open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tobakksvermer

**Tobakksvermer** (*Manduca sexta*) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den lever i Nord-Amerika. Larven går på forskjellige planter, blant andre tobakk (*Nicotiana*). Den har vært en nyttig modellorganisme for studier av insekters utviking.

Manduca sexta MHNT CUT 2010 0 104 Caranavi, La Paz Bolivia male dorsal.jpg|♂ 	
Manduca sexta MHNT CUT 2010 0 104 Caranavi, La Paz Bolivia male ventral.jpg|♂ △	
Manduca sexta MHNT CUT 2010 0 104 Dos Amates Catemaco VeraCruz Mexico female dorsal.jpg|♀	
Manduca sexta MHNT CUT 2010 0 104 Dos Amates Catemaco VeraCruz Mexico female ventral.jpg| ♀ △	


## Eksterne lenker
*
Xanthopan morgani

* *X. morgani praedicta*

***Xanthopan morgani*** er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den lever i tropisk Afrika og på Madagaskar. Den har en ekstremt lang sugesnabel, mer enn  og kan dermed nå nektaren i orkideer med veldig lange nektarsporer. 

## Darwins prediksjon
En orkide med den til da lengste nektarsporen, over  ble oppdaget på Madagaskar og levende eksemplarer ble brakt til England i 1850-åra. *[[Angraecum sesquipedale]]* blomstret i England i 1859. Charles Darwin fikk tilsendt eksemplarer og i sin bok om pollinering av orkideer kommer han med sin berømte forutsigelse om at det må finnes en nattsvermer med sugesnabel på innpå en fot  Noe slikt insekt var da ikke kjent og Darwin fikk mye kritikk særlig fra entomologer for denne påstanden. 

Darwin fikk imidlertid støtte fra medoppdageren av evolusjon ved naturlig utvalg, Alfred Russel Wallace som selv var en framstående insektsamler. Wallace sa at han hadde målt sugesnabler hos svermere av slekten *Macrosila* (=*Xanthopan*) i Fastlands-Afrika som bare manglet få tommer på å være lange nok. Wallace skrev: «At en slik møll eksisterer på Madagaskar kan man sikkert forutsi; og naturhistorikere som besøker den øya burde lete etter den med like stor selvsikkerhet som astronomer lette etter planeten Neptun, – og de vil lykkes like godt!». Den arten Wallace henviste til i Afrika het *Macrosila morgani*, senere *Xanthopan morgani*. 

I 1903 ble den forutsagte nattsvermeren funnet på Madagaskar av W. Rotschild og K. Jordan og gitt underartsnavnet *praedicta*. *Xanthopan morganii praedicta* har en sugesnabel som er tilstrekkelig lang til å nå nektaren i *A. sesquipedale*. Disse ekstreme lengdene på nektarspore og sugesnabel antas å ha oppstått gjennom koevolusjon. Denne gjensidige tilpasningen sikrer planten god pollinering og insektet en eksklusiv matkilde.

## Referanser


## Litteratur
* Darwin, Charles (2005). Burkhardt, Frederick. ed. *The Correspondence of Charles Darwin. 15.* Cambridge University Press. ISBN 052185931X
* Kritsky, Gene (4 November 1991). *Darwin's Madagascan Hawk Moth Prediction*. American Entomologist (Entomological Society of America) 37 (4): 206–210.

## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 7016

**Fylkesvei 7016 (Fv7016)** går mellom Røyrvik og Seterhaug i Lierne.

Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 346 (Nord-Trøndelag).

## Kommuner og knutepunkter

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Amerikansk kjempesvermer

**Amerikansk kjempesvermer** (*Cocytius antaeus*) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den er en av familiens største arter med et vingespenn på opptil 18 cm og kraftig kroppsbygning. Den er meget sjelden i Nord-Amerika, noe vanligere i Sør-Amerika sør til Brasil. Den er det eneste insektet som har lang nok sugesnabel til å bestøve den sjeldne orkideen "ghost orchid".
## Utseende
En meget stor (vingespenn 125 – 180 mm) og ganske kraftig svermer. Hodet, brystet og forvingen er brune. Bakkroppen har en brun midtstripe, på sidene svart med små, gule flekker på leddene 2-4. Bakvingen er mørkbrun med en gul flekk med roten og et lyst, trekantet felt ved fremkanten. Den store larven er grønn, med en skarp, hvit skråstripe bakerst som ender ved roten av hornet på bakkroppen, men ellers uten skråstriper på sidene (hos utvokste eksemplarer). Stor larver er kledt med korte, oppstående hår. Puppen har en lang, utoverkrummet, kølleformet sugesnabel-slire som ytterst er festet i brystet.

Cocytius antaeus medor MHNT CUT 2010 411, Borceira, Salesopolis, Bresil, male dorsal.jpg|*Cocytius antaeus* ♂ 
Cocytius antaeus medor MHNT CUT 2010 411, Borceira, Salesopolis, Bresil, male ventral.jpg|*Cocytius antaeus* ♂ △
Cocytius antaeus medor MHNT CUT 2010 0 411 Itatiaia, Bresil, femelle dorsal.jpg|*Cocytius antaeus* ♀  		
Cocytius antaeus medor MHNT CUT 2010 0 411 Itatiaia, Bresil, femelle ventral.jpg|*Cocytius antaeus* ♀ △	


## Levevis
Larvene lever på den tropiske plantefamilien Annonaceae. De voksne svermerne besøker gjerne blomster.

## Utbredelse
Amerikansk kjempesvermer lever fra det sørligste USA (der den er ganske sjelden) sørover til det sørlige Brasil. Den forekommer også på Jamaica og Galápagos-øyene. Den kan vandre en del og er blitt funnet så langt nord som Chicago.

