open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Skøyenåsen

**Skøyenåsen** er et strøk i bydel Østensjø i Oslo, mellom Godlia i nord og Oppsal i sør.

## Navn og historie
Navnet kommer fra gamle Skøyen gård som ligger i området og var delt i to bruk: Nordre Skøyen hovedgård og Søndre Skøyen, begge med intakte gårdstun. Hovedbygningen på Nordre Skøyen fra 1750-årene er fredet, nå populært samfunnshus for strøket. Gården ligger på et høydedrag mellom strøkene Høyenhall, Bryn, Hellerud og Godlia, og avgrenses av Thygesons vei, Petter Aas' vei og Skøyen allé. Promenaden og Skøyenbakken går inn i parken.

## Fasiliteter og «navn» fra området
* Nordre Skøyen hovedgård
* Skøyenåsen stasjon
* Skøyenåsen skole (ligger egentlig i nabostrøket Oppsal).
Leif Mæhle

**Leif Magnar Mæhle** (født 17. mai 1927 i Sunndal i Møre og Romsdal, død 1. september 2016 i Oslo) var fra 1969 til 1997 professor i nordisk, særlig nynorsk litteratur og nynorsk målbruk ved Universitetet i Oslo. Han var den siste professor i nordisk med særlig ansvar for nynorsk litteratur.

## Biografi
Han tok filologisk embetseksamen (cand.philol.) ved Universitetet i Oslo i 1952. I 1969 tok han doktorgraden med avhandlingen *Vegen til varden - ein studie i Olav Aukrusts diktning*. Han hadde et studieopphold i København før han ble universitetslektor i norsk ved Georg-August-Universität Göttingen. Siden var han også universitetslektor ved Lunds universitet. Han var gjesteforeleser ved en rekke europeiske og amerikanske universiteter. Mæhle var grunnlegger av og redaktør for *[[Norsk Litterær Årbok]]* fra 1966 til 1988. Han var også språkkonsulent ved Det norske teatret.

Leif Mæhle var generalsekretær i Det Norske Videnskaps-Akademi fra 1986 til 1997 og var også medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab.

## Utgivelser
* Olav Aukrust: *Skaldespor. Artikler, taler og brev i utvalg*, Gyldendal, 1965.
* *Frå bygda til verda. Studiar i nynorsk 1900-talsdikting*, 1967.
* *Vegen til varden. Ein studie i Olav Aukrusts dikting*, 1968.
* *[[Aasmund Olavsson Vinje]]*, 1975.
* *[[Tore Ørjasæter]] &ndash; den rotfaste fararen*, Samlaget, 1986.
* *[[Det norske teatret]] 75 år*, Samlaget, 1988.
* *[[Arne Garborg]]s beste*, Samlaget, 1992.
* *Olav Aukrusts beste*, Samlaget, 1993.
* *Fann eg dei stigar... Vandringar i [[Aslaug Vaa]]s (1889&ndash;1965) dikting*, Aschehoug, 2001.
* *Diktarar på leiting*, Novus, 2009.

## Heder
* Jacob Letterstedts nordiska förtjänstmedalj 1995

## Referanser


## Kilder
* *Leif Mæhle 85 år*. Omtale i *[[Aftenposten]]* 16. mai 2012 side 54
* Leif Mæhle - Store norske leksikon
* Leif Mæhle - Norsk biografisk leksikon
If These Walls Could Talk

***If These Walls Could Talk*** er en amerikansk TV-film fra 1996, regissert av skuespilleren og artisten Cher. Cher spilte også selv en av rollene i denne filmen, og hun ble nominert til en Golden Globe for sin rolletolkning. En oppfølger, *[[If These Walls Could Talk 2]]*, kom i 2000.

## Handling
Filmen er en trilogi av historier fra det samme huset, men med forskjellige beboere og spredt over en periode på 40 år. Filmen tar for seg tre forskjellige kvinner, som opplever en moralsk krise når de uventet blir gravide. De må ta valg i forhold til graviditet og abort. Den første historien er fra 1952, da abort var ulovlig. En sykepleier må takle sin uventede graviditet, og hun må gå til drastiske skritt for å få abort. Hun spør oversykepleieren ved sykehuset hvor hun jobber, om hun kjenner noen som kan hjelpe henne. Men oversykepleieren nekter først noe svare, og ber henne aldri spørre igjen. Men senere gir hun et telefonnummer til sykepleieren som hun kan forsøke. Hun blir først anbefalt en lege som bor i en annen by, men behandlingen vil koste 1 000 dollar. Hun sier at hun ikke har råd.

Dermed blir hun anbefalt en annen person, som bor i samme by som henne, og som bare koster 400 dollar. Mannen gjennomfører prosedyren på et kjøkkenbord, men uten å vaske hendene sine på forhånd. Det oppstår snart alvorlige helse-komplikasjoner. I 1974 har husmoren Barbara Barrows (spilt av Sissy Spacek) fire barn fra før, og oppdager at hun er gravid igjen. Hun bestemmer seg for at hun ikke takler enda et barn. Tenåringsdatteren hennes ønsker heller ikke enda flere søsken, fordi hun frykter at dette vil gjøre at hun ikke vil få muligheten til å gå på college. I 1996 bestemmer den gravide college-studenten Christine Cullen (spilt av Anne Heche) seg for abort, etter å ha blitt gravid etter et forhold med en professor. Hun henvender seg til legen Beth Thompson, men praksisen hennes er beleiret av abort-motstandere.

## Rolleliste
Hendelsene fra 1952:
* Demi Moore som Claire Donnelly
* Shirley Knight som Mary Donnelly
* Catherine Keener som Becky Donnelly
* Jason London som Kevin Donnelly
* C. C. H. Pounder som Jenny Ford

Hendelsene fra 1974:
* Hedy Burress som Linda Barrows
* Sissy Spacek som Barbara Barrows
* Joanna Gleason som Julia
* Xander Berkeley som John Barrows
* Janna Michaels som Sally Barrows
* Ian Bohen som Scott Barrows
* Zack Eginton som Ryan Barrows

Hendelsene i 1996:
* Anne Heche som Christine Cullen
* Cher som Dr. Beth Thompson
* Jada Pinkett som Patti
* Eileen Brennan som Tessie
* Lindsay Crouse som Frances White
* Craig T. Nelson som Jim Harris
* Matthew Lillard som Protester
* Rita Wilson som Leslie

## Eksterne lenker
*
Faraohund

**Faraohund** (FCI #248) er en podenco som av FCI plassert regnes som en primitiv spisshund, selv om andre internasjonale kennelklubber plasserer denne hunden sammen med myndene. Faraohund er Maltas nasjonalhund.

