open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marija Sjarapova

**Marija Jurjevna Sjarapova** (født 1987) er en tidligere russisk profesjonell tennisspiller. Hun er én av seks kvinner som har vunnet alle fire Grand Slam-titlene i løpet av karrieren. Dette klarte hun 9. juni 2012 da hun endelig tok sin første singletittel på Roland-Garros (French Open).

Sjarapova var flaggbærer under åpningen av Sommer-OL i London i 2012.

## Bakgrunn
Sjarapovas foreldre kommer opprinnelig fra Homel i Den hviterussiske sovjetrepublikk (Belarus), men familien flyttet til Russland i 1986 etter Tsjernobylulykken. Sjarapova ble født den 19. april 1987 i Njagan i Sibir.

Hun er 188 cm høy.

## Tennis-karriere

### 2004
I 2004 ble Sjarapova den nest yngste kvinnelige Wimbledon-vinneren gjennom tidene (etter Martina Hingis) ved å slå tittelforsvareren Serena Williams i strake sett (6-1, 6-4). Hun ble samtidig den første russiske spilleren som vant Wimbledon-turneringen.

### 2006
I 2006 vant hun sin neste Grand Slam-turnering ved å slå Justine Henin-Hardenne i finalen i US Open.

### 2007
Hun tapte finalen i Australian Open i 2007 mot Serena Williams med 1-6, 2-6.

### 2008
I januar 2008 vant hun sin tredje Grand Slam-turnering, da hun vant Australian Open. Hun tapte ikke et eneste sett i turneringen og i finalen beseiret hun serbiske Ana Ivanović med 7-5, 6-3.

### 2011
I Wimbledon-turneringen 2011 kom hun igjen til finalen, men ble der slått av tsjekkeren Petra Kvitová.

### 2012
Vant sin første French Open-tittel på Roland-Garros-banene i Paris etter 6-3, 6-2 over italienske Sara Errani.

### 2014
Hun vant sin andre tittel på Roland-Garros-banene etter en seier mot Simona Halep.

## Doping
7. mars 2016 offentliggjorde Sjarapova at hun hadde testet positivt på stoffet meldonium. Stoffet ble satt på listen over forbudte stoffer av WADA 1. januar samme år, og hun hevdet at hun var uvitende om det siste tillegget til dopinglisten. Hun fikk i seg stoffet gjennom en medisin legen hadde gitt henne siden 2006 grunnet magnesiummangel, en familiehistorie med diabetes, og en uregelmessig EKG.

## OL-medaljer
* 2012  London -  Sølv i tennis, single damer  Russland
## Grand Slam-titler
*  **[[Wimbledon (tennis)|Wimbledon]]:**
** Single damer – 2004 (hun beseiret Serena Williams med 6-1, 6-4 i finalen)
*  **[[US Open (tennis)|US Open]]:**
** Single damer – 2006 (hun beseiret Justine Henin med 6-4, 6-4 i finalen)
*  **[[Australian Open]]:**
** Single damer – 2008 (hun beseiret Ana Ivanović med 7-5, 6-3 i finalen)
*  **[[French Open]]:**
** Single damer – 2012 (hun beseiret Sara Errani med 6-3, 6-2 i finalen)
** Single damer – 2014 (hun beseiret Simona Halep med 6-4, 6-7, 6-4 i finalen)

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Potsdam

**Potsdam** er hovedstaden i delstaten Brandenburg i Tyskland. Byen har  innbyggere. Byen grenser til Berlins  sørvestlige del og ligger i et elve- og innsjølandskap ved elven Havel.

Potsdam ble antagelig grunnlagt allerede i det 10. århundre og byen nevnes første gang i 993. Den forble en ubetydelig landsby inntil den ble valgt som residensby av kurfyrst Fredrik Vilhelm I i 1660, senere også for Preussens kongefamilie.

Byens mange slott ble i hovedsak bygget under Fredrik den store, med Sanssouci som det mest kjente. Selv om Berlin var den offisielle hovedstaden i Preussen, og senere i keiserdømmet Tyskland, residerte hoffet for det meste i Potsdam. Byen mistet imidlertid sin status som en annen hovedstad i 1918 da Tyskland ble republikk.

Potsdam var setet for Potsdamkonferansen mellom de allierte kort tid etter slutten av den andre verdenskrig. På slottet Cecilienhof møttes Josef Stalin, Winston Churchill (senere Clement Attlee) og Harry S. Truman for å diskutere hvordan det okkuperte Tyskland skulle forvaltes.

Museum FLUXUS+ i Schiffbauergasse er Potsdams første museum for moderne kunst.

Komponisten Arthur Ney ble født i Potsdam.

## Viktige bygninger
* Schloß Sanssouci, sommerresidens for den prøyssiske kongelige familie.
* Orangerieschloss, tidligere gjesteslott for kongelige.
* Pfaueninsel (bydel Berlin/Wannsee).
* Neues Palais, bygget i 1769, sommerresidens for den tyske keiserlige familien fra Wilhelm II.
* Charlottenhof, et slott bygget av Karl Friedrich Schinkel i 1826.
* Neuer Garten med to slott, Cecilienhof og Marmorpalais.
* Gamlebyen med Brandenburger Tor (1770, ikke å forveksle med det likelydende byggverket i Berlin). 
* Nikolaikirche (1850), 
* Potsdamer Stadtschloss (1662-69), rekonstruert og åpnet 2014 som sete for delstatsforsamlingen. 
* Altes Rathaus (1753).
* Bydelen Babelsberg med filmstudioer og Schloss Babelsberg.
* Alexandrowka på verdensarvlisten.

## Galleri

Fil:Potsdam - Schloss Sanssouci.jpg|Sanssoucislottet
Fil:Potsdam view from above.jpg|Templinsjøen sør for Potsdam med sentrum i nordøst
Fil:Glienicker Brücke2.JPG|Glienickebroen ble brukt som utvekslingssted for spioner da Tyskland var delt
Fil:Potsdam_St._Nikolaikirche_2005.jpg|St. Nikolaikirken
Fil:Potsdam - Französische Kirche - 2013.jpg|Den franske kirken


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Spansdalen

**Spansdalen** (nordsamisk: *Ruŋgu* eller *Ruŋgovuopmi*) er en dal i Lavangen kommune i Troms. Spansdalen er den største canyonen i Norge, og er ca. 8,5 kilometer lang, utgravd av Spansdalselva. I dalbunnen av canyonen ligger Sneveien (100 moh.) øverst, og nederst til under Holmen (30 moh.). Fjellet på nordsiden er Trosen ( moh.), og på sørsiden av dalen ligger Spanstind ( moh.) (Čohkka/Stuor(ra)čohkka/Ruŋggučohkka) med fossen Henrikkafossen (Heandrihkágorži). Fylkesvei 84 går nede i bunnen av dalen. (Ta av E6 på Fossbakken, etter 1 kilometer går fylkesvei 84 ned i dalen.)

I dag er det mest vanlig å bruke den korte formen av det samiske stedsnavnet. I nedre del av Spansdalen ligger bygda med samme navn (nordsamisk *Ruŋgu*). Navnet Ruŋgu betegner topografien på stedet.

