Furufamilien

* *[[Cathaya]]*
* douglasgranslekten
* edelgranslekten
* furuslekten
* granslekten
* Gullerkslekten
* Hemlokkslekten
* *[[Keteleeria]]*
* Lerkeslekta
* *[[Nothotsuga]]*
* sederslekten

**Furufamilien** (Pinaceae) er den største av totalt syv bartrefamilier og består av 220-250 arter fordelt på 11-12 delgrupper, litt avhengig av hvordan arter og slekter defineres. Trærne i furufamilien er vanligvis eviggrønne, unntaket er lerka som feller nålene om høsten, og har hann- og hunnblomster på samme individ. Hannblomstene består av noen skjell nederst og tallrike pollenbærere, hver med to pollensekker. Hunnblomstene er samlet i blomsterstander (kongler). En hunnblomst består av et kongleskjell med to frøemner samt et ytre dekkskjell. Frøene ligger åpne (nakne) og furufamilien tilhører de nakenfrøede blomsterplantene. Det vil si at det ikke dannes frukt hos disse plantene.

Furufamilien er en av syv bartrefamilier. Tre av bartrefamiliene finnes i Norge. Det er barlindfamilien, furufamilien og sypressfamilien.

*For en mer overordnet taksonomi, se: [[Bartrær]].*
*For en mer detaljert taksonomi, se: [[Furuslekten]] eller de andre slektene (nedenfor).*

## Slekter
**Furufamilien** deles inn i elleve slekter:
* *[[Cathayaslekten]]* (*Cathaya*)
* Douglasgranslekten (*Pseudotsuga*)
* Edelgranslekten (*Abies*)
* Furuslekten (*Pinus*)
* Granslekten (*Picea*)
* Gull-lerk (*Pseudolarix*)
* Hemlokkslekten (*Tsuga*)
* *[[Keteleeria]]* (*Keteleeria*)
* Lerkeslekta (*Larix*)
* *[[Nothotsuga]]* (*Nothotsuga*)
* Sederslekten (*Cedrus*)

## Arter
**Furufamilien** består av ca. 250 arter fordelt på 11 slekter.

### Cathaya
I slekten cathaya finnes artene:
* *Cathaya argyrophylla*

### Douglasgranslekten
I slekten douglasgraner finnes artene:
* *Nord-Amerika*
** Douglasgran eller Kystdouglasgran, *Pseudotsuga menziesii* subsp. *menziesii*
*** Rocky Mountain douglasgran, *Pseudotsuga menziesii* subsp. *glauca*
** Meksikansk douglasgran, *Pseudotsuga lindleyana*
** Storkronet douglasgran, *Pseudotsuga macrocarpa*
* *Asia*
** Japansk douglasgran, *Pseudotsuga japonica*
** Kinesisk douglasgran, *Pseudotsuga sinensis* var. *sinensis*
*** Smalkronet kinesisk douglasgran, *Pseudotsuga sinensis* var. *gaussenii*
*** Kortbladet kinesisk douglasgran, *Pseudotsuga sinensis* var. *brevifolia*
*** Yunnan douglasgran, *Pseudotsuga sinensis* var. *forrestii*
*** Taiwan douglasgran, *Pseudotsuga sinensis* var. *wilsoniana*

