open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Soliman Pasja

**Soliman Pasja**, tyrkisk *Süleyman Paşa*, arabisk *Sulaymân Pasha*;  (født 17. mai 1788 som ***Joseph Anthelme Sève*** i Lyon; død 11. mars 1860 i Kairo) kalt **al-Faransawî** («den franske») var en fransk-egyptisk offiser.

## Liv og virke
Joseph Anthelme Sève var årene 1803–1814 soldat og offiser i Napoleons store franske hær og ble til sist adjutant til marskalk Emmanuel de Grouchy. I 1815 dro han til Egypt, som på denne tid ble styrt av Muhammad Ali Pasja. Der gjorde han stabstjeneste for Ibrahim Pasja, Muhammad Ali Pasjas sønn. 

Under Joseph Anthelme Sèves ledelse ble den egyptiske hær modernisert. Denne av ham moderniserte styrke kunne i den osmansk-saudiske krig (1811–1818) beseire wahhabittene i Arabia, rykke frem opp Nilen til Sudan og nedkjempe den greske revolusjon (1821–1829). 

I 1823 ble Joseph Anthelme Sève utnevnt til bey. Årene 1824–27 kjempet han under Ibrahim Pasja i Morea (PÅ Peloponnes). I 1831 ble han  generalmajor. Som dette kjempet Ibrahim Pasjas hær mot den osmanske hær. Han utmerket seg i 1832 i slaget ved Konya og ble utnevnt til pasja.

Han giftet seg med en egyptisk kvinne, Maria Myriam Hanem, med hvem han hadde tre barn, Nazli (senere bestemor til  dronning Nazli), Aasma og Mahadi. Dronningen var hustru til kong Fuad, og mor til kong Faruk.

## Litteratur
* Encyclopaedia of Islam, 2. A.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Biografi på fransk
Alfianello

**Alfianello** er en kommune i provinsen Brescia, i Lombardia, nord i Italia.

## Befolkningsutvikling
Tall fra ISTAT


Colors=
  id:lightgrey value:gray(0.9)
  id:darkgrey  value:gray(0.8)
  id:sfondo value:rgb(1,1,1)
  id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize  = width:500 height:303
PlotArea   = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:2800
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:200 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:200 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
  bar:1861 text:1861
  bar:1871 text:1871
  bar:1881 text:1881
  bar:1901 text:1901
  bar:1911 text:1911
  bar:1921 text:1921
  bar:1931 text:1931
  bar:1936 text:1936
  bar:1951 text:1951
  bar:1961 text:1961
  bar:1971 text:1971
  bar:1981 text:1981
  bar:1991 text:1991
  bar:2001 text:2001
  bar:2011 text:2011
  bar:2013 text:2013

PlotData=
  color:barra width:20 align:left

  bar:1861 from: 0 till:1961
  bar:1871 from: 0 till:2167
  bar:1881 from: 0 till:2065
  bar:1901 from: 0 till:2153
  bar:1911 from: 0 till:2314
  bar:1921 from: 0 till:2425
  bar:1931 from: 0 till:2589
  bar:1936 from: 0 till:2586
  bar:1951 from: 0 till:2658
  bar:1961 from: 0 till:2161
  bar:1971 from: 0 till:2114
  bar:1981 from: 0 till:2166
  bar:1991 from: 0 till:2209
  bar:2001 from: 0 till:2347
  bar:2011 from: 0 till:2451
  bar:2013 from: 0 till:2492

PlotData=

  bar:1861 at:1961 fontsize:S text: 1961 shift:(-8,5)
  bar:1871 at:2167 fontsize:S text: 2167 shift:(-8,5)
  bar:1881 at:2065 fontsize:S text: 2065 shift:(-8,5)
  bar:1901 at:2153 fontsize:S text: 2153 shift:(-8,5)
  bar:1911 at:2314 fontsize:S text: 2314 shift:(-8,5)
  bar:1921 at:2425 fontsize:S text: 2425 shift:(-8,5)
  bar:1931 at:2589 fontsize:S text: 2589 shift:(-8,5)
  bar:1936 at:2586 fontsize:S text: 2586 shift:(-8,5)
  bar:1951 at:2658 fontsize:S text: 2658 shift:(-8,5)
  bar:1961 at:2161 fontsize:S text: 2161 shift:(-8,5)
  bar:1971 at:2114 fontsize:S text: 2114 shift:(-8,5)
  bar:1981 at:2166 fontsize:S text: 2166 shift:(-8,5)
  bar:1991 at:2209 fontsize:S text: 2209 shift:(-8,5)
  bar:2001 at:2347 fontsize:S text: 2347 shift:(-8,5)
  bar:2011 at:2451 fontsize:S text: 2451 shift:(-8,5)
  bar:2013 at:2492 fontsize:S text: 2492 shift:(-8,5)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hans Theessink

**Hans Theessink** (født 5. april 1948 i Enschede, Nederland) er en nederlandsk gitarist, sanger og låtskriver som bor i Wien. Han spiller blues og roots, særlig i Delta blues-stilen. Han har gitt ut en mengde album, en sangbok, en instruksjonsvideo for blues og en DVD.

## Utgivelser
* Next morning at sunrise (1970)
* Klasselotteriet (1976)
* Slow and Easy (1978)
* Late last night (1980)
* Antoon met 'n bok (1981)
* Cushioned for a soft ride inside (1982)
* Titanic (1983)
* All night long, med Peter Ratzenbeck live in Wiener Metropol (1985)
* Baby Wants to Boogie (1987)
* Johnny & The Devil (1989)
* Call Me (1992)
* Hans Theessink & Blue Groove: Live (1993)
* Hard Road Blues (1994)
* Crazy Moon (1995)
* Hooked On The Blues (Guitar Instruction DVD) (1995) 
* Journey On (1997)
* Blue Grooves From Vienna (1998)
* RTL 3 – Gitarre x 3 (1998)
* Lifeline (1998)
* Songs from the Southland (2003)
* Bridges (2004)
* Live in concert: A Blues & Roots Revue (DVD) (2004)
* Slow Train (2007)
* Hans Theessink & Terry Evans: Visions (2008)
* Birthday Bash (2009)
* Jedermann Remixed (2011)
* Hans Theessink & Terry Evans feat Ry Cooder: Delta Time (2012)
* Wishing Well (2013)
* Slow Train (2013)
* 65 Birthday Bash (2014)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
* Hans Theessinks hjemmeside
Scratch

**Scratch** er et fritt visuelt programmeringsspråk, som kan bli brukt av elever, studenter, interesserte, lærere og foreldre for lett å lære å skape spill, animasjoner og andre programmer. Scratch er designet og vedligeholdt av "the Lifelong Kindergarten group" på "the MIT Media Lab". Målet med Scratch er å bruke det som et trinn mot en mer avansert programmeringsverden.

## Scratch i ulike utgaver
Scratch 2.0 finnes i både en online utgave og i en nedlastbar utgave, som kan installeres på datamaskinen, slik man kan jobbe uten nettforbindelse. Det samme kunne den tidligere versjonen Scratch 1.4.

