open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Glattordivel

**Glattordivel**, *Trypocopris vernalis*, er en bille i familiegruppen tordivler. Den finnes i store deler av Europa og øst til Iran i Asia. Den har nordlig utbredelsesgrense såvidt inn i Norge.

## Utseende
Glattordivel er middels stor bille, og ganske sjelden i norske tordivelen. Oversiden er skinnende blå-svart, undersiden er glinsende metallisk, i mørk blå eller fiolett.  Den er mellom 12-20&nbsp;millimeter lang. Dekkvingene er glatte og har ingen antydning til lengdestriper. Bakleggene har tre tverr-ribber. 

## Levevis
Glattordivel finnes oftest i skog. Med de følsomme antennene er de på leiting etter avføring. Under avføring fra dyr, graver de tunneler, opptil 20&nbsp;centimeter lange, som de fyller med avføring.  Hunnene legger eggene i avføring, av hest-, storfe- og sau. 

## Utbredelse
Glattordivel er stort sett er aktive om natten. Den har gått sterkt tilbake og er i dag sjelden og truet i Norge. Glattordivel har gått sterkt tilbake i nyere tid og ser ut til å ha forsvunnet fra Østlandet. Finnes fortsatt i indre fjordstrøk i Sogn der det trolig er en større bestand. Det finnes også enkeltfunn fra Flekkefjord og Ringerike, men det er noe usikkerhet om disse funnene representerer en bestand i dag. Kun tre funn etter 1980. Arten er trolig i liten grad oversett.  

## Rødlistevurdering
Arten er sterkt truet (EN) med bakgrunn i begrenset forekomstareal kombinert med kraftig fragmentering, pågående nedgang i utbredelsesområde, forekomstareal, areal og kvalitet på habitatet. Artens kjente forekomstareal er 12 km2, mens estimert forekomstareal er 116 km2 (minimum 12 km2, maksimum 360 km2). Bestanden er vurdert til kraftig fragmentert fordi over halvparten av individene antas å finnes i relativt små og isolerte delpopulasjoner. Artens spredning- og etableringspotensial er lite kjent. Pga. overnevnte påvirkningsfaktorer er både utbredelsesområde, forekomstareal, samt areal og kvalitet på habitatene under pågående reduksjon. 

**Konklusjon:** Trypocopris vernalis er vurdert i 2021 som sterkt truet (EN) fordi arten har et svært begrenset forekomstareal der bestanden er kraftig fragmentert og habitatets kvalitet er i tilbakegang. 

## Systematisk plassering

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien Scarabaeoidea
**** Familien tordivler, Geotrupidae
***** Underfamilien Geotrupinae
****** Slekten *[[Trypocopris]]* 
******* glattordivel, *Trypocopris vernalis* (Linnaeus, 1758)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Sarpsborg I DAG

**Sarpsborg I DAG** var en gratisavis som ble utgitt i Sarpsborg i Østfold. Avisa ble etablert i 1998 av tidligere redaktør i Sarpsborg Arbeiderblad, Jon Henriksen, og var en direkte annonsekonkurrent mot Sarpsborg Arbeiderblad. Med på etableringen var flere av byens større annonsører. Avisa ble raskt populær og økte antall utgivelser per uke.

Konkurransen ble ytterligere skjerpet da avisa valgte å samarbeide med Orklas aviser om annonsesamkjøring i Østfold.

I 2001 kjøpte A-pressen gratisavisa for 17 millioner kroner, eller nærmere ti ganger den innskutte aksjekapitalen. Året etter ble resten av aksjene kjøpt. Orkla, som mistet sin lokale samarbeidspartner, startet den nye gratisavisa SarpsborgAvisa.

## Eksterne lenker
* A-pressen dropper Sarpsborg I DAG
Boresanden

**Boresanden** (også kalt *Borestranda* og *Borestranden*, lokal uttalelse: *bo:restra:en*) er en strand på gården Vestre Bore i Klepp kommune på Jæren. Den er en del av Jærstrendene.

Boresanden består av fin sjøsand, og strekker seg fra Hodne i sør til utløpet av elva Figgjo i nord. Stranda er et yndet sted for surfere, og på fine sommerdager er det også mange badegjester her. Det er også overnattingsmuligheter ved campingplassen som ligger like ved stranda.

## Referanser
Drivkraft Norge

**Drivkraft Norge**, tidligere **Norsk Petroleumsinstitutt**, er en bransjeforening for selskaper som produserer og selger oljeprodukter, gass, strøm og bioenergi i Norge. Organisasjonen ble opprettet 27. februar 1970. Administrerende direktør er Kristin Bremer Nebben.

## Medlemmer
Følgende er en liste over medlemmene:
* AirBP Norway AS
* Aviation Fuelling Services Norway AS
* Bunker Oil AS
* Circle K Norge AS
* Esso Norge AS
* Eviny Elektrifisering AS
* Flogas Norge AS
* Ionity GmbH Nuf
* Kople AS
* Kosan Gas Norge AS
* Mer Norway AS
* MHService AS
* Nynas Norge AS
* Preem Norge AS
* Progas Norge AS
* Recharge AS
* St1 Norge AS
* Tesla Norway AS
* Uno-X Mobility AS

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Reno (Nevada)

**Reno** er en by i delstaten Nevada i (USA).

## Historie
Den første bosettingen i Reno fant sted i 1868.  Den formelle datoen for opprettelse er 9. mai 1968.  Byen ligger i Washoe County, nordvest i delstaten Nevada. Det folkevalgte styret for Washoe County holder til i Reno. 
 
Byen har et innbyggertall på 225 221 (2010) og er delstatens fjerde største etter Las Vegas, Henderson og North Las Vegas. Reno og nabobyen Sparks kalles Reno Sparks Metropolitan Area eller Truckee Meadows og har tilsammen rundt 500 000 innbyggere.  Reno er kjent som skilsmissebyen, i motsetning til Las Vegas som er kjent for sine mange vielser. Begge disse forholdene kommer av delstatens liberale ekteskapslover.

Reno sentrum med konsentrasjonen av casinoer og forretningsstrøk fremstår som velregulert og godt vedlikeholdt.  I forretningsstrøket med butikker og ulike servicevirksomheter finnes det mange godt bevarte gamle bygninger.

## Utdanning
I Reno finnes delstatens eldste universitet - The University of Nevada, Reno. Det ble opprettet i 1886 og har i dag (2014) i underkant av 20 000 studenter.

## Kommunikasjon
Reno har jernbanestasjon betjent av Amtraks passasjertog *[[California Zephyr]]*.

## Referanser


## Kilder
*City-data.com: Reno's Beginnings Besøkt 12. april 2015

## Eksterne lenker
*
SOCATA TB 320 Tangara

**SOCATA TB 320 Tangara** er et to-motors sportsfly utviklet av den franske flyprodusenten SOCATA.

TB 320 Tangara er en oppgradert variant av Gulfstream GA-7 som ble produsert i 1978–79. Rettighetene til dette flyet ble kjøpt av SOCATA i 1995 og prototypen til TB 320 Tangara som fløy første gang i 1996 var en ombygd GA-7. Blant endringene er installasjonen av to Textron Lycoming O-360 boksermotorer med en ytelse på 180 hk hver.

