Kamerat Napoleon

***Kamerat Napoleon*** (originaltittel *Animal Farm* – «dyregården») er en dyrefabel i form av en satirisk, allegorisk roman av den engelske forfatteren George Orwell, først utgitt 1945. I tillegg til romanen Nittenåttifire er romanen et av Orwells hovedverk. Den forteller historien om en gruppe antropomorfe (menneskelignende) husdyr som gjør opprør mot sin menneskelige bonde, i håp om å skape et samfunn der dyrene kan være likeverdige, frie og lykkelige. Til syvende og sist blir opprøret forrådt, og under diktaturet til en gris som heter Napoleon, havner gården i en like ille tilstand som den var før.

Ifølge Orwell selv gjenspeiler *Kamerat Napoleon* hendelser som førte til den russiske revolusjonen i 1917 og deretter til etableringen av den stalinistiske tiden i Sovjetunionen, den periode da Russland levde under den kommunistiske ideologien laget av Josef Stalin. Orwell, som var en demokratisk sosialist, var en kritiker av Josef Stalin og fiendtlig innstilt til stalinismen styrt fra Moskva, en holdning som ble kritisk formet av hans opplevelser i Barcelona med de stalinistiske styrkene under den spanske borgerkrigen. I et brev til Yvonne Davet beskrev Orwell romanen *Kamerat Napoleon* som en satirisk fortelling mot Stalin («un conte satirique contre Staline»), og skrev i sitt essay «Why I Write» (1946) om hvorfor han skriver at *Kamerat Napoleon* var den første boken der han forsøkte, med full bevissthet om hva han gjorde, «å smelte sammen politisk hensikt og kunstnerisk hensikt til en helhet».

Handlingen i boken foregår i England på gården *Manor Farm*. Boken åpner med at dyrene har rådsmøte. En av grisene, Old Major, holder tale om hvordan alle dyrene på gården som alle er like mye verdt må stå sammen mot menneskene. Grisene, som av de andre dyrene er holdt for å være svært intelligente og derfor respekterte, leder møtet. Dyrene har flere slike møter i løpet av de neste månedene. Old Majors tale egger til revolusjon blant dyrene på gården. De kaller ideologien sin for *dyrismen* (*animalism*), som kan sammenlignes med Marx' og Engels' kommunisme. Revolusjonen kommer og dyrene tar over Manor Farm, som etter dette blir kalt *Dyregården* (Animal Farm). Utover i boken blir det utviklet et sterkt skille mellom grisene og de andre dyrene. Dette rettferdiggjøres av grisene ved å hevde at «Alle dyr er like, men noen dyr er likere enn andre». Etter hvert opptrer grisene som menneskeliknende ledere, og ideologien de begynte med blir glemt.

Boken kom først i norsk utgave under navnet «Diktatoren» i 1946, oversatt av Sigrid Munthe Mossige. I 1964 utgav Pax Forlag den under tittelen «Kamerat Napoleon», nyere utgaver har senere tilkommet. Det er også blitt utgitt en tegneserieversjon av Jean Giraud og Marc Bati, og boken har blitt filmatisert flere ganger.

Pink Floyds album *[[Animals]]* (1977) er løst inspirert av Orwells politiske fabel Animal Farm. Albumets tekster beskriver ulike samfunnsklasser ved å sammenligne med forskjellige typer dyr: rovhundene, de despotiske hensynsløse grisene og den «tanketomme og urokkelige» saueflokken. Mens Orwell fokuserte på stalinisme, er albumet en kritikk av kapitalismen og konkluderer at sauene til slutt reiser seg for å overmanne hundene.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Utdrag fra Orwells brev til sin agent angående ''Animal Farm''
* Animal Farm , *British Library*
* Omtale av Steve Pyle i *Antigonish Review*