## Bruk av Scratch i undervisning
Scratch blir brukt kodeklubber til å lære barn programmering. Den første opplæring kan starte med Kodetimen, som er interaktive oppgaver med Scratch. Senere vil brukere kunne bruke selve programmet.
Lær Kidsa Koding har lagt flere oppgaver, som kan brukes i opplæring i Scratch.

## Scratch kombinert med hardware
Scratch kan brukes til å programmere forskjellige typer av hardware, som PicoBoard, LEGO WeDo, mikrofon, webkamera, joystick, Arduino og LEGO Mindstorms NXT.

## Litteratur
* Chiang, Jessica og Sergio van Pul (2014): "Scratch 2.0 Game Development Hotshot"
* Marji, Majed (2014): "Learn to Program with Scratch: A Visual Introduction to Programming with Games, Art, Science, and Math"
* McManus, Sean (2013):"Scratch Programming in Easy Steps: Covers versions 1.4 and 2.0"
* The LEAD Project (2013): "Super Scratch Programming Adventure! (Covers Version 2): Learn to Program by Making Cool Games"

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vestlia (Oslo)

**Vestlia** (1A–15; ingen partallsadresser) er en vei på Ljan i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Ljabruveien til Ljansbakken.

Navnet ble vedtatt i 1917.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Haribhadra

**Haribhadra** (kinesisk: 師子賢, pinyin: Shīzixián, tibetansk: seng-ge bzang-po) var en buddhistisk filosof som virket på 700-tallet e.Kr. 

Han var en disippel av Śāntarakṣita, en tidlig indisk buddhistisk misjonær i Tibet. Hans kommentar til *[[Abhisamayalankara]]* er et av de mest innflytelsesrike av de 21 indiske kommentarene til denne teksten.
## Referanser
MS «Sagafjord»

**MS «Sagafjord»** er et skipsnavn som kan vise til:
*MS «Sagafjord», et skip bygd i 1957, se MS «Halsnøy» (1957)
*Ei bilferge bygd som «Viking III» i 1965, se MS «Red Star 1»
*Et skip bygd i 1965, se MS «Sagafjord» (1965)
Vestlisvingen (Oslo)

**Vestlisvingen** (1–51, 2–196) er en vei på Vestli i bydel Stovner i Oslo. Den går østover fra et kryss med Martha Tynes' vei og Tokeruddalen og ender i en snuplass ved Vestli T-banestasjon.

Navnet ble vedtatt i 1970.

Vestli skole er i nr. 184.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Vestliveien (Oslo)

**Vestliveien** (1A–11, 2–30H) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Det er en blindvei på østsiden av Vækerøveien.

Veien fikk navn i 1919 etter eiendommen Vestli ved Vækerøveien.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Vestre Haugen (Oslo)

**Vestre Haugen** (1–21, 2–78) er en vei på Furuset i bydel Alna i Oslo. Den går fra Gransdalen til en snuplass nær Haugenstien.

Veien fikk navn i 1956 etter Vestre Haugen gård.

I veien er 13 OBOS-blokker i Valhall borettslag.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Vestre Holmen vei (Oslo)

**Vestre Holmen vei** (1–7, 2A–14) er en vei på Holmen i bydel Vestre Aker i Oslo

Den går som blindvei vestover fra Holmenkollveien.

Veien fikk navn i 1952 etter Vestre Holmen gård.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Vestveien (Oslo)

**Vestveien** (1–13B, 4–74) er en vei på Øraker i Ullern i Oslo. Den går mer eller mindre parallelt med Lilleakerbanen på vestsiden og har kontakt med resten av veinettet via en planovergang til Sponhoggveien.

Navnet ble vedtatt i 1933.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Vettaliveien (Oslo)

**Vettaliveien** (1–25, 2A–32) er en vei i Vettakollen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går nordover fra Skådalsveien forbi Huldreveien og ender som blindvei ved nr. 32 (Vettali).

Navnet ble vedtatt i 1917.

Helge og Anne Stine Ingstad bodde i mange år i nr. 24.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Via Nova (Oslo)

**Via Nova** (1–5C, 2A–4) er en vei på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. Den går som blindvei østover fra Solveien mot Ekebergbanen.

Veien fikk navn i 1919 etter villa Nova (Solveien 97).

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Vikingveien (Oslo)

**Vikingveien** (1–7B, 2–10) er en vei på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. Den går fra Furubråtveien til Vingolfveien.

Navnet ble vedtatt i 1917.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Vilberggrenda (Oslo)

**Vilberggrenda** (1–13, 2–20) er en vei på Oppsal i bydel Østensjø i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Vilbergveien.

Veien fikk navn i 1981 etter kafé Vilberg (i Vilbergveien).

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Lerdalsgrenda (Oslo)

**Lerdalsgrenda** (1–35; ingen partallsadresser) er en vei i Prinsdal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei på vestsiden av Berglyveien.

Navnet ble vedtatt i 1987 og viser til Lerdal gård.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Lerdalstoppen (Oslo)

**Lerdalstoppen** (1–75B, 2–74B) er en vei og et boligfelt i Prinsdal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Det er en gangvei som går som blindvei sørøstover fra Asperudveien.

Veien fikk navn i 1952 etter Lerdal gård.

I veien er 16 rekkehus (oppført 1982) i OBOS-borettslaget Lerdalstoppen.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Lerdalsveien (Oslo)

**Lerdalsveien** (1–23, 2–36) er en vei i Prinsdal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går fra Lerdalsfaret til Sponstuveien.

Navnet ble vedtatt i 1952.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Lerkeveien (Oslo)

**Lerkeveien** (1–17, 2A–18B) er en vei på Furuset i bydelen Alna i Oslo. Den går fra Micheletveien til Furuset allé.

Navnet ble vedtatt i 1917.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Bjørn H. Samset

**Bjørn Hallvard Samset** (født 1977) er en norsk fysiker og forskningsformidler. Han er klimaforsker ved CICERO Senter for klimaforskning.

## Bakgrunn og virke
Han tok hovedfag i partikkelfysikk i 2001 og doktorgrad i 2006 ved Universitetet i Oslo. Han var postdoktor tilknyttet CERNs Atlas-eksperiment. Ved CICERO forsker han på hvordan aerosoler påvirker det globale klimaet og spesielt hvordan partikler som sot, sulfater, støv og havsalt påvirker dette ved bruk av klimamodeller.

I 2013 utgav han en populærvitenskapelig bok om kjerne- og partikkelfysikk, *De hemmelige partiklene : hvordan verden er skrudd sammen*. Han blogger på forskningsformidlingsbloggen Kollokvium, nettstedet forskning.no og er spaltist i Morgenbladet. Han benyttes også ofte som fagperson og intervjuobjekt i NRK P2-programmene Ekko og Abels tårn. Sammen med Selda Ekiz har han fra 2015 lagt ut forskningspodcasten *vitendate*. I 2017 holdt han en 137-minutters forelesning på NRK2 om klima kalt *Festkveld for klimanerder*. Han ble i 2018 tildelt Norges forskningsråds formidlingspris.

