open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aplocheilidae

* *[[Aphyosemion]]*
* *[[Aplocheilus]]*
* *[[Callopanchax]]*
* *[[Epiplatys]]*
* *[[Fundulopanchax]]*
* *[[Nothobranchius]]*
* *[[Pachypanchax]]*
* *[[Scriptaphyosemion]]*

**Aplocheilidae** er en gruppe killifisk.
De blir vanligvis opp til 5 cm lange. 
De lever i ferskvann, men er noe tolerante overfor salt. 

Medlemmer av gruppen *Nothobranchius* finnes i mudderdammene på Afrikas sletter, et habitat den ikke deler med noen andre fisk enn lungefisker.
Livssyklusen er ett år, og de dør når dammene tørker ut.

Noen arter blir holdt i akvarium.

## Eksterne lenker
*
De katolske brev

**De katolske brev** betegner de nytestamentlige brevene av Jakob, Peter, Johannes og Judas. «Katolsk» her i ordets opprinnelige betydning, «allmenn, alminnelig», altså at disse brevene var stilet til flere menigheter samtidig. De var derfor, på en særlig måte, gjeldende for hele kristenheten – mens Paulus' brev var skrevet til enkeltmenigheter.

Men denne oldkirkelige teorien har etter hvert blitt utfordret, og særlig Johannes' andre og tredje brev ser ut til å passe dårlig inn i slike rammer. Likevel brukes også i dag «de katolske brev» som betegnelse på Jakob, Peter, Johannes og Judas' tilsammen syv brev.

## Litteratur
* Noack, Bent: *Det nye Testamente og de første kristne årtier*. Gad Forlag, København, 1973 (3. utgave, 11. opplag 1997)

## Eksterne lenker
* Bibelen Oversettelsene av 2005 & 1978/85
Jeppe Aakjær

**Jeppe Aakjær** (født Jeppe Jensen 10. september 1866 i Aakjær i Fly sogn på Jylland i Danmark, død 22. april 1930 i Jenle ved Skive) var en dansk forfatter av romaner, noveller, dikt, og skuespill. I tillegg har Jeppe Aakjær skrevet en del lokalhistoriske bøker, alle basert på studier av arkivalier på Landsarkivet i Viborg. Sønnen Svend Aakjær (1894–1963) var landsarkivar på arkivet i Viborg fra 1929 og endte sin karrière som riksarkivar.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Jeppe Aakjærs far hadde politiske inetresser, var demokrat og var noe av en fritenker, noe om gikk betydning for sønnen. Moren var enkel, men sterkt følelsesbetont og gjenvirket med sin sang på sønnens litterære innretning.

Aakjær ble utdannet til folkeskolelærer, var først elev, senere lærer] ved folkehøgskoler, tok i 1895 studenteksamen og viet seg etter noen års universitetsstudier til forfatterskap. 

### Forfatter
I Johan Skjoldborgs ånd og til en viss grad med Robert Burns, som han tolket med kongenialitet, og enn mer Steen Steensen Blicher som forbilder, ble Aakjær den jyllandske naturs beundrende forklarer og den jyllandske almuens fortrolige skildrer.

Jeppe Aakjær var flere ganger i konflikt med samfunnet, som han opponerte mot. I 1887 ble han satt i fengsel for sine kampskrifter om den franske revolusjon og sine angrep på Indremisjonen.

Jeppe Aakjær var først gift med forfatterinnen Marie Bregendahl, som kom fra samme sted. Siden bodde han på gården *Jenle* på Salling nord for Skive med sin andre ektefelle Nanna Aakjær, som var billedskjærer. De flyttet inn på den nybyggede gården i 1907, umiddelbart etter bryllupet.

Aakjær samarbeidet med forskjellige komponister. Carl Nielsen skrev musikk til 16 av Jeppe Aakjærs dikt, bl.a. *[[Jens Vejmand]]* som ble svært populær på begynnelsen av 1900-tallet og ble opptatt i *[[Højskolesangbogen]]*, og som 12 av sangene i denne er sangen tatt opp i den danske kulturkanon. En annen kjent sang av Aakjær er *[[Jeg er havren]]*, som er blitt kjent over hele Norden.

## Lokalhistoriske bøker
* *Hedevandringer*, 1915 (som er optrykt 1995 ISBN 87-7466-247-3)
* *Langs Karupaaens Bred*, 1929
* *Fra Agermuld og Hedesand*, 1930
* *Konge, Adel og andre Sallingboer*, 1930
* *Gammel brug og gammel Brøde*, 1931
* *Muld og Mænd*, 1932
* *Fra Sallingland til Øresund*,1932

## Priser og utmerkelser  (utvalg)
*  – Holger Drachmann-legatet
* 1915 – Otto Benzons Forfatterlegat

## Kulturkanonen
Aakjærs «Aften» er tatt opp i Danmarks kulturkanon under lyrikkantolgier.

Aakjærs tekst til «Jens Vejmand» er gjennom *[[Højskolesangbogen]]* tatt opp som en av 12 sanger i kanonen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Samlede værker online på ''Arkiv for Dansk Litteratur''
*  Dikte, portretter og bibliografi i Kalliope
*
Peters andre brev

**Peters andre brev** er tradisjonelt regnet blant de såkalte katolske brev og er i den kanoniske rekkefølgen den 22. boken i Det nye testamente.

Brevet er skrevet i det 2. århundre, altså en langt senere datering enn Peters første brev. En såpass sen datering støttes av at brevet forutsetter Peters første brev, benytter seg av Judas' brev og viser kjennskap til ett eller flere av Paulus' brev (kap. 3,15-16). I brevet kan man også lese at kristendommen har eksistert lenge nok til at de kristne latterliggjøres for sin forventning om at Jesu gjenkomst er nært forestående (kap. 3,15-16). Teksten vitner videre om en kristendomsforståelse som i svært utstrakt grad har tilegnet seg gresk språkbruk og uttrykksmåte (se særlig kap. 1,3-), noe som er med på å underbygge en relativt sen datering.

Enkelte vil hevde at brevet er skrevet like før apostelen Peters død, og av Peter selv, slik teksten selv gir uttrykk for (kap. 1,14). Men trolig vil de fleste forskere i dag hevde at brevets forfatter neppe er identisk med Peter, og at brevet må være nedtegnet etter hans død – av personer som riktignok kan ha tilhørt apostelens krets. Også blant oldkirkens kristne var det strid om hvorvidt dette brevet var «ekte» (i betydningen «forfattet av apostelen Peter»), og Peters første brev var blant de seneste skrifter som ble anerkjent som del av den nytestamentlige kanon.

## Litteratur
* Helge Fauskanger *Det nye testamente - ny oversettelse tekstene slik de opprinnelig ble skrevet*, 2015 [kritisk, kommentert utgave] Juritzen 2015 ISBN 9788282055949 
* Noack, Bent: *Det nye Testamente og de første kristne årtier*. Gad Forlag, København, 1973 (3. utgave, 11. opplag 1997)

## Eksterne lenker
* Bibelen Oversettelsene av 2005 & 1978/85
Bexleyheath

**Bexleyheath**, tidligere kalt **Bexley New Town** eller **Bexley Heath**, er et forstadsområde i distriktet Bexley i London. Det ligger omkring nitten kilometer øst-sørøst for Charing Cross. Det er identifisert i London-planen som en av de 35 betydelige senter i Stor-London.  Bexleyheath ligger også i det tradisjonelle grevskapet Kent. I henhold til folketellingen av 2011 har Bexleyheath (inkludert valgkretsene Brampton og Christchurch) en befolkning på 21 511 innbyggere.

