Den Norske Frimurerorden i Bergen

**Den norske frimurerorden i Bergen** har en historie som går tilbake til 1787. Ordenen i Bergen omfatter en Provincialloge, en St. Andreasloge, to St. Johannesloger, og en Forskningsgruppe. Losjebygningen omfatter også et bibliotek og et museum. Losjene følger det svenske frimurersystem og er tilsluttet Den Norske Frimurerorden.

Logebygningen befinner seg i Jonas Reins gate 14 i Bergen sentrum. Bygningen huser også lokalene til Maria-loge Nr. 2 a. L. «Liljen».

## Gradene
Den Norske Frimurerorden følger et høygradsystem (det svenske system) hvor brødrene arbeider i tre skift. St. Johanneslosjene arbeider med de tre første gradene, som er felles i St. Johanneslosjer over det aller meste av verden. Ritualene kan likevel avvike noe fra andre frimurersystemer.

St. Andreaslosjen utgjør det andre skiftet. I dette skiftet arbeides det fra IV grad til VI grad. Gradene IV og V er slått sammen til én grad i det svenske system.

Det tredje skiftet er Kapittelet. I det svenske system arbeides det i VII grad i Stewardloger av 2. orden og i  VII/VIII grad i Stewardsloger av 1. orden. I provinciallogen arbeides det også i IX og X grad.

## Historie
### Carl til den nordiske Løve
Den første frimurerlosjen i Bergen var «Carl til den nordiske Løve». Den ble stiftet av syv frimurere i 1787, og var en filial-loge under St. Johanneslogen «Christian til Palmetræet» i København.

Den 13. august 1785 ble det sendt en søknad til logestyrelsen i København om å opprette losjen «De syv Fjelde». Navnet ble etterhvert endret, og logen ble innviet den 10. desember 1787 i logelokalet på Engen.

To av stifterne, Herman Didrik Janson og Wollert Krohn (1731–1789), bror til Danckert Danckertsen Krohn, var opptatt i en fransk losje. Herman Janson ble senere eier av Damsgård hovedgård mens Krohn-brødrene var store jordeiere i Bergen, og eide Haukeland, Solheim, Landås, Fjøsanger, Nordås og Sørås, samt Stend hovedgård i Fana.

I 1788 holdt den Dansk-Norske Provinsial-Storloge opptelling over frimurervirksomheten i Danmark-Norge. I opptellingen er losjen nevnt som loge nr. VI, «Carl til den NORDISKE Løve i Bergen». Nr. VII var St. Olaus til den hvide Leopard i Christiania, og nr. VIII i frimurerprovinsen var «Christian til den sorte Hjelm» i Trondheim. Den sistnevnte losjen ble opprettet, men kom aldri i virksomhet.

Losjen i Bergen praktiserte høygradssystemet den strikte observans.  Den dansk-norske  Stormesteren Karl av Hessen (1744–1836) innførte det rektifiserte system. 

Losjen ble nedlagt i 1816. Alt som fantes av gamle arkiver og ritualer ble lagt i en gammel kommode som ble fylt med stein, og senket utenfor Stend hovedgård ved Fanafjorden.

### En nederlandsk feltlosje
Den neste frimurerlosjen var en nederlandsk feltlosje.

Under Napoleonskrigene i 1808 ble et hollandsk orlogsskip liggende i Bergen over lengre tid. Brødre ombord skrev til Den store Nasjonallosjen «Groot Oosten van Holland» og ba om tillatelse til å åpne en feltlosje, -da de, som det het i søknaden; «-nogen mindeværdige Dage, tvungne av Skjæbnen, maatte tilbringe i Bergen i Norge».

De skrev videre «at det frimureriske lyset hadde vært slukket i lang tid, -ingen hammerslag var hørt og ingen Steen var båret til Tempelet». De ønsket å låne bygningen «Den Gode Hensigt». Bygningen fikk de ikke låne, men Altonagården sto ledig.

Flere nye brødre ble opptatt i Ordenen i dette huset fram til bybrannen i 1909.

### Søknad om å opprette en landslosje
I 1815 søkte Bergen om tillatelse til å åpne en «Hoved og Grand Logie for Kongeriget Norrige, der kan åpnes i alle grader, og som vi ivrigen ønske maatte bære Deres Kongelige Høyheds værdige Navn....»

