 1909, samme år som gravplassen på middelalderkirkestedet, litt lenger nord på øya, ble nedlagt.

## Referanser
Stolmen kirke

**Stolmen kirke** er en langkirke fra 1892 ved Kvalvågen på øya Stolmen i Austevoll kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i tømmer og har 320 plasser. Det gikk under betegnelsen *Møkster kirke* inntil navnet ble vedtatt endret i 2020.

Det er kirkegård et par hundre meter sørøst for kirken.

## Tidligere kirker
Møkster har hatt kirke siden middelalderen. De tidligere kirkene stod på øya Møkster. Den gamle kirkegården ble nedlagt i 1909, og samtidig ble det anlagt ny kirkegård lenger sør på øya. Der står Møkster kapell.

## Referanser


## Litteratur
* Anne Marta Hoff og Ola Storsletten: Møkster kyrkje (i «Norges kirker»)
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Møkster kirke på DIS-Hordaland
*
Austrheim kirke

:*For den tidligere sognekirken i [[Gloppen kommune]] i [[Sogn og Fjordane]] se *'Austrheim kirke (Gloppen)**'' 
**Austrheim kirke** (**Austrheim kyrkje*') er en [[langkirke]] fra [[1865]] i [[Austrheim]]. Den er i bygd av tre og har 480 plasser.

Første gang man det blir nevnt en kirke på Austrheim er i 1329 og så i 1360, men denne kirken må ha vært betydelig eldre, da man fremdeles har en [[døpefont]] fra 1100-tallet fra denne kirken. Det går så rundt tre hundre år til neste gang det blir omtalt en kirke på Austrheim i kilder. Da blir det fortalt om en trekirke med tårn på Austrheim. Dette skal ha vært en liten trekirke som ble hardt skadet av brann i 1711. Samme hundreår ble kirken kjøpt av private og var i svært dårlig forfatning, men ble pusset opp i 1794 etter krav fra [[biskop]] [[Johan Nordahl Brun]].

==Dagens kirke==


Dagens kirke ble bygd i 1865 og står litt til øst for den gamle kirken. Den ble vigslet 2. april samme år av biskop [[Peder Hersleb Graah Birkeland|Birkeland]]. Den er en hvitmalt langkirke i tømmer. Innvendig er veggene kledd med umalt, liggende furupanel. Kirken ble restaurert i 1938, 1979 og 1989/90, og den fikk innlagt elektrisitet i 1952.

I korskillet, mellom kirkeskipet og koret, står det skrevet på veggen «I det høie og hellige bor jeg, og hos dem / som er sønderknust og nedbøiet i ånden». I forbindelse med korskillet finner man også døpefonten og prekestolen.

Altertavlen er et maleri av [[Jesus]] i [[Getsemane]], malt som kopi etter Mengelsberg. Det står i en ramme i nygotisk stil. På rammen er det også to statuer; av [[Apostelen Peter|Peter]] og [[Apostelen Johannes|Johannes]]. Rammen og statuene er like det man også finner i [[Meland kirke]].

I kirken henger også en altertavle fra den gamle kirken. Denne altertavlen er fra andre halvdel av 1600-tallet, og er i barokk stil. Den ble restaurert på 1960-tallet.

Døpefonten er fra 1100-tallet, og ble tilbakeført til kirken fra [[Bergen Museum]] i forbindelse med kirkens 125-årsjubileum. Dette er en rektangulær kum i [[kleberstein]].

==Kirken fra 1600-tallet==

I et kirkeregnskap fra rundt 1660 hører man første gang om en trekirke på Austrheim. Dette skal ha vært en liten trekirke. Den fikk da nye vinduer og man reparerte noen gamle vinduer. Utover på 16- og 1700-tallet ble det utført jevnlig vedlikehold på kirken, og etter et lynnedslag i 1711 ble hele taket lagt på nytt. I forbindelse med en bispevisitas i 1794, der særlig tårnet var i svært dårlig stand, fikk man pålegg om å pusse opp. Dette tårnet hadde vært nytt etter lynnedslaget. Kirken hadde også en altertavle som fremdeles er bevart og henger i dagens kirke.

==Referanser==

<references/>

==Litteratur==
*«Austrheim kyrkje» i *Farne Tider, Bind I. Bokserie frå Nordhordland og Gulen'', redigert av Bernt Tungodden, Nordhordland forlag, 2000. ISBN 82-90908-06-7 Side 95-96.

