Bartrær

* apeskrekkfamilien
* barlindfamilien
* Cephalotaxaceae
* furufamilien
* skjermtrefamilien
* Gultrefamilien
* sypressfamilien

**Bartrær** (Pineales eller Pinophyta) er den overlegent største nålevende gruppa av nakenfrøede planter. I tradisjonell taksonomi karakteriseres de nålevende artene som én orden furuplanter (Pinales), men det finnes også utdødde grupper som til sammen utgjør underklassen Pinopsida. De oppstod for omkring 300 millioner år siden helt i slutten av karbontiden med slekten *Walchia*, men først mot midten av perm utviklet dagens bartrær seg i de kjølige, nordlige strøkene omkring 275 millioner år siden. Fortsatt dominerer barskog i det store, nordligste skogbeltet på jorden.

Gruppen er delt inn i sju familier. Den har om lag 50 slekter og ca. 550 arter over hele verden, men i overveiende grad på den nordlige halvkule. I Norden vokser 43 arter, i Norge trolig 37.

Bartrærne består av trær eller busker med ofte busk- eller konisk form. Artene har enten skjell- eller nåleformede blader, med unntak av kaurislekten i apeskrekkfamilien, og nageiaslekten i gultrefamilien, som har brede blad som ligner på hva vi finner hos enkelte løvtrær. Nålene kan sitte på i flere år før de faller av. Frøene sitter inne i kongler, oftest beskyttet av harde skjell, som kan være lukkede eller mer eller mindre åpne. Enkelte arter sprer frøene med dyr og fugler, andre baserer seg på brannspredning eller vindspredning. Noen arter har hunn- og hannkongler på separate trær.

Furu, gran, einer og barlind er de vanligste, og de eneste *naturlige* bartrærne i Norge, de to sistnevnte også i hele Skandinavia inklusive Danmark. I Storbritannia vokser alle unntatt gran naturlig. De er hardføre og var tidlige til å etablere seg etter istiden. De øvrige 33 artene i Norge er alle innførte og naturalisert.

## Utvikling
De første trærne var trebregner og ulike gigantiske karsporeplanter og bregner i karbon-perioden. Det er funnet fossile trær fra midtre Devon om lag 385 millioner  år siden, men også dette var trolig trebregner. Deretter utviklet bartrærne seg i trias, sammen med ginkgo og ulike andre arkaiske grupper, omkring 320 millioner  år siden. Bartrærne dominerte helt i mesozoikum (245 - 65 millioner år siden), mens dagens løvtrær ble utviklet for alvor i kritt-perioden. I tertiær begynte trærne å dominere og dekke jordkloden, men med istidene som startet for om lag 1,5 millioner år siden trakk skogene seg tilbake.

## Arter i Norge
Det samlede antallet av arter som forekommer i Norge gjennom utplanting eller som er forvillet fra hager og parker, er 37, gjengitt nedenfor fordelt på slektene de tilhører:
* **[[Furuslekten]]:** furu, lappfuru, buskfuru, bergfuru, vrifuru, sembrafuru, sibirsk sembrafuru
* **[[Granslekten]]:** gran, sibirgran, kvitgran, sitkagran, engelmannsgran, serbergran, blågran, lutzgran
* **[[Douglasgranslekten]]:** douglasgran
* **[[Edelgranslekten]]:** edelgran, sibiredelgran, nobelgran, balsamedelgran, koloradoedelgran, kjempeedelgran, fjelledelgran, nordmannsedelgran
* **[[Hemlokkslekten]]:** vestamerikansk hemlokk, kanadahemlokk, fjellhemlokk
* **[[Lerkeslekta (botanikk)|Lerkeslekta]]:** europalerk, sibirlerk, mongollerk, japanlerk
* **[[Einerslekten]]:** einer, fjelleiner
* **[[Barlindfamilien]]:** barlind, hybridbarlind, japanbarlind
* **[[Dvergsypresslekten]]:** lawsonsypress, nutkasypress
* **[[Tujaslekten]]:** tuja, kjempetuja

Fordelingen mellom de ulike hovedgruppene av skog i Norge er slik: 

## Bartrærnes taksonomi
*For en mer overordnet taksonomi, se: [[Karplanter]]*
*For en mer detaljert oversikt, se artiklene om de enkelte familier og slekter.*

Taksogrupperingen av bartrærne er nedenfor gjengitt med basis i internasjonal systematikk – The Angiosperm Phylogeny Group og APG II-systemet fra 2003 med 83 ordener og 461 familier av karplanter – og det nyeste nordiske standardverket med 5 klasser og 155 familier av planter i Norden.

