open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nymarksbanene

**Nymarksbanene** er fem fotballbaner som ligger like ved siden av Brann stadion, i Årstad bydel i Bergen, og benyttes av flere klubber daglig. 

Nymark består av fem 11-ver baner en grus, to i krøllgress og to 11-ver baner av gress. Dessuten er det en syverbane og to femmerbaner som det ble lagt krøllgress på sommeren 2008, like bak dagens Frydenbøtribune. I fotballsesongen har SK Brann regelmessige treninger på gressbanene her. 

På 1950-tallet trente Baune på Paddemyren på Landås, men da oppfylling av myren og bygging av borettslaget Mannsverk ble iverksatt i 1957, søkte klubben Bergen kommune om midler til å oppføre garderobe ved Nymarksbanene som da kunne bli klubbens treningsområde i stedet. 

Fotballklubben Nymark IL har sin hjemmebane her, og mange andre klubber har opp igjennom årene nytt godt av banene. Før Krohnsminde fikk kunstgress, var Nymark den mest brukte fotballbanen i Årstad bydel. Den vil da gjelde som hjemmebanen til både Nymark IL og SK Brann. 

Kunstgressbanen til Nymark ble finansiert av Trond Mohn. Pr 2025 er banene belagt med kunstgress med gummispon.

## Referanser
Veme

**Veme** er ei lita bygd og en tidligere jernbanestasjon på Bergensbanen i Ytre Soknedalen. Bygda har fått navn etter den tidligere storgården med samme navn og ligger langs riksvei 7 ved elva Sogna, et stykke utenfor Hønefoss i Ringerike kommune.

## Grenda
Veme omfatter området sør for Sogna fra Lia via Drolshammar, Tronrud og Hjelmerud i øst (der det går bru over elva til Veme) og vestover via Kvernvollen, Skotland, og Støverengårdene til sørenden av Verkensbrua ved Gardhammar i vest langs Skotlandveien. Nord for Sogna strekker Veme seg fra østbredden av Væla og inkluderer grendene Fonkalsrud, Borglund, Øst-Veme med Heggelia, Heggen og Nøkleby, til grensen mot Heradsbygda langs Heradsbygdveien i øst.

I bygda finnes Veme kirke som tilhører Veme menighet. Kirken har egen leggplass. Veme poståpneri var i drift på Veme mellom 15. august 1884 og 31. mars 1966. Veme undomslag ble stiftet i 1905, under navnet *Veme idrætsforening*. Veme Sportsklubb ble grunnlagt i 1930, men fikk ikke dette navnet før 10 år senere. Veme Sportsklubb er slått sammen med Sokna Idrettsforening til Soknedalen IL. Klubbhuset fra 1950 ble erstattet av et nytt i 1989. Klubben har egen fotballstadion som ligger ved Veme.

På Heggen ligger Heggen skole som dekket barneskoletrinnet i bygda, men ble lagt ned. Nå går ungene enten på Helgerud skole (i Heradsbygda) eller Sokna skole. Ungdomsskoletrinnet sokner til Sokna skole på Sokna, mens videregående sokner til Hønefoss. Tidligere fantes også Borglund skole litt lenger vest langs riksveien, men denne ble nedlagt i 1987, og elevene ble overflyttet til Heggen skolekrets.

### Kjentfolk fra Veme
* Elling M. Solheim, dikter og forfatter
* Erik Hagen, tidligere landslagsspiller i fotball
* Rune Hagen, fotballspiller
* Ole Henrik Fagerås, kombinertløper, bronse i VM 1962
* Sigmund Dehli, trekkspiller og komponist

## Gården
Veme er sannsynligvis en av de eldste gårdene i Ytre Soknedalen, men den blir ikke omtalt i gamle diplomer og først i 1528 i jordebøker. Trolig ble gården først delt i østre og vestre. Deretter ble Vestre Veme trolig delt i øvre og nedre. Det nevnes dessuten en gård Midt-Veme i prestens manntall for 1664, men dette kan være en sammenblanding. Sannsynligvis har også både Borgerud og Fonkalsrud ligget under Veme. Hvilken av Vemegårdene som er den opprinnelige er ukjent. Veme har gårdsnummer 62 i Ringerike.

## Se også
* Veme kirkesogn
* Veme kirke
* Gardhammar
* Jonsrud
* Fonkalsrud
* Borgerud
* Borglund
* Øst-Veme
* Heggelia
* Heggen
* Nøkleby
Fylkesvei 1559

**Fylkesvei 460 i Akershus** går mellom Vilberg og Sand i Ullensaker.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 460 (Akershus).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Kartverkets norgeskart
* Vegvesenets vegkart 
*
Haukelandshallen

**Haukelandshallen** ligger i Årstad bydel i Bergen, ikke langt fra Brann Stadion og Nymarksbanene, og er Bergens største håndballarena. 

## Arkitektur
Bygningen er tegnet av arkitekt Bjørn Simonnæs og oppført mellom 1965 og 1970. Hallen er utført i ubehandlet betong. Materialets skulpturelle og ekspressive kvaliteter kommer tydelig fram bygningseksteriørets futuristiske betongrelieffer. Haukelandshallen ble åpnet i 1970, og er eiet og drevet av Bergen kommune.

## Bruk
Håndballaget Tertnes idrettslag og basketballaget Ulriken Eagles spiller sine hjemmekamper her. Hallen har holdt flere landskamper i håndball både for herrer og kvinner. Under Håndball-EM 2008 for menn ble noen av gruppespillskampene spilt i Haukelandshallen.

Den blir også brukt til andre idretter som volleyball, kampsport og bueskyting. I tillegg brukes den som gymsal for elever ved Gimle skole.

I 2005 ble hallen renovert og fikk da blant annet nytt parkettgulv. I januar 2008 ble det installert trådløst internett i hallen, blant annet til bruk ved mesterskapsarrangementer, som en av de første hallene i fylket. Dette ble sådan tatt i bruk for arrangør og presse da det ble spilt gruppespillskamper i håndball-EM 2008 for herrer i Haukelandshallen.

I 2009 har det vært arrangert nasjonalt mesterskap i innebandy i G19-klassen i Haukelandshallen. Hallen var også arena for Landsturneringen i sjakk.

## Eksterne lenker
* Presentasjon på Norges Håndballforbunds nettsider
Skírnir

***Skírnir*** er tidsskrift utgitt av det Det islandske litterære selskap. Skírnir kommer ut med to nummer i året og inneholder først og fremst vitenskapelige artikler om litteratur, historie, filosofi med mer.

*Skírnir* er det eldste tidsskriftet som fortsatt publiseres på Island. Første nummer kom ut i København høstet 1827 og erstattet andre islandske tidsskrift for lignende emner som Det islandske litterære selskap hadde publisert tidligere. I begynnelsen innehol0150dt bladet nyheter, men rundt århundreskiftet 1900 ble det endret til vitenskapelig og kulturelt tidsskrift. Tidsskriftet ble trykt i København frem til 1890, deretter i Reykjavík.

