open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sequent Computer Systems

**Sequent Computer Systems** var et IT-selskap fra USA som spesialiserte seg på å konstruere og å produsere datasystemer med flerprosessering. De var blant pionerene i høy-ytelses åpne systemer med symmetrisk flerprosessering. Selskapet ble grunnlagt i 1983.

I 1999 ble Sequent Computer Systems oppkjøpt av IBM.

## Eksterne lenker
* Project Blue-Away
Pseudalidus

* Se Systematisk inndeling

***Pseudalidus*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
En liten til middelsstor (8 millimeter), avlangt-oval trebukk. Antennene er tynne og noe kortere enn kroppen. Pronotum er bredere enn langt, med rundede sider og to tverrfurer. Dekkvingene er langstrakte, avsmalnende bakover, hvelvede.

## Levevis
Disse billene har larver som lever i død ved.

## Utbredelse
Arten er kjent fra Myanmar og Vietnam.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Pteropliini Thomson, 1860 
******** Slekten *Pseudalidus* Breuning, 1959
********* *[[Pseudalidus fulvofasciculatus]]* (Pic, 1926)

## Kilder
* Breuning, S. von (1963) Bestimmungstabellen der Lamiiden-Triben nebst Revision der Pteropliini der asiatischen Region (Col., Ceramb.). *Entomologische Arbeiten aus dem Museum G. Frey* 14: 168-251, 446-455, 466-537 (tre deler) http://www.biodiversitylibrary.org/page/45992304#page/7/mode/1up
* Liste over slektene
* Katalog over gruppen

## Eksterne lenker
* 
*
Heterotaxalus

* Se Systematisk inndeling

***Heterotaxalus*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
En middelsstor (11-12 millimeter), avlang, gulrød trebukk, kroppen kledt med fine, gulaktige hår. Kroppsformen er sylindrisk. Antennene er noe kortere enn kroppen. Pronotum er har rundede sider, dekkvingene er jevnbrede med markerte punktrader. Hannen har en spiss, foroverrettet pigg på forhoftene.

## Levevis
Disse billene har larver som lever i død ved.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Papua Ny-Guinea.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Pteropliini Thomson, 1860 
******** Slekten *Heterotaxalus* Heller, 1926
********* *[[Heterotaxalus schwarzeri]]* Heller, 1926

## Kilder
* Heller, K. M.(1926) Neue, altweltliche Bockkäfer. *Tijdschrift voor Entomologie* 69: 19-50 http://www.biodiversitylibrary.org/page/27459171#page/7/mode/1up
* Liste over slektene
* Katalog over gruppen

## Eksterne lenker
* 
*
Michigan Terminal System

**Michigan Terminal System (MTS)** var et av de første tidsdelte operativsystemer. Det ble utviklet ved University of Michigan i 1967 for bruk på IBM System/360-67, S/370 og kompatible stormaskiner. Operativsystemet ble brukt og utviklet av et konsortium bestående av åtte universiteter i USA, Canada og Storbritannia over en periode på 33 år (fra 1967 til 1999).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vito Wormgoor

**Vito Wormgoor** (født 1988) er en nederlandsk fotballspiller som spiller for .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Margarita Simonjan

**Margarita Simonovna Simonjan** (russisk: Маргари́та Симо́новна Симонья́н; født 6. april 1980 i Krasnodar i Sovjetunionen - nå Russland) er en russisk fjernsynsjournalist og sjefsredaktør for nyhetsagenturet Rossija Sevodnja (Россия сегодня, «Russland i dag»).

## Liv og virke
### Bakgrunn
Margarita Simonjan er datter av armenske foreldre. I skoletiden la hun studietyngdepubnktet på fremmedspråk. I sitt tiende skoleår var hun utvekslingselev og bodde i ett år i Bristol i New Hampshire i USA.

### Karriere
Margarita Simonjan bestemte seg tidlig for den journalistiske løpebanen, og arbeidet først for en russisk lokalavis og så for en lokal fjernsynsstasjon, mens hun studerte journalistikk ved  det statlige Kuban-universitet i Krasnodar.

I tillegg studerte hun ved den av Vladimir Posner grunnlagte «eliteskolen for fjernsyn» (Школа телевизионного мастерства).

Margarita Simonjan er gift med fjernsynsprodusenten Andrej Blagodyrenko og de har en datter og en sønn.

Under den andre Tsjetsjenia-krigen arbeidet Simonjan som fjernsynskorrespondent for en mindre sender. I 2002 gikk hun over til Rossija 1 og rapporterte der blant annet om gisselaksjonen i Beslan, som hun senere betegnet som sin verste opplevelse.

I 2005 ble Simonjan sjefsredaktør for fjernsynssenderen RT.

Av representanter fra mediene Echo Moskvy, RIA Novosti og Ogonjok ble Simonjan i 2012 oppført på listen over de hundre mest innflytelsesrike kvinner i Russland.

Til kommentarer om en svært farget nyhetsvinkling svarte hun: «Vi gjør det ikke til noen hemmelighet at vi er en russisk sender – selvsagt ser vi verden fra et russisk ståsted. I den forstand er vi de ærligere».

## Verker
**В Москву!* Этногенез, 2010, ISBN 978-5-904454-14-2.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Margarita Simonovna Simonjans side hos LiveJournal
* Моя семья пережила геноцид и других доказательств мне не нужно , Թերթ.am, 24. april 2013, Simonjan om sin armenske families historie
* Окно в Россию, Взгляд.ру, 22. juni 2005
* Время гадких утят, Взгляд.ру, 26. hebruar 2010
Iaquira

* Se Systematisk inndeling

***Iaquira*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
En middelsstor, kraftig, lyst grønnlig brun trebukk. Antennene er noe lengre enn kroppen. Det innerste leddet er oppsvulmet og klubbeformet, de andre leddene ganske tynne, lyse med mørk spiss. På hodet er det en bred, V-formet midtfure. Pronotum er bredere enn langt, men mye smalere enn dekkvingene, med rundede sider. Dekkvingene er nesten jevnbrede, grovt og spredt punkterte.