De fleste av bygdas ca. 100 innbyggere (2009) er etterkommere etter svenske reindriftssamer som for ca. 200 år siden ble bofaste i det som hadde vært deres sommerbeiteland. Det er først i folketellingen av 1825 at de første bofaste samene kommer til syne i skriftlige kilder, men man kan regne med at de ble mer bofaste her fra slutten av 1700-tallet.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Luftforsvarets Hovedverksted Kjeller

**Luftforsvarets hovedverksted Kjeller** (**LHK**) var inntil 15. desember 2011 en avdeling i Forsvaret. Verkstedet drev med reparasjon og vedlikehold av blant annet fly, flymotorer, flyinstrumenter, aggregater, radarer og radio-, tele- og datautstyr for Forsvaret. Virksomheten var lokalisert på Kjeller flyplass utenfor Lillestrøm.

LHK ble lagt under FLOs divisjon Tungt vedlikehold 1. januar 2004. Den 15. desember 2011 ble LHK omdannet til et statsforetak med navnet Aerospace Industrial Maintenance Norway SF (AIM Norway). Verkstedet hadde omkring 400 ansatte ved omdanningen.
Finn Iunker

**Finn Iunker** (født **Finn Iunker Andersen** 27. mars 1969 i Oslo) er en norsk dramatiker og gjendikter.

Hans første skuespill, *The Answering Machine*, kom i 1994. Han har også skrevet stykkene *Ifigeneia* og *Dealing with Helen*. Iunker er en hyppig spilt dramatiker på europeiske scener, blant annet i Nederland.

Radioteatrets oppsetning av *Ifigeneia* fikk i 2006 sølv i radioprisen Prix Italia. I 2006 satte den norske teatergruppen Verk Produksjoner opp *Ifigeneia* på Black Box teater i Oslo. Denne oppsetningen vant Danse- og Teatersentrums scenekunstpris for 2007, og ble også nominert til Hedda-prisen. Vinteren 2008 satte Verk Produksjoner opp *The Answering Machine*, og høsten 2008 fulgte de opp med *Dealing with Helen*.

Iunker ble tildelt Ibsenprisen i 2006 sammen med Liv Heløe.

## Bibliografi
* *The Answering Machine* (1994)
* *Ventiler*, prosa (Kolon, 1995, ISBN 8205232091)
* *Tre skuespill*, dramatikk (Cappelen, 2004)
* *Fortellinger*, noveller (Cappelen, 2006)
* *Det skjendige drapet i Skippergata*, dramatikk (Cappelen Damm, 2007)
* *Arbeider for scenen*, skuespill, (1993–2015)
* *Fortellinger* (2015)
* *Stemmer fra Israel*, prosa (2017)
**Praksis*, essays (2019)

## Referanser


## Kilder
* Presentasjon av Finn Iunker i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

## Eksterne lenker
* Finn Iunker hos Kolon Forlag
* Biografi på Kulturnett
* Finn Iunker  hos Norske Dramatikeres Forbund
* Verk Produksjoner
*Digitaliserte bøker av Finn Iunker i Nasjonalbiblioteket
Lag

Et **lag** er en gruppe personer som opptrer samlet for å utføre en oppgave. Det kan være en arbeidsoppgave; for eksempel et prosjektlag i yrkes- eller studiesammenheng; en idrett eller en annen form for konkurranse. Laget kan ledes av en lagfører som også er dets tillitsmann.
Mannskap

**Mannskap** er betegnelsen på en arbeidsstyrke som under felles ledelse eller kommando skal løse et oppdrag eller gjennomføre konkrete oppgaver, som f.eks besetningen på sivile skip, båt og fly, ulike former for utposter som fyr, meteorologiske stasjoner. Ombord militære skip/enheter benevnes den menige delen som "mannskapet", og inngår derfor som en del av den kollektive betegnelsen besetning.   

På sivile skip regnes gjerne hele besetningen, unntatt skipsføreren, til mannskapet. I muntlig, maritim språkbruk er det imidlertid vanlig å ikke regne noen av offiserene til mannskapet. På seilskip i tradisjonell sammenheng, refererte mannskap til de sjøfolkene som hadde kvarter "foran masten". 

I artistisk sammenheng kan et mannskap bli betegnet med det engelske ordet *crew*, for eksempel vil et *band crew* utføre det manuelle arbeidet knyttet til å gjennomføre en konsert med et band.

## Referanser


## Se også
* Besetning
* Bestmann
* Dekksoffiser
* Kaptein
* Navigatør
* Salongservitør
* Hyre
Opium

**Opium** er lufttørket saft fra umodne frøkapsler fra opiumsvalmuen (*Papaver somniferum* L. eller synonymet *paeoniflorum*). For å utvinne opium skrapes frøkapslene med en skarp kniv eller liknende, slik at saften i kapslene siver ut. I løpet av noen timer størkner denne saften og blir brun eller sort. Dette kalles råopium.

Opium inneholder mange forskjellige alkaloider, bl.a. morfin, kodein, tebain og papaverin. Medikamenter basert på morfinlignende opiumsalkaloider kalles opiater, en undergruppe av opioidene som er forbindelser med morfinlignende effekt. Opium blir omsatt både i det legale og illegale marked, og er opphav til en rekke legemidler.

Opium kan bli foredlet til heroin. Tommelfingerregelen er at ti kilo opium blir til én kilo heroin.

## Afghansk opium
Afghanistan står for dyrkingen av 92 prosent av  opiumsvalmuene i verden. Det skjedde en fordobling av opiumsproduksjonen i republikken fra 2005 til 2007 til  tonn.

## Se også
* Opiat – Opioid
* Morfin – heroin
* Psykoaktivt stoff
* Røyking
* Opiumsvalmue
* Opiumkrigene

## Litteratur

* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Kodein

**Kodein** er et legemiddel som virker smertelindrende og hostedempende. Kodein utvinnes fra opiumsvalmuen eller syntetiseres fra tebain. Kodein finnes i en rekke medisiner, som smertestillende tabletter (for eksempel *[[Paralgin forte]]*) samt Kodein 25 mg uten Paracet, og hostesafter. Det finnes to kodein typer, kodeinfosfathemhydrat og kodeinfosfatsequihydrat.

## Farmakokinetikk
Som smertestillende er kodein et såkalt *prodrug*, det vil si at det omdannes i kroppen til det aktive stoffet morfin. Siden bare omtrent 10&nbsp;% av kodeinet blir omdannet regnes det som svakere enn morfin, og har også mindre fare for avhengighetsutvikling.

Teorietisk må kodein administreres i en dose på 200&nbsp;mg peroralt for å oppnå en tilsvarende smertestillende effekt som 30&nbsp;mg morfin peroralt, men ingen preparater i salg har høyere kodeininnhold enn 60&nbsp;mg per dose. Den smertestillende effekten øker ikke proporsjonalt med dosen, og ved omtrent 450&nbsp;mg over 24 timer flater effekten ut.

Omdanningen av kodein til morfin skjer i leveren, og katalyseres av cytokrom P450-enzymet CYP2D6. Omtrent 6&ndash;10&nbsp;% av befolkningen har ikke velfungerende CYP2D6, og hos disse har kodein liten smertestillende effekt, mens bivirkningene i stor grad er de samme. Enkelte legemidler er CYP2D6-inhibitorer, og reduserer eller eliminerer effekten av kodein. De mest vanlige av disse er selektive serotoninreopptakshemmere som fluoksetin (*Fontex*) og citalopram (*Cipramil*).