Fram til 1700-tallet var Bexley Heath et nærmest ubebodd område langs Watling Street. I 1766 bygde sir John Boyd Danson House i parkområdet som heter Danson Park. I 1814 ble området nord for Bexley omfattet av loven *[[Enclosure Act]]*, og var dermed ikke lenger en allmenning. I 1859 tegnet Philip Webb Red House for kunstneren William Morris. Huset har siden 2003 vært i National Trusts eie. På slutten av 1800-tallet kom jernbanen etter at ingeniøren Alfred Bean, som eide Danson House, hadde drevet en kampanje for Bexleyheath-linjen. Dette førte til kraftig vekst i området. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bexleyheath , områdets eget nettsted
* Welling
* Bexley Local Studies and Archives
Sigrid Merethe Hanssen

**Sigrid Merethe Hanssen** (født 1966 er norsk forfatter og lektor, bosatt på Finnsnes i Troms. 

Hanssen debuterte i 2007 med novellesamlingen *Sprang*, skrevet på nynorsk. Debutboken ble belønnet med Blixprisen 2007.

Hun er datter av forfatteren Arvid Hanssen.
## Bibliografi

* 2007: *Sprang* &ndash; novellesamling, Samlaget
* 2009: *Ingen heime* &ndash; novellesamling, Samlaget
* 2011: *Detektiv Smartbart og sabotasjen på badet* &ndash; barnebok illustrert av Åshild Irgens, Samlaget
* 2013: *Sofia* &ndash; roman, Samlaget
* 2022: *Kom ei jente gåande* &ndash; roman, Samlaget

## Priser
* Sigmund Skard-stipendet 2009
* Blixprisen 2007

## Referanser
Leonard Peikoff

**Leonard Peikoff** (født 1933) er en amerikansk filosof og forfatter i den objektivistiske tradisjon. Han ble kjent med Ayn Rand i 1951, og grunnla Ayn Rand Institute i 1985.

## Bibliografi
* *The Ominous Parallels* (1982) ISBN 0-452-01117-5
* *[[Objectivism: The Philosophy of Ayn Rand]]* (1991) ISBN 0-452-01101-9
* *The Early Ayn Rand* (1984) ISBN 0-453-00465-2
* *The Voice of Reason: Essays in Objectivist Thought* (1989) ISBN 0-453-00634-5
* *Introduction to Objectivist Epistemology* (utvidet andre utgave) (1990) ISBN 0-453-00724-4
* *The Ayn Rand Reader* (1999) ISBN 0-452-28040-0
* *The DIM Hypothesis* (2012) ISBN 0-451-23481-0

## Referanser


## Eksterne lenker
* Peikoffs hjemmeside 
* The Ayn Rand Institute
Skavlan

***Skavlan*** er et norsk-svensk talkshow med Fredrik Skavlan som gikk på norsk og svensk TV fra 2009 til 2021. I Sverige ble det sendt på SVT og i Norge på NRK, fra 2009 til 2018, og på TV 2 fra 2018 til 2021. Programmet var langt på vei en videreføring av det norske talkshowet *[[Først & sist]]*, som gikk på NRK fra 1998 til 2007. Den første sesongen var en helsvensk produksjon, men fra høsten 2009 ble den en svensk-norsk samproduksjon.

Programmet hadde premiere 16. januar 2009 på SVT1 og ble sendt på NRK1 påfølgende dag. Premieren fikk god respons både i norske og svenske medier, og hadde 1&nbsp;025&nbsp;000 seere i Sverige. Det var åtte programmer i den første sesongen. Siden 18. september 2009 er programmet blitt sendt på fredagskveldene både i Sverige og Norge. De tolv første programmene, som ble sendt høsten 2009, ble produsert av SVT i Stockholm, mens de tolv neste programmene, som ble sendt våren 2010, ble produsert av NRK i Oslo. Første samsending hadde 1&nbsp;046&nbsp;000 seere i Norge.

Programmene produseres av selskapet Monkberry, der Fredrik Skavlan er deleier. Selskapet underskrev 10. februar 2012 en avtale med NRK om produksjon av 52 nye programmer, til sending fra høsten 2012 til våren 2014, den største kontrakten for en ikke-dramaserie i NRKs historie.

Programleder Fredrik Skavlan vant Gullruten 2010 i klassen beste mannlige programleder for programmet mens selve programmet ble kåret til beste underholdningsprogram under Gullruten 2016.

## Gjester

I første program i første sesong var hovedgjestene tidligere statsminister Göran Persson og hans ektefelle administrerende direktør i Systembolaget Anitra Steen. Andre gjester var Ari Behn, lege og programleder Åsa Vilbäck, fremtidsforsker Anders Sandberg, dramatiker, forfatter og medlem i Svenska Akademien Kristina Lugn, samt artistene Timbuktu og Pernilla Andersson. Dette programmet hadde 1&nbsp;025&nbsp;000 seere i Sverige og 60&nbsp;000 i Norge. 335&nbsp;000 så programmet på NRK1 lørdag kveld.

Programmet ble sendt på BBC Entertainment sommeren 2011.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Skavlan på svt.se
*  Skavlan på TV 2 Sumo
Glødebåndstetra

**Glødebåndstetra** er en liten tropisk fisk fra Sør-Amerika som er endemisk i elva Essequibo i Guyana. 

Den er sølvfarget og har en lys orangerød stripe fra snuten til haleroten. Fremre del av ryggfinnen har samme farge som stripen. De andre finnene er sølvfargede og transparente.
Glødebåndsrasbora (*Rasbora pauciperforata*) i Sørøst-Asia er en annen art med lignende farger. 

Glødebåndstetra er fredelige stimfisk. De er litt større enn neontetra, og lynnet gjør den til en ideell, og populær, fisk i selskapsakvarier. 
De blir opp til 5 cm lange. De har et livsløp på 2-4 år når de holdes under gode forhold.
De er altetende, og bør få en del plantefôr.

Glødebåndstetra er utbredt i akvariehandelen, og vanligvis rimelige i pris. 
En gyllen og en albino oppdrettsform finnes også.

## Eksterne lenker
* 
*
Ryggfinne

En **ryggfinne** er en finne som sitter på ryggen hos fisker, hvaler, delfiner, niser, samt de utryddete fiskeøglene.
Hovedfunksjonen er å stabilisere dyret mot rulling, og hjelpe til i krappe svinger. 
Noen dyr har utviklet ryggfinner med forsvarsmekanismer, som pigger eller gift. Mange maller kan låse den første strålen i ryggfinnen i oppreist stilling for å bli mindre fristende å ete, eller for å låse seg fast inne i en sprekk.

## Se også
* Fiskens anatomi
Lammelse

**Lammelse** er et begrep som betegner helt eller delvis tap av muskelfunksjoner hos en levende organisme. En delvis lammelse kalles **parese**, mens en fullstendig lammelse kalles **paralyse**.