## Eksterne lenker
* Austrheim kirke hos Norges kirker
* Austrheim kirke hos DIS-Norge
* 
*
Arna kirke

**Arna kirke** er en langkirke fra 1865 i Indre Arna i Bergen kommune.

Byggverket er i stein og har 500 plasser. Arkitekt for kirken var Frederik Hannibal Stockfleth.

I september 2009 ble pipeorgelet reparert for rundt en halv million kroner. Orgelet ble bygget i 1955 men ble ikke helt ferdigstilt – delvis grunnet plassmangel. Under reparasjonen fikk det pipedeler fra blant annet orgelet i Ytre Arna kirke slik at det nå står ferdig.

## Historie

Den danskfødte industripionéren Peter Jebsen kjøpte i 1846 fallrettighetene til Blindheimselven som renner ut i Arna, og han etablerte landets første mekaniske bomullsveveri på stedet. Senere etablerte han også ullvarefabrikk, og virksomheten ble samlet i selskapet Arne Fabrikker AS. Den industrielle virksomheten førte til at innbyggertallet i Arna økte kraftig på siste halvdel av 1800-tallet. Tradisjonelt hadde bygdefolket vært vant til å ro over fjorden til Haus kirke, men befolkningsøkningen medførte at det ikke var plass til alle der. Peter Jebsen ønsket da å bygge en kirke i Ytre Arna for å ha den tett på industrivirksomheten, men fikk ikke tillatelse til dette. Arna kirke ble derfor bygget i Indre Arna. Det er trolig at det var industriarbeidernes erfaring med stein som byggemateriale som ble avgjørende for at kirken ble bygget i stein og ikke i tre slik det var vanlig på denne tiden. Dette sikret også sysselsetting for fabrikkarbeiderne i en periode hvor tilgangen til bomull var ustabil grunnet borgerkrigen i USA.

Senere fikk Jebsen-familien likevel gjennomslag for å bygge Ytre Arna kirke, denne stod ferdig i 1895.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* Arna menighet
* Arna kirke hos DIS-Norge
* Hans-Emil Lidén. Arna kirke i *Norges Kirker* utgitt av NIKU og KA
*
Parforsejakt

**Parforsejakt** eller **parforcejakt** (av fransk *par Force* = med vold, hets) er en type hetsjakt, en jaktform der et jaktlag av jegere jakter rødrev (i tidligere tider også andre pattedyr) fra hesteryggen og bruker et kobbel av hunder, tradisjonelt av hunderasen foxhound eller en annen hurtig støvertype som jager i flokk, til å søke opp og hetse etter rødreven til dyret blir utmattet og styrter. Som regel blir reven drept ved at hundene river den i filler, men opprinnelig var det personen med høyest rang som hadde retten til å drepe byttet, som regel med dolk.

## Historie

Det er usikkert hvor og når parforsejakt oppsto, men jaktformen ble spesielt utbredt blant kongelige, adel og makteliten i Europa alt på 1500-tallet. Den økte sin betydning ytterligere på 1600- og 1700-tallet, spesielt i land som Tyskland, Østerrike, Ungarn, Frankrike og England.

Mange grunnla egne jaktslott der denne jaktformen sto sentralt. Jaktslottene var omfattet av store landområder, som med årene ble spesielt tilrettelagt for parforsejakt mange steder. Selve jaktteknikken ble også finslipt. I skogene ble det hugget ut et stjerneformet veimønster som ledet inn mot et sentrum, der selve finalen gjerne skjedde. Veiene ble bemannet av ryttere og hunder på en slik måte at dyrene de jaktet på ble drevet inn mot sentrum av stjernen. Også i Danmark var parforsejakt utbredt og populært, men jaktformen ble forbudt i Danmark-Norge alt mot slutten av 1700-tallet. I Tyskland ble den forbudt i 1934.

Denne formen for revejakt, som mange nå regner som en bestialsk blodsport, har lenge vært forbudt i store deler av den industrialiserte verden, men på De britiske øyer har sporten vært vanskelig å få en slutt på, til tross for massiv kritikk, både nasjonalt og internasjonalt. Sporten utviklet seg til å bli en formidabel sosial begivenhet innen britisk adel, som har hatt makt nok til å holde den gående helt inn i våre dager. Den 18. november 2004 ble imidlertid parforsejakt også forbudt ved lov i England og Wales, med virkning fra februar 2005.

