open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tredjestanden

**Tredjestanden** var en av Frankrikes tre stender under det gamle regimet. Geistligheten og adelen utgjorde de to andre. Inndelinga av samfunnet i tre stender skriver seg tilbake til middelalderen. Under den franske revolusjon ble standssamfunnet avløst av prinsippet om likhet mellom alle borgere.

Tredjestanden utgjorde den overveldende majoriteten av befolkninga, og besto av borgere, bønder, arbeidere og handverkere. De livegne ble ikke regna å tilhøre noen stand under føydalismen; det samme gjaldt tjenerskapet helt fram til revolusjonen. 

Stemmeretten ved valg til stenderforsamlinger lå til familieoverhodet; under bestemte omstendigheter hadde enker og ugifte menn stemmerett og var valgbare. Valgordning og sedvane gjorde visse deler av tredjestanden sterkt overrepresentert ved representative forsamlinger; av de 187 deputerte fra tredjestanden i 1614 var 30 advokater, 56 dommere og 58 offiserer, mens det var bare tre andre borgere, to kjøpmenn og én arbeider. Ved stenderforsamlingen i 1789 var det nesten 200 advokater blant de 578 deputerte fra tredjestanden.

Tredjestanden spilte en viss politisk rolle ved distriktsforsamlinger og stenderforsamlinger, særlig i perioder da kongen søkte støtte hos den for å tukte de privilegerte stendene. Den kunne da fungere som en skanse mot «det føydale anarkiet».

Med den franske revolusjon og avviklinga av det gamle regimet fikk også begrepet tredjestanden et nytt innhold. Formelt opphørte alle stender å eksistere med nasjonalforsamlingas vedtak av 11. august 1789 om «den fullstendige tilintetgjørelsen av det føydale regimet». Men begrepet levde videre som et synonym for «folket». Abbé Sieyès brukte tredjestanden i denne nye betydninga av ordet i sin pamflett «Qu'est-ce que le Tiers-état? (... Tout. Qu'a t'il été ? Rien») i januar 1789. På 1800-tallet spilte anarkisten Proudhon videre på dette med sitt «Qu'est ce que le Tiers état? Rien. Que doit il être? Tout.»
Thomas Stangassinger

**Thomas Stangassinger** (født 15. september 1965 i Hallein) er en tidligere østerriksk alpinist.

## Karriere

I 1990-årene tilhørte han verdenseliten i slalåm, og vant 10 enkeltrenn i verdenscupen. Han tok to VM-medaljer i slalåm, sølv i 1991 i Saalbach og bronse i 1993 i Morioka.

Karrierens høydepunkt opplevde han under OL på Lillehammer i 1994, der han gikk til topps i slalåmrennet.

I 1998/1999-sesongen vant han slalåmcupen sammenlagt.

## Resultater i verdenscupen i alpint

### Enkeltseire

### Sammenlagtplasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Tore Lindholt

**Tore Lindholt** (1941–2021) var en norsk sosialøkonom med utdannelse fra Universitetet i Oslo som cand.oecon. (1967). Lindholt innehadde flere lederstillinger i Norges Statsbaner i perioden 1978–1990, deriblant fungerte han som generaldirektør i 1988 og 1990. Han var administrerende direktør i Folketrygdfondet fra 1. november 1990 til april 2004. Lindholt var personlig sekretær for samferdselsminister Ragnar Christiansen 1976–1978. Han var medlem av Hermansen-utvalget, som fremmet sin innstilling i 1989.

## Referanser
Ballhuseden

**Ballhuseden** (fransk:*Le Serment du Jeu de paume*) var en hendelse som fant sted i Ballhuset i Versailles den 20. juni 1789 og markerte begynnelsen på en rekke begivenheter som førte fram til den franske revolusjon. Ballhuset var et hus for ballspill (som tennis).

Under påskudd av reparasjoner nektet vaktene i Versailles tredjestanden adgang til Menus-Plaisirs, salen der stenderforsamlingen fant sted den 20. juni 1789. De 577 deputerte for tredjestanden samlet seg da i Ballhuset. Abbed Emmanuel-Joseph Sieyès og Jean-Joseph Mounier tok her på seg å forfatte den uttalelsen som senere er blitt stående som Ballhuseden. Her heter det at de forsamlede «aldri vil skilles, og alltid samles igjen når omstendighetene krever det, inntil konstitusjonen er etablert og konsolidert på sikker grunn». Teksten ble lest av Jean-Sylvain Bailly, og avlagt som ed av forsamlingen – mot én stemme. Forsamlingen erklærte seg samtidig som Frankrikes grunnlovgivende forsamling. Eden var en revolusjonær handling, og en bekreftelse på folkets vilje til selvstyre.

Ballhuseden regnes som den franske revolusjons fødsel.

## Eksterne lenker
*
Bernhard Russi

**Bernhard Russi** (født 1948) er en sveitsisk alpinist.

15. februar 1970 gikk han sensasjonelt til topps i utfor-VM, foran østerrikeren Karl Cordin og australieren Malcolm Milne. I 1972 vant han gull i samme disiplin i OL i Sapporo. Landsmannen Roland Collombin sikret sveitsisk dobbeltseier.

Fire år senere, under OL i Innsbruck, kunne han feire en ny medalje, denne gang sølv etter østerrikeren Franz Klammer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Knut Helle

**Knut Helle** (1930–2015) var en norsk historiker som var professor i middelalderhistorie ved Universitetet i Bergen.

## Liv og virke
Han tok hovedfag i norrøn filologi ved Universitetet i Bergen, og fra 1963 var han dosent i middelalderhistorie ved Historiske institutt ved Universitetet i Bergen. I 1973 ble han professor samme sted, og ble i denne stillingen til han gikk av for aldersgrensen i 2001.

Helle har utgitt bøker om sagalitteraturen, om historieforskningens metode og teori, samtidshistorie, norsk middelalder og verdenshistorie. Helle var hovedredaktør for Aschehougs Norgeshistorie (1994–1998) og skrev bindet *Under kirke og kongemakt 1130–1350*. Han var også en av hovedredaktørene for Aschehougs Verdenshistorie (1999–2001) hvor han skrev bindet *Nomadefolk og høykultur* 1000-1300. Han var også redaktør og bidragsyter til en rekke andre bokprosjekter som *The Cambridge History of Scandinavia*, *Vestlandets historie* og byhistoriene til Bergen og Stavanger.

## Bibliografi
* 2006 *Norsk byhistorie: urbanisering gjennom 1300 år* (medforfatter)
* 2001 *Gulatinget og gulatingslova* (2001)
* 1997 ''Historie: hva, hvordan, hvorfor? Fagdidaktisk innføring'', medforfatter Kari Blom ISBN 82-7674-240-8
* 1995 ''Kongssete og kjøpstad : fra opphavet til 1536'' *Bergen bys historie* bd 1 ISBN 82-419-0187-9
* 1995 ''Under kirke og kongemakt 1130-1350'' bind 3 i Aschehougs Norgeshistorie ISBN 82-03-22031-2
* 1982 *Kongssete og kjøpstad. Bergen bys historie*, bind 1 
* 1974 *Norge blir en stat 1130–1319* 
* 1972 *Konge og gode menn i norsk riksstyring ca. 1150–1319*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ungarsk forint

**Forint** er valutaen i Ungarn. 1 forint = 100 *filler*. Valutakoden er HUF, ungarsk forkortelse **Ft**.

Valutaen ble innført 1. august 1946 etter hyperinflasjonen av den tidligere myntfoten pengő 1945–1946. Navnet har sitt opphav i byen Firenze, der gullmynter har vært preget siden 1252 under navnet *fiorino d'oro*. I Ungarn ble *florentinus* (og senere *forint*), også basert på gull, benyttet fra 1325 under Karl I Robert av Ungarn.