## Litteratur

* Bjørn H. Samset *De hemmelige partiklene : hvordan verden er skrudd sammen* Universitetsforlaget 2013 ISBN 978-82-15-02185-0
* Bjørn H. Samet *2070: Alt du lurer på om klimakrisen og veien forbi klimaendringene* Cappelen Damm 2021 ISBN 978-82-02-67739-8

## Referanser


## Eksterne lenker
* kollokvium.no Artikler av Bjørn H. Samset på forskningsformidlingsbloggen kollokvium
* «Hva er kvantefysikk?», foredrag på konferansen Kritisk masse 2010 (video 30 min)
Leyrins gate (Oslo)

**Leyrins gate** (3–7, 2) er en vei på Løren i bydel Grünerløkka i Oslo. Den går fra Lørenveien til Vekslerveien.

Navnet ble vedtatt i 2006 og innebærer en gammel skrivemåte for «Løren». Navnet er etter forslag fra Riksantikvaren, etter at enkelte av de foreslåtte gatenavnene på Lørenplatået ble underkjent ved behandingen i bydelsutvalget.

Området har vært preget av utbygging på 2000-tallet.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
* 
* Sameiet Lørenplatået: Bakgrunn for valg av gatenavn på Løren
Vilbergveien (Oslo)

**Vilbergveien** (1A–33, 2–16) er en vei på Oppsal i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Østmarkveien til Kampheimveien.

Navnet ble vedtatt i 1938 og viser til kafé Vilberg.

Bebyggelsen består av villaer og rekkehus samt (i nr. 1–7) firemannsboliger i Eftasåsen broettslag (OBOS). I nr. 12 er villa Kvilheim (gnr./bnr. 146/79, oppført 1905).

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Libakkveien (Oslo)

**Libakkveien** (1A–25C, 2–8B) er en vei på Brattlikollen i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som en fortsettelse av Libakkfaret og gjør en løkke tilbake til samme vei.

Veien fikk navn i 1952 etter plassen Libakk.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Office of Rail and Road

**Office of Rail and Road** (**ORR**), tidligere **Office of Rail Regulation**, er et forvaltningsorgan som fører tilsyn med jernbanen i Storbritannia og stamveinettet i England. ORR ble opprettet 5. juli 2004 og er underlagt Department for Transport. Forvaltningsorganet har 280 ansatte.

Oppdraget til ORR omfatter både trygghet på jernbanen og økonomien i jernbanesektoren, herunder Network Rails ivaretagelse av landets jernbaneinfrastruktur. Etter etableringen av Highways England i april 2015 fikk ORR også ansvar for tilsyn med Englands stamveier, og navnet ble endret fra Office of Rail Regulation til Office of Rail and Road.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lindealléen (Oslo)

**Lindealléen** (11–41B, 10A–20B) er en allé på Grefsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra et kryss med Kapellveien og Morells vei og til Grefsen allé, vis-à-vis Grefsentunet.

Navnet ble vedtatt i 1915.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Lilleveien (Oslo)

**Lilleveien** (1–7, 2–6) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Sørkedalsveien til Røahagan.

Navnet ble vedtatt i 1936.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Lillebergveien (Oslo)

**Lillebergveien** (1–27, 2–74) er en vei ved Valle Hovin i bydel Gamle Oslo. Den går fra Lillebergsvingen til Grenseveien.

Veien fikk navn i 1952 etter Lilleberg gård og har borettslagsbebyggelse fra 1950-årene.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Liakollveien (Oslo)

**Liakollveien** (1, 18–28C) er en vei på Holmlia i bydel Søndre Nordstrand i Oslo som går langs østsiden av Østfoldbanen fra en rundkjøring ved Asperudveien til en snuplass et stykke sør for Høgåsveien.

Veien fikk navn i 1980 etter husmannsplassen Lia, som lå nederst i den kollen veien går langs.

I nr. 22 og 24 er to OBOS-blokker oppført 2002 i Furulia borettslag. Blokkene i nr. 18–20 er fra samme år og er oppkjøpt av Oslo kommune.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Lille Huseby vei (Oslo)

**Lille Huseby vei** (1A–19, 4–6B) er en vei på Søndre Huseby i bydel Ullern i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Husebyveien.

Veien fikk navn i 1965 etter Søndre Huseby gård.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Linderngata (Oslo)

**Linderngata** (1–9, 2–12) er en gate på Lindern i bydel St. Hanshaugen i Oslo. Den går fra Geitmyrsveien til Armauer Hansens gate.

Gaten fikk navn i 1901 etter Lindern gård. Bebyggelsen inngår i Lindern hageby.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Stiftelsen Kanvas

**Stiftelsen Kanvas** er en norsk stiftelse stiftet 24. februar 1991. Stiftelsen driver 67 barnehager i 12 kommuner i Norge.

Stiftelsen har per januar 2025 ca. 1300 medarbeidere.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kodetimen

**Kodetimen** (engelsk: Hour of Code) er et ikke-kommersielt initiativ rettet mot skoleelever for å gi et innblikk i programmering. Initiativet ble tatt i 2013 og gjennomføres i desember hvert år.

## Gjennomføring av Kodetimen
Kodetimen er blitt gjennomført av millioner av barn og voksne over hele verden. Kodetimen er opprinnelig et amerikansk initiativ under navnet Hour of Code, som har utviklet seg til en global bevegelse. I regi av Lær kidsa koding er Kodetimen fra Code.org blitt oversatt til norsk.

Kodetimen blir gjennomført på skoler, biblioteker og flere vitensenter i Norge. I 2016 gjennomførte over 100 000 skoleelever over hele Norge Kodetimen.

## Formål med Kodetimen
Målet med Kodetimen er et av flere tiltak for å skape interesse for teknologi for å rekruttere til fremtidens jobber. Kodetimen er en el av et forsøk på å introdusere programmering for elever før universitetet.

Et annet mål med Kodetimen er å ha en inngangsportal for å lære programmering i grunnskolen uten at det krever så stor programmeringserfaring fra lærerens side.

Et tredje mål er å få flere kvinner inn i en mannsdominert bransje. I 2014 programmerte flere jenter over hele verden enn på 70 år gjennom å delta på Kodetimen.

## Versjoner av Kodetimen
Norsk versjon av Kodetimen:
* Code.org
* Lær Kidsa Koding
Engelske versjoner av Kodetimen.
* Code.org
* Khan Academy 
* Microsoft .
* CodeAcademy 
* Tynkers 

## Referanser
Ferjesambandet Sagvåg–Siggjarvåg

**Sagvåg-Siggjarvåg** var et ferjesamband mellom Sagvåg i Stord kommune på Stord og Siggjarvåg i Bømlo kommune. Sambandet ble opprettet i 1962 og ble lagt ned i 2001 da Trekantsambandet åpnet.

Ruten tok over den tidligere ruten Rubbestadneset - Folderøyhamn - Siggjarvåg - Sagvåg, som ble trafikkert av MS «Aspøy».

