open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kumihimo

**Kumihimo** er en japansk flette-teknikk. Materialene til kumihimo avhenger av formålet med fletten, men silke er det tradisjonelle materialet.

Flettene som ut av denne fletteteknikken kan bli brukt til mye forskjellig: Armbånd, belter, borter, nøkkelringer og mye annet.

## Eksterne lenker
* Japanese Braiding (Kumihimo) Instructions http://www.japanesebraids.com/
SISD

**Single instructions, single data** (**SISD**) er en av fire former for datamaskinarkitekturer i en klassifisering som ble foreslått av Michael J. Flynn i 1966.

Den opprinnelige von Neumann-modellen bestod av én enkelt mikroprosessor, med ét enkelt instruksjonssett, som utførte én instruksjon av gangen. Denne modellen tilhører SISD i Flynns taksonomi.

## Referanser
Lardalgaten (Tønsberg)

**Lardalgaten** (21-49) er en gate i Tønsberg.

Gaten har fått navn etter tidligere Lardal kommune.

## Referanser
Torvet (Tønsberg)

**Torvet** i Tønsberg ligger mellom Øvre Langgate og Storgaten med et areal på omtrent 3,3 mål. Det ble utvidet rundt 1864 da Mariakirken (Vor Frue kirke) ble revet for å gi plass til det nye rådhuset.

I 1894 ble Torvet brolagt, men i 1939 ble denne broleggingen fjernet og Torvet ble asfaltert.
Torvet ble rehabilitert for 45 millioner kroner 2010–2012. En bronsemodell av Mariakirken ble avduket på plassen i 2014.

## Bygninger

*Basarbygningen ble oppført 1883.
*Rådhuset/Politistasjonen ble bygget i 1886. Politiet flyttet ut i 1978.


Tønsberg Torvet 1.jpg|Tønsbergs gamle rådhus fra 1886 ble seinere benyttet som politistasjon.
Tønsberg Torvet 001.jpg|Tønsbergs tidligere brannvakt ble tegnet av Henrik Thrap-Meyer og reist 1885.
Tønsberg Torvet 002.jpg|Tårnet på den tidligere brannstasjonen.
Tønsberg Torvet 003.jpg|Grinvollgården fra 1919. 


## Historiske bilder

Fil:Stikk av Mariakirken i Tønsberg.jpg|Mariakirken ble revet i 1864. Tegning fra 1800-tallet.
File:Tønsberg Torv, Folkeavstemningen den 13de Aug. 1905 - no-nb digifoto 20151113 00132 bldsa fFA00038 cropped.jpg|«Tønsberg Torv, Folkeavstemningen den 13de Aug. 1905» 
File:Tønsberg den 25. Nov. 1905. Da Kongen kom til Kristiania - no-nb digifoto 20140502 00007 bldsa fFA00276 (cropped).jpg|«Tønsberg den 25. Nov. 1905. Da Kongen kom til Kristiania.» 
File:Kong Haakons og dronning Mauds besøk i 1906 - no-nb digifoto 20140502 00006 bldsa fFA00275 (cropped).jpg|Storgata nederst på Torvet ved kong Haakon og dronning Mauds signingsferd 1906. 
File:Julehilsen fra Tönsberg, 1908.jpg|Julekort fra 1908 med tegning av nisser på Tønsberg torv
File:Tønsberg (14416983510).jpg|Deler av Tønsberg sentrum 1949 med Torvet øverst i bildet. 



## Referanser
Minnehåndterer

En **minnehåndterer** (engelsk: *memory management unit*, MMU), er en maskinvareenhet i en datamaskin som håndterer alle referanser til dataminnet. Den benyttes av mikroprosessoren til å oversette virtuelle adresser til fysiske adresser. Den håndterer også minnebeskyttelse, kontroll av hurtigminne og andre elektroniske enheter som benytter databussen til å få tilgang til dataminnet.

Minnehåndterere er vanligvis implementert som en del av mikroprosessoren, men kan også realiseres som en separat integrert krets.
Dronten

**Dronten** er en kommune i den nederlandske provinsen Flevoland. Dronten er en polderkommune og ble til da deler av IJsselmeer ble tørrlagt på 1960-tallet. Landsbyene Biddinghuizen, Dronten og Swifterbant ligger i kommunen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kommunens nettside
Vitenskapsåret 1391

**Vitenskapsåret 1391** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1391.

## Hendelser
* 4. mars - Universitetet i Ferrara (*Università degli Studi di Ferrara*) blir grunnlagt etter å ha blitt gitt privilegier av pave Bonifatius IX.

## Fødsler
*Giovanni Fantuzzi, italiensk jurist og politiker (død )

## Dødsfall
Urk

**Urk** er ei tidligere øy og en kommune i den nederlandske provinsen Flevoland. Urk ble innlemmet i det nederlandske fastlandet (på 1940-tallet) da sjøen øya lå i, Zuiderzee, ble gjort om til en innsjø (IJsselmeer), området rundt øya ble tørrlagt og fikk navnet Noordoostpolder. Til tross for at kommunen henger fast i Noordoostpolder kommune i øst, beholdt Urk sin selvstendighet som kommune (i motsetning til øya Schokland som ble en del av den). På grunn av kommunens tidligere status som øykommune, bor man ikke i Urk, men på Urk.
Fil:Nederland 064.jpg.jpg
Fil:Nederland 065.jpg.jpg


## Referanser


## Eksterne lenker
* Kommunens nettside
Vitenskapsåret 1392

**Vitenskapsåret 1392** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1392.

## Hendelser

## Fødsler
*Flavio Biondo, italiensk historiker og humanist (død ) 

## Dødsfall
Vitenskapsåret 1352

**Vitenskapsåret 1352** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1352.

## Hendelser
* Corpus Christi College (*The College of Corpus Christi and the Blessed Virgin Mary*), et fakultet ved University of Cambridge, blir grunnlagt.
* Den marokkansk (berber) vandringsmannen og oppdageren Ibn Battuta reiser i Maliriket.

## Fødsler

## Dødsfall
Arkeologiåret 1392

**Arkeologiåret 1392** er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1392.

## Fødsler

|-
|1388/1392 || Flavio Biondo || italiensk || historiker og humanist som regnes som den egentlige grunnlegger av arkeologisk vitenskap og antikvarisk topografi ||align=center|70-75 ||align=center| || 
|}

Flavio_Biondi.jpg|Flavio Biondo(1388/1392–1463)


## Referanser
Arkeologiåret 1388

**Arkeologiåret 1388** er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1388.

## Hendelser

## Fødsler
*(1388/1392) – Flavio Biondo, italiensk historiker og humanist. Flavio Biondo regnes som den egentlige grunnlegger av arkeologisk vitenskap og antikvarisk topografi. (død )

## Dødsfall
PPC (andre betydninger)

**PPC** kan ha flere betydninger:

*Precision Pistol Competition, en skytesport med fokus på presisjonsskyting i forskjellige stillinger på ulike hold.
*Pay-Per-Click eller «betalt søkeordsannonsering», en markedsføringskanal som blir brukt på nettsteder, annonsenettverk og i søkemotorer.
Vjasna

**Vjasna** (belarusisk: Вясна, «vår», årstiden) er en menneskerettighetsorganisasjon fra Belarus med sete i Minsk. Organisasjonen ble grunnlagt i 1996 av Aljes Bjaljatski for å yte politiske fanger og deres familier finansiell og juridisk hjelp.

