Skytetragedien i Farsund i 1988

**Skytetragedien i Farsund** var en skyteepisode som fant sted i 20. august 1988 på Knivsland skytebane i Farsund i Norge. Fire mennesker ble skutt og drept med pumpehagle og ytterligere to ble skadd. To av de drepte var ambulansepersonell som ankom stedet kort etter det første angrepet. Ugjerningen ble begått av en 23-åring med psykiske problemer. Ingen åpenbare motiver lå til grunn for drapene. Gjerningsmannen ble beskrevet som en våpeninteressert einstøing og skal ha eid et stort antall våpen. Han benyttet slug og buck-shot under drapene, en ammunisjonstype som var forbudt i Norge.

## Forløp
Gjerningsmannen antas å ha vært gjemt i et kratt ved skytebanen da han skjøt på personer 20 meter unna. Fire kamerater fra Farsund pistolklubb var på skytebanen rundt klokken 15:00 da de uventet ble beskutt. To av kameratene falt og død. De to andre ble truffet av over 100 hagl og kjørte blødende til nærmeste bolighus. Ambulansen kom først til stedet i det som på grunn av misforståelse ble oppfattet å være en skyteulykke. Ambulansepersonellet ble beskutt og falt om ved siden av de to som allerede lå der. Politiet kom frem noen minutter senere uten våpen og verneutstyr, og de trakk seg tilbake da de forsto de ikke var en ulykke og politi fra flere byer inkludert Kristiansand ble tilkalt. Tre timer etter skytingen rykket politi frem til de forulykkede. Den første legen som undersøkte ofrene konkluderte med at de trolig ble drept momentant med grovt hagl. Klokken 23:00 samme dag ble den mistenkte personen pågrepet hjemme der det var en ammunisjon av samme type som brukt på skytebanen og en pumpehagle.

## Rettssak
Gjerningsmannen, som ble betraktet som sinnssyk i gjerningsøyeblikket, ble i 1989 idømt ti års sikring på psykiatrisk institusjon. Legene som ble benyttet i rettssaken mente at vedkommende hadde lidd av schizofreni siden tidlig i tenårene. I 1999 ble han idømt ytterligere fem års sikring.

## Følger
Hendelsen var en medvirkende årsak til at ambulansepersonell senere ble utstyrt med håndradio mens de var i felt. Drapene bidro til å avdekke  manglende sikkerhetsutstyret hos politiet hadde. Dette gjaldt særlig det lave antallet skuddsikre vester som var på lensmannskontorene. Undersøkelser viste at det bare var en skuddsikker vest per lensmannskontor i 1988. Debatten som oppstod førte til at Justisdepartementet i løpet av høsten gikk til anskaffelse av 800 nye vester som ble fordelt på landets lensmannskontor.

Videre førte hendelsen til endret praksis for hvordan helsepersonell skulle forholde i lignende situasjoner. Blant annet så skulle ikke ambulansepersonell slippes fram til et åsted før område var sikret av politi. Denne praksis førte til at ambulansepersonell ved massedrapene på Utøya ble stående uvirksomme i påvente av politiets klarering, mens frivillige sivile rykket til unnsetning. Regelen ble endret i 2015 til at redningsmannskap selv kan vurdere om de vil gripe inn i farlige situasjoner eller vente på politiet. Drapene førte til innstramming av våpenlovene fra 1990 med krav om registrering av hagler og våpenkort for å kjøpe ammunisjon.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Fire drap som forandret Norge