## Kilder

* Oehlke, W. Sphingidae of the Americas – *Cocytius antaeus*. https://web.archive.org/web/20160304110740/http://www.silkmoths.bizland.com/cantaeus.htm
## Eksterne lenker
*
Bredkantet humlesvermer

**Bredkantet humlesvermer** (*Hemaris fuciformis*) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne vesle, dagaktive arten har glassklare vinger og en gul og svart, hårete kropp og ligner en humle, men atferden er ganske ulik. Den henger på svirrende vinger fremfor blomstene den suger nektar fra, men må holde seg fast med frambeina. Den er nokså vanlig på Østlandet, forekommer også noen få steder på Vestlandet. Larven lever på arter i leddvedslekta.
## Utseende
En middelsstor (vingespenn 46 – 52&nbsp;mm), tettbygd sommerfugl som har en viss likhet med en humle. Vingene er uten skjell og glassklare, bortsett fra hos nyklekte eksemplarer, som har spredte, grønnlige skjell. Antennene er tykkere mot spissen, ca. 2/3 så lange som forvingene, ytterst med en markert krok. **Hodet** og brystet er tett kledt med gulbrune hår. Bakkroppen er hovedsakelig kledt med mørkt rødlige hår, men med et ubrudt, gulbrunt belte i den bakerste delen, dette er hvitt på sidene. Bakerst med en markert, svart haledusk. **Forvingene** har en bred, brunrød ytterkant. Cellen nær fremkanten er delt i to av en lengdeåre, og åren som avslutter cellen ytterst er tykk. Ved roten i den bakerste delen har den et ganske stort felt kledt med gule hår. **Bakvingene** har en nokså bred, brunrød ytterkant og et ganske stort felt kledt med gule hår langs innerkanten.

Hemaris fuciformis MHNT dos.jpg|♂
Hemaris fuciformis MHNT ventre.jpg|♂ △
Hemaris fuciformis - MHNT CUT 2010 0 510 - Dordogne France - female ventral.jpg| ♀ 
Hemaris fuciformis - MHNT CUT 2010 0 510 - Dordogne France -female dorsal.jpg|♀ △


## Levevis
Som alle humlesvermere flyr den om dagen i solskinn. Den besøker forskjellige blomster, der den henger foran blomstene og stikker sin lange sugesnabel ned i dem. Man kan høre en svak, summende lyd. I motsetning til mange andre svermere holder den seg fast i blomsten med frambeina. Bredkantet humlesvermer flyr fra mai til juli, hyppigst rundt Sankthans.
## Utbredelse
Bredkantet humlesvermer finnes fra Nord-Afrika gjennom det meste av Europa og Midtøsten østover til India. I Norge er den nokså vanlig på Østlandet og langs kysten til Kristiansand. Det finnes også en liten, tilsynelatende isolert bestand på Finnøy i Rogaland. Arten er også observert nord for Dovre.

## Referanser


## Kilder

* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norvegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/h/hemaris_fuciformis.html
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sphingidae/fuciformis.html
## Eksterne lenker
*
Oleandersvermer

**Oleandersvermer** (*Daphnis nerii*) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne store, vandrende arten hører hjemme i Afrika og Sør-Europa, men den har blitt funnet et par ganger i Norge. Larven lever på oleander (*Nerium*).

## Utseende
En stor (vingespenn 72 – 115 mm) og kraftig svermer, umiskjennelig farget hovedsakelig i grønt. Kropp og vinger er mønstret i olivengrønt, rosa og svart. **Hodet** er stort og bredt, antennene er tynne og 1/4 – 1/3 så lange som forvingene. **Brystet** er brunsvart med et kileformet, olivengrønt felt (spissen vender fremover) i midten. Bakkroppen er olivenbrun til grønn og ganske tilspisset. **Forvingene** er brokete farget i grønt, svart og rosa, dette mønsteret gir god kamuflasje om den hviler mellom tett løvverk. **Bakvingene** er grågrønne med et smalt, bølgete, gulhvitt tverrbånd. **Larven** er grønn med en hvit sidestripe og spredte, hvite prikker. På det tredje kroppsleddet sitter et par øyeflekker. 


Daphnis nerii MHNT CUT 2010 0 290 Aurangabad Maharashtra India male dorsal.jpg|*Daphnis nerii* ♂  	
Daphnis nerii MHNT CUT 2010 0 290 Aurangabad Maharashtra India male ventral.jpg| *Daphnis nerii* ♂  △
Oleander hawkmoth cat.jpg|Oleandersvermerens larve
Oleander hawkmoth pupa.jpg|Oleandersvermerens puppe


## Levevis
Oleandersvermeren kan foreta lange vandringer nordover i Europa, men det er sjelden at den når så langt som til Norge. Larven lever på oleander (*Nerium*), vinranke og gravmyrt.

## Utbredelse
Oleandersvermerens hovedutbredelse er i Afrika. Den finnes også ganske vanlig i middelhavsområdet og videre østover til India og Sri Lanka.

## Kilder

* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norvegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/d/daphnis_nerii.html
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sphingidae/nerii.html
* Sphingidae of the Eastern Palaearctic - *Daphnis nerii* http://tpittaway.tripod.com/china/d_ner.htm
## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 6514

**Fylkesvei 6514 (Fv6514)** går mellom Storli og Lønset i Oppdal kommune.

Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 511 (Sør-Trøndelag).

## Kommuner og knutepunkter

*Dalen
*Vindal

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Steinsjå

**Steinsjå** er et boligområde i Nordlia i Østre Toten, på grensa til Gjøvik kommune. Steinsjå utgjør sammen med Svingen i Gjøvik en sammenhengende tettbebyggelse. Bolighusa på Steinsjå ble bygd rundt 1950, på tomter fra Norstad, Nord-Steinsli og Nyjordet. Fra 1955 til 1970 var det dagligvarehandel i huset Steinsjå. Det var dette som seinere ga navn til tettbebyggelsen. Området Steinsjå-Svingen hadde på 1950- og 1960-tallet også annen næringsvirksomhet, blant anna et fryseri og skrapmetallbedriften Oppland Metall. Ved huset *Framnes* på Gjøvik-sida var det på den tida også endeholdeplass for bybussen fra Gjøvik. I Framnes var det fram til 1990-tallet kiosk.
Proserpinus proserpina

***Proserpinus proserpina*** er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne lille svermeren er ikke funnet i Norge, men har dukket opp et par ganger i Danmark. Larven lever på mjølker (*Epilobium*) og nattlys (*Oenothera*).