Organisasjonen ble senere forbudt, og Aljes Bjaljatski ble den 24. november 2011 dømt for skatteunndragelser til fire og et halvt års straffeleir.

Vjasna er medlem av International Federation for Human Rights. 

## Litteratur
* 
## Referanser


## Eksterne lenker
* The Human Rights Center ''Viasna''
Heiahornet

**Heiahornet** er et fjell i Strand kommune i Rogaland. Det har en høyde på 775,46 meter over havet og er det høyeste fjellet i Strand kommune. Fra toppen av fjellet kan man i nord se helt til Napen og Folgefonna, mens man i sørvest kan se til Stavanger. Fjellet er et turmål, et av flere som starter ved Liarvatnet. Ut.no graderer turen «middels».

## Referanser
Riflegata (Oslo)

**Riflegata 11 og 13** er en vei på Bjølsen i bydel Sagene i Oslo. Det dreier seg om en kort blindgate på sørøstsiden av Mor Gohjertas vei inn mot et gårdstun/grøntområde omgitt av to bygninger (nr. 11 og 13).

Gaten ble anlagt i 1860-årene og var regulert fra Maridalsveien til Brochmanns gate. Dette ble imidlertid aldri gjennomført i sin helhet, og endrede utbyggingsplaner i 1950-årene gjorde at det ble med den korte stumpen.

Riflegata barnehage er i nr. 11. I nr. 13 er vannvokterboligen Heftyeløkken, som tidligere huset Bjølsen åpen barnehage.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Ris skolevei (Oslo)

**Ris skolevei** (1–35, 2–24) er en vei på Vinderen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Borgenveien til Ris skole, som har gitt den navn. Det ble vedtatt i 1982. Det er ellers forbindelse via gang- og sykkelveier sørover under Slemdalsveien og nordover på bro over Ring 3.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Vitenskapsåret 1314

**Vitenskapsåret 1314** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1314.

## Hendelser
* Clementinae, den fjerde boken av «Corpus Juris Canonici», lages.
* Exeter College (*The Rector and Scholars of Exeter College in the University of Oxford*) ett av kollegiene, ved University of Oxford, grunnlegges.

## Fødsler

## Dødsfall
* Guglielmo di Nogaret, fransk jurist (født )
* Guglielmo d'Accursio, italiensk jurist (født )
* Zhu Shijie (født 1249), kinesisk matematiker.
Risalléen (Oslo)

**Risalléen** (1–55, 2–40) er en vei på Ris i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra like nord for Torgny Segerstedts vei til Frognerseterveien. Før en ombygging av Ring 3 hadde den også et stykke på sørsiden av denne, men den er nå innlemmet i Borgenveien.

Navnet ble vedtatt i 1917. En liten del av veien er kjørevei til Ris gård, som veien har navn etter.

I nr. 8 er en stor eik som er et fredet naturminne. Villaen i nr. 14 ble tegnet av Lars Backer og oppført i 1928. Den i nr. 26B ble tegnet av Hans Gabriel Finne og oppført i 1951. Veien har i det hele tatt mye villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Ragnhild Schibbyes vei (Oslo)

**Ragnhild Schibbyes vei** (1–37, 2–38) er en vei på Nordre Vestli  i bydel Stovner i Oslo. Den går som blindvei sørøstover fra Trondheimsveien et par hundre meter fra kommunegrensen mot Nittedal.

Veien fikk navn i 1977 etter Ragnhild Schibbye (1899–1974), som gjorde en stor innsats for psykisk utviklingshemmede, og som ble tildelt St. Hallvard-medaljen i 1958.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Ranunkelveien (Oslo)

**Ranunkelveien** (1–7, 4–10) er en vei på Nordberg i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei østover fra Peder Ankers vei.

Navnet ble vedtatt i 1951

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Rasmus Engers vei (Oslo)

**Rasmus Engers vei** (1–33B, 2A–56) er en vei på Rødtvet i bydel Grorud i Oslo. Den går fra Rødtvetveien til Apalløkkveien.

Veien fikk navn i 1959 etter Rasmus Enger, som eide Rødtvet gård fra 1894 til 1938.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Skådalsveien (Oslo)

**Skådalsveien** (1A–33F, 75, 2A–36K, 850) er en vei i Skådalen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Gulleråsveien til Svenstuveien, parallelt med Holmenkollbanen. Derfra går den omtrent rett nordover og krysser banen ved Skådalen stasjon. Ved Vettaliveien dreier veien mot nordvest i retning Skådalsbekken, der kjøreveien ender, men veiløpet fortsetter i skogen langs bekken.

Navnet ble vedtatt i 1907, men ble da brukt bare om den nordligste delen, mens delen fra Skådalen stasjon og til Gulleråsen het Dronningsveien.

Skådalen skoler for døve og hørselshemmede (nå del av Statped, tidligere Skådalen kompetansesenter) er i nr. 33. Ellers har veien for det meste villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Ravnkollbakken (Oslo)

**Ravnkollbakken** (1–89, 2–76) er en omtrent 1,1 kilometer lang vei på Romsås i bydel Grorud i Oslo. Den går nordover fra Romsåsveien og fortsetter som Sverre Iversens vei ved Romsås kirke.

Veien fikk navn i 1969 etter Ravnkollen, som er på vestsiden av veien. Der lå i sin tid hoppbakken Ravnkollbakken.

Tiurleiken borettslag har adressene Ravnkollbakken 1-25. Ravnkollbakken borettslag har adressene Ravnkollbakken 26-89. 

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Raukveien (Oslo)

**Raukveien** (1, 5, 6, 8, 10) er en vei på Manglerud i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Havreveien til Enebakkveien.

Navnet ble vedtatt i 1959. Rauk betyr kornbånd.

Veien har OBOS-blokker fra 1959–60 i Storgården borettslag.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Ravnkroken (Oslo)

**Ravnkroken** (1A–29E, 2A–76) er en vei på Holmlia i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Ravnåsveien.

Veien fikk navn i 1981 etter småbruket Ravnåsen.

I veien ligger terrasseblokker fra 1983 i Nedre Ranvåsen borettslag samt blokker og rekkehus fra 1982–83 i Storfjellet borettslag (begge OBOS).

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Refstadveien (Oslo)

**Refstadveien** (4, 6, 35) er en vei på Bjerke i bydel Bjerke i Oslo. Den går Bjerkekrysset til Brobekkveien. På motsatt side av sistnevnte fortsetter veiløpet som Statsråd Mathiesens vei.