Spastisk lammelse beskriver den motoriske funksjonshemmingen som forårsakes av skade eller sykdom på sentrale motoriske baner i hjernen og/eller ryggmargen. Ved for eksempel cerebral parese (CP) er musklene er i en forhøyet spenningstilstand (spastisk) og lammet i den forstand at de ikke kan bevege seg normalt. CP skyldes at en skade på hjernen påvirker evnen til å kontrollere og koordinere muskler og bevegelser.

Parese brukes mest til å beskrive delvis tap av viljestyrte bevegelser av skjelettmuskulaturen, men kan også brukes til å beskrive glatt muskulatur som ikke fungerer som den skal, for eksempel muskulatur knyttet til indre organer, som tarm eller urinblære. Også **nummenhet**, som er et uttrykk for nedsatt sensibilitet, kommer inn under begrepet parese.

## Fysisk
Det er mest vanlig å bruke begrepet *lammelse* når brudd på nervetråder innebærer at enkelte kroppsdeler ikke reagerer som de skal på signaler fra hjernen, eller at signaler fra enkelte kroppsdeler ikke når fram til hjernen.

Fysiske lammelser kan være medfødt (cerebral parese, ryggmargsbrokk), utviklet av sykdom (migrene, hjerneslag), eller oppstå ved store fysiske påkjenninger (for eksempel en trafikkulykke/ fallulykke).

## Overført betydning
Betegnelsen handlingslammelse blir brukt der en person, eller organisasjon ikke er i stand til å fatte en logisk avgjørelse. 

## Referanser
Sewellia lineolata

***Sewellia lineolata*** er en ferskvannsfisk som lever i hurtigstrømmende vann. 
Den finnes i Mekong-vassdraget i Kina, Vietnam og Kambodsja. 

Den er ca. 6 cm lang.
Under buken har den en sugeplate som den bruker til å feste seg til steiner og andre harde overflater.

Skal man holde den i akvarium, bør man utstyre karet med mye steiner og røtter som fisken kan gjemme seg blant. Den er dagaktiv, og foretrekker oksygenrikt vann i bevegelse. Den bør ikke holdes sammen med større, aggressive fisker.

## Eksterne lenker
* 

*
Rødøyetetra

**Rødøyetetra** er en karpelaks i slekten *[[Moenkhausia]]*. Utbredningsområdet er i Sør-Amerika, (Peru, Paraguay, Bolivia og Brasil). Fisken trenger å være i en ganske stor stim. Den blir opptil 6 cm lang.

Den foretrekker en pH mellom 5,5 og 8,5 og en hardhet på 5-30 °dH. Temperaturen bør ligge mellom 22°C og 26°C. 

## Eksterne lenker
* 
*
Ambra

:*For kvinnenavnet, se [[Ambra (navn)]]*

**Ambra** er et sekret som utskilles i spermhvalens tarm. Det ble tidligere benyttet til parfyme, men framstilles i dag kunstig.

Ambra er en solid, voksaktig, brennbar substans med grå eller svartaktig farge. Den har en spesiell søtlig jordaktig lukt. Den er i dag stort sett erstattet med syntetiske stoffer, men brukes fortsatt til en viss grad i produksjon av parfyme som fiksering av duften. Ambra ble også formet, tørket, dekorert og båret som smykker, spesielt i renessansen. Den ble ofte formet til kuler.

Ambra oppstår som en galleaktig sekresjon i fordøyelsessystemet hos spermhvalen og finnes flytende på havet, eller i sand nær kysten. Ambra kan finnes i Atlanterhavet, ved kysten av Brasil og Madagaskar, også ved Afrikas kyst, ved Ostindia, Fastlands-Kina, Japan, India, Australia, New Zealand og Molukkene. Det meste av kommersielt produsert ambra kommer imidlertid fra Bahamas og New Providence.

Siden nebbene til kjempeblekkspruter har blitt funnet i ambraklumper, har forskere teoretisert at hvalen produserer stoffet for å beskytte innvollene mot harde, skarpe objekter den har fått i seg. Noen gang finner man det også i magen til hvaler.

Da svartedauden herjet i Europa, var det en forestilling hos folk at det hjalp mot smitten å bære med seg en klump ambra. Grunnen var at lukten fra ambraen maskerte lukten, da man trodde feilaktig at lukt var en smittebærer av pesten.

## Fysiske egenskaper
Ambra finnes i klumper med forskjellig form og størrelse, fra 14 gram til 45 kg eller mer. Når den først støtes ut eller fjernes fra hvalen, er stoffet blekt hvitt på farge (noen ganger med svarte årer), mykt og med en sterk lukt av avføring. 

Etter måneder eller år med fotodegradering og oksidasjon i havet, blir substansen gradvis hardere, og får en mørkegrå eller svart farge, og en lukt som kan beskrives som søt, jord, hav og dyr. Lukten har blitt beskrevet som en mye rikere og fyldigere versjon av isopropanol, uten dens stikkende stramhet.

I denne tilstanden har ambra en egenvekt på mellom 0,780 og 0.926. Det smelter ved ca. 62 °C til en fet, gul tjæreaktig væske, og ved 100 °C blir den til en hvit damp. Den er oppløselig i eter og oljer. Den reagerer relativt lite på syrer. Hvite krystaller av en substans kalt amberin, som ligner på kolesterol, kan separeres fra ambraen ved at man varmer opp rå ambra i alkohol, og deretter lar løsningen avkjøles.

## Eksterne lenker

* «Ambergris», de materialet forteller
* «Please Let It Be Whale Vomit, Not Just Sea Junk»
* «On the chemistry and ethics of Ambergris», ambra, kjemi og etikk
* «Whale 'vomit' sparks cash bonanza», BBC
* Artikkel fra Aftenposten 2006
* Fra abcnews 2012
Rødmunntetra

:*Bør ikke forveksles med sin nære slektning [[rødnesetetra]] (Hemigrammus rhodostomus).*
**Rødmunntetra** er en stimfisk som blir opptil 5 cm lang. Den er rød på hodet, og har sølv- og gråfarget kropp. Halefinnen er hvit og svart.
Den finnes i elva Negro i Brasil, og ble først oppdaget av Heiko Bleher i 1964.

## Akvaristikk
Den stimer godt i akvarium, og trenger en del svømmeplass, men helst også planter. Den bør holdes sammen med fredelige arter.

Den foretrekker en pH på mellom 5 og 7. 
Den kan lett forveksles med falsk rødmunntetra (*Petitella georgiae*), men det røde feltet over hodet går ikke så langt bak på den falske. Den falske er også litt mørkere i kroppen.

## Eksterne lenker
* 
*
Handlingslammelse

**Handlingslammelse** er et uttrykk for at en person, organisasjon eller til og med samfunnet ikke er i stand til å utføre en logisk beslutning.

Hos en person kan handlingslammelse oppstå som en følge av en akutt, uventet opplevelse, der en logisk avgjørelse blir helt uvesentlig i forhold til den akutte opplevelsen. Personlig handlingslammelse kan også oppstå som et resultat av sykdom, fysisk eller psykisk.

