Kreisfreie Stadt

**Kreisfreie Stadt** (norsk: *kretsfri by*, *kretsløs by*) er betegnelsen på de største byene i Tyskland som ikke er med i en Landkreis (fylkeskommune), men i stedet ivaretar de tyske fylkesfunksjonene på bynivå omtrent slik Oslo gjør det i Norge. Andre betegnelser på kretsfrie byer i Tyskland omfatter i Baden-Württemberg *Stadtkreis*, og i Bayern tidligere *Kreisunmittelbare Stadt*. Også de lavere delstatsoppgavene innen forvaltning og innenrikssaker er overlatt bykommunen i kretsfrie byer. En Oberbürgermeister (overborgermester) i en kretsfri by står i rang på nivå med en krets-ordfører *([[Landrat]])*.

Nesten alle tyske byer med mer enn 100&nbsp;000 innbyggere *([[Grosstädte]])* er kretsfrie. Også mellomstore byer med 20 – 100&nbsp;000 innbyggere *([[Mittelstädte]])* kan være kretsfrie – den minste kretsfrie byen i Tyskland er Zweibrücken med 34&nbsp;000 innbyggere, mens den største er München med 1,3 millioner mennesker. 

Det er 114 kretsfrie byer i Tyskland (2011). I tallet inngår Aachen, Göttingen, Hannover, Halle og Stuttgart som har noen av rettene til en kretsfri by. Berlin og Hamburg er i tillegg selvstendige delstater også kalt *[[Stadtstaaten]]* (bystater). Delstaten Bremen er annerledes organisert – den er geografisk delt i to og består av to kretsfrie byer – Bremen og Bremerhaven – med samme regulering som andre kretsfrie byer. 

## Historie
Ordningen med kretsfrie byer startet i Preussen i 1816, selv om noen prosesser der ble reversert i 1817 og 1820, bl.a for storbyen Düsseldorf. I andre halvdel av samme århundre førte derimot industrialiseringen til sterk byvekst og mange prøyssiske byer krevde, og oppnådde, kretsfrihet. I 1875 fikk byer i Preussen med mer enn 30&nbsp;000 innbyggere som regel innvilget kretsfrihet. I Bayern var det tradisjon for å innvilge mange byer kretsfrihet. 

Ordningen med kretsfrie byer *(Stadtkreis)* ble videreført både i den nazistiske nyorganiseringen i 1935, og i det sovjetisk-okkuperte DDR fra 1952. På 1950-tallet og ikke minst på 1970-tallet ble mange tidligere kretsfrie byer innlemmet i landkretser, og med reformen i Sachsen i 2008 mistet mange byer der sin kretsfrie status og ble innlemmet i landkretser. I nyere tid har også noen byer gått fra å tilhøre landkretser til å bli kretsfrie.

## Liste over kretsfrie byer i Tyskland
Følgende 107 tyske byer er kretsfrie (2013), med navn på delstat (andre kolonne) og historisk utvikling av bykommunens innbyggertall:

## Andre land
Ungarn har 23 kretsfrie byer, som i status står på linje med de 19 fylkene i landet. I Østerrike og Tsjekkia blir en kretsfri by kalt Statuarstadt. Fra og med Anschluss i 1938 til og med krigens slutt i 1945 ble de østerrikske kretsfrie byene, i likhet med de tyske, kalt *Stadtkreis*. Sveits har ingen kretsfrie byer, alle kommuner *(Gemeinde)* er der likestilte og underlagt en kanton, med eneste unntak at byen Basel ikke er en kommune, men en kanton. I Sveits betyr forøvrig ordet *Stadtkreis* bydel, som er et lavere nivå enn kommunen. I USA er byene i Virginia per definisjon kretsfrie *(Independent city)*, og det er også tre andre byer som er kretsfrie – Baltimore, St. Louis og Carson City i Nevada. 

I Norge tilsvarer Oslos status det tyske begrepet Kreisfreie Stadt. Andre lands kretsfrie byer omfatter București (Romania), og mange storbyer i Folkerepublikken Kina har også slik status.

København og Frederiksberg mistet begge sin amtsstatus i 2007-reformen, mens Stockholm mistet sin fylkesstatus i 1968, da den gikk inn i Stockholms län. I Sverige var ellers Göteborg og Malmö kretsfrie til 1990-tallet, med bl.a egen sykehusadministrasjon.

## Se også
* Tysklands lokalforvaltning
* Enhetlig myndighet

## Referanser