## Redaktører fra  1827-2006

* Finnur Magnússon, 1827
* Þórður Jónassen, 1828–1829
* Baldvin Einarsson, 1830
* Þórður Jónassen, 1831–1835
* Konráð Gíslason og Jónas Hallgrímsson, 1836
* Jón Sigurðsson og Magnús Hákonarson, 1837
* Magnús Hákonarson, 1838
* Brynjólfur Pétursson, 1839–1841
* Gunnlaugur Þórðarson, 1844–1845
* Grímur Thomsen, 1846
* Gunnlaugur Þórðarson, 1847
* Gísli Magnússon og Halldór Friðriksson, 1848
* Gunnlaugur Þórðarson, 1849–1851
* Jón Guðmundsson, 1852
* Arnljótur Ólafsson og Sveinn Skúlason, 1853
* Sveinn Skúlason, 1854
* Arnljótur Ólafsson, 1855–1860
* Guðbrandur Vigfússon, 1861–1862
* Eiríkur Jónsson, 1863–1872
* Björn Jónsson, 1873–1874
* Eiríkur Jónsson, 1875
* Guðmundur Þorláksson, 1876
* Eiríkur Jónsson, 1877–1887
* Jón Stefánsson, 1888–1891
* Jón Stefánsson og Einar H. Kvaran, 1892
* Ólafur Davíðsson og Einar H. Kvaran, 1893
* Einar H. Kvaran, 1894–1895
* Jón Ólafsson, 1896–1902
* Þorsteinn Gíslason, 1903 
*(Skírnir kom ikke ut i 1904)*
* Guðmundur Finnbogason, 1905–1907
* Einar H. Kvaran, 1908–1909
* Björn Bjarnason, 1910–1912
* Guðmundur Finnbogason, 1913–1920
* Árni Pálsson, 1921–1929
* Einar Arnórsson, 1930
* Árni Pálsson, 1931–1932
* Guðmundur Finnbogason, 1933–1943
* Einar Ól. Sveinsson, 1944–1953
* Halldór Halldórsson, 1954–1967
* Ólafur Jónsson, 1968–1983
* Kristján Karlsson og Sigurður Líndal, 1984–1986
* Vilhjálmur Árnason, 1987–1988
* Vilhjálmur Árnason og Ástráður Eysteinsson, 1989–1994
* Jón Karl Helgason og Róbert H. Haraldsson, 1995–1999
* Svavar Hrafn Svavarsson og Sveinn Yngvi Egilsson, 2000–2005
* Halldór Guðmundsson, 2006 -

## Eksterne lenker
* Skírnir hos Timarit.is, her kan en lese alle utgaver av Skírnir fra 1827 til 1916.
Det meksikanske myntverket

**Det meksikanske myntverket** (Casa de Moneda de México) er Mexicos nasjonale mynthus. Det ble etablert i 1535 og mynthuset er det eldste i Amerika. Siden 1983 blir mynter kun produsert i San Luis Potosí. Det har blitt eksportert mynter til  Argentina, Bahamas, Brasil, Canada, Cuba, Ecuador, Egypt, England, Guatemala, Honduras, India, Indonesia, Malaysia, Marokko, Nicaragua, Norge, Peru, Portugal, Puerto Rico, Spania, Sverige, Sveits, Thailand, Tyskland, Uruguay, USA, Venezuela og Østerrike.

## Se også
* Meksikansk peso

## Eksterne lenker
* Sitio Oficial
* http://www.gdlcoins.org Monedas acuñadas en Guadalajara Jalisco, desde 1812 hasta la actualidad.
*
Jón Ólafsson (redaktør)

**Jón Ólafsson** (født 20. mars 1850, død 11. juli 1916) var islandsk journalist, redaktør og politiker. To ganger måtte han flykte Island på grunn av å ha forarget myndighetene med sin skarpe penn. I 1875 skrev Jón Ólafsson boken *Alaska*, en  drømmevisjon om en islandsk koloni i Alaska som USA da nylig hadde kjøpt av Russland. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Alþingi - Æviágrip: Jón Ólafsson
* Alaska – Um stofnun íslenzkrar nýlendu
Paisii Velychkovskyi

**Pajisij Velitsjkovskij** er  en ukrainsk ortodoks helgen, født i Poltava fra 17-hundretallet. Han var en munk på Athos i Hellas. Han spilte en sentral rolle i en spesiell bønn-tradisjonen kjent som hesykasme innen ortodoksi og ble kannonisert som helgen av den Ortodokse kirke på 1980-tallet. 

## Referanser
Fylkesvei 1560

**Fylkesvei 1560** går mellom Lillemo i Nannestad og Hauerseter i Ullensaker.

Strekningen ble opprettet 2019, og består av den tidligere fylkesvei 461 (Akershus) og den tidligere Fylkesvei 530 (Akershus).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Kartverkets norgeskart
* Vegvesenets vegkart 
*
Tir n’a Noir

**«Tir n'a Noir»** er en melodi av  Øyvind Staveland som Kolbein Falkeid satte ord til og er en av de mest kjente sangene til gruppen Vamp. Den ble første gang sluppet på gruppens debutalbum ''Godmorgen, søster'' (1993) som ble tildelt Spellemannprisen. Låten er inspirert av irsk musikk og tradisjon, og har en sentimental grunntone. Sangen var viktig for Vamps gjennombrudd. Noen måneder før debutalbumet ble Tir n'a Noir utgitt på EP sammen med 3 andre låter. Staveland skrev melodien i 1986 under et opphold på Svalbard og den hadde blitt fremført instrumentalt mange ganger før Falkeid satte ord til. Bandets vokalist Jan Toft synger hovedvokal mens Rita Eriksen synger enkelte partier i sangen som stemmen til tekstens Mary McKear. Eriksen arbeidet på den tiden som som sekretær på Fagerborg studio i Oslo og Jan Paulsen foreslo at hun kunne bidra i en duett. Sangen har siden vært et fast innslag på de fleste av Vamps konserter. Singelen utgitt i 2006 lå 42 uker på VG-lista. 

Sangen Tir n'a Noir ble spilt inn av Vamp i 1993, og etter det i 1996 ble sangen spilt inn og gitt ut på nytt på livealbumet «Folken». Da også med Rita Eriksen på gjestevokal. I 2001 spilte Vamp inn albumet *Camomile* i samarbeid med den japanske artisten Emi Fujita. Emi Fujita synger duett med Rita Eriksen på flere av låtene inkludert *Tir n'a Noir*.

2006 ble den gitt ut på singel, etter at den havnet på VG-lista topp 20. På samme singel var også en karaokeversjon av sangen. Vamp hadde også turné med Kringkastingsorkestret (KORK) samme året, i tillegg til at de ga ut plate sammen. På denne plata kunne man finne igjen låta «Tir n'a Noir». Denne gangen var det Vidar Johnsen som sang, med Øyvind Staveland på enkelte av versene. Øyvind Staveland er også den personen som spiller fløytesoloen i sangen. I 2010 ga Vamp ut et nytt album sammen med Kringkastingsorkesteret, I Full Symfoni II, og også her var «Tir n'a Noir» med, denne gangen med Paul Hansen og Eivør Pálsdóttir fra Færøyene på vokal. Pálsdóttir sang sine partier på færøysk.