Navnet er brukt siden ca. 1904.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Vitenskapsåret 1348

**Vitenskapsåret 1348** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1348.

## Hendelser
* 7. april - Karlsuniversitetet (*Univerzita Karlova*, *Karlsuniversität*, *Universitas Carolina*) blir grunnlagt av den bøhmiske konge og senere tysk-romerske keiser Karl IV med pavelig tillatelse fra pave Clemens VI fra året før.

## Fødsler
*23. august - Girolamo Fiocchi, italiensk historiker (død )

## Dødsfall
*1. juni - Barlaam di Seminara, bysantinsk matematiker, filosof og katolsk biskop (født )
*18. juni - Gentile da Foligno, italiensk lege  (født -)
*7. juli - Giovanni d'Andrea, italiensk jurist (født ca. )
*Adh-Dhahabi, akademisk biograf, middelalderfilosof og historiker (født )
*Giovanni Villani, italiensk kjøpmann og historiker (født )
Sun-4

**Sun-4** var en serie med Unix arbeidsstasjoner og tjenere som ble produsert av Sun Microsystems. De to første modellene ble lansert den 8. juli 1987. Serien hadde VMEbus på samme måte som Sun-3.

Disse datamaskinene introduserte en ny familie med mikroprosessorer. Motorola 68000 serien, som hadde blitt brukt i tidligere modeller fra Sun Microsystems, ble erstattet av deres egen  mikroprosessor SPARC. Dette var en RISC mikroprosessor som var en implementasjon av spesifikasjonen SPARC versjon 7, og den første mikroprosessoren i SPARC-familien.

## Modellene

Modellene er listet i omtrentlig kronologisk rekkefølge.

I 1989 sløyfet Sun Microsystems benevnelsen «Sun-4», og nye modeller ble i stedet kalt henholdsvis SPARCstation og SPARCserver. Flere senere modeller ble likevel også tildelt Sun-4 seriens modellnummer. SPARCstation 1 ble f.eks. også kjent som Sun 4/60. Denne praksisen ble faset ut med introduksjonen av SPARCserver 600MP i 1991. Benevnelsen ble likevel fortsatt brukt av ingeniører for å definere den grunnleggende masknare-arkitekturen til alle SPARC-baserte Sun-systemer.

Sun 4/110, 4/150, 4/260 og 4/280 som ble oppgraderte med hovedkortet Sun 4300 (som ble brukt i  SPARCserver 300) ble kalt **4/310**, **4/350**, **4/360** og **4/380**.

## Eksterne lenker
* The Sun Hardware Reference, Part 1
* Sun Field Engineer Handbook, 20th edition
Kunståret 1079

**Kunståret 1079** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1079.

## Hendelser

## Malerier

## Fødsler

## Dødsfall
* Wen Tong - kinesisknordlige Song-maler berømt for hans blekkbambusmaleri (født 1019)
Kveinhavre

**Kveinhavre** (*Trisetum subalpestre*) er en art i grasfamilien. I Norge vokser den bare noen få plasser i Troms og Finnmark.

Den blir mellom 15–30 cm høy og vokser i glisne tuer. Stråene er glatte, noe som skiller arten fra svartaks (*Trisetum spicatum*). Kveinhavre vokser på berg med sprut fra fosser og elver og i flomsonen langs større elver.

Kveinhavre har hatt forekomster ved tre vassdrag i Nord-Norge: Reisavassdraget i Nordreisa, Alta-Kautokeinovassdraget i Alta/Kautokeino og ved vestre Jakobselva i Vadsø. Over 80 prosent av de kjente, største og mest reproduserende forekomstene ble neddemt eller sterkt redusert ved reguleringen av Alta-Kautokeinovassdraget.

Planten finnes også ved bredden av Könkämäälven på grensa mellom Sverige og Finland og langs den svenske Luleälven. Fra de skandinaviske forekomstene er det mer enn 2000 km til de nærmeste funnstedene i Sibir, som er ved bredden av Jenisej og i Sajanfjellene. Arten har en spredt utbredelse i Sibir og er svært sjelden også der. I russisk litteratur brukes ofte det vitenskapelige navnet  *Trisetum agrostideum* om denne arten.

Kveinhavre er fredet i Norge. Den har status *sterkt truet* i Norsk rødliste for arter 2015.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Kunståret 1072

**Kunståret 1072** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1072.

## Hendelser

## Malerier

* Guo Xi maler *Tidlig vår* og *Høst i elvedalen*

## Fødsler

## Dødsfall

## Referanser
Kunståret 1020

**Kunståret 1020** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1020.

## Hendelser

## Malerier

## Fødsler
*Guo Xi (kinesisk: 郭熙; pinyin: *Guō Xī*; Wade–Giles: *Kuo Hsi*), kinesisk landskapsmaler i Shan shui-stil og kunstteoretiker (død )

## Dødsfall
Montafoner Schanzenzentrum

**Montafoner Schanzenzentrum** er et skihoppanlegg ved Tschagguns i dalen Montafon i Østerrike. Det består av fire hoppbakker med størrelse K97 (HS108), K60 (HS66), K35 og K20. Alle bakkene har plastmatter, slik at de også kan brukes i sommerhalvåret. Anlegget ble bygd til European Youth Olympic Festival (EYOF) 2015, som ble arrangert i Vorarlberg i Østerrike og i Liechtenstein. Det er eid av WSV Tschagguns og SC Montafon.

Byggingen av anlegget startet i mars 2013, og anlegget sto ferdig sommeren 2014. Bakkerekorden i K97-bakken er 107 meter, satt av Constantin Schnurr (Tyskland) under kombinertrenn i EYOF 25. januar 2015. I K60-bakken er rekorden 63,5 meter, satt av Tine Bogataj (Slovenia), Clemens Leitner (Østerrike) og František Holík (Tsjekkia), alle under EYOF 30. januar 2015.

Det moderne hoppanlegget er bygd på samme sted som den tidligere 80-metersbakken **Zelfenschanze** sto. Den ble bygd i 1937 og var i sin tid Østerrikes største hoppbakke. Andreas Däscher (Sveits) hadde der bakkerekorden med 86 meter, satt 12. mars 1950. Zelfenschanze var i bruk til 1960-tallet.

Skihopping ble først introdusert i Montafon i 1909, og flere andre hoppbakker har også eksistert i dalen. De viktigste av dem er Rhätikonschanze, med størrelse ca. K40, som ble bygd i 1930 og ble avløst av Zelfenschanze i 1938, og Ing.-Ohneberg-Schanze (K55), som var i drift fra 1946 til 1974.

