open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Barry Marshall

**Barry J. Marshall** (født 1951) er en australsk lege og professor i klinisk mikrobiologi ved University of Western Australia (UWA).  Han er kjent for å ha bevist at bakterien *[[Helicobacter pylori]]* er den fremste grunnen til magesår. Dette var stikk i strid med tidligere medisinsk forskning som i årtier har hevdet at mavesår skyldes stress, krydret mat og for meget syre.

Professor Marshall fullendte sin medisinerutdannelse ved University of Western Australia i 1974. Han møtte Robin Warren, en patolog med interesse for gastritt, under spesialiseringen i indremedisin ved Royal Perth Hospital i 1981. Sammen forsket de på sammenhengen mellom spiralbakterier og gastritt. Hypotesen om sammenhengen mellom Helicobacter pylori og mavesår og mavekreft kom i 1982.

Teorien om *H. pylori* ble latterliggjort av etablerte forskere og leger, da man ikke trodde noen bakterier kunne leve i den sure mavesekken. For å få folk til å ta teorien alvorlig drakk Marshall et reagensrør med bakterier og fikk raskt mavesår. Mavesåret kurerte han med antibiotika.

I 2005 fikk han og Robin Warren Nobelprisen i fysiologi eller medisin «for deres oppdagelse av bakterien Helicobacter pylori og dens rolle ved gastritt og mavesår». Professor Marshall driver fortsatt forskning på H. pylori og leder et laboratorium ved UWA.

## Andre priser
* Albert Lasker Award for Basic Medical Research i 1995
* Gairdner Foundation International Award i 1996
* Liste over andre priser

## Litteratur
* Marshall BJ. *Unidentified curved bacillus on gastric epithelium in active chronic gastritis.* Lancet 1983;1(8336):1273-1275. PMID 6134060.
* Marshall BJ, Warren JR. *Unidentified curved bacilli in the stomach patients with gastritis and peptic ulceration.* Lancet 1984;1(8390):1311-1315. PMID 6145023.
* http://www.vianet.net.au/~bjmrshll/features2.html 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* ''Helicobacter pylori'' Research Laboratory
Robin Warren

**J. Robin Warren** (1937–2024) var en australsk lege og forsker som er anerkjent for oppdagelsen av bakterien *[[Helicobacter pylori]]* i 1979. 

Warren ble født i Adelaide i Syd-Australia. Han fullførte sin medisinerutdannelse i 1961, og spesialiserte seg i patologi ved *Royal [[Melbourne]] Hospital*. I 1967 ble han medlem av *[[Royal College of Pathologists of Australasia]]*, og har siden den tid vært ansatt som ledende patolog ved *Royal [[Perth, Australia|Perth]] Hospital* i Vest-Australia.

Sammen med sin kollega Barry Marshall påviste Warren at bakterien er årsaken til mavesår. Han hjalp deretter til med å utvikle en enkel diagnostisk test for å påvise bakterien i mavesårpasienter. I 2005 ble Warren og Marshall tildelt Nobelprisen i fysiologi eller medisin.

## Priser og utmerkelser
* 1994: Warren Alpert Prize (sammen med B.J. Marshall)	
* 1995: Australian Medical Association (WA Branch) Medical award (sammen med B.J. Marshall)
* 1995: Distinguished Fellows Award, Royal College of Pathologists of Australasia
* 1996: Åpningsprisen ved *The First Western Pacific Helicobacter Congress*
* 1996: Hiroshima-universitetets medalje
* 1996: Distinguished Alumni Award, University of Adelaide	
* 1997: Paul Ehrlich Prize (sammen med B.J. Marshall)	
* 1997: M.D.h.c., University of Western Australia	
* 1998: Howard Florey Centenary Medal

## Referanser


## Eksterne lenker
Margaret Beaufort

**Margaret Beaufort** (født 31. mai 1443, død 29. juni 1509) var moren til Henrik VII av England.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Hun var datter av John Beaufort, 1. hertug av Somerset, barnebarn av John Beaufort, 1. jarl av Somerset og oldebarn av John av Gaunt og hans elskerinne Katherine Swynford. Da John av Gaunst giftet seg med Katherine ble barna legitimisert, men uten å ha arverett til tronen; allikevel er alle monarker siden Edvard IV etterkommere etter denne linjen. 

### Ekteskap
Margaret giftet seg fire ganger, men fikk bare ett barn. 

Hennes første mann var John de la Pole, 2. hertug av Suffolk. De giftet seg i 1450, da hun var syv år gammel. Ekteskapet ble annullert etter kort tid. 

Hennes andre mann var Edmund Tudor, 1. jarl av Richmond, som hun giftet seg med i 1455, da han var 25 og hun 12 år gammel. Edmund var halvbroren til hennes første mann. Hun ble gravid året etter. Hennes mann ble tatt til fange av yorkistene under rosekrigene som brøt ut samme år som de giftet seg, og døde i november 1456 av pest mens han var i fangenskap. Sønnen Henry Tudor, den senere Henrik VII, ble født i januar 1457. Etter den vanskelige fødselen fikk hun ikke flere barn, sannsynligvis fordi hun var fysisk ute av stand til å bli gravid igjen. 

Hun giftet seg snart etter med Henry Stafford, yngste sønn av Humphrey Stafford, 1. hertug av Buckingham. Han døde i 1471, og hun avla kyskhetsløfte. Dette gikk hun tilbake på en gang mellom 1473 og 1482, og giftet seg med Thomas Stanley. 

Stanley hadde skiftet side flere ganger under rosekrigene, og valgte under slaget ved Bosworth Field å svikte Rikard III og i stedet støtte sin stesønn Henry Tudor. Som takk for dette ble han senere utnevnt til jarl av Derby. Henrik VII skal ha vært svært glad i sin mor. Ettersom hun ikke hadde vært dronning kunne hun ikke ta tittelen dronningmor, og ved hoffet ble hun tiltalt som *My Lady the King's Mother*. 

I 1502 etablerte hun Lady Margaret's Professorship in Divinity ved University of Cambridge. Dette er det eldste professoratet i Cambridge, og et av de meste ettertraktede teologiprofessorater. 

Et kjent portrett av Margaret viser henne alene i bønn, noe som stemmer overens med hennes rykte for gudfryktighet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Dean Holdsworth

**Dean Holdsworth** (født 8. november 1968 i Walthamstow) er en tidligere engelsk fotballspiller, og assistentmanager, som nå trener Aldershot Town. 

Holdsworth startet sin karriere i Watford  i 1986, og har senere spilt for Brentford, Wimbledon (nå AFC Wimbledon), Bolton, Coventry og Rushden & Diamonds. I tillegg har han hatt låneperioder i klubbene Carlisle United, Port Vale og Swansea City. Sommeren 2004 forlot han det profesjonelle ligasystemet, og ble spiller i Havent and Waterlooville. I februar ble han også utnevnt til assistent manager i denne klubben. Med 33 mål bidro han til at klubben rykket opp i Conference South.