TB 320 Tangara ble sertifisert i 1997, men så langt har flytypen ikke blitt satt i produksjon.
Let L-410

**Let L-410** er et regionalt passasjerfly utviklet av den tsjekkiske flyprodusenten LET Aircraft Industries.

Den opprinnelige produksjonsserien fra 1970 var utstyrt med Pratt & Whitney Canada PT6A motorer da den tiltenkte Motorlet M 601 ennå ikke var ferdigutviklet. Først i 1973, med betegnelsen **L-410M** ble flytypen utstyrt med disse motorene. I 1979 kom en strukket variant ustyrt med M 601B motorer under betegnelsen **L-410UVP**. Denne ble igjen etterfulgt av den endelige produksjonsvarianten **L-410UVP-E** som var utstyrt med M 601E motorer og hadde et mer effektivt kabinarrangement som økte passasjerkapasiteten til 19 passasjerer.

## Referanser

## Eksterne lenker
* LET L-410/420
Jøl bru

**Jøl bru** er navnet på to bruer i Hjelledalen i Stryn kommune i Sogn og Fjordane. Bruene krysser elva Skjerdingsdøla ovenfor gården Skora. Den gamle brua (opprinnelig kalt *Gjøl bru*) er ei steinhvelvbru, og var en del av den første veien over Strynefjellet, som ble åpnet i 1894. Byggingen av brua begynte 25. september 1882, og brua sto ferdig 16. august 1883. Brua er 60 meter lang, og går i en skarp sving over et 50-60 meter dypt gjel. Det er 8 meter fra toppen av brua og ned til selve bruhvelvet. Det ble brukt samlet rundt 2560 dagsverk i de ti månedene arbeidet varte. Til sammen kostet brua kr 6737,61 i datidens pengeverdi.

I 1968 ble det støpt betongdekke over brua; det stakk 70 cm ut over kanten på hver side. Men brua var likevel en flaskehals, og i forbindelse med byggingen av helårsvei over Strynefjellet ble det i 1976 bygd ny bru ved siden av den gamle. Etter at den nye brua kom, restaurerte Statens vegvesen den gamle brua tilbake til det gamle utseendet. Den nye brua er en del av riksvei 15.

Under andre verdenskrig bygde tyskerne en vakthytte ved Jøl bru.

I 2013 kom det forslag fra Statens vegvesen om å etablere nytt utsiktspunkt og parkeringsmuligheter ved Jøl bru.

## Galleri


Fil:Jøl bridge at Strynefjellet (right view).JPG|Fremsiden av Jøl bru
Fil:Jøl bridge_at_Strynefjellet_(overview).JPG|Oversiktsbilde av Jøl Bru
Fil:Jøl bridge_at_Strynefjellet_(build_year).JPG|Årstallet hugget i stein
File:J%C3%B8l_Bru_J%C3%B8let_02.jpg|Juvet nedenfor Jøl bru
File:J%C3%B8l_Bru_Vakthytte_rester_01.jpg|Restene av tysk vakthytte ovenfor Jøl bru
File:J%C3%B8l_Bru_Vakthytte_rester_03.jpg|Restene av tysk vakthytte ovenfor Jøl bru
File:J%C3%B8l_Bru_Vakthytte_utsikten_01.jpg|Utsikten fra restene av tysk vakthytte ovenfor Jøl bru
File:J%C3%B8l_Bru_Toppen_01.jpg|Toppen på gamle Jøl bru i dag (mot Strynefjellet)
File:J%C3%B8l_Bru_Vakthytte_plasseringen_01.jpg|Plasseringen (merket med røde sirkler) av vakthytten tyskerne bygde under krigen


## Kilder
*Sogn og Fjordane fylkesarkiv: Jøl bru i Stryn - vakker vegbyggjarkunst
*NRK.no
* [Vegvesenet: «Vil synleggjere Jøl bru»](http://www.vegvesen.no/_attachment/495714/binary/804925?fast_title=2013-0626+Fjordingen+-+Vil+synleggjere+J%C3%B8l+Bru+(Gamle+Strynefjellsvegen).pdf) 
*4 bilder av Jøl bru
*Bilde av buss på vei over Jøl bru
*Bilder av Jøl bru om vinteren 
*Bilde av Napefonna ved Jøl bru

## Se også
*Liste over broer i Norge
*Liste over broer i Norge etter lengde
Terrorangrepet i Kandahar 17. februar 2008

**Terrorangrepet i Kandahar 17. februar 2008** skjedde da en selvmordsbomber sprengte seg i luften blant en gruppe mennesker ved en hundekamp som ble arrangert nær Kandahar i Afghanistan.

## Bakgrunn
Kandahar er et område i Afghanistan der Taliban stod sterkt i 2008. Gruppen hadde økt antallet med selvmordsangrep og veibomber de siste månedene i 2007 og 2008 i forsøk på å presse utenlandske NATO-styrker ut av landet.

## Angrepet
Selvmordsbomben eksploderte under en hundekamp ved et piknikområde i utkanten av Kandahar på en søndag formiddag, 17. februar 2008. En stor folkemengde med flere hundre mennesker fulgte hundekampen.

### Skader
Mere enn 100 mennesker ble drept, og flere enn 100 ble såret. Blant de døde var Abdul Hakim Jan, en mektig stammeleder, som var politisjef og en militær krigsherre i opposisjon til Taliban, mange av de drepte tilhørte også hans stamme. Flere barn skal også være blant de døde. Angrepet resulterte i flere drepte enn noe annet selvmordsangrep siden 2001.

## Ansvar
Lokale myndigheter anklaget Taliban for å stå bak angrepet, men de nektet enhvert ansvar.

## Reaksjoner
### Afghanske
* Wali Karzai, leder av provinsstyret i Kandahar og bror til president Hamid Karzai uttalte: «Hvem kunne ellers gjennomføre selvmordsangrep? Selvfølgelig er det Taliban som står bak».

## Se også
* Operasjon Enduring Freedom
* Krigen mot terror

## Referanser


## Eksterne lenker
*  In pictures: Afghanistan blast, *BBC News*
Agnes Nobel

**Agnes Nobel** (født 1938) er en svensk barnepsykolog, dosent i pedagogikk ved Högskolan i Gävle og forfatter. Hun har forsket og skrevet om grenseområdet mellom kunst og vitenskap.

## Bibliografi
* *Boken i skolan. En analys med särskild inriktning på bibliotekets funktion i grundskolan* (1979, doktorgradsavhandling)
* *Törnrosa ock skolbiblioteket* (1982), Liber utbildningsförlaget.
* *Hur får kunskap liv? Om konst och eget skapande i undervisning* (1984, 2001), Carlsson, ISBN 9789172033566
* *Filosofens knapp. Om konst och kunskap och waldorfpedagogikens okända bakgrund* (1991, 1999), Carlsson, ISBN 9172038799, ISBN 9789172038790
* *Educating Through Art. The Steiner school approach* (1996), ISBN 0863151876, ISBN 978-0863151873

## Referanser
Archidike

**Archidike** (også gjengitt som *Archidice*, gresk αρχιδικη) var en kjent hetære (prostituert) fra den greske byen Naukratis i Egypt i antikken. 

