open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lamborghini Cheetah

**Lamborghini Cheetah** var den italienske bilfabrikken Lamborghinis første forsøk på et terrengkjøretøy som ikke var en traktor. 

Den ble bygget på kontrakt fra Mobility Technology International, som i sin tur hadde en kontrakt med det amerikanske forsvaret om å designe og bygge et nytt terrengkjøretøy. Grunnlaget for designet kom fra MTI, og var i stor grad en kopi av Food Machinery Corporations XR 311 prototype, utviklet for forsvaret i 1970. Dette resulterte i et søksmål fra FMC mot MTI og Lamborghini i 1977, da Cheetah ble presentert på bilutstillingen i Genève. XR 311 og Cheetah kan anses som forgjengere til dagens HMMWV.

Cheetah ble bygget i San José, California, og ble sendt til Sant'Agata Bolognese etter montering slik at Lamborghini kunne gjøre de siste justeringer. De bestemte seg for å montere en stor, vanntett 5,9 liters Chrysler-motor som leverte 180 hk, montert bak, og koplet til en tre trinns automatisk girkasse. Karosseriet var glassfiber, og inne var det nok plass til fire fullt utstyrte soldater i tillegg til sjåføren.

Monteringen av motoren bak sørget for at Cheetah hadde svært dårlige kjøreegenskaper, og motorvalget var heller ikke kraftig nok til det tunge kjøretøyet (2.042 kg), noe som resulterte i dårlige ytelser.

Det amerikanske militæret testet Cheetah, og endte med å ødelegge den eneste prototypen. De ødelagte restene ble aldri returnert til Lamborghini eller MTI. Til slutt ble kontrakten tildelt AM General og deres liknende HMMWV.

Cheetah-fiaskoen og Lamborghinis økonomiske problemer ledet til at BMW kansellerte kontrakten om utvikling av deres BMW M1.

Lamborghini utviklet senere Lamborghini LM002 – med et liknende utseende, men med en Lamborghini V12-motor fra Lamborghini Countach montert foran.
## Referanser
Teresa del Po

**Teresa del Po** (født 1649, død 1716) var en italiensk maler. Hun kom fra en kunstnerfamilie; hun var datter av Pietro del Po og bror til Andrea og Giacomo del Po. Teresas datter Victoria ble også kunstner. De av hennes verker som fortsatt er i behold, deriblant hennes maleri av Apollo og Daphne, viser at hun spesialiserte seg på scener fra mytologien.  Hun malte også en del portretter og ble valgt inn i *Academy of Saint Luke* i 1675.

## Verker i utvalg
* *«Sainte Famille et Saint Jean-Baptiste»*
* *«Maddalena in estasi»*
* *«Sainte et prière»*
* *«The Visitation»*, etter Pietro del Po

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kort biografi hos Fine Arts Museum of San Francisco
Gløersen

**Gløersen** er en norsk slekt og slektsnavn. I dag er det 160 personer med Gløersen som etternavn i Norge.

## Stamfar
Alle nålevende *Gløersener* nedstammer fra lensmann *Gløer Jonsen Rønneld* (død 23. juni 1713) fra Lensmandsgården Rønneld østre i Skjeberg, Østfold. Slektens første kjente mann var Gløer Jonsens farfar, *Halvard Haagensen Rønneld* (ca. 1580-1660), kongelig toller og lensmann i Skjeberg.

Slekten har to hovedlinjer gjennom *Gløer Jonsens* 
* sønn Ole Gløersen (1673–1734), agnatiske linje, og 
* datter Karen Gløersdatter (1677–1754), gift med Jørgen Hansen Guslund i Skjeberg, kognatiske linje

## Navnet Gløer
**Gløer** er et norsk mannsnavn, som alltid har vært et sjeldent navn. 
Gløer er forkortelse av *Gløder*, norrønt *Glœðir*, av verbet *glœða*, 'gløde'; også skrevet Glør, Gløder.

Gløder var guden Tors tilnavn, idet han i egenskap av tordengud og lynildens ophav kaltes *gløderen*.

## Segl og slektsvåpen
I sitt segl hadde stamfaren Gløer Jonsen bildet av en due, men dette ble ikke brukt etter hans død. Iallfall fra 1747 har slektsvåpenet vært i skjoldet et alter med en flammende offerild, tent av lynstråler fra skjoldhjørnet. På hjelmen er hjelmtegnet et røkelseskar. De heraldiske fargene (tinkturene) er ukjente.

Altermotivet gjør det til et talende våpen som viser til navnet *Gløer*. Kanskje skal det også symbolisere de betydelige lidelsene som stamfarens enke og barn opplevde i krigen mot Karl XII, idet gården deres og meget løsøre forsvant. Omtrent på denne tid må det nye seglet ha oppstått.

Som i andre slekter har ellers andre segl og våpenskjold vært brukt etter eiernes smak og behag.

Den kognatiske slekten Gløersen har – iallfall fra 1757 – ført et slektsvåpen med i sølv skjold røde flammer fra to liggende, avhuggete, brune trestammer. Som hjelmtegn en harniskkledt arm som holder et sverd.

## Kjente Gløersener
* Ole Gløersen (1673–1734), Halden, kjøpmann og sagbrukseier
* Erik Gløersen (1706–1796), Stange, prokurator, lagtingsskriver
* Ole Gløersen (1748–1817), Halden, skipsfører og skipsreder
* Erik Gløersen (1751–1819), sorenskriver i Nordre Hedmark
* Helene Gløersen (1860–1937), kunstner, sanger og musikkpedagog
* Jacob Gløersen (1852–1912), kunstner og maler
* Andreas Tanberg Gløersen (1836–1904), forstmester
* (Ole) Kristian Gløersen (1838–1916), forfatter
* Kari Gløersen (1871–1958), forfatter
* Inger Alver Gløersen, (1892–1982), kunsthistoriker
* Christian August Gløersen (1892–1922), musiker
* Jørgen Gløersen, ingeniør, slektshistoriker
* Rune Gløersen, IT-direktør i Statistisk sentralbyrå
* Per Gloersen, forsker, NASA
* Anders Gløersen (1986- ), skiløper

## Litteratur
* Holmsen, Cato. *Slekten Gløersen med sidelinjer*. 1929 (som bygger på neste bok:)
* Gløersen, Andreas Tandberg. *Stamtavle over slægten Gløersen*. 1897
* Hans Cappelen: *Norske slektsvåpen* Oslo 1969 (2. opplag 1976)
* Herman Leopoldus Løvenskiold: *Heraldisk nøkkel*, Oslo 1978

## Se også
* Segl og Slektsvåpen
* Østfold
* Fredrikshald
* Skjeberg

## Referanser
Imst (distrikt)

**Distriktet Imst** er et av ni forvaltningsdistrikter (*Bezirke*) i den østerrikske delstaten Tirol. Det er oppkalt etter byen Imst, som er forvaltningssetet. Nabodistriktene er Landeck i øst, Reutte i nord og Innsbruck Land i vest; dessuten berører det så vidt Bayern (Tyskland) i nord og grenser til Syd-Tirol (Italia) i syd. Distriktet har til sammen 53&nbsp;000 innbyggere (2001) og dekker et areal på 1700&nbsp;km².

