open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
East Riding of Yorkshire

**East Riding of Yorkshire** er et grevskap i England. Det tilhører regionen Yorkshire og Humber, og grenser mot North Yorkshire, South Yorkshire og Lincolnshire.

Det seremonielle grevskapet består i praksis av to enhetlige myndigheter, hvorav den ene er East Riding of Yorkshire og den andre Kingston upon Hull (oftest kjent bare som Hull). Det eksisterer dermed ikke noe administrativt grevskap, slik det ville gjort dersom det var flere distrikter som ikke var selvstyrte – da Hull fikk status som enhetlig myndighet, fikk East Riding i alle praktiske henseender samme status.

Navnet kommer fra norrønt *ðriðjungr*, «tredjedel», fra *ðriði*, «tredje», videreført i angelsaksiske *þriðing* (*thridhing*, «tredjedel»), som er en gammel inndeling av grevskaper. Det tradisjonelle grevskapet Yorkshire bestå av, som navnet antyder, tre slike enheter – øst, nord og vest.

Landskapet består av Yorkshire Wolds, en halvmåneformet, lave høyder bestående av bergarten kritt, omgitt av de lavtliggende, flate og fruktbare slettene Holderness og Vale of York. Utløpet til elven Humber og Nordsjøen markerer dets sørlige og østlige grenser. Arkeologiske undersøkelser har avslørt gjenstander og strukturer fra alle historiske perioder siden siste istid. Det er få store bosetninger og ingen industrisentre. Området er administrert fra den gamle markedsbyen Beverley. Kristendommen er den religionen som har flest tilhengere i området og det er en høyere enn gjennomsnittlig prosentandel av befolkningen som er pensjonister. I henhold til folketellingen av 2001 utgjorde befolkningen i East Riding 314 113 innbyggere.

## Steder i distriktet

*Beverley, Bishop Burton, Brandesburton, Breighton, Bridlington, Brough Broomfleet, Burnby, Burton Agnes
*Carnaby, Cottingham
*Driffield
*Easington, Everingham
*Flamborough, Fridaythorpe
*Gilberdyke, Goole, Grimston
*Hedon, High Hunsley, Highfield, Holme-on-Spalding-Moor, Hollym, Hornsea, Howden, Hutton Cranswick
*Kilham, Kingston upon Hull (kun seremonielt), Kirk Ella
*Langtoft, Laxton, Leconfield, Leven, Long Riston
*Market Weighton, Mappleton, Marton
*Nafferton, North Cave, North End, North Ferriby, North Howden
*Ottringham
*Patrington, Paull, Pocklington, Preston
*Riplingham, Roos, Rudston
*Sewerby, Skidby, Skipsea, Skirlaugh, Snaith, South Cave, Stamford Bridge, Swanland
*Thorngumbald
*Walkington, West Ella, Wetwang, Withernsea, Wold Newton

## Referanser


## Litteratur
* Allison, K.J. (1976): *The East Riding of Yorkshire Landscape. The Making of the English Landscape*. London: Hodder and Stoughton Limited. ISBN 0-340-15821-2.
* Van de Noort, Robert (2004): *The Humber Wetlands. Landscapes of Britain*. Macclesfield, Cheshire: Windgather Press. ISBN 0-9545575-4-9.
* Muir, Richard (1997): *The Yorkshire Countryside. A Landscape History*. Edinburgh: Keele University Press. ISBN 1-85331-198-7.
* Wilson, Vernon (1948): *East Yorkshire and Lincolnshire*. British Regional Geology. London: HMSO. OCLC 2281266.
Lincolnshire (andre betydninger)

**Lincolnshire** kan vise til:

* Lincolnshire, et grevskap i England
* Lincolnshire, Illinois, USA
* Lincolnshire, Kentucky, USA
Boston (distrikt)

:*Denne artikkelen omhandler distriktet Boston i England. Se også [[Boston (andre betydninger)]].*

**Boston** er et distrikt i grevskapet Lincolnshire, England. Det ble opprettet i 1974, da administrasjonsbyen Boston ble slått sammen med landkommunen rundt. Distriktet har et areal på 361,54 km² og hadde 64&nbsp;637 innbyggere i 2011.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Boston (andre betydninger)

**Boston** kan vise til:

## Steder

*Boston (England), by i Lincolnshire; det eldste sted med dette navnet
*Boston (distrikt), distriktet sistnevnte by ligger i
*Boston, Massachusetts, USA, antagelig den mest kjente by ved dette navnet
*Boston, Georgia, USA
*Boston, Indiana, USA 
*Boston, Kentucky, USA 
*Boston, New York, USA
*Boston, Texas, USA
*Boston, Virginia, USA 
*Boston, Filippinene, Davao Oriental, Filippinene

## Steder med Boston i navnet

*Boston Spa, West Yorkshire, England
*New Boston
*Boston Heights, Ohio 
*North Boston, New York
*South Boston, Virginia
*New Boston, Illinois, USA
*New Boston, Michigan, USA
*New Boston, New Hampshire, USA
*New Boston, Ohio, USA
*New Boston, Texas, USA 
*New Boston-Morea, Pennsylvania, USA

## Aviser
*The Boston Globe
*Boston Herald
*Boston Phoenix

## Personer
*Boston Corbett, soldaten som skjøt John Wilkes Booth (Abraham Lincolns morder)
*Ralph Boston, olympisk mester i lengdehopp i 1960

## Annet
*Bandet Boston og deres første plate, Boston (album)
*Flyet Douglas Boston (DB-7)
*Kortspill Boston (kortspill)
Dolly Pentreath

**Dolly Pentreath** (død desember 1777) regnes av mange som den siste som hadde kornisk som eneste språk. Hennes død markerer dermed slutten på kornisk som levende språk.

Hun bodde i sognet Paul, nær Mousehole i Cornwall, sammen med sin mann, som var fisker. Det hevdes at hun ble 102 år gammel. Det har oppstått flere legender omkring henne, så dette må tas med en klype salt.

Hun ble gravlagt på kirkegården i Paul, og hennes grav ble raskt et valfartssted for korniske patrioter. Et monument til hennes ære ble plassert i kirkegårdsmuren i 1860 av Louis Lucien Bonaparte.

## Referanser
Boston

**Boston** er hovedstaden og den største byen i delstaten Massachusetts i USA. Boston er også den uoffisielle hovedstaden i regionen New England. Byen er en av de eldste og mest velstående i USA, med en økonomi basert på utdannelse, helsetjenester, finans og høyteknologi.

Byen ble grunnlagt 17. september 1630 og er oppkalt etter Boston i England. En rekke kjente universiteter, deriblant, Boston College, Boston University og Berklee College of Music holder til i byen.

Boston styres av en borgermester og et bystyre. Borgermesteren, som er den viktigste myndigheten, velges for en periode på fire år. Bystyret velges for en periode på to år.