## Utbredelse
Arten er utbredt i det østlige Brasil.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Onciderini J. Thomson, 1860
******** Slekten *Iaquira* Galileo & Martins, 2001
********* *[[Iaquira viridis]]* Galileo & Martins, 2001

## Kilder

* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
*
Canarana (bille)

* Se Systematisk inndeling

***Canarana*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, avlange, kontrastrikt fargede trebukk. Vanligvis er pronotum rødlig, dekkvingene mørke. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Pronotum er trapesformet sett ovenfra, dekkvingene jevnbrede, kraftig punkterte.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sør-Amerika, fra Ecuador i nord til Paraguay i sør.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Hemilophini J. Thomson, 1868
******** Slekten *Canarana* Martins & Galileo, 1992
********* *[[Canarana affinis]]* (Aurivillius, 1909)
********* *[[Canarana arguta]]* Martins & Galileo, 2008
********* *[[Canarana brachialis]]* (Guérin-Méneville, 1855)
********* *[[Canarana exotica]]* Galileo & Martins, 2001
********* *[[Canarana marceloi]]* Martins & Galileo, 1992
********* *[[Canarana nigripennis]]* (Bates, 1866)
********* *[[Canarana roseicollis]]* Galileo & Martins, 2004
********* *[[Canarana seminigra]]* (Bates, 1866)
********* *[[Canarana tuberculicollis]]* (Guérin-Méneville, 1855)

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
* 
*
Pterolophioides

* Se Systematisk inndeling

***Pterolophioides*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Levevis
Larvene lever i død ved.

## Utbredelse
Slekten synes å ha en to-delt utbredelse, ved Afrikas horn (Somalia og Djibouti) og i Vest-Afrika (Kamerun og Guinea).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Acanthocinini Thomson, 1860 eller Desmiphorini 
******** Slekten  *Pterolophioides* Breuning, 1942
********* *[[Pterolophioides camerunensis]]* Breuning, 1967
********* *[[Pterolophioides guineensis]]* Breuning, 1955
********* *[[Pterolophioides laterifuscus]]* (Fairmaire, 1886)
********* *[[Pterolophioides stramentosus]]* Breuning, 1942
********* *[[Pterolophioides subunicolor]]* Breuning, 1969

## Kilder
* Liste over slektene
* Liste over artene 
* Bildegalleri 

## Eksterne lenker
* 
*
Home Hotel Gabelshus

**Home Hotel Gabelshus**, tidligere **Clarion Collection Hotel Gabelshus** og **Hotel Gabelshus**, er et hotell i Gabels gate 16 på Frogner i Oslo. Bygningen ble tegnet av arkitektene Morgenstierne & Eide og det ble oppført i perioden fra 1911 til 1912 i nybarokk-stil. Sammenbygget med Hotel Ritz i Frederik Stangs gate 3 (ark. Søren Wiese Opsahl) i 2000. Hotellet hadde per 2024, 111 rom med 226 sengeplasser.

## Referanser
Erling Nielsen (lektor)

**Erling Frede Nielsen** (født 7. april 1920 i danske Svinninge, død 25. februar 2000 i København, Danmark) var en dansk litteraturforsker og universitetslektor ved Universitetet i Oslo fra 1950 til 1990. I løpet av sitt virke ble han en markant kulturpersonlighet i Norge. Nielsen ble nok mest kjent for den jevne nordmann da han gikk til angrep på populærkulturen og popmusikken etter Melodi Grand Prix 1969.

## Nordisk forkjemper
Nielsen ble uteksaminert ved Sorø Akademi i 1938 og studerte siden nordisk filologi ved Universitetet i København. Ved siden av studiene var han også aktiv forkjemper for Norden og nordisk samarbeid, og han hadde en rekke tillitsverv og formannsverv i ulike dansk-nordiske foreninger utover 1940-tallet. 

I 1950 ble han ansatt som dansklektor ved Universitetet i Oslo under Institutt for lingvistiske og nordiske studier. Nielsen ble raskt en aktiv og engasjert personlighet som knyttet mange kontakter både i Norge og i hjemlandet Danmark. Nielsen arbeidet også i denne tiden for økt nordisk samarbeid og tok blant annet initiativ til en rekke fellesnordiske møter mellom forskere og forfattere.

## Kampen mot popkulturen
Erling Nielsen ble etter hvert kjent som en skarp og vittig kulturkritiker. I 1969 ble han for alvor landskjent da han radbrekket teksten til sangen «Oj, oj, oj, så glad jeg skal bli» for åpen skjerm. Seansen skjedde i underholdningsprogrammet *[[Her og nå! (TV-program)|Her og nå!]]* lørdag 1. mars, og «Oj, oj, oj, så glad jeg skal bli» hadde vunnet den norske finalen i Melodi Grand Prix bare noen timer tidligere. Både opphavsmannen Arne Bendiksen og artisten Kirsti Sparboe var til stede i programmet, og Bendiksen prøvde å forsvare seg med at han ikke var noen Ibsen eller Bjørnson.

Nielsens utfall mot den norske vinnersangen førte til telefonstorm mot NRK. Seerne mente Nielsens framferd var «ugalant mot Bendiksen», og at «den fæle dansken burde skamme seg!» Kritikken sparket også i gang flere nye debatter og tv-sendinger, og disse førte til et kraftig oppgjør i Norge, mellom den klassiske musikken på den ene siden og den folkelige popmusikken på den andre. Som Haagen Ringnes uttalte det: «stormen i vannglasset økte til orkan. Pop-Norge var fortørnet og fikk følge av mange». Ringnes kommenterte videre: «Ikke siden enevoldstiden har det florert et slikt danskehat i kongeriket Norge.»

## Utmerkelser
Fra 1950 til 1990 jobbet Nielsen ved Universitetet i Oslo, og «han kunne vera skarp i sin ironi både over dei som ville einsretta den litterære smak og dei som ville byråkratisera og planstyra faglivet ved universitetet. Men han var alltid raus, ikkje minst på humor», skrev hans tidligere elev og senere professor Otto Hageberg i *[[Aftenposten]]* etter Nielsens død.

Erling Nielsen mottok en rekke medaljer og dekorasjoner på grunn av sitt virke og engasjement. I 1988 ble han tildelt både Clara Lachmann-prisen og Letterstedt-medaljen. Han er også ridder 1. klasse av Dannebrogordenen og ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden.