Sangens Tir n'a Noir refererer til Tír na nÓg, et mytisk land i irsk mytologi. Teksten handler om en mann som har mistet kona si. Han savner henne svært. Han blir gammel og ligger døende, når han er død «seiler» han til Tir n'a noir, som er himmelen, for å møte sin kone.

Stavelands melodi har fått oppmerksomhet utenlands, og flere engelske oversettelser finnes. En av de mest brukte tekster er gjort av briten David Mindel.

Sangen er med på Kulturdepartmentets anbefalte liste over livssynsnøytral musikk til begravelser. Sangen ble fremført i Falkeides begravelse i 2021.

## Referanser

## Eksterne lenker
* Vamps offisielle side
* You-tube Emi Fujita - Tir n`a Noir
Godteri

**Godteri**, eller **snop**, er en fellesbetegnelse på sukkertøy, drops og pastiller, knekk, tyggegummi, vingummi, marsipan, nougat, lakris, gelégodteri, sjokolade og andre sukkervarer. Godteri inneholder vanligvis store mengder sukker og/eller salt, men kan også framstilles med andre søtningsstoffer, og en rekke kunstige tilsetningsstoffer for å gi passende smak, konsistens, farge og holdbarhet.

Godteri solgt i løsvekt kalles smågodt.

## Norge

### Godterimarkedet
Bransjen beregner at markedet for godterier, pastiller og tyggegummi i Norge (2006) har en verdi på om lag NOK 6,7 milliarder målt i omsatt verdi ut av butikk. Av dette utgjør godterier 84 %, pastiller ca. 10 % og tyggegummi ca. 6 %.

### Godteriprodusenter
Det er en rekke kjente produsenter av godteri i nærings- og nytelsesmiddelindustrien og en mengde merkevarer. Freia (Mondelēz International), Nidar og Brynild dominerer det norske markedet pr. 2007. I tillegg finnes det småskalaprodusenter, som blant annet Hval Sjokoladefabrikk. Flere er organisert i Norske Sjokoladefabrikkers Forening som er en gruppe med sjokoladebaserte og søtlige frontfigurer.

Litt over halvparten av alt godteriet og sjokoladen i Norge ble i 2004 importert fra utlandet. I tillegg kommer sukkervarer kjøpt ved grensehandel og taxfreebutikker. Internasjonale godteriselskaper er Cloetta Fazer, Nestlé, Mars Incorporated, Mondelēz International og en stor mengde andre.

### Forbruk

## Søthet

Søthet er en smakssak, og graden av søthet bestemmes individuelt. Det finnes mange syntetisk fremstilte søtningsstoffer, den kanskje mest kjente er sakkarin. Sakkarin er ca. 300 ganger søtere enn sukrose.

## Se også
* Konfekt
* Sjokolade
* Sukkertøy

## Eksterne lenker
* 
* Artikler om godteri i Matportalen.no
* Norske Sjokoladefabrikkers Forening om sukkerinntaket i Norge
* Nidar sjokoladefabrikk om kosthold
* Sunnere godteri
* Grønn Hverdag om miljøvennlig godteri 
* Godteri med vitaminer
* Oppskrifter på hjemmelagd godteri
* Om sukkeravhengighet
Spillum

**Spillum** er et tettbebygd sted i Namsos kommune i Trøndelag. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar . Spillum ligger på østsiden av Namsens utløp og har 2 bruforbindelser over til byen Namsos som ligger på vestsiden av Namsens utløp. Namsosbrua fra 2005, lengde 365 meter, og Namsbrua fra 1922, lengde 219 meter. Lokalt anses Spillum som en del av byen Namsos. Postnummer for Spillum er 7820.

På Spillum ligger Norsk Sagbruksmuseum, Spillum Dampsag & Høvleri

## Referanser


## Eksterne lenker
* Spillum Dampsag og Høvleri
Bølge–partikkel-dualitet

I fysikk og kjemi er **bølge&ndash;partikkel-dualiteten** et begrep i kvantemekanikken som betegner at alle objekter i universet har egenskaper som en assosierer med både bølger og med partikler. Denne dualiteten er derfor ekvivalent med å beskrive partikler som materiebølger. Eksempler er bølgenes interferens og partiklenes kvantiserte egenskaper. Dette er mest tydelig for subatomære partikler, men gjelder i prinsippet alle objekter. Det ligger sentralt i konseptet bølge-partikkel-dualitet at begrep fra den makroskopiske verden som "bølge" og "partikkel" ikke er i stand til å beskrive objekter i kvantemekanikk fullstendig.

Sammenhengen mellom bølgelengden \lambda og bevegelsesmengden p er gitt ved det samme uttrykket både for partikler og for fotoner\lambda=\frac{h}{p}hvor h = 6,63\cdot 10^{-34}Js er plancks konstanten.
Cathrine Grage

**Cathrine Marie Grage** (født 1976) er en dansk skøyteløper. Hun representerer Hurtigløberforeningen af 1972 (HLF72).  

Grage og hennes landsmann Oliver Sundberg er de første danske skøyteløpere som har nådd et høyt internasjonalt nivå siden Kurt Stille avslutter sin karriere i 1964. Før EM i 2006 var hennes beste resultat på 3000 meter bedre enn det internasjonale skøyteforbundets (ISU) tidskrav til EM slik at hun fikk delta i mesterskapet. Hun deltar også regelmessig i ISUs verdenscup. Grage ble tatt ut til OL i 2010 som den første danske skøyteløper siden 1964. Grage innehar den danske rekorden på alle distansene.  

## Personlige rekorder

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Profil som  Cathrine Grage og Cathrine GRAGE på inlineresults.com
* Hjemmesiden til Cathrine Grages klubb HLF72     
* Om Cathrine Grage på SkateResults.com
* Om Grage og Sundberg i den danske avisen ''Politiken''
* Omtale av Grage og Sundberg før EM 2006
VM i ishockey for menn 1953

**Ishockey-VM 1953** var det 20. verdensmesterskapet og det 31. europamesterskapet i ishockey for landslag. Turneringen ble arrangert i Sveits fra 7. til 15. mars og kampene ble spilt i Zürich og Basel. Kun fire nasjoner deltok i A-VM og det tsjekkoslovakiske laget trakk seg underveis da deres statsleder Klement Gottwald døde. Det ble spilt en dobbeltserie der de fire lagene møttes to ganger først i Basel og andre runden i Zürich. 
 
Sverige ble verdensmestere for første gang og tok sitt sjuende europamesterskap.

## A-VM

### Tabell

*.*Tsjekkoslovakia diskvalifisert, de trakk seg da deres statsleder døde, og dro hjem til landet sitt.