Hennes berømmelse spredte seg over hele Hellas, og det ble anmerket av greske historikeren Herodot og av Claudius Aelianus. Herodot hevder at Archidice «ble et notorisk emne i sanger over hele Hellas» og hun er den ene av kun to hetærer som han nevner ved navn i forbindelse med denne profesjonen (den andre var Rhodopis)

Archidike hadde et rykte for å være arrogant og eiesyk og for å ha krevd høye priser for sine tjenester. En anekdote fortalt om henne er om en ung egypter som ble heftig forelsket i henne. Han tilbød henne alle sine eiendeler for en eneste natt med kjærlighet, men Archidike avviste hans tilbud. Han ba da kjærlighetsgudinnen om å gi ham i en drøm hva Archidike ikke ville gi ham i våken tilstand. Bønnen be besvart, men da Archidike fikk høre om dette fikk den unge mannen arrestert, dratt framfor dommeren og hvor hun krevde at han skulle betale henne for at hun hadde deltatt i hans drøm. Dommeren besluttet at Archidike skulle be til kjærlighetsgudinnen for en drøm om sølv som betaling for den fiktive kjærlighetsnatten.

## Referanser


## Litteratur
* Ridgway, Brunilde Sismondo: «Ancient Greek Women and Art: The Material Evidence». *American Journal of Archaeology*, Vol. 91, No. 3 (Jul., 1987), sidene 399-409. doi:10.2307/505361
Gulfstream GA-7

**Gulfstream GA-7** er et to-motors sportsfly produsert av den amerikanske flyprodusenten Gulfstream American Corporation.

Gulfstream produserte to varianter, standardvarianten **GA-7** og **GA-7 Cougar** som var utstyrt med blant annet mer avansert avionikk. Dårlig salg førte til at produksjonen stanset allerede etter et år.

I 1995 kjøpte den franske flyprodusenten SOCATA rettigheten til GA-7 med tanke på å sette flytypen i produksjon igjen under betegnelsen TB 360 Tangara. Denne ble utviklet og sertifsert, men er per i dag ennå ikke satt i produksjon.
Immediat

**Immediat** (latin «umiddelbar») har ulike betydninger:
* I Det hellige romerske rike av den tyske nasjon var *immediate* eller *riksumiddelbare* territorier ikke underlagt andre lensherrer enn keiseren, se riksumiddelbarhet.
* I Den romersk-katolske kirke er *immediate* eller *eksempte* institusjoner ikke underlagt andre overhyrder enn paven, se eksempsjon.
Noen få territorier var immediate i begge betydninger (Fulda bispedømme, Ellwangen kloster mfl.).
Kortslutningsbeskyttelse

**Kortslutningsbeskyttelse** er påbudt i elektriske installasjoner. Vern, koblingsmateriell, ledninger og kabler skal beskyttes mot både største og minste forventede kortslutningsstrøm. Normen krever at kortslutningsstrømmen i alle aktuelle punkter i installasjonen skal beregnes, eller måles med spesielle måleinstrumenter.

1) Vernet skal ha bryteevne minst tilsvarende de kortslutningsstrømmer som kan forventes på montasjestedet. Det aksepteres imidlertid backupbeskyttelse dersom dette ikke skaper spesielle vanskeligheter for driften av det elektriske anlegget.

Backupbeskyttelse, eller kaskadekobling, betyr at et forankoblet (oppstrøms) vern sørger for utkobling eller strømbegrensing ved kortslutningsstrømmer som overstiger bryteevnen til det aktuelle vernet.

2) Vernet må bryte forekommende kortslutningsstrømmer innen temperaturen økes fra normal driftstemperatur og opp til lederens grensetemperatur.

-         

Kortslutning oppstår under forskjellige forhold, det kan være største kortslutning (f.eks. Ik3pmax eller Ik2pmax) eller den minste kortslutningen (Ik2pmin) som kan oppstå. Desto nærmere fordelingen du kortslutter, desto mindre blir motstanden og høyere blir strømmen. Det funker også den andre veien; lengre avstand til fordelingen fører til større motstand og dermed mindre kortslutningsstrøm.
Riksstender

**Riksstender** (fra tysk *Reichsstände*) var representantene i Det tysk-romerske rikes Riksdag før 1806. Riksstendene var direkte underlagt riket, og ikke som andre innbyggere underlagt en landsfyrste.

De riksumiddelbare stendene som hadde sete i Riksdagen omfattet riksfyrstene, riksgrevene, riksprelatene og riksbyene. Riksbyene fikk status som riksstand senere enn de andre, rundt 1500, og ble først med freden i Westfalen i 1648 fullt ut jevnbyrdige med de andre riksstendene.

Riksdagen var delt opp i tre «kollegier», riksbyene i et eget kollegium, kurfyrstene i kurfyrstkollegiet og de verdslige og kirkelige fyrstene i riksfyrsterådet. Oppgavene til riksstendene, ut over å delta i Riksdagen, var å kreve inn skatter og utstyre tropper for Riket.

## Referanser


## Litteratur
* Carl Wilhelm von Lancizolle: *Uebersicht der deutschen Reichsstandschafts- und Territorialverhältnisse vor dem französischen Revolutionskriege, der seitdem eingetretenen Veränderungen und der gegenwärtigen Bestandteile des deutschen Bundes und der Bundesstaaten*. Dümmler, Berlin 1830 (scanning)
* Gerhard Oestreich, E. Holzer: *Übersicht über die Reichsstände*. I Herbert Grundmann (red.): *Handbuch der deutschen Geschichte, Band 2. Von der Reformation bis zum deutschen Absolutismus*. 9. opplag. Ernst Klett Verlag, Stuttgart 1973, s. 769–784, ISBN 3-8002-1013-4
Norwegian Wood 2008

**[[Norwegian Wood (festival)|Norwegian Wood]]** ble i 2008 arrangert for 17. gang fra 12. til 15. juni.
 
## Program 2008
### Torsdag 12. juni
*  Foo Fighters
*  Dinosaur Jr.

### Fredag 13. juni
*  Queens of the Stone Age
*  Jimmy Eat World

### Lørdag 14. juni
*  Madrugada
*  Billy Talent
*  Rufus Wainwright
*  Paramore
*

#### Underwood

### Søndag 15. juni
*  Alanis Morissette
*  Counting Crows
*  Hellbillies
*  Tift Merritt

#### Underwood

## Eksterne lenker
*
Elektronisk selektivitet

**Selektivitet** (fra latin: *seligere*, *se* (fra), *legere* (velge)) angir en radiomottakers evne til å gjengi det innstilte signalet og å undertrykke andre radiosignaler. Dette kan være nabokanaler, speilkanaler (se superheterodynmottaker) og kraftige radiosendere i nærheten. Årsaken til at radiosendere som mobiltelefoner ikke bør brukes på sykehus er at radiomottakere for hjerteovervåkningssendere kan være for lite selektive i forhold til nyere mobiltelefoner.