Distriktet Imst består av det midterste avsnittet av Oberinntal samt sidedalene Gurgltal i nord og Pitztal og Ötztal i syd.

## Kommuner
Distriktet Imst har 24 kommuner:
Gimle skole (Bergen)

**Gimle skole** er en kommunal ungdomsskole på Kronstad i Årstad bydel i Bergen. Skolen åpnet i 1966, og har i dag plass til 600 elever og en barnehage. Skolens elever kommer fra barneskolene Haukeland, Kronstad, Fridalen, Landås og Slettebakken.

## Historie
I slutten av 1950-årene uttrykte Universitetet i Bergen et ønske om å overta Sydneshaugen skole. For å realisere dette ønsket trengte elever og lærere en ny skole. 8. mars 1965 vedtok Bergen Skolestyre å bygge en ny ungdomsskole på Haukelandsmyren: Gimle skole. 

Skolen åpnet i 1966, offisielt i 1967. Skolen er bygget i en funksjonalistisk stil, og tegnet av arkitekt Arne Schanke. I tillegg til elevene fra Sydneshaugen skole kom det også nye elever fra barneskolene Kronstad, Fridalen og Slettebakken. Det første året gikk det ca. 800 elever på skolen, fordelt på 30 klasser.

Gimle skole har hatt en del leieboere gjennom årene. Blant dem er Spesialsenter for hjerneskadde elever (1960-tallet), som var en fortsettelse av barnetrinnet ved Nordnes skole. Fra midten av 1970-tallet til midten av 1990-tallet var Gimle videregående skole leietager (de flyttet videre til Sandsli videregående skole). Andre leietagere har vært Voksenopplæringen og Christiegården (Institusjon for psykisk og fysisk handikappede barn)   

I 1995 ble Ulriken ungdomsskole på Landås lagt ned og lærere og elever flyttet over til Gimle skole.

Skolen benytter Haukelandshallen til gymnastikk og Kronstad Barneskole til svømmeundervisning. 

Arkivet etter Gimle skole er oppbevart ved Bergen Byarkiv.

## Skolen i media
Den 3. mai 2011 fikk skolen stor medieoppmerksomhet da det ble sendt en trusselmelding på e-post til VG Nett med en trussel om massakre på Gimle skole i Bergen, St. Olavs vei 20. Væpnede politistyrker rykket ut til skolen sammen med ambulanser, og Haukeland universitetssykehus ble satt i akuttberedskap. Alle elevene ble evakuert til Haukelandshallen. Etter omfattende søk og undersøkelser på og ved skolen, ble aksjonen avblåst.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  G for Gimle (Skoleavis)
*
Pawnee

**Pawnee** er et nordamerikansk urfolk fra de store slettene (prærien) i det sentrale USA. Historisk har de levd i Nebraska og nordlige Kansas, men er i dag basert i Oklahoma. 

De er føderalt anerkjent av de amerikanske myndigheter som **Pawnee Nation of Oklahoma**, som har hovedkontor i Pawnee i Oklahoma. Deres pawneespråk tilhører den kaddanske språkfamilien, og deres navn på seg selv er *Chatiks si chatiks* eller «Men of Men» på engelsk.

Historisk sett bodde pawneefolket i landsbyer med jordhytter nær elvene Loup, Republican og South Platte. De faste landsbyene huset to eller flere familier og tjue eller flere mennesker. Pawnee-stammens økonomiske aktiviteter gjennom året vekslet mellom å dyrke avlinger og jakte på bison. På 1700-tallet var pawneene allierte med Frankrike og spilte en viktig rolle i å begrense den spanske utvidelsen på de store slettene. Pawneene bekjempet Spanias utsendinger for godt i et slag i 1720.

De levde langs elveområdene Loup (*ickariʾ*) og Platte (*kíckatuus*) i århundrer. Imidlertid begynte flere stammer fra de store innsjøene å bevege seg inn på de store slettene (Great Plains) og trenge inn på pawneenes områder, blant disse dakotafolket, lakota (*páhriksukat / paahíksukat*) («kutte hals») og cheyenne (*sáhe / sáhi*). Arapaho (*sáriʾitihka*) («hundespiser») flyttet også inn i området til pawneene. Samlet omtalte pawneefolket disse stammene som *cárarat* («fiendestamme») eller *cahriksuupiíruʾ* («fiende»). Pawnee var tidvis i krig med comanchestammen (*raaríhtaʾ*) og kiowaene (*káʾiwa*) lenger sør.

## Demografi
På begynnelsen av 1700-tallet utgjorde pawneefolket mer enn 60 000 mennesker. 

På begynnelsen av 1800-tallet levde rundt beregnet 10 000 til 12 000 fra pawneefolket i Nebraska. Grunnet deres få antall hadde de lite å frykte fra sine tradisjonelle fiender.

I løpet av 1800-tallet førte smittsomme sykdommer og epidemier av kopper og kolera fra europeere til at pawnee-stammen nesten ble utryddet. I 1860 var pawneebefolkningen redusert til bare 4000. Den sank ytterligere mellom 1857 og 1876, på grunn av sykdom, avlingssvikt, krigføring og regjeringens rasjoneringspolitikk, til færre enn 2000 mennesker, hvoretter pawneene ble tvunget til å flytte til Indianerterritoriet (*Indian Territory*), som senere ble Oklahoma. Ved 1900 var det bare rundt 600 igjen. På slutten av 1900-tallet hadde befolkningen økt til rundt 2400, hvorav de fleste bodde rundt hovedkvarteret til stammerådet i Pawnee i Oklahoma.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Big Red

**Big Red** er en amerikansk tyggegummi med kanelsmak, som også produseres i Skandinavia. Tyggegummien produseres av Wrigley's, og ble opprinnelig lansert i 1975. I USA produseres tyggegummien med kunstige søtningsmidler, mens den i Skandinavia produseres med sukker. 

## Eksterne lenker
* Wrigley's side om Big Red   
* Retro Junk, en nostalgiside om 1980-tallet, der man kan se to forskjellige Big Red-reklamer
Panfløyte

**Panfløyte** er et blåseinstrument som er satt sammen av piper som ligger etter hverandre. Pipene kan være åpne eller lukket i bunnen, men lyden dannes av at luftsøylen fra munnen spaltes mot den borteste kanten av røret. Fløyten er oftest laget av bambus, men kan også lages i tre, metall og keramikk. Rørene festes sammen i en eller flere rekker, og kan variere stort i antall. Ingen vet når og hvem som oppfant panfløyten, og vi har urgamle tradisjoner av den på alle kontinentene. Selve ordet "panfløyte", henspiller på guden Pan i gresk mytologi, skogens og gjeternes Gud. Mytologien har det til at han oppfant fløyta si i kjølvannet av en mislykket kjærestesjakt, og at den vakre og lengselsfulle lyden minte han om stemmen til sin hjertes utkårede, nymfen Syrinx. 