## Misbruk
Kodein regnes som svakere enn morfin, og mindre avhengighetsdannende. Kulturelle referanser til misbruk av kodein finnes imidlertid blant annet i sangen «Waiting Around to Die» av Townes Van Zandt, «Righteous» av Juice WRLD og «Codeine Dreaming» av Kodak Black.

## Se også
*Psykoaktivt stoff

## Litteratur

* 
* 
* 
* 
*
Fartøy

**Fartøy** er egentlig en betegnelse på et transportmiddel som går til vanns, et skip eller en større båt som er egnet for bruk i rom sjø. Sjøveisreglene definerer fartøy som «enhver farkost, innbefattet farkoster uten deplasement, sjøfly og WIG-fartøy, som brukes eller kan brukes som transportmiddel på vannet». Den egentlige betydningen av begrepet er «redskap til å fare/reise med».

Avgrensningen mellom fartøy og *farkost* er noe uklar, men sistnevnte innbefatter også mindre båter og skip.

I utvidet betydning omfatter fartøy i dag også luft''fartøy'' og rom''fartøy''.

## Se også
* Kjøretøy – tilsvarende transportmiddel på land

## Eksterne lenker
* 
* Norsk Forening for Elektro og Automatisering (NFEA) arrangerer «Avanserte fartøyer» om digitalisering, autonomi og teknologiløsninger
Calisota

**Calisota** er en fiktiv stat i USA, skapt av tegneserieskaperen Carl Barks. Den mest kjente byen er Andeby (Duckburg) som også er statens hovedstad og største by. Andre byer som antas å ligge i Calisota er Gåseby, Høneby, Kalkunby og Fasanby.

Det antas at Calisota ville ha ligget nord i det virkelige California. Navnet Calisota kommer fra California og Minnesota.
Roing

**Roing** er å drive en båt fram med årer som blir lagt på relingen. Rosport er kapproing med lange og slanke spesialbåter. Roerne sitter med ryggen mot seilretningen.

## Roing i bruksbåt

Roing har vært brukt som fremdrift av åpne båter i Norden i minst tusen år, antakelig atskillig lenger. Før de små motorene ble vanlige i båter, hadde man kun årer og seil å hjelpe seg med, og ofte var vinden for svak eller hadde gal retning til å seile.  Til hjemmebruk på småturer var det dessuten ofte upraktisk å styre med rigg for å seile litt, og mange av de hjemme var dessuten nokså urutinerte seilere.

Det finnes mange former for roing i bruksbåt, i Trøndelag snakker man om fire ulike: 
#Andøving, andøvsror: ved hjelp av årene holde båten på samme sted og i samme retning.
#Småror: dra forsiktig i årene stort sett bare med armene; båten beveger seg nokså langsomt fremover.
#Stort eller fullt ror: man legge seg godt fremover og bakover i hvert rotak, og får slik brukt både bein- og ryggmuskler i roingen; båten går ganske fort.
#Havror: man legger seg alt man kan fremover og bakover i hvert åretak, og drar sterkt i årene; mellom hvert tak tar man en god pause, flere sekunder, og får slik både hvile litt og se an bølgene så man kan ro når årene er lett å sette i vannet.  

Det er uenighet i miljøet for bruksbåter om man alltid skal ta pause mellom rotakene; tilhengerne peker på at så får man en liten hvil; motstanderne hevder at det kan da ikke være forskjell på gange og roing – og når man går, beveger man jo bena hele tiden, og greier seg med den variasjonen som blir med at hvert skritt består av ulike bevegelser utført av ulike muskler, akkurat som ved roing.

Når man ror båten med akterenden først heter det skåting (eller hamling).

Man kan også få fremdrift på en pram eller mindre båt med kun en åre i akterenden av båten, denne metoden kalles "vrikke" (eller vreke, vigge).

## Roing som idrett

Roing er en idrett der det gjelder å bevege seg fremover raskest mulig i en båt ved hjelp av to eller flere årer. Fédération Internationale des Sociétes d'Aviron (FISA) er det Internasjonale roforbundet som er det styrende organet for internasjonal roing.

Moderne kapproing stammer fra England. De berømte roregattaene på Themsen mellom universitetslag fra Cambridge og Oxford skriver seg helt tilbake til 1829.

## Se også
* robåt
* dobbeltsculler
* singlesculler
* toer uten styrmann
* firer uten styrmann
* dobbeltfirer
* åtter
* superkomp
* NTNUI Roing

## Eksterne lenker
*
EDB (andre betydninger)

Navnet eller begrepet **EDB** har flere betydninger:
* Forkortelse for *elektronisk databehandling*. nå kalt informasjons- og kommunikasjonsteknologi
* EDB Business Partner, tidligere norsk IT-konsern
* EDB Ergogroup, fusjonert selskap bestående av EDB Business Partner og Ergogroup, nå TietoEVRY
* Economic Development Board
Mail (Mac)

**Mail** er programmet for å sende, lagre, motta og organisere e-post i Mac OS X. Programmet ble opprinnelig utviklet av NeXT med navn NeXTMail som en del av Next sitt operativsystem. Etter at Apple kjøpte opp Next ble programmet videreutviklet til Mac OX X sin Mail. Mail bruker SMTP, POP3 og IMAP protokollene. Programmet støtter MobileMe og Exchange via IMAP protokollen. Både iPhone og iPod touch har en versjon av Apple sin Mail.

«Mail» er også mye brukt i norsk som synonym for e-post.

## Funksjoner
*støtte for kryptering av meldinger ved hjelp av S/MIME
*støtte for digitale signaturer ved hjelp av S/MIME
*sortering av relaterte meldinger i «tråder»
*avansert filter for å filtrere bort uønsket e-post
*tett integrasjon med Safari og Ardresseboken
*støtte for Exchange e-postkontoer
*Spotlight-søk

## Versjoner
### Versjon 1
Versjon 1 av Mail fulgte med alle versjoner av  Mac OS X til og med Mac OS X v10.3. Det var tett integrrt med andre Apple-programmer, blant annet Adressebok, Kalender (som da het iCal), iChat osv.. Noen av funksjonene:
*regler for e-postbokser (filtrering av e-post søppel)
* flere e-post kontoer

### Versjon 2
Versjon 2 to ble introdusert sammen med Mac OS X v10.4 "Tiger" 29. april 2005. Fra og med denne versjonen blir E-post meldingene lagret i et lukket format kontrollert av Apple med en enkelt melding pr. fil. Hver fil har filendelsen .emlx. Meldingen er organisert slik for å gjøre det mulig å indeksere ved hjelp av  Spotlight.

Noen av de nye egenskapene i versjon 2 er:
*"Smarte e-postbokser" som bruker Spotlight teknologi til å sortere e-post i mapper.
* Mulighet for å merke meldinger med lav, normal eller høy prioritet og bruke denne prioriteringen i  regler for å behandle e-post og smarte e-post bokser. 
*Verktøy for å forandre størrelsen på fotografier før de blir sendt (for å unngå for store e-post vedlegg).
*Mulighet for å vise e-post bilder som en fullskjerms lysbilde framvisning.
*Foreldre kontroll som gjør det mulig å bestemme hvem som får lov å sende e-post til barn.
*Mulighet for å lage meldinger i HTML format.

