Musvåk

**Musvåk** (*Buteo buteo*) er en art av rovfugl som inngår i slekten *[[Buteo]]* (egentlige våker) i haukefamilien (Accipitridae). Arten er vanlig i de vestlige og sentrale delene av Eurasia, mens trekkfuglene blant dem overvintrer i det sørlige Afrika. Arten består som ni underarter, hvorav nominatformen hekker i Norge nord til Trøndelag, men den er mest vanlig i det sørlige Sør-Norge og mest tallrik på Sørlandet.

## Taksonomi

Musvåk har av og til blitt ansett som konspesifikk med flekkvåk (*B. oreophilus*), skogvåk (*B. trizonatus*) og madagaskarvåk *(B. brachypterus*), og arten inkluderte inntil ganske nylig også japanvåk (*B. japonicus*) og himalayavåk (*B. refectus*). Den er nært beslektet med alle fem og muligvis også rødhalevåk (*B. jamaicensis*) og patagoniavåk (*B. ventralis*).

To av de nåværende ni aksepterte underartene, såkalt kappverdevåk (*B. b. bannermani*) og steppevåk (*B. b. vulpinus*), blir av noen regnet som selvstendige arter, men HBW Alive regner ikke artsspørsmålet som avklart.

## Beskrivelse

Musvåken blir cirka  lang og har korte, brede vinger med fem løse håndsvingfjær. Hunnen blir størst og veier typisk , mens hannen typisk veier . Vingespennet utgjør cirka .

Stjerten er rett avskåret og fjærdrakten er svært variert utfarget, men i hovedsak kamuflasjefarget. Både helt mørke og helt lyse individer finnes, herunder en variant som er nærmest hvit med mørke spetter. Oversiden er oftest ensartet brunlig, mens fuglen ofte på undersiden har et lyst brystbånd. Halen er grålig med mange tverrbånd og et tydelig ytterst randbånd. Ved knoken på undersiden av vingen har fuglen ofte mørke pletter, samt mørke randbånd. Musvåken kan lett forveksles med fjellvåken, som er litt større og mer langvinget. Den har imidlertid alltid hvit overgump og et mørkt felt over buken samt et mørkt bånd ytterst på halen og fjærkledde ben. Vepsevåken kan også likne musvåken, men den har slankere hale og et mindre, mere dueaktig hode med gule øyne.

## Inndeling
Inndelingen følger i hovedsak Taxonomy in Flux og er i henhold til Boyd (2017). Den er imidlertid kontroversiell og må regnes som uavklart. Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017). Norske navn og beskrivelser i parentes er ikke offisielle, men kun foreløpige i påvente av offisielle beskrivelser. 

* Accipitridae, haukefamilien
** Elaninae, (elanineglenter)
** Gypaetinae, (afrikanske gribber og klatrehauker)
** Perninae, (bazaer og vepsevåker)
** Gypinae, (åtselgribber)
** Circaetinae, slangeørner
** Lophospizinae
** Harpiinae, (harpyørner) (4 arter)
** Aquilinae, (sanne ørner)
** Accipitrinae, hauker
** Buteoninae, (glenter, havørner og våker)
*** Harpagini
*** Milvini, (havørner og glenter)
*** Buteonini, (våker og nære allierte), 15 slekter, 62 arter
**** *[[Butastur]]*, 4 arter
**** *[[Ictinia]]*, 2 arter
**** *[[Busarellus]]*, monotypisk
**** *[[Geranospiza]]*, monotypisk
**** *[[Rostrhamus]]*, monotypisk
**** *[[Helicolestes]], monotypisk
**** *Cryptoleucopteryx*, monotypisk
**** *Buteogallus*, 9 arter
**** *Morphnarchus*, monotypisk
**** *Rupornis*, monotypisk
**** *Parabuteo*, 2 arter
**** *Geranoaetus*, 3 arter
**** *Pseudastur*, 3 arter
**** *Leucopternis*, 3 arter
**** *Buteo* (egentlige våker), 29 arter
***** *B. plagiatus*, gråvåk
***** *B. nitidus*, (grålinjevåk)
***** *B. lineatus*, rødvingevåk
***** *B. ridgwayi*, hispaniolavåk
***** *B. platypterus*, bredvingevåk
***** *B. solitarius*, hawaiivåk
***** *B. albigula*, hvitstrupevåk
***** *B. brachyurus*, korthalevåk
***** *B. galapagoensis*, galapagosvåk
***** *B. swainsoni*, prærievåk
***** *B. albonotatus*, båndhalevåk
***** *B. jamaicensis*, rødhalevåk
***** *B. ventralis*, patagoniavåk
***** *B. lagopus*, fjellvåk
***** *B. regalis*, kongevåk
***** *B. brachypterus*, madagaskarvåk
***** *B. archeri*, somalivåk
***** *B. auguralis*, brunhodevåk
***** *B. augur*, augurvåk
***** *B. rufofuscus*, sjakalvåk
***** *B. japonicus*, (japanvåk)
***** *B. hemilasius*, mongolvåk
***** *B. refectus*, (himalayvåk, himalayavåk), tidvis *B. burmanicus*
***** *Buteo oreophilus*, flekkvåk
***** *B. buteo*, musvåk
****** *B. b. rothschildi*, [[Azorene]]
****** *B. b. harterti*, [[Madeira]]
****** *B. b. insularum*, [[Kanariøyene]]
****** *B. b. buteo* ([[nominatform]]en), [[Europa]] (unntatt i det sentrale sør) østover til [[Sverige]], [[Polen]], [[Romania]] og [[Tyrkia]]; overvintrer lenger sør
****** *B. b. arrigonii*, [[Korsika]] og [[Sardinia]]
****** *B. b. pojana*, [[Italia]] og [[Sicilia]]
****** *B. b. bannermani* (kappverdevåk), [[Kapp Verde]] (mulig en selvstendig art; se Noter under)
****** *B. b. vulpinus* (steppevåk), [[Finland]] og europeisk [[Russland]] øst til [[Jenisej]] og sørover til det nordlige [[Kaukasus]] og [[Sentral-Asia]] ([[Altaj (fjellkjede)|Altaj]] og [[Tien Shan]]); overvintrer i [[Øst-Afrika|Øst-]] og [[Sør-Afrika]] og [[Sør-Asia]]
****** *B. b. menetriesi*, [[Krim|Sør-Krim]] og Kaukasus sørover til [[Tyrkia|Øst-Tyrkia]] og [[Iran|Nord-Iran]]
***** *B. trizonatus*, (skogvåk)
***** *B. rufinus*, ørnvåk
***** *B. bannermani*, kappverdevåk (som oftest regnet som en underart av *B. buteo*; se Noter under)
***** *B. socotraensis*, sokotravåk