## Kilder
*Skisprungschanzen-Archiv: Tschagguns (Zelfen) (besøkt 13. mars 2015)

## Eksterne lenker
* Montafon Nordic Sportzentrum
Vitenskapsåret 1290

**Vitenskapsåret 1290** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1290.

## Hendelser
* 1. mars – Universitetene i Coimbra og Lisboa, de første i Portugal, og Macerata ble etablert.

## Fødsler
*Barlaam di Seminara, bysantinsk matematiker, filosof og katolsk biskop (død )
*Pierre Bersuire, fransk humanist, historiker og oversetter (død )
*Thomas Bradwardine, britisk teolog og matematiker (død )

## Dødsfall
Flytegro

**Flytegro** (*Luronium natans*) er en sjelden og truet plante i vassgrofamilien.

Den vokser i ferskvann, både bladene og de hvite blomstene flyter på overflaten. Innerst i blomstene er det en gul flekk. Arten var tidligere bare kjent fra én lokalitet, men finnes nå i fem næringsfattige, kalkfattige innsjøer i Nordmarka i Oslo. Planten er i tillegg nyregistrert i dammer ved Larvik. Flytegro er fredet i Norge.

Den blomstrer vanligvis i august.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Kunståret 1022

**Kunståret 1022** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1022.

## Hendelser

## Malerier

## Fødsler

## Dødsfall
* Ibn al-Bawwab – arabisk kalligraf og illuminator (fødselsår *ukjent*)
Kunståret 1028

**Kunståret 1028** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1028.

## Hendelser

## Malerier

## Fødsler

## Dødsfall
* Lin Bu - kinesisk poet og kalligraf (født )
Kunståret 1027

**Kunståret 1027** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1027.

## Hendelser

## Malerier

## Fødsler

## Dødsfall
* Fujiwara no Yukinari - japansk kalligraf (*shodoka*) i Heian-perioden (født )
Kunståret 1067

**Kunståret 1067** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1067.

## Hendelser

## Malerier

## Fødsler

## Dødsfall
* Cai Xiang - kinesisk kalligrafer, vitenskapsmann, og poet (født 1012)
Kunståret 1482

**Kunståret 1482** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1482.

## Hendelser

## Malerier

## Fødsler

## Dødsfall
*Giovanni di Paolo - italiensk kunstmaler og manuskriptillustratør (født 1399/1403)
Kunståret 1471

**Kunståret 1471** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1471.

## Hendelser

## Malerier

## Fødsler

## Dødsfall
* Nōami - japansk kunstmaler og *[[renga]]* poet som var i tjenesten til Ashikaga shogunat (født 1397)
Kunståret 1421

**Kunståret 1421** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1421.

## Hendelser

## Malerier

## Fødsler

## Dødsfall
* Nanni di Banco - italiensk billedhugger fra Firenze (født ca. 1384)
Kunståret 1427

**Kunståret 1427** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1427.

## Hendelser

## Verk

## Fødsler

## Dødsfall
* Gentile da Fabriano - italiensk maler kjent for sin deltagelse innen den internasjonale gotiske stilen (født ca. 1370-1375)
Kunståret 1425

## Fødsler

|-
|Oktober || 14. || Alesso Baldovinetti || italiensk || kunstmaler i ungrenessansen ||align=center|73 ||align=center| || 
|}
## Dødsfall

|-
|ca. - || Lorenzo Monaco || italiensk || kunstmaler fra Firenze ||align=center|ca. 39-48 ||align=center|ca. 1370/71 || 
|}

Alesso_Baldovinetti_selfportrait.jpg|Alesso Baldovinetti(1425–1499)


## Referanser
Kunståret 1422

**Kunståret 1422** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1422.

## Hendelser

## Verk

## Fødsler

## Dødsfall
* Conrad von Soest - tysk gotisk maler (født 1370)
Kunståret 1426

## Virksom
*fl.: 1426–1452 – Xie Huan (?1370–?1452), kinesisk kunstmaler fra tidlig i Ming-dynastiet

## Dødsfall
* Hubert van Eyck - flamsk maler og eldre bror av Jan van Eyck (født 1366)

## Referanser
Kunståret 1424

**Kunståret 1424** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1424.

## Fødsler

## Dødsfall
* Lluís Borrassà - spanskgotikk maler (født 1350-1360)
* Mariotto di Nardo, italiensk maler (født ca. 1365)


Fil:Mariotto_di_nardo,_dottore_della_chiesa_1404_01.JPG|Mariotto di Nardo(ca. 1365-1424)
Kunståret 1472

## Fødsler

|-
|Mars || 28. || Fra Bartolommeo || italiensk || kunstmaler og tegner ||align=center|45 ||align=center| || 
|}
## Dødsfall

|-
| || || Michelozzo || italiensk || arkitekt og billedhugger  ||align=center|75/76 ||align=center|1396 || 
|}

Fra_Angelico_074.jpg|Michelozzo(1396–1472)
Fra_bartolomeo.jpg|Fra Bartolommeo(1472–1517)


## Referanser
Kunståret 1474

**Kunståret 1474** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1474.

## Hendelser

## Verk

## Fødsler

## Dødsfall
* Du Qiong - kinesisklandskapsmaler,kalligraf, og poet under Ming-dynastiet (født 1396)
Kunståret 1272

**Kunståret 1272** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1272.

## Hendelser

## Malerier

## Fødsler
* Cao Zhibai – kinesisk maler og bibliofil fra Yuan-dynastiet (død 1355)

## Dødsfall
Bipolar Integrated Technology

**Bipolar Integrated Technology** var en produsent av halvledere, med sete i Beaverton, Oregon. Selskapet solgte produkter implementert med transistorer av typen Emitter-coupled logic. Det ble grunnlagt i 1983 av tidligere ingeniører fra selskapene Floating Point Systems, Intel og Tektronix. Selskapet ble senere omdøpt til **BIT Inc.**.

Deres første produkt var en koprosessor for flyttall. Senere produserte de B500 SPARC ECL, en mikroprosessor av typen SPARC som ble benyttet av Floating Point Systems. De produserte også mikroprosessoren R6000 ECL, som ble benyttet i minimaskiner fra MIPS Technologies.

Selskapet gikk også inn i teleommunikasjonsmarkedet med utstyr for Asynchronous Transfer Mode og svitsjer for Ethernet. Selskapet ble i 1996 oppkjøpt av PMC-Sierra
Kunståret 1222

**Kunståret 1222** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1222.

## Hendelser

## Maleri

## Fødsler
*Gong Kai kinesisk regjeringsembetsmann og seinere amatørmaler (død 1307)

## Dødsfall
LSI Corporation

**LSI Corporation** var et IT- og elektronikkselskap med base i San Jose, California. Selskapet ble grunnlagt i 1981 under navnet **LSI Logic**. Selskapet produserte halvledere og programvare som akselererte lagring i nettverkstrafikk i datasentere, mobile nettverk og klient-datamaskiner.

Den 6. mai 2014 ble LSI Corporation kjøpt opp av Avago Technologies for 6,6 milliarder dollar.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
SPARCstation 2

**SPARCstation 2** eller **SS2** (kodenavn: *Calvin*) er en arbeidsstasjon med SPARC mikroprosessorer, som blir solgt av Sun Microsystems. Den er basert på arkitekturen sun-4c og er implementert i en pizzaboks form faktor.