Proserpinus proserpina MHNT CUT 2010 0 495 L'Argentière-la-Bessée Hautes-Alpes, France - male dorsal.jpg|*Proserpinus proserpina* ♂ 
Proserpinus proserpina MHNT CUT 2010 0 495 L'Argentière-la-Bessée Hautes-Alpes, France - male ventral.jpg|*Proserpinus proserpina* ♂  △
Proserpinus proserpina MHNT CUT 2010 0 495 L'Argentière-la-Bessée Hautes-Alpes, France - female dorsal.jpg|*Proserpinus proserpina* ♀ 
Proserpinus proserpina MHNT CUT 2010 0 495 L'Argentière-la-Bessée Hautes-Alpes, France - female ventral.jpg|*Proserpinus proserpina*  ♀ △

## Eksterne lenker
*
Vortemelksvermer

**Vortemelksvermer** (*Hyles euphorbiae*) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). De fargerike larvene lever på vortemelk (*Euphorbia* spp.), som er vært giftig. De bruker giftstoffene fra vortemelkplanten til sitt eget forsvar. Blir larven forstyrret, bøyer den forkroppen oppover og gulper opp en dråpe av det giftige mageinnholdet.

## Kilder
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norvegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/h/hyles_euphorbiae.html
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/

CH_Caterpillar.jpg| Vortemelksvermerens larve
Hyles euphorbiae MHNT dos male.jpg|Vortemelksvermer ♂
Hyles euphorbiae MHNT ventre male.jpg|Vortemelksvermer ♂△ 
Hyles euphorbiae MHNT female dos.jpg|Vortemelksvermer ♀
Hyles euphorbiae MHNT female ventre.jpg|Vortemelksvermer♀△  

## Eksterne lenker
*
Mauresvermer

**Mauresvermer** (*Hyles gallii*) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne vandrende arten er funnet over hele Norge, men den har trolig stabile bestander først og fremst på Østlandet. Den prikkete larven lever på forskjellige arter av maure (*Galium* spp.).

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 64 – 78&nbsp;mm) svermer, brokete farget. **Hodet** er ganske stort og bredt, brunt med hvit kant. Antennene er ca. 0,4 ganger så lange som forvingene, tykkest ytterst, med hvit spiss. **Brystet** er brungrønt med hvite sider. Den tilspissede bakkroppen har en brungrønn midtstripe og hvite og svarte tverrstriper på sidene. **Forvingen** er tilspisset, mørkt olivengrønn med en bred, gulhvit lengdestripe som er "hakkete" i forkant, langs ytterkanten er den grå. **Bakvingen** er svart ved roten, det brede midtfelet er gulhvitt med en rød flekk nær bakkanten, utenfor dette et smalt, svart tverrbånd, ytterst er vingen gulhvit. **Larven** kan være grønn eller svartbrun, med store, runde, lyse flekker.


Hyles gallii MHNT female dos.jpg|♀ 
Hyles gallii MHNT female ventre.jpg |♀ 
Hyles gallii MHNT male dos.jpg|♂ 
Hyles gallii MHNT male ventre.jpg |♂  


P1040889 Hyles gallii.JPG|Larven av mauresvermer
Hyles gallii pupa.jpg|Puppe av mauresvermer 


## Levevis
Den vanlige mauresvermeren finnes på solrike, varme steder med mange blomster. Den flyr mest i skumringen i juni – august, men kan også være på vingene midt på dagen. Den vandrer en god del og det kommer trolig en del av dem til Norge fra kontinentet om sommeren. Larven lever på maurer (*Galium* spp.) og mjølker (*Epilobium* spp.).

## Utbredelse
Mauresvermer finnes i det meste av Europa og hele veien østover til Japan. Den finnes også i den nordlige Nord-Amerika. I Norge er den funnet i alle landsdeler, men det er trolig bare på Østlandet at den har stabile bestander.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norvegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
* ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* ''Norges sommerfugler''
## Eksterne lenker
*
Smalkantet humlesvermer

**Smalkantet humlesvermer** (*Hemaris tityus*) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den er ganske lik på bredkantet humlesvermer (*Hemaris fuciformis*) og etterligner som denne en humle. Larven lever på blåknapp og rødknapp.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 41 – 46&nbsp;mm), tettbygd sommerfugl, den minste svermeren i Norge. Vingene er uten skjell og glassklare, bortsett fra hos helt nyklekte eksemplarer. Antennene er vel halvparten så lange som forvingene, tykkere mot spissen, ytterst med en liten krok. **Hodet** og brystet er kledt med gulaktige hår. Bakkroppen er gul ved roten, med en bredt, svart belte, utenfor dette med et gult tverrbånd som kan være avbrutt av en svart midtstripe. Den mangler hvite sideflekker, og den svarte haledusken er forholdsvis liten. **Forvingene** har en smal, brun sidekant. Cellen nær fremkanten er ikke delt av en lengdeåre, og åren som avslutter den ytterst er tynn. Bakerst ved roten har den et ganske lite felt kledt med gule hår. **Bakvingenes** brune ytterkanter er ganske smale, og feltet kledt med gule hår langs innerkanten lite.

Hemaris tityus - MHNT CUT 2010 0 510 - Strasbourg France - male dorsal.jpg|*Hemaris tityus* ♂ 
Hemaris tityus - MHNT CUT 2010 0 510 - Strasbourg France - male ventral.jpg|*Hemaris tityus* ♂   △


## Levevis
Den smalkantede humlesvermeren flyr om dagen i mai – juni på blomsterenger og i hager. Larven lever på blåknapp (*Succisa*) og rødknapp (*Knautia*) (kardeborrefamilien). Den henger på svirrende vinger foran blomstene den besøker, men holder seg fast med frambeina.
## Utbredelse
Smalkantet hunlesvermer finnes fra Nord-Afrika, gjennom det meste av Europa og Lilleasia østover til Iran. I Norge forekommer den spredt over det meste av Sør-Norge, men den er sjelden nesten over alt.

## Kilder
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norvegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/h/hemaris_tityus.html
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sphingidae/tityus.html
## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 7126

**Fylkesvei 7126 (Fv7126)** går mellom Værum og Klungvik i Nærøysund kommune. Ferjesambandet er del av fylkesveien, men er forbundet med hovedtraséen via en kommunal vei.

Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 543 (Nord-Trøndelag).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 6516

**Fylkesvei 6516 (Fv6516)** går mellom Hol i Rennebu og Vognillan i Oppdal.

Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 512 (Sør-Trøndelag).

## Kommuner og knutepunkter

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
*
Hvitribbet vandresvermer

**Hvitribbet vandresvermer** (*Hyles livornica*) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den er kjent for å vandre mye og er funnet én enkelt gang i Noreg, i Røyken i Buskerud i 1995. Den har ofte blitt forvekslet med den meget like arten *[[Hyles lineata]]*, som overtar den hvitribbete vandresvermerens rolle i Amerika. Denne artens larver kan leve på en lang rekke forskjellige planter, og kan gjøre noe skade blant annet på vindruer.