Den 19. august 2005 sa han ja til å bli Phil Brown sin assistentmanager i Derby County. Selv om han er assistentmanager har han også spillerlisens, og han debuterte i ligasammenheng for Derby County den 14. september 2005 mot Coventry City.

## Karriere som spiller

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Edmund Tudor, 1. jarl av Richmond

**Edmund Tudor** (walisisk: *Edmwnd Tudur*; født 11. juni 1430, død 3. november 1456), også kjent som Edmund av Hadham (walisisk: *Edmwnd Tudur*) var den første jarl av Richmond og faren til Henrik VII av England. Han tilhørte adelsslekten Tudor av Penmynydd i nordlige Wales og hadde både de franske som engelske våpenskjoldene i sitt, omkranset av gylnemartlet. Han var første sønn av Owen Tudor og den tidligere dronningen Katherine av Valois, enken etter Henrik V, og således halvbror av Henrik VI av England. 

Etter å ha blitt oppfostret i flere år av abbedisse Katherine de la Pole tok Henrik interesse i Edmunds oppdragelse. Straks han ble voksen ble han gitt en tittel og land av Henrik. Både Edmund og hans bror Jasper ble etter hvert gjort til kongens rådgivere da de var hans gjenværende slektninger. Begge hadde innflytelsesrike posisjoner i Englands parlament. Edmund ble også gitt slottet Baynard's Castle i London. Etter at hans første ekteskap ble annullert ble han ble gift med Margaret Beaufort, grevinne av Richmond og Derby. Før rosekrigene begynte var Edmund en venn av Richard av York og støttet ham som rikets regent da kongen ble syk i tiden 1453 og 1454. Etter at innbyrdeskrigen begynte i 1455 ble Edmund sendt av York til sørlige Wales for å opprettholde kongens autoritet. Mens han var der ble York veltet av kongen og som hevn ble yorkistiske styrker sendt mot Edmunds hær i Wales. Han ble tatt til fange ved Carmarthen Castle og døde der av byllepest den 3. november 1456, kun 26 år gammel.

Jasper forlot hoffet etter brorens død og dro tilbake til Wales hvor hans samlet støttet for huset Lancaster. Han tok brorens enke Margaret under sin beskyttelse ved Pembroke Castle, og hennes sønn Henrik Tudor, den framtidige kong Henrik VII ble født der den 28. januar 1457. Edmund Tudor er en relativ ukjent figur i historien, men er stamfaren til Tudor-slekten av konger og dronninger i England.

## Liv og virke
Han ble født enten på Much Hadham Palace i Hertfordshire eller i Hadham i Bedfordshire, og var sønn av Owen Tudor og Catherine av Valois. Hans mor hadde tidligere vært gift med Henrik V av England. Det er usikkert om han ble født utenfor ekteskap eller om hans foreldre var hemmelig gift. Moren døde i 1437.

Edmunds halvbror Henrik VI anerkjente ham i 1452 som ektefødt, og gav ham tittelen jarl av Richmond. I 1455 giftet han seg med Margaret Beaufort, datter av John Beaufort, hertug av Somerset. Hun var tolv år gammel, og ble gravid neste år. 

Samme år som han giftet seg brøt rosekrigene ut, og Richmond ble tatt til fange av yorkistene, nærmere bestemt Herbertslekten. Han ble fengslet i Carmarten Castle i Wales, hvor han ble smittet av pest og døde. Hans eneste barn var Henrik, som ble født mer enn to måneder etter hans død, og som senere ble kronet som Henrik VII.

## Referanser


## Litteratur
* Griffiths, Ralph Alan; Thomas, Roger S. (1985): *The Making of the Tudor Dynasty*. New York: St. Martin's Press. ISBN 978-0-31250-745-9.
Foo fighter

:*Denne artikkelen omhandler et lysfenomen. For artikkelen om bandet, se [[Foo Fighters]]*

**Foo fighter** er kjent siden annen verdenskrig som en betegnelse på et lysfenomen. Den ble brukt av allierte piloter for å beskrive forskjellige uidentifiserte flyvende objekter eller mystiske fenomener som ble sett over Europa og Stillehavet. 

Ordet har sin opprinnelse i en tegneserie som kom ut på 1930-tallet, *Smokey Stover*. Smokey, som var en brannmann, hadde for vane å si: «Where there's foo there must be fire». Ordet "*foo*" kommer sannsynligvis fra det franske *feu*, som betyr ild. Denne figuren ble også i en bok kalt *Smokey the Foo Fighter*.

## Referanser


## Kilder
* Smithsonian Air & Space Magazine: What Were the Mysterious “Foo Fighters” Sighted by WWII Night Flyers? Besøkt 22. oktober 2018
* The Independent: Did Churchill and Eisenhower cover up UFO encounter? ''(av Cahal Milmo)'' Besøkt 22. oktober 2018
Hans Peter Schnitler Krag

**Hans Peter Schnitler Krag** (1794–1855) var en norsk prest, skolemann, forfatter og lokalhistoriker.

Faren var prest Peter Schnitler Krag (1759–1818) og moren Sophie Christine Schnitler (1766–1840). Han flyttet med familien til Røros (1797), videre til Trondheim (1805) der han tok examen artium (1814), studerte til embedseksamen (1814–19), hvorpå han ble kapellan i Stod (1819). Krag var sogneprest i Grong prestegjeld (1821–30), der han holdt gudstjenester og opplæring i kristendom for samer i Røyrvik; en statue av ham ble i 1976 reist ved Røyrvik kirke. I 1830 ble han sogneprest i Vågå kyrkje, der han etablerte og ledet en høyere almueskole med sommerkurs for lærere (1835), og ble kjent som **Vågåpresten**. I perioden 1842–1848 var han sogneprest i Fredrikshald (Halden), der han ble etterfulgt av sitt søskenbarn Magnus Brostrup Landstad.
Etter flytting til Eidsvoll (1848), grunnla han Eidsvollgalleriet (17. mai 1849), og var sogneprest, etterhvert kirkeverge samme sted inntil sin død (1855).

Krag var sønn av skolereformator i Nidaros, presten Peter Schnitler Krag (1759–1818) og moren Sophie Christine Schnitler. Han var bror til Sophonias Christian Krag (1803–1865) og hadde selv tre navngjetne sønner, Peter Rasmus Krag (1825–91), Hans Hagerup Krag (1829–1907) og Ole Herman Krag (1837–1916).

## Utgivelser
* *Eventyr fra Gudbrandsdalen.* (1828)
* *Hovedindholden af Jesu Christi lære, til brug ved ungdommens underviisning* (1831). Oversettelse fra Samuel Lieberkühn (tysk).
* *Sagn, samlede i Gudbrandsdalen om [[Slaget ved Kringen]], 26de August 1612.* (1838)
* *Nogle tanker om opdragelse* (1841). Oversettelse fra Karl Jacob Früauf (tysk).
* *Begrundet formening om at dronninger bør krones i Norge* (1846)
* *Kort utredning om Fredrikshald by og dens Krigshistorie.* (1848)
* *Begrundet formening om [[Carl XII|Carl den tolvtes]] dødssted som et indläg i sagen om hans dødsmåde*, i Tidsskrift for videnskab og litteratur (1850)
* *Nogle noticer om de egne, som omgive Mjøsen* (1851).