### Edelgranslekten
I Edelgranslekten finnes:
* Balsamgraner
** Balsamedelgran *(Abies balsamea)* (østre Canada)
*** *[[Canaangran]] (Abies balsamea* var. *hanerolepis)* (nordøstre USA)
** Fjelledelgran *(Abies lasiocarpa)* (Rocky Mountains)
*** *[[Arizonagran]] (Abies lasiocarpa* var. *arizonica)* (Arizona, New Mexico)
** Sibiredelgran *(Abies sibirica)*
** *[[Sakhalingran]] eller «Sakhalin Fir» (Abies sachalinensis)*
** *[[Koreansk gran]] eller «Korean Fir» (Abies koreana)*
** *[[Frasergran]] eller «Fraser Fir» (Abies fraseri)*
** *[[Abies phanerolepis]] eller «Bracted Balsam Fir» (Abies phanerolepis)*
** *[[Abies bifolia]] eller «Rocky Mountains Subalpine Fir» (Abies bifolia)*
** *[[Abies nephrolepis]] eller «Khinghan Fir» (Abies nephrolepis)*
** *[[Veitchs edelgran]] (Abies veitchii)*
** *[[Shikokugran]] eller «Shikoku Fir» (Abies sikokiana)*
* Nobelgraner 
** Nobelgran *(Abies procera)*
** *[[Praktedelgran]] (Abies magnifica)*
*** *[[Shastagran]] eller «Shasta Red Fir» (Abies magnifica* var. *shastensis)*
* *Abies*
** Vanlig edelgran eller sølvgran, «Silver Fir» (Abies alba)
** *[[Siciliansk gran]], Sicilian Fir (Abies nebrodensis)*
** *[[Kong Boris' edelgran]], Bulgarian Fir (Abies borisiiregis)*
** *[[Gresk edelgran]], Greek Fir (Abies cephalonica)*
** Nordmannsedelgran *(Abies nordmanniana)*
** *[[Tyrkisk gran]] eller «Turkish Fir» (Abies equitrojani)*
** *[[Kilikia-edelgran]] eller «Cilician Fir» (Abies cilicica)*
* Kjempeedelgraner
** Kjempeedelgran *(Abies grandis)*
*** *[[Abies grandis var. idahoensis]] eller «Interior Grand Fir» (Abies grandis var. idahoensis)*
** *[[Koloradoedelgran]] (Abies concolor)*
*** *[[Koloradoedelgran|Oregongran]] (Abies concolor* subsp. *lowiana)* 
** *[[Durangogran]], Durango Fir (Abies durangensis) *
** *[[Coahuilagran]], Coahuila Fir (Abies coahuilensis) *
** *[[Meksikansk gran]], Mexican Fir (Abies mexicana)*
** *[[Jaliscogran]], Jalisco Fir (Abies flinckii)*
** *[[Guatemalagran]], Guatemalan Fir (Abies guatemalensis)*
* *Piceaster*
** *[[Spansk edelgran]] eller «Spanish Fir» (Abies pinsapo) *
** *[[Marokkansk edelgran]] eller «Moroccan Fir» (Abies marocana)*
** *[[Algieredelgran]] eller «Algerian Fir» (Abies numidica)*
* *Momi* 
** *[[Taiwangran]] eller «Taiwan Fir» (Abies kawakami)*
** *[[Nikkogran]] eller «Nikko Fir» (Abies homolepis)*
** *[[Abies recurvata]] «Min Fir» (Abies recurvata) *
** *[[Abies ernestii]] «Min Fir» (Abies ernestii)*
** *[[Momigran]] eller «Momi Fir» (Abies firma)*
** *[[Baishanzugran]] eller «Baishanzu Fir» (Abies beshanzuensis)*
** *[[Mansjurisk gran]] «Manchurian Fir» (Abies holophylla)*
** *[[Shensigran]] eller «Shensi Fir» ('bies chensiensis) *
** *[[Salweengran]] eller «Salween Fir» (Abies salouenensis)*
** *[[Pindrowgran]] eller «Pindrow Fir» (Abies pindrow)*
** *[[Ziyuangran]] eller «Ziyuan Fir» (Abies ziyuanensis)*
* *Amabilis*
** *[[Stillehavsedelgran]] eller «Pacific Silver Fir» (Abies amabilis)*
** *[[Mariesgran]] eller «Maries' Fir» (Abies mariesii)*
* *Pseudopicea* 
** *[[Delavaygran]] eller «Delavay's Fir» (Abies delavayi)*
** *[[Fabergran]] eller «Faber's Fir» (Abies fabri)*
** *[[Forrestgran]] eller «Forrest's Fir» (Abies forrestii)*
** *[[Chenggran]] eller «Cheng's Fir» (Abies chengii)*
** *[[Bhutangran]] eller «Bhutan Fir» (Abies densa)*
** *[[Abies spectabilis]] eller «East Himalayan Fir» (Abies spectabilis)*
** *[[Fargesgran]] eller «Farges' Fir» (Abies fargesii)*
** *[[Fangjinshangran]] eller «Fanjingshan Fir» (Abies fanjingshanensis)*
** *[[Yuanbaoshangran]] eller «Yuanbaoshan Fir» (Abies yuanbaoshanensis)*
** * [[Abies squamata]] eller «Flaky Fir» (Abies squamata)*
* *Oiamel* 
** * [[Abies religiosa]] eller «Sacred Fir» (Abies religiosa)*
** *[[Vejargran]] eller «Vejar's Fir» (Abies vejarii)*
** *[[Hickelgran]] eller «Hickel's Fir» (Abies hickelii) *
** *[[Oaxacagran]] eller «Oaxaca Fir» (Abies oaxacana*'
* *Bracteata* 
** *[[Abies bracteata]] eller «Bristlecone Fir» (Abies bracteata)*