## Andre betydninger

### I statistikk
Selektivitet er et viktig begrep i statistisk analyse av kvaliteten på en undersøkelse. Et eksempel er en medisinsk test sin evne til å oppdage de tilfellene av tilstanden som testen er ment å oppdage. Se også spesifisitet som angir sannsynligheten for at en test er negativ når pasienten ikke har tilstanden.

### For fiskeredskaper
Ved fiske er det viktig at småfisk ikke blir fisket opp, men slipper ut gjennom maskene i trål, not og garn. En god selektivitet angir at fisk av den ønskede størrelsen blir fanget og de små slippes fri.
Riksstift

**Riksstift** (ev. *fyrstestift*; tysk *Reichsstift*, *Fürststift*) betegnet i Det hellige romerske rike av den tyske nasjon tre ulike typer av riksumiddelbare geistlige territorier:
* erkestift (fyrsterkebispedømmer),
* høystift (fyrstbispedømmer) og
* riksklostre (riksabbedier og riksprostier).
Rikskloster

Et **rikskloster** (*riksabbedi* eller *riksprosti*; tysk *Reichskloster*, *Reichsabtei*, *Reichspropstei*) var i Det tysk-romerske rike et riksumiddelbart kloster. Klosterets overhode ble betegnet som **riksprelat** (tysk *Reichsprälat*) og var ikke underlagt andre lensherrer enn keiseren. Dermed var riksklostre strengt tatt selvstendige stater. Den verdslige jurisdiksjonen ble imidlertid ofte ivaretatt av fogder i nabostatene.

Noen få riksprelater fikk tildelt fyrsterang, og bar dermed tittelen **fyrste[[prost]]**, **fyrste[[abbed]]** eller **fyrste[[abbed]]isse** (*Fürstprobst*, *Fürstabt*/*Fürstäbtissin*). Noen av disse hadde personlig stemmerett (*[[virilstemme]]*) i riksdagen på lik linje med andre riksfyrster (abbedene av Corvey, Kempten, Prüm, Stablo, prostene av Ellwangen, Berchtesgaden, Weißenburg). De øvrige riksprelatene møtte ikke selv ved riksdagene, men delte på totalt to stemmer. Stemmene ble ivaretatt av to riksprelater som hadde blitt valgt til direktører for hver sin «prelatbenk» (den «rhinske» resp. «schwabiske benken» [*Rheinische* og *Schwäbische Prälatenbank*]).

Riksklostrenes territorier var stort sett små og bestod i enkelte tilfeller bare av noen bygninger, men det fantes flere unntak. Fyrsteprostiet Ellwangen var med et areal på 500&nbsp;km² det største riksklosteret.

På det meste fantes det 83 riksklostre, de fleste av disse sydvest i riket (Schwaben). Tallet varierte ettersom klostre ble oppløst, opphøyet til bispedømmer, mistet eller oppnådde riksumiddelbarheten. Med sekulariseringen gjennom *[[Reichsdeputationshauptschluss]]* i 1802/03 ble tittelen avskaffet og riksklostrenes områder innlemmet i nabostatene (mediatisert). På dette tidspunktet fantes det ennå 47 riksklostre:

## Noter
Fri riksstad

En **fri riksstad** (eller *fri riksby*; på tysk *freie Reichsstadt*) var i Det tysk-romerske rike en riksumiddelbar by. Byens befolkning var ikke underlagt andre lensherrer enn keiseren. En fri riksstad var en selvstendig bystat, men politisk sterkt avhengig av keiseren. På riksdagene utgjorde byene samlet «De frie riksstedenes kollegium». Kollegiet hadde to stemmer, fordelt på en «rhinsk» og en «schwabisk benk» (*Rheinische* og *Schwäbische Bank*). Den første omfattet også de nordtyske frie riksstedene.

Opprinnelig betegnet *fristad* og *riksstad* to ulike status, men forskjellen mistet etter hvert sin betydning, slik at samlebetegnelsen «fri- og rikssteder» ble til «frie rikssteder».
* En **fristad** var en by som hadde klart å oppnå uavhengighet av en geistlig lensherre (fyrstbiskop). Disse byene hadde ingen forpliktelser overfor keiseren.
* En **riksstad** var en by som hadde oppnådd privilegier direkte fra keiseren. Ofte var det her snakk om gamle kongsbyer, *[[pfalz]]er*. Disse byene måtte vanligvis betale skatt til keiseren og delta med tropper i hans kriger.

På det meste fantes det rundt hundre frie og rikssteder. Tallet varierte ettersom byer ble annektert, meldte seg ut av Det tysk-romerske rike (f.eks. ved å bli medlem i Det sveitsiske edsforbund), mistet eller oppnådde riksumiddelbarheten. På slutten av 1700-tallet fantes det ennå 50 frie rikssteder (se listen under). Fire av disse ble okkupert av Frankrike under Napoleonskrigene. Ytterligere 40 ble mediatisert gjennom *[[Reichsdeputationshauptschluss]]* i 1803, dvs. de ble innlemmet i nabostatene.

Noen schwabiske rikssteder betegnet seg etter reformasjonen som *paritetiske rikssteder*. Disse hadde bestemt at byrådet og offentlige embeter måtte bekles av like mange protestanter som katolikker.

## Liste over frie rikssteder
Listen viser de 50 frie riksstedene som deltok på riksdagen i 1792:

## Referanser


## Se også
* Rikslandsby
Fristad

**Fristad** (ev. *fri stad* eller *fri by*; delvis via tysk *Freie Stadt* resp. *Freistadt*) betegner i ulike historiske sammenhenger bystater eller byer med en viss grad av selvstyre. Betegnelsen brukes:
* om enkelte riksumiddelbare byer i Det tysk-romerske rike, se fri riksstad;
* om enkelte byer i Ungarn før 1848, se kongelig fristad;
* om bystaten Kraków mellom 1815 og 1846;
* om byrepublikkene Hamburg, Bremen, Lübeck og Frankfurt i Det tyske forbund (og delvis senere);
* om bystaten Gdańsk (*Danzig*; i dagens Polen) mellom 1920 og 1939;
* om bystaten Trieste (i dagens Italia) mellom 1947 og 1954;
* om byene Hamburg og Bremen, som er egne delstater i Forbundsrepublikken Tyskland;
* om Københavns selvstyrte bydel Christiania.
* Fristad (Västergötland) – et svensk tettsted i Borås kommune

## Se også
* fristat
* fristed
Rikslandsby

En **rikslandsby** (tysk *Reichsdorf*) var i Det tysk-romerske rike en riksumiddelbar landsby. Landsbyens befolkning var ikke underlagt andre lensherrer enn keiseren. De kunne ikke møte på riksdagene, og var heller ikke representert i riksstedenes kollegium.