## Historie
Boston var en av de tretten originale statene i USA og ble først bosatt i 1630. Boston er et sentralt sted i amerikansk histore. I eldre tider var Boston en av de første byene i USA til å gjøre motstand mot Storbritannia. I 1770 var det stor misnøye over alle skattene Storbritannia innførte og folk reagerte ved å gjøre narr av soldater, men britene viste ingen nåde da britiske soldater i Boston-massakren skjøt inn i en mengde med folk og drepte fem mennesker. En mer kjent begivenhet var da amerikanske patrioter kledde seg ut som indianere, sekstende desember i 1773, og listet seg ombord i båter lastet med te fra det ostindiske kompani, og veltet flere hundre kasser med te ut i vannet, som en reaksjon etter at britene økte skatten på te i 1773. Dette ble i seinere tid kalt for *"The Boston Tea Party" .* Britene reagerte ved å blokkere havnen med kampskip og innførte streng militær ledelse i byen. Dette var en av årsakene til den amerikanske revolusjonen.

## Attraksjoner
Blant de viktigste attraksjonene i Boston er blant andre Copley Square Mall, Newbury Street, Downtown Crossing, og Quincy Market for shopping; for sport er Boston Red Sox (baseball), Boston Bruins (ishockey), Boston Celtics (basketball), New England Patriots (amerikansk fotball), og New England Revolution (fotball); for kultur er Museum of Fine Arts, Boston Symphony Orchestra (BSO), Boston Ballet, Huntington Theater,  Museum of Science, Institute of Contemporary Art (ICA), og New England Aquarium; og for historie finnes The Freedom Trail, JFK Memorial Museum & Library, Faneuil Hall & Quincy Market og Boston Tea Party Museum.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisielt nettsted
* City of Boston
* Massachusetts Bay Transportation Authority
*
Kerrier

**Kerrier** er et tidligere distrikt i Cornwall, England. Det var det sørligste distriktet i Fastlands-England, på grunn av utstikkeren Lizardhalvøya. Administrasjonssenteret var Camborne. Det ble innlemmet i det nyopprettede Cornwall Unitary Council 31. mars 2009.

Distriktet har navn etter et gammelt distrikt i Cornwall, som dekket omtrent samme område bortsett fra at det ikke nådde helt fram til nordkysten. 

Det dekker et område på 473,52 km², og har et befolkningstall på 93&nbsp;244 (2002).
Orddeling

:*For fenomenet å dele opp flerleddede faste uttrykk, se* særskriving.
**Orddeling** er et typo&shy;grafisk grep som kan gjøres hvor man deler et ord ved linje&shy;skift, slik at første delen av ordet blir stående igjen på slutten av en linje, men fort&shy;settes på neste linje. Ved ord&shy;deling skal man alltid benytte seg av bindestrek for å vise at de to adskilte delene henger sammen. Hvor i ordet man skal dele ved ord&shy;deling følger to regler, nemlig enkonsonant&shy;regelen og ordledds&shy;regelen. Enkonsonant&shy;regelen er å dele slik at den delen av ordet som havner i begynnelsen av neste linje, begynner på en konsonant (*ek-sem-pel, me-dium*). Ordledds&shy;regelen er når man deler mellom leddene i ordet (*eks-emp-el, medi-um*). Sist&shy;nevnte regel er fore&shy;trukket ved lengre, flerleddede og sammen&shy;satte ut&shy;trykk, mens først&shy;nevnte regel er å fore&shy;trekke for usammen&shy;satte ord.

Det er en utbredt mis&shy;forståelse at ord&shy;deling er det samme som særskriving, nemlig deling av sammen&shy;satte ord midt i en setning.

En vanlig feil ved skriving på data&shy;maskin er å framtvinge ord&shy;deling, altså å dele ordet med binde&shy;strek etter&shy;fulgt av linje&shy;skift. I stedet for kombina&shy;sjonen binde&shy;strek og linje&shy;skift, skal man bruke myk binde&shy;strek, som gjør at ordet kan deles hvis det, avhengig av hvordan teksten flyter, passer å fort&shy;sette resten av ordet på neste linje.

## Se også
* Sammensetning (lingvistikk)
* Samskriving (grammatikk)
* Særskriving
* Bindestrek

## Eksterne lenker
* Språkrådet om orddeling og særskriving
Djerv

**Djerv** (fra norrønt *djarfr*) viser til en persons evne til å vise mot, være modig eller dristig.

Djerv kan ha flere betydninger:
*Djerv (band), norsk heavy metal band
*SK Djerv 1919, fotballklubb fra Haugesund
*Sportsklubben Djerv, idrettslag fra Bergen
*Djerv, tidligere navn på Fotballklubben Jerv fra Grimstad
*Djerv, tidligere navn på Heggedal Idrettslag fra Asker
*Djerv, tidligere navn på *Bygdø Ballklubb* fra Oslo (nå del av Bygdø Monolitten Idrettslag)
C Sharp

**C#** (uttales *C sharp*) er et objektorientert programmeringsspråk utviklet av Microsoft som en del av deres satsing på .NET-plattformen. Microsoft valgte å basere C# på programmeringsspråkene C++ og Java. C# ble designet for å balansere styrke (C++) og rask utvikling (Java).

Sjefarkitekt for gruppen som jobber med C# og utvikler C# hos Microsoft er danske Anders Hejlsberg. Microsofts C#-kompilator kompilerer ikke C#-kode til maskinkode som kan kjøres direkte fra en datamaskin, slik tradisjonelle kompilatorer gjør. I stedet blir alt kompilert til mellomformat, som beskrevet for .NET.

## Datatyper
En C#-bruker kan definere egne datatyper, bruke de innebygde, eller fra .NET-rammeverket. Primitive datatyper blir automatisk konvertert mellom ren binærform og objektform ut ifra hva brukeren bruker det til, dette kalles *boxing* og *unboxing*.

C# støtter heltall med og uten fortegn og flyttall opp til 128-bit, men støtter ikke 80-bit [IEEE] flyttall (80-bit).

I motsetning til programmeringsspråkene C og C++, støtter ikke C# heltall som boolske verdier, men programmereren må eksplisitt bruke datatypen bool.

## [[Hello, world]]

```c#
using System;

public class ExampleClass 
{
    public static void Main() 
    { 
        Console.WriteLine("Hello world!"); 
    } 
}
```


## Se også
* .NET

## Eksterne lenker
* 
*
Ørland lufthavn

**Ørland lufthavn** er en sivil lufthavn som ligger på Brekstad i Ørland kommune i Trøndelag, vest for Ørland hovedflystasjon. Den eies og driftes av Ørland kommune. Den sivile flyplassen åpnet i 1978.

Flyselskapet Danish Air Transport står for driften av flyruta mellom Ørland og Oslo lufthavn Gardermoen. Selskapet flyr også flyvninger til Harstad.

Ørland lufthavn er samlokalisert med Ørland flystasjon, og ble åpnet for sivil rutetrafikk tidlig på 1970-tallet.

Lufthavna ble betjent av Air Norway fram til høsten 2017.

