Beredskap

**Beredskap** (etter tysk *Bereitschaft*, grunnbetydning «å være beredt») betyr i utgangspunktet «å være beredt», altså å være forberedt på en situasjon. 

Det brukes spesielt om å være forberedt på å møte kritiske situasjoner, dvs. å håndtere og redusere skadevirkninger av uønskede hendelser som kan føre til skade på eller tap av verdier eller personskade/dødsfall. 

Det finnes ulike typer beredskap, som egenberedskap, folkehelseberedskap, oljeberedskap, forsvarsberedskap, atomberedskap, redningsberedskap inkludert Redningstjenesten, Røde Kors Hjelpekorps, Norsk Folkehjelp og fjellredning og klatrerredning. Men den mest utviklede typen er sannsynligvis «katastrofeberedskap», definert av FN som å involvere «prognoser og iverksette forebyggende tiltak før en overhengende trussel når advarsler er mulige». Dette inkluderer ikke bare naturkatastrofer, men alle slags alvorlige skader forårsaket på relativt kort tid, inkludert krigføring. 

Beredskap omfatter tekniske, operasjonelle og organisatoriske tiltak som planlegges iverksatt under ledelse av beredskapsorganisasjonen ved en hendelse, for å beskytte personell, materiell og verdier.

## Historisk
I Magnus Lagabøtes landslov, et lovverk gjeldende for hele Norge gitt i 1276, beskrives lover for beredskap i Landevernsbolken. Som en del av beredskapen skulle det lages veter og stille med vetevakter. Det står: *...skal sette opp vete​ der det har vært fra gammelt av, og dessuten vakthus med tak og fire døråpninger... Tre menn skal holde vetevakt. De skal ha godt syn, god hørsel og friske bein, og være frie og fullvoksne menn, innenlandske og ikke utenlandske fra andre kongeriker.* Man skulle også ha våpen i beredskap, hvilken våpen man skulle ha var avgjort av hvor mye man eide. Det kunne være skjold, spyd og sverd eller halvtynnet øks og stålhue (hjelm).​

Om "landevernsskip" står det i landsloven: *Når et skip blir for gammelt i herredet, skal det bygges et nytt etter kongens råd, med midler fra bondekassen... Når skipet er ferdig, skal det tjærebres og settes i naust, om det finnes. Hvis det ikke finnes naust, skal man bygge et... Seil, anker, båt og all redskap og alt det som trengs til skipet, skal skaffes og betales av bondekassen, med kongens råd, slik at skipet på alle måter er godt sjødyktig.*

Under den kalde krigen hadde man i Norge store beredskapslagre av korn og andre basisvarer. Beredskapslagre av medisiner som antibiotika, smertestillende, vaksiner og kirurgisk utstyr. Myndighetene og sivilforsvarets hadde stort fokus på offentlige tilfluktsrom.

Opprinnelsen til den moderne overlevelsesbevegelsen, prepping, inkluderer trusler om atomkrig, religiøs tro og forfattere som advarte om sosial eller økonomisk kollaps i både sakprosa og apokalyptisk og postapokalyptisk fiksjon. Jesu Kristi Kirke av Siste Dagers Hellige har lenge bedt medlemmene sine om å lagre et års mat til seg selv og sine familier som forberedelse og den nåværende læren råder til å begynne med minst tre måneders forsyning. Noen preppere har i tillegg til vann og mat også personlige tilfluktsrom og opplæring for barn.

## Nasjonal beredskap i Norge

«*Forebygging er vår viktigste oppgave når det gjelder hendelser som truer sentrale samfunnsinstitusjoner, vår felles sikkerhet eller den enkeltes trygghetsfølelse. Kriser må møtes ved bruk av de samlede nasjonale ressurser, basert på klare strukturer, ansvarsforhold og kommandolinjer mellom sivile og militære aktører og tilstrekkelig kompetanse på alle nivå.*»— Regjeringen.no*
</blockquote>
[[Justis- og beredskapsdepartementet]] har ansvar for nasjonal sikkerhetsberedskap i Norge. Begrepet er også brukt i [[Beredskapslovene]] fra 1950, og i navnet til [[Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap]] (underlagt Justis- og beredskapsdepartementet).

Under [[den kalde krigen]] var det en del av norsk beredskap å sikre [[bygd]]ene tilgang til [[drivstoff]] i en krise. Bøndene fikk tilskudd for å lagre [[diesel]] i nedgravde tanker, men denne ordningen ble avviklet i 1995.  

Lov av 23. juni 2000 om helsemessig og sosial beredskap har som formål å verne befolkningens liv og helse og bidra til at nødvendig helsehjelp og sosiale tjenester kan tilbys
befolkningen i krig og ved kriser og katastrofer i fredstid. En rekke andre lover og forskrifter bygger opp om dette. [[Forskrift]] om krav til beredskapsplanlegging og beredskapsarbeid ble fastsatt av [[Sosial og helsedepartementet]] 23. juli 2001. Den krever at kommunene skal utarbeide beredskapsplan og utføre beredskapsplanlegging. 

Tilsvarende lover finnes på andre sektorer, for eksempel innen oljerelatert aktivitet. 

I mars 2025 slo politiker [[Jitse Buitink]] alarm om manglende [[Infrastruktur]] i [[Nord-Norge]], som behøves for å ivareta beredskapen.  Saken ble fulgt opp av flere stortingskandidater i april.

== Egenberedskap ==


Norske myndigheter anbefaler at alle familier har et beredskapslager som gjør at de kan klare seg selv i minst én uke uten hjelp fra det offentlige. Dette inkluderer vann, mat, varme, lys, hygieneartikler, førstehjelpsutstyr og muligheter for informasjon og betaling. [[Egenberedskap]]

[[Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap]] (DSB) har laget en sjekkliste for egenberedskap. Den omfatter:

* *'Vann:** Minst 20 liter rent drikkevann per person (ca. 2 liter per dag i en uke).
* **Mat:** Tørrvarer og hermetikk som tåler lagring i romtemperatur, og som kan tilberedes uten strøm.
* **Varme og lys:** Stearinlys, ved, gass- eller parafinovn, soveposer, lommelykter og batterier.
* **Hygiene:** Toalettpapir, våtservietter, såpe, desinfeksjonsmiddel og søppelposer.
* **Førstehjelp:** Førstehjelpsutstyr, nødvendige medisiner og reseptfrie legemidler.
* **Kommunikasjon og informasjon:** Batteridrevet radio, mobillader ([[powerbank]]), viktige telefonnumre skrevet ned.
* **Betaling:** Kontanter i små valører, i tilfelle elektroniske betalingssystemer svikter.
* **Til kjæledyr:''' Mat og vann til husdyr.

Myndighetene understreker at kommuner og nødetater må prioritere de som ikke klarer seg selv i en krise. Ved strømbrudd, ekstremvær, sabotasje eller krigshandlinger kan vann, matforsyning og digitale tjenester bli utilgjengelige. Et beredskapslager gir trygghet og gjør familien mer robust i møte med kriser.

## Beredskapsvenn
En beredskapsvenn er en person det inngås avtale med om samarbeid om egenberedskap, for eksempel ved dele kriselager av mat og brensel. Uttrykket ble gjort kjent gjennom DSBs brosjyre om egenberedskap sendt til Norges husstander i 2024. Det ble kåret som årets ord av Språkrådet i 2024. 

## Se også
* Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap
* Justis- og beredskapsdepartementet
* Beredskapslovene

## Referanser


## Eksterne lenker
*