På det meste fantes det over hundre rikslandsbyer og riksgods. De var spredt rundt i riket, men hadde sin største tetthet i sydvest, dvs. staufernes stamterritorium i Schwaben. Rikslandsbyene representerte de gjenværende kongelige/keiserlige territoriene og hans personlige følgesmenn (vasaller). På grunn av keiserens makttap i løpet av middelalderen ble flere og flere rikslandsbyer overtatt av andre lensherrer (eller forble privateiendom av forhenværende kongeslekter, men mistet også dermed sin status som riksgods). Med *[[Reichsdeputationshauptschluss]]* i 1803 ble tittelen avskaffet og rikslandsbyene innlemmet i nabostatene (mediatisert). På dette tidspunktet fantes det ennå sju rikslandsbyer:

* Gochsheim
* Harmersbach («riksdal»)
* Holzhausen
* Leutkircher Heide
* Sennfeld
* Soden
* Sulzbach

## Referanser
Ale (øl)

**Ale** er en samlebetegnelse på øl laget av maltet bygg som går gjennom en gjæringsprosess der det er spesielle gjærsorter som blir brukt. Dette er varianter av gjærsorten Saccharomyces cervisiae Disse gjærsortene legger seg på toppen av ølet, og ale kalles derfor også for «overgjæret øl». Denne gjæringsmetoden gir ølet en søt, fruktig og fyldig smak.
De fleste slag ale inneholder humle, som gir det en bitterhet i smaken, og hjelper til med å konservere ølet.
Den andre hovedtypen øl er «lager» som er undergjæret, det vil si at det er gjæret med en type gjær som synker til bunnen av brygget.

Ale er spesielt vanlig i Storbritannia, Irland, Belgia, Tyskland, Danmark og deler av Canada og USA.

## Ulike typer ale
### Pale Ale
Pale Ale er igjen en samlebetegnelse for lyse aleslag. I farge kan det ofte være vanskelig å skille fra lagertyper som for eksempel pilsner. Den mest kjente typen pale ale er bitter, som er svært vanlig å finne i engelske puber.
;Typer pale ale:
*Altbier
*Amber Ale
*American Pale Ale
*Burton Pale Ale
*Engelsk bitter
*India Pale Ale
*Irish Red Ale
*Saison

### Brown Ale
Brown ale er en litt mørkere type ale med en mild, ofte nøtteaktig, smak. De har ofte en relativt lav alkoholprosent.
For norske forbrukere er nok Newcastle Brown Ale det mest kjente eksempelet.

### Dark Ale
Dark ale er en samlebetegnelse for ale som er svært mørkt, ofte svart i fargen. Denne gruppen inneholder både porter og stout. Stout er mest kjent for det markedsførende merket, Guinness.

### Irish Red Ale
Irish Red Ale kommer, som navnet sier, opprinnelig fra Irland. Det er rødlig av farge, noe som kommer av at bygget blir røstet. Dette gjør at ølet ofte har en karamellaktig smak som er mindre bitter en engelsk ale.

### Belgisk ale
Belgisk ale er en samlebetegnelse for alle typer ale som kommer fra Belgia, men også noe øl fra Nederland går inn under denne kategorien, da ett av trappistklostrene som brygger trappistøl ligger i Nederland. Belgisk ale er regnet som disse typene øl:
*Trappistøl
*Klosterøl
*Lys belgisk ale

### Tysk ale
Tysk ale er en samlebetegnelse for all ale som kommer fra Tyskland. Også noe hveteøl blir regnet med i denne gruppen. Tysk øl har ofte en kraftigere smak enn belgisk og britisk øl, noe som kommer av forskjellige metoder i meskingen. Tysk ale er:
*Kölsch
*Altbier
*Hefeweizen
*Berliner Weisse

### Skotsk ale
Skotsk ale er først og fremst en betegnelse på sterke, mørke øl med kraftig maltsmak. De kan ofte ha en karamellsmak på grunn av røstet malt eller røyksmak på grunn av røykt malt. De fleste typer britisk ale blir brygget i Skottland, og ikke alle typene blir regnet som skotsk ale.

## Litteratur
*Smith, Espen; Værness, Bjørn (Red.) *Ikke bare øl*, Boksenteret, Oslo, 2006. ISBN 82-7683-424-8

## Referanser


## Eksterne lenker
* Artikkel hos Store norske leksikon.
Harmersbach

**Harmersbach** er en liten elv i Schwarzwald i den tyske delstaten Baden-Württemberg. Den er via elvene Erlenbach og Kinzig en bielv til Rhinen. Harmersbach passerer stedene Oberharmersbach (egen kommune), Unterharmersbach (nå bydel av Zell) og Zell am Harmersbach.

Harmersbachdalen (det vil si Ober- og Unterharmersbach) hadde inntil 1803 status som *riksdal*, som var en unik betegnelse i Det tysk-romerske rike. Harmersbach var altså riksumiddelbar og hadde en status som tilsvarte en rikslandsby. Opprinnelig hørte dalen til riksbyen Zell, men lå fra 1504 til 1689 alene under høystiftet Straßburg og hadde i løpet av denne tiden opprettet et selvstyre med bl.a. et eget rettsvesen. Da Harmersbach ble løst fra Straßburg i 1689, anerkjente ikke dalens befolkning lenger Zells overherredømme. 1718 aksepterte Zell Harmersbachs uavhengighet.
Det kinesiske polarforskningsinstitutt

**Det kinesiske polarforskningsinstitutt** (kinesisk: 中国极地研究中心, pinyin: *Zhōngguó Jídì Yánjiū Zhōngxīn*; engelsk: **Polar Research Institute of China**, forkortet *PRIC*) er en kinesisk polarforskningsorganisasjon som ble etablert i 1989. 

## Lokasjoner og skip
PRIC har hovedkontor i Shanghai og har totalt 124 ansatte. Utenfor Kina har PRIC fire forskningskontorer:

* forskningskontoret i Ny-Ålesund på Svalbard (åpnet 28. juli 2004)
* Zhongshan Station i Larsemannfjellene i Øst-Antarktis (åpnet februar 1989)
* Great Wall Station på King George Island i Vest-Antarktis (åpnet februar 1985)
* Kunlun Station på Dome A på Antarktisplatået (åpnet 27. januar 2009).

Isbryterne *[[MV «Xue Long»]]* og *[[MV «Xue Long 2»]]* («Snødragen») brukes også av de kinesiske ansatte i PRIC.

## Kontroverser
I 2024 reagerte norske myndigheter overfor Kinas ambassade etter at kinesisk militærpersonell hadde stilt i uniform ved et arrangement ved PRIC-kontoret i Ny-Ålesund.

I april 2025 ble det kjent at det statlige norske selskapet Kings Bay har bedt PRIC om å fjerne to statuer av kinesiske løver fra inngangspartiet til PRICs kontor i Ny-Ålesund.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Selektivitet

**Selektivitet** kan referere til:

* Avl, selektiv utvelgelse
* Elektronisk selektivitet
* Selektivitet (elektrisk anlegg)
* Selektivitet (kjemi)
* Selektivitet (farmakologi)
** Selektiv serotoninreopptakshemmer

## Se også
* Seleksjon (peker)
Seleksjon

**Seleksjon** kan referere til:

* Avl, selektiv utvelgelse
* Naturlig seleksjon
** Seksuell seleksjon
* Seleksjon (relasjonsalgebra)

## Se også
* Selektivitet (peker)
Nesoddens historie

**«Nesoddens Historie»** er et bokverk som omtaler, som tittelen angir, Nesodden fra tidlig geologisk tid og frem til (foreløpig) 1980.