Rumenerne har imidlertid utviklet en fløyteutforming (rørene limes sammen i en bue, og kalles på rumensk "nai") og blåseteknikk (bl.a. svært raske dobbel og trippel ansatser), og i den rumenske folkemusikken er panfløyten nærmest som hardingfela å regne i vår egen norske folkemusikk. Gheorghi Zamfir, eksilrumener bosatt i Frankrike i flere år, er på mange måter den som introduserte panfløyta  til et bredere lag av befolkningen i Vest-Europa, og hans musikk finnes vel i mang et norsk hjems CD-samling av "sviskemusikk".

I Norge har Roar Engelberg gjort mye for å gjøre instrumentet kjent. Han har også arrangert flere sommerkurs, gitt privat undervisning og hatt en omfattende konsertvirksomhet, bl.a. gjennom Rikskonsertene.

## Eksterne lenker
Sony Acid Pro

**Sony Acid Pro** er et avansert musikkprogram laget av Sony. Den nyeste versjonen heter Sony Acid Pro 7.0. Opprinnelig var det laget av Sonic Foundry, men det ble kjøpt av Sony. Det kjører på alle versjoner av Microsoft Windows etter Windows 2000.

Sony Acid Pro er et kraftig redigeringsprogram som kan strekke eller krympe lyd uten å endre lydens frekvens (pitch), noe som ellers er et problem. Programmet har 20 DirectX audio effekter inkludert og bruker den kraftige nye Media Manager-teknologien, Beatmapper og Chopper. I tillegg har det mulighet for å mikse i 5.1 channel surround. 
## Eksterne lenker
*
Kristine Eikrem Engeset

**Kristine Eikrem Engeset** (født 1988) er norsk friidrettsutøver.

Hun deltok i junior-VM i friidrett i Beijing 2006 på 1500 m. Hun kvalifiserte seg til finalen, der hun kom på 12.-plass. Under et innendørsstevne i Stockholm 20. februar 2007 slo hun Ingrid Kristiansens 21 år gamle norgesrekord på 1500 m innendørs med tiden 4.16.07.

Under junior-EM 2007 i Hengelo tok hun sølv på 3000 m hinder bak lagvenninnen Karoline Grøvdal Bjerkeli‎. Hun ble også nr 4 på 3000 m. Til tross for sterke advarsler ble både Engeset og Grøvdal tatt ut til senior-VM i Osaka senere på sesongen, men ingen av dem kvalifiserte seg for finalen på 3000 m hinder. I november 2007 ble hun nordisk mester i terrengløp for junior.

Høsten 2007 var hun, sammen med Jamaicas sprintstjerne Usain Bolt, utstyrsmerket Pumas fotomodell for 2008-kolleksjonen.

Engeset har løpt for Ørsta IL, Tingvoll IL, IL Skjalg, SK Vidar og IK Tjalve. Hun løper i dag for IL Norna-Salhus.

## Personlige rekorder

* Oppdatert per 15. oktober 2015 (noen av plasseringene er omtrentlige, siden alle lister ikke er oppdaterte etter 2011).

## Medaljer i norske mesterskap

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* friidrett.no sider med alle tiders lister i Norge
* Kjendis: Her er Puma-bildene av den norske idrettsstjerna
Nybrua i Oslo

**Nybrua** er en bro over Akerselva i Oslo. Broen ligger i bydel Grünerløkka og forbinder Storgaten og strøket Hausmannsområdet med Trondheimsveien og Thorvald Meyers gate på Grünerløkka.

Nybrua ble bygget i 1827. Samtidig ble Storgaten forlenget og nedre del av Trondheimsveien anlagt. Som Christianias viktigste innfartsvei fra nord, ble dette en del av Trondhjemske hovedvei. Tidligere hadde nåværende Brugata, Vaterlands bru og Lakkegata dannet hovedveien nordover fra byen.

Nybrua er senere utvidet og forsterket for å tåle trikk og moderne biltrafikk, men deler av den originale brua er fortsatt synlig.

## Litteratur
* Knut Are Tvedt (red): *[[Oslo byleksikon]]*, Kunnskapsforlaget 2010, side 402, ISBN 978-82-573-1760-7

## Eksterne lenker
* 
*
Ekstern harddisk

**Ekstern harddisk** (*norsk: Eksternt platelager*) er et platelager som kobles til en datamaskin via kabler. Eksterne platelagre gjør det derfor enkelt å øke minnekapasiteten utover den som finnes internt i maskinen, samtidig som data enkelt kan overføres til en annen maskin, transporteres til et annet sted eller sikres fysisk i en safe eller et hvelv.

Et eksternt platelager beskyttes av et eget kabinett og har sin egen strømforsyning (intern eller ekstern). Den kan også ha strømforsyningen integrert i tilkoblingskabelen som i Firewire-grensesnittet.

Platelageret kan være av alle størrelser som er i salg, men 3,5 tommers plater er det vanligste. En ekstern plate med 3,5 tommers diameter er ganske stor og tung, så personer som ofte tar med seg en del data benytter ofte en 2,5 tommers plate. Disse benytter plater som er laget for bærbare maskiner.

Det eksterne platelageres knyttes til PC-en via kabel. Den mest vanlige er å ha et USB-grensesnitt, men også Firewire og SCSI brukes. Noen NAS disker kan også fungere som eksterne disker, men disse har også en standard ethernetutgang som gjør at disse er selvstendige maskiner også.
Michael Collins

**Michael Collins** er navnet til flere personer:

* Michael Collins (1890–1922), irsk politiker og offiser (1890&ndash;1922)
** Michael Collins (film), filmatisering av hans liv
* Michael Collins (astronaut), italiensk-amerikansk astronaut (1930&ndash;2021)
* Michael Collins (fotballspiller), irsk fotballspiller (1990&ndash;)
* Michael Collins (skuespiller), en britisk skuespiller (f. 1921, d. 1979)
Regine Olsen

**Regine Olsen** (født 23. januar 1822, død 18. mars 1904) var en dansk kvinne som hovedsakelig huskes for i en kort periode å ha vært forlovet med filosofen og teologen Søren Kierkegaard i perioden september 1840 til oktober 1841. Hun ble senere gift med Johan Frederik Schlegel.

Olsen forlovet seg med den ni år eldre Kierkegaard i 1840. Etter et drøyt år brøt han forlovelsen, noe han benyttet store deler av sitt forfatterskap til å analysere.

I 1847 giftet hun seg med embetsmannen Johan Frederik Schlegel.
Noen måneder før Kierkegaards død i 1855 reiste paret til Dansk Vestindia hvor Schlegel hadde blitt utnevnt til guvernør.

Ekteparet returnerte til Danmark i 1860. Schlegel døde i 1896 og ektefellen levde som enke til sin død. Ekteskapet var barnløst.

Hun ligger begravet på Assistens kirkegård ikke langt fra Kierkegaards grav.

## Referanser
Johan Frederik Schlegel

**Johan Frederik Schlegel** (1817–1896) var en dansk advokat og embetsmann, borgermester i København, borgerrepresentant og geheimekonferensråd. Han var generalguvernør for Dansk Vestindia fra 1855 til 1861.