### Versjon 3
Versjon 3 ble introdusert med Mac OS X v10.5 Leopard med noen nye funksjoner:
* 30 personlige maler  tilpasset bruk i HTML slik at også PC brukere kan lese e-posten.
*Notater og oppgavelister som kan synkroniseres med iCal 
*Innebygd RSS-leser.

## Eksterne lenker
*
Intelligens

**Intelligens** er den mentale evnen til å forstå sammenhenger. Til intelligensen regnes vanligvis evnen til å lære, å resonnere, å planlegge, å løse problemer, å tenkte kritisk og abstrakt, samt til å forstå ideer, språk og kompliserte årsakssammenhenger.

## Arvelighet
Det antas at 40 til 60% av intelligensen er arvet, mens resten avhenger av omgivelsene. Forskere ved University of Washington tror at barn arver intelligensen først og fremst fra moren. Man tror også at amming øker barnets intelligens.

## Intelligens og utvikling
Intelligens er ikke statisk, noe som er en av grunnene til at mennesker kan få nedsatt kognitiv funksjonsevne (et ofte brukt begrep brukt i psykiatrien) på grunn av blant annet traumer. Nedsatt funksjonsevne skyldes ofte at «støyet» en har opplevd opptar underbevisstheten og gir betydelig grad av tap av fokus, nøyaktighet, vilje til å tenke dype tanker og tidslengden en klarer å tenke på et problem.

Studier gjort av de amerikanske universitetene Havard, MIT og Yale har vist at meditasjon øker hjernemassen i voksen alder. Det er derfor slik at hjernen vokser hele livet, og følgelig intelligensen.

Basert på studier av elefanter (som har noe liknende hjernestruktur som mennesker) har det vist seg at størrelsen på hjernen kan være avhengig av hvorvidt en har opplevd traumer tidligere i livet. Dette bidrar til å underbygge påstanden om at utviklingen av hjernen blir sterkt påvirket av stressfaktorer, og følgelig at utviklingen av ens intelligens kan påvirkes av normene som er i et samfunn da normene er med på å sette grense for mengde stressfaktorer i et samfunn.

## Intelligens og selvkontroll
Intelligens er ifølge studier gjort av UIT mindre viktig enn selvkontroll (at man tenker før en sier/gjør noe) hva angår om en vil oppnå suksess eller ikke suksess i livet.

## Intelligenskvotient (IQ)
For å få en målbar verdi på intelligens forsøker man i blant å måle intelligens med ''intelligenskvotient'' (engelsk «*Intelligence Quotient (IQ)*»). Den samme person kan oppnå forskjellige resultater med forskjellige tester.

Måltallet for klinisk intelligens er IQ og oppgis som et tall som relaterer seg til en normalfordelingskurve i befolkningen. Forventningsverdien (middeltallet) er lik 100 IQ. En av de vanlige normalfordelings-modellene i dag er normalfordelingskurve med standardavvik = 15 poeng. Normal IQ regnes i disse fra 85 poeng til 115 poeng. Under 85 poeng regnes som lavt, og over 115 poeng regnes som høyt.

## Foreninger
Det finnes flere foreninger som samler mennesker av spesielt høy IQ. Av disse er Mensa mest kjent, og foreningen tar opp medlemmer som kan vise til to hele standardavvik over normal eller til over 131 IQ-poeng.

## Intelligens og «intelligence»
På engelsk brukes ordet «intelligence» både om intelligens som beskrevet i denne artikkelen, og om *etterretning* som i militær etterretning, samt om *innsikt* som i virksomhetsetterretning («business intelligence»). I nøyaktig norsk er det ikke riktig å bruke ordet «intelligens» om etterretning.

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Åre

**Åre** kan referere til:

* Åre (redskap) som brukes til roing eller padling
** Padleåre
* Åre (ildsted), åpent, innomhus

* Steder:
** Åre kommune i Sverige
*** Åre (tettsted) i Åre kommune
** Åre Östersund lufthavn
** Årefjorden, fjordarm i ytre Oslofjord

* Transportkanaler:
** Blodåre
** Lymfeåre
** Transportåre
** Vannåre

* Åre (geologi):
** Diamantåre
** Gullåre
** Kobberåre
** Sølvåre
* Musikk:
** Åre (album)

## Se også
* Årehinne (pekerside)
Telegrafist

**En telegrafist** er en person som er utdannet i telegrafi samt bl.a. bruk og vedlikehold av radiosendere og radiomottakere.

## Historie
Telegrafien har sin opprinnelse på landlinjer, men har de siste 100 år stort sett vært brukt i trådløst samband.
Sjømannsskolen i Oslo opprettet en egen linje for utdanning av skipsradiotelegrafister i 1917. Jernbaneskolen har også utdannet egne telegrafister. Norsk Radiotelegrafist Forening gikk i 1936 inn i LO og Norsk Sjømannsforbund med 316 telegrafister som medlemmer. Alle skipsradiotelegrafister ble i 1947 igjen radiooffiserer, slik de hadde vært det i radiotelegrafiens barndom. Yrket som radiooffiser til sjøs hadde sin gullalder fra ca. 1940 til ca. 1980. Den sivile utdanningen av telegrafister i Norge opphørte omkring 1990.

## Utdanning

Telegrafistutdanningen foregikk på radioskoler og var i Norge på 1980-tallet en studieretning i fiskeri- og sjøfartsfag med ett-årig studium for elever med gymnas og ellers to-årig.

## Distinksjoner

En telegrafist kaltes ofte «gnist» etter bransjeemblemet på uniformsermet og epaulettene som var en gnist med tre lyn mot venstre og tre mot høyre.
Radiotelegrafister i handelsflåten startet med en stripe. For hvert 5. års tjeneste i stillingen fikk de en stripe mer inntil de hadde maksimalt tre striper. Noen rederier hadde andre, avvikende regler.

## Kjente norske telegrafister
* Motstandsmann og museumsdirektør Knut Haugland.
* Tidligere statsråd Kåre Kristiansen.
* Generalkonsul, forretningsmann og Venstre-politiker Leon Bodd.
* Tidligere stortingsrepresentant og riksrevisor Petter Furberg.
* Første formann i Norsk Radiotelegrafist Forening, Ragnar Gade Sørensen.
* Skipsradiotelegrafist Johan Arthur Johansen på MT «Alcides» som ble torpedert av en japansk ubåt i Det indiske hav den 23. juli 1943.
* Odd Børretzen var telegrafist da han arbeidet til sjøs.
* Høyre-politiker Johanna Thoren.
* Motstandsmann Torstein Raaby.

## Se også
* Kystradiostasjon

## Litteratur
* Hauge, Eiliv Odde: «Lykkelige Mosdale». Sagaen om et skip. 297 s. ill. med fotos; J.W. Eides forlag, 1954.
* Solstad, Gudmund: Telegrafisten 1855 – 2005. Eget forlag, Fosnavåg, 2005. 
* Korbøl, Gerd: Kvinne til sjøs 1959-1968, ISBN 9788281121089, 2008.