## Utseende
En ganske stor (vingespenn 78 – 90&nbsp;mm), slank svermer med påfallende spiss bakkropp. Antennene er rundt 1/3 så alnge som forvingene, tykkere mot den hvite spissen. Det brede **hodet** er brunt, kantet med hvitt. **Brystet** er brunt med hvite sider og to hvite skråstriper som løper bakfra inn mot midten. Bakkroppen er brun med svarte og hvite tverrstriper på sidene. Langs midten går det en rekke av små, hvite flekker. **Forvingen** er brun med markerte, hvite årer. Den har en bred, hvit lengdestripe midt i, området foran dette har hvit marmorering. **Bakvingen** er brunsvart ved roten, med et bredt, rosa midtfelt og et brunsvart bånd langs kanten. Nær bakhjørnet er det en hvit flekk.

Hyles livornica MHNT male Dos.jpg |♂ - MHNT
Hyles livornica MHNT male Ventre.jpg|♂△ - MHNT  
Hyles livornica MHNT femelle dos.jpg |♀ - MHNT
Hyles livornica MHNT femelle ventre.jpg|♀△ - MHNT


## Levevis
Den hvitribbete vandresvermeren er kjent for å vandre langt, og er en regelmessig gjest til Mellom- og Nord-Europa. Larven lever på maurer (*Galium* spp.), syrer (*Rumex* spp.), vindruer (*Vitis vinifera*) og andre planter. Den voksne sommerfuglen flyr i skumringen og besøker blomster som den henger framfor med svirrende vinger.

## Utbredelse
Fra Afrika, gjennom Sør-Europa og Midtøsten østover til Kina. Den er vanlig i middelhavsområdet. Før regnet man hvitribbet vandresvermer som en underart av den amerikanske arten *[[Hyles lineata]].*

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norvegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/h/hyles_livornica.html
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sphingidae/livornica.html
## Eksterne lenker
*
Hyles lineata

***Hyles lineata*** er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den ligner sterkt på den europeiske arten hvitribbet vandresvermer (*Hyles livornica*), og de to har ofte blitt forvekslet. *H. lineata* finnes i Nord- og Sør-Amerika, og kan vandre over lange avstander.


Hyles lineata MHNT CUT 2010 0 134 Female North America dorsal.jpg| ♀ 	
Hyles lineata MHNT CUT 2010 0 134 Female North America ventral.jpg| ♀ △	
 
## Eksterne lenker
*
Stor snabelsvermer

**Stor snabelsvermer** eller **geitramssvermer** (*Deilephila elpenor*) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae).  Denne rosa arten ser ut til å være i spredning nordover i Norge, i alle fall på Vestlandet. Den store larven har oppsiktsvekkende øyeflekker på brystet. Om den blir forstyrret, bøyer den overkroppen opp og trekker seg sammen slik at øyeflekkene blir svært påfallende, noe som kan skremme fugler. Larven, som lever på geitrams (*Chamerion angustifolium*) og mjølker (*Epilobium* spp.), blir ofte brakt inn til avisredaksjoner av folk som lurer på hva dette store insektet kan være.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 62–72&nbsp;mm) svermer med spiss bakkropp. Antennene er hvite, nesten halvparten så lange som forvingene. **Hodet** er forholdsvis lite, men med veltuviklet sugesnabel. **Brystet** og bakkroppen er olivengule med rosa striper. **Forvingen** er olivengul med rosa tverrbånd, ofte dominerer den rosa fargen. **Bakvingen** er hvit ved fremkanten, svart ved roten og rosa i den ytterste halvdelen. Den store **larven** (påfallende stor sammenlignet med den voksne sommerfuglen) er vanligvis brunsvart, men det finnes også en grønn fargevariant. De to fremste kroppsleddene er slanke og kan trekkes inn i leddet bak som en snabel, noe den gjør om den blir forstyrret. Det tredje og det fjerde leddet har hvert sitt par store øyeflekker.

Deilephila elpenor elpenor MHNT CUT 2010 0 229 Vernoux, Ain, France male dorsal.jpg| ♂  	
Deilephila elpenor elpenor MHNT CUT 2010 0 229 Vernoux, Ain, France male ventral.jpg| ♂  △	
Deilephila elpenor MHNT dos.jpg| ♀ 	
Deilephila elpenor MHNT ventre.jpg|  ♀ △	


## Levevis
Larven lever på geitrams, mjølke, stortrollurt, fuksia, maure, springfrø, bukkeblad, løvetann og vin. Den er utvokst i august og blir oftest oppdaget når den kryper rundt på leting etter et sted å grave seg ned for å forvandle seg til en puppe, som overvintrer. Sommerfuglen klekkes neste vår og flyr i skumringen i mai–juli. Den besøker gjerne forskjellige slags blomster.

## Utbredelse
Stor snabelsvermer finnes i det aller meste av Europa og det nordlige Asia. I Norge er den vanlig på Sørlandet og på Østlandet nord til Mjøsa. På Vestlandet har den spredt seg nordover i de siste årene og ser nå ut til å være ganske vanlig nord til Bergen.

## Referanser


## Kilder
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norvegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/d/deilephila_elpenor.html
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sphingidae/elpenor.html

## Eksterne lenker
*
Liten snabelsvermer

**Liten snabelsvermer** (*Deilephila porcellus*) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den ligner stor snabelsvermer (*Deilephila elpenor*), men er mindre og mer gulaktig på farge. Larven skiller seg fra de fleste svermerlarver ved at den mangler hornet på bakkroppen, dette er redusert til en liten vorte. Den lever på mjølker (*Epilobium* spp.).

## Utseende
En ganske liten (vingespenn 47 – 56&nbsp;mm) svermer som gir inntrykk av å være nærmest ensfarget rosa. Vingenes ytterkant er markert bølgete. Antennene er omtrent halvparten så lange som forvingene. **Kroppen** er hovedsakelig rosa. **Forvingen** er olivgul i midten, rosa lange frem- og ytterkantene. **Bakvingen** er brun ved roten, med en olivgult tverrbånd, rosa ytterst ved kanten. **Larven** er vanligvis mørkebrun, men kan også være grønn. Den mangler det «hornet» de fleste svermerlarver har på bakkroppen, har bare en vorte i stedet. De har øyeflekker på tredje og fjerde kroppsledd.