### Furuslekten
Furuslekten består av ca. 115 arter, her gjengis bare de viktigtste, hvor arter som ikke vokser i Norge står i *kursiv*:

* **Vanlige furuer** *(Pinus)* (Europa, Nord-Amerika, noen få arter i Asia)
** Furu *P. sylvestris* (Spania, Skottland, Norden, Sibir)
*** Lappfuru *P. sylvestris.* var. *lapponica* (Nordkalotten)
*** *[[Pinus sylvestris var. hamata]]* (Balkan, Tyrkia, Kakasus)
*** *[[Pinus sylvestris var. mongolica]]* (Mongolia, Sibir, Kina)
*** Nevadafuru  *P. sylvestris* ssp. *nevadensis* (Spania, Sierra Nevada)
** Buskfuru *P. mugo* ssp. *mugo*
*** Bergfuru *P. mugo* ssp. *uncinata*
*** Alpefuru *P. mugo* ssp. x *rotundata*
** Vrifuru *P. contorta* ssp *latifolia*
*** Kystvrifuru *P. contorta* subsp. *contorta*
**** Kystvrifuru *P. contorta* subsp. *contorta* var. *contorta*
**** *[[Mendocinokystvrifuru]]* *P. contorta* subsp. *contorta* var. *bolanderi*
*** *[[Sierravrifuru]]* *P. contorta* subsp. *murrayana*
** *[[Aleppofuru]]* (*Pinus halepensis*)
** *[[Pinje]]* (*Pinus pinea*)
** *[[Strandfuru]]* (*Pinus pinaster*)
** *[[Sumpfuru]]* (*Pinus palustris*)
** *[[Svartfuru]]* (*Pinus nigra*)
** *[[Virakfuru]]* (*Pinus taeda*)
* **Hvitfuruer** *(Strobi)* (Amerika, Eurasia)
** Sibirsk sembrafuru eller «Sibirfuru» *(Pinus sibirica)* 
** Weymouthfuru *(Pinus strobus)*
** *[[Hvitbarkfuru]]* *(Pinus albicaulis)* 
** *[[Kinesisk hvitfuru]]* *(Pinus armandii)*
** *[[Sembrafuru]]* eller «sveitsisk furu» *(Pinus cembra)*
** *[[Koreafuru]]* *(Pinus koraiensis)* 
** *[[Sukkerfuru]]* *(Pinus lambertiana)* 
** *[[Vestlig hvitfuru]]* *(Pinus monticola)* 
** *[[Silkefuru]]* *(Pinus peuce)* 
** *[[Sibirsk dvergfuru]]* *(Pinus pumila)*
** *[[Tårefuru]]* eller «blåfuru» *(Pinus wallichiana)*
* **Trevlebarkfuruer** *(Ducampopinus)* (Nord-Amerika, Asia)
** *[[Urfuru]]* *(P. aristata)* 
** *[[Revehalefuru]]* *(P. balfouriana)* 
** *[[Trevlebarkfuru]]* *(P. bungeana)* 
** *[[Coloradofuru]]* *(P. edulis)* 
** *[[Texasfuru]]* *(P. remota)*