## Opprinnelse og alder
Faraohunden, som gjennom en årrekke har blitt kalt «verdens eldste hunderase», er utvilsomt svært gammel som type, men ny forskning med såkalt mtDNA har avdekket at rasen, i likhet med de andre podencoene, i sin nåværende form, ikke kan være mer enn ca. 150&ndash;200 år gammel (Peter Savolainen). Den ble før dette ofte regnet som en direkte etterkommer av tesem, selveste urmynden. I dag vet man imidlertid ikke nøyaktig hva eller hvilke hunder som ligger til grunn for rasen. I hjemlandet Malta, der denne hunden er utpekt som nasjonalhund, kalles den *kelb tal-fenek*, som oversatt til norsk blir *hund som jakter kanin*.

Rasen ble på 1920-tallet importert til Storbritannia, men først omkring 1970 ble den anerkjent av The Kennel Club. Den har siden spredt seg til andre land, og i dag regner man med at det finnes omkring 3000&ndash;4000 av disse hundene i verden. På Malta har imidlertid rasen vært på retur. Rasestandarden hos FCI er fra 24. juni 1987.

## Utseende, anatomi og fysikk
Faraohunden er en elegant og langbeint hund med en langstrakt kropp, som har mange fellestrekk med myndene. Den er kvikk og hurtig, og galopp er en naturlige bevegelsesform. Den har et edelt utseende med tørre, rene linjer. Den er elegant og lettvint, men likevel kraftig og muskuløs. Hodet er kileformet, langt og smalt som hos myndene, men den har stående spisse ører. Den lange halen bæres på myndevis.

Pelsen er fin, kort og glatt tilliggene. Fargen er rød, hvite tegninger i brystregionen og ei smal hvit stripe i pannen er tillatt. Hvit haletipp er ønskelig.

Hannene blir normal 56&ndash;63,5 cm i skulderhøye og veier gjerne 25&ndash;30 kg. Tispene blir normalt 53&ndash;61&nbsp;cm i skulderhøyde og veier gjerne ca. 2&ndash;5&nbsp;kg mindre enn hannene.

## Bruksområde
I Norge er denne hunden først og fremst en flott familiehund og en spennede utstillingshund, men på Malta og flere andre steder brukes den fortsatt som jakthund på småvilt. Den er meget hurtig og bruker både syn, lukt og hørsel når den jakter. Den regnes også som en ypperlig sporhund og kan med stor sikkerhet også bli en god ledhund, siden rasen sjelden bjeffer utenfor sitt domene. I tillegg er den ypperlig egent til mange former for hundesport.

## Lynne og væremåte
Faraohund er en livlig, trofast og lojal hund som krever mosjon og menneskelig kontakt for å trives maksimalt. Rasen regnes som flink med egne barn, men er gjerne noe reservert overfor fremmede. Den passer trolig best for folk som har litt erfaring med hund fra før.

## Annet
Rasen regnes som sunn. Den er kjent for ikke å trives når det blir for kaldt eller om det regner.

## Eksterne lenker
*
Inge Krokann

**Inge Krokann** (født 19. august 1893 i Oppdal, død 27. desember 1962 i Gausdal) var en norsk forfatter.

Krokann arbeidet som lærer inntil 1922, da han måtte trekke seg tilbake på grunn av sykdom. Han ble i 1938 medlem av Den norske Forfatterforeningens litterære råd. Fra 1945 mottok Krokann statens kunstnerlønn. Han ble utnevnt til statsstipendiat i 1954. Fra 1954 fikk han også Gyldendals æresgasje.

Han skrev for det meste på nynorsk, med sterke innslag av oppdalsdialekt. Krokann er i ettertiden kanskje best kjent for romanen *[[I Dovre-sno]]* (1929), første bind i romansyklusen om Lo-ætta (fortsatt i *Gjenom fonna* (1931), *På linfeksing* (1934) og *Under himmelteiknet* (1941)). Han lanserte uttrykket «hamskiftet», om overgangen fra naturalhusholdning til pengehusholdning i jordbruket.

## Verker
* *[[I Dovre-sno]]*, Gyldendal, 1929.
* *Gjenom fonna*, 2 bd., Gyldendal, 1931.
* *Olav Aukrust*, Noregs ungdomslag og studentmållaget, 1933.
* *På linfeksing*, Gyldendal, 1934.
* *Blodrøter*, Gyldendal, 1936.
* *Då bøndene reiste seg*, Gyldendal, 1937.
* *Under himmelteiknet*, Gyldendal, 1941 
* *Det store hamskiftet i bondesamfunnet*, Samlaget, 1942.
* *Dikt*, Gyldendal, 1947.
* *Ut av skuggen*, Gyldendal, 1949.
* *Gravlagt av lynet*, Gyldendal, 1952.
* *Oppdal, bøgda mi*, Tanum, 1952.

## Priser
* Gyldendals legat 1942
* Melsom-prisen 1942 (sammen med Ragnvald Vaage)
* Doblougprisen 1954

## Referanser


## Eksterne lenker
* Trondheim folkebibliotek om Inge Krokann
* Digitaliserte bøker av Krokann hos Nasjonalbiblioteket.
Tatarer

**Tatarer** (tatarisk: *tatarlar*, med kyrillisk skrift: татарлар) er en tyrkisk folkegruppe som har tatarisk som morsmål. De fleste tatarer bor i Russland, der de er den nest største folkegruppen. En god del bor i  Krim nord for Svartehavet. Ved folketellingen i Russland i 2002 var det  mennesker som registrerte seg som tatarer, noe som utgjør 3,8% av landets befolkning. Den største konsentrasjonen av tatarer finnes i republikken Tatarstan, der tatarer utgjør et knapt flertall, 51 % av befolkningen, og i naborepublikken Basjkortostan der de utgjør 28%, men det bor tatarer over hele Russland. De fleste tatarer er sunni-muslimer.

Det finnes flere undergrupper av tatarer, som av og til blir regnet som egne folkeslag. Disse omfatter blant annet krim-tatarer på Krim-halvøya og sibir-tatarer. En kompliserende faktor er at det i Russland i tsar-tiden var vanlig å kalle tyrkiske folkeslag fra aserbajdsjanere til sibirske folkeslag for tatarer.

## Etymologi
Tartar og tatar kommer av gammeltyrkisk, *tatarlar* ("en vill og utemmet person").

## Opprinnelse og historie
De opprinnelige tatarer (*ta-ta*) oppholdt seg i de nordøstlige deler av Gobiørkenen og trakk østover til et område som strakk seg fra det som i dag er det sørøstlige Mongolia. De ble først underkuet av khitanerne som tidlig på 900-tallet etablerte Liao-dynastiet i Kina, og trakk seg da sørover. På 1100-tallet ble de underkuet av og vel for det meste assimilert med mongolene under Djengis Khan. 

Men grupper av tatarene hadde da allerede migrert vestover, og i forskjellige migrasjoner kom de inn i Vest-Sibir og de russiske stepper. 