En rekke former for moderne hestesport har sitt utspring i parforsejakt, for eksempel steeplechase (hinderløp), sprangridning og dressurridning. Dette kan man blant annet se av «uniformene» rytterne bruker under slike konkurranser. Disse stammer fra parforsejaktmiljøet. I Danmark går også den såkalte *hubertusjakten* av stabelen hvert år, som et slags symbolsk minneløp etter fordums parforsejakt.

## Se også
* Jakt
* Hetsjakt
* Revejakt
* Blodsport
* Parforsejaktlandskapet på Nord-Sjælland
Audi TT

**Audi TT** (1998–2023) er en todørs sportsbil produsert av tyske Audi som fireseters coupe og toseters cabriolet (roadster).

Navnet TT kommer av «Tourist Trophy», et rally der det Audi-eide NSU gjorde det godt i sin tid. Den blir produsert i Győr i Ungarn.

Første serie (1998–2006 *Typ 8N*) ble bygget på Volkswagen Group A4 (PQ34)plattformen. Bilen er ikke bygget på samme plattform som Audi A4, til tross for navnet. og hadde 1.8 liters turbo bensinmotor på 180 og 225 hk, begge kom endten som forhjul- eller firhjulsdrift. Fra 2003 kunne den fås med 3.2 V6 på 250 hk og automatiserte manuellgiret *Direct Shift Gearbox* (DSG). Audi TT var et av de første produksjonsbilene i verden med dobbelclutchet girkasse.  Den 75&nbsp;kg lettere Club Sport fra 2006 var en kupé med 237 hk 1.8-liter.

Andre serie (2006–14, *Typ 8J*) hadde mere aluminium, og bygget på Volkswagen Group A5 (PQ35). Bilen er ikke bygget på samme platform som Audi A5, selv om navnet. Fra lansering var det tre tilgjengelige bensinmotorer: 1.8 TFSI I4 med 160 hk (118 kw) og 250 nm dreiemoment. Denne var først bare tilgjengelig i Tyskland, men i 2009 resten av verden. 2.0 TFSI I4 med 200 hk (147 kw) og 280 nm dreiemoment. Den siste var en 3.2i V6 (VR6) motor med 250 hk (184 kw) og 320 nm dreiemoment, denne var den eneste som hadde haldex quattro. Fra 2008 fikk Europa en 2.0 TDi I4 motor som valg, denne fikk man også bare med manuellgir og Haldex quattro. Audi TTS kom i 2008. Bilen hadde samme motor som 2.0 TFSI i den vanlige TTen, men med større turbo. Bilen hadde 272 hk (200 kw) og 350 nm dreiemoment. Som alle Audi S-modeller leveres med quattro og valg mellom 6-trinns manuell eller 6 S-tronic dobbelclutchet girkasse. I 2009 ble det laget en RS modell av Audi TT. Dette var den første Audien på en stund som hadde en femsylindret turbomotor. Bilen hadde en 2.5 TFSI I5 med 340 hk (250 kw) og 450 nm dreiemoment. I 2012 kom det en pluss-modell som hadde 360 hk (265 kw) og 464 nm dreiemoment. Originalt hadde bilen bare en 6-girs manuell på grunn av at S-tronic dobbelclutchede girkasse på den tiden ikke tålte dreiemomentet fra motoren. På pluss-modellen var problemet omvendt. Nå hadde Audi lagd en 7-trinn S-tronic girkasse som tålte en del dreiemoment, men 6-trinns manuellkassen tålte ikke det ekstra dreiemomentet. 

Tredje serie (2014–2023, *Typ 8S*) bygges på MQB-plattformen. RS fra 2016 har 400 hk.

## Bilder

Audi TT Roadster I.Generation front.jpg|Serie I
Audi-TT-Coupe-rot.jpg|serie II
Audi TT Coupé 2.0 TFSI quattro S-line (8S) – Frontansicht, 3. April 2015, Düsseldorf.jpg| serie III


## Referanser
Årstad kirke

**Årstad kirke** er en enskipet korskirke innviet 26. november 1890 som ligger i bydelen Årstad i Bergen kommune. Den er bygget av gneis med en utvendig kledning av tuktet stein. Steinen ble brutt på Landås og kjørt til kirken på dugnad. Portalene og vindusomramningene er av kleberstein.