## Levevis
Larvene lever på maurer (*Galium* spp.), mjølker (*Epilobium* spp. ) og geitrams (*Chamerion angustifolium*). De er utvokst i august – september og forvandler seg til pupper før de overvintrer. De voksne sommerfuglene flyr i skumringen i juni – juli, på enger, i skoglysninger og ved strender. De besøker mange slags blomster.

## Utbredelse
Den lille snabelsvermeren finnes i Europa og Nord-Asia. I Norge er den temmelig vanlig på Østlandet og Sørlandet. Den er påvist vest til Ogna i Rogaland.

## Kilder
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norvegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/d/deilephila_porcellus.html
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sphingidae/porcellus.html
## Eksterne lenker
*
Sølvstripet svermer

**Sølvstripet svermer** (*Hippotion celerio*) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den er kjent for å vandre mye, og har en gang (2005) blitt påtruffet så langt nord som Sverige, men foreløpig ikke i Norge.


Hawk moth caterpillar02.jpg|Larve av sølvstripet svermer
Hippotion celerio MHNT CUT 2010 0 73 Noumea male dorsal.jpg|*Hippotion celerio* ♂    
Hippotion celerio MHNT CUT 2010 0 73 Noumea male ventral.jpg|*Hippotion celerio*  ♂ △	
Hippotion celerio MHNT CUT 2010 0 73 Malaysia female dorsal.jpg|*Hippotion celerio*  ♀  	 
Hippotion celerio MHNT CUT 2010 0 73 Malaysia female ventral.jpg|*Hippotion celerio*  ♀ △	 

## Kilder

* Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2

* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/h/hippotion_celerio.html
## Eksterne lenker
*
Vakås holdeplass

**Vakås holdeplass** er en jernbanestasjon for lokaltoget på Drammenbanen på Vakås i Asker. Stasjonen ble åpnet i 1957.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker

*
Fylkesvei 6526

**Fylkesvei 6526 (Fv6526)** går mellom Gjøsvika og Synnervika ved Femunden i Røros kommune.

Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 532 (Sør-Trøndelag).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
NRK Innlandet

**NRK Innlandet** (tidligere **NRK Hedmark og Oppland**) er NRKs distriktskontor i Innlandet fylke, inntil 2019 fylkene Hedmark og Oppland. Silje Rønning Kampesæter er distriktsredaktør. Hovedkontoret ligger på den gamle gården Storhove i Fåberg i Lillehammer kommune. I tillegg er det et større lokalkontor i sentrum av Hamar. I tillegg er det lokalkontorer i Kongsvinger, Vågå, Folldal og Fagernes.

NRK Hedmark og Oppland ble etablert i 1973, men skilt i NRK Hedmark og NRK Oppland i 1978. Disse ble igjen sammenslått til NRK Hedmark og Oppland i 2002. I 2019 fikk distriktskontoret nytt navn, NRK Innlandet, i tråd med regjeringens regionreform. 

NRK Innlandet har som alle andre distriktskontorer, distriktssendinger på NRK P1 fra 06:00 til 09:00 og fra 14:00 til 17:00. Distriktskontoret produserer også daglige nyhetssendinger på TV 19:45 og 22:55 med samme navn, NRK Innlandet (tidligere NRK Østnytt), som sendes på NRK1 og i nettspilleren NRK TV.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Al Jazirah

**Al Jazirah** (arabisk: ولاية الجزيرة; oversatt: Halvøyen) eller Gezira er en av Sudans 15 delstater og ligger mellom både Den blå og Den hvite Nil (elvene). Dette er grunnen til at staten kalles for halvøyen på arabisk. Staten har 3300000 innbyggere (år 2000) med sitt areal på 23,373&nbsp;km². Hovedstaden Wad Madani ligger på østsiden av Al Jazirah.

## Historie
Før lå staten på sørsiden av provinsen Nubia som er kjent for sin historie. Der Al Jazirah ligger i dag, er det ikke blitt funnet noe spesielt arkeologisk verk. Det var en del av kongeriket Alodia i flere århundre og når statene kollapset, ble de senteret til funj folket som tilhørte sultan Sennar og hans kongerike.

## Økonomi
I dag tjener staten på det verdensberømte Gezira-prosjektet. Dette var et av de første forsøkene for dyrking av bomull i tørr jord som startet i 1925. Samme ble gjort med vann fra Sennardemningen og andre dammer. Det ble opprettet kanaler fra dammen og bortover til tørre land.
Sudan holdt på med et nokså hemmelig prosjekt hvor mer enn 10,000&nbsp;km² med jord skulle bli brukt til jordbruk. I 1950 offentliggjorde staten dette og økonomien steg. Bomullsproduksjonen steg gjennom 1970-årene, men når hvete ble tilført disse åkre i 1990-årene, bestod en tredjedel av åkrene i landet av bomull.

## Kilder
*
Hvithalskapusinerape

**Hvithalskapusinerape** (*Cebus capucinus*) er en ape som lever i de frodige skogene i Sør- og Mellom-Amerika. Den lever i flokker på opp mot 20 individer. De voksne individene blir ca. 40 cm og veier rundt 4 kg.

## Eksterne lenker
*
Kaninhold

**Kaninhold** omfatter hold av tamkaniner, både som kjæledyr og til konsum.

Romerne var trolig de første som gjorde kaninen til husdyr i romertida rundt Middelhavet. Ville kaniner ble fanget og holdt på grunn av kjøttet og skinnet i innhegninger laget av mur for å holde rovdyr borte,,etterhvert ble kaniner er alminnelig kjæledyr. Den første oppdrettrasen som er kjent var «English loop» etterfulgt av «English spotted» og «Angora».
## Kaninhold for kjøttproduksjon

Kaninkjøtt er lyst og magert og er brukt som mat i store deler av verden. Kaninen er godkjent som husdyr i Norge og omfattes av Landbruksavtalen, «kaninkjøttforskriften» regulerer hygiene og kontroll ved produksjon og omsetning. Under krigen var kaninhold meget populært i Norge, i 1942 var det 5&nbsp;500 medlemmer i Norges Kaninavlsforbund. Kaninkjøtt har et fettinnhold på fra 3,5 til 4 % og et proteininnhold på 20–21 %. Det meste av kjøttproduksjonen av kanin foregår i Afrika og Asia. Bare i Ghana produseres det fem millioner kaninskrotter i året. Italia er den største produsenten av kaninkjøtt i Europa. Det produseres ca. 260 tonn kaninkjøtt i Norge pr. år. Slakteriene Norske Kaninprodukter AS og Høgaunet gård er per 2019 de eneste godkjente slakteriene for kaninslakt i Norge.