I perioden 1857–1892 var forint også navnet på myntfoten i Østerrike-Ungarn.

Filler, en hundrededels forint, finnes ikke lenger. Den er spist opp av inflasjonen, og har ikke vært i sirkulasjon siden 1999.

## Eksterne lenker
* Ungarns nasjonalbank &ndash; vekslingskurser (engelsk)
* Bilder av nåværende og historiske sedler (engelsk)
Pirmin Zurbriggen

**Pirmin Zurbriggen** (født 1963) er en tidligere sveitsisk alpinist. I dag driver han hoteller i Saas Almagell og Zermatt. Han er bror av den kvinnelige alpinisten Heidi Zurbriggen.

Sju år på rad (1984&ndash;1990) kom han blant de to beste sammenlagt i den alpine verdenscupen, og i løpet av disse årene vant han 40 enkeltrenn og 11 sammenlagtseire i disiplincuper.

## Merittliste

### Olympiske leker
* Sarajevo 1984 4.-plass i utfor
* Calgary 1988 gull i utfor, bronse i storslalåm, 5.-plass i super-G, 7.-plass i slalåm

### Verdenscupen
Totalt har Pirmin Zurbriggen vunnet 40 verdenscuprenn (11 i kombinasjon, 10 i utfor, 10 i super-G, 7 i storslalåm og 2 i slalåm). Han har i tillegg 26 andreplasser og 17 tredjeplasser, og har 169 ganger plassert seg blant de ti beste i verdenscuprenn.

#### Sammenlagtplasseringer

## Se også
* Liste over mestvinnende verdenscupvinnere i skisport
* Liste over verdenscupvinnere i alpint for menn

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Rolf Stenersen

**Rolf Kristian Eckersberg Stenersen** (1899–1978) var en norsk finansmann, idrettsmann, forfatter og kunstsamler.

21 år gammel tjente Stenersen en formue på kjøp og salg av skipsaksjer. Han fortsatte å tjene store penger på finansielle transaksjoner, men opplevde etter hvert at gleden ved denne virksomheten forsvant.

I perioden rett etter starten på andre verdenskrig og fram til angrepet på Norge i 1940 arbeidet han i Forsvarsdepartementets opplysningskontor med kodeknekking. Stenersens spesialitet var engelske koder.
 
Han brukte mer og mer tid på å bygge opp en kunstsamling, ikke minst med bilder av Edvard Munch, som Stenersen ble en personlig venn av, og i mange år virket som rådgiver for. I 1936 ga han sin store kunstsamling til Aker kommune, som senere ble innlemmet i Oslo. I 1994 fikk samlingen permanent plass i Stenersen-museet. Den inkluderer verker av en rekke kunstnere, blant andre Erik Harry Johannessen.

I 1971 ga Stenersen en ny stor samling til Bergen kommune. I 1974 ga han sin bolig Villa Stenersen i gave til staten, tenkt som bolig for statsministeren. Villaen ble tegnet i 1937 av Arne Korsmo, og regnes som et av hovedverkene i norsk funksjonalisme. Huset har imidlertid knapt vært bebodd av noen statsminister, og er fra år 2000 studiesenter for arkitektur og design.

Stenersen har skrevet flere skjønnlitterære verk, samt verker om økonomiske forhold, og dessuten biografien *Edvard Munch. Nærbilde av et geni* (først utgitt i Sverige i 1944, første norske utgivelse 1945). Som skjønnlitterær forfatter debuterte han med novellesamlingen *Godnatt da du*, som vakte oppmerksomhet hos anmelderne. Oppmerksomhet vakte også hans første roman *Stakkars Napoleon* (1934) og skuespillet *Eva og Johannes* (1953). Romanen *Det likner kjærlighet* kom i 1947. Han skrev også erindringsbøkene *Aksjer, kunst, kunstnere* (1969) og *Jakten etter det vakre* (1976).

Stenersen deltok under sommer-OL for Norge i 1920 i Antwerpen på 4 x 100 m stafett, og var også norgesmester i sprint.

For sin innsats ved reisningen av studentbyen på Sogn ble han i 1953 tildelt utmerkelsen Ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden, i 1974 ble han utnevnt til Kommandør av St. Olavs Orden for sitt kunstneriske virke. Han mottok St. Hallvard-medaljen i 1977.

## Referanser





## Se også
* Villa Stenersen
* Stenersenmuseet

## Eksterne lenker
* 
* Anmeldelse av biografien om Rolf Stenersen 1995
* Stenersenmuseet 
* Villa Stenersen
* Stenersens Samling ved Bergen Kunstmuseum
* Rolf Stenersen hos Store norske leksikon
* Rolf Stenersen hos Store norske leksikon – fordypning
Neonatologi

**Neonatologi** (av gresk *νέος*, «ny», og latin *natus*, «født»), på norsk også kalt **nyfødtmedisin**, er læren om nyfødte menneskebarns patologi og fysiologi, og en gren av den medisinske spesialiteten pediatri (barnesykdommer) som beskjeftiger seg med syke eller for tidlig fødte (premature) nyfødte barn. Det er en tverrfaglig og sykeshusbasert disiplin som overlapper med mange andre disipliner, og praktiseres overveiende i egne høyt spesialiserte barneintensivavdelinger. De fleste pasienter er nyfødte som krever spesiell behandling enten fordi de er for tidlig født, har lav fødselsvekt eller defekter. De siste årtiene er det gjort store medisinske fremskritt innen neonatologi i form av legemidler og behandlingsmetoder.

En neonatolog eller nyfødtlege er en barnelege som er spesialisert innen nyfødtmedisin, dvs. høyrisikofødsler, premature fødsler og alvorlig sykdom hos nyfødte. I noen land er neonatogi en formell underspesialitet under pediatri, men ikke i Norge. Fagmiljøer i faget i Norge finnes hovedsakelig ved de store universitetssykehusene, fortrinnsvis ved Rikshospitalet og Ullevål. Pasienter kan komme til neonatologiavdelinger dersom det er særlige indikasjoner på at det kan oppstå problemer, eller dersom dette viser seg etter fødselen.
Marie-Therese Nadig

**Marie-Therese Nadig** (født 1954) er en sveitsisk tidligere alpinist.

I løpet av karrieren vant hun 24 verdenscuprenn, og vant den sammenlagte verdenscupen i 1981. I tillegg vant hun utforcupen i 1980 og 1981.

