Rogers Locomotive & Machine Works

**Rogers Locomotive & Machine Works** var en amerikansk lokomotivfabrikk i Paterson, New Jersey. Fabrikken ble grunnlagt i 1831 av Thomas Rogers, og året etter fikk han med seg to kompanjonger og stiftet firmaet *Rogers, Ketchum and Grosvenor*. Selskapet bygde sitt første lokomotiv i 1837, og var fra midten av 1850-tallet til midten på 1860-tallet den nest største lokomotivfabrikken i USA etter Baldwin Locomotive Works. I 1856 døde Thomas Rogers, og fabrikken skiftet navn til *Rogers Locomotive & Machine Works*, og dernest til *Rogers Locomotive Company* i 1893. I 1901 ble selskapet solgt til investorer og omdøpt til *Rogers Locomotive Works*. I 1905 slo selskapet seg sammen med American Locomotive Company (Alco). I 1913 la Alco ned lokomotivproduksjonen ved Rogers' fabrikk i Paterson.. Før Rogers ble kjøpt opp av Alco i 1905 hadde fabrikken bygd 6&nbsp;271 lokomotiver - alle dampdrevne. Hovedmarkedet var USA, men et betydelig antall lokomotiver ble eksportert også. Rogers' viktigste eksportmarkeder var Chile, New Zealand og Cuba.

## Historie

### Bakgrunn
Thomas Rogers (født i 1792) hadde jobbet som snekker og deltatt i 1812-krigen mot Storbritannia da han fikk jobb i et spinneri. Eieren hadde tatt patent på mekaniserte vevstoler, men han undervuderte verdien av patentet og lot Rogers kjøpe det. I 1819 startet Rogers firmaet Clark & Rogers sammen med John Clark. I 1821 ble også Abraham Godwin kompanjong i firmaet som endret navn til Godwin, Rogers & Co. Forretningen gikk godt, og i 1822 flyttet virksomheten til nye og større lokaler. I 1831 hadde firmaet 200 ansatte da Rogers trakk seg ut og tok med seg sin andel av firmaet - et beløp på omtrent 38&nbsp;000 dollar. Han hadde bestemt seg for å starte for seg selv.

### Rogers, Ketchum & Grosvenor

Thomas Rogers grunnla fabrikken sin i 1831 som et spinneri og mekanisk verksted til å bygge maskineri til ull- lin- og bomullsproduksjon. Han startet byggingen av et toetasjers industribygg (Jefferson Mill) samme år, og planen var at maskinproduksjonen skulle foregå i første etasje mens andre etasje skulle brukes til spinneri. Året etter fikk han med seg New York-investorene Morris Ketchum og Jasper Grosvenor som kompanjonger. De stiftet firmaet *Rogers, Ketchum and Grosvenor* med Rogers som seniorpartner og president. Rogers sto for den daglige driften av firmaet, mens Ketchum og Grosvenor var fornøyd med å få avkastning på investeringene sine. Etterspørselen etter maskiner til tekstilproduksjon ble så stor at alt tilgjengelig areal i fabrikken ble brukt til maskinbygging. Fabrikken produserte også hjul, akslinger og andre lokomotiv-deler for eksterne kunder. I 1835 kunngjorde firmaet at de hadde til hensikt å starte med lokomotiv-produksjon.

14. oktober 1837 ble «Sandusky» - fabrikkens første lokomotiv - overlevert Mad River & Lake Erie Railroad. «Sandusky» var en suksess, og året etter bygde firmaet 7 lokomotiver. I 1839 var antall lokomotiver oppe i 11, og i årene som fulgte var produksjonen jevnt over økende. Allerede i mars 1841 ble det første lokomotivet for eksport bygd. Det var et 4-4-0 med serienummer 35 som ble overlevert Jucaro Railway på Cuba. Mellom 1842 og 1850 kjøpte Rogers opp nabotomter og nygde nye fabrikkslokaler. Dette økte produksjonskapasiteten, og i 1854 ble det bygd totalt 103 lokomotiver. Innen grunnleggeren Thomas Rogers døde i 1856 hadde fabrikken hans bygd over 660 lokomotiver totalt.

### Rogers Locomotive & Machine Works

19. april 1856 døde Thomas Rogers, og kompanjongene gjorde om firmaet til aksjeselskap 16. juni samme år. Thomas Rogers' sønn Jacob ble president, og navnet på aksjeselskapet ble *Rogers Locomotive & Machine Works*. Under den amerikanske borgerkrigen (1861 - 1865) økte etterspørselen på lokomotiver siden nordstats-regjeringen brukte jernbanen til transport av utstyr og soldater. I krigsårene gikk produksjonen for fullt med over 800 ansatte. Under ledelse av sin engelskfødte fabrikksjef William S. Hudson (ansatt i 1852) fortsatte Rogers å forbedre lokomotivteknologien med flere patenterte oppfinnelser og nyvinninger. Selv om årsproduksjonen økte, fortsatte Rogers å tape markedsandeler til konkurrentene - og da spesielt til Baldwin. I 1870 var Rogers' årsproduksjon omtrent halvparten av Baldwins, mens den i 1880 var redusert til en fjerdedel. På midten av 1870-tallet sluttet fabrikken å produsere maskiner til tekstil-industrien. I 1881 døde Hudson, og ble erstattet av Robert S. Hughes. I 1887 og 1888 ble deler av bygningsmassen skadet i branner, og de ble bare delvis gjenoppbygd. I årene 1880 til 1890 hadde fabrikken en nedgang i aktiviteten.