## Fartøy
* MF «Fusa»: 1962–1969
* MF «Huglo»: 1969–1975
* MF «Lyderhorn»: 1972–1975 (sommerferje)
* MF «Kvam»: 1977–1998
* MF «Ølen»: 1998–2000

## Referanser
Ferjesambandet Garnes–Haus

**Garnes-Haus** var et ferjesamband mellom Garnes i Bergen kommune og Haus i Osterøy kommune fra 1937 til 1997. Sambandet ble lagt ned da Osterøybrua åpnet i oktober 1997.

Sambandet ble drevet av Johann Ådland Partrederi i Haus fra 1937 til 1969, da Indre Nordhordland Dampbåtlag tok over ruta frem til 1973. Fra 1974 gikk IND inn i Bergen-Nordhordland Rutelag, som drev ruta frem til den ble lagt ned.

## Fartøy i sambandet
* MS «Sørfjord» (1928): tok sporadisk med en bil tverrskips fra 1928 til 1937. 
* MF «Sørfjord II»: 1937–1955
* MF «Hausferja» / MF «Haus»: 1955–1975
* MF «Bjørn West»: 1970–1971
* MF «Bukken Bruse»: 1976–1979/80
* MF «Meland»: Juni 1979–1987
* MF «Haus»: 1989–1997 (med avbrekk)
*MF «Bruvik» / MF «Manger*: 1987/89 (?) - 1997 (med avbrekk)

## Kilder
*
Heartbreakers

***Heartbreakers*** er en amerikansk romantisk komedie fra 2001 regissert av David Mirkin. Filmen hadde norgespremière 5. juni 2001.

## Handling
Filmen handler om en mor, Max Conners (Sigourney Weaver) og hennes datter Page (Jennifer Love Hewitt). De lever på å bedra rike menn. Filmen følger deres vanlige rutiner... helt til Page plutselig forelsker seg i en hun skal lure.

## Medvirkende
* Sigourney Weaver som Max Conners
* Jennifer Love Hewitt som Page Conners 
* Ray Liotta som Dean Cumanno 
* Jason Lee som Jack Withrowe 
* Anne Bancroft som Gloria Vogal/Barbara 
* Jeffrey Jones som  Mr. Appel 
* Gene Hackman som William B. Tensy 
* Nora Dunn som Miss Madress 
* Julio Oscar Mechoso som Leo 
* Sarah Silverman som Linda 
* Zach Galifianakis som Bill 
* Ricky Jay som auksjonarius
* Carrie Fisher som Ms. Surpin

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Snippane

**Snippane** er et fjell på grensa mellom Tønsberg og Larvik kommuner, sør for fylkesvei 820 i Vestfold. Toppen ligger i Tønsberg kommune, og er det høyeste punkt i kommunen.

## Se også
* Fjell i Vestfold

## Referanser




## Eksterne lenker
* Turbeskrivelse med kart og bilder
Brånafjell

**Brånafjell** er et fjell helt nord i Sandefjord kommune, nordvest for Høyjord stavkirke i Vestfold. Toppen er det høyeste punktet i kommunen.

## Se også
* Fjell i Vestfold

## Referanser




## Eksterne lenker
* Turbeskrivelse med kart og bilder
Lindebergveien (Oslo)

**Lindebergveien** (1–83D, 10) er en vei på Lindeberg i bydel Alna i Oslo. Den går fra Lindebergåsen og ender i en snuplass ved Lindeberg senter.

Navnet ble vedtatt i 1979.

Lindeberg omsorgssenter (tidl. Lindeberg alders- og sykehjem) er i nr. 10. Lindeberg skole (ark. Kjell C. Voss, oppført 1978–79) er i nr. 33. I nr. 43–47, 51–57 og 61–83 er blokker og rekkehus oppført av Selvaag i 1976–77 og tilknyttet OBOS-borettslaget Lindebergskogen.

Langs veien ligger Lindebergparken, åpnet i 2017.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Afrikamesterskapet i fotball 2015 Finale

**[[Afrikamesterskapet i fotball 2015]] Finale** fant sted 8. februar 2015. Kampen ble spilt på Estadio de Bata i Bata, Ekvatorial-Guinea.

## Bakgrunn
Det var Elfenbenskystens 20. gang de deltok i Afrikamesterskapet. De vant mesterskapet i 1992, hvor de tapte for  på straffer. De spilte også i finalen i 2006 og 2012, hvor de tapte for henholdsvis  og .

Ghana deltok også i deres 20. turnering og deres 9. finale. De har tidligere vunnet turneringen 4 ganger, (1963, 1965, 1978 og 1982) og tapt 4 ganger, (1968, 1970, 1992 og 2010).

Elfenbenskysten var rangert som nummer 28. på FIFAs verdensranking (nummer 3. blant afrikanske nasjoner), mens Ghana var nummer 37. (5. blant afrikanske nasjoner).

## Veien til finalen

## Finalen
### Elfenbenskysten vs Ghana

## Referanser
Marindia

**Marindia** er en by i kommunen Salinas  i Canelones-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har 3 543 innbyggere. 

## Geografi
Byen ligger i det sørlige Canelones i Costa de Oro, ved Río de la Plata.

## Befolkning
Marindia har 3 543 innbyggere *(beregning 2011)*.

Kilde:

## Referanser


## Eksterne lenker
* Canelones, offisielle sider (spansk)
* Kart over Marindia
Stolsvatnet

**Stolsvatnet** (også kalt *Stolsvatnmagasinet*) er en regulert innsjø i kommunene Ål og Hol i Buskerud fylke. Det er et hovedmagasin for Hol I kraftverk.

Magasinet ble dannet på 1940-tallet ved at det ble bygget en demning ved Nedre Stolsvatn i elva Urunda, ved Olsennvatn i Orseriåne, og ved Mjåvatnet i naboelva Votna i øst. Den nye innsjøen omfattet en rekke mindre vatn, blant annet Nedre og Øvre Stolsvatnet, Djupsvatnet, Iungsdalsvatnet, Olsennvatnet, Riskevatnet, Svaravatnet, Geitevatnet, Mjåvatnet og Buvatnet. I tillegg til lagring av vann fungerer magasinet også til å overføre vannføring fra Urunda til kraftverkets inntaksmagasiner i Votnas nedbørfelt.

## Se også
* Liste over innsjøer i Buskerud

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
666 ALT

***666 ALT*** er en EP med Lars Vaular. Platen ble utgitt 13. februar 2015, og fikk gode anmeldelser i pressen. Vaular selv beskrev på forhånd EP-en som «veldig sjangertro» og «min mest overfladiske skive til nå».

## Sporliste
# «Ung heit gateflamme»
# «Nordisk design»
# «Renter» med Arshad Maimouni
# «DD EG gjør»
# «Bodyslammin»
# «Reiving»

## Referanser
Lindebergåsen (Oslo)

**Lindebergåsen** (1–55D, 10–68D) er en vei på Lindeberg i bydel Alna i Oslo. Den går fra Tvetenveien til en snuplass sørøst for Lindeberg senter.

Navnet ble vedtatt i 1978. Langs veien ligger Lindebergparken, åpnet i 2017.