## Spesifikasjoner

### CPU
40MHz Cypress CY7C601 CPU - 28.5 MIPS, TI TMS390C601A FPU - 4.2 MFLOPS. Den eneste kjente oppgraderingsprosessor var Weitek 80MHz "SPARC POWER µP" (power-up).

### Dataminne
SPARCstation 2 kan konfigureres med inntil 128 MB dataminne:  64 MB på hovedkortet og 64 MB ekstra ved å bruke et spesielt 32 MB SBus minnekort med et annet datterkort med 32 MB. 16 minnebanker på hovedkortet kan enen fylles med 1 MB SIMM og gi 16 MB, eller med 4 MB SIMMs for 64 MB. Standard 30 pinners SIMM kan brukes hvis de bruker paritetsbit og er 80 ns eller raskere.

### Harddisker
SPARCstation 2 bruker et standard 50 pinners SCSI-grensenitt og kan huse to stk 3 1/2" harddisker. SS2 leveres også med en spesiell 1.44 MB floppy disk med automatisk utskyvning av disketter.

### Nettverk
Der er en Ethernet port for Attachment Unit Interface på kortet, som kan suppleres med SBus-kort.

## Referanser
Rektorhaugen (Oslo)

**Rektorhaugen** (1–53, 2) er en vei på Nordberg (i grenseområdet mot Tåsen) i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går parallelt med Kaj Munks vei og krysser Lersolveien. Både østenden og vestenden av veien ender blindt.

Veien fikk navn i 1951 etter haugen på friområdet med samme navn. Dette igjen er muligens oppkalt etter en rektor på Berg videregående skole, eller det kan være en forvanskning av et ord for or.
En annen teori er at stedet opprinnelig ble kalt "Retterhaugen", og at haugen ble brukt til henrettelser i eldre tid.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Rimveien (Oslo)

**Rimveien** (1A–13, 2–8) er en vei på Teisen i bydel Alna i Oslo. Den går fra Teisenveien til Duggveien. Veien danner sammen med Fjellhus allé yttergrense for Fjellhus hageby.

Navnet ble vedtatt i 1940.

Nr. 1 er et av tre rekkehus i Rimveien borettslag. For øvrig har veien småhusbebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Ringnesveien (Oslo)

**Ringnesveien** (3–23, 2–50) er en omtrent 680 meter lang vei på Rommen i bydel Stovner i Oslo. Den går mer eller mindre parallelt med Haavard Martinsens vei og har forbindelse med denne og resten av veinettet via Ellefs vei.

Veien fikk navn i 1968 etter brødrene Ellef og Amund Ringnes, som grunnla Ringnes Bryggeri.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Ringshusstubben (Oslo)

**Ringshusstubben** (1–7, 2–6) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Ringshusveien til Bernt Knudsens vei.

Veien fikk navn i 1952 etter husmannsplassen Ringshus (gnr./bnr. 158/7) under Søndre Hellerud. Den lå i nr. 3 og ble revet i 1974.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Ringshusveien (Oslo)

**Ringshusveien** (1–45, 6–40) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Raschs vei til Lambertsterveien.

Veien fikk navn i 1924 etter husmannsplassen Ringshus.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Risbekkveien (Oslo)

**Risbekkveien** (1–11, 2–10) er en vei på Ris i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Trosterudveien.

Navnet ble vedtatt i 1951 og viser til Risbekken, som renner forbi nær enden av veien. Gangstier fører videre innover i skogen.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Regnbueveien (Oslo)

**Regnbueveien** (1–31, 2–32) er en vei på Teisen i bydel Alna i Oslo. Den går fra Solvang sykehjem (i nr. 2, vest for Spektrumveien) til Fjellhus allé.

Navnet ble vedtatt i 1940.

Veien har blokker i Teisen borettslag samt et rekkehus i Rimveien borettslag.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Emil Ferdinand Rode

**Emil Ferdinand Rode** (født 20. juli 1852 i Halden, død 31. januar 1921 i Kristiania) var en norsk lege som ble den første privatpraktiserende lege i Mosjøen og som fikk priser for sin forskning på gynekologi.   Det var under Lofotfisket i 1879 at han startet sitt virke på Nordlands kyst og bidro til å bekjempe den tyfusepidemi som rådet i Mosjøen samme høst. Han var den første som hadde slått seg ned som privat lege, men ble raskt ansatt som distriktslege i Vefsn.  Han ble i 1882 etterfulgt av Harald Arnold Fredrik Amadeus Fearnley.  

Rode var sønn av Hans Henrik Albert Rode (1818–1865) og Harriet Emilia Trepka (1824), datter av sjøfareren Emil Ferdinand von Trepka (1788–1859)http://www.folkeminner.no/wp-content/uploads/2011/10/Nr61-2014-Erik-H.Edvardsen-Husgjerningsskolen-p%C3%A5-Abilds%C3%B8-Europas-f%C3%B8rste-husmorskole.pdf Faren var en offiser som senere ble tollkasserer i Kristiansund.

Etter sitt examen artium i 1870 og examen philosophicum i 1871 tok han en cand.med. i 1877. Rode hadde så studert kvinne- og barnesykdommer under et forskeropphold i Stockholm. Etter å i 1883 ha flyttet tilbake til Kristiania og vært privat-praktiserende med sommerengasjement ved Modum Bad og gjentatte opphold ved fødselsklinikker i München, Praha, Leipzig, Dresden, London, Würzburg, København og Berlin, kunne han i 1886 innkassere H.K.H. Kronprinsens gullmedalje for avhandlingen «De forandringer som genitalia undergaar efter en fødsel, og betydningen af samme ved retsmedicinsk undersøgelse».  Han fortsatte å publisere vitenskapelige avhandlinger innen gynekologi. Den 13. desember 1912 ble han utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden. Samme året måtte han slutte som lege på grunn av dårlig syn.

Emil ble i 1879 gift med Inga Marie Caroline Sundt (1853–1881) som var datter av fabrikkeier Johan Lauritz Sundt (1828–89) av Sundt (slekt) og Mathiane Trepka (1825–1901). Emil og Ingas datter Harriet Emilie von Trepka Rode (1880–1967) var gift med senere riksantikvar Harry Fett (1875–1962). Sønnen Johan Lauritz Sundt Rode (1881) ble overrettssakfører. Etter Ingas død i 1881 giftet Emil seg igjen i 1884 i Frankfurt am Main med sin svigerinnen Ragna Louise Drejer Sundt (1857–1909) som heller ikke ble gammel. De ble foreldre til idrettslederen Leif Sundt Rode (1885–1967). Emil og Ragna stiftet i 1909 «Doktor Emil Rode og hustru Ragna Rodes legat».