I Europa i middelalderen ble betegnelsen tatarer brukt om mongolene. I omtale av russisk middelalder blir også uttrykkene tatarer og mongoler brukt om hverandre i Russland i dag. Sannsynligvis er dagens tatarer resultat av en assimilering av mongolene, som invaderte store deler av Asia og Øst-Europa på 1200-tallet, med noen av folkeslagene de hadde erobret, spesielt volga-bulgarerne. På 1400-tallet fantes det flere mongolsk-tatariske statsdannelser eller khanater, alle avløserstater av Den gylne horde: Kazan-khanatet, Astrakhan-khanatet, Krim-khanatet og Sibir-khanatet. Kazan ble erobret av russerne i 1552, Astrakhan i 1556 og Sibir-khanatet i 1582. Krim-khanatet overlevde, til dels som en vasall av Det osmanske riket frem til 1783.
Rolv Thesen

**Rolv Thesen** (1896–1966) var en norsk litteraturkritiker og statsstipendiat fra Moskenes.

Han tok artium i Oslo 1916, arbeidet ved *Kvæfjord Middelskole* ved Harstad i tre år, og studerte deretter filologi i Oslo, samtidig med at han fra 1920 var styrer for en ettårig *middelskole for landsungdom* i Oslo. Da han ble ferdig med hovedfag i historie, arbeidet han 1926-31 som lektor på Eidsvoll landsgymnas.

Thesen virket som kritiker og spaltist i Arbeiderbladet i en årrekke fra 1928 til 1966. Thesen var medlem av Forfatterforeningens litterære råd fra 1937 til 1963, var litterær konsulent for Aschehoug forlag, og i 1946 var han med på å stifte Norsk Litteraturkritikerlag.

Thesen skrev bøker både om samtidige som Tore Ørjasæter og Johan Falkberget, og om forrige generasjons forfattere, mest omfattende om Arne Garborg. Hans hovedverk var det ufullførte *Diktaren og bygda*, som utkom med tre av fem bind. Her ville Thesen sette skildringer av bygdeliv inn i en sosialpsykologisk sammenheng. Thesens bok om Olav Duuns forfatterskap, *Mennesket og maktene*, ble først utgitt i 1942, mens Norge var okkupert, og den kan leses som en drøfting av hvordan man kan møte ondskap og brutalitet.

Han ga også ut tre diktsamlinger under pseudonymet Harald Hamre, der han blant annet skildrer minner knyttet til oppveksten i Lofoten.

## Bibliografi
* *Arne Garborg. Frå jærbu til europear*, 1933
* *Tore Ørjasæter. Ei innføring i diktinga hans*, 1935
* *Arne Garborg. Europearen*, 1936
* *Arne Garborg. Europear og jærbu*, 1939
* *Ja vi elsker. Norge i dikt* (red.), 1941
* *Mennesket og maktene. Olav Duuns dikting i vokster og fullending*, 1942; nye utgaver 1945 og 1969
* *Ein diktar og hans strid. Arne Garborgs liv og skrifter*, 1947
* *Mennesket i oss, artiklar*, 1951
* *Diktaren og bygda*, 3 bd., 1953–65 (bd. 1: Ætt og arv 1953, bd. 2: Natta og draumen 1955, bd. 3: Storfolk og bonde 1965)
* *Lofoten i norsk litteratur og kunst* (red.), 1956
* *Johan Falkberget og hans rike*, 1959

**Diktsamlinger**
* *Etter stormen*, 1945
* *Trass i alt*, 1949
* *Men ringen renn i hop*, 1963
* *Klokka seks dansar sola på Vallsetåsen*, dikt i utval ved Ole Karlsen, 2011
 
**Om han**
* Jan Olav Gatland (2006): *Det litterære liv. Rolv Thesen og hans tid*. Bergen: Vigmostad & Bjørke. ISBN 82-419-0452-5.
* dagogtid.no Ottar Fyllingsnes: ''Den litterære doktoren

## Referanser


## Eksterne lenker
*Rolv Thesens privatarkiv som består av 22 brev finnes ved NTNU Universitesbiblioteket
Buorm

**Buorm** (*Natrix natrix*) er en av de tre slangeartene som lever fritt i Norge. Buormen er den lengste av slangene i Norge, ca. en meter lang. Den kan bite, men er ikke giftig. Buormen er flink til å svømme og spiser helst fisk og amfibier, og defineres som en vannsnok.

## Beskrivelse
Buormen kan gjenkjennes på de karakteristiske gule flekkene i nakken. Ellers er buormen grå eller gråbrun. Enkelte individer kan være helt svarte, men de er sjeldne. Buormen er slank. I motsetning til hoggormen har buormen mange buktninger når den kryper. Buormen er den største av slangene som lever fritt i Norge. Den kan bli mer enn 1 meter lang, den lengste buormen som er rapportert i Norge var 135 cm. Pupillen er rund.

## Adferd
Buormen er en glimrende svømmer og liker seg godt ved vann. Der kan den ligge på bredden og varme seg i solen, klar til å unnslippe i vannet hvis det skulle bli nødvendig. Den lever også i myrer, eller i nærheten av bondegårder, der den legger egg i gjødselkjellere. Buormen blir kjønnsmoden når den er 3-5 år gammel. Paringen foregår i mai, og de ca. 20 eggene som legges i juni/juli klekkes etter omtrent en måned.

Buormen biter sjelden eller aldri, og den er ikke giftig. Hvis den føler seg truet kan den hvese kraftig og sprøyte ut illeluktende væske fra analåpningen. Andre ganger spiller den død ved å ligge stille på ryggen.

## Slanger i Norge
De to andre slangeartene som lever fritt i Norge er hoggormen (*Vipera berus*) og slettsnoken (*Coronella austriaca*). Stålormen (*Anguis fragilis*) blir ofte tatt for å være en slange, men det er en øgle. Alle frittlevende slanger i Norge er fredet etter viltloven.

## Eksterne lenker
* 
* Fakta om buorm - Folkehelseinstituttet
* Norsk Zoologisk Forening
Slettsnok

**Slettsnok** (*Coronella austriaca*) er en av de tre slangeartene som lever fritt i Norge. Slettsnoken kan bite, men er ikke giftig. Den er en varmekjær slange som i Norge lever langs kysten fra svenskegrensa til Jæren.  

## Beskrivelse
Slettsnoken blir inntil ca. 80 cm lang, den lengste som er målt i Norge var 89 cm. Fargen er brun eller grå, med en stor mørk flekk på hodet. Hannene er noe lysere enn hunnene. Det mest karakteristiske trekket er de to rekkene med mørke flekker på ryggen. Slettsnoken er ikke giftig. Den er varmekjær og regnet som en sårbar art i norsk natur.
Større enn en 89 cm lang slettsnok er sett.. Den kan bli 200 gram tung. Slettsnokene i Norge er opptil dobbelt så store som ellers i Europa.

## Adferd
Slettsnoken er en god klatrer, men den liker seg best når den er nede på bakken og kan gjemme seg innimellom vegetasjonen. Slanger er vekselvarme dyr, så de må la omgivelsene varme seg opp. I motsetning til hoggormen som legger seg på steiner og stubber i solsteken for å få varmen i kroppen, foretrekker slettsnoken å varme seg ved å ligge under en stein som er oppvarmet av sola. Slettsnoken er en kvelerslange som slynger seg rundt sitt bytte som består av huggorm, stålorm og fugleunger med mer. Den kan også ty til kannibalisme. Slettsnoken beveger seg raskt og har kraft i bevegelsene. Tar du den i halen, klarer den å sno seg opp og bite deg i hånden.