## Flyselskaper og destinasjoner

Alle avganger ble fra 24. januar 2022 midlertidig suspendert grunnet Air Leaps økonomiske problemer  Men 1 måned senere startet flyvninger av DAT til Oslo.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Ørland kommunes side om Ørland lufthavn
Hovedkvarter

**Hovedkvarter** (**HK**) (engelsk *headquarters*, forkortet *HQ*) betegner stedet der de fleste, om ikke alle, viktige funksjoner i en organisasjon er konsentrert. Betegnelsen benyttes spesielt i militær sammenheng og i større selskaper. Selskaper benytter også betegnelsen hovedkontor. Juridisk brukes begrepet forretningskontor.

## Eksempler
* Forsvarets operative hovedkvarter
* Fellesoperativt hovedkvarter
* Högkvarteret
* Northwood Headquarters
* Permanent Joint Headquarters

## Kilder
*
Bourne Shell

**Bourne Shell** er et Unix-skall. Det ble laget av Stephen R. Bourne. Bourne Shell er et relativt enkelt språk. Det inneholder nok funksjonalitet til at det er mulig å lage enkle strukturerte programmer. Det inneholder lite funksjonalitet for interaktiv bruk, så andre skall foretrekkes til dette. Ettersom Bourne Shell finnes på nær sagt enhver datamaskin som kjører et Unix- eller Unix-lignende operativsystem er Bourne Shell likefullt mye brukt som programmeringsspråk til automatisering av oppgaver.
Skall

**Skall** kan referere til:
* Bløtdyrskall
** Muslingskall
** Konkylie
** Sneglehus
* Skall (botanikk)
** Skall (matlaging)
* Skall (programvare)
** Kommandolinje
** Unix-skall
* Elektronskall

## Se også
* Skjell (peker)
* Skalle, kranium
* Kule (geometri)
Den Norske Opera & Ballett

:*[[Operahuset i Oslo]] er omtalt i en egen artikkel.*

**Den Norske Opera & Ballett** (**DNO&B**) er den eneste fullt ut profesjonelle institusjon for produksjon og formidling av opera og ballett i Norge, og ble stiftet i 1957. Institusjonen er organisert som et aksjeselskap og var til 2008 eid av staten (90 %) og Det Norske Operafond (10 %). Den er nå heleid av den norske stat.

Operaens første sjef var Kirsten Flagstad. Den norske Opera & Ballett holdt siden starten til i Folketeatret på Youngstorget, før den i 2008 kunne flytte inn i det nye Operahuset i Oslo med adresse Kirsten Flagstads plass 1 i Bjørvika. I forbindelse med flyttingen endret institusjonen navn fra «Den Norske Opera» til «Den Norske Opera & Ballett». Samtidig la Det norske Operafond ned virksomheten og overlot egenkapitalen til institusjonen.

## Virksomhet
Virksomheten er organisert i syv programområder:
# Opera
# Ballett
# Konserter
# Utdannelse og formidling
# Utvikling og nyskapning
# Turné- og riksopera/Nasjonalt ressurs- og kompetansesenter
# Utenlandsgjestespill
Organisasjonen er bygget ut til å omfatte 620 ansatte fordelt på omkring 50 ulike yrkesgrupper.

Den Norske Opera & Ballett mottok i 2017 offentlige tilskudd på 612 millioner kroner ifølge årsrapporten fra 2017 (se link nedenfor).
## Ledelse

*Administrerende direktør er Geir Bergkastet. Han tok over etter Nils Are Karstad Lysø i 2017.
*Operasjef er Randi Stene. Hun tok over for Annilese Miskimmon i 2020.
*Ballettsjef er Ingrid Lorentzen. Hun tok over etter Espen Giljane i 2012.
*Musikksjef er Edward Gardner, som tiltrådte i 2024.
*Styreleder er Anne Carine Tanum, som overtok etter Ellen Horn i 2015.

## Tidligere operasjefer
*Kirsten Flagstad
*Odd Grüner-Hegge
*Lars Runsten
*Gunnar Brunvoll
*Martin Turnovski
*Aase Nordmo Løvberg
*Knut Hendriksen
*Bjørn Simensen
*Paul Curran
*Per Boye Hansen (2012-2017)
*Annilese Miskimmon (2017-2020)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Den Norske Opera & Ballett i Scenewebarkivet
*Nasjonalbiblioteket om Den norske opera
*
Martina Beck

**Martina Beck** (tidligere **Glagow**; født 21. september 1979 i Garmisch-Partenkirchen) er en tysk tidligere skiskytter.

Allerede som junior vant Martina Glagow fire VM-gull. Det første året hennes i verdenscupen for senior var i 1999/2000-sesongen. Under verdensmesterskapet i 2001 fikk hun sitt internasjonale gjennombrudd ved å ta sølv på fellesstarten. I VM 2003 delte hun gullet på jaktstarten sammen med Sandrine Bailly. Den største triumfen i hennes karriere, ved siden av VM-gullet individuelt, var sammenlagtseieren i verdenscupen i sesongen 2002/03. Nedturen var nok da hun ble vraket fra stafettlaget til Tyskland i OL i 2002, der de tyske jentene vant gull.

Under VM i Oberhof i 2004 tok hun tre medaljer, sølv på jaktstart samt bronse på sprint og stafett. Sykdom holdt henne borte fra VM 2005. Under VM i Antholz i 2007 tok hun sølv på fellesstart og bronse på normaldistansen, mens hun var med på gullaget til Tyskland på stafetten. Året etter, under VM i Östersund, ble det sølv på normaldistansen og gull på stafetten.

Under OL i Torino 2006 tok hun tre sølvmedaljer, på 15 km, jaktstarten og stafetten. Hun var også med på Tysklands lag som tok bronse på stafetten under OL i Vancouver 2010. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Sidestillingsvedtaket

**Sidestillingsvedtaket**, **likestillingsvedtaket** eller **jamstillingsvedtaket** var et vedtak i Stortinget den 12. mai 1885 med 78 venstrestemmer (mot 31 høyrestemmer) som anmodet regjeringen «om at træffe fornøden Forføining til at *det norske Folkesprog* som Skole- og officielt Sprog *sidestilles* med *vort almindelige Skrift- og Bogsprog*». Vedtaket var et såkalt anmodningsvedtak, dvs. en anmodning fra Stortinget til regjeringen, men ikke uten videre rettslig bindende.

Stortinget unnlot bevisst å ta stilling til om det var Knud Knudsens eller Ivar Aasens prosjekter for språklig norskhet som skulle gjelde for «det norske Folkesprog», men etter hvert som Knud Knudsens prosjekt har blitt vårt alminnelige skrift- og bokspråk, har vedtaket blitt oppfattet som en støtte til nynorsken.

Dette er ett av vedtakene som førte til at landsmål, dagens nynorsk, ble offisielt språk i Norge ved siden av det tradisjonelle standardspråket i Norge, som etter dansk mønster fra slutten av 1800-tallet ble kalt riksmål.

Dette skjedde etter flere tiår med debatt og forsiktig fornorskning av det danske skriftspråket. Johan Sverdrup var da formann for Venstre og kjempet frem vedtaket.  Han hadde en sterk motstander i Knut Hagermo. En annen pådriver for vedtaket var kirkeminister Elias Blix.