Handlingslammelse i en organisasjon kan også oppstå som en følge av en uventet og tragisk situasjon, men også være en følge av at vesentlige elementer i organisasjonen ikke blir tillagt tilstrekkelige fullmakter, eller at personene som innehar fullmakter til å treffe avgjørelser ikke har tilstrekkelig kompetanse eller beslutningsdyktighet.

Handlingslammelse i samfunnet kan bli påvist, men likevel er det mange rådende mekanismer som forhindrer at handling igangsettes. Det hevdes at ved slike tilstander råder handlingslammelse, eksempel i forbinde med miljøkrisa, rusmiddelproblematikken, flyktningkrisen og lignende.

## Se også
* Lammelser

## Referanser
Seilfinnemolly

**Seilfinnemolly** er en art av tannkarper.
De holder til i ferskvann, brakkvann og kystfarvann. 
De foretrekker grunt vann i myrområder, elver i lavlandet og i sumper. 
Den er innført i New Zealand, vest i USA og Hawaii. 
Seilfinnemollyer introdusert i California har forårsaket en reduksjon i bestanden av den truede arten *[[Cyprinodon macularius]]*.
De liker seg under flyteplanter og lignende som gir dem beskyttelse mot jegere ovenfra.

Seilfinnemollyen er en tolerant art. Den utnytter den tynne filmen av oksygenrikt overflatevann med sine oppadvendte munner, og slik overlever den i oksygenfattige habitater.
Den kan tolerere saliniteter opp til 87 ppt, og leker i brakkvann.
Voksne individer trives best i isolerte dammer eller næringsrike vassdrag der det finnes få andre fisk.

Denne fisken har et kort livsforløp, spesielt hannene som ofte lever i mindre enn ett år etter at de har blitt kjønnsmodne. Avhengig av miljømessige faktorer, kan seilfinnemollyer bli kjønnsmodne før de er et år gamle. I ettårsalderen er hannene vanligvis 15-51 mm lange, mens voksne hunner ligger mellom 19 og 53 mm. Størrelsen på voksne hanner står i direkte sammenheng med populasjonsstetthet. Jo større tetthet av seilfinnemollyer, desto mindre blir gjennomsnittsstørrelsen på hannene. 
Den største registrerte seilfinnemollyen var 150 mm lang.

De lever stort sett av alger og andre plantematerialer, men de vil også ta akvatiske virvelløse dyr, f.eks. mygglarver.

Det finnes mange oppdrettsvarianter i akvariehandelen. Disse har andre fargetegninger og/eller finneform enn viltformene.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Poecilia

* Endlers guppy
* guppy
* molly
* *[[Poecilia amazonica]]*
* *[[Poecilia boesemani]]*
* *[[Poecilia butleri]]*
* *[[Poecilia catemaconis]]*
* *[[Poecilia caucana]]*
* *[[Poecilia caudofasciata]]*
* *[[Poecilia chica]]*
* *[[Poecilia dauli]]*
* *[[Poecilia elegans]]*
* *[[Poecilia formosa]]*
* *[[Poecilia gillii]]*
* *[[Poecilia hispaniolana]]*
* *[[Poecilia koperi]]*
* *[[Poecilia kykesis]]*
* *[[Poecilia latipunctata]]*
* *[[Poecilia marcellinoi]]*
* *[[Poecilia maylandi]]*
* *[[Poecilia mechthildae]]*
* *[[Poecilia mexicana]]*
* *[[Poecilia nicholsi]]*
* *[[Poecilia orri]]*
* *[[Poecilia petenensis]]*
* *[[Poecilia rositae]]*
* *[[Poecilia salvatoris]]*
* *[[Poecilia sulphuraria]]*
* *[[Poecilia teresae]]*
* *[[Poecilia vandepolli]]*
* *[[Poecilia velifera]]*
* *[[Poecilia vivipara]]*
* *[[Poecilia wandae]]*
* seilfinnemolly

***Poecilia*** er en gruppe fisk som lever i fersk- og brakkvann i Amerika Gruppen er også kjent som «**mollyer**», med unntak av endlers guppy (*Poecilia wingei*) og den berømte guppyen (*Poecilia reticulata*). Lengden variere fra 2 cm til 20 cm imellom de forskjellige artene. Endlers guppy er minst, og *Poecilia kykesis* er størst med sine maksimale 20 cm. Dette varierer fra biotop til biotop. Ikke alle har genetisk like muligheter til å bli like store som andre stammer.

## Utbredelse
Med unntak av seilfinnemolly (*Poecilia latipinna*) som også finnes i USA, og *Poecilia picta* og *Poecilia formosa* er alle artene fra Mellom-Amerika. Det store flertallet er fra Mexico. 

*[[Poecilia sulphuraria]]* og *[[Poecilia latipunctata]]* er truet i naturen, men finnes fortsatt flere steder i store grupper.

## Systematikk
Denne gruppen er beslektet med slekten *[[Xiphophorus]]* som også er å finne i Mexico. 
Slekten er kompleks og flere av artene er så å si identiske av utseende, men har individuelle skiller som kun eksperter kan skille imellom. En forsker, Fred Poeser har *Poecilia* slekten som sin jobb, og det har resultert at slekten er blir ytterligere utvidet med flere arter. Det finnes enorme farge, lengde og utseende-forskjeller innenfor de enkelte artene. Spesielt *Poecilia mexicana* og *Poecilia sphenops* er så å si identiske av utseende, med store individuelle forskjeller fra biotop til biotop gjør at de ofte blir ansett som samme art. 

## Eksterne lenker
*
Molly

**Molly** er en populær akvariefisk. Villformen er en liten blekgrønn fisk som lever i brakkvann og kan bli opp til 6 centimeter lang.

## Akvaristikk
Villformen har blitt ganske sjelden i handelen.

Tross sitt rykte som en bra nybegynnerfisk, er mollyen ganske krevende. Black molly som man kjøper i butikkene kommer ofte fra Singapore og er drettet i brakkvann, så de vil gjerne ha salttilskudd i vannet. De foretrekker et lyst og varmt akvarium, temperaturen bør ligge mellom 23℃ og 30℃, og akvariet bør ha en varmekolbe. Mollyen er i hovedsak en algeeter, men tar også bl.a. flakfôr.
Mye planter er å foretrekke.

Av black molly har begge kjønn samme svarte farge, og de ser nesten like ut. Hunnen er litt større og rundere enn hannen, og hannen har vanligvis en større ryggfinne. Det er best å holde en hann sammen med tre-fire hunner. 
Den formerer seg lett hvis den får gode livsvilkår.
Den føder levende yngel; omtrent en gang i måneden kan en hunn få opptil 100 yngel.

Det eksisterer en mengde farger, former og hybrider av mollyen, og på grunn av innavl kan den være følsom for sykdommer som hvitprikk.

## Eksterne lenker
* 
*
Kjempeviseslåtten

**Kjempeviseslåtten** er Harald Sæveruds mest kjente komposisjon skrevet i 1943. Verket finnes i to versjoner, én for soloklaver og én for symfoniorkester. Selve tittelen refererer både til motstandskampen og til folkeviseballadenes såkalte kjempeviser. Det anslående og medrivende hovedtemaet kan sies å skape assosiasjoner til enkelte norske ballademelodier. Det gjentas i stadig nye belysninger gjennom hele komposisjonen og med stigende intensitet.