I OL 1972 i Sapporo vant hun gull i utfor og i storslalåm. Åtte år senere, i OL i Lake Placid, kunne hun utvide medaljesamlingen med en bronsemedalje i utfor.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
EM i curling 1977

**Curling-EM 1977** ble arrangert 22. november – 26. november 1977 i 
Askerhallen i Oslo i Norge. 

Det deltok 10 lag for herrer og 8 lag for kvinner. 

## Herrer

* Ingen finaler ble spilt, kun grunnspill
* Sverige vant med 9 seire og ingen tap
* Skottland fikk 7 seire og 2 tap
* Tyskland fikk 6 seire og 3 tap
* Norge endte opp på 5.-plass med 5 seire og 4 tap 

For Norge spilte Sjur Loen, Morten Søgård, Dagfinn Loen og Roar Rise.

## Kvinner

* Ingen finaler ble spilt, kun grunnspill
* Sverige vant med 7 seire og ingen tap
* Sveits fikk 6 seire og 1 tap
* Skottland fikk 4 seire og 3 tap
* Norge endte opp på 6.-plass med 2 seire og 5 tap 

For Norge spilte Bente Hoel, Herborg Pettersen, Åse Wilhelmsen og Anne Sofie Bjaanaes.

## Eksterne lenker
WCF Statistics
August Kubizek

**August («Gustl») Kubizek** (født 3. august 1888 i Linz i Østerrike-Ungarn, død 23. oktober 1956 i Eferding) var en østerriksk musiker og dirigent som er mest kjent for at han var Adolf Hitlers eneste nære venn i hans ungdomsår i  Wien (1908–1913). De besøkte operaer og konserter, gikk spaserturer og førte samtaler sammen. 

De hadde bare sporadisk kontakt etter denne tiden. Kubizek meldte seg inn i NSDAP som en gest for Hitler. I 1953 gav han ut en bok om dette ungdomsvennskapet.

Han tjenestegjorde i infanteriet for Østerrike-Ungarn under første verdenskrig. Han ble såret i 1915.

## Verker
* August Kubizek: *Adolf Hitler, mein Jugendfreund*, 1953. Niende utgave: Stocker, 2002, ISBN 3-7020-0971-X

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* August Kubizek blogg
Kløft

**Kløft** ( fra middelnedertysk *kluft*; til verbet kløve) er et innsnitt eller hakk &ndash; noe som skiller og skaper en avstand. Kløft, som naturformasjon bestående av trang innskjæring eller fordypning med bratte sider i berg og fjell, kalles også skar, renne, gjel, slukt eller juv. Elvekløft er en veldig liten canyon, lignende som elvegjel. 

Kløft kan òg brukes i en abstrakt betydning, som i «kløften mellom fattige og rike», foruten også å omtale sprekken mellom to kroppsdeler (særlig kvinnebryster), som i et sitat av Karl Ove Knausgård (*En tid for alt*, 2004): «han kunne se kløften mellom brystene hennes».

## Se også
* Dal (U-dal og V-dal)
* Canyon

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Den grå dame

**Den grå dame** er navn på flere kvinnelige gjenferd, både i norsk og andre lands folketro, deriblant:

* Den grå dame på Dr.Holms Hotel, et gjenferd av en forsmådd nygift kvinne, som sjekket inn med ektemannen under bryllupsreisen i 1926. En kveld fersket den unge hustruen ham i seng med en annen kvinne - på rom 320. Tre dager senere hengte den forsmådde nygifte seg på loftet over rommet.
* Den grå dame i Larvik, et gjenferd på Herregården i Larvik
* Den grå dame i Stavern, et gjenferd i Stavern
* Den grå dame på Dalen Hotel, et gjenferd på Dalen Hotel i Telemark 
* Et gjenferd på Søndre Brekke i Skien 
* Den grå damen, et husspøkelse i *Harry Potter*-serien

## Referanser
EM i curling 1976

**Curling-EM 1976** ble arrangert 1. desember – 5. desember 1976 i 
*Eissporthalle* i Vest-Berlin i Tyskland. 

Det deltok 9 lag for herrer og 8 lag for kvinner. 

## Herrer

* Sveits vant 9-6 i finalen mot Norge
* Ingen bronsefinale ble spilt, 3.-plassen deles mellom de tapende semifinalistene
* Sveits vant 11-7 i semifinalen mot Sverige (2.-plass mot 3.-plass i grunnspillet)
* Norge vant 8-7 i semifinalen mot Skottland (1.-plass mot 4.-plass i grunnspillet)
* Norge endte opp med 8 seire og 2 tap 
* Sveits endte opp med 9 seire og kun 1 tap (mot Norge i grunnspillet)

## Kvinner

* Sverige vant 13-4 i finalen mot Frankrike
* Ingen bronsefinale ble spilt, 3.-plassen deles mellom de tapende semifinalistene
* Sverige vant 13-2 i semifinalen mot England (1.-plass mot 4.-plass i grunnspillet)
* Frankrike vant 13-2 i semifinalen mot Skottland (2.-plass mot 3.-plass i grunnspillet)
* Norge endte opp på 7.-plass med 1 seier og 6 tap 
* Sverige endte opp med 8 seire og kun 1 tap (mot Frankrike i grunnspillet)

For Norge spilte Eli Kolstad, Ellen Christensen, Heidi Wanggard og Kirsten Vaule.

## Eksterne lenker
* WCF Statistics
EM i curling 1975

**Curling-EM 1975** ble arrangert 11. desember – 14. desember 1975 i *Palais des Sports * i Mégève i Frankrike. Dette var første gang det ble arrangert europamesterskap i curling.

Det deltok 8 lag for herrer og 7 lag for kvinner. 

## Herrer

* Norge vant 7-6 i finalen mot Sverige (2.-plass mot 1.-plass i grunnspillet)
* De resterende plasseringene følger plasseringen i grunnspillet
* Norge endte opp med 6 seire og 2 tap

## Kvinner

* Skottland vant 8-7 i finalen mot Sverige
* De resterende plasseringene følger plasseringen i grunnspillet
* Norge endte opp på 5.-plass med 2 seire og 4 tap 
* Skottland endte opp med 6 seire og ingen tap

For Norge spilte Herborg Pettersen, Bente Hoel, Åse Wilhelmsen og Anne Sofie Bjaanaes.

## Eksterne lenker
WCF Statistics
Gassutveksling

**Gassveksling** er hos mennesker det å puste inn O2-gass (oksygen), og puste ut CO2-gass (karbondioksid). Andre dyr gjør det på andre måter enn å puste. For eksempel alger som tar luft ut av vannet, og fisken som gjør det gjennom gjellene.

Årsaken til at det må skje gassutveksling er celleånding og fotosyntese. Gassutveksling betyr at oksygengass og karbondioksidgass går inn og ut av levende organismer. Ettersom alle levende organismer trenger energi for å utføre oppgaver, som bevegelse, stoffopptak og formering, skaffer de seg denne energien ved å forbrenne energirike organiske stoffer, som fett og karbohydrater, ved hjelp av oksygen.