I 1924 hadde Hjalmar Berner bidratt til den første bygdeboken «*Nesodden herred. Bidrag til bygdens historie. (Utg. paa bekostning  av Nesodden herred.)»*
 
I 1973 fikk Kiwanis Club Nesodden overlatt et omfattende arkivmateriale etter Albert Raaen, som hadde brukt det meste av sin pensjonisttilværelse til å granske dokumenter i Riksarkivet. Året etter ble det av kommunen nedsatt et arbeidsutvalg, som med utgangspunkt i disse dokumentene, og Berners bygdebok fra 1924, skulle skrive en ny versjon av Nesoddens historie.

*Arbeidsutvalget for Nesoddens Lokalhistorie* utga så i 1979 **bind 1** med undertittelen «Fra de eldste tider til 1800». Bindet var redigert av Jon Ola Gjermundsen, Bjørg Omholt og Terje Schou. 

Det skulle gå mange år før neste bind ble utgitt. Mens man ventet, tok Nesodden Menighetsråd initiativ til å få trykket opp en faksimileutgave av Hjalmar Berners bygdebok fra 1924. Denne ble trykket lokalt hos Leif Rødstens trykkeri AS i 1990, og utgivelsen fikk ikke noe registrert ISBN. 

Nesodden kommune hadde ikke kunnet stille midler til rådighet for videreføring av verket *Nesoddens Historie*, og det tidligere arbeidsutvalget var avviklet. Imidlertid var «Nesodden Historielag» etablert, og i 1991 besluttet dette å prioritere arbeidet for at **bind 2** måtte bli en realitet. I 1992 fikk historielaget en testamentarisk gave på kr. 200&nbsp;000, og arbeidet med bind 2 kunne starte. Historielaget engasjerte Christian Hintze Holm til å forestå skrivingen, og håpet var at bind 2 skulle dekke tiden fra 1800 til 1990. Imidlertid var materialet så omfattende at Holm, i samråd med historielaget, sluttførte bindet «Fra 1800 til 1930». Bindet ble likevel på nesten 500 sider, 130 sider mer enn det første bindet, og ble utgitt i 1995.

Salget av bind 2 ble en suksess, og midlene ble øremerket til sluttføring av verket ved **bind 3**. Harald Lorentzen fra historielaget påtok seg oppgaven, og i 2005 kom tredje bind i handelen. Også Lorentzen hadde for meget materiale, hans bidrag «Nesoddens Historie 1930-1980» ble også på nesten 500 sider. At det fortsatt er omtrent 40 år ubeskrevet gir rom for enda flere bind.

## Referanser


## Kilder

«Nesoddens Historie», forordene fra
* bind 1(ISBN 82 504038-8-6) -
* bind 2(ISBN 82 993661-0-0) og 
* bind 3(ISBN 82 993661-1-9)

## Eksterne lenker
*
Alfred-Wegener-Institut für Polar- und Meeresforschung

**Alfred-Wegener-Institut für Polar- und Meeresforschung** er en tysk forskningsorganisasjon med hovedkontor i Bremerhaven, Tyskland. Instituttet ble etablert 15. juli 1980 og fikk sitt navn etter meteorolog og geofysiker Alfred Wegener. Instituttet har 780 ansatte og et budsjett på 100 millioner euro (2005).

## Historie
I 1978 besluttet Tysklands forbundsdag at polarforskning skulle være en oppgave av nasjonal interesse. Vest-Tyskland ble medlem av Antarktistraktaten og planla å opprette Alfred Wegener-instituttet for polarforskning. I 1980 vedtok Bremens Bürgerschaft «AWI-loven». Hovedbygningen (bygg D) ble oppført i 1986 ved «Alten Hafen» i Bremerhaven etter arkitekt Oswald Mathias Ungers’ planer. I 2004 flyttet instituttet til Fischereihafenschleuse, hvor bygg E ble reist etter Otto Steidles design.

AWI fokuserte i starten på å bygge infrastruktur for forskning i Arktis og Antarktis. Forskningen har inkludert geofysikk, oseanografi og biologiske aspekter av polare og dypvannsekosystemer. Fra 2000-tallet ble klimaendringer et sentralt tema, som også påvirket instituttets finansiering og prosjekter. Under direktør Boetius fikk AWI styrket sitt arbeid med kommunikasjon og offentlig profilering.

I september 2019 gjennomførte instituttet den internasjonale arktiske ekspedisjonen MOSAiC, med cirka 442 forskere fra 20 land og et budsjett på 140 millioner euro. Ekspedisjonen er en av de største forskningsinnsatsene av sitt slag.

## Instituttets struktur
Instituttet består av tre hovedavdelinger:
* Biovitenskap – studerer nøkkelarter i marine økosystemer og deres funksjoner.
* Geovitenskap – undersøker klima- og miljøforhold i jordsystemet.
* Klimavitenskap – studerer «hav–is–atmosfære»-systemet og dets betydning for verdensklimaet.

## Forskningssteder
I tillegg til hovedkontoret i Bremerhaven har instituttet forskningsstasjoner i Potsdam, Helgoland, Sylt, Arktis og Antarktis, samt forskningsfartøyet Polarstern.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gamle Horndøla bru

**Gamle Horndøla bru** krysser elva Horndøla (Honndøla) ved gården Muldsvor i Hornindalen. Den er ei 52 meter lang tørrmura steinhellebru med en rekke spenn i utkragingsteknikk. Elven fra fjellene ved Hornindalsrokken flommer utover det flate landskapet på stedet og det trengs en relativt lang bro for å kommer. 

Den ble sannsynligvis bygd i perioden 1810–1813, til erstatning for ei eldre bru av tre og stein. Arbeiderne skal ha blant ha stjålet fine steinheller på Muldsvor. Horndøla bru ble ombygd i 1937, med ei 5 meter bred betongplate over brukarene blant annet av hensyn til snøbrøyting. Den gamle brua var en del av Den trondhjemske postvei på strekningen Grodås-Hellesylt. De ble tidlig på 1800-tallet reist flere steinbruer langs postveien i Hornindal og mange er bevart. Gamle Horndøla bru omtales som en mest imponerende. Kjøreveien Hellesylt-Grodås ble anlagt rundt 1800 som del av postveien.

I 1971 ble den erstattet av to nye bruer langs fylkesvei 60, Horndøla bru I og Horndøla bru II like sør for den gamle. 

Gamle Horndøla bru ble restaurert av Statens vegvesen i 1993/94. I rekkverket er det murt inn en stein med rundt hull, denne skriver seg fra en jettegryte.

## Se også
*Liste over broer i Norge
*Liste over broer i Norge etter lengde

## Referanser


## Kilder
*Sogn og Fjordane fylkesarkiv: Honndøla bru
*NRK fylkesleksikon: Samferdsle i Hornindal lest 29. mars 2013.
Ragnarok (utgivelser i 1939)

''Ragnarok'' var et nasjonalsosialistisk månedstidsskrift som kom ut i perioden 1934&ndash;1945. Ragnarok fikk tidlig et opplag på rundt 3&nbsp;000, hvilket må sies å være betydelig tatt i betraktning tidsskriftets skarpe redaksjonelle profil.

