Gækkebrev

**Gækkebrev** er en dansk påsketradisjon som kjennes fra 1700-tallet, og et slikt brev skal inneholde et vers skrevet på et brettet papirark klippet i symmetrisk mønster - og minst én presset snøklokke, som på dansk heter *vintergæk* fordi den *gækker* (= narrer) folk til å tro at våren er kommet. Mottageren skal så gjette hvem som er avsender: «*Mit navn det står med prikker*». Antall prikker stemmer overens med antall bokstaver i avsenderens navn. Klarer man å gjette hvem avsenderen er, forventes ofte en liten gave, gjerne et påskeegg.

## Vers
Versene er små tulledikt som disse:
:*Gæk gæk, mit navn er blevet væk. 
:*Omme bag en tjørnehæk fandt jeg denne vintergæk. Nu med den du får fra mig, sendt en hilsen – hvem er jeg?
:*Digtet i [[Vejle]] af 24 [[snegl]]e, skrevet i [[Roma|Rom]] af [[Knoll og Tott|kaptajn Vom]], gæt så hvorfra brevet kom.
: *Mit navn det står med søm* (= [[spiker]]). *Pas på du ej bli'r øm!
eller et mer poetisk:
:*En vintergæk, en sommernar, en fugl foruden vinger, en lille ven, som har dig kær, en kærlig hilsen bringer.
eller:
:*En lille engel jeg dig sender
:*med [[kjortel]] hvid og kappe grøn.
:*Min vintergjæk og sommernar til påske skal du blive.
:*Skrevet i [[Polen]] og digtet i solen, gjæk, gjæk, gjæk.
eller:
:*Jeg gik ud i vintersol for at finde en viol,
:*men for sne og kolde vinde var violen ej at finde.
:*Da jeg vendte og gik væk, 
:*fik jeg øje på en gæk.

== Historie ==
På 1600-tallet ble spesielt snøklokken brukt til å «gække» (= narre) folk med, gjerne overrakt med utsagnet «*min gæk, min vintergæk*». I en tid med diskret [[kurtise]] var dette også tegn på at man hadde et godt øye til personen som fikk snøklokke med slik hilsen. Det eldste gækkebrevet bevart i Danmark, er fra [[1770]] og skrevet til Maria Christiane Hansdatter i [[Odense]], med sluttlinjene:
:*En giæk lader hun sig kalde,  
:*det monne mit hjerte befalle* (= behage), 
:*min giæk skal hun være 
:*fra vinteren til somren med ære.

Den gang ble verset underskrevet med navn. Utover 1800-tallet gikk man over til de nyere gåtebrevene, med avsenderens navn gjemt i verset, eller skrevet med prikker. Med regelmessig postgang utviklet det seg nye skikker, der brevet ble sendt i februar. Før 1. påskedag skulle mottageren ha gjettet avsenderen, for slik å motta et påskeegg eller kanskje en teaterbillett. Om avsenderen var en pike, kunne mottakeren i stedet be om et kyss. Den som ikke fulgte reglene, kunne kaldes *gæk* eller «narr» resten av året: «*Narr, narr, narr - til neste februar*.» 

Etter første verdenskrig var skikken i avtagende, men fra slutten av 1990-tallet selges det igjen gækkevers på posthusene. I dag er gækkebrev mest vanlig blant barn, mens den romantiske siden er overtatt av valentiner.

Typograf og skillingsviseprodusent Julius Strandberg i Holmensgade i København utga årlige samlinger med gækkevers på siste del av 1800-tallet, for det meste om frierier. Han skrev også svarvers som man kunne sende når avsenderen var avslørt. I 1899, da mesterbryteren (den senere sirkusdirektøren) Magnus Bech-Olsen (1866-1932) nedla en tyrkisk motstander, hadde Strandberg et dikt klar:  
:*Du tror dig stærk, og du higer efter,  
:*at maale med hele Verden Kræfter,
:*og blive Bech-Olsens Overmand, 
:*men Peter, det gaar vist ikke an.  
:*Du mener, du kan hævde Styrken,  
:*og li'som Bech-Olsen vælte Tyrken,  
:*og blive Alverdens Bryderskræk.  
:*Hu ha, du lille, du er en Gæk.*

== Referanser ==
<references />

== Eksterne henvisninger ==
* [https://simplydanishliving.com/gaekkebreve-a-danish-easter-tradition/ *Gækkebreve - a Danish Easter tradition] 
* ''Danish word of the day: Gækkebrev