## Referanser


## Litteratur
* Olaus Arvesen. *Vaagaa-presten, folkeopdrageren, provst Hans Peter Schnitler Krag og hans samtid. Et livsbillede fra 30-40 aarene.* Cappelens Forlag, Kristiania 1916.
* Paul Botten-Hansen: «Provst H.P.S. Krag» (s. 117–118). *Illustreret Nyhedsblad* No. 30. Christiania den 28de Juli 1855.
Europatouren i golf for menn 2006

**2006-sesongen på [[Europatouren]]** startet med turneringen HSBC Champions Tournament i november 2005 og endte med Volvo Masters Andalucia i oktober 2006.

Alle turneringene frem til mars fant sted utenfor Europa, og de fleste av disse har offisiell status også på andre tourer. 2006-sesongen innbefatter fem turneringer i Kina (inkludert én i Hongkong), to i Syd-Afrika, og enkeltturneringer i Singapore, Australia, New Zealand, Malaysia, Indonesia, De forente arabiske emirater og Qatar. Fra rundt slutten av mars spiller touren hovedsakelig i Europa, og disse turneringene har som regel større premiepotter enn de som arrangeres andre steder (bortsett fra USA). Sesongen ble avsluttet med Volvo Masters Andalucia &ndash; motstykket til The Tour Championship på PGA-touren &ndash; som arrangeres i slutten av oktober.

## Turneringer

## Se også
*Europatouren 2005
*Golf 2006
*PGA-touren 2006
*LPGA-touren 2006
*Ladies European Tour 2006

## Eksterne lenker
*
Die Hard 2

***Die Hard 2*** (originaltittel: *Die Hard 2: Die Harder*) er den andre filmen i *Die Hard*-serien. Filmen ble lansert i USA onsdag 4. juli 1990 og har Bruce Willis i hovedrollen som politimannen «John McClane». I Norge ble den klippet for å få 15-årsgrense på kino.

## Innspilling
John McTiernan ble tilbudt å regissere oppfølgeren til sin egen suksess fra 1988, men måtte takke nei siden han var for opptatt med å spille inn *[[Jakten på Rød Oktober]]*. Jobben gikk heller til finske Renny Harlin, som nettopp hadde hatt suksess med *[[A Nightmare on Elm Street 4: The Dream Master]]*. Handlingen i filmen skal foregå ved Dulles-flyplassen utenfor Washington, men ble spilt inn i Michigan. (Minnesota og andre innspillingssteder måtte droppes på grunn av mangel på snø). Under filmingen ble budsjettet stadig overskredet og endte til slutt på $70 millioner. Det ble sagt at på slutten kostet filmen 20th Century Fox $20 000 i minuttet å produsere.

Bruce Willis fikk lov til å improvisere frem de aller fleste av sine kommentarer.

## Mottagelse
Selv om enkelte mente den manglet det store trykket til originalen, var filmen en suksess og mottok relativt gode kritikker. Aftenposten mente at filmen var en «langtrukken oppfølger» mens Nordlys skrev at «maken til tettpakket action og spenning er sjelden laget på film».

## Handling
John McClane venter på at hans kone skal lande på Dulles Airport utenfor Washington. Mens han venter, ser han to menn i militærklær med en mystisk pakke gå inn i et avsperret område av flyplassen. Han følger etter, og en skuddveksling bryter ut mellom McClane og mennene blant bagasjebåndene på flyplassen. McClane dreper en av mennene, men sjefen for flyplasspolitiet kaptein Lorenzo nekter å etterforske hva som skjedde siden det er julerush på flyplassen.

Mennene han møtte er en del av en militærgruppe som skal befri Esperanza, en mellomamerikansk general om bord i et militærfly på vei til USA. Snart har de tatt kontroll over kommunikasjonssystemene på flyplassen og tvinger de inngående flyenen til å sirkle over flyplassen uten å lande. Gjør de ikke som de får beskjed om, vil de la flyene krasje.

McClane etterforsker saken selv og får snart hjelp av en gruppe militære ledet av major Grant. Det viser seg at Grant er på lag med oberst Stuart, mannen bak flyplasskapringen. Flyet til Esperanza lander og klarer nesten å fly med et annet fly i sikkerhet med Stuart, Grant og deres menn før McClane får revet løs en bensinledning på flyet og tent på slik at det eksploderer.

### Manus
Filmen er basert på romanen *58 minutes* av Walter Wager. Romanen har samme utgangspunkt: en politimann må stoppe terrorister som tar en flyplass som gissel, mens politimannens kone sirkler rundt over hodet hans. Han har 58 minutter på seg før hans kones fly krasjlander. Både den franske og italienske tittelen heter 58 minutter.

## Litteratur
* Maasø, Arnt: *Voldens rolle i filmfortellingen: en analyse av Die Hard 2, Kickboxer IV og Natural Born Killers* (Politihøgskolen, 1997)  ISBN 82-7808-011-9

## Eksterne lenker
*
Slaget ved Cambrai

**Slaget ved Cambrai** (20. november&ndash;3. desember 1917) var et slag mellom britiske og tyske styrker under første verdenskrig. Det er kjent fordi det her for første gang ble brukt stridsvogner i større sammenheng. Slaget endte med britisk tap.

Cambrai er en fransk by i departementet Nord. I 1917 var det et viktig forsyningsknutepunkt for den tyske *Siegfried Stellung*, også kjent som Hindenburg-linjen.

## Eksterne lenker
*
A7V

**A7V** er en tysk stridsvogn fra første verdenskrig, lansert i 1918.  I alt ble 22 A7V stridsvogner produsert, inkludert en uten bestykning og med treplater som pansring som ble brukt til trening og den eksperimentelle A7V-U som hadde et skrog som kopierte den britiske rombeformen deres samtidige stridsvogner brukte. A7V debuterte i kamp 21. mars 1918 ved St. Quentin og ble brukt frem til slutten av første verdenskrig.

I tillegg til stridsvognen ble chassiet brukt til å produsere over 30 A7V Gelandwagen transportkjøretøyer, tre A7V Flakpanzer ble bygget som mobile plattformer for luftverkanoner og utstyrt med to 76,2&nbsp;mm kanoner, en ble bygget for å grave ut skyttergraver under navnet A7V Schützengrabenbagger og to chassier ble satt av for utvikling av A7V Funkpanzer kommunikasjonskjøretøyer.

A7V var bevæpnet med seks mitraljøser og en 57&nbsp;mm kanon.