### Rogers Locomotive Company

I 1893 pensjonerte Jacob Rogers seg og overlot styringen til Robert S. Hughes. Jacob Rogers beholdt imidlertid finansiell kontroll over firmaet - som skiftet navn til *Rogers Locomotive Company*. I 1895 økte etterspørselen noe, og nådde en topp i 1900 med 172 bygde lokomotiver. På tross av dette fortsatte Rogers å tape terreng til Baldwin. I 1899 døde Hughes, og Jacob Rogers tok over som president igjen, men bestemte seg for å legge ned fabrikken 1. desember 1900. Han døde i juli 1901, og produksjonsstansen ble bare av midlertidig art, for selskapet ble solgt til en gruppe investorer fra New York.

### Rogers Locomotive Works og Alco
Produksjonen startet opp igjen under navnet *Rogers Locomotive Works*, og i september 1901 rullet det atter en gang lokomotiver ut av fabrikken. De nye eierne hadde forbindelser til Louisville & Nashville Railroad og banken Norton & Co. Intensjonen var  å investere i fabrikken og utvide, men lite ble gjort på grunn av manglende kapital. Et annet problem var at fabrikken ikke hadde plass til å utvide produksjonslokalene. Driften var ikke særlig vellykket, og i 1905 tok Alco over kontrollen av selskapet, selv om Rogers først i 1909 formelt ble en del av konsernet. Produksjonen av lokomotiver fortsatte, men maskiner og utstyr var nedslitt og gammeldags etter mange år uten nevneverdige nyinvesteringer. I 1913 besluttet Alco å legge ned lokomotivproduksjonen hos Rogers, og etter dette ble fabrikklokalene brukt til lagerplass før de til slutt ble solgt omkring 1919.

## Rogers Locomotive Works i dag
I sentrum av Paterson på hjørnet av Spruce Street og Market Street lå den første fabrikksbygningen som ble reist i 1831. Denne ble revet og erstattet av en monteringshall og verksted i 1871. I 1982 ble *Thomas Rogers Building* (som bygningen heter) renovert, og er den eldste gjenværende bygning brukt av Rogers. Utvendig er den ikke mye forandret, men alt inventar og maskineri relatert til lokomotiv-produksjon er fjernet. Det er blant andre *Great Falls Historic Preservation and Development Corporation* og *Paterson Museum* som holder til i bygningen i dag. På baksiden (nordøst) står lokomotiv nr. 299 (kalt «Old No. 299») utstilt. Det ble bygd av Alco-Cooke i 1906 for USAs regjering og var et av 246 USA-bygde lokomotiver som ble brukt under byggingen av Panama-kanalen. Det ble returnert til Paterson i 1979.  
 
### Bevarte lokomotiver

Nedenfor er en kronologisk liste over bevarte lokomotiver bygd av Rogers før sammenslåingen med Alco i 1905.

## Tidslinje

* **1831:** Fabrikken ble grunnlagt
* **1832:** Firmaet Rogers, Ketchum & Grosvenor stiftet
* **1837:** Første lokomotiv overlevert
* **1841:** Første lokomotiv for eksport levert til Cuba
* **1847:** Lokomotiv nr. 100 overlevert
* **1852:** William S. Hudson ansatt som fabrikksjef
* **1856:** Thomas Rogers døde - firmaet omgjort til akseselskapet Rogers Locomotive & Machine Works
* **1861:** Lokomotiv nr. 1 000 overlevert
* **1864:** Myndighetene i nordstatene ble en stor kunde på grunn av borgerkrigen
* **1881:** Ny administrasjons- og fabrikksbygning ferdigstilt. 1&nbsp;800 ansatte.
* **1893:** Selskapets president Jacob Rogers pensjonerte seg - selskapet omdøpt Rogers Locomotive Company
* **1894:** Lokomotiv nr. 5 000 overlevert
* **1901:** Solgt til investorer og omdøpt Rogers Locomotive Works
* **1905:** Oppkjøpt av Alco
* **1913:** Fabrikken nedlagt

## Referanser


## Kilder
* Paterson Friends of the Great Falls: The Rogers Locomotive Works
*  Paterson Museum: Thomas Rogers (arkivert versjon fra 17. februar 2015 av originalen) Besøkt 2. desember 2017
* (GoogleBooks) J. Leander Bishop: A History of American Manufactorers from 1608 to 1860 (side 222) Besøkt 17. januar 2014
* Archive.org - Rogers Locomotive and Machine Works: Locomotives and Locomotive building in America (1886). Besøkt 18. januar 2014

## Eksterne lenker
* 
* Catskill Archives: The Evolution of the American Locomotive (1897) Besøkt 18. januar 2014