Han var gift med Regine Olsen.

Schlegel var Storkorsridder av Dannebrogordenen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Johan Frederik Schlegel i DBL
Sëlva

**Sëlva** (italiensk *Selva di Garda*, tysk *Wolkenstein in Gröden*) er en kommune i Gherdëina i Syd-Tirol i Nord-Italia. Sëlva er en del av distriktet Salten-Schlern. Kommunen ligger i Dolomittene og er et populært vintersportssted. Innbyggerne er hovedsakelig ladinsktalende.

Språkgruppene *([[2001]])*:
*Ladinsk : 87,8 %
*Italiensk: 6,2 %
*Tysk: 6,0 %

Kommunen har rundt én million besøkende i året og det finnes nærmere 8000 gjestesenger her.

Fil:Wolkenstein_4614.jpg|
Fil:Wolkenstein_4577.jpg|


## Befolkningsutvikling

Colors=
  id:lightgrey value:gray(0.9)
  id:darkgrey  value:gray(0.8)
  id:sfondo value:rgb(1,1,1)
  id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize  = width:455 height:303
PlotArea   = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:3000
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:1000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:200 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
  bar:1861 text:1861
  bar:1871 text:1871
  bar:1881 text:1881
  bar:1901 text:1901
  bar:1911 text:1911
  bar:1921 text:1921
  bar:1931 text:1931
  bar:1936 text:1936
  bar:1951 text:1951
  bar:1961 text:1961
  bar:1971 text:1971
  bar:1981 text:1981
  bar:1991 text:1991
  bar:2001 text:2001

PlotData=
  color:barra width:20 align:left

  bar:1861 from: 0 till:0
  bar:1871 from: 0 till:0
  bar:1881 from: 0 till:0
  bar:1901 from: 0 till:0
  bar:1911 from: 0 till:0
  bar:1921 from: 0 till:999
  bar:1931 from: 0 till:999
  bar:1936 from: 0 till:1102
  bar:1951 from: 0 till:1282
  bar:1961 from: 0 till:1604
  bar:1971 from: 0 till:2137
  bar:1981 from: 0 till:2294
  bar:1991 from: 0 till:2394
  bar:2001 from: 0 till:2513

PlotData=

  bar:1861 at:0 fontsize:XS text: ? shift:(-8,5)
  bar:1871 at:0 fontsize:XS text: ? shift:(-8,5)
  bar:1881 at:0 fontsize:XS text: ? shift:(-8,5)
  bar:1901 at:0 fontsize:XS text: ? shift:(-8,5)
  bar:1911 at:0 fontsize:XS text: ? shift:(-8,5)
  bar:1921 at:999 fontsize:XS text: 999 shift:(-8,5)
  bar:1931 at:999 fontsize:XS text: 999 shift:(-8,5)
  bar:1936 at:1102 fontsize:XS text: 1102 shift:(-8,5)
  bar:1951 at:1282 fontsize:XS text: 1282 shift:(-8,5)
  bar:1961 at:1604 fontsize:XS text: 1604 shift:(-8,5)
  bar:1971 at:2137 fontsize:XS text: 2137 shift:(-8,5)
  bar:1981 at:2294 fontsize:XS text: 2294 shift:(-8,5)
  bar:1991 at:2394 fontsize:XS text: 2394 shift:(-8,5)
  bar:2001 at:2513 fontsize:XS text: 2513 shift:(-8,5)

TextData=
  fontsize:S pos:(20,20)
  text:Data fra ISTAT


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Om Begrebet Ironi med stadigt Hensyn til Socrates

***Om Begrebet Ironi med stadigt Hensyn til Socrates*** er Søren Kierkegaards universitetsavhandling fra 1841. Avhandlingen var kulminasjonen av tre års intensivt studie av Sokrates, sett fra Xenofons, Aristofanes’ og Platons synsvinkler.

Hans avhandling omhandlet ironi og spesielt sokratisk ironi. Kierkegaard mener at Aristofanes' portrettering av Sokrates, i Aristofanes’ *Skyene* er den mest presise representasjonen av mannen. Der hvor Xenofon og Platon portretterte Sokrates seriøst, følte Kierkegaard at Aristofanes var best til å forstå den sokratiske ironis avanserte detaljer.

Kierkegaard sammenligner så Sokrates med store filosofer fra det 1700- og 1800-tallet, deriblant Fichte, Schelling og spesielt Hegel.

## Referanser


## Litteratur
*
*
Fenomen

**Fenomen** er en sanselig observerbar forekomst av noe som skjer eller manifesterer seg selv. Konseptet brukes innen filosofi, naturvitenskap, sosiologi og populærkultur med litt ulik betydning.

## Etymologi
Ordet kommer fra greske φαινόμενον (*phainomenon*) som kommer fra verbet φαίνω, som betyr «å skinne» eller «å oppstå».

## Filosofi
Et fenomen tar, innen filosofien, utgangspunkt i subjektivisme da det kun opptrer for sansene og er basert på skjønn. Immanuel Kant argumenterte for at empiriske data bare kan skaffes gjennom fenomener og vår opplevelse av fenomenene knyttet til et objekt, ikke objektet selv.

## Naturvitenskap
Innen naturvitenskap brukes fenomen om observerbare effekter av hendelser i naturen. Naturvitenskap utforsker og forvalter kunnskap om naturlige fenomener. En fyrstikk som tennes og lager en flamme er et fenomen som kan observeres og utforskes naturvitenskapelig. En måneformørkelse eller venuspassasje er eksempler på astronomiske fenomener. Newtons vugge eller en dobbel pendel kan demonstrere mekaniske fenomener som skyldes bevaring av bevegelsesenergi og overføring av krefter. Fenomenet i Hessdalen er et, til nå, uforklarlig lysfenomen som oppstår i Hessdalen i Holtålen kommune, og har vært studert jevnlig siden 1984.

## Sosiale fenomener
En sosial gruppe som oppfører seg på en spesiell måte kalles også et fenomen. Maur som svermer samme dag kan kalles et fenomen, og mennesker som endrer oppførsel i en spesiell sammenheng, som på en konsert, i møte med en traumatisk hendelse, eller som følge av nye trender. Pokémon Go ble omtalt som et globalt fenomen  og førte til fenomenet at mennesker gikk rundt i bygater og parker mens de stirret på sine smarttelefoner.

Ordet fenomen, eller fenomenal, blir også brukt til å betegne en enestående eller usedvanlig person, ting eller hendelse.

I dagligtale brukes fenomen om noe høyst uvanlig som skjer.

## Referanser
Norgesmesterskapet i boksing 1924

**Norgesmesterskapet i boksing 1924** ble arrangert 26-27. april av Østfold Boksekrets i Arbeiderforeningens sal, Fredrikstad og 2.–3. mai av Telemark Boksekrets i Odds turnhall, Skien.

Kongepokalen ble delt ut i tungvekt og vunnet av Otto von Porat.