## Referanser
Færder (andre betydninger)

**Færder** kan vise til:

* Færder, en kommune som ble opprettet 1. januar 2018 etter sammenslåing av kommunene Nøtterøy og Tjøme
* Færder fyr, et fyr i Ytre Oslofjord
* Store Færder, en øy i Ytre Oslofjord
* Tristein (også kalt Lille Færder), en øy i Ytre Oslofjord
* Færder nasjonalpark, en nasjonalpark i Ytre Oslofjord der Færder fyr er lokalisert
* Færder videregående skole, en skole i Tønsberg kommune
Egon Franke

**Egon Johann Franke** (født 25. oktober 1935, død 30. mars 2022) var en polsk fekter som konkurrerer i florett.

Han representerte Polen under Sommer-OL 1964, der han tok gull. Han tok også sølv i lagkonkurransen og bronse i lagkonkurransen i 1968.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Regneklynge

En **regneklynge** eller **dataklynge** (også *regnecluster* fra engelsk *computer cluster*) består av en mengde av løst eller tett sammenkoblede datamaskiner som jobber sammen slik at de på mange måter kan anses som ett enkelt system. I motsetning til i et grid, blir hver node i en regneklynge satt til å jobbe på samme oppgave, og er kontrollert og skedulert av programvare.

Komponenter i en klynge er vanligvis koblet sammen gjennom raske lokale datanett (LAN), og hver *node* (en datamaskin eller server) kjører sitt eget operativsystem. I de fleste tilfeller bruker alle nodene samme maskinvare og samme operativsystem, men i noen oppsett kan man ulike maskinvarer og/eller operativsystem brukes sammen.

Regneklynger brukes når det er behov for økt ytelse og tilgjengelighet utover det som er mulig med enn enkelt datamaskin, og er vanligvis mye mer kosteffektive enn enkeltmaskiner med tilsvarende hastighet og tilgjengelighet.

Store regneklynger kan bli omtalt som superdatamaskiner selv om de i realiteten består av flere noder, og begrepene brukes av og til om hverandre.

## Se også
* Grid computing

## Referanser


## Eksterne lenker
*
8-real-stykke

**8-real-stykke** (spansk: *real de a ocho* eller *peso de ocho*; engelsk: *piece of eight*; også kalt *Spanish dollar*; spansk: *dólar español*) er en sølvmynt som var utmyntet av det spanske imperiet fra 1598. Mynten, som er omtrent 38 millimeter i diameter, var verdt åtte spanske *[[Spansk real|reales]]*, og myntens formål var å tilsvare den tyske taleren. 

Betegnelsen *[[dollar]]* ble opprinnelig brukt om det spanske 8-real-stykke, eller piaster, fordi den hadde omtrentlig samme verdi som den tyske taleren. Den spanske dollaren ble viden benyttet av mange land som den første internasjonale valuta på grunn av myntenes generelle ensartethet. I noen land ble den spanske dollaren kontrasignert slik at den kunne tas i bruk som lokal valuta.

Den spanske dollaren var også mynten hvorpå den opprinnelige amerikanske dollaren ble basert på, og mynten forble betalingsmiddel i USA fram til myntloven i 1857. Fordi mynten var viden brukt i Europa, Amerika og Det fjerne østen ble sølvmynten den første verdensvalutaen innen slutten av 1700-tallet. Forskjellige teorier knytter dollartegnets opphav til søylene og stripene preget på siden av 8-real-stykket.

Betegnelsen *[[peso]]* ble på spansk benyttet for å referere til denne mynten, og den ble grunnlaget for mange valutaer i de tidligere spanske kolonier, blant annet den argentinske, bolivianske, chilenske, colombianske, costaricanske, cubanske, dominikanske, ecuadorianske, guatemalanske, honduranske, mexicanske, nicaraguanske, paraguayanske, filippinske, puertoricanske, peruanske, salvadoranske, uruguayanske, og venezuelanske peso.

Millioner av spanske dollar ble myntet i løpet av flere århundrer. De var blant de mest sirkulerte myntene i den amerikanske kolonitiden, og var fortsatt i bruk i Nord-Amerika og i Sørøst-Asia på 1800-tallet.

## Referanser
Flynns taksonomi

**Flynns taksonomi** er en klassifisering av datamaskiner som ble foreslått av den amerikanske informatikeren Michael J. Flynn i 1966. Klassifiseringen har blitt brukt som et verktøy i konstruksjonen av moderne mikroprosessorer og deres funksjonalitet. Etter fremveksten av mikroprosessorer med flerprosessering har det utviklet seg en utvidelse av hans taksonomi.

Flynns taksonomi er basert på antall parallelle strømmer av instruksjoner og data i arkitekturen. Den deler datamaskiner inn i fire kategorier:
* SISD - Single instruction, single data
* SIMD - Single instruction, multiple data
* MISD - Multiple instruction, single data
* MIMD - Multiple instruction, multiple data

## Referanser
Solopgang (film)

***Solopgang*** (originaltittel: *Sunrise: A Song of Two Humans*) er et amerikansk stumfilmdrama fra 1927 regissert av  F. W. Murnau.

*Solopgang* ble belønnet med tre Oscar-statuetter ved den 1. Oscar-utdelingen i 1929. I 1989 ble filmen inkludert i Library of Congress sin filmliste National Film Registry for å være en «kulturelt, historisk og estetisk betydningsfull film».

## Handling
En kvinne fra byen (Margaret Livingston) tilbringer sommerferiem på landet. Her møter hun en mann (George O'Brien) og hans kone (Janet Gaynor) som bor med sitt lille barn på en gård i nærheten av byen. Kvinnen og mannen starter en affære. Kvinnen vil at mannen skal selge gården og flytte til byen med henne. Mannen spør hva han skal gjøre med kona, og kvinnen foreslår at han drukner henne i innsjøen. 

Konen fatter ikke mistanke, og dagen etter blir hun tatt med på en spontan utflukt. De ror over innsjøen, og konen begynner å ane ugler i mosen. Midt i innsjøen prøver mannen å mote seg opp til å dytte konen over bord, men han klarer det ikke og ror tilbake til land. Konen stikker av, og mannen prøver å følge etter for å fortelle henne hun ikke skal være redd for ham. Konen løper inn i en trolleybuss, men mannen følger etter. Trolleybussen stopper i byen, hvor ekteparet står av. Konen begynner å få tillit til mannen igjen, og sammen tilbringer de en vakker dag sammen i byen. Til slutt tar de trolleybussen hjem igjen.

Da de skal ro tilbake over elven blir det stormvær, og båten kantrer. Mannen våkner opp på en klippe, men kan ikke finne sin kone. Han spør landsbybeboerne om hjelp til å lete etter henne. Kvinnen fra byen ser på fra avstand og er sikker på at den opprinnelige planen har lykkes. Da mannen ser henne blir han opprørt og prøver å kvele henne. Han slipper tak da en stuepike forteller ham at konen er funnet i live. 

Kvinnen fra byen forlater landsbyen, og filmen slutter med at mannen og konen kysser til en ny soloppgang.