### Granslekten
I granslekten finnes blant annet disse artene:
* Gran (*Picea abies*)
** Sibirgran (*Picea obovata*)
* *[[Picea alcoquiana]]* (*Picea alcoquiana*)
* *[[Picea asperata]]* (*Picea asperata*)
* *[[Picea brachytyla]]* (*Picea brachytyla*)
* *[[Picea breweriana]]* (*Picea breweriana*)
* *[[Chihuahuagran]]* (*Picea chihuahuana*)
* Engelmannsgran (*Picea engelmanni*)
* Kvitgran (*Picea glauca*)
** Lutzgran eller *Lutsigran* (*Picea glauca x sitchensis*)
* Sitkagran (*Picea sitchensis*)
* *[[Picea glehnii]]* (*Picea glehnii*)
* *[[Picea jezoensis]]* (*Picea jezoensis*)
* *[[Picea koyamai]]* (*Picea koyamai*)
* *[[Picea likiangensis]]* (*Picea likiangensis*)
* Svartgran (*Picea mariana*)
* *[[Maximowiczgran]]* (*Picea maximowiczii*)
* *[[Picea morrisonicola]]* (*Picea morrisonicola*)
* Serbergran (*Picea omorika*)
* Orientgran (*Picea orientalis*)
* Blågran (*Picea pungens*)
* *[[Picea purpurea]]* (*Picea purpurea*)
* Rødgran (*Picea rubens*)
* *[[Picea schrenkiana]]* (*Picea schrenkiana*)
* *[[Picea smithiana]]* (*Picea smithiana*)
* *[[Picea spinulosa]]* (*Picea spinulosa*)
* *[[Toranogran]]* (*Picea torano*)
* *[[Wilsongran]]* (*Picea wilsonii*)

### Hemlokkslekten
I hemlokkslekten finnes artene:
* Kanadahemlokk *Tsuga canadensis*
* Vestamerikansk hemlokk *Tsuga heterophylla*
* Carolinahemlokk *Tsuga caroliniana*
* Kinahemlokk *Tsuga chinensis*
* Nordjapansk hemlokk *Tsuga diversifolia*
* Himalayahemlokk *Tsuga dumosa*
* Forresthemlokk *Tsuga forrestii*
* Sørjapansk hemlokk *Tsuga sieboldii*
* Fjellhemlokk *Tsuga mertensiana*

### Lerkeslekta
I lerkeslekta (*Larix*) finner vi artene:
* Nordlig, korte dekkblad
** Europalerk (*Larix decidua*)
*** *[[Dunkeldlerk]]* *(Larix X marschlinsii)* = syn. *Larix decidua* X *Larix kaempferi*
** Mongollerk (*Larix gmelinii*) / (*Larix dahurica*)
** *[[Kongboensislerk]]* (*Larix kongboensis*)
** Japanlerk (*Larix kaempferi*) / (*Larix leptolepis*)
** *[[Principis-rupprechtii]]* (*Larix principis-rupprechtii*)
** Sibirlerk (*Larix sibirica*)
* Sørlig, lange dekkblad
** *[[Sikkimlerk]]* (*Larix griffithii*) / (*Larix griffithiana*)
** *[[Langtanglerk]]* (*Larix himalaica*) (ikke allment anerkjent art)
** *[[Larix mastersiana]]* (*Larix mastersiana*)
** *[[Larix potaninii]]* (*Larix potaninii*)
** *[[Yunannlerk]]* (*Larix speciosa*) (ikke allment anerkjent art)
* Nord-Amerika
** Amerikansk lerk eller «Tamarack» (*Larix laricina*)
** *[[Fjellerk]]* (*Larix lyallii*)
** *[[Vestlig lerk]]* (*Larix occidentalis*)

### Sederslekten
I sederslekten finnes artene:
* Himalayaseder (*Cedrus deodara*)
* Libanonseder (*Cedrus libani*)
** Atlasseder (*Cedrus libani* var. *atlantica*)
** Kyprosseder (*Cedrus libani* var. *brevifolia*)
** *[[Stenocoma]]* (*Cedrus libani* var. *stenocoma*)

### Gull-lerk
I gullerkslekten finnes arten:
* Gullerk (*Pseudolarix amabilis*)

### Nothotsuga
I slekten *[[Nothotsuga]]*, som bare vokser i kina, finnes den ene arten:
* Nothotsuga longibracteata eller *Bristlecone hemlock* (*Nothotsuga longibracteata*)

### Keteleeria
I slekten *[[Keteleeria]]* finner vi artene:
* Keteleeria davidiana (Kina)
* Keteleeria evelyniana (Kina, Laos, Vietnam)
* Keteleeria fortunei (Kina, Vietnam)

## Litteratur
* CAPLEX Leksikon, J.W.Cappelens Forlag AS, 2001, ISBN 82-02-18165-8

## Eksterne lenker
* 
* Norsk Botanisk Forening
* Nettverk for miljølære
* GeoCities
* Universitetet i Oslo