Den eneste overlevende A7V i verden er *Mephisto* som sto utstilt ved Queensland Museum i Brisbane frem til Flommen i Queensland i 2010-2011. Panzermuseum Munster i Tyskland har utstilt en kopi av *Wotan*.

## Kilder
*
Schneider CA1

**Schneider CA1** (opprinnelig **Schneider CA** eller **Schneider Char d'Assault**) var den første franske stridsvognen. Den ble utviklet under første verdenskrig for å få slutt på stillstanden i skyttergravskrigen. Tanken var at stridsvognen skulle lage åpninger i fiendens piggtråd og uskadeliggjøre maskingeværstillinger. 400 Schneider CA1 ble produsert ved SOMUA i Paris mellom september 1916 og august 1918.

## Utvikling

Schneider var en større fransk våpenprodusent. Tidlig under første verdenskrig hadde de fått beskjed om å utvikle traktorer for å trekke tungt artilleri. I forbindelse med utviklingen av disse begynte Schneider å eksperimentere med beltedrift.

## Design

Schneider CA1 var bygget over et Holt traktorchassis og hjuloppheng. Skroget var formet som et båtskrog foran for å lette forseringer av skyttergraver, samme funksjon hadde to bøyde stålplater montert bak skroget. Foran var den utstyrt med en kutter for å trenge gjennom piggtrådsperringer. En 75&nbsp;mm kanon var plassert i en pongtong foran på høyre side og den hadde to 8 mm Hotchkiss mitraljøser, en på hver side av skroget.

CA1 hadde som de fleste stridsvogner fra den første verdenskrig dårlig ventilasjon for mannskapet, men skruefjærene som hjulopphenget var utstyrt med gav en behageligere forsering av ulendt terreng enn hva som var vanlig. Ellers var CA1 en primitiv stridsvogn. Den var vanskelig å manøvrere, kanonens bevegelighet var begrenset og bensintankene, som var montert på sidene, tok lett fyr hvis de ble truffet. Ofte var et geværskudd nok til å sette stridsvognen i brann.

### Senere varianter
Schneider utviklet flere varianter med tårn og bedre bestykning. Disse var kjent som CA2, CA3 og CA4. Bare prototyper ble laget av CA2 og CA3 og CA4 forlot ikke tegnebrettet.

## I tjeneste

CA-1 ble levert fra september 1916, men debuterte ikke i kamp før 16. april 1917 ved Berry-au-Bac. 132 CA1 fordelt på åtte kompanier deltok, men med store tap. 76 ble i alt ødelagt av fiendtlig ild. 57 av fiendtlig artilleri og de fleste av de resterende av at bensintankene tok fyr.

Omtrent 400 CA1 ble bygget, men en del av disse uten kanon og mitraljøser og brukt som transportkjøretøyer. En prototype ble bygget med en 47&nbsp;mm kanon i et lite tårn og fikk navnet CA2. Den ble aldri satt i produksjon, men førte til at Schneider CA ble CA1. Mot slutten av krigen ble Schneider CA1 faset ut til fordel for Renault FT-17.

### Etter første verdenskrig

Etter krigen ble noen av stridsvognene bygget om til støtteroller. Noen ubevæpnede CA1 ble overført til den amerikanske hæren i Frankrike i 1918. Seks vogner ble solgt til Spania som var i aksjon i Marokko mellom 1923 og 1926. De fire gjenværende vognene tok del i den spanske borgerkrigen på republikanernes side.

Det finnes kun en Schneider CA1 igjen, den er utstilt ved Musée des Blindés i Frankrike og er den eldste kjørbare stridsvognen i verden.
T-35

**T-35** var en tung sovjetisk stridsvogn med fem tårn, produsert på 1930-tallet og i begrenset bruk under andre verdenskrig. Den viste seg å være lite effektiv i kamp. Bestykningen i hovedtårnet var en 76,2-mm kanon og i de fire mindre tårnene henholdsvis to maskingevær og to 45&nbsp;mm-kanoner, som var plassert foran og bak. På bildet kan den kortløpede 76,2&nbsp;mm-kanonen sees øverst, og en langløpet 45-mm kanon i det ene tårnet (til venstre i bildet) i fronten. I det andre fronttårnet (til høyre i bildet) kan et maskingeværløp skimtes. T-35 hadde et mannskap på 11 og veide  kg.

## Eksterne lenker
*
Røyrvik Bygdatun

**Røyrvik Bygdatun** er et bygdemuseum i Røyrvik kommune, ved 
Røyrvik kirke. Det ble etablert i 1985 under ledelse av
museumsbestyrer Nina Rørvik.

Museet består av et tun med verneverdige gårdsbygninger, deriblant hovedlåna «Nyvikstugu». I nærheten er også en sørsamisk avdeling med gamme og bur. Utstillingsrom kan man finne i hovedlåna, der spesielt mange jerngjenstander er utstilt.  Bygdas gruvehistorie er vist i Gjersvika, der museet har en tømmervilla fra 1913 i dragestil, opprinnelig bygd som direktørvilla for Grong Gruber. Bygdespelet i Røyrvik fremføres på tunet.
Stridsvognmine

En **stridsvognmine** er en landmine spesielt laget for å slå ut fiendtlige stridsvogner.  De er gjerne mindre følsomme og har mer eksplosiver enn antipersonellminer.  De ble først tatt i bruk i større utstrekning under andre verdenskrig.

## Eksterne lenker
*
Utarmet uran

**Utarmet uran** er uran som i hovedsak består av isotopen 238**U**, og inneholder forholdsvis mindre av isotopene <sup>235</sup>'''U''' og 234**U** enn naturlig forekommende uran. 238**U** er ikke spaltbart – i motsetning til 235**U**, og i anriking av uran økes andelen av 235**U** på bekostning av 238**U**. Utarmet uran er et restprodukt fra anrikingsprosessen av uran, og kan ikke brukes som kjernefysisk brensel.

## Egenskaper
Utarmet uran er forholdsvis lite radioaktivt, og avgir svak alfastråling. Det har en giftighetsgrad som bly eller kadmium. (Innholdet av plutonium er gjerne ca. 10 ppb (milliarddeler). Det har høy tetthet (egenvekt) og selvantenner i luft hvis det er finfordelt.

## Anvendelse
Utarmet uran har både sivile og militære bruksområder, men begge er forbundet med en viss kontrovers. Det kan brukes til å fremstille den spaltbare plutoniumisotopen <sup>239</sup>'''Pu''', og er effektivt som panserbrytende ammunisjon.

Den viktigste egenskapen utarmet uran har i ammunisjon, er egenvekten (19&nbsp;160&nbsp;kg/m³), som er høyere enn blys (11&nbsp;340&nbsp;kg/m³). Et prosjektil av uran har dermed større kinetisk energi (bevegelsesenergi) enn tilsvarende blyprosjektiler. Dette gir økt gjennomtrengnings- og ødeleggelseskraft. Det er også meget hardt, så det vil kunne trenge gjennom stålpanser.