## Medaljer VM

## Medaljer EM

## Kilder
* Resultater www.hockeyarchives.info
Arkiv for nordisk filologi

***Arkiv för nordisk filologi*** var det første tidsskrift, som utelukkende var viet studiet av de nordiske språk og Nordens eldre litterære åndsliv. Tidsskriftet ble til under det andre nordiske filologmøte i 1881. De fire første bind kom ut i 1883–1888 i Kristiania med Gustav Storm som redaktør. I 1889 kom tidsskriftet ut i Lund med Axel Kock som redaktør.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Arkiv för nordisk filologi fra heimskringla.no
* Arkiv för nordisk filologi, artikkel i *[[Salmonsens konversationsleksikon]]*
*
Essequibo

**Essequibo** er den lengste elven i Guyana, og den største mellom Orinoco og Amazonas. Elva begynner i Acaraifjellene nær grensen mellom Brasil og Guyana. Essequibo renner nordover gjennom 700 km skog og savanner, før den renner ut i Atlanterhavet.

Den første europeiske bebyggelsen i Guyana ble bygget av nederlendere ved elvebredden av Essequibo i 1615. Kolonistene forble vennlige mot indianerne i området, og etablerte sukker- og kakaoplantasjer langs elvebreddene.

Essequibo er også navnet på en tidligere nederlandsk koloni etablert i 1616, som befant seg i elveregionen som senere ble del av Britisk Guiana.
Georgetown (Guyana)

**Georgetown** er hovedstad og største by i Guyana. Byen har  innbyggere (2012), hvorav  i bysentrum og  i forstedene. Byen ligger ved elven Demeraras utløp i Atlanterhavet. 

61,7&nbsp;% av landets befolkning bor i Georgetown.

## Historie
Byen ble grunnlagt av britene i 1781. Den fikk da navn etter kong Georg III. Den kom snart på franske hender, før Nederland erobret byen i 1784 og gjorde den til regjeringssete for koloniene Essequibo og Demerara. Nederlenderne kalte byen Stabroek. Storbritannia erobret byen i 1812 og den fikk igjen navnet Georgetown. Fra 1814 var byen og Guyana definitivt under britisk kontroll.

## Severdigheter
Noen av turistattraksjonene i Georgetown er St. George's Anglican Cathedral, Stabroek Market, Demerara Harbour Bridge, Guyana museum, Pegasus Hotel og Guyana Zoological Park.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
VM i ishockey for menn 1951

**Ishockey-VM 1951 for menn** var det 15. verdensmesterskapet og det 28. europamesterskapet i ishockey for landslag og ble arrangert av Det internasjonale ishockeyforbundet (IIHF). Turneringen ble arrangert i Frankrike fra 9. til 17. mars 1951 og kampene ble spilt i hovedstaden Paris. Tretten nasjoner deltok og for første gangen ble delt inn i to grupper. De sju beste lagene spilte i den ene gruppen og de seks antatt svakere lagene spilte i «Criterium Européen» som senere kom til å bli B-VM. Begge gruppene ble spilt som en enkeltserie (round robin) der lagene møttes enn gang.

Canada ble verdensmestere for 14. gang og Sverige tok sitt femte europamesterskap.

## Oversikt

## Sluttplassering

## Gruppe A i ishockey-VM 1951

Gruppe A i ishockey-VM 1951 for menn ble arrangert i Frankrike fra 9. til 17. mars og kampene ble spilt i hovedstaden Paris. De sju beste lagene spilte om verdensmesterskapet. A-VM ble spilt som en enkeltserie der de sju lagene møttes enn gang.

Canada, representert av Lethbridge Maple Leafs, dominerte sine motstandere med målforskjellen 62–6 og ble verdensmestere for 14. gang etter å ha vunnet alle sine kamper. Sverige vant sølv for andre gang (etter 1928 og 1947) og tok dermed sitt femte europamesterskap foran Sveits ved å ha en bedre målforskjell. Norge overrasket ved å beseire USA 3–0 i åpningskampen og senere Storbritannia og vant sensasjonelt EM-bronse.

## Criterium Européen i ishockey-VM 1951

«Criterium Européen» i ishockey-VM 1951 for menn («Det europeiske kriteriet») var det andre nivået i VM-hierarkiet for de seks antatt svakere lagene som deltok i verdensmesterskapet. Turneringen var en forløper for det senere B-VM som i dag heter 1. divisjon. Turneringen ble arrangert i Frankrike fra 10. til 17. mars 1951 og kampene ble spilt i hovedstaden Paris. 

Italia vant turneringen foran vertslandet Frankrike og Nederland.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
* 
* Ice-Hockey-Stat.com 
** 
** 
** 
*
Fylkesvei 501 (Akershus)

**Fylkesvei 501 i Akershus** gikk mellom Langsetenga og Dal i Eidsvoll.

Veien var opprinnelig tilknyttet E6 ved Tømte, dette krysset ble stengt 2010 da E6 ble ombygd til firefeltsvei.

2019 ble feien erstattet av fylkesvei 1551, fylkesvei 1585 og fylkesvei 1591.

## Kommuner og knutepunkter

* Langset overgangsbru (over E6, 52 m)

* Langset bru (Minnesundet, 598 m)

* Haralds plass

* Tømte bru II (over dalsøkk, 49,5 m)

* Tømte bru (over E6, 74 m)

* Risa bru (Risa kommunegrense, 16 m)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
Stry

**Stry** er bearbeidet hamp-, jute- eller linfiber som blant annet brukes av rørleggere som tetningsmiddel av gjengede rør. Stryen vikles om gjengene (han-delen), og når rørene skrus sammen, vil fibrene tette eventuell slark i sammenføyningen. Stry til slikt bruk er i de senere år blitt mer eller mindre erstattet av gjengetape, men rørleggere og fagarbeidere foretrekker ofte stryen.

Når man skal vikle stry, begynner man ytterst på rørenden og vikler *med* gjengene (med klokken når man ser røret fra enden) innover på røret.

Stry er også blitt brukt til tetting av lekkasjer i tretønner og båter av tre.

## Se også
* Hamp
* Jute
* Lin
* Tagl
* Krøllhår
Øistein Vogt

**Øystein Finn Vogt** (født 5. mai 1937, død 23. mars 1996) var en norsk kordirigent, kantor og organist. 
Vogt var utdannet ved den pavelige musikkhøgskole i Regensburg, Tyskland. Han startet St. Hallvard-guttene i 1962, og var korets dirigent inntil sin død. Han tok koret med på mange utenlandsreiser til bl.a. Sverige, Danmark, Tyskland, Belgia, Nederland, Luxemburg, Østerrike, Sveits, USA, Australia og Italia og koret sang i en årrekke i Peterskirken i Roma for pave Paul VI og pave Johannes Paul II. 

Vogt var i det samme tidsrom (1962–1996) også organist og korleder i St. Hallvard kirke på Enerhaugen i Oslo. I tillegg underviste han også ved Norges musikkhøgskole.

## Referanser
Fylkesvei 7318

**Fylkesvei 241** går gjennom hele Drevjadalen mellom Holandsvika og Elsfjord i Vefsn kommune i Nordland. Det er fast dekke hele veien, men veien er smal og stedvis svingete og dårlig grunn gjør at det ofte oppstår telehiv.

Funksjonen som gjennomfartsvei for befolkningen i dalen ble mindre viktig da ny fylkesvei 78 (med Toventunnelen) ble ferdig i 2014. Strekningen mellom Korsnestunnelen og Myrmoen var del av Fv78 frem til 2014.