En av følgene av sidestillingsvedtaket var at nynorsk også skulle være brukt i lovtekster i norske lover. Den første loven som ble skrevet på nynorsk var *[[Log um sams normaltid fyr kongeriket Norig]]* (Lov om felles normaltid for kongeriket Norge). Denne loven ble vedtatt i 1894, og var skrevet av Marius Hægstad, som senere ble Norges første professor i «landsmaalet og dets dialekter». §1 av denne loven lød:

Loven ble opphevet 1. januar 2008, da Lov om målenheter, måling og normaltid ble vedtatt. Neste gang nynorsk ble brukt i en norsk lov var i 1916, da en endringslov til normaltidsloven fra 1894. Etter dette kom det to selvstendige lover i 1920 som var skrevet på nynorsk. Etter dette ble det mer vanlig å benytte nynorsk også i lovverket.

## Se også
*Skolemålsparagrafen

## Referanser


## Eksterne lenker
* Då nynorsk vart offisielt språk, artikkel hos Norgeshistorie.no
Kornisk

**Kornisk** (eget navn *Kernowek*, *Kernewek*) er et av de brittonske keltiske språk, det vil si samme gruppe som walisisk, bretonsk og cumbrisk. Det er et gjenopplivet språk, etter å ha blitt utdødd som et levende språk i dagliglivet i Cornwall på slutten av 1700-tallet. Kunnskap om kornisk, også taleevne til en viss grad, fortsatte imidlertid å bli videreført innen familier og av enkeltpersoner, og en vekkelse begynte tidlig på 1900-tallet. Språket har et økende antall andrespråklige, og et svært lite antall familier oppdrar nå barn til å snakke gjenopplivet kornisk som førstespråk/morsmål. Kornisk er for tiden anerkjent under Den europeiske pakt om regionale språk eller mindretallsspråk, og språket blir ofte beskrevet som en viktig del av kornisk identitet og kulturarv.

## P-keltisk språk
Kornisk er et brittonsk keltisk språk, og derfor er det også et P-keltisk språk. «P-keltisk» eller «Q-keltisk» er et skille som er laget for øykeltiske språk. Skillet går ut på at der indoeuropeisk hadde lyden *qu*([kʷ]), har P-keltisk fått lyden *p*. Den andre språkgrenen, Q-keltisk har [kʷ] blitt erstatta av *c*. For eksempel heter tallet «fire» i irsk *ceathair*, mens det i kornisk heter *peswar*. Flere eksempler nedenunder:

## Vokabular
Vokabularet er omkring 80 % felles med bretonsk, 75 % med walisisk, 35 % med irsk gælisk og 35 % med skotsk gælisk. 

## Bortfall av kornisk

Den siste kjente personen som snakket kornisk som eneste morsmål var Dolly Pentreath, som døde i desember 1777. 

Når kornisk som muntlig form døde helt (før revitaliseringen), er det forskjellige kilder med forskjellig konklusjon. Historikeren Hobson Matthews nevner Davy i sin *History of St. Ives, Lelant, Towednack, and Zennor*. Her sier Matthews at Davy var en kornisk bonde som visste hva navnene i nabolaget betød, samt «kunne snakke noen fraser på språket». Dette er imidlertid kritisert av Henry Jenner:  Grenoble og Whaley (2008) uttaler at: John Davey fra Zennor (også kjent som Davy) døde i 1891 som siste morsmålsbruker.

## Gjenopplivning

I nyere tid har det vært drevet kampanjer for å øke bevisstheten om språket i Cornwall, og omkring 3&nbsp;500 mennesker snakker det, 100-150 av dem helt flytende.

## Referanser


## Litteratur
*
*
*
*
*
*

## Eksterne lenker
*
Ödön von Horváth

**Ödön (Edmund Josef) von Horváth** (født 9. desember 1901 i Fiume (nå Rijeka, Kroatia), død 1. juni 1938) var en av de mest betydningsfulle tyskspråklige forfattere og dramatikere i det tyvende århundre.

Han ble født i dagens Kroatia som sønn av den østerriksk-ungarske diplomaten dr. Edmund Josef Horváth og Maria Hermine Prehnal. Faren ble opphøyet i adelstanden i 1909, samtidig som han ble stasjonert i München. Ödon gikk på skole i Budapest, Wien og München, og studerte deretter germanistikk ved Ludwig-Maximilians-Universität München. Mellom 1924 og 1933 bodde han i Berlin, Salzburg og Murnau i Oberbayern. I 1933 reiste han til Wien, og i 1938 slo han seg ned i Paris.

Folkekultur og tysk politisk historie spiller en viktig rolle i Horváths arbeider, og han advarte særlig mot fascismen.

## Verker
### Teaterstykker
* *"das Buch der Tänze"* (1920)
* *"Mord in der Mohrengasse"* (1923)
* *"Zur schönen Aussicht"* (1926)
* *"Die Bergbahn" (opprinnelig "Revolte auf Côte 3018")* (1926)
* *"Sladek der schwarze Reichswehrmann" (opprinnelig "Sladek oder Die schwarze Armee")* (1929)
* *"Rund um den Kongreß"* (1929)
* *"Italienische Nacht"* (1930)
* *"[[Geschichten aus dem Wienerwald]]"* (1931, for denne fikk han samme år Kleist-prisen)
* *"[[Glaube, Liebe, Hoffnung]]"* (1932)
* *"[[Kasimir und Karoline]]"* (1932)
* *"Glaube Liebe Hoffnung"* (1932)
* *"Die Unbekannte aus der Seine"* (1933)
* *"Hin und her"* (1934)
* *"Don Juan kommt aus dem Krieg"* (1936)
* *"Figaro läßt sich scheiden"* (1936)
* *"Pompeji. Komödie eines Erdbebens"* (1937)
* *"Ein Dorf ohne Männer"* (1937)
* *"Himmelwärts"* (1937)
* *"Der jüngste Tag"* (1937)

### Romaner
* *"Der ewige Spießer"*, (1930), Suhrkamp 2001, ISBN 3-518-39844-X
* *"[[Jugend ohne Gott]]"* (1938), Suhrkamp 2001, ISBN 3-518-39845-8
* *"Ein Kind unserer Zeit"* (1938), Suhrkamp 1994, ISBN 3-518-38875-4

### Diverse prosa
* *"Sportmärchen"*, (1924&ndash;1926)
* *"Interview"* (1932)
* *"Gebrauchsanweisung"* (1932)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Biographie beim DHM 
*  Biographie bei aeiou
Magnar Solberg

**Magnar Solberg** (født 1937) er en norsk tidligere skiskytter, olympisk mester og politimann. Han var medlem av Trondhjems Skytterlag og Sportsklubben Freidig.

Solberg tok gull på 20 kilometer i OL 1968 i Grenoble, og forsvarte gullmedaljen i OL 1972 i Sapporo. Han var dessuten norsk flaggbærer under sistnevnte vinter-OL. I 1968 ble han tildelt Olavstatuetten og Morgenbladets gullmedalje.