For de familiene som er vanlige i Norden, merkes utbredelsen med landkode i fet skrift med basis i det norske standardverket (2005) og det nyeste nordiske standardverket (2007). 

Landkodene for nordisk utbredelse er: **d** Danmark. **f** Finland. **i** Island. **n** Norge. **sv** Svalbard. **s** Sverige. **uk** Storbritannia. Landkoder i fete typer angir naturlig forekommende arter, mens landkoder i *kursiv* angir naturaliserte arter som har spredd seg etter utplanting eller hagehold.

Listen nedenfor omfatter alle 50 slektene, og 90 av de om lag 550 artene av bartrær som finnes. Samtlige arter oppgis i de separate artiklene for familier og slekter.

Underklasse: **BARTRÆR ''(PINOPSIDA)'' **, 8 familier, 3 i Norden
* **Orden: Pinales**
** **[[Furufamilien]] (Pinaceae) **, 11 slekter, 5 i Norden
*** Furuslekten *(Pinus)*, 115 arter
**** furu *(Pinus sylvestris)* **f n s uk**
**** lappfuru *(Pinus sylvestris.* var. *lapponica)*
**** revehalefuru *(Pinus aristata)* *i*
**** vrifuru eller «kontortafuru» *(Pinus contorta* ssp *latifolia)* *n*
**** kystvrifuru *(Pinus contorta* subsp. *contorta)* *n uk*
**** aleppofuru *(Pinus halepensis)*
**** buskfuru *(Pinus mugo* ssp. *mugo)* *d n s*
**** bergfuru *(Pinus mugo* ssp. *uncinata)* *n s*
**** alpefuru *(Pinus mugo* ssp. x *rotundata)*
**** svartfuru eller «Austrian Pine» *(Pinus nigra)* *d s uk*
**** strandfuru eller klyngefuru, «Cluster Pine», «Maritime Pine» *(Pinus pinaster)* *uk*
**** pinje *(Pinus pinea)*
**** montereyfuru *(Pinus radiata)* *uk*
**** rødfuru eller «Norway Pine» *(Pinus resinosa)*
**** sibirsk sembrafuru eller «Sibirfuru» *(Pinus sibirica) * *f n s*
**** weymouthfuru *(Pinus strobus) * *d s uk*
*** Granslekten *(Picea)*, 35–40 arter
**** gran (*Picea abies*) *d* **f n s**
**** sibirgran (*Picea obovata*) **f n s** (mulig underart)
**** engelmannsgran (*Picea engelmanni*)
**** kvitgran (*Picea glauca*) *d n s*
**** lutzgran eller *Lutsigran* (*Picea glauca x sitchensis*)
**** sitkagran (*Picea sitchensis*) *n uk*
**** svartgran (*Picea mariana*)
**** serbergran (*Picea omorika*)
**** orientgran (*Picea orientalis*) *uk*
**** blågran (*Picea pungens*)
*** Edelgranslekten *(Abies)*, 50 arter
**** Balsamedelgran (Abies balsamea) (østre Canada) *n s*
**** edelgran eller «Silver Fir» *(Abies alba)* *d n s uk*
**** fjelledelgran (Abies lasiocarpa) (Rocky Mountains) 
**** nordmanns(edel)gran *(Abies nordmanniana) * *n s*
**** nobelgran *(Abies procera) * *n s*
**** sibiredelgran *(Abies sibirica)* *f n s*
**** kjempeedelgran *(Abies grandis)* *f n s uk*
*** Hemlokkslekten *(Tsuga)*, 9 arter
**** Kanadahemlokkemlokk eller «Østamerikansk hemlokk» *(Tsuga canadensis)*
**** vestamerikansk hemlokk *(Tsuga heterophylla)* *n s uk*
**** fjellhemlokk *(Tsuga mertensiana)*
*** Lerkeslekta *(Larix)*, 14 arter
**** europalerk *(Larix decidua)* *d n s*
**** japanlerk *(Larix kaempferi)*
**** amerikansk lerk eller «Tamarack» *(Larix laricana)* *uk*
**** sibirlerk *(Larix sibirica)* *f n s*
**** mongollerk *(Larix dahurica, Larix gmelinii)* 
*** *[[Gullerkslekten]]* *(Pseudolarix)*, 1 art
**** gull-lerk *(Pseudolarix amabilis)*
*** Cathayaslekten *(Cathaya)*, 1 art
**** *[[Cathaya argyrophylla]]*
*** Douglasgranslekten *(Pseudotsuga)*, 5 arter
**** douglasgran eller «Kystdouglasgran» *(Pseudotsuga menziesii* subsp. *menziesii)* *n s uk*
**** Rocky Mountain-douglasgran *(Pseudotsuga menziesii* subsp. *glauca)* 
**** kinesisk douglasgran *(Pseudotsuga sinensis* var. *sinensis)* 
*** Keteleeria *(Keteleeria)*, 3 arter
*** Sederslekten *(Cedrus)*, 5 arter
**** atlasseder *(Cedrus atlantica)*
**** himalayaseder (*Cedrus deodara*)
**** libanonseder (*Cedrus libani*)
*** Nothotsuga *(Nothotsuga)*, 1 art
**** *[[Nothotsuga longibracteata]]*
** ** [[Barlindfamilien]] ''(Taxaceae)'' **, 3 slekter, 15 arter
*** Barlindslekten *(Taxus)* 
**** barlind eller europeisk barlind *(Taxus baccata) * **d n s uk**
**** canadisk barlind *(Taxus canadensis)*
**** kinesisk barlind *(Taxus chinensis)*
**** japansk barlind *(Taxus cuspidata)*
*** Pseudotaxusslekten *(Pseudotaxus)*
*** Sørbarlindslekten *(Austrotaxus)*
** ** [[Blomsterbarlind-familien]]** eller **[[druetaksfamilien]]** *(Cephalotaxaceae)*, 3 slekter, 22 arter
*** Nøttebarlindslekten *(Torreya)*
*** Druetaksslekten eller «plommebarlindslekten» *(Cephalotaxus)*
*** Catkinbarlindslekten *(Amentotaxus)*