## Nr. 1–2
* Kjartan Kamban: Mot Ragnarok. Det historiske år 1939. 
* Bertel Gripenberg: Et ohederlig demokrati. 
* Arvid Mörne: Blodets djupa sång. 
* Ed. Egeberg jr.: Codreanu er død, men Jerngarden lever. 
* J.B. Hjort: Overvintring. 
* Hjalmar Nyaasen: Den tyske rasepolitikk. 
* Dr. Smedal om Mowinckels tale i København: «En broder fra Nord». 
* Et brev fra [Knud [Knut] Hamsun](https://no.wikipedia.org/wiki/Knut_Hamsun) til «Klassekampen».

## Nr. 3–4
* Hans S. Jacobsen: Grønland tilbake til Noreg. 
* Eirik Sande: Grønlands historie i korte trekk. 
* Gustav Smedal: Kielfred i 125 år. 
* Adolf Hoel: Vår stilling på Grønland idag. 
* Kjartan Kamban: Grønland og norsk utenriksvesen. 
* Gustav Smedal: Svart til Stauning. 
* Thor Odegard Omejer: Norsk-Færøysk lag. 
* Valentin Sjöberg: Sveriges røst. 
* Ragnaroks Enquête. Hvad nordmennene mener om grønlandsspørsmålet: Opreisning for Grønland av Knut Hamsun. – Vår rett til og vårt krav på Grønland av ... 
* Dr. Heerfordts forlag til løsning av grønlandsspørsmålet "Norsk-Dansk Ordning".

## Nr. 6–7
* Hans S. Jacobsen: Germanernes tog imot øst. 
* Eirik Sande: Spillet om Danzig. 
* Gustav Smedal: Hvis Stauning hadde vært norsk statsminister. 
* Albert Wiesener: Tordenskjolds bein. 
* Giuseppe Guardia: Italia og Frankrike – en psykologisk konflikt. 
* Lars Hansen: Ånden i Noregs Ungdomslag? Dansk-norsk ordning. 
* Albert Wiesener: En tsjekkisk soldat.

## Nr. 8
* Kjartan Kamban: Et 132 års minne. 
* Geirr Tveitt: Håkon Lie – ein skald. 
* J.B. Hjort: Krigen og freden. 
* Otto Engelschiön: Beredskap. 
* Marcus Eli Ravage: Sendebud til hedningene. 
* Eirik Sande: Den annen verdenskrig. Årsak og foranledning. 
* Hans S. Jacobsen: Den store humbug. 
* H. Devold: Motbydelig. 
* Kåre Bjørgen: Fader-Vår.

## Nr. 9–10
* Hans S. Jacobsen: Grønland tilbake til Noreg. 
* Eirik Sande: Grønlands historie i korte trekk. 
* Gustav Smedal: Kielfred i 125 år. 
* Adolf Hoel: Vår stilling på Grønland idag. 
* Kjartan Kamban: Grønland og norsk utenriksvesen. 
* Gustav Smedal: Svart til Stauning. 
* Thor Odegard Omejer: Norsk-færøysk lag. 
* Valentin Sjöberg: Sveriges røst. 
* Ragnaroks Enquête. Hvad nordmennene mener om grønlandsspørsmålet: Opreisning for Grønland av Knut Hamsun. – Vår rett til og vårt krav på Grønland av ... 
* Dr. Heerfordts forlag til løsning av grønlandsspørsmålet "Norsk-Dansk Ordning".
AWI

**AWI** kan vise til:

*AWI – IATA-koden til lufthavnen Wainwright Airport i Alaska
*AWI – ICAO-koden til flyselskapet Air Wisconsin
*AWI – engelsk forkortelse for American War of Independence, Den amerikanske uavhengighetskrigen
*AWI – forkortelse for Alfred-Wegener-Institut für Polar- und Meeresforschung
*AWI – engelsk forfortelse for Arab World Institute, Institut du monde arabe
Såret engel

«**Såret engel**» (finsk: *Haavoittunut enkeli*) er et maleri fra 1903 av den finske maleren Hugo Simberg. Det er et av Simbergs mest kjente verk, og ble i 2006 kåret til Finlands «nasjonalmaleri» i en avstemning arrangert av det finske nasjonalgalleriet Ateneum.

## Bakgrunn og tolkning
«Såret engel» uttrykker en alvorsstemt, dyster stemning som i flere av Hugo Simbergs bilder. Den sentrale figuren i bildet er en engel med bandasje for øynene og strimer av blod på vingene. De to guttene som bærer engelen er kledd i mørke klær, som i sorg. Alvoret understrekes av guttenes unge alder, og i blikket til den bakerste av guttene, som ser ut av bildet, mot betrakteren.

Hugo Simberg tilhørte symbolistene, og verket kan tolkes på ulike måter, men kunstneren ønsket ikke selv å forklare eller kommentere innholdet og «meningen» i bildene sine. Han mente at det var viktig at seeren selv kunne skape sine egne assosiasjoner. Man vet at Simberg hadde vært plaget av hjernehinnebetennelse, og at ideen til bildet oppsto i sykeperioden og var en kilde til trøst og indre styrke i rekonvalesensperioden. Han regnet bildet som sitt favorittmaleri.

Da Simberg i 1905-06 skulle male fresker til Tammerfors domkirke brukte han en større versjon av «Såret engel» i et av bildene. Motivet, som har ikonografisk status i Finland, har også blitt gjenbrukt i andre sammenhenger, blant annet i musikkvideoen til Nightwish' sang *Amaranth* (2007). Knut Faldbakken har skrevet novellen «Engelen» til bildet.

## Referanser
Electra (stjerne)

**Electra**, også kalt **17 Tauri**, er en kjempestjerne i stjernehopen pleiadene. Stjernen er en av de fire pleiade-stjernene som er blitt karakteristert som en kjempestjerne, som utvider sin størrelse samtidig som hydrogen-mengden i kjernen er i ferd med å uttømmes.

Electra har en tilsynelatende størrelsesklasse på 3,72, og er den tredje mest lyssterke stjernen i hopen. Electra tilhører spektral-klasse B6III.

Stjernen blir tidvis formørket av andre planeter i solsystemet. Den 9. mai 1841 ble den formørket av Venus.

Electra har navn etter Elektra, en av pleiadene i gresk mytologi.

## Eksterne lenker
* 
*
Selektivitet (farmakologi)

**Selektivitet** er innen farmakologien et mål for hvor godt et medikament virker på forskjellige typer reseptorer. Medikamenter med god selektivitet virker godt på en liten gruppe reseptorer uten å virke på andre reseptorer som likner på målreseptorene.
Nebriini

**Nebriini**  er en stamme (tribus) av billene i delgruppen (underfamilien) rovløpere (Nebriinae) i familiegruppen løpebiller. Ingen arter er registret fra Norge.