## Medvirkende
* George O'Brien som The Man
* Janet Gaynor som The Wife
* Margaret Livingston som The Woman From the City
* Bodil Rosing som The Maid
* J. Farrell MacDonald som The Photographer
* Ralph Sipperly som The Barber
* Jane Winton som The Manicure Girl
* Arthur Housman som The Obtrusive Gentleman
* Eddie Boland som The Obliging Gentleman
* Sally Eilers som Woman in Dance Hall
* Gino Corrado som Manager of Hair Salon
* Thomas Jefferson som The Old Seaman
* Herman Bing som Streetcar Conductor
* Gibson Gowland som Angry Driver

## Mottakelse
Mordaunt Hall fra The New York Times roste filmen og kalte den «et mesterverk». *[[Time (magasin)|Time]]* sa at filmen hadde en «tynn historie» og «makter å bli søvndyssende på en lang aften». Det amerikanske filminstituttet (AFI) har kåret *Solopgang* til tidenes 63. beste kjærlighetsfilm fra USA.

### Priser og nominasjoner
**[[Den 1. Oscar-utdelingen]]:**
*Beste unike og kunstneriske produksjon (1928/29, **vant**)
*Beste kvinnelige hovedrolle (Janet Gaynor, **vant**)
*Beste kinematografi (Charles Rosher og Karl Struss, **vant**)
*Beste scenografi (Rochus Gliese, nominert)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mordvinske språk

**Mordvinske språk** er ei undergruppe av den uralske språkfamilien. 

Den består av de to språkene moksja og erzja, som blir snakket i og rundt Republikken Mordovia i den sørøstre delen av europeisk Russland.

Erzja og Moksja er dokumentert på mynter som ble produsert av den tyrkifiserte mongolske gyldne horde fra det 15. til det 18. århundre. Myntene kalles mordovka Type A, og skriften er avledet av kyrillisk.

Det eldste kjente dokument med materiale fra den østlige språkgruppen, er boken *Noord en Oost Tartarye* (Nordlige og østlige Tartaria) av Nicolaes Witsen som ble utgitt i 1692. Boken inneholder en ordbok på 325 ord (for det meste i Moksja) som er oversatt til nederlandsk. På 1700-tallet ble flere ordlister og små tekster på Moksja og Erzja nedskrevet av russiske og utenlandske vitenskapsmenn (Philip Strahlenberg, E. Fischer, Pyotr Rychkov, Peter Pallas, Johann Gottlieb Georgi etc.). Både latinske og kyrilliske transkripsjoner ble brukt i deres skrifter. En grafisk representasjon av «mordvinske» fonem ble utgitt på 1700-tallet.

I den andre halvdelen av 1700-tallet kom de første tekstene i Moksja og Erzja; dette var hovedsakelig oversettelser av korte offisielle essay som ble foretatt av studenter og lærere i Kazan og Nizjnij Novgorod. Tekstene er skrevet med kyrillisk, og benytter ulike grafiske teknikker for å fremstille fonemer. I 1804 ble det utgitt en katekisme oversatt fra kirkeslavisk til Erzja. Flere andre liturgiske bøker fulgte. I 1821-1827 ble det utgitt en oversettelse av det Nye Testamente til Erzja.

Moksja fikk et kyrillisk alfabet i 1924 og et latinsk alfabet i 1932. Erzja fikk et kyrillisk alfabet i 1929 og et latinsk alfabet i 1932. Det latinske alfabetet for Moksja og Erzja ble aldri brukt, og siden 1920-tallet har det russiske alfabet blitt brukt. De andre østlige språkene har ikke hatt egne skriftspråk.

## Referanser



## Litteratur

* Hamari, Arja, and Rigina Ajanki, 'Mordvin (Erzya and Moksha)', in  Marianne Bakró-Nagy, Johanna Laakso, and Elena Skribnik (eds), The Oxford Guide to the Uralic Languages (Oxford, 2022; online edn, Oxford Academic, 23 June 2022), https://doi.org/10.1093/oso/9780198767664.003.0023.
New York City Hall

**New York City Hall** er rådhuset i New York, USA. Det ligger på Nedre Manhattan, mellom Broadway, Park Row og Chambers Street.

Bygningen er det eldste rådhuset i USA som fortsatt har sine opprinnelige styringsfunksjoner, slik som kontorene til borgermesteren og New Yorks byråd. Derimot er staben for tretten kommuner under borgermesterens kontroll lokalisert i det nærliggende Manhattan kommunebygning, et av de største regjeringsbygninger i verden.

Det ble bygd i årene 1803–1812 og er et Nasjonalt historisk minnesmerke (*National Historic Landmark* - NHL). Det er tegnet av arkitektene Joseph-François Mangin og John McComb, Jr.

## Referanser


## Eksterne lenker

* New York Architecture Images- City Hall (and City Hall Subway Station)
* Archaeological Institute of America The City Hall Park Project *Archaeology*, 12. februar 2007.
Lodewijk Asscher

**Lodewijk Frans Asscher** (født 27. september 1974 i Amsterdam) er en nederlandsk jurist og politiker (PvdA). Han ble i november 2012 utnevnt som visestatsminister og minister for sosial og arbeid i Mark Ruttes andre regjering. Han var i perioden 2006 til 2012 politiker i Amsterdam, de siste to årene som fungerende borgermester.

Asscher stammer på farssiden fra en jødisk familie som handlet med diamanter. Begge foreldrene var jurister. Hans oldefar var en av lederne i det jødiske eldsteråd i Amsterdam, og ble under andre verdenskrig sendt til konsentrasjonsleiren Bergen-Belsen. Hans onkel Edward Asscher driver et diamantselskap. Onkelen Hans Vonk var en kjent dirigent.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
IBM System/360 modell 67

**IBM System/360 Modell 67 (S/360-67)** var en modell av IBM stormaskiner. Den ble kunngjort i august 1965 og lansert i mai 1966. Til forskjell fra resten av IBM System/360-serien, inkluderte den egenskaper som gjorde det mulig å implementere tidsdelte applikasjoner, deriblant en minnehåndterer (Dynamic Address Translation eller DAT) for å støtte virtuell hukommelse og 32-biter adressering.

