Kunstneraksjon-74

**Kunstneraksjon-74** er en betegnelse på en norsk bevegelse blant bildekunstnere, kunsthåndverkere og andre kunstnere. Bevegelsen startet i forbindelse med Unge Kunstneres Samfunds 50-årsjubileum i 1971, da ble det en ny oppvåkning og ”opprør” fra medlemmenes side som spredte seg til andre kunstnergrupperinger. 

Det kunstnerpolitiske grunnlaget hadde sitt utgangspunkt i en tverrfaglig koalisjon hvis formål var å samle ulike kunstnergrupper om et avgrenset prosjekt for å bedre deres sosiale og økonomiske situasjon. I tillegg til de regionale kunstnersentra ble også viktige statlige ordninger som vederlagsordningen, garantiinntekten og Utsmykningsfondet etablert i etterkant av aksjonen.

## Initativtagere og komitémedlemmer
En sentral aktør i aksjonen var siviløkonom Aina Helgesen, som i 1970 hadde gjennomført den første levekårsundersøkelse som kartla norske kunstneres økonomiske og sosiale situasjon ved Institutt for samfunnsforskning.
    
Leder for Unge Kunstneres Samfund (UKS) i 1974 Eva Lange var en av initiativtagerne til Kunstneraksjon-74 og medlem av aksjonens arbeidsutvalg.

Foreningen nyMusikk var preget av kunstnerpolitikken som etterhvert kom på dagsorden. Foreningens to formenn på denne tiden var Kåre Kolberg (1970–1973) og John Persen (1974–1976), som begge ble sentrale aktører i Kunstneraksjon-74 og viktige kulturpolitiske talsmenn for den nye musikken.

Komponist og musiker John Persen var en av initiativtakerne og leder for aksjonskomiteen.

Komponist, organist og musikkritiker Kåre Kolberg ledet aksjonens samarbeidskommisjon.

Billedkunstner Per Kleiva var en stor pådriver for å bedre kunstneres rettigheter, og deltok i Kunstneraksjon-74. Keramiker Yngvil Fagerheim og kunsthåndverker og designer Lise Skjåk Bræk var aktive i Kunstneraksjon-74 og organisasjonsarbeid i etableringen av Norske Kunsthåndverkere i 1975.

## Forfatternes tilslutning
Forfatterforeningen sluttet seg ikke umiddelbart til aksjonen, selv om flere av forfatterne stilte. Forfatterne Edvard Hoem og Bjørn Nilsen var aktive deltagere i Kunstneraksjon-74. På et medlemsmøte 29. september 1974 fikk aksjonen enstemmig støtte, og Forfatterforeningen ble da med i aksjonen.

Bjørn Nilsen beskrev aksjonen slik i ettertid:«Det var en egen organisasjon, Kunstneraksjon-74. Den var viktig og felles for alle kunstnerne. Den hadde stor prestisje og flertallet av norske kunstnere støttet den, i hvert fall som sympatisører. Når den tillyste demonstrasjoner eller markeringer, så merket de seg det godt i regjeringskvartalet.» representerte forfatterne og Arnljot Eggen representerte dramatikerne i Kunstneraksjon-74. Oslo var senteret for aksjonen, men det var komiteer også i Bergen, Tromsø og Kristiansand.
 
Tilsammen ca 1800 skapende kunstnere deltok i Kunstneraksjon-74.

## Norges kunstnerråd
Kunstneraksjon-74 arbeidet parallelt med Norges kunstnerråds virksomhet, som i etterkant tok opp tre viktige saker som Kunstneraksjonen 1974 hadde rettet oppmerksomheten mot:

* økt bruk av samtidskunst,
* bedre betaling for bruk av samtidskunst (bl.a. ved visningsvederlag),
* garantert minsteinntekt (GMI) for kunstnere

## Kunstneraksjonen videreføres
Victor Lind var formann i Norske Billedkunstnere 1974–1975 og formann i Kunstneraksjon 1976–1977.

I 1976 ble de tre første regionale kunstnersentere, eller «profesjonelle, kunstnerstyrte formidlingsinstitusjonene» etablert i Norge, som et resultat av en ny statlig kunstpolitikk med fokus på kunstnerstyrt formidling som et demokratisk prinsipp. Det ble bestemt at kunstnersentrene skulle eies av kunstnernes egne fagorganisasjoner, ha egne tillitsvalgte kunstnere i styrer og juryer, og ivareta et desentralisert tilbud til billedkunstnere og kunsthåndverkere. Videre skulle kunstnersentrene jobbe for økt bruk av kunst og bedring av kunstnernes arbeidsvilkår.

Historisk sett har norske kunstnere lang tradisjon for å organisere seg, helt fra oppstarten av Statens Høstutstilling i 1882 med den påfølgende etableringen av Bildende Kunstneres Styre i 1888, arbeidet med å samle inn penger til Kunstnernes Hus, opprettelsen av ulike organisasjoner basert på kjønn (Kvinnelige kunstneres forening), alder (Unge Kunstneres Samfund), fag (Tegnerforbundet, Norske Grafikere) og bosted (Trøndelag Bildende Kunstnere,TBK, etablert i 1931).

## Referanser