Slettsnoken blir kjønnsmoden når den er 3-5 år gammel. Paringen skjer i mai, og 2-15 unger fødes i august/september. Om høsten går slettsnoken i dvale, der den ligger hele vinteren.

## Slanger i Norge
Slettsnoken er en av tre slangearter som lever fritt i Norge. De to andre er hoggormen og buormen. Stålormen blir ofte tatt for å være en slange, men den er en øgle. Slettsnoken er oppført på rødlisten over truede arter. Alle frittlevende slanger i Norge er fredet etter viltloven.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Fakta om slettsnok - Folkehelseinstituttet
* Norsk Zoologisk Forening
Shangdu

**Shāngdū** (mongolsk:  , *Šaŋdu siyan*, Шанду шянь; tradisjonell kinesisk: 商都縣, forenklet kinesisk: 商都县, pinyin: *Shāngdū xiàn*) er et fylke i byprefekturet Ulanqab i Indre Mongolia i Folkerepublikken Kina. Det har et areal på 4.304 km² og hadde omkring 234 417 innbyggere i 2010. 

## Historie
*Shāngdū* er i diktningen også kjent under navnene *Zanadu* og *[[Xanadu]]*. Det var sommerhovedstaden for det mongolske Yuan-dynastiet (元朝, 1271–1368) i Kina. Det var Djengis Khans barnebarn Kublai-khan som tok byen i bruk for dette formål på 1200-tallet. Arkeologer har funnet og identifisert stedet i dette fylket, 275 km nord for Beijing, nordvest for Duolun. 

Hovedstaden bestod av en ytre by og en indre by, Selve palasset antas å ha dekket et område omtrent halvparten så stort som Den forbudte by i Beijing.

Byen ble antagelig ødelagt av kineserne i 1359.

Når navneformen Xanadu brukes, dreier det seg som regel om en henspilling på diktningens legendeby som heller stedfestes til Himalaya eller Sør-Kinas fjellområder.
Skøyenåsen skole

**Skøyenåsen skole** er en ungdomsskole som ligger på Oppsal, øst i Oslo like ved T-banestasjonen Oppsal. Skolen ble bygget i 1968 og fikk elever fra Østensjø, Godlia, Oppsal og Trasop barneskoler. I en 5-årsperiode sto skolen tom.

Skøyenåsen skole er tegnet av Paul Cappelen og Torbjørn Rodahl.

## Rektorer
* Mads Furu (2022-)
* Vibeke Larsen Kjesbu (2014-2022)
* Merete Hansen (-2014)

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Eddie Guerrero

**Eduardo** «**Eddie**» **Gory Guerrero Yañez** (født 9. oktober 1967 i El Paso, Texas, død 13. november 2005 i Minneapolis, Minnesota) var en meksikansk-amerikansk fribryter best kjent i Extreme Championship Wrestling, World Championship Wrestling og World Wrestling Entertainment.

På *[[No Way Out]]* 2004 vant Eddie Guerrero WWE Championship tittelen fra Brock Lesnar, med litt hjelp fra Goldberg. 1. april 2006 ble han innført i WWEs Hall of Fame.

Eddie Guerrero døde av hjertestans som følge av mange år med narkotika og alkoholmisbruk. Hovedårsaken til hjertestansen var bruk av anabole steorider, men han hadde ikke brukt dette på cirka fire år.

## Titler
* **[[Extreme Championship Wrestling]]**
** ECW World Television Championship x2

* **[[World Championship Wrestling]]**
** WCW Crusierweight Championship x2
** WCW United States Heavyweight Championship

* **[[World Wrestling Entertainment]]**
** WWF European Championship x2
** WWF Intercontinental Championship x2
** WWE Tag Team Championship x4
** WWE United States Championship
** WWE Championship

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Xanadu

:*For den am. filmmusikalen fra 1980, se [[Xanadu (film)]], for området på Saturns måne se [[Xanadu (Titan)]]*

**Xanadu** er en legendarisk by som skulle befinne seg i Kina eller i Himalaya. Det historiske forbildet er egentlig Shangdu i Indre Mongolia, som var de mongolske herskeres sommerhovedstad da de hersket over Kina på 1200- og 1300-tallet (Yuan-dynastiet). Shangdu ble tidligere kalt Kaiping. Ifølge Dørumsgård er «Xanadu» en engelsk skrivemåte for Shang-tu eller Shangdu der Kublai Khan hadde sin sommerresidens og der han i mai 1260 lot seg utrope til keiser over alle mongoler. Marco Polo og hans følge kom til Shangdu eller Xanadu i 1275 (i 1267 ifølge Haw), og «Xanadu» ble kjent for et bredere publikum da det kom trykk første gang i Nürnberg 1477.

Xanadu gikk inn i diktningen som en metafor for et sted fullt av prakt og velstand. Samuel Taylor Coleridge omtaler Xanadu i diktet «Kubla Khan» (begge navnene beskrevet som oppdiktet). Bårdtvedt skriver at Xanadu var en region i Tartaria, Mongolia og at Kubla Khan var den mongolske herskeren Kublai-khan.

Xanadu knyttes også til Shangri-La og noen teorier går ut på at Xanadu og Shangri-La er samme byen/stedet.

## Referanser
Alpha-kurs

**Alphakurs** er et introduksjonskurs til kristen tro.  

## Alpha globalt
Alpha ble grunnlagt i den engelske menigheten *[[Holy Trinity Brompton Church]]* i London. Det var Nicky Gumbel som først tok initiativet til Alphakurset. Globalt ble det i 2024 ble arrangert mer enn 81 000 med over 2,1 millioner deltakere i 146 forskjellige land. Siden oppstarten av Alpha, regner man med at rundt 32 millioner mennesker har deltatt på kurset globalt.  

## Alpha i Norge
Alphakurs kom til Norge tidlig på 90-tallet og det nasjonale kontoret for Alpha Norge ble etablert som en del av IMI-kirken i Stavanger. I 2025 ble Karl-Johan Kjøde ansatt som Nasjonal leder i Alpha Norge, den selvstendige foreningen som i dag forvalter Alphakurs i Norge.   

Kurset har et tverrkirkelig preg og brukes av de fleste kristne trossamfunn i Norge. Flest kurs holdes i Den norske kirke og Pinsebevegelsen. I 2024 ble det arrangert 724 kurs med 14 800 deltakere. I Norge ble antallet kursdeltakere siden etableringen av Alpha Norge beregnet til 200 000 i 2024.  