## Kommuner og knutepunkter

## Eksterne lenker
* Kartverkets norgeskart
* Vegvesenets vegkart 
*
Aarbøger for nordisk Oldkyndighed og Historie

***Aarbøger for nordisk Oldkyndighed og Historie*** er et dansk arkeologisk  tidsskrift som utgis av Det kongelige nordiske oldskriftselskab.

Oldsagskommissionen (stiftet 1807) gav ut *Antiqvariske Annaler* i årene 1812&ndash;1827 (fire bind) med beskrivelser av fortidsminner og arkeologiske funn samt tilveksten til Det Kgl. Museum for Nordiske Oldsager. Antiqvariske Annaler må betraktes som forløperen for årbøkene. I 1825 ble Det kongelige nordiske oldskriftselskab stiftet av blant andre Carl Christian Rafn. Formålet var å gi ut norrøn litteratur og fremme kunnskap om den nordiske oldtid. Året etter begynte selskapet utgivelsen av tidsskriftet, som senere skiftet navn flere ganger. Antiquarisk Tidsskrift ble i en periode utgitt sideløpende, men er her allikevel tatt med som en av årbøkenes gamle titler:

**Antiqvariske Annaler* 1812-1827 (fire bind)
**Tidsskrift for Nordisk Oldkyndighed* 1826-1829 (to bind)
**Nordisk Tidsskrift for Oldkyndighed*  1832-1836 (tre bind)
**Annaler for nordisk Oldkyndighed og Historie* 1836–1863 (23 bind). De viktigste bidragene ble oversatt til fransk og utkom i *Mémoires de la Société des Antiquaires du Nord* 1836 – 1860 (fire bind)
**Antiquarisk Tidsskrift* 1843-1863 (fem bind)
**Aarbøger for nordisk Oldkyndighed og Historie* 1866-. De viktigste bidragene ble oversatt til fransk og utkom i *Mémoires de la Société Royale des Antiquaires du Nord Nouvelle Série* 1866-1934 (11 bind)

Det bør bemerkes, at særlig i tidsskriftets første år, også forekommer artikler som i dag betraktes som historiske snarere enn arkeologiske.
## Eksterne lenker
* Flere bind av tidsskriftet er tilgjengelig på Internet Archive
Fylkesvei 7316

**Fylkesvei 7316** går mellom Elsfjord og Osen i Vefsn kommune. Veien er 6,9&nbsp;km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 240 (Nordland). Før 1945 var dette riksvei 50 fra Oslo som hadde ferje fra Elsfjord til Hemnesberget. Veien fra Oslo til Elsfjord ble klar 1924, men veien Elsfjord – Osen var klar før 1908. I 1945 ble veien over Korgfjellet klar.

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 254 (Nordland)

**Fylkesvei 254 (Fv254) i Nordland** går mellom Blåfjellkrysset ved Drevjamoen og Ømmervatnet i Vefsn kommune. Veien er 8,4&nbsp;km lang.

Som del av utbyggingsprosjektet på fylkesvei 78 ble veien utbedret slik at den fungerer som tilførselvei fra E6 nordfra til Toventunnelen. Den har nå 7,5 meters bredde og er asfaltert. Den oppgraderte veien åpnet i november 2014 og har blitt del av Fv78.

## Kommuner og knutepunkter

* fra Blåfjellkrysset til  Mosjøen og til  i Leirfjord
*Drevjamoen

* Dambekken bru (41 m)
* Ømmervatn bru (Hattelva, 51 m)
* Hopenget ved Ømmervatnet

## Eksterne lenker

* Vegvesenets vegkart 
* Vegliste Nordland
Søtstoffer

**Søtstoffer** er naturlige eller kunstig framstilte kjemiske forbindelser som gir søtsmak og kan brukes istedenfor sukker.

## Søthet

Søthet er en smakssak. Smaken for søthet er individuell, men det er mulig å lage en kvantitativ sammenligning av søthet. For eksempel kan 10% sukrose oppløst i vann sammenlignes med andre sukker- eller søtningsløsninger. Hvis 1% løsning av en annen sammensetning smaker like søtt som 10% løsningen med sukrose, vil denne være ti ganger søtere enn sukrose.

### Grad av søthet
D-Fruktose er den søteste av de enkle sukkerartene, nesten dobbelt så søt som sukrose. D-Glukose er nesten like søt som sukrose. Sukker som laktose og galaktose har mindre enn 1% av søtheten til sukrose.

### Søtningsmidler
Det finnes mange kjente syntetisk fremstilte søtningsmidler. Den kanskje mest kjente er sakkarin. Sakkarin ble oppdaget i 1887 av professor Ila Remsen. Strukturen til sakkarin har ingen likhetstrekk med sakkarider. Sakkarin er ca. 300 ganger søtere enn sukrose.

I 1981 ble aspartam det første søtningsstoffet godkjent av *[[Food and Drug Administration|U.S. Food and Drug Administration]]* (FDA) på 25 år. Aspartam er rundt 160 ganger søtere enn sukrose.

Et annet kunstig søtningsmiddel er D-Sucralose, som er en triklorig avledning fra sukrose. Dette disakkaridet er rundt 600 ganger søtere enn sukrose.

## Litteratur
* Hart, Harold. Craine, E, Leslie. Hart, J, David. Hadad, M, Christopher; Organic Chemistry. *A short course*. 12th Ed: Houghton Mifflin Company: New York (1994).

## Se også
* Søtt
* Sukker
* High Fructose Corn Syrup
* Kunstig søtningsstoff
* Godteri
Gjengetape

**Gjengetape** eller **gjengeteip** er et tynt bånd som brukes av rørleggere til tetning av rørkoblinger. **Teflontape** er en vanlig type gjengetape som er laget av polytetrafluoreten (PTFE, også kjent som teflon). Båndet er svært tynt (typisk 0.076&nbsp;mm). Båndet vikles om gjengene (hann-delen av sammenføyningen) i flere omganger. Når rørene blir skrudd sammen, vil gjengetapen fjerne slark og lekkasjer i sammenføyningen og fungere som en pakning. Pakninger av teflon er svært motstandsdyktig mot de fleste kjemikalier, og angripes selv ikke av kongevann.

Når man skal vikle gjengetape, begynner man ytterst på rørenden og vikler *med* gjengene (med klokken når man ser røret fra enden) innover på røret.

Gjengetapen har etterhvert erstattet stry som tetningsmiddel.

## Feilmontering
For mye gjengeteip kan føre til at rørgjengene ikke kan skrus ordentlig sammen, hvilket reduserer kontaktarealet til gjengekoblingen. Overskytende gjengeteip som blir hengende på innsiden av røret kan løsne og tette igjen ventiler lengre nede i rørsystemet. Av disse årsakene blir gjengeteip ansett å ikke være egnet til hydrauliske systemer med høyt trykk.

## Helsefarer med PTFE
PTFE er stabilt fra -268 °C opp til 260 ˚C, før det dekomponerer sakte opp til 400 °C og deretter dekomponerer raskt. Overopphetning og dekomponering av teflon kan produsere perfluoroisobutylen, som er 10 ganger giftigere enn fosgen. Innhalering av små mengder kan være dødelig.