Sivile bruksområder for utarmet uran utnytter stoffets høye egenvekt og evnen til å stoppe gammastråler. Siden utarmet uran har høy tetthet, brukes en mindre mengde i enden av vingene på større fly. Dette reduserer vingens egensvingefrekvens slik at ikke vingen går fort opp og ned. Det ble brukt som ballast i seilbåt-kjøler på 70-tallet, men er nå forbudt. I radiografiske apparater som bruker gammastråler, anvendes utarmet uran som strålingsskjerming. Utbredt sivil anvendelse begrenses av at uran korroderer lett.

## Se også
*Uran
*<sup>235</sup>'''U'''
*Anriket uran
*Uranisotoper

## Eksterne lenker
* Statens strålevern
Flammekaster

**Flammekaster** (fra tysk *Flammenwerfer*)er et våpen som skyter ut brennende væske.  Flammekastere har også et visst sivilt bruksområde innenfor skogbruk.  Den første moderne flammekasteren ble utviklet av tyskeren Richard Fiedler i 1901. 

Historisk ble flammekastere først benyttet av det bysantinske riket på 700-tallet e.Kr., som benyttet det som kalles gresk ild som sende ut en stråle av brennende væske. Kunnskapen om gresk ild gikk tapt på 1300-tallet. I moderne tid ble flammekastere bruk under første verdenskrig, og mer utbredt i andre verdenskrig som et taktisk våpen mot festningsverk. De fleste militære flammekastere bruker flytende drivstoff, vanligvis enten oppvarmet olje eller diesel, men kommersielle flammekastere er vanligvis blåselamper som bruker gassformig brensel som propan; gasser er tryggere i fredstid, ettersom flammene deres har mindre massestrøm og forsvinner raskere, og ofte er lettere å slukke om det er nødvendig.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Laserbelyser

En **laserbelyser** er en innretning for å belyse et mål med laser-lys.  Et våpen, for eksempel en bombe, med de rette sensorer kan da heime inn mot målet.
Røyrvik kirke

**Røyrvik kirke** er en langkirke i Røyrvik kommune. Nybyggere og samer i Røyrvik fikk tillatelse til å bygge kapell etter kongelig resolusjon 16. februar 1828.  De samme samer stod for oppførelsen, og bygningen i tømmer ble innviet 11. september 1828, med plass til 180.  Opprinnelig navn var «Rørvigens capell».

I denne periode rådet presten i Grong Prestegjeld, Hans Peter Schnitler Krag. Kapellet var i mange år åsted for «Storpreka», der lensmann og prest i flere dager avholdt de nødvendige kirkelige funksjoner som dåp, konfirmasjon og bryllup.  På kvelden var det fest.

Den rødmalte bygningen ble restaurert i 1901 (arkitekt O. Alfstad), ble hvit, og fikk da status som kirke. 
Maleriet av «presten Krag» ble gitt som gave.  Døpefatet av tinn kom i 1828, antakeligvis fra Nærøy.
Dagens tyskbygde orgel tilkom i 1926.
I 1959 ble kirken del i det nyutskilte Røyrvik og Namsskogan prestegjeld. 
Kirken ble renovert i 1965.
Av prester nevnes Bjarne Tvete og Odd Rønneberg.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Luftlandsetting

En **luftlandsetting** er en militær operasjon for å sette militære styrker (*[[luftbårne styrker]]*) på bakken ved hjelp av fallskjerm, glidefly eller direkte fra helikopter. 

En luftlandsetting foregår (som oftest) bak fiendens linjer, som regel som en støtte til en større militær operasjon.  På grunn av vektbegrensninger kan soldatene bare ta med seg håndvåpen, mens lette kjøretøy og lett artilleri må landsettes i fallsjerm fra transportfly, eller landsettes fra helikoptre eller ved hjelp av glidefly.

Infanteri sluppet i fallskjerm ser på seg selv som *spesialtrente* soldater, og innehar *[[fallskjermvingen]]*, mens tropper landsatt via glidefly, helikopter, og transportfly landet på flyplass, normalt regnes som *regulært* infanteri.

Eksempler er tysk landsetting av soldater på Fornebu under andre verdenskrig og amerikanske operasjoner med større antall helikoptre under Vietnamkrigen. Mest kjent for luftlandsetting med glidefly var Airspeed Horsa som ble benyttet av britene under invasjonen i Normandie  6. juni 1944

## Se også
* Invasjonen i Normandie
* Arnhem-operasjonen
* Luftbårne styrker
* Fallskjermsoldat
Brandy Norwood

**Brandy Rayana Norwood** (født 1979) er en amerikansk soulsanger, låtskriver, skuespiller og modell.

Hun er født i McComb, Mississippi, men familien bodde senere i Los Angeles, California. I barndommen viste hun interesse for musikk og musikalske opptredener. Hun var med på mange slags show siden begynnelsen av 1990-årene, og hun sang med på platene til gruppene Norment og Immature. Siden oppnådde hun noe oppmerksomhet med tittelrollen i den afroamerikanske sit-comen *Moesha*. Sitt virkelige gjennombrudd fikk hun med albumet *Never say never*. Hun har også siden spilt i flere filmer.

Hun var også dommer i sesong 1 av America’s Got Talent sammen med David Hasselhoff og Piers Morgan.

## Album
* *[[Brandy (album)|Brandy]]* (1994)
* *[[Never Say Never]]* (1998)
* *[[Full Moon]]* (2002)
* *[[Afrodisiac]]* (2004)
* *[[The Best of Brandy]]* (2005)
* *[[Human (album)|Human]]* (2008)
* *Two Eleven* (2012)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Tren

**Tren** (fra fransk, av *trainer* «slepe», sammenlign med engelsk *train* «tog») er militære forsyningsavdelinger, forsyningskjøretøyene i en militær avdeling eller en kolonne med slike kjøretøyer. Trenet er ofte en egen våpenart.

Trenet deles inn i *stridstren* (tren som avdelingen må ha nært for hånden også under kamp; herunder ammunisjonstren), *kjøkkentren* (tren som kan holdes noe lenger tilbake og trekkes frem etter behov) og *pakktren* (bagasje; også kalt materielltren). En gruppe personer, herunder sivile, som følger trenet kalles et tross.

## Se også
* Trenkorpset
* Royal Wagon Train
* Trängregementet
* Trænregimentet
* Intendantur

## Referanser
Lockheed C-5 Galaxy

**Lockheed C-5 Galaxy** er et amerikansk militært transportfly. Flyets hovedformål er strategisk luftfrakt, noe som vanligvis betyr frakt av tung last over lange avstander, gjerne mellom verdensdeler. Det er det største flyet i det amerikanske luftforsvaret, og er et av verdens største fly. Flyet ble konstruert og produsert av Lockheed Corporation og er kun i bruk av United States Air Force. Antonov An-124 er et større fly enn Lockheed C-5 Galaxy. 