## Hva er Alphakurs
Alphakurs arrangeres som en sammenkomst, hvor særlig ikke-kristne inviteres til å utforske troens spørsmål. En samling består gjerne av måltid, undervisning og samtale. Undervisningen tar gjestene gjennom sentrale temaer innen kristen tro. De 15 teamene har vært mer eller mindre uforandret siden etableringen av Alphakurset, og er:
*Er livet mer enn dette?
*Hvem er Jesus?
*Hvorfor døde Jesus?
*Hvordan kan tro?
*Hvorfor og hvordan kan jeg be?
*Hvorfor og hvordan skal jeg lese Bibelen?
*Hvordan leder Gud oss?
*Hvem er Den Hellige Ånd?
*Hva gjør Den Hellige Ånd?
*Hvordan blir man fylt av Den Hellige Ånd?
*Hvordan kan jeg gjøre det beste ut av resten av livet mitt?
*Hvordan kan jeg stå i mot det onde?
*Hvorfor og hvordan skal vi fortelle til andre?
*Helbreder Gud i dag?
*Hva med kirken og menigheten?

## Alpha filmserier
Mens noen kursholdere velger å stå for undervisningen, benytter stadig flere seg av Alpha filmserien som ble publisert i 2016. I 2025 ble det også lansert en filmserie rettet mot tenåringer, kalt Alpha Youth. Andelen kurs rettet mot ungdommer og unge vokse er rundt 40 prosent.

## Publikasjoner fra Alpha
2022 Nicky Gumble, Livets spørsmål : En mulighet til å utforske meningen med livet. ISBN 9788271996024

2021 Nicky Gumble, Hvorfor Jesus? ISBN 9781912263660

2020 Nicky & Sila Lee, Ekteskapsboka. ISBN 9781473694217

2016 Nicky Gumble, Gi det videre : Alpha, hvorfor og hvordan? ISBN 9788271995270

## Eksterne lenker
* alphanorge.no
Prins

**Prins** er en tittel for et ikke-regjerende mannlig medlem av et konge- eller fyrstehus. Den tilsvarende tittelen for kvinner er prinsesse.

Ordet er avledet av det latinske *princeps*, som betyr "den som tar den fremste plass" (fra *primus*, som betyr "den første", og *capio*, som betyr "å ta"). 

Under den romerske republikken var Princeps senatus den fremste av senatorene, en rolle som kan minne om stortingspresident; han innkalte til møter i senatet, bestemte dagsordenen, talte først, og skrev referater og brev i senatets navn. Under det romerske prinsipatet, altså keiserriket som regnes som etablert under keiser Augustus fra ca 27 f.Kr, og frem til dominatet (eneveldet) fra ca 284 e.Kr, ble rollen som senatets leder ivaretatt av keiseren. 

Ordet *princeps* gikk i føydaltidens Europa etter hvert over til å bety både regjerende fyrste (som i Machavellis "Il principe") og til å bety kongens eller keiserens sønn ("Prince du sang"). På romanske språk og engelsk brukes ordet prins i dag både om suverene fyrster og om monarkens sønner. I germanske språk utenom engelsk brukes prins utelukkende om ikke-regjerende mannlige medlemmer av et konge- eller fyrstehus.

I Norge brukes ordet *prinsipal* i rettspleien, både om det som er viktigst (kontra det subsidiære), og om advokaten som har andre jurister i sin lære.

## Se også
*Fyrste
*Kronprins
*Konge

## Eksterne lenker
*
Rapping

**Rapping**, eller **rap**, er en betegnelse på en måte å bruke vokal på som inneholder tekster som rimer og framføres på en bestemt rytmisk måte. Rap regnes gjerne som et av de «fire elementene» av hiphop-kulturen, og *rap-musikk* brukes ofte synonymt med *hiphop-musikk*, selv om rapping også blir brukt innen en rekke forskjellige musikkgenre, for eksempel nu metal og eurodance, mens hiphop-musikk ikke trenger å inneholde rap. Tekstene kan handle om alt fra sosiale problemer, hverdagsfilosofi og hverdagspoesi til sterkt politiske tekster.

## Freestyling
En form for rapping er freestyling, hvor utøveren improviserer teksten, ofte inspirert av foregående handlinger av de tilstedeværende, og enda oftere ved «dissing» av motstanderen. Dette foregår ofte som «freestyle battles».

Rapper Juice Wrld var kjent blant annet som freestyle-rapper.

## «Seremonimester»
*MC* er en forkortelse for *Master of Ceremonies* og er i dag synonymt med *rapp-artist*. Innenfor populærmusikk ble termen MC først tatt i bruk i Jamaicas dansehaller hvor man alltid hadde en «seremonimester» på dansetilstelninger. Han introdusere de forskjellige bandene og artistene ved hjelp av rap. Han hadde også andre oppgaver som konferansier, som å  gi praktiske beskjeder, og framføre reklamebudskap fra arrangementets sponsorer.

Uttrykket ble brakt til New York med jamaicanske immigranter på 1970-tallet, og ble en del av den nye musikkstilen hiphop.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norsk hiphop  – Diskografier over norske hiphop-aktører.
* kingsize.no – Hip-hop community
Rap (fysiologi)

**Rap**, eller **eruktasjon**, er luft i magesekken som slippes ut gjennom munnen, i motsetning til tarmgass, der gassen går gjennom tarmen og gir næring til tarmbakterier. Lukten av rap skyldes lukten av mageinnholdet, samt eventuelt dårlig ånde.
Et lite stykke Norge

***Et lite stykke Norge*** er en norsk dokumentarfilm fra 2006 som omhandler Norges involvering i internasjonale konflikter. Den er produsert for TV av Erling Borgen og ble finansiert av Norsk Filmfond, Fritt Ord, NRK og INNSIKT. Den kostet over en million kroner å lage. NRKs andel var rundt 25 prosent. Dokumentaren var omstridt og fikk mye omtale. Mye av striden kom på grunn av at NRKs beslutning om å ikke vise den. 

Filmen hadde førpremiere på Frogner Kino 18. mars 2006. Den var planlagt å bli sendt på NRK (som også hadde vært med på å finansiere den). NRK nektet imidlertid da de mente Borgen hadde vært for ubalansert i sitt kildevalg. Stortingsrepresentant Ågot Valle fra SV mente avgjørelsen var et slag mot ytringsfriheten. Borgen fryktet at NRK hadde blitt utsatt for press fra Aker Kværner om å ikke vise dokumentaren. Dette siden den inneholder påstander om at Aker Kværner hadde vedlikeholdt «forskjellig type utstyr som brukes til vanntortur og lydtortur» på USAs fangeleir på Guantanamo Bay Naval Station på Cuba. 

9. mai 2006 ble filmen vist på TV 2. Omtrent 301 000 personer så den.

Den fikk terningkast én av Dagbladets anmelder Astrid Meland. Hun skrev blant annet at «Filmen er så tendensiøs at den i realiteten står i veien for å avdekke det som er kritikkverdig». Melands anmeldelse ble deretter gjenstand for en omstridt kritikk fra Dagbladets sjefredaktør Helle og kommentator Elvik.