Mye av bebyggelsen i veien er OBOS-blokker fra slutten av 1970-årene. Nr. 1–21 er tilknyttet Skjønhaug borettslag, nr. 23–31 Reistad borettslag og nr. 45–49 Lutvannkollen borettslag. Skjønnhaug skole er i nr. 39.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Empalme Olmos

**Empalme Olmos** er største by i kommunen Empalme Olmos  i Canelones-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har 4 199 innbyggere. 

Byen er hovedstad (spansk: *cabecera* eller *alcaldía*) i kommunen Empalme Olmos. 

## Historie
Byen ble grunnlagt i 21. mai 1895 av *Uruguay Great Eastern Railway* og *North Eastern Uruguay Railway*.

## Befolkning
Empalme Olmos har 4 199 innbyggere *(beregning 2011)*.

Kilde:

## Kommune
Byens ordfører (*alcalde*) er Ricardo Rodríguez (2010-2015).

## Bilde

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* www.empalmeolmos.com.uy, offisielle sider (spansk)
* Canelones, offisielle sider (spansk)
* Kart over Empalme Olmos
Seteråsen (Svelvik)

**Seteråsen** er en ås i Svelvik i Drammen kommune. Toppen er det høyeste punkt i tidligere Svelvik kommune og i hele Røysjømarka mellom Drammensfjorden og Vestfoldbanen. På toppen står et utsiktstårn, reist i 1994. Herfra er det en vid utsikt til både Færder fyr, Gaustatoppen og Oslo.

## Referanser
Sæteråsen

**Sæteråsen** kan referere til:

* Trysil flyplass, Sæteråsen
* Seteråsen (Svelvik)
* Sæteråsen naturreservat i Hof (Vestfold)
Hans Johan Sagrusten

**Hans Johan Sagrusten** (født 1970) er en norsk teolog, prest og dikter. Han har vært forlagssjef i Det Norske Bibelselskap og er en av oversetterne bak den nyeste norske bibeloversettelsen Bibel 2011. 

Sagrusten har utgitt diktsamlingene *Dua over Jordan* (2000), *Haustsong* (2003) og *Evangeliesonettar* (2012). I 2014 utgav han en bok om de eldste manuskripene til Bibelen, *Det store puslespillet*, etterfulgt av *Det store puslespillet II* (2016). I 2017 utgav han boka *Den skjulte skatten* om Aslak Bolts bibel.

## Bibliografi

* Hans Johan Sagrusten *Dua over Jordan*, 2000 ISBN 9788252033816
* Hans Johan Sagrusten *Haustsong*, 2003 ISBN 9788252045826
* Hans Johan Sagrusten *Evangeliesonettar*, 2012 ISBN 9788252001860
* Hans Johan Sagrusten *R. S. Thomas - Ein stad mellom tru og tvil, dikt i utval*, 2013 ISBN 9788292922279
* Hans Johan Sagrusten *Det store puslespillet - Jakten på de tidligste manuskriptene i Bibelen*, 2014 ISBN 9788254312940
* Hans Johan Sagrusten *Det store puslespillet II - Mysteriet i mumiemaska*, 2016 ISBN 9788254313565
* Hans Johan Sagrusten *Den skjulte skatten - Historien om Aslak Bolts bibel*, 2017 ISBN 9788254313725
* Hans Johan Sagrusten *Spor av Jesus - 30 essay*, 2018 ISBN 9788252004533
* Hans Johan Sagrusten *RIK bibelbruk - en inspirasjonsbok* (bokmål), 2018 ISBN 9788254313831
* Hans Johan Sagrusten *RIK bibelbruk - ei inspirasjonsbok* (nynorsk), 2018 ISBN 9788254313855
* Hans Johan Sagrusten *Boka om boka - gjennom to tusen år* (nynorsk), 2019 ISBN 9788254314050
* Hans Johan Sagrusten "Johannes' openberring - ein samtidsvisjon" (nynorsk), 2022 ISBN 9788254314869
* Hans Johan Sagrusten "I diktet har du fått eit evig liv - å stride mot undergangen med ord" (nynorsk) 2024 ISBN 9788292922941
* Hans Johan Sagrusten "Fyrste Mosebok - ein livsvisjon" (nynorsk), 2024 ISBN 9788254316078

## Referanser
Anna Friel

**Anna Louise Friel** (født 12. juli 1976 i Rochdale, England) er en britisk skuespiller. Hun er kjent for sin rolle som Charlotte Charles i TV-serien *[[Pushing Daisies]]*. 

For tiden (2015) er Friel i et forhold med skuespilleren Rhys Ifans. Hun spiller hovedrollen som Marcella i den britiske serien *[[Marcella]]*.

## Filmer
* 2009 - Land of the Lost som Holly Cantrell
* 2011 - Limitless som Melissa
* 2013 - The Look of Love som Jean Raymond

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Grantreet

**Grantreet** (dansk: **Grantræet**) er et eventyr av H.C. Andersen fra 1845.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Grantræet - original dansk versjon
Baranello

**Baranello** er en *[[kommune]]* i provinsen Campobasso i den italienske regionen Molise, som ligger omkring 10&nbsp;km sørvest for Campobasso. Byens navn er en variant av Vairano som er en fjelltopp ved landsbyen Samnium og er nå et arkeologisk funnsted. Den 31. desember 2013, hadde den en befolkning på  fordelt på et areal på 24,8&nbsp;km².
__NOTOC__
Baranello grenser til følgende kommuner: Busso, Colle d'Anchise, Spinete og Vinchiaturo.

## Demografisk utvikling
Tall fra ISTAT


Colors=
  id:lightgrey value:gray(0.9)
  id:darkgrey  value:gray(0.8)
  id:sfondo value:rgb(1,1,1)
  id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize  = width:500 height:303
PlotArea   = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:5000
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:1000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:200 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
  bar:1861 text:1861
  bar:1871 text:1871
  bar:1881 text:1881
  bar:1901 text:1901
  bar:1911 text:1911
  bar:1921 text:1921
  bar:1931 text:1931
  bar:1936 text:1936
  bar:1951 text:1951
  bar:1961 text:1961
  bar:1971 text:1971
  bar:1981 text:1981
  bar:1991 text:1991
  bar:2001 text:2001
  bar:2011 text:2011
  bar:2013 text:2013

PlotData=
  color:barra width:20 align:left

  bar:1861 from: 0 till:3034
  bar:1871 from: 0 till:3378
  bar:1881 from: 0 till:3761
  bar:1901 from: 0 till:4280
  bar:1911 from: 0 till:4515
  bar:1921 from: 0 till:4597
  bar:1931 from: 0 till:4316
  bar:1936 from: 0 till:4266
  bar:1951 from: 0 till:4360
  bar:1961 from: 0 till:3635
  bar:1971 from: 0 till:3064
  bar:1981 from: 0 till:3041
  bar:1991 from: 0 till:2790
  bar:2001 from: 0 till:2653
  bar:2011 from: 0 till:2732
  bar:2013 from: 0 till:2699