## Kanin som kjæledyr

Kaninen har blitt et populært kjæledyr, og det er veldig mange kaniner som av forskjellige grunner ikke har det spesielt bra. En kanin blir normalt 8-12 år gammel, og det medfører at en eier tar på seg et stort ansvar i lang tid framover.

Europarådets konvensjon om beskyttelse av kjæledyr slår fast at dyr ikke skal selges til barn under 16 år uten samtykke fra foresatte. Den danske dyrevernloven inneholder også en slik bestemmelse. Forslaget til ny norsk lov om dyrevelferd er nå ute på høring (2007), der er det forslag om at barn under 16 år ikke skal ha selvstendig ansvar for dyr.

## Se også
* Kaninhopping
* Tamkanin
* Kanin

## Referanser


## Eksterne lenker

* kanin.org: Informasjon, fakta, tips, bilder og forum
* Dyrebeskyttelsen Oslo og Akershus -Kaninen som kjæledyr
* Vanlige myter om kaninhold
* Norsk kanin
Roger Solheim

**Roger Remme Solheim** (født 25. april 1969) er en norsk tidligere politiker (Ap). Han er daglig leder i kommunikasjonsselskapet SOLKOM. 

Solheim var politisk sekretær for fylkesordføreren i Troms 1993&ndash;1994. Han blei ansatt som politisk rådgiver for sosialminister Hill-Marta Solberg i Sosial- og helsedepartementet 1994–1996, som en del av Gro Harlem Brundtlands tredje regjering, og i 1996–1997 som en del av Thorbjørn Jaglands regjering.

Han var informasjonssjef og rådgiver i Vinmonopolet 1997&ndash;2000, deretter informasjonssjef i Norges Fotballforbund til 2009. Han var fra 28. oktober 2009 til 1. mars 2012 politisk rådgiver for statsråd Anniken Huitfeldt i Kulturdepartementet Fra 13. januar til 16. august 2010 var han konstituert som statssekretær i Kulturdepartementet fordi statssekretær Lotte Grepp Knutsen var konstituert som statssekretær ved Statsministerens kontor mens Rita Skjærvik hadde fødselspermisjon. Han var også konstituert statssekretær fra 7. mars til 30. desember 2011, da Lotte Grepp Knutsen hadde fødselspermisjon.

Før han startet SOLKOM var han Director  i Kreab Gavin Anderson og partner i Kreab.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lakes (Sør-Sudan)

**Lakes** (arabisk: البحيرات; al-Buhayrat) er en av Sør-Sudans ti delstater. Den har et areal på 40&nbsp;235&nbsp;km² og et estimert innbyggertall på ca. 350&nbsp;000 (2000). Rumbek er statens hovedstad og generalløytnant Daniel Awet Akot fra SPLA er guvernør.

Det blir utredet å flytte landets hovedstad til Ramciel i Lakes og anlegge en planlagt by.
Vendsyssel

**Vendsyssel** er et område i Danmark som utgjør den nordlige del av Jylland, delt fra fastlandet av den smale Limfjorden i sør. I nord begrenses Vendsyssel av Skagerrak, i øst av Kattegat. Historisk har Vendsyssel vært et eget syssel.

Vendsyssel ligger på den nordjyske øy (Nørrejyske Ø), som foruten Vendsyssel også består av to andre områder i vest – Hanherred og Thy.

Vendsyssel er et meget godt jordbruksområde, og har stor handelsvirksomhet knyttet til fergetrafikken mot Norge og Sverige. Det er fergeanløp fra Norge til Hirtshals og Frederikshavn, og fra Sverige (Göteborg) til Frederikshavn.

De største byene i Vendsyssel er Nørresundby (like nord for Aalborg), Frederikshavn, Skagen, Hjørring, Sæby, Brønderslev, Hirtshals og Dronninglund.

Etter strukturreformen er Vendsyssel en del av Region Nordjylland. 

## Adam av Bremen om Vendsyssel
I 1075 skrev Adam av Bremen om Jylland og Vendsyssel:
:«Danenes land er nesten helt oppdelt i øyer. Den første delen av Danmark, som heter Jylland, strekker seg fra Eideren...Hvis man tilbakelegger veien fra Slesvig til Ålborg i rett linje, er det 5-7 dagsreiser. Det er keiser Ottos vei helt opp til Vendsyssel og det ytterste hav. Jyllands bredde er temmelig stor ved Eideren, men derfra snevres det gradvis inn til den spissen som heter Vendsyssel; der ender Jylland. Derfra er den korteste overfarten til Norge. Nok vrimler Germania skrekkelig av dype skoger, men Jylland er likevel enda mer skrekkinnjagende, og skyes pga mangel på dyrkbar jord og pga sjørøverangrep. Det er neppe egnet til menneskelig bosetning.»
 
## Vendelboene i bondeopprøret i 1441
I slaget på Skt. Jørgensbjerg 8. juni 1441 knuste kong Kristoffer av Bayern et bondeopprør. Bøndene fra Vendsyssel utviste da en standhaftighet som minnes i folkevisen som samtidig ripper opp i at bøndene fra Mors og Thy la våpnene ned da de fikk fritt leide før kongens endelige angrep på vognborgen:
:*Først da rømmer de morsing’
:*og så de forrædere av Thy;
:*etter da stod de vendelboer,
:*de ville ikke fly* [flykte]
:*Etter stod de vendelboer,
:*de ville ikke fly*;
:*da bygget de seg en vognborg,
:*derfor lot de sine liv.''

## Referanser


## Eksterne lenker
*
In the Eye of the Storm

***In the Eye of the Storm*** er et musikkalbum av Roger Hodgson, utgitt i oktober 1984. Albumet er komponert og produsert av Roger Hodgson. 

Albumets største hit var «Had a Dream (Sleeping with the Enemy)».