;Noter
[[Ssp]]. *bannermani* (kappverdevåk) ble i en genetisk studie anslått å stå nærmere [[sokotravåk]] (*B. socotraensis*) og [[ørnvåk]] (*B. rufinus*) enn musvåk, og blir av og til plassert som en underart av en av disse. Taxonomy in Flux har imidlertid løftet underarten til en selvstendig art og plassert den mellom disse to artene, men dette er kontroversielt.

Ssp. *vulpinus* (steppevåk) nærmer seg status som selvstendig art, og vil i så tilfelle få ssp. *menetriesi* som underart.

== Habitat ==
Musvåken foretrekker åpne landskaper i flatt terreng med spredte [[tre|trær]] og små [[skog]]er, gjerne nær [[dyrket mark]], [[eng]] og [[beitemark]]er. Normalt fra [[havnivå]]et og opp til . Om sommeren også i områder opp over [[tregrense]]n. Om vinteren gjerne i områder med få trær, åpne felt, [[steppe]] og [[våtmark]].

== Atferd ==
Musvåken flyr høyt på himmelen med stive, forsiktige vingeslag. Den svever med vingene utbredt i en flat "V" mens den ser etter føde. Den er en fremragende flyver, og ekspert i å utnytte termiske drag i luften, og man kan se den utnytter disse luftstrømmene til å sirkle rundt i svært lang tid nesten uten å bruke energi. Den kan også bruke en jaktteknikk der den sitter på en høy utkikkspost og speider etter føde.

=== Vokalisering ===

Stemmen kan beskrives som et høyt mjauende *«Hi-æææ»*.

=== Ernæring ===
Dietten består helst (opp mot 90 [[prosent]]) av små [[pattedyr]] (som regel [[smågnager]]e), men det jakter og eter også [[padde]]r, [[frosk]], [[åtsel|åtsler]], [[orm]]er og en sjelden gang også fugler den slår på bakken(helst fugleunger som er noe dårligere i å fly). Den kan av og til også stjele bytte fra andre rovfugler som for eksempel vandrefalk.

=== Hekking ===
Musvåken bygger et stort [[Fuglerede|rede]], tildels av friske grener og som regel i et tre. De 2-4 eggene er hvite eller gråbrune med rødbrune flekker. Eggene legges i [[mai]]. Rugetiden er ca. 36 dager. Begge kjønn ruger og pleier ungene som forlater redet etter 45-50 dager.

== Litteratur ==
* Tommy Dybbro og Henning Anthon: *Politikens store fuglebog, samtlige danske fuglearter*, 1995. side 96-97.
* Anita Ettrup (dansk redaktør): *Politikens store naturbog'', 2002. side 212.

## Referanser




## Eksterne lenker
*