## Historie

Den første C-5A Galaxy kom av samlebåndet 2. mars 1968. 30. juni samme år tok flyet til vingene første gang.

C-5A var ferdig utprøvet i desember 1969, og ble da overført til Altus Air Force Base i Oklahoma. Den første operative Galaxy ble levert i juni 1970.

På midten av 70-tallet ble det oppdaget sprekkdannelser i vingene på mange av flyene. På grunn av dette ble lasten satt til maksimalt 22&nbsp;700 kg per fly. For å øke løfteevnen og levetiden gjennomgikk 77 C-5A i perioden 1981 til 1986 et modifikasjonprogram der vingekonstruksjonen ble endret. I den nye vingekonstruksjonen ble det brukt en ny aluminiumslegering som ikke hadde eksistert ti år tidligere.

Den første C-5B, som hadde forbedringer slik som styrket vingekonstruksjon og oppdaterte flyinstrumenter, ble levert i januar 1986. C-5 produksjonen ble avsluttet da den siste C-5B modellen ble levert i april 1989. I tillegg til endringer i avionikk og vingekonstruksjon inneholder C-5B over 100 andre endringer for å forbedre pålitelighet og vedlikehold.

To spesielt modifiserte C-5C varianter ble tilpasset for NASA. Disse to flyene ble modifisert med større lasterom, for blant annet å transportere satellitter. Dette var bare en av mange modifikasjoner. Selv om flyene er eiet av NASA blir de fløyet av personell fra det amerikanske luftforsvaret.

## Spesifikasjoner
* Besetning: Seks (to piloter, to flyteknikere, to lastoperatører) 
* Maksimal last
** Fredstid: 108 862 kg
** Krigstid: 131 995 kg
* (Gamle) Motorer: Fire stk. General Electric TF39-GE-1C 43 000 lb
* (Nye RE) Motorer: Fire stk. General Electric CF6-80C2L1F 50 000 lb
* Maksimal startvekt i krigstid 381 018 kg
* Tomvekt: 170 tonn 
* Maksimal fart: 917 km/h (0,77 Mach) 
* Vingespenn: 67,88 m 
* Lengde: 75,57 m 
* Høyde: 19,81 m 

## Referanser




## Eksterne lenker
* C-5 Galaxy
Stortingets helse- og omsorgskomité

**Stortingets helse- og omsorgskomité** er en fagkomité i Stortinget. Den behandler saker om helsetjenester, pleie- og omsorgstjenester, folkehelsearbeid, rusmiddelpolitikk og legemidler.

## Medlemmer
Helse- og omsorgskomiteen ledes av tidligere stortingspresident Tone W. Trøen. Komiteen har 15 medlemmer i perioden 2021–2025:

* Tone W. Trøen (Akershus H), leder
* Cecilie Myrseth (Troms Ap), første nestleder til hun ble statsråd i 2023
* Bård Hoksrud (Telemark FrP), andre nestleder
* Seher Aydar (Oslo R)
* Olaug Bollestad (Rogaland KrF)
* Sandra Bruflot (Buskerud H)
* Erlend Svardal Bøe (Troms H)
* Marian Abdi Hussein (Oslo SV)
* Lisa Marie Ness Klungland (Rogaland Sp)
* Tove Elise Madland (Rogaland Ap)
* Hans Inge Myrvold (Hordaland Sp) (19. okt. 2021 – 29. sep. 2023)
** Kari Mette Prestrud (Akershus Sp) (29. sep. 2023 – 16. okt. 2023)
** Siv Mossleth (Nordland Sp) (18. okt. 2023 – )
* Irene Ojala (Finnmark Pf)
* Even A. Røed (Buskerud Ap)
* Truls Vasvik (Vestfold Ap), første nestleder fra 2023 (Vara: Camilla Maria Brekke (Vestfold Ap) 22. mai 2023 – 12. okt. 2023)
* Morten Wold (Buskerud FrP)

## Historie
Før 2005 var inndelingen mellom helse-, sosial- og arbeids-politikk noe annerledes. Forberedelse av saker til Arbeids- og administrasjonsdepartementet ble hovedsakelig gjort i Sosialkomiteen og Kommunalkomiteen, mens til saker til Helse- og omsorgsdepartementet ble gjort av Sosialkomiteen. Tidligere ledere av Sosialkomiteen er under tidligere ledere av Helse- og omsorgskomiteen under.

### Tidligere ledere 2005–

### Tidligere ledere av Sosialkomiteen (1945–2005)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Komiteens nettside
Industriell design

**Industriell design**, eller **industridesign**, er en spesialisert form for design, som innebærer utvikling, planlegging og formgivning av industrielt framstilte produkter. Industridesign handler om å formgi fysiske produkter med gode brukskvaliteter.

Det er ulike retninger innen industridesign. Denne formen for design kan ses på som en anvendt kunstform hvor estetikk og brukervennlighet til et industrielt framstilt produkt er i fokus og kan også ses på som en integrert del av produktutviklingen der produktets egenskaper utvikles både med hensyn til estetikk, bruksfunksjon, produksjonsteknologi og ressursbruk over levetida til produktet.

Man kan ta for seg ulike aspekter innenfor designen som sansbare opplevelser som form, farge, tekstur, lyd og sette disse i forhold til produktets brukbarhet og ergonomi. En industriell designer kan også se på produksjonsprosessen av produktet, materialvalg og måten produktet blir presentert overfor sluttforbruker. Bruk av en industridesigner i en produktutviklingsprosess kan øke produktets verdi ved å øke brukbarheten, redusere produksjonskostnader og/eller gjøre produktet mer tiltalende for potensielle kjøpere.

Tidligere fokuserte produktdesign på produktet ene og alene, mens en innenfor industriell design hadde et bredere fokus på konsept, produkt, systemdesign og prosess. I dag er det i praksis ikke noe klart skille mellom produktdesign og industridesign.

Interaksjonsdesign på sin side kan ses på som et felt innen industriell design der man ser på hvordan mennesket interagerer med produktet, dette være seg pr skjerm eller ved hjelp av knapper og brytere på selve produktet.

Produktdesign, interaksjonsdesign og industriell design kan ofte overlappe felt slik som brukergrensesnittdesign, systemdesign, informasjonsdesign og brukersentrert design.

## Utdanninger
Industriell design undervises i Norge ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (et femårig masterprogram, tidligere sivilingeniør, og toårig internasjonalt masterstudium), avdeling for ingeniørfag ved Høgskolen i Østfold, ved Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo og ved Institutt for produktdesign ved Høgskolen i Oslo og Akershus på Kjeller.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Yrkesbeskrivelse av industridesigner, *Utdanning.no*
* Institutt for produktdesign, Høgskolen i Oslo og Akershus 
* Institutt for industridesign, Arkitekthøgskolen i Oslo
* Institutt for Produktdesign, NTNU
* Industriell design, Høgskolen i Østfold
Patricia Arquette

**Patricia Arquette** (født 8. april 1968 i Chicago i Illinois) er en amerikansk skuespiller.

Arquette er datteren til den avdøde skuespilleren Lewis Arquette, og datterdatter av den avdøde komikeren Cliff Arquette. Hun er søster av skuespillerne Rosanna Arquette, David Arquette og Alexis Arquette. 