Søknaden fikk negativt utfall. I 1818 fikk losjen «St. Olaus til den Hvide Leopard» gjennomslag for sin søknad om å danne en norsk moderlosje. Og dette på tross av at «Leoparden» hadde ligget i dvale i snaue 20 år.

I 1818 frigjorde den norske losjen seg fra Danmark og fant sin plass sammen med Sverige som «den IX provins» under det svenske frimurersystem.

### St. Johanneslogen Oscar til de syv Bjerge

Den 23. september 1872 ble det stiftet en broderforening under St. Johanneslosjen «St. Olaus til den Hvide Leopard». Når brødrenes antall var nådd tredve, kunne det fremmes et andragende om dannelsen av en St. Johannesloge i Bergen.

To år senere var medlemstallet tredve, og brødrene i Bergen kunne 30. juli 1874 fremme nevnte andragende.

Kong Karl IV døde imidlertid under forberedelsene. For å hedre den nye majesteten, kong Oscar II, var navnet det ble søkt patent for «St. Johanneslogen Oscar til de syv Bjerge». Navnet «Carl til den Norske Løve» ble forkastet.

Losjen er oppkalt etter Kong Oscar II og de syv byfjellene som omgir Bergen.

Torsdag den 29. juli 1875 var en fin sommerdag i Bergen. Med sine 35000 innbyggere viste byen seg fra sin beste side da Provincialmester, Høyst Opplyste Broder, Ridder og Kommandør med det Røde Kors, generalmajor Hans Kirkegaard Fleischer (1803–1884) foresto innvielsen av logen. Som første Ordførende Mester ble innsatt Opplyste Broder, Hans Henrik Ramm.

Losjen var en av seks losjer som ble tilsluttet Den Norske Frimurerorden den 24. juni 1891.

Provincialmesteren foreslo i en inspirert tale at logen skulle avholde sin Høytidsdag på Kong Oscars II’s fødselsdag den 21. januar. Pengene som kom inn til «Almissekassen» denne dagen skulle gå til «Det stigende Fond» som han foreslo opprettet. Her er årsaken til at losjen feirer sin Høytidsdag 22. januar og ikke den 29. juli.

Høytidsdagen er til ære for Kong Oscar II og skal avholdes på mandagen som faller nærmest hans fødselsdag den 21. januar. Hvert femte år gjennomfører Oscar også Olsok-loge.

Losjens valgspråk er *Ex Altis ad Excelsa* (Fra det Høye til det Opphøyede). 

#### Ordførende Mestere
Losjen har hatt følgende Ordførende Mestere:

### St. Johanneslogen Carl til den norske Løve
St. Johanneslogen Carl til den norske Løve (loge nr. 34) ble opprettet den 10. desember 1980. Losjen er oppkalt etter prins Carl av Hessen og har Høytidsdag den 15. oktober.

Opprettelsen ble foretatt etter en beslutning under et møte den 13. mars 1980 i det Høye Råd.

Losjens valgspråk er *Fortis et Magnanimus* (Tapper og Høysinnet). 

#### Ordførende Mestere
Losjen har hatt følgende Ordførende Mestere:

### St. Andreaslogen Bjørgvin

St. Andreaslogen Bjørgvin er St. Andreasloge nr. 2 i Den Norske Frimurerorden. Losjen ble innviet den 28. august 1897; 28. august er losjens høytidsdag. Grunnleggelsen fant sted etter søknad av 19. november 1896. Kapitulasjonsakten til broderforeningen er datert 3. august 1897.

Bjørgvin (norrønt: *Biorgvin*) er en eldre navneform for Bergen. Navnet er benyttet om Bjørgvin bispedømme, som omfattet de tidligere fylkene  Hordaland og Sogn og Fjordane.

Blant stifterne finner vi navn som Blytt, Kielland og Gundersen.

Logen var ved grunnleggelsen underlagt Den Norske Store Landsloge. Den 18. september 1925 ble den underlagt Bergens Provincialloge.

Logens valgspråk er: *Ret og Sandhet*.

#### Ordførende Mestere
Losjen har hatt følgende Ordførende Mestere:
  

### Bergens Provincialloge

Denne losjen ble grunnlagt som *Bergen Stewardsloge nr 2. av andre orden* i 1922. Stewardslosjen praktiserte VII grad i det svenske frimurersystem, og var underlagt Den Norske Store Landsloge.