Nedbrytinga som skjer i cellene blir kalt aerob celleånding: organiske stoffer (karbohydrater/fett) pluss oksygengass blir omdannet til karbondioksid, vann og energi (sukker/glukose). Denne gassutvekslingen skjer hos dyr, og hos grønne planter i mørke omgivelser. Hos grønne planter som står i lys, er fotosyntesen i gang samtidig med celleåndingen: det er det omvendte av den aerobe celleåndingen.

Gassutveksling skjer ved diffusjon, det vil se en spredning av molekyler på grunn av tilfeldige bevegelser fra et område med høy konsentrasjon, til et område med lavere konsentrasjon.

For at CO2 og O2 gass skal kunne diffundere gjennom en cellemembran, må den være fuktig. Gassmolekyler kommer da lettere gjennom, fordi de oppløser seg i fukten på membranen.

I forbindelse med gassutveksling gjennom overflaten speiler formen på organismen en viktig rolle. Flate eller trådformete dyr kan ha stor overflate i forhold til volumet, også når de har større volum.

## Dyr
Tøffeldyr har gassutveksling gjennom overflata.

Fisker har gjeller. Det er et respirasjonsorgan som har en overflate som er rundt ti ganger større enn resten av fisken.

Insekter har trakeer, et indre luftfullt rørsystem som forgrener seg gjennom hele kroppen, trakeene er veldig tynne og kan etter nyere forskning være over 9cm, det er hele 5 ganger størrelsen til en vanlig humle feks..

Gassveksling er en av livsfunksjonene.

## Insekter
Insekter, for eksempel sikader har ikke et indre skjellett, så gassutvekslingen foregår på tvers av luftrøret og tracheole(-rør i luftrøret). Luft kommer inn luftrøret gjennom spirakler, påfulgt av diffusjon inn i respiratoriske membraner.

## Referanser
Togliatti (andre betydninger)

Ordet **Togliatti** har flere betydninger:

* Den italienske kommunistlederen Palmiro Togliatti
* En russisk by oppkalt etter ham, men som regel stavet Toljatti
* En ukrainsk by kalt Toljatti
* Et tidligere bilmerke fra Lada
Adrianstua

**Adrianstua** ved Ringvebukta i Trondheim var hjemmet til Trondheims-forfatteren Kristian Kristiansen (1909&ndash;80). Huset har sitt navn etter Kristiansens mest kjente romanfigur, Adrian Posepilt fra trilogien *Adrian Posepilt* (1950), *Vårherres blindebukk* (1952) og *I den sorte gryte* (1954).

Huset eies nå av Trondheim kommune. Etter å ha vært utleid til billedhuggeren Espen Gangvik, disponeres huset nå av Trøndersk Forfattarlag og leies ut til lokale forfattere for femårs-perioder. Under denne ordningen har huset vært bebodd av forfatteren og dramatikeren Tale Næss (1997&ndash;2002), lyrikeren Ingrid Storholmen (2002&ndash;2007), lyrikeren Arild Vange (2008–2013), lyrikeren Mathias R. Samuelsen (2013–2018) og fra 2018 Rune F. Hjemås.

I avtalen mellom Trondheim kommune og Trøndersk Forfattarlag inngår også at det hvert år skal avholdes et åpent litterært arrangement i huset. I flere år har Norsk forfattersentrums Midt-Norge-kontor derfor arrangert «litterær hagefest» på stedet.

## Se også
*Liste over norske kunstnerhjem

## Referanser


## Eksterne lenker
* Adrianstuas blogg
David Pedersen

**David Norback Pedersen** (født 1986) er en norsk artist fra Andenes i Vesterålen. Pedersen ble kjent etter sin deltakelse i den første runden av TV-serien Idol, hvor han kom på tredjeplass. Han har gitt ut ett album, *[[Wild At Heart (album)|Wild At Heart]]*. Singelen Wild at Heart solgte over 20.000. Den ble nominert til Spellemannsprisen for årets låt.

Pedersen holdt en del konserter på egen hånd etter Idol før han ble vokalist i bandet Carnival for en periode, men de ga ut bare en singel før de ble oppløst. Den ene sangen, «For Your Eyes Only», ble spilt på radio og tv ganske lenge, men den andre, «Bad Things», ble ikke like kjent. Pedersen har studert kultur og ledelse ved Handelshøyskolen BI.

Han har jobbet som Head of promotion hos Universal Music AS, men fra 2020 jobber han med digital markedsføring i et design- og reklamebyrå som heter Anti. Privat er han gift med Tinki Tønseth Troye, tidligere kjent ifra jentebandet Lilyjets.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Store Venjetinden

**Store Venjetinden** (også skrevet *Store Vengetind*) er et fjell i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Det har en høyde på  meter over havet og er den høyeste toppen i Venjetindan.

Venjetindmassivet er det høyeste fjellmassivet i Romsdalen, og kan by på det mest alpine terrenget i området. Her finner man også noe av det fasteste fjellet i Romsdalen, og fjellet er derfor et populært mål for fjellklatring. Oppstigning går fra Venjesdalen, med adkomst via bomvei fra Isfjorden.

Store Venjetind ble første gang besteget 18. august 1881 av den britiske tindebestigeren William Cecil Slingsby og Johannes Vigdal, via nordøstsiden. Året etter, i 1882, kom dansken Carl Hall og lokale fjellførerne Erik Norahagen og Mathias Soggemoen til topps. De tre besteg fjellet via «Nordryggen», og etablerte det som nå regnes som normalveien til toppen. Store Venjetind kan by på flere alternative ruter av ulik vanskelighetsgrad, deriblant klassikerne «Vesteggen», gått av Eirik Heen og Karl Oshaug i 1930, og «Drømmediederet», gått av Hans Christian Doseth og Børge Østigård i 1984.

## Se også
* Liste over fjell i Skandinavia

## Referanser
NCUBE

:*En kjent regimekritisk erkebiskop i Zimbabwe heter [[Pius Ncube]].* 

**NCUBE** er navnet på to norske satellitter bygget av studenter ved høgskoler og universiteter i Norge. NCUBE2 ble skutt opp i bane 27. oktober 2005 fra Plesetsk i Russland. NCUBE1 skulle etter planen skytes opp i januar 2006, men oppskytingen ble utsatt til juli samme år. Oppskytingen av begge satellittene har blitt utsatt flere ganger. 

Oppgaven til satellittene er å teste ut et sporingssystem for skip, AIS (Automatisk identifikasjonssystem). Det er et GPS-basert automatisk identifikasjonssystem brukt av store fartøy. Systemet blir også testet ved hjelp av reinsdyr som har fått festet slike sendere på seg. 

Norske studenter fra ulike høgskoler og universitet har samarbeidet om å lage radiosystem, bakkestasjon, datamaskin og styringssystem. 

Begge satellittene ser ut som en terning med sidekanter på 10&nbsp;cm, og veier omtrent 1&nbsp;kg. 

NCUBE-2 «haiket» med den større europeiske studentsatellitten SSETI Express til ESA, slik at kostnadene for prosjektet ble relativt små. Det ble ikke oppnådd radiokontakt med satellitten etter oppskytingen. En mulig teori er at satellitten ikke ble løst ut fra SSETI Express, slik som planlagt. NCUBE2 skulle gå i polarbane 680&nbsp;km over bakken. Like før jul 2005 meldte det amerikanske luftforsvaret at de trolig har funnet satellitten.