## Medaljevinnere

## Kilder
* Egil Røyving (2000): Klar- boks! Erindringer om norsk boksing gjennom et århundre. Oslo: Norges Bokseforbund.
* Adresseavisen 28. april 1924, 5. mai 1924
Norgesmesterskapet i boksing 1925

**Norgesmesterskapet i boksing 1925** ble arrangert 28.–29. mars av Oslo Boksekrets i Turnhallen, Oslo.

Kongepokalen ble delt ut i fluevekt og vunnet av Fredrik Sofus Michelsen.

## Medaljevinnere

## Kilder
* Egil Røyving (2000): Klar- boks! Erindringer om norsk boksing gjennom et århundre, s. 386. Oslo: Norges Bokseforbund.
* «Norgesmesterskapene i boksing», Trondhjems Adresseavis 30. mars 1925, s. 5.
Norgesmesterskapet i boksing 1927

**Norgesmesterskapet i boksing 1927** ble arrangert 26.–27. mars av Trondhjem Boksekrets i Arbeiderforeningen, Trondhjem.

Kongepokalen var satt opp i fjærvekt og vunnet av Arthur Olsen, IF Ørnulf.

## Medaljevinnere

## Kilder
* Egil Røyving (2000): Klar- boks! Erindringer om norsk boksing gjennom et århundre. Oslo: Norges Bokseforbund.
* Adresseavisen 28. mars 1927
* Nidaros 28. mars 1927
Veten (Sund)

**Veten** (også kalt *Førdesveten*) er et fjell i Øygarden kommune, på den sørlige delen av øya Sotra i Vestland. Med sine 284,6 moh. er den det høyeste punktet i tidligere Sund kommune, og er enkel å nå fra flere kanter. 

Fjellet har trolig vært en del av Håkon den godes vetesystem for landvern. Det sto tidligere en radar på toppen som er en del av navigasjonssystemet for Flesland flyplass, denne ble demontert i 2012.

Catalina-ulykken på Førdesveten i 1948 hadde 13 omkomne. I dag er det satt opp et minnesmerke på fjellet. 

Det er også laget turstier til Førdesveten, og Nordsjøløypa går innom toppen. Hver pinse arrangeres motbakkeløpet Vetenløpet med målgang på Førdesveten.

## Galleri


Førdesveten fra Kleppaksla.jpg|Førdesveten sett fra Kleppaksla
Minnesmerke Førdesveten.JPG|Minnesmerket for flyulykken i 1948


## Referanser




## Eksterne lenker
* Førdesveten på peakbook.org
* Førdesveten
Forførelse

**Forførelse** er innenfor sosiologien et forløp hvor en person med fullt overlegg lokker en annen person inn i en «akt». Det kan brukes seriøst eller i spøk, og henviser ofte til seksuell oppførsel, og kan henvise til en akt som den andre senere vil angre på, og/eller ikke normalt vil innlate seg på. Historisk har alle tiders mest berømte forførere og forførersker vært Kleopatra, Giacomo Casanova og Don Juan.

Forførelse, sett negativt, involverer fristelse og er ofte av en seksuell art, og fører noen på villspor i et valg de ellers ikke ville ha tatt om de ikke var i en tilstand av seksuell opphisselse. Sett positivt er forførelse et synonym for å sjarmere noen ved å appellere til sansene og følelsene.

Forførelse er et populært motiv i historien og i fiksjonen, både i litteraturen og på film, både som en advarsel om de sosiale konsekvensene i å drive denne slags oppførsel, eller ved å bli dens offer. Det kan også være en hyllest til en kraftfull evne, og kvinner som forførerske har også blitt framstilt som en feministisk kraft, hvor store eller kjente kvinnelige forførersker har blitt beskrevet som «de feministiske ultrakvinnene» og videre som «Kvinner som forfører bryter uskrevne sosiale regler; de går rett på og tar det de vil ha, tar for seg kan du si som om livet var et eneste stort koldtbord. Ingen av disse kvinnene gjemmer seg under duken, og ingen skammer seg over sin egen seksualitet. De er ikke seksuelle vesener på menns premisser, men fullstendig tilstede i sitt eget liv på sin egen måte».

I Bibelen tilbyr Eva den forbudte frukt til Adam, skjønt Eva er ikke direkte avbildet som en forførerske, men en del bibelske kommentarer og bibelsk kunst har likevel fremmet henne nettopp som det og som den farlige kvinnen som frarøver menn deres uskyld. I seg selv ble Eva selv verbalt forført av slangen, forstått i kristendommen som Satan selv. Sirene i gresk mytologi lokket sjøfolk til seg med sin vakre sang og førte dem til skipbrudd og død. Dronning Kleopatra i oldtidens Egypt lokket til seg først Julius Cæsar og deretter med Marcus Antonius. Dionysos var den greske guden for forførelse og vin, og den persiske dronningen Sjeherasad berget sitt eget liv ved å forføre sin mann Shahryar med spennende fortellinger. Israelittiske Batseba badet naken slik at kong David av Israel oppdaget henne og begjærte henne, og lot deretter hennes ektemann bli drept slik at han skulle kunne gifte seg med henne. Dronningen av Saba forførte tilsynelatende kong Salomo, sønn av Batseba og David, og fikk et barn med ham som ble den legendariske grunnleggeren av det salomoske dynasti i Etiopia. Berømte mannlige forførere strekker seg fra japanske Genji til Giacomo Casanova og James Bond.

## Se også
* Kurtisering – flørting
* Honningfelle – forførelse i politisk regi
## Referanser
Norgesmesterskapet i boksing 1928

**Norgesmesterskapet i boksing 1928** ble arrangert 23.–25. mars av Oslo Boksekrets i Sportshallen, Oslo.

Kongepokalen var satt opp i lettvekt og vunnet av Haakon Lind.

## Medaljevinnere

## Kilder
* Egil Røyving (2000): Klar- boks! Erindringer om norsk boksing gjennom et århundre. Oslo: Norges Bokseforbund.
* Adresseavisen 26. mars 1928
Norgesmesterskapet i boksing 1929

**Norgesmesterskapet i boksing 1929** ble arrangert 23.–24. mars av Bergen Boksekrets i Bergens Turnforenings store sal.

Kongepokalen var satt opp i weltervekt og ble vunnet av Olav Frønsdal.

## Medaljevinnere

## Kilder
* Egil Røyving (2000): Klar- boks! Erindringer om norsk boksing gjennom et århundre. Oslo: Norges Bokseforbund.
* Adresseavisen 25. mars 1929
* Nidaros 25. mars 1929
* Bergens Tidende 25. mars 1929
Demon

**Demon** (på gresk *daimon*, det vil si «guddom» «ånd», skrevet *daemon* på latin) er en betegnelse på ånder og guddommer, særlig onde, som forekommer i forskjellige religioner, myter og folketro. Det opprinnelig greske daimon-begrepet kunne i antikken betegne en halvgud, naturånd eller sjel. I kristendommen har ordet derimot blitt tatt i bruk om hedenske guder og onde åndsmakter, og demon betyr i dag først og fremst «ond ånd». Demon blir i mange sammenhenger brukt som synonym til djevel og en motsetning til engel.