PlotData=

  bar:1861 at:3034 fontsize:S text: 3034 shift:(-8,5)
  bar:1871 at:3378 fontsize:S text: 3378 shift:(-8,5)
  bar:1881 at:3761 fontsize:S text: 3761 shift:(-8,5)
  bar:1901 at:4280 fontsize:S text: 4280 shift:(-8,5)
  bar:1911 at:4515 fontsize:S text: 4515 shift:(-8,5)
  bar:1921 at:4597 fontsize:S text: 4597 shift:(-8,5)
  bar:1931 at:4316 fontsize:S text: 4316 shift:(-8,5)
  bar:1936 at:4266 fontsize:S text: 4266 shift:(-8,5)
  bar:1951 at:4360 fontsize:S text: 4360 shift:(-8,5)
  bar:1961 at:3635 fontsize:S text: 3635 shift:(-8,5)
  bar:1971 at:3064 fontsize:S text: 3064 shift:(-8,5)
  bar:1981 at:3041 fontsize:S text: 3041 shift:(-8,5)
  bar:1991 at:2790 fontsize:S text: 2790 shift:(-8,5)
  bar:2001 at:2653 fontsize:S text: 2653 shift:(-8,5)
  bar:2011 at:2732 fontsize:S text: 2732 shift:(-8,5)
  bar:2013 at:2699 fontsize:S text: 2699 shift:(-8,5)



## Kjente beboere
*Piero Niro, italiensk komponist og klassisk pianist, ble født i Baranello.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Baranellos nettside (italiensk)
Pilestien (Oslo)

**Pilestien** er en gangvei på Lindeberg i bydel Alna i Oslo. Den går fra Lindeberg senter sørvestover og så sørover gjennom blokkbebyggelsen, på bro over Lindebergåsen øst for Skjønnhaug skole og deretter vest- og sørover til Trosterud senter med Trosterud T-banestasjon.

Ved gangveien ligger Lindebergparken, åpnet i 2017.

## Kilder
*
Oscar Lewicki

**Carl Oscar Johan Lewicki** (født 1992) er en svensk fotballspiller spiller for Malmö FF. 

Han har tidligere spilt for , og har tidligere vært en del av s fotballakademi.

## Landslaget
Han ble tatt ut i s EM-tropp til EM i Frankrike 2016.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* «Oscar Lewicki» , profil på Malmö FFs hjemmeside
Vanndråpen

**Vanndråpen** (dansk: **Vanddraaben**) er et eventyr av H. C. Andersen fra 1848.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vanddraaben - original dansk tekst
Kjærestefolkene

**Kjærestefolkene** (på dansk også *Toppen og bolden*) er et eventyr av H. C. Andersen fra 1844. Det handler om en snurrebass av mahogni som lider av ikke gjengjeldt kjærlighet til en lærball.

Eventyret ble utgitt 11. november 1843 i *Nye Eventyr. Første Bind. Første Samling. 1844.*, som besto av Engelen, Nattergalen, Kjærestefolkene og Den grimme ælling.

## Handling
En snurrebass og en lærball ligger sammen med annet leketøy i en skuff. Snurrebassen frir til ballen, men ballen avviser frieriet fordi hun mener hun fortjener et bedre parti. En dag blir ballen tatt utendørs, kastet opp i luften og forsvinner i en takrenne. Snurrebassen tror at hun har giftet seg med en svale. Da han ikke har mulighet til å få henne blir snurrebassen stadig mer forelsket. Årene går, og en dag faller snurrebassen ned i søplekassa. I søppelet ligger også ballen, som har blitt nokså medtatt av vind og vær. Hun kjenner ikke igjen den tidligere frieren, og forteller ham at hun har ligget fem år i takrenna og trukket vann før hun falt ned i søplekassa. Tjenestepiken oppdager snurrebassen i kassa og tar den med inn i huset igjen. Snurrebassens lidenskap er nå avkjølt «fordi kjærligheten forsvinner når den elskede har ligget i takrenna og trukket vann i fem år. Man vil ikke engang kjenne henne igjen hvis man møter henne i en søplekasse.»

## Bakgrunn
Eventyret er en fortelling av Andersen som ikke er bygd på en tradisjonell eventyrbakgrunn. Andersen hadde hatt et forhold til Riborg Voight, datter av en dansk kjøpnann. Han fridde til henne 1830, men ble avvist, noe som førte til depresjoner og tvil. Først 13 år senere, sommeren 1843, traff han henne igjen. Han hadde i mellomtiden fått et distansert forhold til hendelsen, dette ble gjenspeilet kunstnerisk i eventyret, som han skrev høsten samme år.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kjærestefolkene - original dansk tekst
Marius Holt

**Marius Nybakk Holt** (født 1988) er en norsk tidligere fotballspiller som sist spilte for Hamarkameratene. Han kom sist fra Løten FK, og har en fortid i Brumunddal Fotball og Nybergsund IL. Han kom til HamKam i forkant av vårsesongen 2015, og satte sitt første mål for Ham-Kam i bortekampen mot Florø SK den 2. mai 2015.

Han forlot Hamarkameratene i begynnelsen av august 2015 og valgte å legge opp som aktiv fotballspiller som følge av skade.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Spillerprofil hos Hamarkameratene
* Spillerprofil hos Altomfotball.no
Ubotamål

**Ubotamål** (eller úbotamál) var forbrytelser som i norsk middelalder ble ansett som så alvorlige at de var utilgivelige og ikke kunne sones med bøter. Lovbryteren var da blitt fredløs for alltid. Saker der fredløsheten eller landflyktigheten kunne oppheves ble kalt «utlegdarmål» (*útlegðarmál*). Saker som ble oppgjort med private eller offentlige bøter var «botamål». Bøter var den vanlige straffeformen i middelalderen.

Ubotamål betydde i praksis dødsstraff, og lovbryteren tapte normalt all sin eiendom. Fra Magnus Erlingssons tid ble ubotamål vanligere, og tap av all eiendom ble ofte ordnet med en fast høyeste sats på 40 merker sølv (tilsvarende 130 kyr). Et eksempel er Harald jarl som støttet kong Sverres motstandere og dessuten utfordret kongens autoritet. 

I Magnus Lagabøtes landslov og Eidsivatingslova omtales selvmord som «ubotamål» og førte til beslag av eiendommen til fordel for kongen (regelen ble videreført i Christian IV Norske Lov av 1604). Forbud mot selvmord kom trolig fra kanonisk rett.  

Landsloven IV-4 bestemte at det å opptre som leiemorder var ubotamål. Landsloven (mannhelgebolken) kapittel 3 omtales «skjændselsdrap og nidingsdrap» som ubotamål, for eksempel punkt 5: 

Kapittel 4 i landsloven fastsatte flere forbrytelser som ubotamål, for eksempel punkt 2:

I høymiddelalderen tok staten monopol på straff av forbrytere. Utover 1200-tallet ble stadig flere forbrytelser ubotamål: Mord, avhugging av legemsdeler, gjelding, blinding, voldtekt og kvinnerov ble ubotamål. Kongen hadde anledning til å gjøre om fredløshet til klekkelige bøter, og skaffet seg slik gode ekstrainntekter. Likevel ble dødsstraff mer og mer brukt. Samtidig forbød kongen folk å hevne seg på skadevolder. For eksempel bestemte Magnus Erlingssons rettarbot av 1164 at voldtekt og bortføring av gifte kvinner var ubotamål. Antallet ubotamål økte sterkt under Magnus noe som trolig hadde bakgrunn i den kristne tenkemåtens brudd med den norrøne forhandlingskulturen: det kristne idealet var å holde fast ved noe konstant snarere enn å finne løsninger som var akseptable for partene.