NCUBE-1, som etter hvert fikk navnet «Rudolf», ble skutt opp fra rakettbasen Baikonour i Kasakhstan den 26. juli 2006. Noe gikk galt i andre trinn av oppskytningen av raketten som skulle ha med seg satellitten ut i verdensrommet, og etter bare 110 sekunder styrtet den i ørkenen i Kasakhstan.

## Se også
*AISSat-1

### Kilder


## Eksterne lenker
* Norsk romsenter
* ESA
* Universitetsavisa
* ncube.no
Santana

**Santana** kan vise til:

* Volkswagen Santana – en bilmodell av Volkswagen
* Carlos Santana – en meksikansk-amerikansk gitarist, eller bandet hans Santana (band)
* Santana (bil) – et spansk bilmerke
* Santana (Amapá) – en brasiliansk kommune i delstaten Amapá
* Santana (Bahia) – en brasiliansk kommune i delstaten Bahia
* Sântana – en by i Romania
* Santana (Madeira) – en kommune og by på Madeira
* Santana (potetsort) – en potetsort
* Santana (São Tomé og Príncipe) – ei øy i São Tomé og Príncipe
Saturn (andre betydninger)

Ordet **Saturn** kan ha flere betydninger:

* Planeten Saturn
* Saturn (gud), den romerske guden som planeten er oppkalt etter
* Saturn (bil), et amerikansk bilmerke
* Saturn-rakett, amerikansk bærerakett fremstilt i flere typer
Venjesdalen

**Venjesdalen** (også **Vengedalen** og **Vengjedalen**) er en dal i Rauma kommune, 10&nbsp;km fra Åndalsnes via vei fra Isfjorden. Dalen er et populært utfartssted for friluftsliv og turer til Litlefjellet og Romsdalseggen.  Åsted for Vengedalsrennet (Isfjorden Idrettslag).  Speiderhytte.  Vengedalssetra.  Vanlig utgangspunkt for fjellklatring på Store Venjetinden, Lille Venjetinden, Kvanndalstind, Torshammeren, Olaskarstind og Romsdalshorn. Romsdalshorn ligger innerst i dalen og skiller Venjesdalen fra Romsdalen, og fra Romsdalshornet strekker en rygg seg via Blånebba, Mjelvafjellet og Nesaksla ned til Åndalsnes sentrum. Venjetindene og Kvanndalstind er et av det mest alpine områdene i Romsdal. Venjedalsvatnet brukes som drikkevannskilde.

Norsk Tindeklub har en hytte i dalen.

## Referanser
Østerriksk-ungarsk krone

**Østerriksk-ungarsk krone** er en tidligere valuta brukt i Østerrike-Ungarn mellom 1892 og 1920-tallet. 1&nbsp;Krone = 100&nbsp;*heller*. Valutaen ble innført 1892, og verdien var basert på gull. Den daværende myntfoten gylden (ungarsk *forint*) var basert på sølv. På innføringstidspunktet var vekslingskursen *2 Kroner = 1 gylden*.

Valutaen gikk ut av bruk etter hyperinflasjonen som kom i etterkant av første verdenskrig, da også landet ble delt i selvstendige republikker.

Østerrike innførte sin egen valuta **[[schilling]]** den 20. desember 1924 (vekslingskurs *10&nbsp;000&nbsp;Kroner = 1&nbsp;Schilling*), mens 
Ungarn innførte **[[Pengő]]** den 21. januar 1927 (*12&nbsp;500&nbsp;Kroner = 1&nbsp;Pengő*). Tsjekkia og Slovakias valutaer har beholdt navnet (koruna og haléř).
Erik Norahagen

**Erik Norahagen** (født 9. oktober 1847, død 1921) var norsk bonde og fjellklatrer fra Rauma som med Mathias Soggemoen (1847–1929) ofte var fjellfører for Carl Hall.  Med på førstebestigning av Store Vengetind (1881) og omdiskutert først på Romsdalshorn (1883). Han var født i Grytten som sønn av en husmann.
## Referanser
Gustav Lærum

**Gustav Lærum** (født 1870 i Fet, død 1938) var en norsk tegner og skulptør, bosatt på Fetsund. 

## Karikaturtegninger og illustrasjoner
Gustav Lærum var karikaturtegner i vittighetsbladene *[[Krydseren]]*, *[[Korsaren]]*, *[[Vikingen (tidsskrift)|Vikingen]]* og *[[Tyrihans]]* og utførte portretter for *[[Verdens Gang (1868–1923)|Verdens Gang]]* og *[[Ørebladet]]*. Flere av disse er samlet i *[[Fra Uret til Grand]]* og *[[Norske Politici]]*. Han ble særlig kjent for sine karikaturer av berømte nordmenn, som Henrik Ibsen (1890), Ivar Aasen (i Tyrihans' julenummer 1893), for postkort og kartongbilder, blant annet av Fridtjof Nansen. Han illustrerte også bøker av Elias Kræmmer.

### Bildegalleri

File:Vik 43 Sildesalaten ud.jpg|Karikatur fra vittighetsbladet ''Vikingen'' tegnet av Gustav Lærum  høsten 1905. Tegningen viser Sveriges statsminister Erik Gustaf Boström som fjerner «sildesalaten» i det svenske unionsflagget.
File:Gina Krog and Randi Blehr.jpg|Utsnitt av karikaturen «Det nye Ministerium – Kvinderne ved roret» i *[[Vikingen (tidsskrift)|Vikingen]]* fra 1907 da kvinner fikk begrenset stemmerett. Gina Krog (t.v.) som handels- og sjøfartsminister og Randi Blehr som utenriks- og finansminister
Fil:Fra Jobbetiden.jpg|Boken *Fra Jobbetiden* ble utgitt i 1903, og var illustrert av Gustav Lærum.


## Skulpturer
Gustav Lærum er mindre kjent som billedhugger og skulptør, men utformet en rekke naturalistiske portrettstatuer, byster og monumenter: 
* Gipsstatue av Niels Henrik Abel, Froland verk
* Bronsestatue av veidirektør Hans Hagerup Krag på Voksenkollen i Oslo (1909)
* Georg Stang, på Vår Frelsers gravlund i Oslo (1909)
* Olav den hellige (St. Olav), i Sarpsborg (1916) 
* Hans Konrad Foosnæs, portrettrelieff på Beitstad kirkegård og Mære landbruksskole
* Henrik Angell, på Holmenkollen (1923) 
* Eidsvollsmonumentet («Den knelende soldat») ved Eidsvoll stasjon (1928)
* Gunnar Knudsen, på Borgestad (1931)
* «Sørgende kvinne» på Gustav Martinsens familiegrav på Nordre gravlund i Oslo
* Johan L. Hirsch, på Norges landbrukshøgskule (1923)
*Bronseskulptur av Joseph Frantz Oscar Wergeland i Ravnedalen i Kristiansand

### Bildegalleri

Fil:Skulptur laget av Gustav Lærum - no-nb digifoto 20140819 00112 NB NS NM 00033.jpg|Lærums fremstilling av maleren Fritz Thaulow er fotografert av Narve Skarpmoen. Fotografiet inngår i Nasjonalmuseets bildesamling.
Fil:Johan Sverdrup, byste av Gustav Lærum på gravminnet på Vår Frelsers gravlund, Oslo, bilde 1.JPG|Lærums byste av Johan Sverdrup er reist på Sverdrups gravminne på Vår Frelsers gravlund i Oslo. 