*Et lite stykke Norge* skulle være den første i en serie på tre dokumentarer som Borgen skulle lage for den statlige tv-kanalen NRK. Seriens samletittel var "Det uskyldige Norge". Neste dokumentar i serien skulle handle om Statoil i korrupte u-land, mens den tredje skulle granske etikken rundt statlige og kommunale innkjøp.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Erling Borgen forsvarer filmen'' - Foredrag holdt på Le Monde diplomatiques konferanse i november 2006 (hos Fritt Ord i Oslo).
Rashtriya Jana Morcha

**Rashtriya Jana Morcha** (National People's Front,  Den Nasjonale Folkefronten) var en valgfront for kommunistpartiet NKP (Masal) i Nepal. 

RJM blei trolig grunnlagt i 1999, og blei slått sammen med en annen valgfront sommeren 2002.

I april 2007 skifta valgorganisasjonen **[[Janamorcha Nepal]] (KC)** navn til **[[Rashtriya Jana Morcha (2007)|Rashtriya Jana Morcha]] **. Parentesen (2007) blir uffisielt føyd til for å unngå forveksling med den opprinnelige SJM-organisasjonen.

## Historie

Etter at flerpartidemokrati blei innført i Nepal i 1990, var NKP (Masal)s leder Mohan Bikram Singh i utgangspunktet prinsipielt mot å delta i valg. Hans parti boikotta valget i 1991. Valgboikotten var ikke vellykka, og det var et politisk tilbakeslag for ham at flere andre relativt små kommunistpartier som stilte opp, fikk valgt inn representanter.

Ved det neste parlamentsvalget i 1994 stilte NKP(Masal) flere formelt uavhengige kandidater, og fikk valgt inn 3.

Foran valget i 1999 hadde partiets valgpolitikk omsider dreid 180 grader. Det satsa åpent på  valgdeltakelse, og stifta RJM for å delta. RJM stilte 53 kandidater, fikk 1,4&nbsp;% av stemmene og 5 representanter. RJM blei nest sterkeste venstreparti i parlamentet etter UML, og det største partiet i gruppa av tre kommunistiske småpartier, som også omfatta Nepal Mazdoor Kizan Party og Samyukta Janamorcha Nepal.

## Sammenslåing 2002

I 2002 slo NKP(Masal) seg sammen med NKP (Ekda Kendra).  Det nye, sammenslåtte partiet fikk navnet NKP (Ekda Kendra Masal). 

De to partiene hadde hver sin valgfront, som også slo seg sammen. NKP(Masal)s *Rashtriya Jana Morcha* slo seg sammen med NKP (Ekta Kendra)s Samyukta Janamorcha Nepal. Den nye sammenslåtte valgfronten fikk navnet Janamorcha Nepal, som til sammen fikk 6 parlamentsrepresentanter.

## Det nye RJM (2007)

I løpet av 2006 sprakk JMN i 3 deler. Alle tre fortsatte å bruke JMN-navnet. En av dem, som var under politisk ledelse av Mohan Bikram Singh, blei leda i parlamentet av *Chitra Bahadur KC*, og blei derfor kalt

* **Janamorcha Nepal (KC)** (JMN (KC)). 

Foran valget på *Nepals grunnlovsgivende forsamling* i 2007 registrerte Janamorcha Nepal (Sherchan) dette navnet. De to andre fløyene måtte derfor registrere seg under andre navn.

JMN (KC) valgte da å gå tilbake til navnet til NKP(Mashal)s valgfront fra før 2002, og registrerte seg i april 2007 som *Rashtriya Jana Morcha*. 

Leder var *Chitra Bahadur KC*, som også var leder av det opprinnelige RJM da det gikk inn i Janamorcha Nepal i 2002.

For å unngå forveksling med det RJM som fantes opp til 2002, blir årstallet (2007) noen ganger uoffisielt føyd til:

* **[[Rashtriya Jana Morcha (2007)]]** (RJM (2007) – på engelsk *National People's Front (2007)* (NPF (2007)).

RJM (2007) har 3 representanter i Nepals overgangsparlament 2007.

Internt er valgfronten leda av kommunistpartiet NKP (Ekda Kendra Masal) (Singh).

## Se også
* NKP (Masal)
* NKP (Ekda Kendra)
* NKP (Ekda Kendra Masal)
* Mohan Bikram Singh
* Samyukta Janamorcha Nepal
* Janamorcha Nepal
* Kronologi over kommunismen i Nepal
Hvit Valgallianse

**Hvit Valgallianse** var et norsk politisk parti som ble stiftet i 1995 etter en sammenslåing av Stopp Innvandringen og Hjelp de fremmedkulturelle hjem – ellers mister vi landet vårt. Partilederen var Jack Erik Kjuus.

Partiet stilte til stortingsvalget i 1997 med lister i Oslo, Akershus og Buskerud. Partiet fikk til sammen 463 stemmer. Partiet gikk blant annet inn for å stoppe all innvandring og fjernadopsjon til Norge samt tilbakesending av alle innvandrere som var kommet til Norge etter 1975. For fjernkulturelle skulle dette gjelde fra 1960. Dersom dette ikke ville være mulig gikk partiet inn for sterilisering under tvang. Det samme gjaldt for innvandrere i parforhold med nordmenn. Ifølge partiet selv var dette for å bevare det norske folks etniske sammensetning.

På grunn av disse delene av partiprogrammet ble partileder Kjuus av Oslo byrett dømt til 60 dagers betinget fengsel og 20&nbsp;000 kroner i bot for rasisme. Dommen ble anket til Høyesterett, hvor dommen fra byretten ble opprettholdt.

Som en protest mot dommen trakk partistyret seg kort tid etter. Kjuus trakk seg også ut av politikken. Flere av medlemmene gikk over i det nystartede partiet Nasjonalalliansen. 

## Resultat ved stortingsvalget i 1997

## Referanser



## Eksterne lenker
* 
*
Ifrit

En **ifrit** eller **efreet** (arabisk: *ʻAfrīt*: عفريت, i flertall: *ʻAfārīt*: عفاريت) er en djinn av ild i arabisk mytologi. Ifrit er nevnt i Koranen, Sura-An-Naml som en religiøs skapning.

## Ifrit i populærkultur

Efreet i spillet *[[Heroes of Might and Magic 3]]:<br />
Dette er den nest beste krigeren til fraksjonen *Inferno''. Disse har en egenskap som gjør at hver gang de blir angrepet, blir angriperen skadet av et flammeskjold. Ved død, blir angriperen (morderen) også skadet av flamme.

Efreet er en av nøkkelkrigerne til Inferno, spesielt ved kamper mot fraksjonen Tower.
Tor Halvorsen

**Tor Halvorsen** (1930–1987) var en norsk fagforeningsmann og politiker (Ap). Han var leder for Landsorganisasjonen (LO) i perioden 1977 til 1987.

Halvorsen hadde fagbrev som rørlegger. Fra 1962 var han fastlønnet tillitsmann i Herøya Arbeiderforening, hvor han var formann fra 1965 til 1968. Fra 1968 til 1969 var han instruktør i Arbeidernes Opplysningsforbund (AOF) i Telemark. Deretter ble han valgt inn i LOs toppledelse som sekretær. 