Han tok bronse på 20 kilometer under VM både i 1969 og 1971, mens han var på det norske stafettlaget som tok sølv i VM tre år på rad: 1969, 1970 og 1971
 
Magnar Solberg tok del i etterforskningen av Fritz Moen, som endte med justismord i det som er kjent som Moen-saken. «- Jeg tok del i den store tabben, sammen med mange andre», sa han til VG.

## Mesterskapsmedaljer

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* NRK Trøndelag om Magnar Solberg
Aksent

**Aksent** kan sikte til:
* diakritisk tegn – (uttale: [akSANG] eller [akSENT]).
**akutt aksent ( ** &#x02CA; ** )
**dobbel akutt aksent ( ** &#x02DD; ** )
**grav aksent ( ** &#x02CB; ** )
* *musikalsk* – fremheving av en spesiell tone eller akkord (uttale: [akSENT]).
* *tonefall* – utenlandsk uttale (uttale: [akSANG]).
* trykk eller tonem – fremheving av en stavelse i et ord ved trykk eller tonehøyde (uttale: [akSENT]).
*Aksent – tankefeilen aksent.
* Aksent – tidligere norsk platemerke
Donetsk oblast

**Donetsk oblast** (ukrainsk: Донецька область) er en oblast (provins) øst i Ukraina. Hovedstaden heter Donetsk. Historisk sett har provinsen utgjort mesteparten av Donbas-området. Provinsen har et areal på 26 500&nbsp;km².

Donetsk er den mest folkerike provinsen i Ukraina, med 4,7 millioner innbyggere (5. januar 2004). Dette skyldes noen store industribyer samt urbane områder rundt disse byene. Provinsen har mye tungindustri, blant annet kullgruver samt jern- og stålverk.

Myndighetene i Donetsk truet med at dersom Viktor Jusjtsjenko vant presidentvalget i Ukraina i 2004, ville man holde folkeavstemning om Donetsk skulle erklære seg som en uavhengig provins i Ukraina. Denne folkeavstemningen ble senere avlyst.

## Utbryterrepublikken

Donetsk oblast og Luhansk oblast har siden 2014 vært delvis kontrollert av russisk-kontrollert milits. Delelinjen gikk midt gjennom de to regionene med byene Donetsk og Luhansk på opprørernes side av linjen, mens blant annet Kramatorsk og Mariupol var kontrollert av ukrainske myndigheter frem til våren 2022. Folkerepublikken Donetsk og Folkerepublikken Lugansk ble erklært i 2014. Utbryteren har vært støttet av Russland og kontakten med øvrige Ukraina er stengt av en frontlinje. Russiske myndigheter anså til februar 2022 disse to områdene som del av Ukraina. Viktor Janukovitsj, som ble avsatt i 2014, er fra Donetsk-området. Kramatorsk har siden fungert som hovedstad for den delen av Donetsk oblast som er under kontroll av ukrainske sentralmyndigheter. Russiske styrker har uoffisielt vært til stede i området siden 2014. Det har vært uklart om striden i Øst-Ukraina skal defineres som borgerkrig eller som krig med Russland.

Russlands president, Vladimir Putin, kunngjorde 21. februar 2022 at Russland ville anerkjenne de to utbryterområdene som uavhengige. Putin inngikk samtidig vennskaps- og bistandsavtale med lederne for de to selverklærte republikkene med rett for Russland til å etablere militærbaser og utplassere raketter. Putin kunngjorde straks at Russland ville sende «fredsbevarende styrker» inn i området. Et flertall i FNs sikkerhetsråd inkludert USA fordømte Russlands anerkjennelse og at de sendte styrker inn i Ukraina (Russland har vetorett i sikkerhetsrådet). Kina fordømte ikke Russlands anerkjennelse av utbryterne.

## Viktige byer i Donetsk oblast
* Donetsk (hovedstad)
* Horlivka
* Jenakijeve
* Kramatorsk
* Makijivka
* Mariupol
* Slovjansk

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* NRK-kommentar om folkeavstemmingen 5. januar
Seksuelt overførbar infeksjon

**Seksuelt overførbar infeksjon** (**SOI**) er en infeksjon der smittematerialet kan overføres ved seksuell kontakt, spesielt vaginalt samleie, analsex, oralsex eller noen ganger ved sex som ikke penetrerer (gnikking).
 Klamydia, gonoré og herpes er kjente seksuelt overførbare infeksjoner, også kalt kjønnssykdommer. Disse kan gi symptomer som utflod, hevelse, kløe og sårhet.

Seksuelt overførbar infeksjon gir ofte ikke symptomer i utgangspunktet, som resulterer i en risiko for å overføre dem til andre.Tidligere ble seksuelt overførbare infeksjoner kalt *seksuelt overførbare sykdommer*, *kjønnssykdomer* eller *veneriske sykdommer*. I 1999 anbefalte Verdens helseorganisasjon at betegnelsen *seksuelt overførbare infeksjoner* som erstattet de tidligere betegnelsene ettersom den også omfatter asymptomatiske infeksjoner. Symptomer og tegn på kjønnssykdommer kan omfatte utflod fra skjeden, utflod fra penis, sår på eller rundt kjønnsorganene og bekkensmerter. Noen kjønnssykdommer kan forårsake infertilitet (ufrivillig barnløshet).

Aids, som utvikles etter at man har blitt smittet av hiv, er i Norge i dag den seksuelt overførbare infeksjonen med høyest dødelighet.

## Mikroorganismer som forårsaker seksuelt overførte infeksjoner
### [[Bakterie]]r
* Chlamydia trachomatis &ndash; Klamydia
* Neisseria gonorrhoeae &ndash; Gonoré
* Treponema pallidum &ndash; Syfilis
* Haemophilus ducreyi &ndash; Bløt sjanker (Ulcus molle)

### [[Virus]]
* Epstein-Barr-viruset (EBV) &ndash; Mononukleose (Kyssesyke), etc.
* Hepatitt B-virus (HBV) &ndash; Hepatitt
* Hepatitt D-virus (HDV) &ndash; Hepatitt
* Herpes simplex-virus (HSV) &ndash; Herpes
* Humant immunsviktvirus (HIV) &ndash; Aids
* Humant papillomavirus (HPV) &ndash; Kondylomer (kjønnsvorter), Livmorhalskreft
* Molluscum contagiosum-virus (MCV) &ndash; Mollusker

### [[Parasitt]]er
* Flatlus (Phthirius pubis)
* Skabb (Sarcoptes scabiei)

### [[Sopp]]
* Candida albicans &ndash; Trøske

### [[Protozo]]er
* Entamoeba histolytica &ndash; Amøbiasis
* Giardia lamblia &ndash; Giardiasis
* Trichomonas vaginalis &ndash; Skjedebetennelse

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* «Seksuelt overførbare infeksjoner», *Sex og samfunn*
* «Seksuelt overførbare infeksjoner», *Folkehelseinstituttet - FHI*
Hiv-test

En **hiv-test** foretas for å finne ut personen som testes er smittet av hiv-viruset. Testen utføres ved å ta en enkel blodprøve av vedkommende, og resultatet får man som regel vite etter bare noen dager. I Norge har man hiv-testet alle blodgivere siden 1985, i tillegg til at alle som f.eks. skal donere organer testes.