## Referanser


## Eksterne lenker
Vikingen

**Vikingen** kan referere til

*Viking, mennesker fra området som i dag kalles Skandinavia.
*''Vikingen'' (vittighetsblad), et tidligere norsk vittighetsblad, startet i 1862
* «Vikingen», et ofte brukt skipsnavn:
**MK «Vikingen» (1915) og flere båter eid av HSD i Bergen:
*** DS «Vikingen» (1865), bygd 1865 for Vestlandske Dampskibsselskab i Bergen 1865, omdøpt til «Hammerø» 1912 og «Tarzan» 1949, opphogd 1952.
***DS «Vikingen» (1900), bygd  1900 av Trondhjems Mekaniske Værksted for HSD, siden ombygd og omdøpt til «Vøringen» 1957 og «Tyssedal» 1959, opphogd seinere samme år.
***MF «Vikingen» (1957), bygd 1957 for HSD, seinere omdøpt 1989 til «Sun Flower», 1990 til «Nordöland», 1995 til «Singapore II» og i 1998 til «Harley Davidson I»
***MF «Vikingen» (1992), bygd 1992 for HSD.
**FLK «Vikingen», flytende hvalkokeri bygd i 1929
Tyrihans

**Tyrihans** er en skikkelse fra norske folkeeventyr. Navnet betyr egentlig «Hans som passer tyriveden (i ildstedet)», en beskjeftigelse som passet best for den som ikke dugde til annet. Tyrihans har altså samme oppgave og rolle som Askeladden og Askepott. Skikkelsen forekommer bl.a. i Asbjørnsen og Moes *Tyrihans som fikk kongsdatteren til å le*.

## Se også
* Askeladden

## Referanser

## Eksterne lenker
* Eventyret «Tyrihans som fekk kongsdottera til å le»
Carole Montillet-Carles

**Carole Montillet** (født 7. april 1973 i Grenoble) er en fransk tidligere alpinist. Hun kjørte på det franske landslaget fra 1990 til 2005. Karrierens høydepunkt var gullmedaljen i utfor fra OL 2002 i Salt Lake City.

Hun vant åtte renn i verdenscupen i løpet av karrieren, fire i Super-G og fire i utfor.

## Meritter

### [[Olympiske leker]]
* Salt Lake City 2002
** Gullmedalje i utfor

### [[VM i alpint|Verdensmesterskap]]
* Bormio 2005
** bronse i lagkonkurransen

### [[Verdenscupen i alpint|Verdenscupen]]
* Vinner av Super-G-cupen i 2003

#### Verdenscupseire

#### Sammenlagtplasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Pernille Rød Larsen

**Pernille Rød Larsen** (født 1959) er en norsk sivilagronom og organisasjonsleder. Hun var styreleder for Den Norske Turistforening (DNT) fra 2004 til 2006. Hun har vært ansatt i Gartnerhallen, Norsk Gartnerforbund og gjødselselskapet Yara. 

## Referanser
Norsk Tindeklub

**Norsk Tindeklub** er en norsk klubb for fjell- og ekspedisjonsklatrere, etablert i 1908 av blant andre Kristian Tandberg, Henning H. Tønsberg, Eilert Sundt, Kristian Lous, Ferdinand Schjelderup og Carl Wilhelm Rubenson. Den var da den tredje klubben av denne typen internasjonalt, og den eneste i Norge inntil Tindegruppa i NTHI ble etablert (1959).

I motsetning til Den Norske Turistforening er Tindeklubben en lukket klubb med krav om bestigningliste og anbefaling. Etter hvert er det satt i gang et aktivt arbeid for å fremme sikkerhet og etikk i klatresporten, dessuten har klubben vært en viktig bidragsyter til diverse ekspedisjoner. Klubben er også aktiv i geografisk fredningsarbeid (bl.a. Innerdalen 1973), og den var med på å stifte Norsk Fjellmuseum (Lom 1991). 

Klubben eier Skagadalshytta (1938), Vengedalshytta og Giklingdalshytta, og har utgitt åtte bøker om norsk klatring, «Norsk Fjellsport»: 1914, 1933, 1948, 1958, 1968, 1983, 1998 og 2008 (jubileumsutgave), i tillegg til diverse klatreførere.

I de siste tiårene av 1800-tallet hadde William Cecil Slingsby og andre erfarne britiske klatrere satt Norge på kartet som klatredestinasjon. Etableringen av Norsk Tindeklub var resultat av at en ny generasjon av unge norske klatrere kom til rundt århundreskiftet:

## Ledere
*Henning H. Tønsberg 1908
*Eilert Sundt 1908–11 og 1916–18
*Nils Backer-Grøndahl 1911–15
*Ferdinand Schjelderup 1915–16
*Harald Jentoft 1916–18
*Eskild Jensen 1922–26
*Christian L. Jensen 1926–28
*Boye Schlytter 1928–48
*Henning Tønsberg 1948–52
*Hans Christian Bugge 1952–58
*Hans H. Røer 1958–62
*Arne I. Hoem 1962–66
*Lars Arentz-Hansen 1966–69
*Odd Sæther 1969–75
*Anders Opdal 1975–79
*Richard Horntvedt 1979–83
*Bo Nyborg Andersen 1983–85
*Stein P. Aasheim 1985–87
*Nils Engelstad 1987–91
*Andreas Fredborg 1991–93
*Egil Fredriksen 1993–2008
*Ragnhild Amundsen 2008–2014
*Elisabeth Nøst 2014–

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Ardennene

**Ardennene** (nederlandsk: *Ardennen*, fransk: *Ardennes*) er et åslendt område  i Belgia og tilgrensende deler av Luxembourg og Frankrike.

## Geografi
Store deler av Ardennene er dekket av tett skog med åser på gjennomsnittlig 350-500 meter over havet. Høyeste punkt er Signal de Botrange i Hautes Fagnes på 694 meter. Typisk for området er bratte dalsider og hurtigrennende elver. Den største og mest kjente av disse er Meuse (nederlandsk: *Maas*). Ardennene er relativt tynt befolket, og veldig få byer og tettsteder har over 10&nbsp;000 innbyggere. Unntakene er Verviers i Belgia og Charleville-Mézières i Frankrike, som begge har over 50&nbsp;000 innbyggere. 

Eifel-kjeden i Tyskland henger sammen med Ardennene, og har den samme geologiske formasjonen, men de to blir likevel betraktet som forskjellige områder.

## Historie
Navnet Ardennene kommer av keltisk «ard» (= høy, høyde). Området har senere fått sitt navn fra det antikke *Arduenna Silva*, et stort skogområde i romertiden som strakk seg fra elven Sambre i Belgia til Rhinen i Tyskland. Det nåværende Ardennene dekker et mye mindre område.