## Systematisk inndeling
Systematikken følger Carabidae of the World

* Ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** Underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** Overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** Familien **[[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** Underfamilien rovløpere, Nebriinae Laporte de Castelnau, 1834 [=Nebriini], Carabidae) 
****** Stammen Nebriini Laporte de Castelnau, 1834
******* slekten *[[Archastes]]* Jedlicka, 1935 – ingen norske arter
******* slekten *[[Archileistobrius]]* Shilenkov et Kryzhanovskij, 1983 – ingen norske arter
******* slekten *[[Leistus]]* Frölich, 1799 – to arter i Norge
******* slekten *[[Nebria]]* Latreille, 1802 – fem arter i Norge

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Rovløpere – Tree of Life (Nebriinae, Carabidae) engelskspråklig
* Nebriini – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
* Norsk Entomologisk forening
Celaeno

**Celaeno**, også kalt **16 Tauri**, er en stjerne i stjernehopen Pleiadene. Celaeno er noen ganger også kalt den *tapte pleiade*. Celaeno er en blå-hvit kjempestjerne som tilhører spektralklasse B, med en tilsynelatende størrelsesklasse på +5,45.

## Eksterne lenker
*
Pleione (stjerne)

**Pleione**, også kalt **28 Tauri**, er en stjerne i stjernehopen Pleiadene.

Pleione er en blå-hvit dvergstjerne tilhørende hovedserien av spektralklasse B, med en gjennomsnittlig tilsynelatende størrelsesklasse på +5.05.

Den er klassifisert som en variabel stjerne av typen Gamma Cassiopeiae, og dens lysstyrke varierer i størrelsesordenen +4.77 til +5.50. Dens benevnelse som variabel stjerne er **BU Tauri**.
Happy Feet

***Happy Feet*** er en australsk-amerikansk animasjonsfilm fra 2006 i regi av den australske regissøren George Miller. Filmen handler om en flokk med keiserpingviner i Antarktis.

## Handling
Filmen handler om keiserpingvinen Mumle (stemme av Elijah Wood) som lever med sin flokk I Antarktis. Mumle er ikke som andre pingviner da han absolutt ikke kan synge. I keiserpingvinenes samfunn (i filmen akkurat som i virkeligheten) må pingvinene synge for å finne sin livsledsager. Dette blir et stort problem for Mumle og hans foreldre begynner å skjønne at deres sønn kanskje aldri finner sin kjærlighet. Mumle får det vanskelig på skolen (en samling blant pingvinene) da han ikke kan delta i sangøvelsene under skoletimene. Han fordriver tiden sin ensom lengst bak i klassen, ofte nedsunken i egne tanker. 

Men istedenfor å synge så er Mumle ekstremt flink til å steppe.

## Priser og nominasjoner
Ved den 79. Oscar-utdelingen ble filmen belønnet med Oscar for beste animasjonsfilm.

## Stemmeskuespillere

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Alexander Langset

**Alexander Langset** er en norsk skuespiller, sanger og danser. Han var med i den norske barn- og ungdomserien Johnny og Johanna i 2005, hvor han spilte rollen som Christian. Han har jobbet på teatre som Chat Noir, Folketeateret og Chateau Neuf. Han har også en fartstid på 3 år fra showscenen Wallmans Oslo. Han er nå bosatt i Oslo, hvor han driver sitt virke som skuespiller/musikalartist. 

Han er oppvokst i Hole, Viken

## Eksterne lenker
* 
* https://www.ringblad.no/alexander-langset
* https://www.showweb.no/skuespillere/alexander/
Paschalis II

**Paschal II**, født **Ranierius** (født ca. 1050/1055, død 21. januar 1118) var pave fra 13. august 1099 og fram til sin død i 1118. Han var en munk i Cluny-klosteret, utnevnt til kardinalprest med tittelkirken San Clemente i Roma av pave Gregor VII i 1073, som han var fram til 1085, og ble valgt til pave som etterfølger av pave Urban II den 19. august 1099. Hans styre var i bort imot tjue år, noe som er meget lenge for en pave i middelalderen.

## Se også
*Liste over kardinaler utnevnt av Paschalis II

## Referanser
Wallace og Gromit og varulvkaninens forbannelse

***Wallace og Gromit, Varulvkaninens forbannelse*** er en britisk stop motion-animert film fra 2005.

## Handling
Wallace og Gromit driver et lite firma som bekjemper skadedyr: "Antipesto". I forkant av den kommende grønnsaksutstillingen ved Tottington Halls må de hjelpe Lady Tottington med å bli kvitt alle kaninene hun har i hagen rundt slottet sitt. En kveld, etter å ha fanget kaniner i hagen til Lady Tottington, og Wallace to av sine siste oppfinnelser, kalt Bun-Vac 6 000 og Mind Manipulation-O-Matic for å hjernevaske kaninene til å mislike grønnsaker.

Wallace har planer om å omprogrammere alle kaninene til å slutte å spise grønnsaker. Men i alt kaoset som oppstår forvandles han selv til en farlig varulvskanin når det er fullmåne, og som vanlig må han reddes av Gromit. En jeger, Victor Quartermaine, tilbyr seg å skyte skapningen - uten å vite at skapningen egentlig er Wallace. Victor ønsker samtidig å vinne Tottingtons kjærlighet, og håper å få tilgang til alle pengene hennes.

## Priser og nominasjoner
Under den 78. Oscar-utdelingen ble *Wallace og Gromit, Varulvkaninens forbannelse* belønnet med Oscar for beste animasjonsfilm.

## Stemmeskuespillere

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Fotball under Sommer-OL 2008

Denne artikkelen omhandler **fotball under Sommer-OL 2008**. Fotball sto på det olympiske programmet for 23. gang under OL 2008 i Beijing. Seksten herrelag og tolv damelag deltok. Fotballturneringene ble avviklet i perioden fra 6. til 23. august.
## Medaljer

## Menn
For mer utfyllende detaljer for kampene, se Fotball under Sommer-OL 2008 – Menn.

### Kvartfinaler

### Semifinaler

### Finaler

### Medaljevinnere

## Kvinner
For mer utfyllende detaljer for kampene, se Fotball under Sommer-OL 2008 – Kvinner.

### Kvartfinaler

### Semifinaler

### Finaler

### Medaljevinnere

## Norsk deltagelse
*Norges kvinnelandslag i fotball ble slått ut av Brasil i kvartfinalen.

## Stadioner
Kampene ble spilt på seks ulike stadioner. To av dem befinner seg i Beijing, mens de fire øvrige ligger i andre byer:
## Spillesteder

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Monark (andre betydninger)

**Monark** kan referere til:

* Monark, en regjerende statssjef i et monarki
* «Monark», historisk kriminalroman av C.J. Sansom
* Monarki, et kongerike eller kongedømme der statsoverhodet er en monark
* Monarker, en familie med spurvefugler som bare lever i varme strøk i Afrika, Asia og Oseania
* Monarkisme, en statsteoretisk posisjon i favør av monarki
* Monarksommerfugl, en art av monarksommerfugler
* Monarksommerfugler, et tribus med ulike slekter og arter av sommerfugler