Dwyryd (elv)

**Dwyryd** (walisisk: *Afon Dwyryd*, «elv med to vadesteder»), er en elv i Gwynedd i Wales som renner hovedsakelig vestover. Den renner ut i sjøen i bukta Tremadog Bay, sør for Porthmadog. Den har to tilsig, sideelva Afon Dwyryd som kommer via tettstedene Blaenau Ffestiniog og Ffestiniog, samt selve sideelven Prysor som kommer sørvestfra via Trawsfynnyd. 

## Geografi

Dwyryd har sitt utspring i åsene nord for Ffestiniog. I sin nordligste utstrekning renner vann som drenerer fra fjellet Moelwyn Mawr i Snowdonia ut i Llyn Ystradau, hvis utløp danner kilden til Afon Goedol. Ved Rhyd-y-Sarn er elven Afon Goedol sammenslått med elven Afon Teigl (som har sitt utspring i Manod Mawr). Deretter kalles elven Afon Dwyryd. Nedenfor Rhyd y Sarn ved Pont Dolymoch har elven Afon Cynfal, som renner fra øst ned en dyp skogkledd kløft som inkluderer den spektakulære Rhaeadr Cynfal (Cynfal-fossen) sør for Ffestiniog. Hovedelven renner deretter gjennom en bred dal dannet av isbreing, med en bred, flat base dannet av isbremorener og elvegrusavsetninger. Dalen, Ffestiniog-dalen, har mye jordbruk, men er utsatt for regelmessige vinterflommer.

Afon Tafarn-helyg har sitt samløp omtrent 1,6 km lenger nedstrøms. Denne sideelven har sitt utspring sør for Gellilydan og like nord for det store, kunstige reservoaret Llyn Trawsfynydd, men mottar ikke vann fra reservoaret.

Det finnes en rekke små innsjøer og reservoarer i skogene nord for Plas Tan y Bwlch som også renner sørover ut i elven. Disse innsjøene omfatter Llyn y Garnedd, Llyn Hafod y Llyn og Llyn Mair.

Ved Maentwrog blir Dwyryd en lang og sandete tidevannsmunning, som renner under veien og jernbanelinjen ved veien og jernbanen Pont Briwet, før den møtes med elven Glaslyns munning og deretter munner ut i Porthmadog Bay. Afon y Glyn, som drenerer det sørvestlige nedslagsfeltet fra Llyn Tecwyn Uchaf og Llyn Tecwyn Isaf, munner ut på sørsiden av Glaslyns munning ved sørenden av et stort område med saltsump kjent som Glastraeth («grønn strand») på sørbredden og rett overfor landsbyen Portmeirion.

## Geologi
Hele elven har avløp fra vulkansk og svært gamle bergarter fra kambrium og ordovicium, som alle er basefattige. Mye av nedslagsfeltet har også blitt brukt til kommersielt skogbruk de siste hundre årene. Som en konsekvens er mange av sideelvene svært sure som følge av atmosfærisk forsuring (sur nedbør). Dette har begrenset kvaliteten på fisket og det biologiske mangfoldet i mange sideelver. Noen av disse problemene har blitt forverret av tidligere industrielle aktiviteter, herunder gruvedrift etter metaller og skifer, bearbeiding av dyreskinn og hærens bruk av skytebane som etterlot betydelige mengder militært avfall, blant annet metallpatronhylser, i nedslagsfeltet. Forurensningskildene har historisk sett forverret problemer med vannkvalitet og påvirket biologisk mangfold negativt i elvens sideelver.

## Elvetrafikk
Elven er ikke på noe tidspunkt dyp nok til å romme sjøgående skip, men i andre halvdel av 1700-tallet ble det bygget en rekke kaier vest for Maentwrog, hvorfra små fartøy tok last av tømmer og i økende grad skifer som skulle overføres til sjøgående skip på dypere vann sørvest for det som skulle bli Porthmadog, og som ble overført til selve Porthmadog da havnen ble åpnet i 1824. Elven var og er fortsatt så grunn at tyngre last bare kunne fraktes ved springflo. Noen av kaiene står fortsatt den dag i dag, men nå brukt av sportsfiskere. Åpningen av jernbanen Ffestiniog Railway i 1836 førte direkte til elvetrafikken langs Dwyryd opphørte fullstendig innen 1860.

## Referanser


## Litteratur
* Lewis, M.J.T. (1989): *Sails on the Dwyryd, The River Transport of Ffestiniog Slate*. Plas Tan y Bwlch: Snowdonia National Park Study Centre. ISBN 978-1-84527-206-7.
* Senior, Michael (2013): *The Vale of Ffestiniog and its Hinterland*. Llanrwst: Gwasg Carreg Gwalch. ISBN 978-0-8452-7225-1.

## Eksterne lenker
* 
* «Dwyryd River Valley» (PDF), *BBC Wales*