Den strategiske posisjonen til Ardennene har gjort det til en slagmark i flere hundreår.
Under andre verdenskrig ble et av de siste store slagene utkjempet i Ardennene. Dette skjedde i desember 1944, da Hitler beordret en siste tysk offensiv mot de engelske og amerikanske styrkene. Denne tyske motoffensiven ble kalt Ardenneroffensiven og ble utkjempet under særdeles vanskelige forhold med mye snø og sterk kulde. Tyskerne hadde overtaket i begynnelsen, men da været etter hvert ble bedre satte de allierte inn et massivt luftangrep, og tyskerne måtte trekke seg tilbake, samtidig som de gikk tomme for drivstoff.

## Økonomi
Det kuperte terrenget i Ardennene begrenser omfanget av jordbruk, men det finnes enkelte åpne områder med dyrkbar jord og meieridrift. Området er rikt på tømmer og mineraler, og Liège og Namur er begge store industrisentre. De store skogene har et rikt dyreliv, og det naturskjønne området byr på mange fritidsaktiviteter som jakt, sykling, kanopadling og fotturer. Området er et viktig turistmål i Belgia.

## Se også
*Ardennerslaget
*Ardennes

## Eksterne lenker
*
Reveskabb

**Reveskabb** forårsakes av en 0,3 mm stor midd (*Sarcoptes scabiei*), som borer seg inn i revens (også andre dyr kan smittes) hud og legger egg. Eggene klekker etter 3&ndash;10 døgn og blir til små larver som kryper rundt på hudoverflaten der de gradvis utvikles til voksen midd, etter først å ha gjennomgått et slags nymfestadium. Derfra gjentar syklusen seg. Slik midd kan leve opp mot 3&ndash;4 uker, men er bare smittsom i omkring 36 timer.

## Symptomer
Spredning skjer helst ved fysisk kontakt. Sikker diagnostisering er gjerne vanskelig. Symptomer er intens kløe. Etter hvert mister reven pels på visse steder og huden blir skorpeaktig og betent, først på bakparten og halen, senere på hode og framparten. En såkalt *skabbet rev* skal lukte søtlig. Den blir lett stresset og får ofte en sterkt redusert helsetilstand, og snart problemer med å skaffe seg den maten den trenger. Etter 3&ndash;4 måneder dør den gjerne av en kombinasjon av utmagring, infeksjon og uttørring.

## Annet
Reveskabb ble første gang påvist i Norge (Lierne i Nord-Trøndelag) i 1976. Dit kom den fra Sverige der det første tilfellet ble påvist i 1972. Svensk rev ble smittet av rev som innvandret fra Finland, der skabb ble påvist alt på 1960-tallet. Finsk rev fikk trolig smitten via Russland.

Det er grunn til å anta at rev utvikler resistens mot denne midden med tiden, slik den har gjort lenger sør i Europa. Ti år etter det første utbruddet i Sverige var det tegn på at svensk rev begynte å bli resistente. 

Rever som er hardt rammen av reveskabb blir vanligvis felt av viltnemda eller tilsvarende forvaltningsorganer for å unngå at de skal lide en langsom død.

Reveskabb smitter imidlertid også til andre dyr, som andre hunde- og kattedyr. Både ville dyr som gaupe og ulv kan smittes, men også kjæledyr. Det har vært eksempler hvor reveskabb har smittet mårdyr som grevling og mår. 

Kjæledyr som smittes behandles ordinært av veterinær, og det anbefales å behandle alle kjæledyrene i husstanden samtidig for å unngå kryssmitte.. Behandlingen er effektiv og lite plagsom for dyrene Midden kan også forårsake intens kløe hos mennesker, men er ikke farlig. Den forsvinner av seg selv etter en tid, fordi den ikke kan reprodusere med menneske som vert.

## Referanser
Skabb

**Skabb** (*Sarcoptes scabiei*) også kalt *fnatt* er en smittsom hudsykdom som skyldes skabbmidden.

Tilstanden kan smitte ved lengre nærkontakt (ikke håndhilsning eller klem) og kan lett smitte i barnehager og skoler. Skabbmidd kan overleve i for eksempel sengetøy i kort tid, inntil 4 døgn, og dette kan være smittekilden i noen tilfeller.

Denne midden graver ganger og hunnene legger mellom 10 og 25 egg like under hudoverflaten på pasienten. Typisk for denne tilstanden er at man plutselig får en plagsom kløe. Kløen er mest uttalt om natten og i varmt vær. Det er vanlig at det går 4–5 uker før den som er smittet merker noe. Uttalte kløe oppstår i størst grad på blant annet lårene, mellom fingrene, midjen og kjønnsorganene.

Kløen er sterkest på steder der skabbmidden finnes, men kløen rammer etter hvert hele kroppen. Hode og nakke går som regel fri for smitte og kløe (forekommer oftest her for barn). De fleste utvikler kløende, røde prikker, av og til små blemmer, og etter hvert skorper som følge av kløingen.

Skabb vil lage et rødt, ofte småprikkete utslett, men kan være nesten helt blekt.

Skabbmidden er for liten til at man kan se den med det blotte øye, men gravegangene kan sees som ca. 5 mm lange blyantliknende striper i huden oftest mellom fingrene og på innsiden av håndleddene. Skabbgangene finner man lettest på siden av fingrene, rundt håndleddet og i albuer, eventuelt rundt brystvorter eller på huden på penis og pungen. På kjønnsorganer får man ofte i tillegg små, røde og harde knuter. 
Hos barn under 2 år kan skabbganger ofte ses i fotsålene og i hodebunnen.
Av og til kan kløen forårsake sår som igjen kan bli infisert av bakterier slik at man får en sårinfeksjon.

Skabben lever i det øverste hudlaget, og legger 2–3 egg daglig så lenge hun lever.

Skabben forsvinner ikke av seg selv men behandles raskt med antiparasittiske preparater som fås reseptfritt på apoteket og smøres på hele kroppen.
Etter minimum 8 timer (maks. 24 timer) bør du dusje eller bade. Dersom du har vasket hendene før åtte timer er gått, bør hendene smøres på ny.

I sjeldne tilfeller er behandlingen mislykket. Dette kan være på grunn av ufullstendig påsmøring eller for kort virketid, men ny smitte kan også forekomme. Behandlingen vil da som regel være en ny kur med det samme preparatet.

Det er avgjørende å kvitte seg med eventuelle skabbmidd som kan være i huset. Skabbmidd vil dø etter en uke uten hudkontakt.
Sengetøy, håndklær og klær som har vært nær huden, må vaskes ved minimum 60 grader. Større plagg og yttertøy, dyner, tepper, puter og madrasser luftes godt.

Skabb ble føyet til listen over oversette tropiske sykdommer av Verdens helseorganisasjon i 2017.

«Fnatt» er et annet ord for skabb og har på norsk fått en noe utvidet betydning. Ordet fnatt blir ofte brukt om situasjoner der man ikke holder ut en situasjon eller en alvorlig irritasjon i en eller annen form.