Tidligere reagerte en hiv-test kun på kroppens antistoffer, men det tar lang tid før kroppen danner slike antistoffer. Selv om det i gjennomsnitt tar cirka fire uker, kan det gå opptil ett år før smitte kan utelukkes.

Nyere tester reagerer imidlertid både på antistoffer og antigener (selve viruset). Det gjør at man allerede etter bare tre uker kan være relativt sikker på testresultatet. Etter seks uker regnes testen som helt sikker.
Aschehougprisen

**Aschehougprisen** er en norsk litteraturpris som deles ut hvert år ut av forlaget Aschehoug.  

Aschehougprisen tildeles norske forfattere som en ærespris uten hensyn til hvilket forlag de er knyttet til. Prisen tildeles for et samlet forfatterskap, og tildelingen skjer etter bindende innstilling fra seksjonsutvalget for litteratur i Norsk kritikerlag, «for å sikre en forlagsuavhengig og kvalifisert bedømmelse». Prisen deles ut under forlagets tradisjonelle hagefest i august, i forlagets representasjonsvilla i Drammensveien 99. Prisen ble innstiftet i 1972 til Aschehoug 100-årsjubileum. De første årene var prisbeløpet 15&nbsp;000 kr, og prisen ble delt ut på forlagets stiftelsesdato 20. september; Kritikerlaget var jury for prisen helt fra begynnelsen. 

Prisen regnes blant de mest sentrale og prestisjetunge litteraturprisene i Norge. Prisen består av en statuett og et beløp på 100&nbsp;000 kroner (2018). Statuetten er en miniatyr av Ørnulf Basts skulptur «Evig liv», hvis original står utenfor forlagslokalene på Sehesteds plass. 

## Mottakere av Aschehougprisen

* 1973 – Stein Mehren 
* 1974 – Bjørg Vik 
* 1975 – Kjartan Fløgstad 
* 1976 – Karin Bang 
* 1977 – Knut Hauge 
* 1978 – Olav H. Hauge 
* 1979 – Ernst Orvil og Tor Åge Bringsværd 
* 1980 – Idar Kristiansen 
* 1981 – Jan Erik Vold 
* 1982 – Kjell Erik Vindtorn 
* 1983 – Arnold Eidslott 
* 1984 – Cecilie Løveid 
* 1985 – Edvard Hoem 
* 1986 – Rolf Jacobsen 
* 1987 – Finn Carling 
* 1988 – Einar Økland 
* 1989 – Bergljot Hobæk Haff 
* 1990 – Erling Kittelsen 
* 1991 – Kjell Askildsen 
* 1992 – Eldrid Lunden 
* 1993 – Jan Kjærstad 
* 1994 – Inger Elisabeth Hansen 
* 1995 – Lars Amund Vaage 
* 1996 – Tor Fretheim 
* 1997 – Jon Fosse 
* 1998 – Gro Dahle 
* 1999 – Øyvind Berg 
* 2000 – Laila Stien 
* 2001 – Ole Robert Sunde 
* 2002 – Ellen Einan 
* 2003 – Steinar Opstad 
* 2004 – Dag Solstad 
* 2005 – Hans Herbjørnsrud 
* 2006 – Espen Haavardsholm 
* 2007 – Hanne Ørstavik 
* 2008 – Paal-Helge Haugen 
* 2009 – Thure Erik Lund 
* 2010 – Anne Oterholm
* 2011 – Bjørn Sortland
* 2012 – Ragnar Hovland
* 2013 – Erlend Loe
* 2014 – Geir Gulliksen
* 2015 – Vigdis Hjorth
* 2016 – Per Petterson
* 2017 – Øyvind Rimbereid
* 2018 – Liv Køltzow
* 2019 – Johan Harstad
* 2020 – *Ingen utdeling*
* 2021 – Karin Haugane
* 2022 – Linn Ullmann
* 2023 – Ingvar Ambjørnsen
* 2024 – Mona Høvring
* 2025 – Karl Ove Knausgård

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Leyte (provins)

**Leyte** er en filippinsk provins i regionen Eastern Visayas i landsdelen Visayas. Den omfatter størstedelen av øya Leyte. I nord er den skilt fra øya og provinsen Biliran med et smalt strede. Provinshovedstaden er Tacloban City. Vest for Leyte ligger øya og provinsen Cebu, og i sør grenser den mot Southern Leyte, som omfatter den sørlige fjerdeparten av øya. I øst ligger øya Samar med provinsen Samar, tidligere kalt Western Samar.

Leyte var lenge én provins. Fordi det var vanskelig å administrere hele øya fra Tacloban, ble Southern Leyte utskilt som egen provins den 22. mai 1959.

## Politisk inndeling
Leyte er delt i tre "cities" (bykommune) og 40 "municipalities" (landkommuner) per 30. september 2019.

### Bykommuner (cities)
*Baybay
*Ormoc
*Tacloban

### Landkommuner (municipalities)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Biliran (provins)

**Biliran** på Filippinene er en øy og en provins i landsdelen og øygruppen Visayas, i regionen Eastern Visayas. Biliran er en av Filippinenes minste provinser, med et areal på 556&nbsp;km². Provinshovedstaden heter Naval, men har ennå ikke (2004) oppnådd bystatus.

## Politisk inndeling
Biliran består av 8 landkommuner («municipalities»), som alle – med unntak av Maripipi – ligger på selve øya Biliran.
 
### Landkommuner («municipalities»)

### Språk
Grensen mellom de cebuano- og de waray-språklige områdene løper gjennom denne provinsen, slik at innbyggerne i de vestlige kommunene er cebuanotalende, og i de østlige waraytalende.

* Cebuano: Almeria, Culaba, Kawayan og Naval
* Waray: Biliran, Cabucgayan, Caibiran og Maripipi

## Kilder
* National Statistical Coordination Board, Filippinene 

## Eksterne lenker
*
Jus (drikk)

**Jus**, eller **juice**, er drikkeklar **[[saft|råsaft]]** utvunnet av frukt eller grønnsaker. Eksempler på råvarer kan være sitrusfrukter som appelsin, grapefrukt og sitron eller rotfrukter som gulrot, bete og kålrot. Dersom jusen er framstilt fra kun en sort skal den kalles med sortens navn og endingen *-jus* eller *-juice*, for eksempel ananasjus, appelsinjus, eplejus og tomatjus eller ananasjuice, appelsinjuice, eplejuice og tomatjuice.

I utgangspunktet er det ingen forskjell begrepene saft, jus og most, annet enn ordenes opphav. Eplemost og eplejus og eplesaft er i prinsippet det samme, men kan brukes i en snevrere betydning. 