Demoni betegner tilstander eller handlinger som antas å utspringe av demoners påvirkning. Ordet brukes dessuten nærmest synonymt med *djevelskhet* eller rett og slett *[[ondskap]]*. Demoni har hatt en betydelig plass i den folkelige kristendommen, hvor alt uforklarlig eller tilsynelatende ondsinnet ble tilskrevet påvirkning fra demoner. De voldsomme hekseprosessene og inkvisisjonene bygget likeledes på en hardnakket tro på demoner.

## Demoner i religiøse skrifter
### Bibelen
Selv om onde åndsmakter omtales flere steder i Bibelen, brukes ordet demon bare tre steder i den nye, norske bibeloversettelsen:
* Paulus' første brev til Timoteus kapittel 4, vers 1: *«Ånden sier med klare ord at i de siste tider skal noen falle fra troen. De skal holde seg til ånder som fører vill, og til demoners lære.»*
* Jakobs brev 3,15: *«Den slags visdom kommer ikke ovenfra, men er jordisk og sjelelig, ja, demonisk.»*
* Johannes' åpenbaring 16,14: *«Dette er demoniske ånder som gjør underfulle tegn, og de drar ut til kongene i hele verden for å samle dem til krigen på Guds, Den allmektiges store dag.»*

### Talmud
En lang rekke demoner, eller egentlig onde guddommer, har egne navn i forskjellige religioner. For eksempel er Samael en viktig figur i talmud, den jødiske lovens bøker, der han opptrer som anklager, forfører og ødelegger. Samael sies også å være det rette eller åndelige navnet for Djevelen og kalles dessuten «Dødens engel».

## Demoner i populærkulturen og ellers
Demoner har vært et yndet motiv både i religion, folketro, litteratur og ikke minst moderne underholdningsindustri som tegneserier, kioskromaner og skrekkfilmer. Av nyere eksempler kan nevnes den stilskapende filmen *[[Exorcisten]]* fra 1973, Paranormal activity filmene, bestselgerromanen *[[Engler og demoner]]* av Dan Brown og den norske barneboka Jon Demon av Reidar Kjelsen.

Begrepet demon har også gitt navn til en rekke andre fenomener og ting, blant annet Maxwells demon, et teoretisk paradoks i fysikken, jagerflyet McDonnell F3H Demon i bruk fra 1956 til 1964, og det kristne hardcorebandet Demon Hunter.

## Se også
* Daimon
* Djevel
* Eksorsisme (demonutdrivelse)
* Ondskap
* Engel
* Fantom

## Eksterne lenker
* 
* Oppslagsordet «Dæmon» i ''Ordbok over det danske sprog 1700-1950'' (på dansk)
* Oppslagsordet «Dämon» i ''Svenska Akademiens ordbok'' (historisk bruk i svensk) 
* Oppslagsordet «Dæmon» i ''Salmonsens leksikon'' fra 1915-1930 (på dansk)
* Demonutdrivelse i katolsk teologi og liturgi
Andy Hurley

**Andrew John Hurley** (født 31. mai 1980 i Milwaukee, Wisconsin) er mest kjent som trommeslageren i amerikanske bandet Fall Out Boy, som han ble medlem av i 2003 etter bandets debut-EP *Fall Out Boy's Evening Out With Your Girlfriend*. Før Fall Out Boy, spilte han trommer for Racetraitor, Make Them Talk, Global Scam, Kill the Monkey Friends og Vegan Reich.

Han sier han var en bråkmaker i oppveksten, men lever nå en såkalt «straight edge»-livsstil, og er veganer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* }
*
Bakkekløver

**Bakkekløver** (vitenskapelig navn *Trifolium montanum*) er en kløver i erteblomstfamilien. Bakkekløver er fylkesblomst for Oslo fylke, den er fredet i Oslo kommune, og er i tilbakegang.

## Levevis
Bakkekløver er en flerårig urt med frøreproduksjon. Arten har ingen spesielle spredningstilpasninger, men har frøbank. Bortsett fra at blomstene ligner på hvitkløverens, er de to artene svært ulike. Bakkekløver er ei flerårig plante som blir 15-45 cm høy, og vokser opprett, i motsetning til hvitkløveren som vokser krypende. Stengelen og undersiden av bladene er ullhåret. Blomsteren er gulhvit, sjelden rosa, og blomstrer i juni-juli. 

Bakkekløver vokser i tørr, kalkholdig jord på tørrenger, bakker og åpen løvskog. I Norge fins den kun naturlig viltvoksende på Hovedøya i Oslofjorden. Bakkekløver hadde en vid utbredelse i den varme bronsealderen, og da den kaldere jernalderen kom, ble klimaet for tøft for den varmekjære planten. Men den klarte å overleve på Hovedøya, for der var klimaet godt nok. Derfor er bakkekløveren isolert fra andre lokaliteter av bakkekløver. Den har også blitt tilfeldig innført til Eidanger for ca. 50 år siden, hvor det fortsatt vokser bakkekløver.

Planta er en av de tørreste og hardeste av alle kløverarter og har derfor ikke blitt dyrket og brukt som fôrplante, slik som rødkløver og hvitkløver. Bakkekløver har heller ikke blitt brukt i folkemedisinen. 

## Utbredelse
Den eneste mulig hjemlige norske forekomsten finnes på Hovedøya i Oslo. Denne er relativt individrik og blir nå skjøttet på et hensiktsmessig vis. Arten er dermed ikke i tilbakegang og heller ikke truet av tilfeldig utdøing. Fægri & Danielsen (1996) diskuterer arten og også muligheten for at den kan være innført i klostertida (før reformasjonen). 

I tillegg er den kjent fra ugrasfunn i Hurum: Tofte (Södra Cell) på flisfylling 2003, Porsgrunn: Eidanger jernbanestasjon fra 1951 og trolig fram til nå (sist observert i 2010), og Sør-Varanger: Elvenes på veikant 1964. Disse forekomstene, som sikkert skyldes separat og nokså nylig innførsel, er ikke tatt med i vurderingen av rødlistekategori. 

Bakkekløver er vidt utbredt i Europa og Vest-Asia og nokså vanlig sør og øst for Norge, men den norske forekomsten er sterkt isolert og å definere som kraftig fragmentert.

## Rødlistevurdering
Generasjonstida er satt til 15 år, dvs. en vurderingsperiode på 45 år. Forekomsten på Hovedøya er sikret i verneområde, og forvaltningen av verneområdet tar nå tilbørlig hensyn til arten som er fylkesblomst for Oslo, men bakkekløver er utsatt for tråkk og slitasje på ett av hovedstadens mest populære utfartssteder. Populasjonsstørrelsen er anslått til 500-5000 individer (beregnet 1850 individer). Alle individer er potensielt reproduserende. 

Bakkekløver vurderes i 2021 som nær truet (NT) på grunn av et antatt totalt individtall på under 2000. 
Årsaken til nedgraderingen fra sårbar (VU) er tilpasning til regler.