** **[[Sypressfamilien]] ''(Cupressaceae)'' **, 30 slekter, 4 i Norden
*** Einerslekten *(Juniperus)*, 50–67 arter
**** kinaeiner *(Juniperus chinensis)*
**** einer *(Juniperus communis)* **d f n s uk**
***** fjelleiner *(Juniperus communis ssp alpina) * *d n s*
**** syrisk einer *(Juniperus drupacea)*
**** taiwansk einer eller «Chinese Prickly Juniper» *(Juniperus formosana)*
**** tempeleiner *(Juniperus rigida)*
**** østlig einer eller «Eastern Red Cedar», «Pencil Cedar» *(Juniperus virginiana)*
*** Sypressfuruslekten *(Actinostrobus)*, 3 arter
*** Tasmaniasypresslekten *(Athrotaxis)*, 2–3 arter
*** Austrocedrusslekten *(Austrocedrus)*, 1 art
*** Callitrisslekten *(Callitris)*, 15 arter
*** Røkelsessederslekten *(Calocedrus)*
*** Dvergsypresslekten *(Chamaecyparis)*
**** taiwansypress *(Chamaecyparis formosensis)*
**** lawsonsypress eller «edelsypress» *(Chamaecyparis lawsoniana)* *d s uk*
**** solsypress *(Chamaecyparis obtusa)*
**** Nålesypress *(Chamaecyparis pisifera)*
**** atlantersypress *(Chamaecyparis thyoides)*
*** Sypresslekten *(Cupressus)*
**** arizonasypress *(Cupressa arizonica)*
***** glatt arizonasypress *(Cupressa arizonica* var. *glabra)*
**** guadalupesypress *(Cupressus guadalupensis)*
**** montereysypress *(Cupressus macrocarpa)* *uk*
**** meksikansk sypress *(Cupressus lindleyi)*
**** vanlig sypress eller «Italiensk sypress» *(Cupressus sempervirens)*
**** himalayasypress eller «vestlig himalayasypress» *(Curpressus torulosa)*
***** Gullsypresslekten i *Nord-Amerika* *(Callitropsis)* = syn. *Cupressus*
**** Nutkasypresslekten *(Callitropsis, Xanthocyparis)* = syn. *Cupressus, Chamaecyparis*
***** nutkasypress *(Xanthocyparis nootkaensis)* = syn. *Cupressus nootkatensis, Chamaecyparis nootkaensis* *uk*
*** Sugislekten eller «Japansederslekten» *(Cryptomeria)* 
**** japanseder *(Cryptomeria japonica)* 
*** Cunninghamiaslekten *(Cunninghamia)*, 2 arter
*** Diselmaslekten *(Diselma)*, 1 art
**** *[[Diselma archeri]] (Tasmania)*
*** Fitzroyaslekten *(Fitzroya)*, 1 art
**** Patagoniasypress *(Fitzroya cupressoides)*
*** Fujiansypresslekten *(Fokienia)*, 1 art
**** Fujiansypress *(Fokienia hodginsii)*
*** Glyptostrobusslekten *(Glyptostrobus)*, 1 art
**** *[[Glyptostrobus pensilis]]*
*** Libocedrusslekten *(Libocedrus)*, 5 arter
*** Papuacedrusslekten *(Papuacedrus)* = syn. *Libocedrus*, 1 art
*** Pilgerodendronslekten *(Pilgerodendron)* = syn. *Libocedrus*, 1 art
*** Microbiotaslekten *(Microbiota)*, 1 art
*** Neocallitropsisslekten *(Neocallitropsis)*, 1 art
*** Orienttuja *(Platycladus)*, 1 art?
**** orienttuja *(Platycladus orientalis)* *uk*
*** Redwoodslekten*(Sequoia)*
**** kystsequoia eller «redwood»  *(Sequoia sempervirens)*
*** Kjempesequoiaslekten*(Sequoiadendron)*
**** mammuttreeller «kjempesequoia» *(Sequoiadendron giganteum)*
*** Metasequoiaslekten *(Metasequoia)*
**** urtre, «urtidstre» eller «vannsypress» *(Metasequoia glyptostroboides)*
*** Taiwaniaslekten *(Taiwania)*, 1 art
*** Sumpsypresslekten *(Taxodium)*, 3 arter
*** Tetraclinisslekten *(Tetraclinis)*, 1 art
*** Tujaslekten *(Thuja)*, 5 arter
**** koreansk tuja *(Thuja koraiensis)* 
**** tuja eller «Eastern White Cedar» *(Thuja occidentalis)* *uk*
**** kjempetuja eller «Western Red Cedar »*(Thuja plicata)* *uk*
*** Thujopsisslekten *(Thujopsis)*, 1 art
**** Hiba *(Thujopsis dolabrata)*
*** Widdringtoniaslekten *(Widdringtonia)*, 4 arter
** ** [[Apeskrekkfamilien]]** eller **skjellgranfamilien ''(Araucariaceae)'' **
*** Skjellgranslekten*(Araucaria)*
**** apeskrekktre eller «apetre» *(Araucaria araucana)* 
**** stuegran *(Araucaria heterophylla)* / *(Araucaria excelsa)* 
**** cookfuru *(Araucaria columnaris) 
*** [[Kaurislekten]] *(Agathis)*, 21 arter
*** [[Wollemiaslekten]] *(Wollemia)*
**** [[wollemiafuru]] *(Wollemia nobilis)*
** *' Skjermtrefamilien *(Sciadopityaceae)* **
*** Skjermtreslekten ''(Sciadopitys)'', 1 art
**** [[skjermtre]] ''(Sciadopitys verticillata)''
** ** *[[Gultrefamilien]]* (Podocarpaceae)*', sørlige halvkule, 17–19 slekter
*** *Acmopyle*
*** *Afrocarpus*, 6 arter
*** *Dacrycarpus*, 9 arter
*** *Dacrydium*, 16–19 arter
*** *Falcatifolium*
*** *Halocarpus*
*** *Lagarostrobos*
*** *Lepidothamnus*
*** *Manoao*, 1 art
*** *Microcachrys*, 1 art
*** *Microstrobos*
*** *Nageia*
*** *Parasitaxus*
*** *Phyllocladus*, 5 arter
*** *Podocarpus*, 105 arter
*** *Prumnopitys*
*** *Retrophyllum*
*** *Saxegothaea*
*** *Sundacarpus*