## Eksterne lenker
* Radio Offiserer til sjøs
* Trym kaller Venus
Kypriotisk pund

**Kypriotiske pund** var valutaen på Kypros fra 1879 til 2008. 1 kypriotisk pund = 100 cent. Valutakoden er CYP.

I den nordlige tyrkiske delen av Kypros brukes valutaen tyrkiske lire.

Kypriotiske pund ble erstattet av euro den 1. januar 2008, i forholdet 0,585274 kypriotiske pund = €1.

## Eksterne lenker
* 
*
Egyptisk pund

**Egyptiske pund** er valutaen i Egypt. 1 egyptisk pund = 100 piastre. Valutakoden er EGP. Vanligste valører er 25 piastre, 50 piastre, 1, 5, 10, 20, 50 og 100 pund. Alt i sedler.

## Eksterne lenker
* Historisk og aktuell sedler av Egypt (på tysk) (på engelsk)
Sitron

**Sitron** (*Citrus limon*) er den sureste av sitrusfruktene. Den er gul og eggeformet, og har et strukturert skall.

## Opprinnelse

Sitronen stammer fra Nord-India og har vært dyrket i både Lilleasia og Kina i flere tusen år. Sitron er en sitrusfrukt og tilhører rutefamilien.

I dag dyrkes sitroner i stor grad i landene rundt Middelhavet og i California. Sitrontreet blir 3–6 meter høyt, har kraftige torner, men store blomster med hvite kronblader, som er lyserøde på utsiden. Treet blomstrer året rundt og står derfor både med blomster og modne frukter på én gang. 

Fruktene er gule og eggeformede med et tykt, læraktig skall og et lysegult fruktkjøtt med en meget syrlig smak, som egner seg godt til matlaging, det utvinnes sitronsyre fra frukten som brukes i mat. Skall av én art er egnet til sukat.

## Produksjon

India er verdens største produsent av sitroner/lime (16&nbsp;%), etterfulgt av Mexico (14,5&nbsp;%) og Argentina (10&nbsp;%).

## Sitronen i dagliglivet

### Bruksområde
På grunn av det høye innholdet av sitronsyre er det få som orker å spise sitronen naturell, men den er hyppig brukt som smakstilsetning i en stor variasjon av ulike retter. Sitron kan skjæres i skiver, båter og biter, eller skrelles. Du kan også presse sitronsaften, eller raspe skallet.Fruktsaften gir syrlighet til maten, mens skallet gir en kraftig sitronaroma og bitter smak. 

Hvis man presser litt sitronjuice over dampede grønnsaker, beholder de den friske fargen lengre og fremheve smaken. Sitron forhindrer at rå frukt og grønt blir brune i fargen etter oppkutting, slik som på for eksempel epler og avokado. 

### Oppbevaring

Sitronen har lang holdbarhetstid og oppbevares best ved 8–12 ºC, men trenger ikke å oppbevares i kjøleskap.

Sitron er tilgjengelig hele året. Den skal ha klart gult skall. Skallet kan være tynt med svak struktur eller tykt med mer kraftig struktur. Velg sitroner som har tynt skall og som er relativt tunge i forhold til størrelsen, de har mest fruktjuice.

### Næringsinnhold
Sitronen inneholder mye C-vitamin og den kraftige antioksidanten limonin.

### Medisinske egenskaper
Sitron har blitt brukt i medisiner i årtusener. Den er sterkt bakteriedrepende.

Sitron brukes blant annet til behandling av munnsår.

### Buddhisme
Sitronen er, ved siden av fersken og granateple, én av de tre hellige frukter, ifølge buddhismen. Den har trolig fått denne statusen pga. dens medisinske bruksområder.

## Se også
*Lime

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pund

**Pund** kan referere til:

## Valuta
* Britisk pund, pund sterling, Storbritannia
* Egyptisk pund, Egypt
* Falklandspund, Falklandsøyene
* Gibraltarsk pund, Gibraltar
* Guernsey-pund, Guernsey
* Jersey-pund, Jersey
* Kypriotisk pund, Kypros
* Libanesisk pund, Libanon
* Sankthelensk pund, St. Helena
* Sudansk pund, Sudan
* Syrisk pund, Syria

## Masse
* Libra (også kalt «romersk pund» og «romerpund»), Romerriket
* Prøyssisk pund, lik 468 gram
* Pund (masseenhet), lik 454 gram
* Skålpund, Skandinavia

## Pundtegn
Pundtegnet (**£**) benyttes for å angi beløp i valutaen britisk pund. Tegnet brukes eller har vært brukt for andre valutaer som gibraltarsk pund. ₤, kalt lira, ble benyttet som symbol for italiensk lira før euroen ble innført.

## Telefontaster
I amerikansk- og kanadisk engelsk omtales symbolet # som «pound sign» og tasten med dette tegnet på telefoner kalles gjerne «pound key».
Syrisk pund

**Syriske pund** er valutaen i Syria. Valutakoden er SYP.

Den norske 20-kronermynten og den syriske 10-poundmynten er så like i vekt og fasong, at maskiner ikke klarer å se forskjell på dem. I 2005 ble en mann dømt til 30 dagers fengsel for å ha brukt syriske 10ere (om lag 1,07 NOK) i en spilleautomat.

## Referanser
Bahamansk dollar

**Bahamansk dollar** er valutaen på Bahamas. Valutakoden er BSD. 

Den bahamanske dollaren har en fast vekslingskurs opp i mot amerikansk dollar, slik at 1 bahamansk dollar = 1 amerikansk dollar.

## Referanser
Australsk dollar

**Australsk dollar** er valutaen i Australia. Valutakoden er AUD. En dollar deles opp i 100 cent. Australia var i 1988 det første landet til å innføre polymersedler, og i dag er alle australske sedler laget av polymer.

Verdien til australsk dollar er i en viss grad korrelert med utviklingen til råvarepriser, da Australia er en stor eksportør. 

Australsk dollar benyttes også i disse statene:
* Kiribati
* Nauru
* Tuvalu (som har en egen valuta, tuvalsk dollar)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Sedler fra Australia (på tysk) (på engelsk)
Dansk krone

**Danske kroner** (forkortes **kr** eller **DKK**) er valutaen i Danmark. Én dansk krone deles i hundre øre. ISO 4217-koden for valutaen er *DKK*, men det er vanligere å referere til valutaen med forkortelsen *kr* eller bare symbolet «,–» (komma og tankestrek). Verdien av danske kroner holdes stabil mot den europeiske fellesvalutaen euro gjennom den europeiske vekslingsmekanismen (ERM II).

«Krone» er også navnet på myntenhetene i flere nordiske land, blant annet i Norge, Sverige (*«krona»*) og Island (*«króna»*).

## Historie
Kroner og ører ble innført ved en lov av 1873 og tatt i bruk 1. januar 1875. De avløste rigsbankdaleren, og én daler ble da verdsatt til to kroner, én mark til 33 1/3 øre og én skilling til to øre. 

Samtidig ble den skandinaviske myntunion innført, en union som bestod frem til første verdenskrig.

## Dagens mynter og sedler
### Mynter
Danske gyldige mynter finnes i følgende valører: 50-øre, 1 kr, 2 kr, 5 kr, 10 kr, 20 kr.

Til spesielle anledninger er det utstedt gyldige mynter i andre valører, som 50 kr, 100 kr, 200 kr, 500 kr og 1000 kr.