Kvinnerov var trolig et merkbart problem, for i 1170-årene utstedte erkebiskop Øystein Erlendsson et brev der han lyste i bann alle kvinnerøvere i sitt erkebispedømme, og dessuten refset kvinner som lokket til seg medsøstre for å skjenke dem fulle og få dem om bord på skip med kurs mot Island, der det var underskudd på kvinner.

I Gulatingslova var flytting av grensesteiner angitt som ubotamål og lot seg ikke sone. Seksuell omgang mellom menn medførte ubotamål, om partene ble kjent skyldige. Dersom de nektet, og det likevel gikk rykter i bygda, kunne de prøve å bevise sin uskyld med jernbyrd; men pave Innocens III nektet i det fjerde Laterankonsil i 1215 kirkens velsignelse til enhver som underkastet seg jernbyrd eller annen gudsdom. Magnus Lagabøtes landslov fra 1274 nevner ikke noe om jernbyrd.

Trolldom ble regnet som ubotamål og Landsloven fra 1274 var grunnlaget for hekseprosessene i Norge på 1500-1600-tallet.

## Referanser
Hyrdinnen og skorstensfeieren

**Hyrdinnen og skorstensfeieren** (dansk: **Hyrdinden og Skorteensfeieren**) er et eventyr av H. C. Andersen fra 1845.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hyrdinden og Skorteensfeieren - original dansk versjon
Fontanesia phillyreoides

***Fontanesia phillyreoides*** er en plante i oljetrefamilien.

Den er en løvfellende busk eller av og til et lite tre som blir opptil åtte meter høyt. Bladene er motsatte, og de små, grønnhvite blomstene sitter i endestilte eller sidestilte klaser. Frukten er en nøtt med vinger.

Arten har en disjunkt utbredelse og deles i to underarter, som likevel er svært like. *Fontanesia phillyraeoides* subsp. *phillyraeoides* er utbredt på Sicilia og i Libanon, Syria og Tyrkia. *Fontanesia philliraeoides* subsp. *fortunei* finnes i de kinesiske provinsene Anhui, Hebei, Henan, Hubei, Jiangsu, Shaanxi, Shandong og Zhejiang.

I det østre middelhavsområdet vokser *Fontanesia* i løvfellende skog oppe i åsene sammen med blant annet frynseeik, fransklønn, blærebusk, parykkbusk, *[[Malus trilobata]]*, mannaask, middelhavseiner, europahumlebøk, svartfuru, ildtorn og balearbuksbom. I Kina finnes den langs bredden av bekker eller i skog i en høyde på 0–800&nbsp;moh. 

Dette er den eneste arten i slekten *Fontanesia*, men noen botanikere oppfatter underartene som to selvstendige arter. Artsepitetet staves ofte *philliraeoides*.

## Litteratur
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Ole Lukøie

***Ole Lukøie*** fra 1841 er en eventyrfortelling av den danske forfatteren H.C. Andersen. Den bygger på, og er en delvis gjenfortelling av, historiene omkring Jon Blund.
## Referanser

## Eksterne lenker
* Fulltekst på ''The Wayback Machine''
VM i bordtennis 2015

**VM i bordtennis 2015** var det 53. individuelle verdensmesterskapet i bordtennis, og fant sted i Suzhou i Kina fra 26. april til 3. mai 2015 . Det ble konkurrert i singel og double for kvinner samt i singel og double for menn, samt en blandet double.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Sandåsveien (Oslo)

**Sandåsveien** (1–51, 4A–80) er en vei mellom Sandås og Rødtvet i bydel Grorud i Oslo. Den går nordvestover fra Rødtvetveien og ender til slutt som blindvei ut mot Lillomarka. Det er imidlertid gangveiforbindelse videre til andre veier, inn i marka og til Årvoll.

Veien fikk navn i 1959 etter plassen Sandås i nordenden av veien.

Rødtvet skole er i nr. 1.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Seterliveien (Oslo)

**Seterliveien** (1A–7, 2A–4B) er en vei på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. Den går fra Solveien til Ekebergveien, og krysser Ekebergbanen ved Bråten holdeplass.

Veien fikk navn i 1907 etter gården Vestre Sæter.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Seterbråtveien (Oslo)

**Seterbråtveien** (3–145, 4) er en vei på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går nordvestover fra Slimeveien. Etter parkeringsplassen ved Bjørndal idrettspark blir den gangvei. Lenger nord krysses Bjørnåsveien før gangveien går over i Bjørn Magnussons vei, også den gangvei.

Veien fikk navn i 1985 etter den tidligere husmannsplassen Seterbråten. Småbruket Seterbråten har i dag adresse til Thorn Dønhaugs vei 99.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Seterhøybakken (Oslo)

**Seterhøybakken** (1–13, 2–20) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Ekebergveien til Nordseterveien. Midt i veien er et kort stykke som er gangvei, slik at gjennomkjøring er umulig.

Veien fikk navn i 1952 etter eiendommen Seterhøy i nr. 3. 

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Seterhøyveien (Oslo)

**Seterhøyveien** (1A–33, 4–22B) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Seterhøybakken til Bernt Knudsens vei.

Veien fikk navn i 1928 etter eiendommen Seterhøy (Seterhøybakken 3). 

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Seterveien (Oslo)

**Seterveien** (1–25, 2–20B) er en vei på Sæter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Nordstrandveien til Erling Schiøtz' vei. Nord for sistnevnte fortsetter veiløpet som gangvei langs Ekebergbanen til Seterliveien ved Bråten holdeplass.

Veien fikk navn i 1904 etter gården Vestre Sæter (i nr. 2B).

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sigurd A. Danielsens vei (Oslo)

**Sigurd A. Danielsens vei** (1A–5D, 4A–12F) er en vei på Nordseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Lambertseterveien.

Veien fikk navn i 1984 etter fagforeningsmannen Sigurd A. Danielsen (1908–80).

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sigurd Weisæths vei (Oslo)

**Sigurd Weisæths vei** (1–17, 2–12) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går som blindvei sørøstover fra Stovnerbakken.

Veien fikk navn i 1978 etter Sigurd Weisæth (1917–73), som var formann i Stovner Vel i ni år.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Regeringens Sikkerhedsudvalg

**Regeringens Sikkerhedsudvalg** er et dansk særutvalg som er en del av regjeringens sikkerhetsorganisasjon. Utvalget består av statsministeren, som er leder, samt utenriksministeren, justisministeren og forsvarsministeren. Øvrige ministre deltar etter behov. Lederne av etterretningstjenestene, Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste, deltar dessuten i møtene, likesom enkelte embetsmenn. Utvalget ble etablert i 1958.