## Referanser
Risløkkalléen (Oslo)

**Risløkkalléen** (1–23, 2–10) er en vei på Risløkka i bydel Bjerke i Oslo. Den går fra Oreliveien til Østre Aker vei.

Veien het Parkalleen fra 1923 og fikk sitt nåværende navn i 1953. Oslo Trafikkstasjon er i nr. 25.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Risløkkfaret (Oslo)

**Risløkkfaret** (1–25, 2–40) er en vei på Risløkka i bydel Bjerke i Oslo. Den går fra Kryssveien til Risløkkveien.

Navnet ble vedtatt i 1952.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Risløkkveien (Oslo)

**Risløkkveien** (11–79, 2–70) er en vei på Risløkka og Økern i bydel Bjerke i Oslo. Den begynner i en rundkjøring ved Ulvenveien og tilstøter Østre Aker vei to ganger før og etter en sving der den går under Østre Aker vei. Veien går over Grorudbanen og følger parallelt med Grorudbanen på nordsiden til den ender i Brobekkveien.

Navnet ble vedtatt i 1925.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Risstubben (Oslo)

**Risstubben** (1–7, 2–8) er en blindvei på Ris i bydel Vestre Aker i Oslo. Den begynner som blindvei på nordsiden av Viggo Hansteens vei og går nordøstover til Risalleen. Den hadde forbindelse med Ring 3 før en omlegging av sistnevnte.

Navnet ble vedtatt i 1932.

Husene på vestsiden av veien (med unntak av 2A) ble  på 1920 tallet oppført i regi av arkitekt Kristoffer Lange i den gamle frukthaven til Ris Hovedgård.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rommiskogen (Oslo)

**Rommiskogen** (1–6) er et område med en foregrenet vei på Romsås i bydel Grorud i Oslo. Den ligger mellom Trondheimsveien og Odvar Solbergs vei og har adkomst fra der sistnevnte tar over fra Romsåsveien.

Navnet ble vedtatt i 1999. Husene i veien hadde tidligere adresse til Trondheimsveien.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sveiva (Oslo)

**Sveiva** (3–15, 4–38) er en vei på Rommen i bydel Stovner i Oslo. Den går vestover fra Margrethe Parms vei og ender i en snuplass vest for Rommibakken.

Veien fikk navn i 1968 etter Sveiva landhandleri, som ligger i Trondheimsveien like nord for Sveiva.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Romsåsveien (Oslo)

**Romsåsveien** (4–10; ingen oddetallsadresser) er en vei på Romsås i bydel Grorud i Oslo. Den går fra Bergensveien til Odvar Solbergs vei.

Navnet ble vedtatt i 1975.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rosenbergveien (Oslo)

**Rosenbergveien** (3–29D; ingen partallsadresser) er en vei på Grorud (bydel Grorud) i Oslo. Den går som blindvei vestover og sørover fra Bergensveien ved Grorud senter.

Navnet ble vedtatt i 1977.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Romsås senter (Oslo)

**Romsås senter** (1–7, 2–8) er en vei på Romsås i bydel Grorud i Oslo, navngitt etter Romsås senter. Den fungerer som kjørevei fra Odvar Solbergs vei gjennom kjelleretasjen på kjøpesenteret og ut til Ravnkollbakken.

Navnet ble vedtatt i 1975. Adressene er nummerert fra senteret og ut mot Odvar Solbergs vei.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rommibakken (Oslo)

**Rommibakken** (1–23, 6–10) er en vei på Rommen i bydel Stovner i Oslo. Den går fra Margrethe Parms vei til Sveiva.

Veien fikk navn i 1993 etter Øvre Rommen gård, hvis område den ligger på.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rosendalsveien (Oslo)

**Rosendalsveien** (1–57, 4–56) er en vei på Nordstrandshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Nordstrandveien til Ekebergveien.

Veien fikk navn i 1907 etter villa Rosendal i nr. 27C.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rugdeberget (Oslo)

**Rugdeberget** (1–85, 2–90) er en vei (eller et nett av veier) og et boligområde på Hauketo i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Det har adkomst fra Bjørnerudveien på østsiden, men det er begrensinger på biltrafikk inne på området. Det er også adkomst via gangvei fra Øvre Prinsdals vei.

Navnet ble vedtatt i 1983, og bebyggelsen er tilknyttet Rugdeberget borettslag.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rugdestien (Oslo)

**Rugdestien** (1–15, 6–16) er en vei på Ris i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei sørøstover fra Rugdeveien. Navnet ble vedtatt i 1985.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rundingen (Oslo)

**Rundingen** (5–11, 2–14) er en vei på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. Den går fra Axel Huitfeldts vei til Vikingveien.

Navnet ble vedtatt i 1917.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Ruths vei (Oslo)

**Ruths vei** (13–29C, 4–26) er en vei på Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går fra en snuplass ved Stovnerskogen sykehjem (i nr. 4) i sørøst, krysser Stovnerbakken og ender i Stigenga.

Veien fikk navn i 1928 etter Ruth Magdalene Torp (1901–27), som var datter i den første familien som flyttet til veien.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Ryenstubben (Oslo)

**Ryenstubben** (1–7, 2–12) er en vei på Ryen i bydel Østensjø i Oslo. Den går som blindvei sørøstover fra Plogveien og ender i en snuplass. Navnet ble vedtatt i 1988.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Ryensvingen (Oslo)

**Ryensvingen** (1–15, 2–8) er en vei på Ryen i bydel Østensjø i Oslo. Det er en hesteskoformet vei på vestsiden av Enebakkveien.

Navnet ble vedtatt i 1988.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Ryghs vei (Oslo)

**Ryghs vei** (1A–27, 2–30) er en vei på Voksen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Ankerveien til Nils Collett Vogts vei.

Veien fikk navn i 1938 etter Evald Rygh. Han var bl.a. banksjef, borgermester, ordfører og statsråd, og han har også fått Evald Ryghs gate og Evald Ryghs plass oppkalt etter seg.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Røahagan (Oslo)

**Røahagan** (1A–71B, 2–54) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Dengår nordover fra et kryss med Griniveien og Sørkedalsveien og ender i en snuplass sørvest for Voksen kirkegård. Derfra er det gangveiforbindelse til andre veier i området.

Navnet ble vedtatt i 1936.

Veien har villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Røahellinga (Oslo)

**Røahellinga** (1–19, 2–24) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Det er en T-formet vei som går fra Ekraveien til Nordengveien, med to ender mot sistnevnte.

Navnet ble vedtatt i 1955.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Røatoppen (Oslo)

**Røatoppen** (1B–17, 2–20B) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går nordvestover fra Griniveien, men er stengt med bom mot denne. Veien er dermed i praksis en blindvei sørover fra Bjerkebakken.

Navnet ble vedtatt i 1936.

Veien har villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Johan Gulliksens vei (Tønsberg)

**Johan Gulliksens vei** er en 80 meter lang gate på Solvang i Tønsberg. Den går mellom Grevinneveien og Dr. Lorentzens vei. Ingen eiendommer har adresse i gaten.

Gaten er oppkalt etter Johan Gullichsen (f. 1848, død etter 1935), kjøpmann og innehaver av Tønsberg maskinolie- og sæbefabrik.