## Referanser




## Kilder
* Norges planter bind 2, J.W. Cappelen forlag, 1993
* Gyldendals store nordiske flora, Gyldendal, 1995

## Eksterne lenker
*
Palm

**Palm** har flere betydninger:

* Palm, gammel måleenhet
* Palm, Inc. et amerikansk selskap som har gitt ut PDA og smarttelefoner
** Palm er derfor også et uttrykk for en liten håndholdt datamaskin (PDA)
Christopher Hals Gylseth

**Christopher Hals Gylseth** (født 5. juli 1965) er en norsk  idéhistoriker og sakprosaforfatter.

## Bøker
* *Inferno i Guds hus : Katastrofebrannen i Grue kirke i 1822*, Aschehoug (2016)
* *Operasjon Blumenpflücken. Gestapos hemmelige terrorplan*, dokumentar og historie, Aschehoug (2013)
* *Storoksen. [[Arve Solstad]] og [[Dagbladet]]*, Aschehoug (2011) ISBN 9788203212413
* *En forbannet svartsmusket redaktør! [[Olaf Anton Thommessen|Olav Thommessen]] og hans tid* (2006)
* *Kvae på nevene, dikt i hjertet. [[Elling M. Solheim]] – en biografi* (2004)
* *[[Julia Pastrana]] – apekvinnen* (2001, sammen med Lars O. Toverud)
* *[[Thorbjørn Egner]]. Tigergutt kan alt!* (2000)
* *[http://www.drsprucebooks.com/product/seg-selv-til-det-ytterste-ovre-richter-frich-og-hans-forfatterskap/ ...seg selv til det ytterste. Øvre Richter Frich og hans forfatterskap]* (1997)
* *«Forøvrig riktig frekk». [[Øvre Richter Frich]] og hans forfatterskap i mentalitetshistorisk lys* (1996)

## Kilder
* Presentasjon av Christopher Hals Gylseth i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
Nærstøttefly

**Nærstøttefly** er oversatt fra engelsk attack aircraft eller close air support aircraft. Dette er fly som har til oppgave å angripe mål nær egne landstyrker. De amerikanske A-10 og AC-130 er for eksempel klassifisert som nærstøttefly.

## Kilder for betegnelsen nærstøttefly
*Nærstøttefly* brukes blant annet i en oppgave fra major Bjørn Eivind Stai fra Luftforsvaret (her ), NorgesLexi (her) og Norsk Militært Tidsskrift (her).

## Se også
* Angrepsfly
Det har ingenting med kjærlighet å gjøre

***Det har ingenting med kjærlighet å gjøre*** er tittelen på ei diktsamling av Cathrine Grøndahl, utkommet på Gyldendal i 1998. Samlinga er Grøndahls tredje. Den består av til sammen 39 dikt, inndelt i tre seksjoner.

De enkelte tekstene i *Det har ingenting med kjærlighet å gjøre* utgjør en tematisk helhet som gir samlinga preg av å være en syklus. De framstiller et kvinnelig jeg som skriver seg opp mot en mannlig motpart. Mange av diktene kan sies å representere en psykisk bearbeidelse av et avslutta forhold, og viser ulike stadier av sinne, forlatthet og lengsel. Noen dikt antyder også et uønska svangerskap. Samlinga slutter med et dikt som proklamerer et kvinnelig fellesskap mellom «*Søstrene Løvehjerte*», som «*våger livet*», «*kan dø mange ganger … til stor oppstandelse –*»

Jeg-et ser ut til å være oppmerksom på faren for selvmedlidenhet, og inntar en sorgmunter og fandenivoldsk posisjon som oppveier de depressive tendensene. Grøndahl har en forkjærlighet for overraskende gjenbruk av språkets faste vendinger i uvante vrier og sammenhenger – ofte med en paradoksal effekt:

:*Seiler du på grunn*
:*under falskt flagg,*
:*får du selv ta støyten*
:*Jeg ba deg aldri*
:*se hjemmekjent*
:*i min flaskepost*
:*og skjenke båten din*
:*beruset –*

:*Vi har ikke*
:*oseaner av tid*
:*i denne havna –*
:*Jeg ber deg*
:*dra ut*
:*med stø pinne*
:*og seile din egen sjø*
Giovanni Lanfranco

:*For volleyballspilleren, se [[Giovanni Lanfranco (volleyballspiller)]]*

**Giovanni Lanfranco** (født 26. januar 1582, død 30. november 1647) var en italiensk maler i barokken. 

## Biografi
Lanfranco ble født i Parma. Han begynte sin karriere som lærling hos Agostino Carracci i Bologna og hans maleskole og var med og dekorerte taket i kasinoet *Palassetto Borghese* i 1605. Etter Carraccis død flyttet han til Roma for å jobbe under Annibale Carracci, bror til Agostino. Her arbeidet han ved Herrera-kapellet i kirken *[[San Giacomo degli Spagnoli]]* (1602–1607) og arbeidet sammen med Guido Reni og Sisto Badalocchio.

I 1610 flyttet han tilbake til Parma, der han malte altertavlen i Ognissanti-kirken, men mot slutten av 1612 flyttet han tilbake til Roma. I denne perioden malte han fresker i den prominente bygningen Palazzo Mattei og dekorasjonene i Boungiovanni-kapellet i kirken *[[Sant'Agostini]]* (1616). Han malte også altertavlene i Piacenza, Orvieto, Vallerano og Fermo.

Det neste året arbeidet Lanfranco sammen Agostini Tassi og Carlo Saraceni med dekoreringen av *Sala Regia* i Quirinalet i Roma. Etter at både Guido Reni, Francesco Albani og Domenichino flyttet fra Roma, ble han den maleren pave Paul V foretrakk. Pavens etterfølger, pave Gregor XV foretrakk Guercino og Domenichino. Lanfranco fikk likevel oppdraget med krusifiks-kapellet i kirken *[[Santa Maria in Vallicella]]* (Chiesa Nuova), og som sitt mesterverk fikk han og oppdraget å male kuppelen i *[[Sant'Andrea della Valle]]* (1627).

Pave Urban III ga ham i oppdrag å lage en stor freske som skulle portrettere *«St. Peter Walking on Waters»* (1628). For denne jobben ble han tildelt tittelen *Ridder* av ordenen *Order of Christ*.

Fra 1633 til 1646 bodde han i Napoli. Her begynte han dekorasjonen av jesuittkirken *[[Gesù Nuovo]]* i Napoli i 1634, og han ble boende her i tolv år. Han døde i Roma i 1647, og hans siste arbeide var ved kirken *[[San Carlo ai Catinari]]*.

Det er også en freske av Lanfranco over monumentet av pave Klemens VIII i *[[Santa Maria Maggiore]]* (Den Store Mariakirken) i Roma.

Lanfranco er kjent for sin skarpe konkurranse mot sin samtidige lærling under Annibale Carracci, Domenichino, og gikk så langt at han beskyldte ham for plagiat med bildet *«Confession of St. Jerome»*, som i dag henger i Vatikanet.