På overskriften til stykket skrev Sæverud: «Til heimefrontens store og små kjempere!» og litt under står det «Ballad of revolt» (opprørsballade). Sæverud fikk inspirasjonen til verket under en reise i Lærdal. Han har selv fortalt: «Det var på bryggen i Lærdalsøren, på hjemreise fra et sjeldent besøk i Oslo, at det sterkt slo ned i meg en harmdirrende protest ved synet av fiendens soldatbrakker som skjemte fjellsiden oppover dalen. Spontant som en forbitret ed brast tonene ut av meg.»

I Lærdal er det satt opp en steinplate ved bryggen der Sæverud stod, hvor noen av notene i Kjempeviseslåtten er risset inn. Kjempeviseslåtten er blitt stående som et musikalsk symbol på den norske patriotismen.

Verket ble fremført av Kringkastingsorkestret under Minnemarkeringen i Oslo 22. juli 2012.
 
## Innspillinger (i utvalg)
*Robert Riefling, piano. Innspilt i København cirka 8. juni 1950. Utgitt på 78-platen HMV DB&nbsp;5296 i 1950 og på platen HMV 7PN&nbsp;7.

## Kilder
* Eyvind Solås i NRK om Sæverud og Kjempeviselåtten
Harald Hals’ park

**Harald Hals' park** er en park nordøst for Damplassen i Ullevål Hageby i bydel Nordre Aker i Oslo. 

Parken avgrenses av Nils Lauritssøns vei, Langlia og Bergsalleen. I parken, som er 10,8 mål stor, ligger tennisbaner, skateboardrampe og Damplassen barnehage. Terrenget skråner fra en liten høyderygg ned mot Nils Lauritssøns vei.

Parken ble i 1959 oppkalt etter Harald Hals (1876–1959), reguleringssjef i Oslo 1926-1947 og en ledende kraft innen byplanlegging og sosial boligbygging fra cirka 1915. Harald Hals deltok i regulering og utforming av Ullevål Hageby. 

Arkitekt Oscar Hoff hadde Harald Hals' park med på sin reguleringsplan for Ullevål hageby fra 1915. Hans utforming ble ikke realisert. Parken slik den ble, med sportsplass og lekeplass, er utformet av Boligdirektørens kontor ved Harald Hals. Deler av lekeplassen ble omgjort til tennisbaner i 1923, i 1928 kom ytterligere to baner. De opprinnelige lysthusene og gangveiene i skråningen er borte. 

## Referanser


## Litteratur
*Marianne Øverlie: «Parker og utsmykning». I: *Byminner*, 3/1992, temanummer om Ullevål hageby), ss. 24-25 

## Eksterne lenker
* Flyfoto av Harald Hals' park
Sergio Gonella

**Sergio Gonella** (født 23. mai 1933 i Asti, død 19. juni 2018 samme sted) var en italiensk fotballdommer som dømte både VM-finalen i 1978 mellom  og  og EM-finalen i 1976 mellom  og .

## Se også
* Liste over fotballdommere som har dømt VM-finalen

## Eksterne lenker
* 
* Profil hos Worldreferee.com
Venskaben (Asker)

**Venskaben** er et tradisjonsrikt forsamlingshus og selskapslokale i Asker, drevet av kommunen under Asker kulturhus. Huset ligger i Asker sentrum rett nedenfor Asker rådhus, like ovenfor det historiske kunstnerhjemmet *[[Hasselbakken]]*. 

Venskaben rommer i dag to utleielokaler: *Storsalen* med 100 plasser, og *Formannskapssalen* med 30 plasser. Disse leies ut til private og foreninger, og benyttes til arrangementer i regi av kommunen – blant annet av Asker kulturskole.

## Historie
Huset er bygget i 1904 i nyklassisitisk stil og, ble tegnet av arkitekt Ivar Næss. Det ble ble innviet 7. desember 1904 som «Asker Festivitets- og Kommunelokale» av Asker Venskabelige Forening, en kvinneforening hvis eneste oppgave var å skaffe bygda et egnet forsamlingslokale. 

I 1905 flyttet Asker herredstyre og Asker sparebank inn i bygget. Sparebanken holdt til i bygget fram til bankens nye bygg sto ferdig i 1919. I 1921 ble bygget overdratt til kommunen. Kommunen hadde kontorer her til det nye rådhuset sto ferdig i 1964. 

Bygget har siden vært benyttet som tingsted, som kinosal, til kunstutstillinger og til ulike fremføringer og forestillinger. Venskaben har helt siden 1905 vært en sentral arena for kultur- og foreningslivet i Asker, og er viktig for bygdas identitet. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
*Riksantikvarens faktaark om bygningen
Rødvenfjorden

**Rødvenfjorden** er en fjord i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Den er en arm av Langfjorden. Bygdene Eidsbygda og Saltkjelneset ligger lengst inn og sør i Rødvenfjorden. Bygda Rødven ligger lengre ut på vestsiden. Bygda Holmenstranda ligger på østsiden. Bygda Åfarnes ligger lengst ut ved Langfjorden. Fra Åfarnes fergeleie, hvor det går ferge over til Sølsnes i Molde kommune.

## Referanser
Walter Jurmann

**Walter Jurmann** (født 12. oktober 1903 i Wien, død 17. juni 1971 i Budapest) var en østerriksk-født komponist av populær- og filmmusikk.

Walter jurmann studerte først medisin, men hadde en sterk musikkinteresse. Han avbrøt studiene og begynte som yrkesmusiker, først som barpianist. Hans talent gjorde inntrykk på tekstforfatteren Fritz Rotter som tilbød et samarbeid i Berlin. Allerede deres første slager, som ble framført av Richard Tauber ble en stor suksess. Jurmann ble spådd en lysende framtid av Richard Strauss og Emmerich Kálmán. 

Jurmanns sanger ble etter hvert sunget av blant annet Jan Kiepura, Jussi Björling, Hans Albers, Willy Fritsch, Theo Mackeben og Comedian Harmonists. Den mest kjente sangen hans fra 1920-årene er trolig «Veronika, der Lenz ist da».

På grunn av stort arbeidspress begynte Jurmann et samarbeide med den polske komponisten Bronislav Kaper som arrangerte melodiene hans. 

Etter at nazistene kom til makten i 1933 emigrerte Walter Jurmann til Paris, hvor han blant annet lagde musikk til *[[En mann bortført]]* av Max Ophüls og *Tout pour l'amour* av Henri-Georges Clouzot og Joe May. I 1934 fikk han tilbud om en stilling i Hollywood. Der skrev han musikk til flere filmer, fortsatt i samarbeid med Bronislav Kaper. 

Noen av Walter Jurmanns mest kjente arbeider fra Hollywood er musikken til filmen «Mytteriet på Bounty» og sangen «San Francisco» fra filmen av samme navn som Judy Garland senere pleide å avslutte sine konserter med.

I 1943 trakk Jurmann seg tilbake fra yrkeslivet. 

Sommeren 1971 døde Walter Jurmann uventet av hjerteinfarkt på en feriereise i Europa.

## Referanser


## Litteratur
* Elisabeth Buxbaum: "Veronika, der Lenz ist da!" Walter Jurmann – Ein Musiker zwischen den Welten und Zeiten (Wien, 2006) (ISBN 3-902494-18-2).