Arquette var gift med Nicolas Cage fra 1995 til 2001. Arquette og skuespillerkollega Thomas Jane er foreldre til en jente med navnet Harlow Olivia Calliope.

Arquette vant en Emmy i 2005  for rollen som mediumet Allison DuBois i TV-serien *[[Medium (TV-serie)|Medium]]*. Hun vant Oscar for beste kvinnelige birolle for rollen som Olivia Evans filmen *[[Boyhood]]* (2014). 

## Filmografi

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Panservernmissil

Et **panservernmissil** er et missil laget for å bekjempe pansrede kjøretøyer som stridsvogner og stormpanservogner. De varierer i størrelse fra bærbare skulderavfyrte våpen til systemer som kun kan avfyres fra kjøretøyer eller helikoptre.

Man klassifiserer som regel panservernmissiler som enten *MCLOS* (Manual Command Line Of Sight) eller *SACLOS* (Semi-Automatic Command Line Of Sight). MCLOS forutsetter at skytteren kan se missilet gjennom hele flukten og styre det til målet ved hjelp av en stikke, mens SACLOS gjør at det er nok at siktemidlene peker på målet fram til missilet treffer. 

Mer avanserte systemer bruker lasermarkering eller TV-kameraer i selve missilet for å utpeke mål, og noen er også såkalt fire-and-forget.

De fleste panservernmissiler har stridshode med hulladning.

Noen eksempler på panservernmissiler er den USA-produserte BGM-71 TOW, britiske Swingfire, den svenske Bofors Bantam, den fransk-tyske Euromissile MILAN og russiske AT-3 Sagger.

Panservernvåpen som RFK eller M72 er ikke panservernmissiler, siden de ikke har noe styringssystem.

## Referanser
7,62 × 51 mm NATO

**7,62 × 51 mm NATO** er en patron for rifle som ble introdusert i 1954 sammen med USAs M14-rifle. I Norge har patronen i lengre tid vært i bruk i AG-3, MG-3, NM149, og i senere tid Heckler & Koch HK417.

Patronen ble bygget på .308 Winchester som kom kun to år tidligere. Den var i lengre tid standardkaliber for håndvåpen i NATO, og var mye i bruk i andre land også.  Fra sent på 1960-tallet begynte USA å gå over til 5,56 x 45 mm NATO, og dette ble etter hvert den nye standarden i alliansen.  Pr 2012 brukes 7,62&nbsp;mm for det meste i maskingeværer og skarpskyttergevær, deriblant Rheinmetall MG3, Fabrique Nationale MAG og Heckler & Koch HK417. Patronen har samme ytre mål som .308 Winchester, en mye brukt jaktpatron.


Ballistic table for 7.62x51 mm NATO (mrad and moa).png|Eksempel på klikktabell for en bestemt 7,62 × 51 mm NATO ladning. Kulefall og vindavdrift er vist både i mrad og moa.


## Referanser


## Se også
* Liste over patrontyper
* :Kategori:Skytevåpen i kaliber 7,62 mm
12.7×99mm NATO

**12.7×99mm NATO** eller **.50 BMG** er en patron for maskingevær opprinnelig utviklet i 1910-årene for M2 Browning maskingevær. Det er bygget som en oppskalert .30-06 Springfield.  Siden 1980-årene har den også vært i bruk i skarpskytterrifler.  Når patronen brukes i automatvåpen, er den lenket sammen med metalledd i belter.

Et stort antall varianter innenfor kaliberet finnes, blant annet:
* Skarp ammunisjon (panserbrytende ammunisjon, brannstiftende og spreng)
** MP – MultiPurpose (for eksempel Raufoss NM140 MP)
** MP-T – MultiPurpose Tracer (sporlys)
** AP-S – Armour Piercing Saboted (med prosjektilhylse)

* Kortholdsammunisjon
** SRTA – Short Range Training Ammunition 
** PSRTA – Plastic Short Range Training Ammunition (blåplast)
** PSRTAT – Plastic Short Range Training Ammunition Tracer (blåplast med sporlys)

* Løsammunisjon
** «Rødplast»

## Historie og utvikling
Konseptet for kaliberet ble tatt fram av John Browning under første verdenskrig som et svar på behov for luftvernvåpen.  Patronen er basert på en .30-06 i større skala, og maskingeværet var en Browning M1919/M1917 som også var skalert opp.  Dette våpenet stammet fra århundreskiftet, men fikk navnet sitt da det amerikanske forsvaret tok det i bruk i 1917.  Det nye maskingeværet, kalt Browning M2, ble tatt i bruk på fly og bakken.  Flere forskjellige ammunisjonstyper, som panserbrytende og brannstiftende, ble tatt i bruk og gjorde at det ble et utbredt våpen med flere bruksområder.

Under andre verdenskrig ble 12,7&nbsp;mm brukt til å bryte gjennom panseret til lettpansrede kjøretøyer og fly.  Siden 1950-årene ble evnen til å stå i mot ild fra 12,7&nbsp;mm våpen et krav for en rekke pansrede personellkjøretøy, noe som gjorde at ammunisjonen mistet noe av sine bruksområder. Maskingevær som avfyrer 12,7&nbsp;mm er fremdeles i bruk, men størrelsen og vekten på våpenet gjør det noe mindre praktisk i bruk.  Når det er montert i faste installasjoner og på kjøretøyer så gjør den økte rekkevidden og presisjonen i forhold til lettere kalibere at det fremdeles er standard bestykning på pansrede kjøretøyer.

I 1980-årene kom Barrett med sin M82 og andre lignende våpen, og 12,7&nbsp;mm fikk en rolle som kaliber for militære skarpskyttere.  På grunn av virkningen i målet brukes slike våpen som regel mot materiell.

## Se også
* Liste over patrontyper
* :Kategori:Skytevåpen i kaliber 12,7 mm

## Eksterne lenker
* 
* 50 Caliber Shooter's Association – amerikansk forening til fremme av sportsskyting med 12,7 mm (engelsk)
Sikte

Et **sikte** betegner siktemidler, dvs. hjelpemidler som en skytter har til disposisjon for å rette inn våpen av forskjellige typer mot et mål. For håndvåpen er typiske siktemidler dioptersikte, rødpunktsikte og kikkertsikte. Større våpen som kanoner og missiler har som regel sikter med både optiske og elektroniske komponenter.

