Robert Gordon Latham

**Robert Gordon Latham** (født 24. mars 1812 i Billingborough i Lincolnshire i England, død 9. mars 1888 i Putney) var en engelsk etnolog og filolog. Han oppholdt seg en tid i Norge på 1830-tallet, ble kjent med Henrik Wergeland og Ludvig Kristensen Daa og skrev en bok om Norge. På 1850-tallet ga han indirekte støtet til opprettelsen av universitetets etnografiske samling.

## Liv
Latham var sønn av Thomas Latham, prest i Billingbourough. Han begynte ved Eton College i 1819, begynte å studere ved King's College i Cambridge i 1829 og ble *[[Bachelor of Arts]]* i 1832. Han dro så ut for å studere filologi i utlandet, og bodde først i Hamburg, deretter i København og til slutt i Christiania i Norge. I 1839 ble han utnevnt til professor i engelsk språk og litteratur ved University College i London. I 1841 utga han en mye brukt lærebok, *The English Language* («Det engelske språket»).

Samtidig hadde Latham bestemt seg for å bli lege. Han oppnådde en medisinsk grad ved universitetet i London og ble lærer ved Middlesex Hospital, hvor han i 1849 ble hjelpelege. Men i hovedsak konsentrerte han seg om etnologi og filologi, og i 1849 oppga han medisinen og stillingen som lege.

I 1852 ledet han den etnologiske museet i Krystallpalasset i London, som ble stående etter verdensutstillingen i 1851. Han arbeidet med en grundig revisjon av Samuel Johnsons *Dictionary of the English Language* («Ordbok over det engelske språket»). Denne ble fullført i 1870. Siden brukte han mye tid på en *Dissertation on the [[Hamlet]] of [[Saxo Grammaticus]] and of [[Shakespeare]]* («Avhandling om Hamlet hos Saxo Grammaticus og hos Shakespeare»). I sine senere år ga han ofte offentlige forelesninger om sine yndlingsemner, og i 1883 fikk han en offentlig pensjon.

## Latham og Norge
Latham tilbragte en tid i Norge og skrev boken *Norway, and the Norwegians* («Norge og nordmennene», 1840) om oppholdet. Boken var dedisert til Henrik Wergeland og Ludvig Kristensen Daa, og er ikke bare en beskrivelse av Lathams opplevelser i Norge, men av hele Norges kultur og natur. Da Latham kom til Christiania i 1833 slo han seg ned på Jomfrubråten i Aker, en gård som var en populær sommerbolig for norske studenter. Her stiftet han vennskap med studenten Ludvig Kristensen Daa, og her møtte han i juli 1833 første gang Henrik Wergeland, som tok han med seg hjem til prestegården i Eidsvoll i september 1833. Wergelands søster Camilla beskrev ham slik i sin dagbok: «Jeg kom til at lide den godmodige Englænder godt, trods hans comiske Udvortes. Han var bestemt ualmindelig dybt- og ædelttænkende, og faae skulde bag dette lidet anbefalende, keitede Ydre formode en saadan Skat af Vid og Lærdom.» Han besøkte også Eidsvoll over jul og nyttår 1833/34.

Latham kom også senere til å innvirke på norske forhold. Som leder for det etnologiske museet i Crystal Palace ønsket han seg en egen samisk avdeling, og henvendte seg derfor til sin venn Ludvig Kristensen Daa, som i 1852 var overlærer ved Christiania katedralskole. Daa fikk i stand en egen komité hvor han selv var medlem, for å utføre oppdraget. I bytte mot de samiske gjenstandene tilbød Latham seg å sende andre etnografiske gjenstander til Norge. Siden man først var i gang med å samle samiske gjenstander, og siden man fikk en samling gjenstander fra Java, Borneo, Sumatra og Australia tilsendt fra Latham, bestemte universitetet i Christiania nå å opprette en egen etnografisk samling ved universitetet. Latham ga dermed støtet til at universitetets etnografiske samling ble opprettet.

## Referanser




## Kilder