## Referanser
Røaveien (Oslo)

**Røaveien** (1–29, 2–22B) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Ostadalsveien til Vækerøveien, men det er ikke gjennomkjøring i den midtre delen. Veien fremstår som to blindveier med gangveiforbindelse imellom. Det er en snuplass i enden av vestre del.

Navnet ble vedtatt i 1931.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rødbråtbakken (Oslo)

**Rødbråtbakken** (1–5, 2–12) er en vei på Nordberg i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Havnabakken til Carl Kjelsens vei.

Veien fikk navn i 1938 etter Raubråtan, som var et stykke skog ovenfor Nordberg gård.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rødkleivfaret (Oslo)

**Rødkleivfaret** (1A–3, 2–28) er en vei i Voksenkollen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den tar av fra Lillevannsveien ved Lillevann stasjon, krysser Holmenkollbanen og forgrener seg. Begge grenene ender som blindvei.

Navnet ble vedtatt i 1927

Veien har villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Røslyngveien (Oslo)

**Røslyngveien** (sic) (1–5, 2–8) er en vei i Voksenlia i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Lillevannsveien til Svarttrostveien.

Navnet ble vedtatt i 1927.

Veien har villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rådyrveien (Oslo)

**Rådyrveien** (1–27, 2–30) er en vei på Veitvet i bydel Bjerke i Oslo. Den går fra Veitvetveien til Grevlingveien.

Navnet ble vedtatt i 1953, og også enkelte andre veier i området har dyrenavn.

Veien har rekkehusbebyggelse fra 1955, hvorav flere disponeres av Oslo politidistrikt.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rådyrlia (Oslo)

**Rådyrlia** (1–57, 2–28) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går sørvestover fra en snuplass i Elgtråkket og til Grevlinglia. Dessuten går en annen gren nordvestover parallelt med en gren av Elgtråkket, som den har gangveiforbindelse med.

Navnet ble vedtatt i 1986, og i området er også en rekke andre veier med dyrenavn.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rødtvetkroken (Oslo)

**Rødtvetkroken** (7–9, 2A–24) er en vei på Rødtvet i bydel Grorud i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Rødtvetveien.

Navnet ble vedtatt i 1977.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rådyrveien

**Rådyrveien** eller **Rådyrvegen** kan vise til følgende veier eller gater i Norge:
* Rådyrveien (Alta)
* Rådyrveien (Arendal)
* Rådyrveien (Asker)
* Rådyrveien (Aurskog-Høland)
* Rådyrveien (Drammen)
* Rådyrveien (Drangedal)
* Rådyrvegen (Eidsvoll)
* Rådyrveien (Eigersund)
* Rådyrvegen (Elverum)
* Rådyrveien (Enebakk)
* Rådyrvegen (Evje og Hornnes)
* Rådyrvegen (Fjord kommune)
* Rådyrveien (Fredrikstad)
* Rådyrveien (Frogn)
* Rådyrveien (Froland)
* Rådyrvegen (Gjemnes)
* Rådyrvegen (Gjøvik)
* Rådyrveien (Grimstad)
* Rådyrvegen (Grue)
* Rådyrveien (Harstad)
* Rådyrvegen (Hustadvika)
* Rådyrvegen (Inderøy)
* Rådyrveien (Indre Fosen)
* Rådyrveien (Indre Østfold)
* Rådyrvegen (Jevnaker)
* Rådyrveien (Kongsberg)
* Rådyrvegen (Kongsvinger)
* Rådyrveien (Kragerø)
* Rådyrveien (Kristiansand)
* Rådyrvegen (Levanger)
* Rådyrveien (Lillestrøm)
* Rådyrvegen (Løten)
* Rådyrvegen (Malvik)
* Rådyrvegen (Midt-Telemark)
* Rådyrveien (Modum)
* Rådyrvegen (Molde)
* Rådyrveien (Moss)
* Rådyrvegen (Namsos)
* Rådyrvegen (Nannestad)
* Rådyrveien (Nesodden)
* Rådyrvegen (Nes)
* Rådyrveien (Nittedal)
* Rådyrvegen (Nord-Fron)
* Rådyrveien (Nordre Follo)
* Rådyrvegen (Nærøysund)
* Rådyrvegen (Oppdal)
* Rådyrveien (Oslo)
* Rådyrvegen (Porsgrunn)
* Rådyrveien (Randaberg)
* Rådyrveien (Rennebu)
* Rådyrvegen (Rindal)
* Rådyrveien (Ringerike)
* Rådyrveien (Råde)
* Rådyrvegen (Rælingen)
* Rådyrveien (Sandefjord)
* Rådyrveien (Sandnes)
* Rådyrveien (Skiptvet)
* Rådyrvegen (Skjåk)
* Rådyrvegen (Stange)
* Rådyrveien (Stor-Elvdal)
* Rådyrvegen (Strand)
* Rådyrvegen (Søndre Land)
* Rådyrvegen (Sør-Aurdal)
* Rådyrvegen (Time)
* Rådyrvegen (Trondheim)
* Rådyrveien (Tvedestrand)
* Rådyrveien (Tønsberg)
* Rådyrvegen (Vennesla)
* Rådyrveien (Vestby)
* Rådyrvegen (Vestre Toten)
* Rådyrvegen (Vinje)
* Rådyrveien (Ørland)
* Rådyrveien (Øvre Eiker)
* Rådyrvegen (Øyer)
* Rådyrveien (Åmot)
* Rådyrveien (Ås)
Kjersti Sortland

**Kjersti Sortland** (født 23. november 1968 i Haugesund) er en norsk journalist, redaktør og avisleder. I 2013 ble hun redaktør for *[[Budstikka]]* i Asker og Bærum. Fra 2020 ble hun også avisens daglige leder. I 2021 ble hun ansvarlig redaktør for avisen *[[Stavanger Aftenblad]].*

Sortland har en MBA fra NHH og er utdannet journalist fra Høgskolen i Stavanger 1989, og har i tillegg spansk grunnfag.

Hun har presseerfaring fra en rekke aviser. Sortland har vært journalist i *[[Bergensavisen]]*, *[[Stavanger Aftenblad]]* og *[[Bergens Tidende]]*. I 1991 begynte hun i *[[VG]]*, der hun i 22 år arbeidet som journalist, reportasjeleder, avdelingsleder og nyhetssjef. Hun har også vært konstituert redaktør for *VG Helg*, og digital prosjektleder.

## Priser og nominasjoner
Sortland ble i 2016 nominert til Årets redaktør av Oslo redaktørforening. I 2017 ble hun kåret til Årets redaktør.

I 2020 ble Budstikka under redaktør Sortlands ledelse kåret til Årets Mediehus.

I 2025 ble også Stavanger Aftenblad under redaktør Kjersti Sortands ledelse kåret til Årets Mediehus.

i 2025 ble Kjersti Sortland kåret til Årets medieleder.