Juice er et engelsk fremmedord som er registrert for første gang på norsk i 1961. Det kommer fra indoeuropeisk, via fransk til engelsk og deretter til norsk. Felles betydning av de forskjellige ordene er «kraften av noe». Ordet saft favner vidt, og omfatter væsken i planter, frukt og bær, men også i sin videste forstand væsken i andre organismer, slik som i uttrykket «kjøttsaft». Det er beslektet med *ost*, *sjy* og sevje. Ordet jus på norsk brukes ganske enkelt i betydningen «fruktsaft». Uttrykket *most* er lavtysk, men stammer fra latin slik jus gjør. Det brukes gjerne om det uferdige pressproduktet. Det er imidlertid også tradisjon for å kalle noen sorter fruktsaft for jus og andre for most. Most brukes spesielt om ferskpresset, ugjæret råsaft fra epler, pærer, druer og bær, og som kan brukes i produksjonen av vin, brennevin eller sider. Annen type råsaft kalles helst jus.

Både jus og most kan lages fra konsentrat på visse vilkår. I Norge er dette regulert i *Forskrift om fruktjuice og lignende produkter*, også kalt Juiceforskriften. Den inneholder definisjoner og betegnelser på kommersielle produkter framstilt av råsaft. I forskriften skilles det mellom fruktjuice, fruktjuice fra konsentrat, konsentrert fruktjuice, vannekstrahert fruktjuice, dehydrert fruktjuice, fruktnektar og eplemost. Det stilles dessuten krav til råvarenes kvalitet, behandling av dem og hvilke tilsetningsstoffer som kan tilsettes. 

## Referanser
Ørje-fortene

**Ørje-fortene**, eller **Ørje befestninger**, er en fellesbetegnelse for to fort, **Likollen fort** og **Ørjekollen fort**, som ligger ved Ørje.

Fortene ligger i Marker kommune i Østfold. Fortene ble anlagt i 1902-03 for å dekke mellomriksveien, i dag E18, over Ørje som var den viktigste innfartsåren fra Sverige. Fortene var i sin tid oppsatt med 1300 mann og ansett som moderne og beskyttet av piggtrådsperringer og skyttergraver. Fra svensk side ble fortene betegnet som *stormfri*, de ville være meget vanskelige å innta ved infanteriangrep.

Som et resultat av Karlstadkonvensjonen ble fortene demolert i 1905. Fortenes kanoner ble overført til Hegra festning. Anleggene er fortsatt i Forsvarets eie og er fredet.

## Ørjekollen fort

**Nordre fort** eller *Ørjekollen fort* ligger sydvest for Ørje bro og sluser.

Nordre fort ble delvis restaurert i 1991.

## Lihammeren fort

**Søndre fort**, eller *Lihammeren fort*, ligger 1&nbsp;km lenger syd. Fortet ble anlagt i 1902 og kunne bestryke mellomriksveien fra grensen frem mot Ørje bro.

Mot øst stod 6,5&nbsp;mm Hotchkiss mitraljøser. Videre to 10,5&nbsp;cm og to 7,5&nbsp;cm kanoner med tilhørende ammunisjonsnisjer. Mellom kanonstillingen var det en batterigang med overdekkede rom og skyteskår. Hele området var omgitt av kraftige piggtrådsperringer.


Lihammeren demolert.JPG |Skytegravene er fylt igjen
Lihammeren bunker.JPG|Bunker på Lihammeren
Lihammeren utsikt mot Ørje.JPG ‎| Utsikt mot nordøst over Ørje og svenskegrensa 


## Referanser


## Kilder
* ''Nasjonale Festningsverks nettsted'' – Ørjekollen fort
* ''Landsverneplan for Forsvaret'' - Ørjekollen fort
*  ''Nasjonale Festningsverks nettsted'' – Lihammeren
* ''Landsverneplan for Forsvaret'' - Lihammeren

## Eksterne lenker
Flyfoto av Nordre fort
Hertfordshire

**Hertfordshire** (uttales som *Hartfordshire*, forkortes **Herts**) er et grevskap i England. Det tilhører regionen Øst-England, og regnes med blant Home Counties. Det grenser mot Stor-London, Essex, Buckinghamshire, Bedfordshire og Cambridgeshire. Administrasjonsbyen er Hertford.

Store deler av Hertfordshire er en del av Londons pendlerbelte. 

## Historie

I romersk tid lå en av de viktigste byene i romersk Britannia der, nemlig Verulamium (på samme sted som dagens St. Albans). 

Hertfordshire var opprinnelig det området som var underlagt en festning bygget i Hertfor i 913 under Edward den eldre. Navnet Hertfordshire forekommer i *[[Den angelsaksiske krønike]]*. 

I 1613 ble den menneskeskapte elven New River åpnet, med startpunkt i Hertfordshire. Den ble anlagt for å skaffe rent drikkevann til London. 

I 1965 ble Barnet overført til Stor-London, men samtidig ble Potters Bar og South Mimms overført fra Middlesex. 

## Viktige byer og steder
* Abbots Langley, Albury, Aldbury, Apsley, Baldock, Berkhamstead, Bishop's Stortford, Borehamwood, Bovingdon, Broxbourne, Bushey, Cheshunt, Flamstead, Hatfield, Hemel Hempstead, Hertford, Hertford Heath, Hitchin, Hoddesdon, Holwell, Kings Langley, Langley, Letchworth Garden City, Long Marston, Markyate, Mill End, New Mill, Oxhey, Potters Bar, Preston, Redbourn, Royston, Stevenage, St Albans, Tring, Watford, Welwyn Garden City, Weston.

## Eksterne lenker
* 
*
Ilocos Norte

**Ilocos Norte** er en provins i landsdelen og på øya Luzon på Filippinene. Den ligger i regionen Ilocos nord for Manila. Provinshovedstaden er Laoag City. I vest og nord ligger Sørkinahavet. I øst er provinsene Cagayan, Apayao, og i sør Abra og Ilocos Sur. I 2015 hadde Ilocos Norte en befolkning på .

## Navnet Ilocos
Navnet *Ilocos* er sannsynligvis avledet av navnet på den filippinske folkegruppen som begolker området, ilokanoene.

## Politisk inndeling
Ilocos Norte er inndelt i to bykommuner (*cities*) og 21 landkommuner (*municipalities*).

### Bykommune (city)
*Batac
*Laoag City

### Landkommuner (municipalities)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jus

**Jus** kan vise til:

* Rettsvitenskap, læren om rettsregler og juridisk metode
* Jus (drikk), råsaft utvunnet av frukt eller grønnsaker
Ilocos Sur

**Ilocos Sur** er en filippinsk provins i landsdelen Luzon. Den ligger nord for Manila, i regionen  Ilocos. Provinshovedstaden er Vigan City. Nord for Ilocos Sur er provinsene Ilocos Norte og Abra, i øst er Mountain Province, i sør er Benguet og La Union. Utenfor vestkysten er Sør-Kina-havet.

## Navnet Ilocos
Navnet *Ilocos* er sannsynligvis avledet av navnet på den filippinske folkegruppen som befolker området, ilokanoene.

## Politisk inndeling
Ilocos Sur i 2 "cities" (bykommuner) og 32 "municipalities" (landkommuner).

### Bykommuner (cities)
*Candon City
*Vigan City

### Landkommuner (municipalities)

## Eksterne lenker
*
Batanes

**Batanes** er en øygruppe lengst nord i Filippinene i landsdelen Luzon. Batanes er samtidig en av Filippinenes minste provinser, i regionen Cagayan Valley. Provinsens hovedsete heter Basco (oppkalt etter generalguvernør Basco som i 1782 innlemmet øyene i det spanske koloniveldet). Sør for Batanes ligger Babuyan-øyene, som er del av provinsen Cagayan.