Den 18. september 1925 ble den opphøyd til provincialloge, og den har siden da praktisert VII–X grad i det svenske system. Logen har 22. mars som høytidsdag. Også Provinciallogen er underlagt Den Norske Store Landsloge.

Logens Provincialmester og Deputerte Provincialmester er de eneste som innehar XI grad. Provincialmesteren er også medlem av Det Høye Råd i Den Norske Frimurerorden.

Losjens valgspråk er *Ex Oriente Lux* (Lyset fra Østen).

#### Provincial Mestere
Losjen har hatt følgende Provincial Mestere:

1) Ordførende Mester i Bergen Stewardsloge nr. 2 av andre orden

## Losjebygningen
De første årene holdt St. Johanneslogen til i Kong Oscars gate, men plassen ble snart for liten. Allerede i 1877 var de lokaler tatt i bruk som med noen avbrekk skulle bli logens hjem i de neste 100 år: Kaigaten 4.

I 1916 brant St. Johannessalen og ble ombygget og påbygget. Dette var en svært aktiv tid for logen med mange «fremmed søkende». I 1917 ble det avholdt 25 I. grads møter med 45 opptagelser. I tillegg ventet 61 anmeldte på tur. Allerede noen år etter ble det diskutert om antallet fremmed søkende var det viktigste, eller om man skulle bruke mer tid på å «kvalitetssikre» de som allerede var opptatte, med flere taler og instruksjoner.

Fram mot 1940 begynte arbeidet å gå tungt. Nasjonalsosialistene og Nasjonal Samling gjorde hva de kunne for å motarbeide Frimureriet. «Mannen i gata» var uvitende om Ordenens innhold og var ofte et lett bytte for ondsinnet svartmaling.

Høyesterettsadvokat og Stormester Hans Johndal Rønneberg (1867–1941) gikk i 1940 gikk ut med et skriv hvor han redegjorde for Ordenens «troskap og lydighet mot øvrighet og lover» og «tilknytningen til den kristne religion». Mandag 8. april ble dette skriv lest opp i logen; dagen etter var Bergen hærtatt av tyskerne.

Huset i Kaigaten ble så godt som ødelagt av okkupasjonsmakten, og de forskjellige bankkonti tilhørende Barns Bekledning og Det Stigende Fond ble konfiskert. Da krigen var slutt i 1945, skulle det gå ytterligere tre og et halvt år før huset ble tilbakeført til sine rettmessige eiere.

Brødrene hadde gjennom mange år følt at huset i Kaigaten ble for lite. I 1925 hadde man fått Provincialloge og man trengte mer plass. Mange byggeplaner ble diskutert. Et alternativ var nybygg på logens eiendom i Store Markevei. Imidlertid falt man ned på plasseringen i Jonas Reinsgate og fra 1970 var forberedelsene i gang. Planene ble utarbeidet av Halfdan Wiberg, daværende F.B.B i Bjørgvin, senere Provincialmester og S.M.P., samt Jacob Blytt, tidligere Del. M. i Oscar og den første O.M. i «St. Johanneslogen Carl til den Norske Løve» ved stiftelsen i 1980.

Byggearbeidene var i gang da Kaigaten 4 for annen gang, lørdag den 12 januar 1974. Huset fikk en stygg medfart. Mange brødre reddet det som reddes kunne og malerier og andre effekter som ble tatt ut og midlertidig oppbevart i private hjem. En har fortalt at han så ting han siden aldri nevnte med et ord. Først mange år seinere forstod han hva han hadde sett, etter å ha blitt medlem av Ordenen.

Det nye Ordenshuset i Jonas Reinsgate nr 14 ble tatt i bruk, under julemøtet 17. desember 1975.

Ordførende Mester i «Oscar», Magdalon Birger Andersen avsluttet sin hilsen til 100 års jubileet det samme året slik: «Det frimureriske arbeids praktiske utslag er; Spre lys til menneskene, et såkorn skal bli til aks, til fullmodent korn! Det er levedyktig under alle tiders skiftninger, det er en klar morgenstjerne for den enkelte som ærlig vil søke!»

## Referanser


## Eksterne lenker
*