## Se også
* Gjengelim

## Referanser
Fylkesvei 7320

**Fylkesvei 7320** går mellom Straum og Forsmoen i Vefsn kommune i Nordland.

Opprinnelig gikk den mellom Straum og Drevja kirke. Ny fylkesvei 78 erstattet for en stor del denne fylkesveien. Strekningen mellom Forsmoen til Drevja kirke ble nedklassifisert til kommunal vei 1. september 2015.

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kartverkets norgeskart
* Vegvesenets vegkart 
*
Per Eide

**Per Eide** BA (født 19. desember 1954) er en norsk fotograf, bosatt i Ulsteinvik på Sunnmøre.

Eide tok sin utdannelse i Storbritannia ved West Surrey College of Art & Design. Fra 1979 har han hatt fotostudio i Ulsteinvik. Han har arbeidet innen reklame-, industri-, landskap- og kunstfoto og er særlig kjent som undervannsfotograf. Han har vært hovedfotograf for rundt 50 bøker.

Eide har mottatt nasjonale og internasjonale priser. På Norges Fotografforbunds landsmøtet i Bodø i 2006 ble han tildelt forbundets høyeste utmerkelse, «Gullmedalje med krans». Han har vært norsk mester i undervannsfotografering fire ganger, nordisk mester fem ganger og har deltatt i tre verdensmesterskap med gode plasseringer. Han er tilknyttet bildebyrået Samfoto.

Per Eide har utsmykket hurtigrutene «Polarlys» og «Finnmarken», samt et 20-talls fartøyer, offshore supplybåter, fiskebåter, cruisebåter og en oljeplattform. Clarion hotell Tromsø, Ulstein hotell og sist Ingebrikt Davik kulturhus i Haram har hans bilder på veggene.

Sammen med kona Berit Lyngstad lager han dykke- og reiselivsrelaterte artikler fra hele verden. De holder også workshops i digital undervannsfotografering i Norge, på Gozo (Malta) og Rødehavet.

## Bibliografi
* *[[Ålesund]] og [[Sunnmøre]]*, Forlaget Nordvest 1985 
* *[[Hareidlandet]]*, Vikebladet 1988
* *By ved hav*, Kom Forlag 1988 
* *Under [[Sunnmørsalpene]]*, Vista 1991 
* *Folket langs storfjorden*, Samlaget 1991 
* *Bestemors kjøkken*, Kom Forlag 1991 
* *NM i kokkekunst 1991*, Kom Forlag 1991 
* *NM i kokkekunst 1992*, Kom Forlag 1992 
* *[[Bergen]]*, Vista 1992 
* *Frå smie til skipsverft*, Landego 1992 
* *[[Herøy (Møre og Romsdal)|Herøy]] Sagaøya,* Landego 1992 
* *Maskiners arbeid og henders verk*, Ulsteingruppen 1992 
* *Vårt norske kjøkken*, Kom Forlag 1993 
* *Hjemme i Norge*, Cappelen 1994 
* *En smak av Kyst-Norge*, Schibsted 1997 
* *[[Sunnmøre]] sett fra lufta*, Vista 1996 
* *[[Romsdal]] sett fra lufta*, Vista 1997 
* *Et levende hav*, Kom Forlag 1997 
* *Matgleder fra [[Hordaland]]*, Kom Forlag 1998 
* *Herøy og folket*, Landego 1999 
* *Matgleder fra [[Sørlandet]]*, Kom Forlag 1999 
* *Fjord Norway*, Kom Forlag 2000 
* *Vilt, vakkert vestland*, Kom Forlag 2000 
* *Veier til Vestlandsmat*, Kultyrby Bergen 2000 
* *Med skjell på gaffelen*, Kom Forlag 2000 
* *Småretter*, Kom Forlag 2001 
* *Bakebok for mannfolk*, Landbruksforlaget 2001
* *Trøndermat*, Kom Forlag  2002
* *På sporet av Norge*, Dinamo 2003
* *Folket langs Storfjorden* – II, Genesis 2004
* *[[Atlanterhavsveien]]*, Kom Forlag 2006 
* *Mellom himmel og fjord*, Font Forlag 2006

Flere av Eides bøker har blitt publisert i flere språkversjoner.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Per Eides side
* Per Eide  www.foto.no
* Success photographer Per Eide www.norway.org
* Intervju med Per Eide
Laterna magica (norsk festival)

**Laterna Magica** er en film- og videofestival for barn og ungdom bosatt i Vesterålen og Lødingen. En viktig del av festivalen er en konkurrane der barn og unge mellom 10 og 20 år kan sende inn videofilmer for bedømming.

Festivalen arrangeres årlig, og festivalen i 2006 var den 15. i rekken.

Arrangementet har som målsetning å motivere ungdom for å lage egne filmer, enten det skjer på fritida eller i regi av skole. For å oppnå dette avholdes det kurs, foredrag av profesjonelle, utstillinger og andre filmrelaterte aktiviteter. Festivalen har de siste årene hatt et internasjonalt samarbeid rettet mot Island.

## Konkurransen
Konkurransen deles inn i følgende klasser:
* Klasse I. Egenprodusert video 10-16 år (grunnskolen)
* Klasse II. Egenprodusert video 16-20 år

Deltagerne leverer en liten spillefilm, digital «film», animasjonsfilm, musikkvideo, reklamefilm eller en dokumentarfilm på mellom 5 sek. og 5 min.

Enkeltpersoner, frie grupper og skoleklasser kan delta

Alle som sender inn bidrag, inviteres til filmfest på Sortland hvor det vil bli vist klipp fra alle filmene.

I hver klasse nomineres inntil 3 bidrag. Alle nominerte får beskjed om avgjørelsen så snart den foreligger. Vinnerne får premier og diplom.
En fagjury vurderer filmene. En ungdomsjury kårer "Ungdommens favorittfilm".

## Eksterne lenker
* Prosjektet og festivalens offisielle nettside
* Laterna Magica hos Vesterålen Regionråd
* Årlig deltaker fra Melbu, Ragnarock
Growl

**Growl-vokal** (også kjent som death grunt, death growl, harsh vocals, grim vokal, ekstremvokal) er en sangteknikk hvor vokalisten bruker en mørk, brølende stemme. Teknikken er ofte brukt i ekstreme musikkstiler som death metal og black metal. 

For de som ikke er vant til å lytte growl kan det være vanskelig å høre hva vokalisten synger. Noen ganger blir growl kritisert for sin «stygghet», men den røffe vokalstilen bidrar til ekstremmetal-sjangerens harde uttrykk og ofte mørke tematikk. 