## Sporliste
#«Had a Dream (Sleeping with the Enemy)» (8:49)
#«In Jeopardy» (5:59)
#«Lovers in the Wind» (4:11)
#«Hooked on a Problem» (5:10)
#«Give Me Love, Give Me Life» (7:33)
#«I'm Not Afraid» (7:03)
#«Only Because of You» (8:40)

## Eksterne lenker
*
У

**У** (minuskel: **у**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. Som minuskel ser den, i de fleste skrifttyper, akkurat ut som en latinsk y. Den representerer lyden /u/, tilsvarende en norsk o.
Fylkesvei 6434

**Fylkesvei 6434 (Fv6434)** går mellom Hafsmo og Slørdal i Orkland kommune.

Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 305 (Sør-Trøndelag).

## Kommuner og knutepunkter

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Ф

**Ф** (minuskel: **ф**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. Den er brukt i alle de slaviske språkene som bruker kyrillisk, samt av andre språk i Asia. Den representerer lyden /f/, og dens utseende er direkte avledet av den greske bokstaven Phi (Φ, φ).
Х

**Х** (minuskel: **х**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. I de fleste språkene representerer den lyden /kh/, som ch-lyden i tysk *Bach*. I serbisk og makedonsk tilsvarer den /h/. Dens utseende stammer fra den greske bokstaven Khi (Χ, χ), og den er helt lik en latinsk X.
Wight Is Wight

**Wight is Wight** er en fransk låt, skrevet som en hyllest til hippietidens budskap om fred, kjærlighet og blomstermakt, og til Bob Dylans opptreden under den andre Isle of Wight Festivalen 31. august 1969.

I forkant av tributtinnspillingen hadde Michel Delpech forlatt plateselskapet Vogue til fordel for Barclay Records. «Wight is Wight» ble artistens mest berømte innspilling. Den solgte mer enn én million eksemplarer i Europa, noe som ga ham gullplaten.

«Wight is Wigt», som sangeren Michel Delpech skrev sammen med dirigenten Roland Vincent, oppnådde ingen listeplasseringer i Norge, men ble spilt i NRK Radio. I Norge ble oppfølgeren «Pour un Flirt» en langt større hit. Også denne slo godt an internasjonalt. Populariteten gjaldt spesielt fransktalende land, men den solgte også godt i Nederland. En tyskspråklig versjon gjorde suksess på hitlistene i Østerrike, Sveits og daværende Vest-Tyskland. Mens en tilsvarende engelsk oversettelse klatret inn på topp 20-listen i Storbritannia.

Michel Delpech, eller ved fullt navn Jean-Michel Delpech (26/1 1946–2/1 2016), spilte begeistret inn sin hyllest til Bob Dylan allerede 1. oktober 1969. Det var imidlertid ikke alle Dylans tidligere tilhengere som likte hans nye image i det han stilte opp i hvit dress, selv om hans nye sang «Lay Lady Lay», fremført med akustisk gitar og munnspill på stativ rundt halsen, førte ham noe mer tilbake til røttene som folk singer og låtskriver.

Merkelig nok lyder «Wight is Wight» mer som en typisk Grand Prix-låt, og den ble da også året etter oversatt til engelsk og spilt inn på plate av den britiske artisten Sandie Shaw, som vant The Eurovision Song Contest i 1967, og som selv skyldte denne konkurransen sitt internasjonale gjennombrudd og sin aller største slager.

## Innspillinger
* Michel Delpech: *Wight is Wight*/ *Wight is Wight (Instrumental)*. Barclay 61 150 – 1969.
*Sandie Shaw: *Wight is Wight*/ *That's The Way He's Made*. Pye 7N 17954 – 1970.

## Referanser
Ц

**Ц** (minuskel: **ц**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. Den er brukt i alle de slaviske språkene og representerer lyden /ts/. Innen de slaviske språkene transkriberes den som *c*, da *c* uttales /ts/. På russisk og andre språk, transkriberes den som *ts*, da dette ville være naturlig.
Ч

**Ч** (minuskel: **ч**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. Den er brukt i alle de kyrilliskbrukende slaviske språkene, og representerer lyden /t͡ʃ/ som i det engelske ordet *chair*. På serbisk og makedonsk transkriberes den som č, og på russisk og andre språk transkriberes den som *tsj*.
Џ

**Џ** (minuskel: **џ**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. Den er brukt i serbisk og makedonsk, og tilsvarer lyden /dʒ/. Den transkriberes som digrafen *[[Dž (bokstav)|dž]]*.
Ў

**Ў** (minuskel: **ў**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. Den er en У med breve, og kalles på belarusisk у нескладовае («u neskladovaje»), som betyr «u uten trykk». Den kalles dette fordi den er kort og ikke lager en ny trykkstavelse. Lyden kan minne om engelske W i «what».
Grini

**Grini** er en tettbebyggelse i østre Bærum i Akershus fylke. Strøket er en del av den sammenhengende bebyggelsen som strekker seg fra Oslo mot vest.

Navnet kommer av norrønt *Grǫnin*, av trenavnet gran, og *vin*, 'naturlig eng'.

Inne i Bærumsmarka, rundt tre kilometer nordvest for Grini og en–to kilometer fra Østerås, ligger Ila landsfengsel og sikringsanstalt, som ble opprettet som Grini fangeleir av tyskerne under andre verdenskrig. Leiren ble utviklet fra det opprinnelige påbegynte, men ikke åpnede kvinnefengselet som ble bygget på grunnen til Nordby gård, og er slik ikke en del av Grini-strøket.

På Grini lå også Grini stasjon, som var holdeplass på Røabanen fra 1948 til 1995, og inntil denne et teglverk og «Negerlandsbyen». Negerlandsbyen var et kallenavn på et typehus-strøk bygget av Selvaag rundt 1965 hvor alle husene var beiset svarte.

Den gamle *Grini gård* ble krongods da reformasjonen ble innført. Seinere ble gården privat og fram til 1854 en del av Bogstad gård lenger øst. Grini gård hadde i tillegg til teglverket også mølle, sagbruk og kalkbrenneri. Grini ble utbygd med bolighus etter den andre verdenskrig.

## Kilder
* Z. Brekke, *[https://runeberg.org/kvinhjem/ Et 50-Aars Minde : Kvindehjemmet 1859-1909]* (1909)
* Kåre Preben Hegland: *Polizeihaftlingslager Grini 1941-1945*. Hovedfagsoppgave i historie, Universitetet i Oslo, 1989.

## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 6072

**Fylkesveg 6072** går mellom Utheim og Bruhagen i Averøy kommune. Veien følger sørkysten på Averøya.

Før Atlanterhavsvegen ble åpnet var strekningen mellom Utheim og Tøvika del av riksvei 67.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 247 (Møre og Romsdal).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Ш

**Ш** (minuskel: **ш**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. Den er brukt i de fleste kyrilliskbrukende språk, hvoriblant samtlige slaviske. Den representerer lyden /ʃ/ og transkriberes *sj*. På serbisk transkriberes den som š.
Laothoe amurensis

*Laothoe amurensis* er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den har sin hovedutbredelse i Asia, men finnes vestover til Sør-Finland. Den er svært lik ospesvermer (*Laothoe populi*), men mangler det rustrøde feltet ved roten av bakvingen. Larvene lever mest på osp (*Populus tremula*).
## Utseende
En ganske stor (vingespenn 75 – 95 mm), grå sommerfugl, ligner sterkt på ospesvermer bortsett fra at den mangler det rustrøde feltet ved roten av bakvingen. **Larven** ligner også sterkt på ospesvermerens larve, den forekommer i to fargevarianter, en blekt blågrønn og en mørkegrønn. Den skiller seg fra ospesvermeren ved at den har et par knøler på ryggen av andre kroppsledd.

Laothoe amurensis MHNT CUT 2010 0 391 Ussuri, Vladiwostock occ., Sutschanski-Rudnik, Russia, male dorsal.jpg|*Laothoe amurensis* ♂  	
Laothoe amurensis MHNT CUT 2010 0 391 Ussuri, Vladiwostock occ., Sutschanski-Rudnik, Russia, male ventral.jpg|*Laothoe amurensis* ♂   △


## Levevis
Som andre Smerinthinae tar ikke de voksne sommerfuglene til seg næring, men de drikker vann. Larvene lever omtrent utelukkende på osp, der de i Sibir kan bli så tallrike at de gjør skade på skogen.
## Utbredelse
*L. amurensis* finnes fra Sør-Finland, Baltikum og det østlige Polen i vest til Stillehavet (Kina og Japan) i øst. I Vest-Europa blir den erstattet av ospesvermeren, i det sørlige Kina av *Laothoe sinica*.

## Kilder

* Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2

* Pittaway, A.R. (2007) Sphingidae of the Western Palearctichttp://tpittaway.tripod.com/sphinx/l_amu.htm
## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 127 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 127** i de følgende fylkene:

*Fylkesvei 127 (Akershus)
*Fylkesvei 127 (Aust-Agder)
*Fylkesvei 127 (Hordaland)
*Fylkesvei 127 (Møre og Romsdal)
Phantom Planet

**Phantom Planet** er en amerikansk musikkgruppe som bl.a. har laget soundtrack til tv-serien OC. De ble der kjent for låta «California». De har sluppet et album kalt *The Guest*. Gruppa har fem medlemmer: Sam spiller bass og synger, Jason spiller trommer, Alexander spiller gitar og synger og Darren spiller gitar.

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Ъ

**Ъ** (minuskel: **ъ**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. Den kalles også for det harde tegnet, og angir at forrige vokal ikke skal uttales palatalisert. Det brukes sjelden i dagens russisk, men i ord som субъект (subjekt) og объект (objekt).

## Bruk i bulgarsk

'Ъ' er den 27. bokstaven i det bulgarske alfabetet og representerer den nesten-åpne midtre vokal . Bokstaven transkriberes til norsk som 'ă', som i for eksempel Първанов → P<u>ă</u>rvanov.
Smerinthus jamaicensis

***Smerinthus jamaicensis*** er en sommerfugl som tilhører gruppen svermere (Sphingidae). Den er svært lik den europeiske arten kveldpåfugløye (*Smerinthus ocellata*), som den erstatter i Amerika.

## Utseende
Ligner sterkt på kveldpåfugløye, men er litt mindre (vingespenn 50 – 70&nbsp;mm) og skiller seg fra denne på at det mørke feltet på ryggen blir bredere bakover, mens det er jevnbredt hos kveldpåfugløyet, og på at øyeflekken på bakvingen er mer uregelmessig i formen, i midten med to blå flekker i stedet for en blå ring.

Smerinthus jamaicensis MHNT CUT 2010 0 389 Baltimore male dorsal.jpg|*Smerinthus jamaicensis* ♂ 	
Smerinthus jamaicensis MHNT CUT 2010 0 389 Baltimore male ventral.jpg|*Smerinthus jamaicensis* ♂  △
Smerinthus jamaicensis MHNT CUT 2010 0 389 Baltimore female dorsal.jpg|*Smerinthus jamaicensis* ♀ △
Smerinthus jamaicensis MHNT CUT 2010 0 389 Baltimore female dorsal.jpg|*Smerinthus jamaicensis* ♀  


## Levevis
Larven kan leve på en rekke forskjellige løvtrær.
## Eksterne lenker
*
Dzjamolidin Abduzjaparov

**Dzjamolidin Abduzjaparov** (født 28. februar 1964 i  Tasjkent) er en tidligere  profesjonell  landeveissyklist fra Usbekistan.

Abduzjaparov gjorde seg mest kjent som en kompromissløs spurtspesialist og hadde kallenavnet «The Tashkent Terror». Hans dristige spurter gjorde også at han var innblandet i mange velt. En av de mer berømte skjedde under den siste etappen av Tour de France i 1991 der han veltet på oppløpet på Champs-Élysées i Paris. 

Sammen med Eddy Merckx, Laurent Jalabert og Alessandro Petacchi er han den eneste syklist som har vunnet poengkonkurransen i alle tre Grand Tours.

Han vant tilsammen elleve etapper i Tour de France og grønn trøye tre ganger.

## Eksterne lenker
* 
* 
* Veltet på oppløpet på Champs-Élysées
Ю

**Ю** (minuskel: **ю**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. Den er blant annet brukt i russisk, der den representerer lyden /ju/, som det norske ordet «jo». Etter en palatalisert konsonant uttales den som en vanlig /u/, på norsk /o/.
Fylkesvei 5952

**Fylkesveg 5952** går mellom Alnes og Teppemyra på Godøy i Giske kommune.

Alnestunnelen ble åpnet 14. desember 2006.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 127 (Møre og Romsdal).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*