## Typer sikter
* Åpne sikter (skur- og kornsikte)
* Hullsikte
* Dioptersikte
* Rødpunktsikte
* Kikkertsikte
* Lasersikte
Moral

**Moral** (fra latin *moralitas*, «skikk og bruk; karakter, måte, oppførsel») er kategoriseringen av intensjoner, beslutninger og handlinger i de som er riktige, eller riktige, og de som er upassende eller gale. Moral kan være en samling standarder eller prinsipper avledet fra en adferdskodeks fra en bestemt filosofi, religion eller kultur, eller den kan stamme fra en standard som forstås å være universell. Moral kan også være spesifikt synonymt med «godhet», «passende» eller «rettferdighet».

Moralfilosofi omfatter metaetikk som er studiet av etikk fra et semantisk, metafysisk og kunnskapsteoretisk perspektiv, og som studerer mer konkrete systemer for moralsk beslutningstaking som deontologisk etikk og konsekvensetikk. Et eksempel på normativ etisk filosofi er Den gylne regel, som sier: «Man skal behandle andre som man vil at andre skal behandle seg selv.»

Umoral er ofte forstått som den aktive motstanden mot moral (det vil si motstand mot det som er godt eller rett), mens amoral på forskjellige måter defineres som en uvitenhet om, likegyldighet til eller vantro til et bestemt sett av moralske standarder eller prinsipper. Men det som regel en personlig vurdering hva som er umoral, det som er umoralsk for en person er kanskje ikke umoralsk i det hele tatt hos en annen person, basert på deres forskjellige bakgrunn i oppvekst, nasjonalitet, kultur, religion og lignende. Det kan uttrykkes i et sitat fra en boka av Agnar Mykle: «amatørteater er bare umoral»

## Etikk og moral
Å handle moralsk er å gjøre noe som samstemmer med gjeldende normer og verdier. Etikk er moralfilosofi, eller teoriene om moral, selv om begrepet noen ganger brukes synonymt med moral. En handling kan være moralsk i en sammenheng, men umoralsk i en annen. Å dekke ansiktet med niqab vil f.eks. kunne oppfattes som en religiøs og moralsk handling i noen subkulturer i midtøsten, mens det for offentlig ansatte i Frankrike er forbudt, og der vil være umoralsk ut fra et pliktetisk perspektiv.

Seksualmoral er det settet av moralske normer som gjelder for den seksuelle atferd mellom mennesker. Synet på prevensjon, utenomekteskapelig sex, homoseksualitet, prostitusjon, voldtekt, incest, nekrofili, henger nøye sammen med øvrige etiske, juridiske og religiøse normer.

## Se også
* Dobbeltmoral
* Seksualmoral
* Etikk, grunnlaget for moral

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kampvilje

**Kampvilje**, eller **kampmoral**, er evnen til å beholde troen på en institusjon eller et mål. Den uttrykkes gjerne gjennom selvsikkerhet, positivitet, disiplin og villighet til å utføre tildelte oppgaver.

Begrepet er spesielt relevant i forhold til militært personell. Etter at Carl von Clausewitz skrev *[[Vom Kriege]]* (*Om krig*) etter Napoleonskrigene anses opprettholdelse av kampvilje som et av de fundamentale prinsippene i krig, mens Basil Liddell Hart beskrev det enda mer fundamentalt:

Til tross for kampåndens uhåndgripelige natur, kan den bli påvirket av materielle faktorer som lønning, mat og fysisk beskyttelse. I psykologisk krigføring kan et av målene være å bryte ned fiendes kampånd.

Kampmoral er ikke utelukkende et militært begrep, men er også vesentlig innenfor sport og idrett, særlig lagsport, som fotball, håndball, men også i individuelle idretter hvor individuelle idrettsfolk stiller sammen som lag som i stafett.Fotballspillere har god kampmoral forut og under en kamp, og god lagånd for å takle nederlag.

## Se også
* Korpsånd

## Referanser


## Litteratur
* Ulio, James (november 1941): «Military Morale» i: *American Journal of Sociology* **47** (3), The University of Chicago Press.
Periskop

Et **periskop** er et instrument for observasjon fra en skjult posisjon. Periskop (av gresk *peri*, omkring, og *skopein*, se), kikkert med langt rør, prismer og optiske linser, beregnet til bruk i loddrett stilling, for eksempel i ubåter og skyttergraver. De enkleste formene består av et rør med speil satt parallelt til hverandre og i 45° på linjen mellom dem. Denne typen periskop ble brukt til å observere fra skyttergravene under første verdenskrig. Mer avanserte periskoper med prismer i stedet for speil brukes på ubåter. Periskoper brukes også til all observasjon av utenomverdenen når en stridsvogn kjører med stengte luker.

Et periskop virker som en avansert kikkert. For at dette skal brukes kan vi ikke være dypere enn 13,5 meter (ellers rekker ikke periskopet over vannflaten). Periskopet har også infrarødt kamera som gjør det mulig å se i mørket.

## Eksterne lenker
*
Skjema

Se også: Skjema (psykologi)

Et **skjema** *(formular)* var opprinnelig et forhåndstrykket dokument for registrering av spesifikk informasjon. Med informasjonsteknologi har det også blitt mulig og ofte mer effektivt med elektroniske skjema, gjerne koblet mot databaser. Skjemaet inneholder avmerkede felter som skal fylles inn med etterspurt informasjon.

Skjemaet er laget av en innsamler av data for å standardisere svarene, slik at de kan brukes enten i en statistikk eller til å registrere dataene i et register som kan brukes av innsamleren.

Fordeler ved bruk av skjema:
*Utfylleren trenger ikke å skrive mere tekst enn de variable dataene.
*Utfylleren blir minnet om de dataene som trengs for at skjemaet blir riktig utfylt.
*Innsamleren av skjemaet kan lett registrere dataene på riktig plass i registeret. 
*Ved bruk av elektronisk skjema kan dataene overføres direkte i registeret.

ELMER (Enklere og mer effektiv rapportering) er en forvaltningsstandard for skjema på nett. Standarden er obligatorisk for formelle skjema rettet mot næringsdrivende, og anbefalt for innbyggerskjema. I tillegg er det mange som bruker retningslinjene frivillig, som et ledd i sitt brukskvalitetsarbeid. Målet med retningslinjene er å sikre at offentlige skjema er enhetlige og brukervennlige. Brønnøysundregistrene er ansvarlig for videreutvikling og veiledning knyttet til retningslinjene.

Skjema er også et begrep som brukes i Jean Piagets læringsteorier.

## Se også
* *[[Schema]]*

## Eksterne lenker
* Altinns skjemakatalog - elektroniske skjemaer og tjenester for næringslivet
* ELMER - forvaltningsstandard for skjemaer på nett
Avstandsmåler

En **avstandsmåler** er et verktøy som måler avstanden fra observasjonspunktet til et mål. Noen typer bruker aktive metoder som laser, sonar eller radar for å måle avstanden, mens andre typer bruker trigonometri.

Avstandsmålere brukes blant annet innen jakt, industri, samt av militære.

## Typer
* Trigonometrisk avstandsbedømming; se milliradian
* Laseravstandsmåler