## Definisjon
Growl er spesielt kjent fra death metal; sjangeren har ofte mørkere og mer morbide tekster og temaer enn andre former for metal. Vokalisten forsøker å skape en følelse av kaos, død og elendighet ved et «dypt, gutturalt og uforståelig» uttrykk.*– Selv om majoriteten av death metal-band bruker svært lave, bestialske og nesten uforståelige growls, har mange også høyere og skrikende eller operatisk vokal, eller ganske enkelt dyp og kraftfullt fremført vokal.* (Natalie Purcell)Grim-vokal – som ofte er brukt i black metal – skiller seg fra growl-vokal ved at den er preget av et mye høyere toneleie og fremstå mer skrikende. Det svenske black metal bandet Bathory er et eksempel på tidlig bruk grim-vokal. 

## Terminologi og teknikk
Growling krever tradisjonelle vokalteknikker for riktig og risikofri utførelse.*– Mange metalsangere tror at det bare handler om å rope eller skrike. Det stemmer faktisk ikke, med mindre du ønsker permanent skade på stemmen. Å synge death metal er en organisk vokaleffekt som du må lære å mestre.* (Jason Stallworth, sangpedagog) I juni 2007 rapporterte et universitessykehus i Nijmegen (Nederland) at sjangerens popularitet hadde medført en økning i behandlinger for ødem og polypper på stemmebånd på sangere som hadde brukt feil growle-teknikker.

## Historie
Den lave, raspete og aggressive vokalen til Lemmy Kilmister (Motörhead), Conrad «Cronos» Lant (Venom) og Thomas Gabriel «Tom Warrior» Fischer (Celtic Frost) hadde likheter med growl og kan betraktes som forløpere til dagens stil.

Det finnes spor av vokalstilen i grindcore- og hardcore punk-band, men den ble først tatt i bruk for fullt da death metal-sjangeren ble startet av band som Necrophagia, Bathory, Death og Possessed.

Også kvinnelige vokalister benytter seg av growl-teknikk, de mest kjente er Angela Gossow fra Arch Enemy og Tatiana Shmayluk fra Jinjer.

## Referanser
Ekmanspiral

**Ekmanspiralen** er en modell for forholdet mellom retningen på den vinden som driver en havstrøm og strømretningen på vannet. Modellen ble utforma av den svenske oseanografen Vagn Walfrid Ekman i 1902. Foranledningen til modellen var observasjoner gjort av Fridtjof Nansen under Fram-ekspedisjonen i 1893. Ekman fikk oppdraget med å gjøre beregninger på Nansens observasjoner.

Modellen forutsetter et idealisert hav der en rent vinddreven strøm får utvikle seg, dvs. at den ser bort fra temperaturforskjeller o.a. tetthetsforskjeller ned gjennom vannmassene, og at ingen friksjonskrefter virker fra havbunn eller kyst.

Ekman fant at på hver vannpartikkel i vannsøylen virker det tre krefter: friksjonskrafta fra partiklene over, corioliskrafta og friksjonskrafta fra vannet under. På havoverflata vil vinden være den overliggende friksjonskrafta. Disse tre kreftene trekker på vannpartikkelen i ulike retninger, med en innbyrdes vinkel på 120°. Summen av disse tre kreftene får vannet på overflata til å bevege seg 45° til side for vindretningen – på den nordlige halvkula til høyre og på den sørlige til venstre. Corioliskrafta vil alltid virke vinkelrett på strømretningen. Nedover i vannlaga vil strømmen ha et stadig større avvik fra vindretningen – samtidig som hastigheten svekkes – inntil strømmen på et visst dyp går motsatt av overflatestrømmen. Fenomenet kalles *ekmanvridningen*. En avbildning av strømretningens vektorer nedover i vannsøylen tar seg dermed ut som en vindeltrapp med stadig smalere trinn.

Det dypet der strømmen går motsatt av overflatestrømmen kalte Ekman D-dypet; vannlaget ned til dette dypet har fått benevnelsen *ekmanlaget* eller *ekmandypet*. Eksempelvis vil en vindhastighet på 7 m/s på 50° bredde gi et ekmanlag på 60 m. På D-dypet vil strømhastigheten være 1/23 av overflatestrømmens.

Den gjennomsnittlige strømretningen for hele ekmanlaget vil på den nordlige halvkula være 90° til høyre for vindretningen, og på den sørlige 90° til venstre. Det forklarer den virkninga vinder parallelt med kysten har på de havstrømmene som stryker langs kontinentenes vestkyster fra høyere mot lavere breddegrader (Benguelastrømmen og Perustrømmen på den sørlige halvkula, Kanaristrømmen og Californiastrømmen på den nordlige). Når vindretningen går mot ekvator, trekkes vannet vekk fra kysten, og erstattes med kaldt og næringsrikt dypvann – såkalt oppstrømning. Denne vinddrevne oppstrømningen har benevnelsen *ekmanpumping*.

Ekmans modell har samme gyldighet i gasser som i væsker, og også atmosfæren har sin ekmanvridning og sitt ekmanlag.

## Litteratur
*V. W. Ekman, *Om jordrotationens inverkan på vindströmmar i hafvet*, Nyt Magazin f. Naturvidenskab, bd. 40, h. 1, Kristiania 1902. Doktorsdisputation i Uppsala 26. april 1902.
Oliver Lieb

**Oliver Lieb** (født 1969) er en tysk produsent av elektronisk musikk. Etter å ha startet med å spille bass i ulike band, begynte han med elektronisk musikk i 1992. Lieb er kjent som en av pionerene innen sjangeren trance og er også anerkjent for produksjoner innen techno og ambient. Diskografien hans er svært omfattende, og han har produsert låter under over 50 forskjellige aliaser. I tillegg til hans eget navn er aliasene L.S.G., Spicelab og Paragliders blant de mest profilerte navnene han har gått under. Berømte plateselskap han har vært en sentral bidragsyter til inkluderer Harthouse og Superstition.

Lieb har et studio i Frankfurt am Main, og han er særlig anerkjent for det store spekteret av utsyr han bruker til å lage musikken sin. I motsetning til de fleste produsentene innen elektronisk musikk, som bare bruker en eller et fåtall maskiner, har Lieb over 30 maskiner i studioet sitt.

Lieb er mest berømt for sin produksjon innen trance, først og fremst under aliaset L.S.G. Blant annet hadde han en stor hit med «Netherworld» i 1997. De siste årene har han imidlertid tatt avstand fra kommersialiseringen innen sjangeren, og har konsentrert seg om utgivelser innen techno.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Full diskografi (discogs.com)
* Hjemmeside (myspace)
Hvitt støpejern

**Hvitt støpejern** er en jern-basert legering med i hovedsak karbon og silisium. Ved raskt avkjøling av smeltet støpejern, vil størkningen følge det metastabile Fe-Fe3C systemet, slik at karbonet foreligger som cementitt (jernkarbid, Fe3C). Dette er en meget hard og sprø forbindelse, og tilsvarende er hvitt støpejern et hardt og slitasjefast materiale som ikke kan bearbeides ved maskinering. Slår man av et stykke hvitt støpejern, blir det en hvit bruddflate, derav navnet.

Strukturen består av cementitt i en grunnmasse av perlitt og egenskapene er avhengige av mengdeforholdet mellom disse. Tilsats av andre legeringselement som Cr, Ni og Mo kan øke hardheten ytterligere. Hvitt støpejerns har et begrenset bruksområde, når stor hardhet og slitestyrke er viktig. Eksempler er valser, trallehjul og detaljer i tungt maskineri.