## Referanser


## Litteratur
**Domenichino Affair*, Elizabeth Cropper, Center for Advanced Study in the Visual Arts, National Gallery of Art.
Kahytt

**Kahytt** er et oppholdsrom under dekk på en båt. Uttrykket kommer fra nederlandsk og betegner et beboelsesrom for skipets offiserer.

## Se også
* Lugar
* Kabin

## Referanser
H-panne

**H-panne** er en type takstein som er mer bølgete en vanlig takstein. H-panne er en betongstein som er utviklet spesielt med tanke på det norske klima, og har en noe mer avrundet krumming enn f.eks. Zanda-pannen.
San Cristina

**San Cristina** (tysk *St. Christina in Gröden*, italiensk *Santa Cristina Valgardena*) er en av kommunene i Gherdëina i Syd-Tirol i Nord-Italia. San Cristina er en del av distriktet Salten-Schlern i Dolomittene. Kommunen ligger i et populært vintersportsområde. Innbyggerne er hovedsakelig ladinsktalende.

Språkgruppene *([[2001]])*:
*Ladinsk : 91,2%
*Tysk: 5,7%
*Italiensk: 3,1%

Det er rundt 2800 gjestesenger i kommunen som årlig har rundt 300&nbsp;000 besøkende.

## Befolkningsutvikling

Colors=
  id:lightgrey value:gray(0.9)
  id:darkgrey  value:gray(0.8)
  id:sfondo value:rgb(1,1,1)
  id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize  = width:455 height:303
PlotArea   = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:2000
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:1000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:200 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
  bar:1861 text:1861
  bar:1871 text:1871
  bar:1881 text:1881
  bar:1901 text:1901
  bar:1911 text:1911
  bar:1921 text:1921
  bar:1931 text:1931
  bar:1936 text:1936
  bar:1951 text:1951
  bar:1961 text:1961
  bar:1971 text:1971
  bar:1981 text:1981
  bar:1991 text:1991
  bar:2001 text:2001

PlotData=
  color:barra width:20 align:left

  bar:1861 from: 0 till:0
  bar:1871 from: 0 till:0
  bar:1881 from: 0 till:0
  bar:1901 from: 0 till:0
  bar:1911 from: 0 till:0
  bar:1921 from: 0 till:913
  bar:1931 from: 0 till:986
  bar:1936 from: 0 till:1043
  bar:1951 from: 0 till:1212
  bar:1961 from: 0 till:1306
  bar:1971 from: 0 till:1494
  bar:1981 from: 0 till:1567
  bar:1991 from: 0 till:1598
  bar:2001 from: 0 till:1738

PlotData=

  bar:1861 at:0 fontsize:XS text: ? shift:(-8,5)
  bar:1871 at:0 fontsize:XS text: ? shift:(-8,5)
  bar:1881 at:0 fontsize:XS text: ? shift:(-8,5)
  bar:1901 at:0 fontsize:XS text: ? shift:(-8,5)
  bar:1911 at:0 fontsize:XS text: ? shift:(-8,5)
  bar:1921 at:913 fontsize:XS text: 913 shift:(-8,5)
  bar:1931 at:986 fontsize:XS text: 986 shift:(-8,5)
  bar:1936 at:1043 fontsize:XS text: 1043 shift:(-8,5)
  bar:1951 at:1212 fontsize:XS text: 1212 shift:(-8,5)
  bar:1961 at:1306 fontsize:XS text: 1306 shift:(-8,5)
  bar:1971 at:1494 fontsize:XS text: 1494 shift:(-8,5)
  bar:1981 at:1567 fontsize:XS text: 1567 shift:(-8,5)
  bar:1991 at:1598 fontsize:XS text: 1598 shift:(-8,5)
  bar:2001 at:1738 fontsize:XS text: 1738 shift:(-8,5)

TextData=
  fontsize:S pos:(20,20)
  text:Data fra ISTAT



## Referanser


## Eksterne lenker
*
Skifertak

**Skifertak** er en gammel og god måte å tekke tak på, og har lang holdarhet. Gode skifertak vil derfor kunne ligge i mer enn hundre år med et minimum av ettersyn.

## Skifertak i Norge

Skiferen finnes i flere former. Lappheller eller ruteskifer er mest vanlig. I eldre tid var det vanig å bruke skifer i ubearbeidet form.

Skiferen er oftest grålig i fargen, men finnes i ulike valører.

Skifer er et tekkemateriale som var mye brukt på 1800-tallet og helt til utpå 1950-tallet. Selv om skifertak nå opplever en renessanse, blir den i mindre grad brukt på nye hus. Huset Aukrust i Alvdal er et godt eksempel på skiferbruk i nyere tid.

Kvalitet på skiferstein variere etter hvor den kommer fra. Noen skiferbrudd er kjent for en svært god kvlitet. I Nord-Norge må nevnes altaskiferen, den regnes som den skiferen som har best kvalitet. Oppdal og Otta/Gudbrandsdalen er også kjent for mye god skifer, blant annet den såkalte ottaskiferen. Ellers finnes det hundrevis av små og store skiferbrudd landet rundt.

For å finne ut om skifersteinen er av god kvalitet, hard, kan man slå på den, gjerne med et stykke hardt tre. Skiferen skal ha god *hard* klang, ikke *dump* eller *matt*. En *dump* eller *matt* lyd kan indikere at steinen er porøs, og derfor lett kan brekkes.

Skiferstein, uavhengig av type, sorteres i tykkelser før den legges. Den tykkeste legges nederst mot takfoten, og den tynneste legges lengst mot mønet. Det er vanlig å dele skiferstein inn i fire tykkelser.

Skifersteinen ble opprinnelig lagt rett på troet. I dag den blir den vanligvis lagt på steinlekter. 

File:Å, Moskenes; Norway 18.jpg|Legging av skifertak i Å i Moskenes 2011
Fil:Roof ålesund.jpg|Hustak med skifer i Parkgaten og Kaiser Wilhelmsgate i Ålesund.
Fil:Aukrustsenteret facade.jpg|Huset Aukrust i Alvdal bruker skifertak som arkitektonisk dekor. Bygget ble tegnet av Sverre Fehn og åpnet i 1996.
File:Skifertak.jpg|Gammelt skifertak i Rosendal 
File:Takskifer.jpg|
Fil:Kobbhus1.JPG|Skifertak med kobbhus, loftsutbygg med vindu som er plassert inne på takflaten.
File:Roof window at Evanger.jpg|Gammelt skifertak i Evanger i Voss
File:Lindesnes fyr IMG 1272.JPG|Skifertak på Lindesnes fyr i Vest-Agder.


## Skifertak i utlandet


File:Ermelo 01.JPG|Skifertak i Portugal
File:DrothemRoof.jpg|Skifertak på Drothems kyrka i Söderköping i Sverige
File:Croyde.thatched.roof.arp.jpg|Skifertak som etterlikner stråtak  i Croyde i Devon i England
File:Les chapelle San Blas.jpg|Gammelt skifertak på et kapell i Catalonia i Spania


## Eksterne lenker
* 
* Riksantikvaren har gode tips om vedlikehold