Beauly Firth

**Beauly Firth** (skotsk-gælisk: *Linne Fharair*) er en vik (engelsk: *firth* = *inlet*) like ved Inverness i regionen Highland i Skottland. Den er en forlengelse av den triangulære bukta Moray Firth vestover fra Inverness. Viken er rundt 10 kilometer lang, i bunnen av den ligger landsbyen Beauly. På nordsiden av munningen ovenfor Inverness ligger landsbyen North Kessock. Elven Beauly renner ut i viken. Kessock-broen, som strekker seg over viken, ble åpnet i 1982.

## Beskrivelse
Flere andre vassdrag og elver renner inn i Beauly Firth, blant annet Moniack og Redcastle Burns, og Caledoniakanalen. Ved lavvann har vikens nord- og vestkyster omfattende mudderstrøm, samt spredte steinblokker.  Laksand er en av fjordens mer vanlige vannfugler.

I 1982 ble den første broen som krysset Beauly Firth åpnet mellom North og South Kessock, kjent som Kessock Bridge. Som en del av A9-veien koblet broen Inverness til Black Isle for første gang. Før dette krysset Kessock-fergen fjorden i den østlige enden siden en gang på 1400-tallet.

I dag på 2020-tallet, er veiene rundt Beauly Firth en populær tur for syklister. Veien A862 (langs fjordens sørlige kyst) har imidlertid blitt stadig mer trafikkert, noe som gjør ruten vanskelig i rushtiden. Selv om det ikke er noen sandstrender langs kysten, er rullesteinene utmerket for de som liker å kaste smutt, og populære blant kunstnere som ønsker å skildre solnedgangen.

Beauly Firth er utsatt for flom, og påvirker kystsamfunnene rundt som Bunchrew og Redcastle. Dette er et spesielt problem etter mye nedbør, for eksempel i den ekstratropisk syklon «Ciara» i februar 2020.

## Historie
Beauly Firth er også kjent som *Poll an Ròid* på skotsk-gælisk, som betyr på engelsk «Pool of the Cross». Dette navnet brukes mest på Skottlands vestkyst, og er en referanse til et kors reist av klostermunker fra Inverness på en holme i viken. Et annet gælisk navn er *Caolas Uisge a' Mhanachainn* som er en direkte oversettelse av det engelske navnet.

Fra forskningsstudier i nærliggende Munlochy, kunne forskere forutse at Beauly Firth en gang var stedet for en isbre som var minst 55 meter høy, og dens smeltevann strømmet inn i Munlochy-dalen. Ettersom den siste istiden tok slutt, trakk isen seg gradvis tilbake, og etterlot den fjordlignende viken og dens bratte omkringliggende åser.

Flere eldgamle varder (*cairns*) kan bli funnet langs Beauly Firth, og minst én er rapportert om å inneholde tømmer og menneskelige levninger.

I greske Klaudios Ptolemaios’ antikke geografiverk om de britiske øyer, skrevet en gang rundt 150 e.Kr. på høyden av Romerriket, blir Beauly Firth muligens referert til som «elvemunningen Varar» – et syn støttet av den skotske lærde og toponymisten William J. Watson.

I løpet av slutten av 1800-tallet var viken årsaken til mye strid mellom fiskere der og andre på Moray Firth. Ifølge en fisker i Moray hadde tungt fiske av brisling i Beauly Firth (hvor ungfisken lever i vintermånedene) ført til en nedgang i deres sildebestanden. Dette førte til krav om forbud mot fiske av brisling i området.

## Billedgalleri

Fil:Clachnaharry Locks - geograph.org.uk - 1344650.jpg|Clachnaharry-slusene der Caledoniakanalen går inn i Beauly Firt
Fil:Beauly Firth Sunset - geograph.org.uk - 1024591.jpg|Solnedgang over Beauly Firth, sett fra sørkysten
Fil:Beauly Firth and Kessock Bridge - geograph.org.uk - 867887.jpg|Beauly Firth sett på avstand mot Kessock-broen
Fil:Road by Beauly Firth - geograph.org.uk - 171127.jpg|Vei som går langs den nordlige bredden av Beauly Firth, fra Beauly til North Kessock


## Referanser