Utover de gyldige finnes det som samleobjekt for myntsamlere mynter i følgende valører: 1 øre, 2 øre, 5 øre, 10 øre, 25-øre og ½ kr.

### Sedler
Danske gyldige pengesedler finnes i følgende valører: 50 kr, 100 kr, 200 kr, 500 kr, 1000 kr.

Utover de gyldige finnes det som samleobjekt for myntsamlere sedler i følgende valører: 1 kr, 5 kr, 10 kr, 20 kr.

## Referanser
Islandsk krone

**Islandske kroner** (*Isl.* króna, *fl.* krónur) er valutaen på Island som ble innført i 1885. 1 islandsk krone deles i 100 aurar (øre). ISO 4217-koden for valutaen er *ISK*.

1 norsk krone tilsvarer rundt 12,50 islandske kroner, mens 1 islandsk krone tilsvarer rundt 0,08 norske kroner (per november 2025)

## Dagens mynter og sedler
### Mynter
Mynter finnes i størrelsene: 100 kr, 50 kr, 10 kr, 5 kr og 1 kr. 

### Sedler
Pengesedler finnes i størrelsene: 10 000 kr, 5 000 kr, 2 000 kr, 1 000 kr og 500 kr.

## Eksterne lenker
* Skann av islandske sedler
Koruna

**Koruna** kan vise til

*Tsjekkisk koruna, valutaen benyttes i Tsjekkia
*Slovakisk koruna, valuaten benyttes i Slovakia
*Tsjekkoslovakisk koruna, valutaen som ble brukt i det tidligere Tsjekkoslovakia
Estlandsk krone

**Estlandsk krone** (estisk: **kroon** flert. *kroonid*) var valutaen i Estland. 1 kroon var inndelt i 100 sent. Valutakoden var EEK. 

Estlandske kroner ble første gang innført i 1928, da den tok over som myntenhet etter estlandske mark (innført 1921). Da Estland ble innlemmet i Sovjetunionen ble estlandske kroner avskaffet til fordel for sovjetiske rubler. I juni 1992 ble rublene avskaffet og den estlandske kronen gjeninnført. Kroon ble bundet til tyske mark den 20. juni 1992, og deretter til euro den 1. januar 1999. Den 28. juni 2004 ble kursen satt til 1 euro = 15,64660 estlandske kroner. 

Estlandske kroner ble erstattet av euro 1. januar 2011.

## Referanser
597

## Begivenheter
*Augustin av Canterbury kom til Kent i dagens England som misjonær

## Dødsfall
*9. juni – Columba av Iona, munk og helgen
595

## Begivenheter
* Sannsynlig tidspunkt for Muhammeds ekteskap med Khadijah.
* Teodebert II blir konge av Burgund

## Fødsler
* Sa`d ibn Abi Waqqas, muslimsk militær leder

## Dødsfall
* Childebert II, konge av Austrasia og Burgund
590

## Begivenheter
* Agiluf, hertugen i Torino, blir langobardenes konge.
* Khosrau II Parvez blir konge i Persia

## Dødsfall
* Authari, langobardenes konge i Nord-Italia
* Hormizd IV, konge i Persia
589

## Begivenheter
* Langobardenes kong Authari gifter seg med Theodelinda.
* De iberiske vestgoterne konverterer fra arianisme til katolisisme.
587

## Begivenheter
* Guntram, konge av Burgund, adopterer og gjør til sin arving Childebert II, konge i Austrasia.

## Fødsler
* Teoderik II, konge av Burgund og Austrasia

## Dødsfall
586

## Begivenheter
* Reccared I blir vestgoternes konge

## Fødsler
* Teodebert II, konge av Austrasia

## Dødsfall
* 21. april – Liuvigild, vestgoternes konge
584

## Begivenheter
* Authari blir valgt til langobardenes konge i Italia.
* Hermenegilds opprør mot sin far, vestgoternes kong Liuvigild (584–585).
* Liuvigild beseirer suevienes kongedømme Galicia.
* Klotar II blir konge av Neustria da han ble født, hans far Chilperik I døde noe tidligere.
* Guntram erobrer Tours og Poitiers fra Childebert II

## Fødsler
* Klotar II, konge i Neustria (584–629) og frankernes enekonge (613–629)

## Dødsfall
* September – Chilperik I, konge av Neustria
582

## Begivenheter
* 13. august - Maurikios blir keiser i Østromerriket

## Fødsler
* 13. august – Arnulf av Metz, frankisk adelsmann og biskop

## Dødsfall
* 14. august - Tiberius II, østromersk keiser 578-582
578

## Begivenheter
* Tiberius II blir keiser i Østromerriket

## Dødsfall
* 5. oktober - Justinus II, østromersk keiser 565 - 574
577

## Begivenheter
*Guntram adopterer Childebert II som sin sønn og arving etter at hans to siste barn, Klotar og Clodomer, dør av dysenteri.
575

## Begivenheter
* Childebert II blir konge i Austrasia
* 2. juni – Pave Benedikt I blir innsatt som pave
* Tiāntáiskolen blir grunnlagt i Kina

## Dødsfall
*Sigibert I, konge av Austrasia
574

## Begivenheter
* 7. desember &ndash; Tiberius II utnevnes av Justinus II som sin etterfølger som keiser av det østromerske riket. Tiberius og Justinius' kone, keiserinne Aelia Sophia, hadde vært regenter i hans sted siden tidligere på året pga. Justinius' sinnssykdom.

;Dato ukjent
* Aedan av Dalriada etterfølger Conall I som konge av Dalriada.
* Biskopen av Augsburg oppgir sitt bispedømme i Augsburg, trolig en *Marcianus* (senere biskop av Säben). 

## Fødsler
* 7. februar &ndash; Shōtoku Taishi (d. 622), en japansk prins.
;Dato ukjent
* Uthman ibn Affan (d. 656), ansett av sunnimuslimer som den tredje av de fire rettledede kalifer i islam, regjerte fra 644 til 656.

## Dødsfall
* 13. juli &ndash; Johannes III, romersk-katolsk pave siden 17. juli 561.
;Dato ukjent
* Cleph, konge over langobardene fra 572 til sin død.
;Omtrentlig dødsår
* Conall I av Dalriada, konge av Dalriada siden ca. 558.
573

## Begivenheter
* Sigibert I tar kontroll over Poitiers og Touraine

## Dødsfall
*Liuva I, vestgoterne konge (muligens i 572)
*Narses, østromersk general
572

## Begivenheter
*Pavia i Italia blir langobardenes hovedstad etter at den blir erobret etter en tre år lang beleiring.
570

## Fødsler
* Sannsynlig tidspunkt for Profeten Muhammeds fødsel.
* Ammar ibn Yasir, en av Profeten Muhammeds mest kjente følgesvenner
* Childebert II, konge av Austrasia
569

## Begivenheter
*Langobardene erobrer Cividale del Friuli, Vicenza, Verona, Brescia og Milano i Nord-Italia.
568

## Begivenheter
*Kong Alboin leder langobardene over De julianske alpene for å invadere det nordlige Italia.
*Liuva I og Liuvigild deler styret over vestgoterne som konger
567

## Begivenheter
* Sigibert I gifter seg med Brunhilda, den vestgotiske kong Atanagilds datter
* Charibert Is kongedømme deles mellom Guntram, Sigibert I og Chilperic I

## Dødsfall
*Atanagild, vestgoternes konge
*Charibert I, frankernes konge i Paris
Barbadisk dollar

**Barbadisk dollar** er valutaen i Barbados. Valutakoden er BBD. Valutaen ble innført i 1935. Den forvaltes av Central Bank of Barbados.