## Referanser
Osamu Tezuka-kulturprisen

er en årlig utgitt mangapris, oppkalt etter Osamu Tezuka, og som gis til mangankaer eller mangaverk som har enten utmerket seg eller bidratt betydningsfullt innen manga. Den gis ut av Asahi Shimbun, og har blitt gitt ut siden 1997 i Tokyo.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hilde Eide

**Hilde Eide** (født 20. april 1996) er en norsk langrennsløper som representerer Øystre Slidre.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
 Hilde Eide profil hos FIS (langrenn)
Maren Wangensteen

**Maren Wangensteen** (født 31. mars 1991) er en norsk langrennsløper som representerer Øystre Slidre.

Hun debuterte i verdenscupen i langrenn da hun ble nummer 32 på tremila i Holmenkollen 5. mars 2022. I NM 2022 i Harstad tok hun bronse på 10 km klassisk.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Minneadresse

Innenfor informatikken er **minneadresse** et begrep som brukes på ulike nivåer av programvare og maskinvare for å aksessere en datamaskins hovedminne. Minneadressene er sekvenser med tall av faste størrelser som vises og kan manipuleres som unsigned heltall. En slik numerisk semantikk baserer seg på egenskaper ved mikroprosessoren (slik som programtelleren og minneadresseregister) såvel som på bruken av minnet som en tabell i ulike programmeringsspråk.

## Referanser
IBM System/360 modell 44

**IBM System/360 modell 44** var en spesialisert modell av IBMs System/360-familie av stormaskiner. Modellen hadde en datamaskinarkitektur som var spesielt laget for vitenskapelig databehandling, sanntids databehandling, prosesskontroll og datamaskinbasert numerisk styring.

Modell 44 ble annonsert den 16. august 1965, og ble trukket tilbake fra markedet den 24. september 1973.

## Referanser
IBM System/360-arkitekturen

**IBM System/360-arkitekturen** var en modelluavhengig datamaskinarkitektur for hele familien av IBM System/360 stormaskiner. Elementene i arkitekturen er dokumentert i manualene *IBM System/360 Principles of Operation* og *IBM System/360 I/O Interface Channel to Control Unit Original Equipment Manufacturers' Information*. IBM System/360 var en 32-biter arkitektur som ble produsert fra 1965 til 1977.

## Referanser
Australian Open 2017

**Australian Open 2017** var en tennisturnering som ble spilt utendørs på hardcourt. Den var den 105. utgaven av Australian Open og den første Grand Slam-turneringen i 2017. Den ble spilt i Melbourne Park i Melbourne i Victoria i Australia i perioden 16. til 29. januar 2017.

## Resultater
### Singel menn

### Singel kvinner

### Dobbel menn

### Dobbel kvinner

### Mixed double

## Referanser


## Eksterne lenker
* Australian Open
IBM System/360 modell 40

**IBM System/360 modell 40** var en av de første modellene av IBMs System/360-familie av stormaskiner. Modellen ble annonsert av IBM den 7. april 1964, ble levert i april 1965, og ble trukket tilbake den 7. oktober 1977.

## Referanser
IBM System/360 modell 91

**IBM System/360 modell 91** var en modell av IBMs System/360-familie av stormaskiner. Modellen ble annonsert av IBM den 18. januar 1966, og ble lansert i oktober 1967. Den første maskinen ble benyttet ved Goddard Space Flight Center i 1968, og var på denne tiden den kraftigste datamaskinen som var i bruk blant kunder. Den var istand til å utføre 16,6 millioner instruksjoner per sekund.

## Referanser
IBM 2361 Large Capacity Storage

**IBM 2361 Large Capacity Storage** var en minnekomponent i enkelte modeller av IBMs stormaskiner IBM System/360. Denne komponenten var å finne i modell 50, modell 65 og modell 75. Minnekomponenten bestod av et magnetkjerneminne med en syklus på 8 mikrosekunder og en aksesstid på 3,6 mikrosekunder.

## Referanser
Torkel Tomasson

**Torkel Tomasson** (født 10. april 1881 på Satsfjäll i Anundsjö socken, Örnsköldsvik, død 7. desember 1940) var en svensk samisk politiker, redaktør og jurist. Han deltok under etableringen av Lapparnas Centralförbund i 1904, deltok under det norsk-svenske Samemøtet i Trondheim 1917 og det svenske samemøtet i Östersund i 1918; han startet tidsskriftet *[[Samefolket]]* i 1918. Han var redaktør der til sin død.  

## Biografi
Foreldrene Tomas Nilsson og Lisa Torkelsdotter var reineiere i Vilhelmina södra lappby. 

Torkel Tomasson begynte sin skolegang ved Svenska missionssällskapets skole i Gafsele da han var 11 år gammel. To år senere begynte han å arbeide i reindriften, og fortsatte med det til han ble 25. Høsten 1904 gikk han noen måneder på Tornedalens folkhögskola i Matarengi. I 1906 flyttet han til Stockholm for å gå på gymnasiet. Han avla studenteksamen 1912, og studerte 1913–15 ved Uppsala universitet til en «kansliexamen» i juridiske fag. I desember 1922 ble han ansatt ved länsstyrelsen i Falun.

## Samepolitisk arbeid
Sommeren 1904 deltok han i en gruppe samer, sammen med Elsa Laula Renberg, som dro til Stockholm for å legge fram samiske interesser. Under besøket der ble Lapparnas Centralförbund stiftet, og  Tomasson ble sekretær. Samme høst begynte han å utgi *Lapparnes egen tidning*, som ble nedlagt etter bare fem nummer. Centralförbundet fikk et kort liv, og hadde ingen aktvititet etter årsmøtet i 1905. 

Under de svenske samenes første landsmøte i Östersund i februar 1918 var Tomasson blant de den ledende aktørene. På møtet ble det enighet om å danne ny, landsdekkende organisasjon for samene. Etter landsmøtet samlet han inn penger til å etablere et nytt tidsskrift: Samefolkets egen tidning.

I den første utgaven av bladet lanserte han ordet *same* som erstatning for det svenske ordet *lapp*. Han skrev: «'Same, pl. sameh', är det folk, som svenskarna kallat och kalla lapp, lappar. Folket självt kallar sig dock 'same, pl. sameh'.» Han ønsket å avskaffe ordet *lapp* fordi det var forbundet med mange negative assosiasjoner. Ordet *same* ville derimot bety større stolthet over samenes egen historie og selvforståelse.

Tomasson var opptatt av samiske tradisjoner og kultur. I 1917 intervjuet han 26 gamle samer fra Vilhelmina, Tärnaby, Sorsele, Härjedalen og Jämtland. Opptegnelsene inneholder et stort tilfang av sagn, fortellinger og kulturhistorie, og er unikt ved at det er samlet inn av en som selv var same. Opptegnelsene ble utgitt i bokform i 1988.