## Bygningen

Skipet og korsarmene har samme bredde. Koret er litt smalere og rett avsluttet. På hver side av koret er der et sakristi. Kirken har et aksialt  plassert vesttårn på tre etasjer. På sørsiden av tårnet står et rundt tårn med en vindeltrapp som fører opp til andre etasje. Tårnet har en spiss åttekantet hjelm som er tekket med kopper.

Hovedportalen i vest står i tårnfoten og den er utvendig beskyttet av et fremspringende sadeltak. En portal fører også inn fra tårnfoten til skipet. Skipet har fire par enkle spissbuede vinduer. Korsarmene har tilsvarende vinduer.

## Historikk
Den første kirken, *Heilǫg krosskirkja á Álrekstaða* (norrønt), var en steinkirke fra 1100-tallet, som trolig opprinnelig var kongelig huskapell, men som senere er omtalt som sognekirke. Den lå på gården Ålrekstad, som var krongods i vikingtiden og tidlig middelalder, og i senmiddelalderen ble lagt til Nonneseter kloster. Den var ”opført af graasten med klæberstensomfatninger og hjørner. Den stod længe som ruin, det meste blev nedbrudt efter Bergens brand 1702, og i 1736 var den fulstændig forsvunden (…)”. 

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*  Ellen Marie Magerøy, Hans-Emil Lidén. Årstad kirke i *Norges Kirker* utgitt av NIKU og KA
* 
*  Årstad kirke  på Kunsthistorie.com
*
Åsane gamle kirke

**Åsane gamle kirke** er en langkirke fra 1795 på Saurås i Åsane i Bergen kommune i Vestland fylke. Den ligger i Sauråsbakken nedenfor Saurås gård.

## Historie
Det er nevnt en kirke på samme stedet allerede i 1598. Steinkirken, omtrent slik vi kjenner den i dag, ble vigslet av biskop Johan Nordahl Brun. På 1800-tallet ble det foretatt flere ombygninger. Byggverket er i stein og tre.

I 1935 ble kirken restaurert av arkitekt Ole Landmark. Et murt sakristi ble da bygget til vinkelrett på korets nordmur.

Kirken ble påtent av Varg Vikernes og Jørn Tunsberg og brant ned natt til julaften 1992. Vikernes ble dømt til 21 års fengsel for å ha tent på Åsane kirke, Fantoft stavkirke, Skjold kirke og Holmenkollen kapell, i tillegg til drapet på Øystein Aarseth. Han fikk også et erstatningskrav på totalt på totalt 23 millioner, men etter løslatelsen ga han uttrykk for at han aldri kom til å betale noe av erstatningskravet for kirkene han hadde tent på.

Parallelt med at det ble bygget en ny og mye større kirke nærmere Åsane sentrum som i dag kalles Åsane kirke, ble den gamle kirken gjenoppbygget som en tro kopi på opprinnelig stein med ny treinnredning og ble nyinnvigd 19. november 1995 av biskop Ole Danbolt Hagesæther. Kirken kunne bygges opp igjen i samme utforming, da man hadde mange amatørbilder å se etter. Mange eldre gjenstander som befant seg i kirken, gikk tapt i brannen. Kirken har et krusifiks fra 1600–1700-tallet, som trolig er fra en tysk kirke. Det ble forært kirken av skipsreder Arne Steckmest i 1997.

Det står en minnebauta over falne fra Åsane i andre verdenskrig i tilknytning til kirken.
På gravlunden er det reist en minnestein over falne russiske soldater i krigsårene 1941 – 45.

Fil:Åsane kirke - koret.JPG|Koret i Åsane gamle kirke (2007) Foto: Tor-Egil Farestveit
Fil:Åsane gamle kirke - med gravplass.jpg|Kirken og kirkegården
Fil:Åsane gamle kirke - minnebauta - forside.jpg|Falne nordmenn 1940-45
Fil:Åsane gamle kirke - minnebauta - bakside 01.jpg|Dekorert side av minnesmerke, falne nordmenn 1940-45


## Andre kirkebygg i Åsane
*Eidsvåg kirke 
*Salhus kirke 
*Åsane kirke

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Åsane menighet
*
Storekalsøy kirke

**Storekalsøy kirke** er en arbeidskirke fra 1976 i Austevoll kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i tre, har preg av en stavkirke og har 250 plasser.

Den gamle kirken brant i 1974.