## Referanser
Reidar Kobros vei (Oslo)

**Reidar Kobros vei** (5, 7, 8) er en vei på Volvat i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Borgenveien og nordover til Diakonhjemmet Sykehus og langs vestsiden av dette forbi kapellet. Rundt hjørnet på Diakonhjemmets nordvestside går Hartvig Halvorsens vei nordover.

Veien fikk navn i 1970 etter Reidar Kobro (1876–1966), som var forstander for Diakonhjemmet i 1913–28 og dessuten domprost, i likhet med sønnen med samme navn.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Gransveien (Oslo)

**Gransveien** er en vei som går fra Sørkedalen og innover i Nordmarka. Den går nordover fra Sørkedalsveien ved Nordre Venner og opp til Granli.

Navnet ble vedtatt i 2014.

Den spredte bebyggelsen langs veien har veinumre knyttet til den generiske adressen Sørkedalen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Grubbebakken (Oslo)

**Grubbebakken** er en stikkvei mellom Grubbegata og Møllergata i Oslo sentrum.

Navnet er etter Ulrik Grubbe og skal være gammelt.

Ingen hus har adresse til gaten.

## Referanser


## Kilder
*
Ryenbergveien (Oslo)

**Ryenbergveien** (1–85, 4–70) er en vei som går fra Gamlebyen i bydel Gamle Oslo til Ryen i bydel Nordstrand, fra Konows gate til Enebakkveien.

Navnet er et gammelt lokalnavn på øvre del av veien (over Ryenbergene til Ryen gård) som ble offisielt vedtatt i 1879. Før byutvidelsen året før het nedre del av veien *Nye Ekebergvei*. Nedre del av veien har flere gamle trehus fra før byutvidelsen.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Refstadsvingen (Oslo)

**Refstadsvingen** (1–23, 2) er en vei på Bjerke (bydel Bjerke) i Oslo. Den går nordøstover fra Refstadveien til Brobekkveien og deretter sørøstover til Refstadveien igjen.

Navnet ble vedtatt i 1961.

Veien har OBOS-blokker fra 1962 i Bjerke borettslag.

Bjørn Hatterud har skrevet boken *Blokka på Bjerke* om sine 13 år i 3. etasje av Refstadsvingen 3.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Grøttumsveien (Oslo)

**Grøttumsveien** er en vei som går fra Sørkedalen og innover i Nordmarka. Den går sørøstover fra Sakariasveien litt sørøst for Grøttumsbråten, dreier etterhvert sørover og ender i en snuplass nordvest for Ringeriksflaka og sørøst for Ringerikstjern.

Navnet ble vedtatt i 2014.

## Referanser
Gamle Fossumvei (Oslo)

**Gamle Fossumvei** eller **Gamle Fossum vei** er en gangvei i bydel Stovner i Oslo. Den går fra Trondheimsveien og til anlegget til Nets i Haavard Martinsens vei.

Veien følger en gammel trasé for Fossumveien og har navn deretter. Navnet ble vedtatt i 2000.

## Eksterne lenker
* 
* Stovnerporten om bydelens veier
* Stovnerporten om (bl.a.) den gamle Fossumveien
Rolf Kluge (redaktør)

**Rolf Kluge** (1923&ndash;2007) var en norsk journalist og redaktør. Fra 1961 til 1991 var han redaktør i *[[Budstikka|Asker og Bærums Budstikke]]* i Asker og Bærum.

Kluge hadde mag.art. fra 1957, og hadde arbeidet som journalist i *[[Adresseavisen]]* og *[[Aftenposten]]* før han ble redaktør i *Asker og Bærums Budstikke*. 

Han var sentral i Norsk Redaktørforening, der han var formann fra 1974 til 1978 og generalsekretær fra 1992 til 1993.

## Referanser
Slemdalsvingen (Oslo)

**Slemdalsvingen** (1–93; ingen partallsadresser) er en vei på Slemdal i bydel Vestre Akeri Oslo. Den går østover fra Risalleen og parallelt med Holmenkollbanen på sørsiden til mellom Ris og Gaustad stasjon. Den ender som blindvei like nord for Viggo Hansteens vei.

Navnet ble vedtatt i 1986. Tidlgiere hadde husene her adresse Slemsdalsveien.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rolf Kluge

**Rolf Kluge** er navnet til flere personer:

* Rolf Kluge (tegner) (1892-1930), norsk tegner og tegneserietegner.
* Rolf Kluge (redaktør) (1923-2007), norsk journalist og redaktør, fra 1961 til 1991 redaktør i Asker og Bærums Budstikke.
Sørlistien (Oslo)

**Sørlistien** er en gangvei på Kastellet i bydel Nordstrand i Oslo. Den går vestover fra Ekebergveien, krysser Ekebergbanen ved Sørli holdeplass og ender i Pareliusveien. Stykket mellom Holtveien og Paerliusveien er vanlig adkomstvei til lokale hus.

Navnet ble vedtatt i 1933 og viser til plassen Sørli. Ingen hus har adresse til Sørlistien.

## Kilder
*
Steinhammerveien (Oslo)

**Steinhammerveien** (1–43, 2A–44) er en vei på Holtet i bydel Nordstrand i Oslo. Den begynner i Ekebergveien like sør for Ekebergbanens verksted og vognhall, og går for en stor del parallelt sørøstover mellom Ekebergveien og Ekebergbanen. Litt sør for Sørlistien svinger den mot øst og munner ut i Ekebergveien igjen.

Veien fikk navn i 1928 etter den tidligere husmannsplassen Steinhammer under Nordseter. Den lå i sin tid på østsiden av Ekebergveien.

I nr. 35 er et hus som ble tegnet av Erik Glosimodt og oppført i 1917. Det var opprinnelig funksjonærbolig for ansatte i Ekebergbanen, men er senere gjort om til firemannsbolig.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Gisle Johnsons plass (Oslo)

**Gisle Johnsons plass** er i det nordvestre hjørnet av Sofienbergparken, ved krysset mellom Toftes gate og Helgesens gate.

Plassen har navn etter Gisle Johnson. Ingen adresser er knyttet til dette plassnavnet.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Andreas Gjølme

**Andreas Gjølme** (født 3. mai 1951 i Bærum) er en norsk journalist og redaktør. Fra 1991 til 2013 var han redaktør i *[[Budstikka]]* i Asker og Bærum.

Gjølme er utdannet journalist, og arbeidet før han ble redaktør i *Asker og Bærums Budstikke* og *[[Østlandets Blad]]*. Han var en periode nattredaktør i *[[Nationen]]*, og en periode redaktør og administerende redaktør i *Østlandets Blad*. 

Som redaktør for *Budstikka* innehadde han en tid både tittelen administrerende direktør og ansvarlig redaktør, da han fra 1994 til 2009 hadde funksjonen som eneleder i avisen.

## Referanser
Snipemyrlia (Oslo)

**Snipemyrlia** (1–27, 2–30) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørover fra snuplassen innerst i Snipemyrveien.

Navnet ble vedtatt i 1987. Snipemyra er noe sør for det boligområdet veien går gjennom.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*