## Referanser
Didymocentrotus

* Se Systematisk inndeling

***Didymocentrotus*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, lysbrune trebukker, pronotum med mørkt midtfelt. Antennene er noe lengre enn kroppen. Pronotum er rektangulært til nærmest klokkeformet sett ovenfra, med en liten tann nær bakhjørnet. Dekkvingene er nesten jevnbrede, med at par lave, opphøyde lengderibber og ender i en spiss.

## Levevis
Larvene lever i død ved.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Australia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Acanthocinini Thomson, 1860 eller Desmiphorini
******** Slekten  *Didymocentrotus* McKeown, 1945
********* *[[Didymocentrotus denticollis]]* (Pascoe, 1867)
********* *[[Didymocentrotus foveatus]]* (Aurivillius, 1917)

## Kilder
* Liste over slektene
* Liste over artene 
* Bildegalleri 

## Eksterne lenker
* 
*
EM på skøyter 2017 – Allround kvinner

**[[EM på skøyter 2017]] – Allround kvinner** var det 43. allround-europamesterskapet i hurtigløp på skøyter for kvinner og ble avholdt fredag 6. og lørdag 7. januar 2017 i skøytehallen Thialf Ijsstadion i Heerenveen, Nederland. Mesterskapet ble avholdt samtidig med det aller 1. offisielle sprint-europamesterskapet, slik at løperne måtte velge om de ville konkurrere i allround eller sprint, en kombinasjon med begge konkurranser ville bli et tøft løpsprogram.

Mesterskapet var først tildelt Warszawa i Polen med vertsarenaen Tor Stegny, men en periode var Zakopane i Polen og med vertsarenaen Tor Cos satt opp som arrangementssted. Dessverre kunne verken Warszawa eller Zakopane ta på seg å gjennomføre mesterskapet som planlagt slik at mesterskapet ble endelig flyttet til Thialf Ijsstadion i Heerenveen, Nederland.

Det var Ida Njåtun fra Asker Skøyteklubb, Ellen Bjertnes fra Geithus Idrettslag og Sofie Karoline Haugen fra Sandefjord Skøiteklub som representerte Norge i allround-EM i hurtigløp på skøyter 2017, og Camilla Lund fra Leinstrand Idrettslag var norsk reserve. Beste norske plassering i EM på skøyter for kvinner, som har vært arrangert siden 1970, bortsett fra i årene 1975 til 1980, er Bjørg Eva Jensens fjerdeplass i 1981.

## Sammenlagtmedaljører

## Distansemedaljører

## Sammenlagt

## Aktuelle rekorder
; Verdensrekorder på skøyter

; Europamesterskapsrekorder på skøyter for damer

## Funksjonærer
* Overdommer var Jekaterina Pilsjtsjikova, Russland for damer.
** Startere var Tom Vidar Johansson, Norge og Jouko Vesterlund, Finland for damer.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Allround : Menyside for parsammensetning og resultater på live.isuresults.eu.
Kompromat

**Kompromat** (av russisk компромат, kort for компрометирующий материал) er kompromitterende informasjon som kan benyttes til utpressing, svertekampanjer eller for å framtvinge lojalitet. Kompromat kan inneholde opplysninger om økonomisk eller seksuell utroskap, økonomiske ulovligheter eller lignende. Kompromat kan være en blanding av sanne opplysninger og påstander det er spunnet videre på med overdrivelser og usannheter. 

## Referanser


## Se også
* Drittpakke
Nybrogade

**Nybrogade** er en gate i Indre By i København. Den går fra Rådhusstræde langs med Slotsholmskanalens nordre side til Naboløs, hvoretter gaten gjør et knekk og fortsetter som Gammel Strand. 

## Historie
På 1680-tallet ble det bygget en bro fra Slotsholmen til Knabrostræde, i 1726 ble den pillet ned igjen. Den gikk under navnet *Røde Bro* eller *Nybro* og har gitt gaten sitt navn. De fleste av Nybrogades hus er bygget og bevart etter brannen i 1728.

I Nybrogade 4 ses Hans Blasens Hus. Han brukte et stort pæretre som vokste på gaten utenfor hans matrikkel som sitt merke. På et bevart skilt i sandsten leses: «HANS BLASEN I: PÆRETRÆET ANNO 1730». 

Forhuset på hjørnet av Nybrogade/Knabrostræde ble i 1732  oppført av murermester Philip de Lange over seks fag til Nybrogade. Her har blant andre storkjøpmannen Frédéric de Coninck og salmedikteren N.F.S. Grundtvig bodd. Kongelig skuespiller Christian Niemann Rosenkilde hadde i årene 1856–1857 sin bolig i Nybrogade 16.

Kulturministeriet har adresse i Nybrogade.

## Referanser
IBM System/360 modell 75

**IBM System/360 modell 75** var en høyytelsesmodell av IBMs System/360-familie av stormaskiner. Modellen ble annonsert av IBM den 22. april 1965, og ble lansert i januar 1966. Selv om den spilte mange roller i IBMs markedsføring,  ble bare en liten mengde maskiner solgt.

## Referanser
Jerry Mbakogu

**Jerry Mbakogu** (født 1. oktober 1992 i Lagos) er en nigeriansk fotballspiller som for tiden er klubbløs. 

Mbakogu startet av karrieren sin i Italia, og utviklet seg som fotballspiller der.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
IBM System/360 modell 65

**IBM System/360 modell 65** var en modell i  IBMs System/360-familie av stormaskiner. Modellen ble annonsert av IBM den 22. april 1965, og ble lansert i november 1967. Den erstattet modell 60 og modell 62, som ble annonsert den 7. april 1964, men som aldri ble lansert.

## Referanser
Gene Amdahl

**Gene Myron Amdahl** (født 16. november 1922 i Flandreau i Sør-Dakota, død 10. november 2015 i Palo Alto i California) var en amerikansk datamaskinarkitekt og entreprenør innenfor høyteknologi som hovedsakelig er kjent for sitt arbeide med stormaskiner ved IBM og senere i sitt eget selskap, Amdahl Computing. Han var arkitekten bak stormaskinen IBM System/360. Han er også kjent for å ha formulert Amdahl's lov som sier at det er fundamentale begrensninger ved parallell databehandling.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Oral history interview with Gene M. Amdahl Charles Babbage Institute, University of Minnesota.
International Exhibition Centre

**International Exhibition Centre** (**IEC**) (ukrainsk: *Міжнародний виставковий центр*, norsk: *Kyiv internasjonale utstillingssenter*) er det største utstillingssentreret i Ukraina. Arenaen har kapasitet til  tilskuere og ligger i den vestre enden av Livoberezjna-distriktet i Kyiv. Byggingen startet i 2002, og arenaen ble åpnet i oktober samme år. Arenaen huset Eurovision Song Contest i mai 2017.