## Eksterne lenker
* 
* 
*
St. Sunniva menighet (Molde)

**Sta. Sunniva menighet** er Den katolske kirkes menighet i Molde. Den er underlagt Trondheim katolske stift.

Sta. Sunniva menighet ble etablert i 1923. De første kirkebygget brant under bombingen i 1940, det nåværende kirkebygget i Parkveien 25 er fra 1957.
Trafo Kunsthall

**Trafo Kunsthall** er et kunstgalleri i Asker sentrum i Asker, etablert i 2006 som *Galleri Trafo*. Kunsthallen ligger ved Asker stasjon, i en nedlagt transformatorstasjon fra 1922. Denne ble opprinnelig bygget for å sikre strømforsyning til Drammenbanen. 

Galleriet huser nå utstillingsrom i første etasje, galleri i annen etasje og et grafisk verksted i tredje etasje. Ideen om å opprette et kunstgalleri her oppsto i 1995. Kunstnerne Bjørn Carlsen og Bjørn Krogstad og kommunepolitikeren Erik Røed var sentrale i arbeidet med å utvikle ideen og sette planene ut i livet.

Trafo Kunsthall ble tildelt Asker kommunes byggeskikkpris for 2008.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Langfjorden (Møre og Romsdal)

**Langfjorden** er en cirka 35 kilometer lang arm av Romsdalsfjorden i Møre og Romsdal. Den begynner ved en linje mellom Sekkens østligste punkt i Molde kommune og Okseneset i Rauma kommune og går inn til Eidsvåg i Nesset kommune.

Langfjorden har to sidearmer, Eresfjorden og Rødvenfjorden. 

Fjorden krysses nesten helt ytterst av fergeforbindelsen mellom Sølsnes på Skålahalvøya i Molde og Åfarnes i Rauma på fylkesvei 64. Denne ble opprettet i 1931 med "Moldefergen" som første ferge. Det er foreslått at fergestrekningen skal erstattes av Langfjordtunnelen.

## Referanser
Kontaktannonser

**Kontaktannonser** er annonser hvor mennesker søker kontakt med hverandre. Tidligere var slike annonser gjerne trykket i aviser, men nå er det mest vanlig å finne kontaktannonser på Internett. Slike annonser legger ofte grunnlaget for dating og er i dag en av de mest brukte måtene for å skaffe seg en partner. Ettersom  mange tusen norske kvinner, menn og par daglig søker etter partner, kan det være lønnsomt å drive tjenester for å publisere kontaktannonser. 

## Kontaktannonser på Internett
Mange av sidene er bygd opp som et community der det finnes tjenester som videochat og mailtjeneste. De fleste av disse tjenester koster penger, men noen få er også gratis. De som er gratis er som regel ikke så store som de tjenestene som VG og Dagbladet driver.
Aasiaat

**Aasiaat** (dansk: **Egedesminde**) er en by i Qeqertalik kommune, som ligger på vestkysten av Grønland. Byen hadde 3120 innbyggere i 2018.

## Navn
Det grønlandske navnet Aasiaat betyr «edderkoppene». Dette gjenspeiles i kommunevåpenet for tidligere Aasiaat kommune. Byens danske navn er Egedesminde.

## Geografi
Aasiaat ligger på vestkysten av Grønland på øya med samme navn, ei av flere øyer som ligger på sørkysten av Diskobukta.

Aasiaat havn er fri for is fra mai til desember.

## Historie
Kolonien Egedesminde ble første gang grunnlagt i 1759, ved Eqalussuit, men ble flyttet til sin nåværende plassering 125 km lenger nord i 1763. Byen ble grunnlagt av Niels Rasch Egede, som ga den navnet Egedesmind til minne om sin far Hans Egede. Flyttingen skyldtes at den nye plasseringen hadde gode fangst- og fiskemuligheter, samt gode havneforhold og tilgang til drikkevann. Hans Egede var Grønlands apostel, dvs den første kristne misjonæren her. 

På 1900-tallet begynte kolonien å få mer preg av å være en by. Sykehuset ble bygd i 1916 og *[[efterskole]]n* i 1928. Gjennom 1930-tallet utviklet torskeindustrien seg veldig her. Inntektene økte, og byggingen av trehus økte. Fram til dette bodde mange i torvhus.

Under andre verdenskrig etablerte USA værstasjonen Bluie West 5 på stedet. Stasjonen var bemannet med dansk eller grønlandsk personell.

Omkring 1950 kom det mange serviceinstitusjoner, elverk og telestasjon, og de første industriene ble etablert: båtbyggeri og fryseri. Veiene i byen ble også bedre og mer tilpasset bilkjøring. I 1951 bodde det 1&nbsp;016 innbyggere her. På 1960-tallet kom de første boligblokkene, samtidig som innbyggerne fikk telefon og heliport. 

## Samfunn
Byen har aldershjem, barnehage, folkeskole (1.–11. klasse), gymnas, lokal yrkesskole, voksen- og barnebibliotek og idrettshall. Aasiaat museum ligger her i Aasiaat, dette er et lokalhistorisk museum med fokus på byens historie og da særlig inuittkulturen. 

Den største arbeidsplassen i byen er fiskefabrikken, hvor det produseres krabber og reker. Byen har også et skipsverft. Mange jobber også med fiske og fangst. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* US installasjoner i Grønland under 2.verdenskrig.
* Aasiaat/Egedesminde
* Aasiaat Museum
Åndalsnes gravlund

**Åndalsnes gravlund** ligger på Åndalsnes i Rauma kommune.

På gravlunden er gravplasser for fem falne fra samveldestatne (Commonwealth War Graves).

## Referanser


## Eksterne lenker
* «Kirkegårder/gravplasser i Rauma», i Årsrapport for Rauma kirkelige fellesråd 2018, s. 6
* [Kart over Åndalsnes gravlund](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Rauma)-Aandalsnes.jpg) (Allslekt)
Bøleråsen skole

**Bøleråsen skole** er en barneskole på Langhus i Nordre Follo kommune som ble åpnet i 1993.

Skolen er en 3-parallellers barneskole med 433 barn og 53 fast ansatte.

Rektor er Sigrid Skaarer Hjemmen, som overtok for Anne Melsom.

## Eksterne lenker
*
Aakirkeby

**Aakirkeby** er en by på Bornholm i Danmark med 2&nbsp;092 innbyggere (2023) og ligger i Bornholms regionskommune, Region Hovedstaden. Den ligger mellom Rønne og Nexø.

Byens navn kommer av Aa kirke, som ligger i byen. Aa kirke er Bornholms største og antakelig også eldste kirke, i romansk stil fra omkring 1100. På denne tiden var dette den viktigste byen på Bornholm.

Inntil den kommunalreformen i 2007 var byen sentrum i tidligere Aakirkeby kommune. 

I og ved byen ligger blant annet TV 2/bornholm, NaturBornholm, øyas siste «riktige» slakter og en del ferieboliger. Med i Aakirkeby-området er dessuten Ekkodalen, Bornholms travbane i Almindingen og den ene av Bornholms tre golfbaner. I Ekkodalen kan man rope slike spørsmål som «Hva drikker Møller?» (og ekkoet svarer: «Øller!») eller «Hva gir prinsessen smerter?» (og ekkoet svarer: «Erter!»)