Kirken ligger på sørsiden av fylkesvei 5148, mens gravplassen ligger litt nord for fylkesveien.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Storekalsøy kapell i «Norges kirker»
* Austevoll menighet – Storekalsøy kyrkje
Bara Hos Dig

***Bara Hos Dig*** er et svensk konsertalbum fra Livets Ord utgitt på Livets Ords Förlag 2005, men innspilt høsten 2004.

Alle låtene på plata er komponert og skrevet av Harald Høidahl, bortsett fra tittelsporet «Bara hos Dig» (Ulf Christiansson) og «Så länge hjärtat slår» (John Amato «As Long As I Have Breath»). 

## Medvirkende
### Musikere
*Harald Høidahl (vokalist, keyboard), 
*Simon W. Høidahl (gitar), 
*Anders Eckeborn (gitar), 
*Richard Forsell (bass), 
*Bjørnar Pettersen (trommer)

### Produksjon
*Produsent og arrangør: Harald Høidahl
*Tekniker: Kjell Lundstrøm
*Miks: Kjell Lundstrøm & Harald Høidahl

## Kilder
Åsane kirke

**Åsane kirke** er en kirke fra 1993 i Bergen. Kirken er i murstein, er bygd i sirkulær form og har 600 plasser. Den er soknekirke i Åsane og prostikirke i Åsane prosti.

## Historie

Første gang man har sikre nedtegnelser på at det stod en kirke i Åsane er i 1598, men man tror den har blitt bygget lenge før dette. Denne kirken har trolig stått ved Sauråsbakken hvor man også bygget ny kirke som stod ferdig i 1795. Denne var bygget i en kombinasjon av mur og tre, hadde 250 sitterplasser og ble vigslet av Johan Nordahl Brun.

Natt til julaften 1992 ble Åsane gamle kirke påtent av Varg Vikernes, kjent som «Greven». Ny kirke ble besluttet bygget, på en ny tomt nærmere Åsane senter. Den nye kirken stod ferdig året etter og ble vigslet 19. desember 1993 av biskop Per Lønning. Den gamle kirken ble også bygget opp igjen på den gamle tomten slik den opprinnelig så ut.

## Kirkebygget
Kirken er en arbeidskirke som i tillegg til kirkerommet huser en ungdomsavdeling, diverse menighetssaler samt kontorer. Kirken er tegnet av arkitekt Trygve Dyngeland etter inspirasjon av Monte Celio i Roma. Den er omtrent sirkelformet og er bygd i rød teglstein. Klokketårnet er frittstående og står mellom kirkebygget og Åsane senter. Kirkerommet er sirkelrundt har vanlingvis 300 sitteplasser. Om veggene til menighetssalene tas vekk, når man 600 plasser. 

### Interiør
I våpenhuset er det et keramikkbilde som forestiller Maria med barnet. Dette er lagd av kunstnerparet Odd og Kari Gjerstad. 

Døpefonten har en tolvkantet fot av tre. Dåpsfatet er i glass.

Alterbildet er lagd av Terje Grøstad. Det betsår av et seierskrusifiks med et glassmaleri som bakgrunn. Grøstad har også lagd tolv relieffer som henger rundt i kirkerommet. Disse viser viktige hendelser i evangeliene, samt evangelistenes symboler. I menighetssalene henger flere relieffer med sentrale kristne symboler.

Kirketekstiler til lesepult, prekestol samt alterduker er vevd med håndinnslag av tekstilkunstner Åse Eriksen i 2017. Messehaglene ble lagd av Kirkelig kulturverksted til kirkens innvielse. 

Orgelet har 23 stemmer og ble bygget av Ryde & Berg i 1994. 

## Andre kirkebygg i Åsane
*Eidsvåg kirke 
*Salhus kirke 
*Åsane gamle kirke

## Referanser


## Litteratur
*Åsane kirke. Kunst og arkitektur*, Åsane menighet.

## Eksterne lenker
* Hans-Emil Lidén. Åsane kirke i *Norges kirker* utgitt av NIKU og KA
* NRK: Åsane kirke i Bergen
* DIS
Bergen døvekirke

**Bergen døvekirke** er en arbeidskirke fra 1989 i Bergen kommune. Den ligger på Kalfaret og har også en barnehage i underetasjen. Kirken er bygget i betong.

I perioden 1951-1989 ble Nonneseter kapell brukt som døvekirke, og før dette hadde menigheten tilhold i skrudhuset i Bergen domkirke.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*