## Bakgrunn
Det var forretningsmogulen Viktor Tkatsjenko som fikk igangsatt byggingen, og som i dag eier senteret. Tkatsjenko var tidligere direktør for Sportspalasset, en annen arena i Kyiv. Direktør for senteret er Janosj Vih, som også er arkitekten bak bygningen. Sjef for byggingen var Eduard Sfronov. 

Det internasjonale utstillingssenteret har tre hovedpaviljonger på til sammen  kvadratmeter. Av dette er  kvadratmeter tilgjengelig for utstillingsformål. Senteret har en stor kongressal samt 14 konferansesaler med alt fra 90 til 600 plasser. I tillegg finnes det ulike kafeer og spisesteder, flere møterom, lagerrom for verdisaker og våpen, toaletter og forskjellige tekniske rom.

## Vertsskap for Eurovision Song Contest
9. september 2016 ble senteret valgt som arena for den 62. utgaven av Eurovision Song Contest 9., 11. og 13. mai 2017. De to semifinalene og finalen ble arrangert i senteret.

Arenaen er tilknyttet Kyivs offentlige transportsystem, blant annet Livoberezjna metrostasjon på metrolinje&nbsp;1. Derfra er det rundt ti minutters gange til arenaen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kunst, design og arkitektur

**Kunst, design og arkitektur** (KDA) er et 3-årig studieforberedende utdanningsprogram i norsk videregående skole som leder til studiekompetanse. Programmet ble etablert i 2016 til erstatning for utdanningsprogrammet studiespesialisering med formgivingsfag.

## Studieforberedende kunst, design og arkitektur
På kunst, design og arkitektur (KDA; tidligere studiespesialisering med formgivingsfag) har elevene 35 obligatoriske timer i uka, i stedet for 30. Ti av timene går til felles programfag; 5 timer Design og arkitektur og 5 timer Kunst og visuelle virkemidler (tidligere Visuelle kunstfag). Det er mulig å velge flere frie programfag innenfor eget programområde, for eksempel Arkitektur og samfunn, Design og bærekraft eller Foto og grafikk. Hvilke av disse fagene som tilbys avhenger av skolen. Det er ofte også mulig å velge programfag fra andre programområder, for eksempel realfag, språk eller samfunnsfag, avhengig av skolens tilbud. 

Det finnes også egne regler for elever som er døve eller sterkt tunghørte eller som har finsk eller samisk som morsmål. Forskjellen gjelder undervisningen i sidemål og i fremmedspråk. 

Første årstrinn kalles «videregående trinn 1», som vanligvis forkortes til Vg1. Tilsvarende betegnelser for de to neste årene er videregående trinn 2 og 3, forkortet Vg2 og Vg3. 

I Utdanningsdirektoratets regelverk telles undervisningstid per fag i klokketimer per år. Hvis et fag ifølge direktoratet er på 140 timer, så har faget altså 5 skoletimer à 45 minutter per uke. 

Fagene deles i to grupper, fellesfag og programfag. Summen av fellesfag er 57-60 over tre år, resten er programfag, slik at summen blir minst 90. Dette vil si at elevene har 30 timer i uka i tre år, av og til noe mer, avhengig av egne fagvalg.

Fra og med skoleåret 2016–17 har linjen hatt navnet Kunst, design og arkitektur.

## Eksterne lenker
*vilbli.no om kunst, design og arkitektur
Liechtenstein i Eurovision Song Contest

**Liechtenstein har aldri deltatt i Eurovision Song Contest**, men landet har gjort minst ett forsøk på delta i konkurransen. I 2010-årene gjorde fyrstedømmets kringkaster, 1 FL TV, flere fremstøt for å delta i konkurransen. Tv-kanalens økonomi og manglede medlemskap i EBU satte imidlertid satt en stopper for Liechtensteins debut, og i 2022 gikk kringkasteren bort fra planene om å bli EBU-medlem.

## Bakgrunn
Liechtensteinere har i alle år kunnet se Eurovision Song Contest via tv-kanalene til nabolandene Sveits og Østerrike, i tillegg til Tyskland. Landet har imidlertid gjort ett forsøk på å delta i konkurransen. I 1976 hadde Liechtenstein valgt bidraget «My Little Cowboy» med artisten Biggi Bachmann. Men Liechtenstein hadde ingen kringkaster, og dermed kunne ikke fyrstedømmet stille i konkurransen.

Liechtensteinske myndigheter etablerte 15. august 2008 en egen tv-kanal, 1 FL TV. Året etter startet kringkasteren arbeidet med å bli aktivt medlem av Den europeiske kringkastingsunion (EBU), noe som er hovedkriteriet for å kunne delta i Eurovision Song Contest. I 2009 offentliggjorde 1 FL TV at de ønsket å bli med i EBU samme år og dermed delta i Eurovision Song Contest 2010 i Bærum. Kanalen ønsket også starte en Idol-lignende konkurranse for å velge landets sang og artist. I november 2009 ble imidlertid planene lagt på is, grunnet økonomiske utfordringer.

Fra sommeren 2010 gjorde 1 FL TV flere fremstøt for å bli medlem av EBU, men kringkasterens økonomiske situasjon har gjentatte ganger satt en stopper for medlemskapet. Tross dette uttalte kringkasteren regelmessig at den jobbet for å delta i konkurransen, senest i Eurovision Song Contest i 2019. Sommeren 2022 uttalte imidlertid kringkasterens driftsdirektør at de ikke lenger jobbet for å bli medlem av EBU, men i stedet ville konsentrere seg om programmer «i og for Liechtenstein». Så lenge landet ikke har en kringkaster med EBU-medlemskap, kan det heller ikke delta i Eurovision Song Conntest. 

## Deltakere

## Referanser
Dennis Rodman

**Dennis Keith Rodman** (født 1961) er en amerikansk tidligere profesjonell basketballspiller som spilte for Detroit Pistons, San Antonio Spurs, Chicago Bulls, Los Angeles Lakers, og Dallas Mavericks i National Basketball Association (NBA).