## Navnet Batanes
Opprinnelig het provinsen *Provincia de la Concepción*. Men den største folkegruppen, eller stammen, på øyene kalles *basay* eller *batan*.

## Politisk inndeling
Batanes har 6 "municipalities" (landkommuner) per 30. september 2019.
 
### Landkommuner (municipalities)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Catanduanes

**Catanduanes** (tidligere **Catanduan**) er en øygruppe i Filippinene i øst for Bicolandia-halvøya i landsdelen Luzon. Det er også en provins i regionen Bicol, og ligger øst for provinsen Camarines Sur. Provinsens hovedsete er Virac.

Catanduanes ligger utsatt til for tyfoner som suser inn for full styrke inn over Filippinene fra Stillehavet; ettersom dette er det første sted de de da kommer over land, har de særdeles sterk styrke.  

## Navnet Catanduanes
Navnet *Catanduanes* er avledet via *catanduan* og *catandogan* fra *tondo*-trærne som det før var mange av på øya.

## Politisk inndeling
Catanduanes har 11 "municipalities" (landkommuner).
 
### Landkommuner (municipalities)

## Eksterne lenker
*
Luristan

**Luristan**, eller **Lorestan** persisk: استان لرستان *Ostān-e Lorestān*, luriska: آستۊن لٛۏرسوݩ, kurdisk: پارێزگای لوڕستان, er en av de trettien provinsene i Iran.  Den ligger i det vestlige Iran, i Zagrosfjellene nær grensen til Irak. Fjellene når opp til 4300 meter over havet og det er dype elevedaler der det dyrkes korn, bomull, grønnsaker og frukt. Hovedstaden er Khorramabad. Provinsen har et areal på om lag 31&nbsp;000 km² og en befolkning på , ifølge folketellingen i 2016. Provinsen er for det meste bebodd av lurere og lak-kurdere. Distriktene Kuhdasht, Alashtar, Nurabad, Rumeshkan og deler av Khorramabad og Borujerd er befolket av lak-kurdere som snakker laki, som er klassifisert som en dialekt av kurdisk. Det er også en stor andel av lak-kurdere som har flyttet til byene Khorramabad, Borujerd, Aligudarz, Azna og Poledokhtar. 

Kampene under krigen mellom Iran og Irak pågikk tildels i Luristan.

## Referanser
Lurere

**Lurerne** eller **lur** er et iransk folkeslag som lever i provinsene Luristan og Khuzestan i det vestlige Iran. Det er to undergrupper av lurere: bakhtiarer som lever i den østlige delen og feili i den vestlige. Språket deres, lurisk, er nært beslektet med farsi (persisk) og kurdisk. Lurerne er for det meste muslimer (sjia). Beslektede etniske grupper er naboene persere og kurdere.

Lurerne holder blant annet til i de sørlige og sentrale delene av Zagrosfjellene. I 2005 ble antallet anslått til 500.000 til 600.000 personer. De lever tradisjonelt av jordbruk og husdyrhold, og mange med en nomadisk eller halvnomadisk livsstil. Inntil de ble underlagt sjahen Reza Khan Pahlavi levde lurerne for en stor del i uavhengige stammesamfunn.

## Litteratur
* Inge Demant Mortensen: *Nomads of Luristan. History, Material Culture, and Pastoralism in Western Iran* (= *The Carlsberg Foundation's Nomad Research Project.*). Thames and Hudson, London o.a. 1993, ISBN 0-500-01572-4.
## Referanser
Kvinge

**Kvinge** er en liten bygd i Masfjorden kommune i Hordaland fylke.

## Eksterne lenker
* Bilder fra Kvinge
Marinduque

**Marinduque** er en øy og en provins i Sibuyanhavet i den filippinske landsdelen Luzon. Den ligger nær provinsen Quezon i nord, Romblon i sør, og øya Mindoro i vest. Provinsens hovedsete er i Boac.

## Politisk inndeling
Marinduque har 6 "municipalities" (landkommuner).
 
### Landkommuner (municipalities)

## Eksterne lenker
*
Nektar

**Nektar** (avledet fra latin *nectar*), **honningnektar** eller **blomsterhonning** er et sukkerholdig (sukrose, glukose og fruktose) sekret som også inneholder alle de tjue aminosyrene og flere andre substanser, som organiske syrer, terpener, proteiner, vitaminer og ulike eteriske oljer med mer.

## Nektarier
Nektarier er et kjertelvev som produserer og skiller ut nektar, også kjent som både *plantekjertler* og *honningkjertler*.

### Florale nektarier
Nektar produseres i blomstenes *florale nektarier* og skilles ut i honninggjemmene, en skål- eller sporeformet beholder som fins hos mange blomster med biotisk pollinering.

En såkalt *nektarmarkør* (et merke med kontrastfarge eller en spesiell form) leder pollinerende individer til nektariene i en blomst. Nektaren fungerer som belønning for besøkende, som regel insekter. For mange insekter er nektar en viktig en kilde til honning, for eksempel honningbier, humler, sommerfugler og nattsvermere, men også kolibrier, honningetere og noen flaggermusarter høster nektar og bidrar til den for planten viktige pollineringsprosessen.

### Ekstraflorale nektarier
Også ikke-blomstrende planter kan ha nektarier som produserer nektar. Slike nektarier kalles *ekstraflorale nektarier* (utenfor-blomster nektarier) og kan skilles ut på ulike steder og deler av planten, som på blader, stilker og ledd. Slik nektar har ingen misjon i pollineringsprosessen, men kan derimot være en del av en plantes forsvarsstrategi. Det er eksempelvis kjent at noen arter maur utnytter slik nektar som en kilde til energi, og som takk for nektaren så forsvarer mauren planten mot skadedyr, som ulike planteetere (for eksempel planteetende larver).

## Etymologi
Ordet *nektar* stammer fra gresk mytologi og er avledet fra det latinske uttrykket *nectar*. De gamle grekerne regnet denne væsken som en «gudedrikk». Sammen med ambrosia (maten) skulle nektar (drikken) gi de greske gudene «udødelighet og evig ungdom».

## Se også
* Fruktnektar

## Referanser
Limonade

**Limonade** er et drikkeferdig blandingsprodukt fremstilt av vann, naturlige uttrekk av frukt og bær som kan være tilsatt sukker. De fleste limonader inneholder sitron, men om dette nødvendig for at drikken skal kategoriseres som en limonadedrikk, er det stor uenighet om. Limonade kan dessuten inneholde saft, saftkonsentrat, knust frukt og bær, frukt og fruktleskedrikk.

## Norge
Ifølge norsk forskrift skal råsaftinnholdet i limonade være minst 8&nbsp;g i 100&nbsp;g drikkeferdig vare. Det er imidlertid svært mange som ikke kjenner forskjellene på juice, nektar og limonade, og produsentene og forretningene markedsfører dem gjerne som tilnærmet likeverdige.