1. januar 1894 ble Danmark med i det internasjonale tidssonesystemet. Da lengdegraden 15 grader øst for Greenwich går gjennom nettopp Aakirkeby, var ikke lenger København Danmarks tidssentrum. Siden har Aakirkeby ligget nærmest på den normale soltiden som var i bruk før man innførte de nye, kunstige standardtidene.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Brekke sluser

**Brekke sluser** er et sluseanlegg i Haldenkanalen. Med sine 26,6 m total løftehøyde i fire kamre er Brekke Nord-Europas høyeste sammenhengende slusetrapp.

Sluseanlegget ble bygget under ledelse av Engebret Soot og stod ferdig i 1853, men i 1861 ble anlegget ødelagt av flom. Først i 1877 ble det gjenoppbygget. Det nåværende anlegget stod ferdig i 1924 da vannfallene i Stenselva ble samlet i Brekke sluser og Krappeto som lå lenger opp ble neddemt. Samtidig ble Brekke kraftstasjon ferdigstilt. Slusene ble benyttet til tømmertransport helt til 1982, da tømmerbilene overtok all transport.

Slusene kan ta båter inntil 26 m lange, 6 m brede og 1,6 m dype, og er idag et av flere høydepunkter for reisende med turistbåtene i Haldenkanalen.

## Referanser

 


## Litteratur
*
Nexø

**Nexø** er en by på Bornholms østkyst. Byen er Bornholms nest største. Nexø er kjent for sin store havn og har 3&nbsp;674 innbyggere (2023).

Forfatteren Martin Andersen Nexø, som flyttet til Nexø med sin familie i 1877, tok sitt navn etter byen, som selv har navn etter nøkken. I 1346 var byen kjent som *Nexe*, første ledd av eldre dansk *næk* (nøkken) og andre ledd av eldre dansk *sæ* (sjø).

I Nexø ligger Bornholms glass- og keramikkskole og Nexø gamle røgeri.


Fil:Nexø.jpg|Nørregade 
Fil:NexøKirke.jpg|Nexø kirke 
Fil:NexøGamleRøgeri.jpg|Nexø gamle røykeri 


## Referanser




## Eksterne lenker
*
Svein Aaser

**Svein Aaser** (født 1946) er en norsk næringslivs- og organisasjonsleder. Han er styreleder i Nasjonalmuseet, og var styreleder i Telenor fra 2012 til 2015, da han trakk seg som følge av manglende tillit fra næringsministeren.

Aaser ble utdannet siviløkonom ved Norges Handelshøyskole i Bergen i 1970 og har tatt lederutdannelse i Lausanne.. Mellom 1992 og 1994 var han president i NHO. Han har vært konsernsjef i Nycomed, Storebrand skade, NORA matprodukter og Stabburet/Norge. Deretter var han konsernsjef i Den norske Bank og DnB NOR fra 1998 til 2006 da han gikk av for aldersgrensen. Han har hatt styreverv i selskaper dominert av den norske investoren John Fredriksen, blant annet var han styreleder i Marine Harvest og i Aktiv Kapital. Aaser var styreleder for Ski-VM 2011. 

## Referanser
Lombardering

**Lombardering** er et (arkaisk) uttrykk for det tilfelle at en bank yter lån med sikkerhet i verdipapier, slik som aksjer. Forutsetningen er at aksjene er omsettelige. Lombardering har gjerne vært en driver for aksjespekulasjon, som i flere tilfeller har ført til økonomiske sammenbrudd, fordi verdiene av aksjene drives opp til en kunstig høy verdi, samtidig som sikkerheten for de lån som er tatt opp for aksjekjøp er fundert i de samme aksjene.

## Se også
*Kristianiakrakket
*Lombard Street (London)
Litchi

***Litchi*** (***Litchi chinensis***, også stavet **lychee** eller **laichi**), er det eneste medlemmet av gruppen *Litchi* i såpebærfamilien Sapindaceae. Det er et tropisk frukttre, som fins i Sør-Kina, India, nord i Vietnam, Indonesia, Filippinene og Sør-Pakistan. I Kina er planten kjent som 荔枝, kantonesisk jyutping: *lai<sup>6</sup> zi<sup>1</sup>*, pinyin: *lìzhī*; andre lokale navn er chi eller *[[alupag]]* (Filippinene), *lin jee* (Thailand), *raichi* (Japan) og *leechee* (India).

Litchi er et mellomstort eviggrønt tre som blir opp til 15-20 meter høyt, med skruestilte finnete blad. Hvert blad er ca. 15–25&nbsp;cm lang med 2-8 sidestilte småblad som er 5–10&nbsp;cm lange, endesmåbladet mangler. Nye blad har en lys kobberrød farge til å begynne med, og blir så grønne etter hvert som de vokser til full størrelse. Blomstene er små, grønn-hvite eller gul-hvite, og kommer i rakler på opp til 30&nbsp;cm.

Frukten er en steinfrukt på størrelse med en valnøtt, 3–4&nbsp;cm lang og 3&nbsp;cm i diameter. Utsiden er dekket av en rosa-rød, ru hinne som er spiselig, men også lett lar seg fjerne. Innsiden består av et lag søtt, halvgjennomsiktig hvitt fruktkjøtt rikt på vitamin C, med en tekstur som ligner litt på druer. Det spiselige fruktkjøttet omgir frøet. Kjernen består av et enkelt blankt nøttelignende frø som er brunt og ca. 2&nbsp;cm langt med en diameter på 1-1,5&nbsp;cm. Det hevdes at frøet er svakt giftig og ikke bør spises, men kjernen brukes i kinesisk medisin blant annet mot hudplager. Frukten modnes i perioden juli til oktober, ca. 100 dager etter blomstring.

Det finnes to underarter:
* *Litchi chinensis* underart *chinensis*. Kina, Indokina (Vietnam, Laos, Kambodsja). Bladgreiner med 4 til 8 (sjeldnere 2) løv. 
* *Litchi chinensis* underart *philippinensis*. Filippinene, Indonesia. Bladgreiner med 2-4 (sjeldnere 6) løv.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Finansboble

En **finansboble** er en fase hvor verdier (som regel verdipapirer, slik som aksjer) omsettes til en stadig stigende kurs, uten at den stadig stigende prisen reflekterer den egentlige verdi. Mens boblen pågår, kan det være vanskelig for aktørene å innse at det virkelig er tale om en boble, fordi prisen på verdiene kan være fundert på tilsynelatende rasjonelle argumenter om plutselig endringer i teknologi mv. Men er det en boble, vil den eskalere til et punkt hvor den sprekker, og det kommer et børskrakk.

## Se også
* Tulipankrakket i 1637
* Sydhavsboblen i 1720
* Kristianiakrakket i 1899
* Børskrakket i 1929
* Dot com i 2000
Botnhamn

**Botnhamn**, etter lokal uttale **Botnhamna**, er ei bygd og fiskevær i  Senja kommune i Troms. Stedet ligger langs vestsiden av fjorden Stønesbotn nord på øya Senja. Avstanden til kommunesenteret Finnsnes er 54 kilometer.

## Skole og barnehage
Botnhamn skole (1.-10. trinn) betjener grunnkretsene Botnhamn, Stønnesbotn og Baltsfjord. Det er også barnehagetilbud i  bygda.