Hvitt støpejern er også utgangspunkt for aduserjern.
Grått støpejern

**Grått støpejern** er en jern-basert legering med i hovedsak karbon og silisium. Ved normal avkjøling av smeltet støpejern vil størkningen følge det stabile Fe-C systemet, slik at karbonet foreligger som utskilt grafitt. Uten videre behandling vil grafitten foreligge som flak som gir et relativt hard og sprøtt materiale. Slår man av et stykke grått støpejern, blir det en grå bruddflate, derav navnet.

Strukturen består av grafittlameller (flak) i en grunnmasse av ferritt eller perlitt. Fastheten er avhengig av fordelingen av lamellene i grunnmassen, og av mengdeforholdet ferritt – perlitt. Ved finfordeling av grafitten oppnås best kombinasjon av strekkfasthet og seighet (duktilitet). Dette gjøres ved å ympe smelten før støping, Det vil si å tilsette kim som løst karbon kan krystallisere på (heterogen kimdanning). Tilsats av legeringselement som Mn, Cr, Ni, Mo gir støpejern med høyere fasthet, eller andre spesielle geneskaper.
The Exploited

**The Exploited** er et britisk punkband. De hadde sin storhetstid på 80-tallet, men er fortsatt aktive. 

Noen kjente sanger: «Punk's Not Dead», «Let's Start a War», «I Belive in Anarchy», «Jesus is dead», «Cop Cars», «Beat the Bastards» og «Fuck the System».

## Medlemmer
*Wattie Buchan – vokalist
*Wullie Buchan – trommeslager
*Mikie – bassist
*Gav – gitarist

## Diskografi
### Studioalbum
**[[Punk's Not Dead]]* – 1981 
**[[Troops of Tomorrow]]* – 1982
**[[Let's Start a War (Said Maggie One Day)]]* – 1983
**[[Horror Epics]]* – 1985
**[[Death Before Dishonour]]* – 1987
**[[The Massacre (album)|The Massacre]]* – 1990
**[[Beat the Bastards]]* – 1996
**[[Fuck the System]]* – 2003

### Singler/EP
*"Army Life" – 1980  (EP)
*"Exploited Barmy Army" – 1980 (EP)
*"Dogs of War" – 1981
*"Dead Cities" – 1981 (EP)
*"Attack/Alternative" – 1982
*"Computers Don't Blunder" – 1982
*"Troops of Tomorrow" – 1982
*"Rival Leaders" – 1983 (EP)
*Jesus Is Dead – 1986 (12")
**War Now* – 1988 (12")

### Konsertalbum
**[[(The Exploited Album)|On Stage]] – 1981
**Apocalypse Tour* (Limited Edition) – 1981
**Live At The Whitehouse* – 1985
**Live And Loud* – 1987
**Live Lewd Lust* – 1989
**Don't Forget The Chaos* – 1992
**Live In Japan* – 1994
**Live at the White House*-1996
**25 Years of Anarchy and Chaos''-2005
* ‘’Live Leeds ‘83’’
### Video
*Live At The Palm Cove – 1983
*Sexual Favours – 1987
*The Exploited: 83-87 (1993)
*Live In Japan – 1993
*Alive At Leeds – 1995
*Rock and Roll Outlaws – 1995
*Buenos Aires 93 (1996)
*Beat 'Em All – 2004

## Eksterne lenker
* 
*
Guinness

**Guinness** er en tørr stout som har sin opprinnelse ved bryggeri St. James's Gate Brewery i Dublin i Irland. Ølet ble først brygget av Arthur Guinness i 1759. I dag er Guinness et av verdens mest populære og gjenkjennelige ølmerker.

## Historie

Guinness er basert på porter, et mørkt øl som ble utviklet i London på 1700-tallet. Den distinkte smaken kommer fra bruken av nybrent, umaltet bygg, som gir ølet dets mørke farge og unike aroma. Historisk sett ble en del av ølet lagret for å utvikle en skarp, lett syrlig smak, som deretter ble blandet med ferskt øl. Denne praksisen bidro til den komplekse smaken.

Guinness ble grunnlagt i 1759 da Arthur Guinness signerte en 9000 år lang leiekontrakt for bryggeriet i St. James's Gate. I 1997 fusjonerte selskapet med Grand Metropolitan for å danne det multinasjonale alkoholkonglomeratet Diageo. Selv om hovedkontoret til Diageo ligger i London, er bryggeriet i Dublin fortsatt hjertet av Guinness-produksjonen.

## Karakteristika og typer
Guinness er kjent for sin tykke, kremaktige topp. Denne særskilte skummet på toppen er et resultat av at ølet blir tappet med en blanding av nitrogen og karbondioksid – ikke bare karbondioksid, som i de fleste andre øltyper. Nitrogenboblene er mindre enn karbondioksidbobler og gir ølet en glattere og mer fløyelsaktig munnfølelse. For bokser og flasker finnes det en liten plastkule, kalt en «widget», som frigjør nitrogen når beholderen åpnes for å skape den samme effekten.

Guinness' logo, en *[[harpe]]*, er basert på den nasjonale harpen til Irland og er et symbol på selskapets irske arv. Harpen er også et nasjonalsymbol for Irland.

## Guinness World Records
Guinness-selskapet står også bak Guinness rekordbok. Den første boken ble utgitt i 1955 etter en idé fra selskapets daværende direktør, Hugh Beaver, som ønsket å avgjøre en diskusjon om verdens raskeste fugl. Bokserien ble skilt ut som et eget selskap i 2001, men har beholdt navnet sitt.

## Bruk i blandede drinker

Guinness brukes i flere blandede drinker, som Badger, Irish Car Bomb og Black and Tan.

## Referanser




## Litteratur
* Dege, Hroar: *Beretninger om øl fra næring til nytelse*. Kildeforlaget 1999. 

## Eksterne lenker
* 
* Guinness på Beeripedia
Dublin City University

**Dublin City University** er et universitet nord i Dublin, Irland. Opprettet som National Institute for Higher Education, Dublin i 1975. De første studentene ble registrert i 1980 og institusjonen fikk universitetsstaus i 1989.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Dublin City University
* SecuriWiki – Wiki om IT-sikkerhet og teknisk etterforskning opprettet av studentene ved Master of Security and Forensic Computing ved DCU
Bruichladdich

**Bruichladdich** er en skotsk Islay whisky. Destilleriet ligger i landsbyen Bruichladdich.

## Historie
Bruichladdich ble bygget i 1881 av brødrene Robert William and Jhon Gourlay Harvey ved Loch Indaal. Destilleriet var ute av produksjon fra 1929 til 1937. Destilleriet ble igjen stengt i 1994 og ble kjøpt opp av Murray McDavid i 2000. Jim McEwan som tidligere hadde jobbet ved Bowmore ble ansatt som produksjonssjef. Whiskyen er på folkemunne også kjent under kallenavnet «The Laddie».

## Eksterne lenker
* 
* Bruichladdich på whiskywiki.no
* Bruichladdich på Onlymalts.com