Barbadisk dollar har en fast vekslingskurs opp i mot amerikansk dollar slik at 2 barbadisk dollar = 1 amerikansk dollar. Denne kursen ble vedtatt 5. juli 1975. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Sedler fra Barbados (på tysk) (på engelsk) (på fransk)
565

## Dødsfall
* 14. november - Justinian I den store (f. 483), østromersk keiser (527-565)
* Mars - Belisarius (f. 505), østromersk general i keiser Justinian I den stores regjeringstid.
561

## Begivenheter
*Frankernes kong Klotar I dør og hans rike blir delt mellom hans fire sønner: Chilperik I i Soissons, Guntram i Orléans, Sigibert I i Reims og Charibert I i Paris.

## Dødsfall
* Klotar I, frankernes konge
558

## Begivenheter
*Childebert I, konge i Paris, dør og Klotar I blir frankernes enekonge.

## Dødsfall
* Childebert I, konge i Paris
556

## Begivenheter
* Pelagius I ble pave av Den katolske kirke.
* Cynric av Wessex og hans sønn Ceawlin seiret i slaget ved Beranburh.

## Dødsfall
* Helier, asketisk eremitt, katolsk helgen, Jerseys skytshelgen.
555

## Begivenheter
*Merovingerkongen Klotar I legger Reims til sitt kongedømme

## Fødsler
* Khadija bint Khuwaylid, profeten Muhammeds første kone

## Dødsfall
* Teodebald I, merovingernes konge i Reims
554

## Begivenheter
*Vestgoterne mister kontrollen over Granada og Hispania Baetica
*Atanagild blir vestgoternes konge etter at han dreper Agila nær Sevilla

## Dødsfall
*Agila, vestgoternes konge
552

## Begivenheter
*Juli – Narses beseirer Totila i slaget ved Taginae.

## Dødsfall
*Juli – Totila, østgoternes konge
551

## Begivenheter
*Jordanes skriver *[[Getica]]*, et sammendrag av et tapt tolvbinds historieverk om goterne av Cassiodorus
*Justinian I sender en bysantinsk styrke fra Gallia for å ta de sørlige delene av Hispania
548

## Begivenheter
*Teudigisel blir vestgoternes konge
*Teodebald I blir merovingernes konge i Reims

## Dødsfall
*Teudis, vestgoternes konge
*Teodebert I, konge i Austrasia
*Parthemius, rikshovmester i Austrasia
543

## Begivenheter
*«Den justinianske pesten» (byllepest) rammer Roma og Marseille, og gjennom Gallia helt opp til elven Mosel ved Trier.

## Fødsler
*Brunhilda, dronning i Austrasia

## Dødsfall
542

## Begivenheter
*Bysantinerne beleirer Ceuta.
*«Den justinianske pesten» (byllepesten) rammer Alexandria, Antiokia, Konstantinopel og kysten av Spania.
541

## Begivenheter
*Totila blir valgt til østgoternes konge.
*Frankerne trenger inn i Hispania, men slås tilbake av vestgoterne.
*Det første kjente utbruddet av Den justinianske pesten (byllepest) skjedde i Etiopia og nådde Konstantinopel samme år.

## Dødsfall
* Ildibad, østgoternes konge
* Erarik, østgoternes konge
540

## Begivenheter
* Belisarius erobrer østgoternes hovedstad Ravenna.
* Ildibad blir østgoternes konge.
* Waltari blir konge i Det langobardiske kongerike etter sin far Wacho
* Treveksten stopper opp dette året (først oppdaget på myrbevarte trær på Irland). En teori er at jorden blir rammet av en meteor eller komet som medfører et betydelig temperaturfall. Den andre sannsynlige muligheten med store vulkanutbrudd støttes ikke av forhøyet konsentrasjon av svoveldioksid fra iskjerneprøver.

## Dødsfall
* Wacho, konge i Det langobardiske kongerike
* Witiges, østgoternes konge
539

## Begivenheter
* Waltari blir langobardenes konge

## Fødsler
* Chilperik I, konge av Neustria
* Maurikios, østromersk keiser 582-602

## Dødsfall
* Wacho, konge over langobardene
535

## Begivenheter
* Det har blitt berettet om uvanlig kaldt og mørkt vær. Se Klimasjokket i 535-536
*Justinian I av Det bysantinske riket gir Belisarius i oppdrag å angripe østgoterne.
534

## Begivenheter
* Vandalenes konge, Gelimer, overgir seg til Belisarius
* Teodahad blir østgoternes konge
* Teodebert I blir konge i Reims

## Dødsfall
* 2. oktober – Atalarik, østgoternes konge.
* Teoderik I, konge av Reims
533

## Begivenheter
* Justinian I den store sendte general Belisarius til Afrika og startet sin erobring av Nord-Afrika.
** General Belisarius gjenerobret Malta for Justinian I på sin vei til Nord-Afrika.
** 13. september &ndash; Slaget ved Ad Decimum utkjmpes mellom en østromersk invasjonsstyrke og den vandalske hæren.
** 15. oktober &ndash; går Belisarius med sin kone Antonina inn i Karthago og byen blir romersk.
** 15. desember &ndash; Slaget ved Tricameron utkjempes mellom vandalene, ledet av kong Gelimer og hans bror Zano, og østromerske soldater ledet av Belisarius. 
;Dato ukjent
* Johannes II (d. 535) etterfølger Bonifatius II (d. 532) som Den katolske kirkes pave.

## Dødsfall
* 15. desember &ndash; Zano
;Dødsdato ukjent 
* Godas, konge over Sardinia. 
* Hilderik, vandalenes tidligere konge (henrettet)
536

## Begivenheter
* Som i 535, har det blitt berettet om uvanlig kaldt og mørkt vær. Se Klimasjokket i 535-536.
* Belisarius erobrer Napoli og Roma.
* Witiges blir østgoternes konge.
* I 2018 konkluderte en gruppe amerikanske og sveitsiske forskere fra Harvard og universitetene i Maine og Bern at 536 var det verste året i menneskehetens historie.

## Dødsfall
* Teodahad, østgoternes konge.

## Referanser
531

## Begivenheter
*Khosrau I Anushirvan blir konge i Persia
*Teudis blir vestgoternes konge

## Dødsfall
*Kavadh I, konge i Persia
*Amalarik, vestgoternes konge
528

## Begivenheter
* Et stort jordskjelv rammet Antiokia ved Orontes og Antakya.
* Templet Bulguksa oppføres.
* Xiao Zhuang etterfølger Xiao Ming som Det nordlige Weidynastiets overhode.
527

## Begivenheter
* Kongeriket til østsakserne etableres.
** Aescwine blir den første kongen.
* Justinian I den store (483&ndash;565) etterfølger Justinus I som bysantinsk østromersk keiser.
** Den bysantinske periode innledes. 