Listen er fullstendig på slektsnivå, og på artsnivå hva angår artene som vokser i Norden. Det er også listet noen arter som ikke vokser i Norge, og disse står i *kursiv* skrift. Det er ikke systematikk i hvilke av disse artene som er inkludert, stort sett er det de mest kjente eller økonomisk viktige artene som er med.

== Se også ==
* [[Løvtrær]]
* [[Boreal barskog]]
* [[Norges skoger]]
* [[Barskog]]

== Referanser ==
<references />

== Eksterne lenker ==
* 
* [http://tolweb.org/tree?group=Conifers&contgroup=Spermatopsida Furufamilien] fra Tree of Life web.org
* [https://web.archive.org/web/20160220110331/http://www.conifers.org/zz/pinales.htm Pinophyta] fra *The Gymnosperm Database*
* [http://www.livescience.com/animals/070504_chicago_cave.html Live Science], *300 million-year-old conifer in Illinois*, mars 2007
* [http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2008/search_results.php?search_type=browse_by_classification&kingdom=Plantae&phylum=Pinophyta&tax_class=&order=&superfamily=&family=&genus=&species=&infraspecies=&match_whole_words=on&Submit=Search+%3E%3E Pinophyta] , liste ovr alle artene fra «Conifer Database» av A. Farjon, i *2008 Catalogue of Life''