Halvorsen ble miljøvernminister i Trygve Brattelis regjering i 1973, før han året etter ble sosialminister. Han gikk ut av regjeringen i 1976. I 1977 ble Halvorsen valgt til LO-leder, et verv han innehadde fram til sin død.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Biografi fra Arbeiderpartiet
Passasjerskip

Et **passasjerskip** er et skip som er konstruert for å transportere passasjerer. *Den Internasjonale Sjøsikkerhetskonvensjonen (SOLAS)* danner grunnlaget for Sjøfartsdirektoratets regler for norsk skipsfart.  I denne konvensjonen er et passasjerskip definert som et skip som frakter mer enn 12 personer som ikke er engasjert i driften av skipet.

Denne artikkelen befatter seg i hovedsak med havgående skip som *[[Linjeskip (handelsskip)|linjeskip]]*, *[[cruiseskip]]* og til dels *RoPax-skip*.  Overgangen er glidende til de mindre ferjene som omtales i en egen artikkel.

## Historie
Frem til midten av det 20. århundre ble store passasjerskip hovedsakelig brukt til passasjerbefordring. Det var regulære passasjerruter over store havstrekninger fra Det fjerne østen over Stillehavet til Nord-Amerika og fra Europa over Atlanterhavet til Nord-Amerika. På attenhundretallet og tidlig på nittenhundretallet gikk det skip fra Europa praktisk talt daglig.

Med tiden utkonkurrerte flyene passasjerskipene som viktigste transportmiddel over slike strekninger. De største passasjerskipene har etter hvert blitt cruiseskipene som tilbyr opplevelser og underholdning fremfor transport.

Det første cruiseskipet som nådde samme størrelse som de tradisjonelle linjeskipene var SS «Norway». Nordmannen Knut Kloster ga skipet dette navnet etter at det tidligere linjeskipet SS «France» hadde vært igjennom en større ombygging på 1980-tallet. Det største cruiseskip til nå er «Freedom of the Seas» som er eiet av *Royal Caribbean Cruise Line*. Det kan ta 3&nbsp;600 passasjerer, det er 339 meter langt og måler 158&nbsp;000 brt.

## Tidenes største passasjerskip

## Gjenkjennelse

Havgående passasjerskip er lettest gjenkjennelige på store overbygg i hele skipets bredde. Overbygget danner terrasser akter som skaper dekksareal i ly. Det store antallet passasjerer krever også et stort antall livbåter som vil ligge i en linje langs store deler av skipssiden.

Skipene skal ha et tiltalene ytre samt være kjøligst mulig innvendig. Derfor males skipne som regel i hvitt. Det er også vanlig å velge marineblå farge på skroget.

## Norske redere
I emigrasjonstiden gikk mange skip i linjetrafikk til Nord-Amerika. Den Norske Amerikalinje seilte med flere skip igjennom en periode på 70 år fra 1910. Restene av dette rederiet er nå en del av *Cunard Line*.

Norske redere var blant pionerene da cruisefarten begynte å vokse hurtig på 1980-tallet. *Norwegian Cruise Line* er solgt til asiatiske interesser, men Royal Caribbean Cruises Ltd, har rederiet *Anders Wilhelmsen* som hovedaksjonær.

## Se også

* Skip
* Cruiseskip
* Elvecruise

## Kilder
*Durand, Jean-François.  Autour du Monde Paquebots. Cruise ships around the world.  Editions marines, 1996.
*Marin, Pierre-Henri. Les paquebots, ambassadeurs des mers. Paris: Gallimard, 1989.
*«Queen Mary 2»
*«Freedom of the Seas»

## Eksterne lenker
*
Internt fordreven person

**Internt fordreven person** er betegnelsen på noen som er på flukt i eget land. Vanligste årsaker kan være væpnet konflikt, vold, brudd på menneskerettighetene eller naturkatastrofer. I motsetning til flyktninger har ikke internt fordrevne noen spesiell status under internasjonal lov og heller ikke eget FN-organ som kan gi dem beskyttelse. Det er meget omstridt om verdenssamfunnet skal gripe inn for å gi en beskyttelse av slike flyktninger. FN har imidlertid bidratt til å utvikle et veiledende rammeverk (Guiding Principles on Internal Displacement). Disse retningslinjene sier at myndighetene er ansvarlig for internt fordrevne i egen stat.

Ifølge Internal Displacement Monitoring Centre var det anslagsvis 1,2 millioner internt fordrevne i 1982. Dette tallet hadde økte til anslagsvis 38 millioner i 2015.

Det er FNs høykommissær for flyktninger (UNHCR) som har hovedansvaret for flyktningene i verden. Men FNs definisjon av en flyktninger omfatter bare dem som har flyktet fra hjemlandet sitt. Definisjonen tar altså ikke med alle dem som er flyktninger i sitt eget land – internflyktninger. 

Man regner med at det er rundt 25 millioner internflyktninger i verden i dag. De fleste av dem holder til i Asia. Her er det omtrent 4 millioner palestinske flyktninger, 2,5 fra Afghanistan og 3 millioner fra Irak. Afrika er den delen av verden som har flest internflyktninger. Det er borgerkriger som for det meste skaper internflyktninger.

Selv om Internflyktninger faller utenfor FNs definisjon, er det mange land, blant annet Norge, som tar imot dem som flyktninger.

## Referanser


## Eksterne lenker
* FN-sambandet Internt fordrevne
Aleksandr Morozevitsj

**Aleksandr Sergejevitsj Morozevitsj** (ru. *Александр Сергеевич Морозевич*,
født 18. juli 1977) er en russisk sjakkspiller. Han slo gjennom i turneringen i Lloyd Banks i 1994, da han som 17-åring oppnådde poengsummen 10,5 av 11 i et sterkt internasjonalt felt. Allerede den gang gjorde han seg bemerket med en sans for kompliserte og uvanlige stillinger, og en slags egen logikk for hvordan brikkene skal plasseres. Spillestilen gjorde at han scoret høyt mot lavere ratede spillere, men mot den ypperste verdenseliten ble han straffet for svakhetene han pådro seg i stillingene sine. Det gjorde at han aldri nådde helt på topp i klassisk sjakk (eller sjakk med normal betenkningstid til forskjell fra lynsjakk og hurtigsjakk, der betenkingstiden er kortere).

I blindsjakk (sjakk der spillerne ikke får se brettet, men må huske hvor brikkene er plassert) har han også dominert i verdenseliten, med årlige topprestasjoner i blind- og hurtigsjakkturneringen Melody Amber i Monaco. I mars 2006 vant han blindsjakkdelen igjen, med 9,5 poeng av 11. Det gav han delt førsteplass sammenlagt, med inderen Viswanathan Anand.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 25 kritiske stillinger fra Morozevitsjs partier
Faktorisering

**Faktorisering** er en prosess for å dele opp et matematisk uttrykk som for eksempel en ligning eller et tall i mindre enheter (faktorer) som kan ganges sammen for å få det opprinnelige uttrykket. Primtall kan ikke faktoriseres. Det vanligste er å faktorisere utrykkene helt til det bare er primtall igjen. Faktorisering kan være nyttig å kunne, fordi man kan få bruk for det for å gjøre brøker likeverdige. 
## Eksempler
### Algebraiske uttrykk
Faktorisering blir brukt mye for å dele opp algebraiske uttrykk:
x + x^2 = x(1 + x)\ 

## Faktorisering av andregradsuttrykk
ax^2+bx+c = 0
Man får da to løsninger, x_1 og x_2. Faktoriseringen er da:  a(x-x_1)(x-x_2)
Dersom x_1 = x_2, så blir faktoriseringen:  a(x-x_1)^2 eller  a(x-x_2)^2.