## Fødsler
* Hye av Baekje, konge av det koreansk kongedømmet Baekje.

## Dødsfall
* 1. august &ndash; Justinus I, østromersk keiser.
526

## Begivenheter
*Amalarik blir vestgoternes konge.
*Atalarik blir østgoternes konge.
*20. mai – Jordskjelvet i Antiochia, Syria, 250&nbsp;000 omkommer.

## Dødsfall
*30. august – Teoderik den store, konge over østgoterne (f. 454)
521

## Fødsler

### Omtrentlig fødselsår
* Columba av Iona (d. 9. juni 597), katolsk misjonær og klostergrunnlegger.

## Dødsfall
* 29. november &ndash; Jakob av Sarug (f. ca. 451), syrisk biskop og dikter.
520

## Fødsler

;Dato ukjent
* Justinus II (d. 578), østromersk keiser fra 565 til 578.
* Tiberius II Konstantin (d. 582), østromersk keiser fra 578 til 582.
518

## Begivenheter
* Justinus I blir keiser i Østromerriket.

## Dødsfall
* 9. juli - Anastasios I, østromersk keiser (født 430)
524

## Begivenheter
* 1. mai – Clodomer, konge i Orléans, dør, Klotar I dreper hans barn og deler hans rike med Childebert I i Paris.

## Dødsfall
* 1. mai – Sigismund, konge i Burgund
* 1. mai – Gisald, sønn av Sigismund
* 1. mai – Gondebaud, sønn av Sigismund
* Clodomer, konge i Paris
514

## Begivenheter
* Hormisdas etterfølger Symmachus som Den katolske kirkes pave.
;Omtrenglig år
* Cissa etterfølger sin far Ælle som konge av Sussex.

## Dødsfall
* 19. juli &ndash; Symmachus, Den katolske kirkes pave, helgenkåret.
* Leaina, hetære og elskerinne for Aristogeiton.
;Omtrentlig dødsår
* Ælle, konge av Sussex.
512

## Begivenheter
* Vesuv hadde et av sine utbrudd.

## Fødsler
* Maurus (d. 584), romersk abbed og helgen, St. Benedikts første disippel.
* Wu Mingche (d. 578), general i Chen-dynastiet.

## Dødsfall
* Wang Baoming (f. 455), keiserinne av Det sørlige Qi-dynasti.
508

## Begivenheter
* Klodvig I (ca. 466&ndash;511) blir den første konge av alle frankere etter erobringen av Köln, hovedstaden til ripuariske frankere.
507

## Begivenheter
*Vestgoterne taper slaget ved Vouillé og mister Aquitania til frankerne.
*Gesalek blir vestgoternes konge

## Dødsfall
*Alarik II, vestgoternes konge
505

## Fødsler
* Belisarius (d. 565), østromersk general under Justinian den store.

## Dødsfall
* Jiang Yan (f. 444), kinesisk dikter og cifuforfatter.
510

## Hendelser
* Heftalittene erobret Punjab, Gujarat og Malwa.
* Katedralen i Pula får sin første biskop, Antonius.
* Wacho blir konge i Det langobardiske kongerike

## Dødsfall
*Tato, konge i Det langobardiske kongerike
511

## Begivenheter
*Gesalek jages fra vestgoternes trone
*Vestgoterne og østgoterne samles under kong Teoderik den store da Teoderik blir regent for Amalarik.
*Frankernes kong Klodvig I dør og riket hans deles blant hans fire sønner: Teoderik I i Reims, Klotar I i Soissons, Childebert I i Paris og Clodomer i Orléans.

## Dødsfall
*27. november – Klodvig I, frankernes konge
503

## Dødsfall
* Fan Yun (f. 451), kinesisk dikter og politiker, personlig venn av keiser Wu av Liang og fungerte som hans statsminister, men uten å inneha denne tittel formelt.
502

## Begivenheter
* 23. oktober - *Synodus Palmaris* ble kalt sammen av den gotiske kongen Teoderik den store, frir Symmachus fra alle anklagelser og schismen med motpaven Laurentius avsluttes.

;Ukjent dato
* Krig utbryter ut mellom Østromerriket og Persia.
* Den sørlige Qidynastiet avsluttes og Liangdynastiet innleds i det sørlige Kina. Liang Wu Di etterfølger Qi He Di.
* Wu-Ti blir keiser av Kina (502-549)
* Den persiske filosofen Mazdak forklarer privat eierskap som roten til alt ondt.
496

## Begivenheter
* Sjah Kavadh I blir avsatt av sine adelsmenn i Persia og Djamasp blir utropt til sjah.
* Trasamund blir vandalenes konge.
*Klodvig I døpes i Reims.

## Dødsfall
* Guntamund, vandalenes konge
493

## Begivenheter
*Teoderik den store erobrer Ravenna og blir konge av Italia.

## Dødsfall
*Odovakar, leder for de germanske herulerne (f. 435)
491

## Begivenheter
* Anastasios I blir keiser i Østromerriket etter Zenons død

## Dødsfall
* 4. april - Zenon, keiser i Østromerriket
488

## Begivenheter
*Kavadh I blir konge i Sasanideriket (Persia)
*Teoderik den store blir sendt av keiser Zenon av Østromerriket for å ta tilbake Italia.

## Dødsfall
*Balash, konge i Sasanideriket (Persia)
*Gudeoc, konge i Det langobardiske kongerike
484

## Begivenheter
* Balash blir konge i Persia
* Guntamund blir vandalenes konge

## Dødsfall
* 23. desember – Hunerik, vandalenes konge
* Peroz I, konge i Persia
* Eurik, vestgoternes konge
480

## Begivenheter
* Odovakar blir konge av Italia

## Dødsfall
* 9. mai - Julius Nepos, den siste keiser av Vestromerriket
476

## Begivenheter
*Siste rest av Romerriket går under når Odovakar avsetter den siste romerske keiseren, Romulus Augustulus (se også Slaget om Ravenna (476)). Man anser dette som slutten på oldtiden og starten på Middelalderen i Europa.
475

## Begivenheter
* 9. januar &ndash; Basiliskos, av Det leoninske dynasti, blir keiser av Østromerriket. 
* 28. august &ndash; Julius Nepos, vestromersk keiser, utsettes for et statskupp av Flavius Orestes, flyktet hjem i eksil til Dalmatia.
* 31. oktober &ndash; Flavius Romulus Augustus settes på tronen av Vestromerriket av sin far Orestes, blir den siste keiser av Vestromerriket.

;Dato ukjent
* Visigoterne får full uavhengighet fra Romerriket.
* Eurik, konge av Vestgoterne, tvang den vestlige keiseren Julius Nepos til å anerkjenne hans fulle uavhengighet i bytte mot å gi tilbake Provence-regionen i Gallia.
* Chungcheong ble hovedstaden i kongedømmet Baekje.
* Munju av Baekje (?-477), ble den 22. konge i det koreanske kongedømmet Baekje. 

## Dødsfall
* Gaero av Baekje (f. 415), 21. konge i det koreanske kongedømmet Baekje.
470

## Begivenheter
*Kelteren Riothamus forsøker å invadere Gallia, men slås tilbake av Eurik som utvider vestgoternes kongedømmer nordover, muligens til Somme
467

## Begivenheter
* 12. april – Anthemius blir keiser av Vestromerriket.

## Fødsler
* Cerdic av Wessex, første kjente konge av Wessex
* Leo II, keiser over Østromerriket.