Hakkaer

**Hakka** er etter kinesisk faglig oppfatning en undergruppe av han-kineserne, med sin egen dialekt og egne kulturelle særtrekk. Gruppen kalles også **hakka-han**. Det er også dem som anser hakkaene som mer distinkte fra han-kineserne.

De stammer opprinnelig fra Nordkina, men havnet etter flere migrasjonsbølger i Sørkina. Etter hvert har det også vært nye utvandringsbølger som har ført dem til nye områder i Asia.

Navnet *hakka* betyr «gjestefolk». Det finnes godt over tretti millioner med hakka som sitt morsmål i Kina og spredt rundt i hele verden.

De er kjent blant annet for sine runde bygg (圆楼, *Yuánlóu*, eller *Tulou* 土樓) slik man kan se dem i fylket  Yongding i byprefekturet Longyan i provinsen Fujian. I 2008 ble flere av disse husene i ti landsbyer opopført på UNESCOs verdensarvliste under betegnelsen Fujian Tulou. Det finnes også tilsvarende boligkomplekser i kvadratisk form (方楼, *Fānglóu*). De ble bygd slik for å gi bedre vern mot fiendtlige angrep.

## Migrasjonsbølger
Man kan grovt sett dele inn hakkaenes migrasjonshistorie i fem bølger:
# 317–818 (flukt fra angripende ikke-kinesiske stammer i nord)
# 880–1126
# 1127–1624 (flukt fra mongolinvasjonen og Yuan-dynastiet)
# 1647–1867 (migrasjon sørover etter Ming-dynastiets sammenbrudd)
# etter 1867 (som følge av Taipingopprørets sammenbrudd; mange hakkaer hadde vært taipingere)

Man flyttet fra nord til sør i Kina, med utgangspunkt i steppene i det østlige Sentralkina og i en bue øst- og så sørover i omtrentlig retning mot det som nå er Hongkong. Hongkong-hakka er den dialekt av språket hakka som er mest utbredt blant hakkaene i New Territories i Hongkong.

## Hakkaer i Guangdong og Guangxi
De hakkaer som bor i den sørkinesiske provinsen Guangdong utgjør om lag 60 % av alle hakkaer. Dessuten stammer om lag 96 % av hakkaene i oversjøiske områder fra hakkautvandringene fra Guangdong, især fra byprefekturet Huizhou.

Hakkaene i Guangdong bor for det meste i provinsens østlige deler, særlig i det såkalte XingMei-området (Xingning-Meixian).

Nest største antall hakkaer i Kina har den autonome region Guangxi, vest for Guangdong.

## Hakkaer i Fujian
De hakkaer som slo seg ned i de fjellrike områdene sørvest i provinsen Fujian utviklet en særegen arketonisk bygningsform kalt *tu lou* (土樓). Ordet betyr «jordbygning», utformingen ble valgt for at man bedre skulle verge seg mot tyver og røverbander. En *tu lou* kan være rund, eller i noen tilfeller firkantet, og fungerer som en kombinert festning og fleretasjes boligkompleks. Den har vanligvis bare én inngangsport, og det er ingen vinduer mot utsiden i første etasje. Hver etasje har en egen funksjon. Nederst kommer buskapen, og der er også brønnen. Så følger lageretasjen, særlig for maten. De høyere etasjer har boliger.

## Hakkaer utenfor det kinesiske fastland
På Taiwan er 15 % av befolkningen hakkaer. 

Det havnet også mange hakkaer i Thailand,  Indonesia, Malaysia og Singapore. 

Før den indonesiske invasjon 1975 var det svært mange hakkaer i Øst-Timor. Men mange av dem ble drept, eller de flyktet til Australia, og der skulle de få tyngdepunkter i Darwin, Brisbane, Sydney og Melbourne. 

Også såpass fjerntliggende land som Panama og Surinam har en merkbar hakkabefolkning.

## Kjente hakkaer

* Agnes Monica
* Chan Hao-ching
* Latisha Chan
* Eugene Chen
* Chen Mingshu
* Chen Pixian
* Chen Qiuqi
* Chen Yucheng
* Leslie Cheung
* Chow Yun-fat
* Chu Mu-yen
* Arthur Chung
* Adrienne Clarkson
* Deng Xiaoping
* Feng Yunshan
* Fu Haifeng
* Guo Moruo
* Han Ling
* Han Suyin
* He Wenna
* Hong Rengan
* Hong Tianguifu
* Hong Xiuquan
* Hou Hsiaohsien
* Hsieh Su-wei
* Hu Yaobang
* Jiang Yuyan
* Kuo Lee Chien-Fu
* Lee Hsien Loong
* Lee Kuan Yew
* Lee Teng-hui
* Li Lisan
* Li Peng
* Li Xiucheng
* Li Yuan-zu
* Joseph Liao Hongqing
* Lin Dan
* Liu Yalou
* Liu Yongfu
* Annette Lu
* Luo Yutong
* Ma Ying-jeou
* Ne Win
* Supachai Panitchpakdi
* Peng Pai
* Qiu Fengjia
* Thaksin Shinawatra
* Yingluck Shinawatra
* Song Ailing
* Song Meiling
* Song Qingling
* Charles Jones Soong
* T.V. Soong
* Sun Yat-sen
* Gaston Tong Sang
* Tsai Ing-wen
* John Woo
* John Baptist Wu Cheng-chung
* Ye Jianying
* Ye Ting
* Zhu De

## Referanser