## Kvadratsetningene
Kvadratsetningene blir normalt brukt motsatt ved faktorisering, enn når uttrykk trekkes sammen.

Setningene er:
#(a+b)^2 = a^2+2ab+b^2
#(a-b)^2= a^2-2ab+b^2
#(a+b)(a-b)= a^2-b^2
Sånt som skjer

***Sånt som skjer*** er ei novellesamling av Laila Stien. Den ble utgitt i 1988, og var forfatterens fjerde novellesamling. Her viser hun at vanlige menneskers liv i hverdagsnære og lite glamorøse omgivelser også kan gi stoff til novellen med dens krav til overraskende og brå vendinger. Som oftest handler det om mann og kvinne og den vanskelige kjærligheten. Personene er alle nordfra og snakker dialekt; dessuten er synsvinkelen som regel personlig, og stilen er farga av personenes muntlige uttrykksmåte.

*Spiller ingen rolle* er historia om anleggsarbeideren med hjemmeværende kone som lever et jevnt og rolig liv, helt til det flytter nye naboer inn over gangen med borgerlige vaner og verdier. Det blir rot i ekteskapet, og det ender med at brakkekameraten, som tidligere nesten ikke har gitt lyd fra seg, må si de forløsende ord.

*Hvit brud* er om to unge mennesker som går fra forelskelse via graviditet og vielse til et samliv som viser seg å bli komplisert. De får ikke til å snakke med hverandre om de ulike forventningene de har til samlivet, og hennes ordløse bønn om nærhet tar form av irrasjonelle handlinger som forvirrer og forskrekker han.

*Det går alltid et tog* er ei lita fortelling om ei ung, enslig mor som kommer for seint til et stevnemøte når ungen ikke vil roe seg. Men tap for én blir til vinning for en annen; for den eldre, barnløse kvinna som sitter barnevakt er samværet med det vesle barnet en rik stund. 

*Reisen til Benidorm* blir avbestilt etter at han har truffet henne på Maritim bar i byen. Men situasjonen er vanskelig: Hun er vokalist i et utenlandsk danseorkester, mens han er en ganske vanlig arbeider som lengter etter kjærligheten. Han satser alt, og fallet må bli deretter.

*Takk for sist* handler om forholdet mellom fornuft og følelser. Forelskelsen tar gjerne helt andre veier enn fornuften tilsier.

«*Sånt som skjer*», prøver han å forklare et sidesprang med. Men hun lar han ikke få fred, og forfølger han med spørsmål til det blir uutholdelig i huset. Kanskje er likevel ikke den fremmede kvinna hovedgrunnen til at forholdet skranter, kanskje er det like mye det tette forholdet mannen har til mora si.

*Høl i himmelen* er sprekken som åpner seg i det tunge skydekket når hun endelig har klart å komme seg ut av et umake forhold til en mann som åpenbart mener at hun ikke er fin nok for han.

*Ros-Mari* følger vi gjennom et langt ekteskap med Hans – danseløve, livskunstner og periodedranker. Alle mener at hun hadde fortjent bedre enn å drages med en slik ustadig ektemann, men Ros-Mari holder fast ved Hans og bærer over med alle feiltrinna, så nær som ett. Fra da av blir forholdet et helt annet.
Tankeforstyrrelse

**Tankeforstyrrelser** betegner i psykiatrien en forstyrret tenkning som ofte opptrer i forbindelse med schizofreni eller andre psykotiske lidelser. Begrepet beskriver en grunnleggende forstyrrelse i bevisst tenkning. Forstyrrelsen kan eksempelvis komme til uttrykk som patologisk taletrang, tankeflukt, tankeblokk, assosiasjonsfortyrrelser, neologismer, inkoherens, logisk brist og ordsalat.

## Referanser
Ross-shire

**Ross-shire** (skotsk-gælisk *Siorrachd Rois*), eller vanligvis kun **Ross**, var et administrativt område i Skottland, med grenser mot Sutherland, Cromartyshire (hvor det hadde mange enklaver), Inverness-shire og med en eksklave av Nairnshire. Fylket inkluderte også den nordlige delen av øya Lewis på Hebridene.

Navnet Ross kommer antagelig fra et gælisk ord som betyr *hovedland* – med muligens referanse til Black Isle. Ross er en historisk region og derfor er tillegget **–shire** en heller merkelig og overflødig anglisering.

I 1889 ble Ross-shire, sammen med Cromartyshire, en del av det nylige dannede grevskapet Ross og Cromarty. Loven av 1889 slo også fast at «grevskapene Ross og Cromarty skal opphøre å eksistere som egne grevskap, og skal bli forent for alle hensikter uansett, under navnet grevskapet Ross and Cromarty.» Det tilhører i dag regionen Highland, unntatt den nordlige delen av Lewis og Harris som er del av regionen Ytre Hebridene.

Dingwall var det tradisjonelle administrasjonsbyen til Ross-shire.

Navnene Ross-shire og Ross fortsetter likevel å bli brukt kulturelt. Avisen *Ross-shire Journal* dekker området. Dingwalls største fotballklubb heter Ross County.

## Eksterne lenker
*
Nardo Fotballklubb

**Nardo Fotballklubb** (stiftet 14. januar 1971) er en norsk fotballklubb fra bydelen Nardo i Trondheim. Klubben ble stiftet av en utbrytergruppe fra fotballklubben Nidelv. Fra den dag av har klubben utviklet seg til å bli en klubb med over 600 medlemmer og et A-lag i 2. divisjon, et B-lag i 3.divisjon.

**Damelaget til Nardo fotballklubb** ble stiftet i 2014 og startet i 4. divisjon. I første sesong rykket de opp til 3.divisjon, og i den tredje sesongen rykket de opp til 2.divisjon der de fortsatt er. I sesongen 2018 havnet de på nedrykksplass, men ble reddet etter et annet lag trakk seg.

## Tabellen

## Kjente spillere fra Nardo
*Roar Stokke
*Roar Strand
*Odd Inge Olsen
*Andreas Nordvik
*Heidi Pedersen
*Solfrid Andersen
*Tor Gunnar Johnsen
*Fredrik Horn
*Martin Lundal
*Sverre Nypan
*Ole Sæter
*Magnus Holte
*Arne Gunnes
*Erik Tønne
*Arild Nordfjærn

## Nissekollen kunstgress

## Eksterne lenker
*