Rodman spilte i Small Forward-posisjonen i sine tidligere år før han begynte å spille Power Forward. Han vant NBA Defensive Player of the Year to ganger, og var også NBA-spilleren med flest returer per spill i syv sammenhengende år og vant til sammen fem NBA-mesterskap (1989, 1990, 1996, 1997 og 1998).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*
Golfbaneveien (Tønsberg)

**Golfbaneveien** (21-65, 44-64) er en 1,5&nbsp;km lang vei på Vear i Tønsberg, langs kommunegrensen til Sandefjord. Den går fra Melsomvikveien og ender opp som blindvei med sykkelsti videre til Vearlia. Før 2017 lå veien i Stokke kommune og het da Robergveien.

Vestfold Golfklubb med 18- og 9-hullsbaner ligger i Golfbaneveien, og har gitt veien sitt navn.

## Referanser
Fest i Kniplia

***Fest i Kniplia*** er et musikkalbum med Kniplia Pukkverk, utgitt i 1977.

## Sporliste
# «Embret i byen» (H.D. Breemer/Josef G. Larssen)
# «Jobb å få» (Tom Paxton/Stein Ove Berg)
# «Ung Åslaug» (Trad.arr. Kniplia Pukkverk/Kristofer Janson)
# «Menig soldat» (Trad.arr. Kniplia Pukkverk/Vidar Gunhildrud)
# «Juninatt» (Trad.arr. Kniplia Pukkverk/Einar Skjæraasen)
# «Grønn rock» (James Hollingworth/Karin Ljungman/Thor Sigbjørn Greni)
# «Fest i Kniplia» (Roy Botkin/Josef G. Larssen)
# «Togtrall» (Trad.arr. Kniplia Pukkverk/Vidar Gunhildrud)
# «Livets glemte år» (Trad.arr. Kniplia Pukkverk/Vidar Gunhildrud)
# «Knippolka» (Trad.arr. Eilif Amundsen)
# «Stolt Signhild» (Trad.arr. Per Ladegård/Knut Ellevold)
# «Hybelliv» (Evert Taube/Vidar Gunhildrud)

## Medvirkende
### Musikere
* Vidar Gunhildrud - sang, gitar, kor/munnspill på *Jobb å få*, *Menig soldat*, *Fest i Kniplia* og *Togtrall*, arrangement
* Bjørg Bårdslistuen - sang, kor på *Fest i Kniplia*
* Tore Syvertsen - gitar på *Embret i byen* og *Hybelliv*, bass/gitar på *Grønn rock*, kor på *Jobb å få*, *Menig soldat* og *Grønn rock*
* Eilif Amundsen - banjo, arrangement på *Stolt Signhild*
* Terje Methi - bass
* Per Ladegård - bass/dulcimer på *Ung Åslaug*, gitar på *Grønn rock*, *Fest i Kniplia* og *Stolt Signhild*, kor på *Embret i byen*, *Juninatt*, *Livets glemte år* og *Stolt Signhild*
* Knut Ellevold - bass/kor på *Stolt Signhild*
* Jonas Fjeld - piano på *Ung Åslaug*, *Menig soldat* og *Fest i Kniplia*, gitar på *Juninatt*, *Livets glemte år* og *Hybelliv*, fløyte på *Ung Åslaug* og *Juninatt*
* Brynjulf Blix - piano på *Juninatt* og *Livets glemte år*
* Helge Grøslie - piano/kor på *Grønn rock*
* Stein Ove Berg - munnspill på *Livets glemte år*
* Thor Andreassen - trommer 
* Arild Engh - trommer på *Grønn rock*
* Arne Hågensen - trommer/kor på *Stolt Signhild*
* Øivind Westby - trombone på *Embret i byen*
* Trond Villa - fele, kor på *Stolt Signhild*
* Jørn Erik Jensen - kor på *Stolt Signhild*, dulcimer på *Hybelliv*
* Marit Jordbræk - kor på *Stolt Signhild*
* Tone Halling - kor på *Embret i byen*, *Juninatt* og *Livets glemte år*
### Øvrige
* Ingar Helgesen - produsent, tekniker, arrangement 
* Helge Jørgensen - fotograf
* BM Design - layout
Erling Nilsen

**Erling Nilsen** og **Erling Nielsen** er navnet til flere personer:

* Erling Nilsen (bokser), 1910-1984
* Erling Nilsen (styrkeløfter), født 1951
* Erling Willi Nielsen, arkitekt, 1877-1943
* Erling Nielsen (lektor), dansk-norsk universitetslektor, 1920-2000
Ballade i bakgården

***Ballade i bakgården*** er det tredje studioalbumet til den norske viseduoen Tobben & Ero. Albumet er produsert av Johnny Sareussen og har som forgjengeren musikalske tolkninger av dikt, samt egenkomponerte låter.

## Sporliste
# «No ser eg atter slike fjell og dalar» (Tekst: Aasmund Olavsson Vinje, musikk: Torbjørn Willassen)
# «Min celle» (Tekst: Arnulf Øverland, musikk: Willassen)
# «I en skitten bakgård» (Tekst: Arnulf Øverland, musikk: Willassen)
# «Loven og statskassen» (Willassen)
# «Fillefrans» (Tekst: Arnulf Øverland, musikk: Willassen)
# «I livets Villervala» (Tekst: Nils Ferlin/Estor Jensen, musikk: Willassen)
# «Fabulasjon» (Tekst: Johnny Johnson, musikk: Willassen)
# «Skal ikke ville det hele» (Tekst: Hermann Hesse, musikk: Willassen)
# «Til en misantrop» (Tekst: Arnulf Øverland, musikk: Willassen)
# «Var jeg et tre» (Tekst: Arnulf Øverland, musikk: Willassen)

## Medvirkende
### Tobben & Ero
* Torbjørn Willassen - sang, gitar, komponist, låtskriver
* Jan Ero Olsen - sang, gitar 
### Øvrige
* Pete Knutsen - piano, strykearrangement 
* Arne Schulze - gitar 
* Terje Methi - bass
* Jahn Teigen - sang, kor, perkusjon
* Thor Andreassen - trommer
* Berit - sang 
* Roy Hansen - trekkspill
* Aage Kjelstrup - fiolin
* Arne Monn-Iversen - fiolin
* Arne Sletsjøe - bratsj
* Ania Szaniawska - cello
* Johnny Sareussen - produsent 
* Inge Holst Jacobsen - tekniker, miksing 
* Egil Eide - tekniker
* Scott Anthony Remborg - fotograf 
* Phonart - coverdesign, layout

## Eksterne lenker
* Ballade i bakgården