## Sysselsetting
Bygda har fiskebruk, taxi, dagligvarebutikk med kaffebar og aldershjem. Postnr. 9373.

## Historie
Botnhamn er som gård nevnt i historiske kilder ca. 1370, under navnet Stufunes. Gården har en rekke arkeologiske funn fra stein-, jern- og middelalder, og den mest kjente av disse er den såkalte sølvskatten fra Botnhamn fra rundt år 1000. Plassen har trolig vært en del av et høvdingerike lokalisert på begge sider av ytre Malangen.  På 1600-tallet var Botn lensmannsgård i Balstad tingsted. Gjennom etablering av handelsvirksomhet på slutten av 1800-tallet, vokste Botnhamn fram til å bli et sentrum i Hillesøy.

## Kommunikasjon

Fra Botnhamn går fylkesvei 862 til bygdene og fiskeværene i Berg og fra Kjosen i Stønnesbotn går fylkesvei 861 til Gibostad og Silsand. I tillegg har to mindre fylkesveier utgangspunkt i Botnhamn. Fv 274 (Tr.) går nordover langs Malangen til bygdene Sand og Laukvik, mens Fv 277 (Tr.) går over fjellet vestover mot Husøya. Det går også kommunal vei til den lille bygda Baltsfjord. Med bil er det 28 km til tettstedet Gibostad og 52 km til byen Finnsnes.

15 km mot sørøst, langs fylkesvei 861, ligger Lysnes, hvor det er hurtigbåtforbindelse med Tromsø.

I sommerhalvåret går det ferge mellom Botnhamn og Brensholmen på Kvaløya. Fergeruten kalles «Malangsforbindelsen», og er vanligvis i drift fra slutten av april til begynnelsen av september med en ferge som tar ca. 26 biler. Overfarten tar om lag 40 minutter, og fra Brensholmen er det ca. en times kjøring til Tromsø.

## Botnhamn grunnkrets
Botnhamn grunnkrets tilhører Stønnesbotn/Øyfjordområdet og omfatter begge sider av den nordlige del av Stønnesbotn, samt bygdene utover mot havgapet. På østsiden av Stønnesbotn ligger det fraflyttede stedet Gavlen. På vestsiden strekker grunnkretsen seg fra Huselv, gjennom hele Botnhamn og videre nordover langs Malangen, bygdene Sand og Laukvik inkludert. I vest grenser grunnkretsen mot Baltsfjord, i sør mot Stønnesbotn og i øst mot Lysbotn. Over Malangsfjorden i nordøst ligger grunnkretsene Buvika og Brensholmen i Tromsø kommune. Grunnkretsen dekker et areal på 32,97 km².

Innbyggertall i Botnhamn grunnkrets:

## Referanser




## Eksterne lenker
* Botnhamn.com
*
FC Groningen

**FC Groningen** er en nederlandsk fotballklubb fra Groningen. Groningen spiller i Eerste divisie. Klubben ble grunnlagt 16. juni 1971 av *Groninger Voetbal en Atletiek Vereniging*.

Den norske landslagsspilleren Erik Nevland, Arjen Robben, Virgil van Dijk og Luis Suárez har spilt for klubben. Den tidligere RBK-spilleren Alexander Sørloth signerte i 2015 en 4,5-årskontrakt med klubben. Han spilte der i en og en halv sesong før han ble solgt til FC Midtjylland.

## Spillerstall
Oppdatert 24. mai 2024.

### Utlånte spillere

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Krakk

**Krakk** kan være:

* Børskrakk, et økonomisk sammenbrudd
* Krakk (møbel), en stol uten rygg
** Pianokrakk, en høydejusterbar krakk laget for pianospilling
* Krakk (TV-program), et kulturprogram som gikk på NRK
Niels Onstad

**Niels Onstad** (1909–1978) var en norsk skipsreder og kunstsamler.

Niels Onstad hadde mange kontakter til det norske kunstnermiljøet, blant annet til Edvard Munch. Moren var maler. Fra sist i 1920-årene og frem til 1950, arbeidet han sammen med broren, og i 1935 startet de skipsaksjeselskapet Niels Onstads Tankrederi. I 1940 slo Niels Onstad seg ned i USA og arbeidet for Nortraship. Han fortsatte rederivirksomheten derfra fram til 1955, da han fortsatte i Oslo.

I 1955 møtte han også skøytekjendisen Sonja Henie. De giftet seg året etter og etablerte på 1960-tallet Henie Onstad Kunstsenter på Høvikodden i Bærum sørvest for Oslo.

## Se også
* Henie Onstad Kunstsenter

## Referanser


## Eksterne lenker
* Henie Onstad Kunstsenter om Niels Onstad
Krakk (møbel)

:*Se [[Krakk]] for andre betydninger av ordet*

En **krakk** er et møbel som enklest kan beskrives som en stol uten rygglene og armlene.

I dag brukes ordet krakk synonymt med taburett, men taburett har en mer historisk, formell klang og er en dekorativ sitteplass. Krakk er mer et praktisk hverdagsmøbel for kjøkken, bar eller verksted. Også skammel er et lignende møbel, men den er lavere beregnet for lavt arbeid eller å hvile føttene på.

Uttrykket brukes også for tilsvarende konstruksjoner som ikke nødvendigvis er til å sitte på, slik som sagkrakk.

## Typer
*Barkrakk
*Melkekrakk
*Nerisonstol
*Pianokrakk, en høydejusterbar krakk laget for pianospilling

## Se også
*Fotskammel, et lignende møbel laget for å heve beina
*Skammel kan også vise til en lav benk uten arm- og rygglene

## Eksterne lenker
* Etymologien til ordet «krak» i ''Ordbog over det danske sprog''
* Se krakk i DigitaltMuseum
Alice (album)

***Alice*** er et musikkalbum av Tom Waits, utgitt i 2002 på Epitaph Records.

## Sporliste
Sangene er skrevet av Tom Waits og Kathleen Brennan.

# «Alice» – 4:28
# «Everything You Can Think» – 3:10
# «Flower's Grave» – 3:28
# «No One Knows I'm Gone» – 1:42
# «Kommienezuspadt» – 3:10
# «Poor Edward» – 3:42
# «Table Top Joe» – 4:14
# «Lost in the Harbour» – 3:45
# «We're All Mad Here» – 2:31
# «Watch Her Disappear» – 2:33
# «Reeperbahn» – 4:02
# «I'm Still Here» – 1:49
# «Fish and Bird» – 3:59
# «Barcarolle» – 3:59
# «Fawn» – 1:43

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Helmut Kohl (fotballdommer)

**Helmut Kohl** (født 8. februar 1943, død 26. september 1991) var en østerriksk fotballdommer. Han dømte tre kamper i fotball-VM 1990 i Italia, blant annet en kvartfinale.

Kohl døde av kreft drøyt ett år etter VM.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gerd Grabher

**Gerd Grabher** (født 2. november 1953 i Lustenau) er en tidligere fotballdommer fra Østerrike. Han dømte en kamp i fotball-EM 1996. Kampen var mellom  og  og han ga seks gule kort og dømte ett straffespark til England.

## Referanser


## Eksterne lenker
*