## Referanser


*
Hilde Gerg

**Hilde Gerg** (født 19. oktober 1975 i Lenggries) er en tysk tidligere alpinist.

## Karriere
I løpet av karrieren sikret Gerg seg seks medaljer i internasjonale mesterskap:

* OL i Nagano 1998 &ndash; gull i slalåm og bronse i kombinasjonen
* VM i Sestriere 1997 &ndash; bronse i super-G og i kombinasjonen
* VM i St. Anton 2001 &ndash; bronse i super-G
* VM i Santa Caterina 2005 &ndash; gull i lagøvelsen

I 1994 ble hun juniorverdensmester, og i 2001 vant hun Super-G-disiplinen sammenlagt i verdenscupen. Totalt vant hun tjue renn i verdenscupen i alpint, åtte i Super-G, syv i utfor, tre i alpin kombinasjon, ett i parallellslalåm og ett i slalåm.

## Pallplasseringer i verdenscupen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Hof (andre betydninger)

**Hof** har flere betydninger:

*Hof (Åsnes), tidligere norsk kommune i Hedmark
*Hof (Vestfold), tidligere norsk kommune i Vestfold
*Hof (Bayern), by i Tyskland
*Slaget ved Hof i 1807 under den fjerde koalisjonskrigen (del av napoleonskrigene).

## Se også
* Hoff (andre betydninger)
Ole Urdi

**Ole Urdi** (eller **Urden**), også kjent som **Ole Urden Falketind**, var en norsk reinjeger og fjellklatrer fra Øystre Slidre som levde i siste halvdel av 1700-tallet og første del av 1800-tallet.
Det er ukjent når han var født og når han døde, men i 1820 skrev en ung student om ham:En gammel, erfaren Rensdyrskytter var den tredie Person i Reiseselskabet.Han var kjentmann (fjellfører) i flere førstebestigninger i Jotunheimen. Sammen med Christian Peder Bianco Boeck og Baltazar Mathias Keilhau var han på Kalvehøgdi (12. juli 1820), Falketind (14. juli 1820) og Nordre Skagastølstind (juli 1820).
Keilhau har for øvrig laget en akvarell som forestiller Ole Urden, Boeck og ham selv under en hvilepause på fjellturen; han har datert akvarellen 12. juli 1820 og skrevet på baksiden hvem og hva den forestiller.

## Referanser
Michele Waagaard

**Michele Waagaard** (født 1980) er en norsk-thailandsk musiker, modell, skuespiller og programleder. 

Waagaard begynte karrieren sin i 1995 da hun spilte i musikkvideoen til Thailands største popstjerne Bird Thongchai Mcintyre. I 1996 ble hun over et veddemål med på en modellkonkurranse for ungdomsbladet «The Boy». Waagaard vant konkurransen som «The Boy's female model of the year».

Samme år ble hun headhuntet på en bar i Bangkok av en talentspeider fra Grammy Entertainment. Etter å ha signert kontrakt med Grammy, kom Michele sammen med sju andre nye talenter i Grammy ut med albumet *Teen 8 Grade A*. Blant disse åtte ungdommene var de fire jentene Michele, Jennifer, Anna og Por. I 1999 kom disse fire jentene ut med albumet *JAMP*.

I 2002 begynte hun som produsent og programleder (VJ) for MTV Thailand.

Etter ca. 10 år i Bangkok flyttet hun i 2004 tilbake til Norge og begynte som programleder på det interaktive *[[Svisj]]* på NRK2.

Per 2022 bor hun i Berlin og arbeider med å lede live-streaming for TikTok.

Waagaard ble i 2001 portrettert i Alex Rosens portrettserie ''Folk i farta''.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Røros smør

**Røros smør** er en norsk smørtype, produsert av Rørosmeieriet AS.

## Ingredienser
Ingrediensene er som vanlige typer smør, med unntak av det er kinnet etter gammel industrimåte: I en kjeglekjerne. Dessuten benytter man seg av økologisk rømme.

## Smak
Røros Smør kjennetegnes ved sin noe syrlige smak. Man kan skimte saltkornene i smøret og dersom smøret ligger i romtemperatur over en lengre periode vil det danne seg vannperler på smørets overflate. Smøret passer godt til blant annet rømmebrød, flatbrød og forskjellige typer spekemat, samt at det setter en ekstra spiss på supper og sauser.

Det økologiske smøret fra Rørosmeieriet har mange egenskaper som har ført til at det har fått anerkjennelsen *[[Spesialitet-merket]]*.

## Historisk bakgrunn
Smøret kommer, som navnet antyder, fra Røros. Smøret ble en kjærkommen kilde til energi hos de lokale gruve- og industriarbeiderne. Røros Smør plukket opp inspirasjon fra Ingrid Skancke fra Røros, da de utviklet dette økologisk baserte smørproduktet. Som en følge av sin rike smak ble det også tildelt prisen for beste meieriprodukt under «Smakeriet» i 2003.

## Eksterne lenker
* Rørosmeieriet
Thomas Alsaker

**Thomas Alsaker** (født 1. november 1974 i Bergen) er en norsk journalist og programleder. Han har siden 2009 vært redaksjonssjef i nyhetsavdelingen til Radio Norge.

Tidligere har Alsaker ledet aktualitetsprogrammet *Norgesmagasinet* for Radio Norge. Før det igjen var han programleder for aktualitetsmagasinet *Nyhetspuls* 17 på Kanal 24. Alsaker har tidligere jobbet som programleder og produsent for debattprogrammet «17.30» på P4, han har vært nyhetsanker og reporter i P4-nyhetene. Han arbeidet som konsulent for Hørselshemmedes Landsforbund (HLF) og som programleder og reporter for lokalradioen, Radio 102 i Rogaland.

## Referanser
Biloxi

**Biloxi** er en by i Harrison County i Mississippi i USA. Den har en befolkning på om lag  (2000). Byen fikk omfattende ødeleggelser den 29. august 2005 av orkanen Katrina. Byen er et regionalt senter for gambling og kasino-industrien er en viktig inntektskilde for byen.

## Historie
Den første permanente franske bosetningen i Fransk Louisiana skjedde i Biloxi i 1699 under ledelse av Pierre Le Moyne d'Iberville. I 1720 ble hovedstaden i Fransk Louisiana flyttet til byen fra Mobile. Hovedstaden ble flyttet fra Biloxi til New Orleans i 1723. I 1763 måtte Frankrike gi fra seg sine områder rundt Mississippi til Spania og Storbritannia.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Spermier

**Spermier** eller **sædceller** er formeringsceller som fins i sæden hos mennesker og de fleste dyr. Sædceller hos mennesker består av et hode som er 5 µm langt og 3 µm bredt samt en hale som er 41 µm lang.

Én sædcelle og én eggcelle kan smelte sammen, og danne grunnlaget for en befruktning, og tilblivelsen av et nytt individ av arten. 

Hos noen arter, særlig hos de mer primitive dyr, kan imidlertid en befruktning skje uten kjønnslig samkvem. Dette skjer ved selvbefruktning, kalt partenogenese.