Utvalget møtes etter behov og drøfter følsomme og prinsipielle spørsmål om blant annet Danmarks sikkerhets- og utenrikspolitiske forhold. Under den kalde krigen diskuterte utvalget blant annet spionsaker og utvisning av diplomater.
Torgeir Strand Osmo

**Torgeir Strand Osmo** (født 1. august 1995 i Hamar) er en norsk fotballspiller som spiller for Furnes Fotball. Han spilte for Ham-Kam i 2013 og 2014.

## Eksterne lenker
* Profil på fotball.no
* Profil på nifs.no
Aleksandr Mozin

**Aleksandr Mozin** (russisk: Александр Мозин; født 9. juni 1961) er en russisk tidligere sovjetisk skøyteløper som deltok i nasjonale og internasjonale konkurranser i hurtigløp på skøyter og representerte klubbene Burevestnik, Gorky til og med sesongen 1982/83 og fra sesongen 1983/84 var det Dynamo Gorky, Gorky fra (byen som er kjent som Nizjnij Novgorod fra 22. oktober 1990) og Sovjetunionen.

Sesongen 1985/86 deltok han både i europamesterskapet på skøyter og allround-VM på skøyter. Under europamesterskapet i Oslo på Bislett stadion tok han sin eneste internasjonale sammenlagtmedalje i et mesterskap i hurtiogløp på skøyter med en 2.-plass bare slått av nederlandske Hein Vergeer som også var tittelforsvarer. I dette mesterskapet vant Mozin både 5 000 meter og 10 000 meter, Vergeer vant forvrig de andre to distansene (500 meter og 1 500 meter). I sesongens allround-VM på Ludwig Schwabl stadion i vesttyske Inzell ble det en 7.-plass sammenlagt etter en 3.-plass på 5 000 meter som beste distanseplassering.

Mozin ble tatt ut for å representere Sovjetunionen under Vinter-OL 1988 i Calgary på 10 000 meter hvor han fikk en 18.-plass på ny personlig rekord 14.28,91.

## Personlige rekorder

## Sammenlagt i [[Verdenscupen på skøyter|Verdenscupen]]

## Referanser

 


## Eksterne lenker
* 
*  Aleksandr Mozin på ISU sine nettsider. (noen resultater)
*  Aleksandr Mozin på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
*  Aleksandr Mozin på SpeedskatingResults.com (noen resultater fra sesongen 2007/08)
*  Aleksandr Mozin på The-Sports.org (noen resultater)
Ole Haugom

**Ole Haugom** (født 23. februar 1957 i Gran) er en norsk tidligere friidrettsutøver  med norske mestertitler både i kule og diskos. Han har 4 medaljer fra NM i perioden 2 gull og 2 bronsemedaljer jevnt fordelt på de to øvelsene, begge fra årene 1977 og 1978.. Han konkurrerte for Brandbu IF og Minerva

De personelige rekordene til Haugom er på 64,02 i diskos fra 23. juni 1984 og 17,72 m 27. august 1977. Per 2014 er rangerer disse resultatene som henholdsvis nummer 7 og 25 i Norge gjennom alle tider. Hans resultat i diskos var over kvalifiseringsgrensen til OL i Los Angeles 1984, men stevnet i El Paso var ikke godkjent konkurranse for kvalifisering. Haugom ble påmeldt til OL og stod på startlistene, men han selv fikk ikke godkjenning for deltakelse. Etter dette la han opp som utøver.

I perioden 1979 til 1986 var han student ved University of Texas at El Paso (UTEP) i El Paso USA med fullt idrettsstipend. Her studerte han psykologi og idrettsvitenskap. Fra 1987 til 1989 bodde han i Boulder Colorado. Etter at han flyttet hjem til Norge etablerte eget foretak og er administrerende direktør for *Avancia Sport A/S* som står bak flere Avancia treningssentere, og er en totalleverandør innen sportsutstyr.

## Referanser
Simensbrekka (Oslo)

**Simensbrekka** (2–36; ingen oddetallsadresser) er en vei i Ekebergskrenten i bydel Gamle Oslo. Det er en blindvei mellom rekkehusbebyggelsen på sørsiden av Valhallveien.

Området her kalles iblant *Negerlandsbyen* på folkemunne, et økenavn som muligens kom i etterkant av jubileumsutstillingen på Frogner i 1914.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
* Simensbrekka får i pose og sekk (Ditt Oslo 24. mars 2011 om bevaringsplan for Simensbrekka)
Thomas Cathinco Bang (1863–1929)

**Thomas Cathinco Bang** (også kalt **Cath. Bang**) (født 24. april 1863, død 16. februar 1929) var en norsk disponent, konsul og politiker (Høyre). Han var Kristianias (Oslos) ordfører i 1910, etter å ha vært viseordfører siden 1908.

Bang ble student i 1884, og utdannet seg deretter til forretningsmann. Fra 1890 var han grosserer i Kristiania og drev med eksport av granitt og trelast, og da Tofte Cellulosefabrikk ble stiftet i 1898 ble han selskapets disponent og senere administrerende direktør. Han var også i mange år formann i Granitteksportørernes forening.

Han var i perioden 1899-1909 konsul for Portugal, og ble i 1910 generalkonsul for Japan. Bang mottok St. Olavs Orden, Æreslegionen og et par fra Portugal.

Thomas Cathinko Bang var sønn av (samme navn) Thomas Cathinco Bang (1827–1902) og Lydia Christiane Midelfart (1836–1905). Faren ble stortingspresident, statsråd, amtmann og var 1872 rådmann i Drammen. Og farens bror hadde (forvirrende nok) også navnet Thomas Bang (1834–1925) og jobbet som sorenskriver, rådmann og amtmann på samme sted.
Cath. Bang var gift med Louise Catharine Nathalie Bjelke (1871–1951), og de fikk tre barn: Eilif Hvide Bang, Else Bang og Cathinco Bang.

## Referanser
Eilif Hvide Bang

**Eilif Hvide Bang** (1892–1953) var en norsk forretningsmann.

Han ble født i Kristiania som sønn av generalkonsul Thomas Cathinco Bang (1863–1929) og Louise Bjelke. I 1923 giftet han seg med Edda Louise Albertovna Schoeneckerl fra St. Petersburg.

Etter artium tok han økonomisk utdannelse i Köln og Dresden i Tyskland fra 1910 til 1912, og arbeidet i Tyskland, England, Frankrike og Sverige fra 1912 til 1916. Han ble ansatt som kontorsjef ved Tofte Cellulosefabrik i 1916, og ble forfremmet til disponent i 1927 og administrerende direktør i 1929.

Han satt som president i Norges Industriforbund fra 1947 til 1950. Han satt også i fransk-norsk handelskammer fra 1937, var styremedlem i Oslo Sparebank, varastyremedlem i Den norske Industribank og satt i representantskapet i Forsikringsselskapet Norge, Den norske Amerikalinje (vara) og Oslo Høyre. Han var også i rådet for *[[Studieselskapet for Norsk Industri]]* og *[[Bygg ditt land]]*.

Han var ridder i den franske Æreslegionen. 

Bang døde brått i januar 1953. Til stede ved bisettelsen var blant annet Gunnar Holst og Johannes Westergaard.

## Referanser