Methana

**Methana** (Gresk: Μέθανα) er en by og en tidligere kommune på Peloponnes, Hellas. Den tidligere kommunen ble slått sammen med nabokommunen Troizinia i 2011 og heter nå Troizinia-Methana Methana har et areal på .

Methana ligger på en vulkansk halvøy, som er forbundet til Peloponnes via en smal landtunge. Administrativt hører byen til Attikaregionen. Byen ligger nord for veien som forbinder resten av Peloponnes og Galatas. Det høyeste punktet er  (Helonafjellet). Methana har et areal på  og en befolkning på  innbyggere i folke- og boligtellingen 2011. De største bosetningene i tillegg til byen Methana er Vathý (129 innb.), Megalochóri (115), Kounoupítsa (75), Kypséli (47), Ágioi Theódoroi (45), og Dritsaíika (205).

## Vulkansk aktivitet

Halvøya er i sin helhet av vulkansk opprinnelse og inneholder over 30 vulkanutbruddsentre. Det siste vulkanutbruddet fant sted nær dagens Kameni Chora i 230 f.kr., og en undervannsvulkan hadde utbrudd i 1700. Kjente forfattere som Ovid, Strabon og Pausanias rapporterte det siste vulkanutbruddet i Methana. Halvøya ligger lengst nordvest på buen av de egeiske øyene, hvor de aktive vulkanske områdene er Methana, Milos, Santorini og Nisyros. I fremtiden kan Methana (og området saroniabukta) forvente flere vulkanske utbrudd.

Siden 1991 har halvøya vært undersøkt av forskere ved ETH Zürich både geologisk og kartografisk. Fra dette har et topografisk kart over hele halvøya i målestokk 1:25 000 blitt utarbeidet. Et interaktivt 3D-kart ble laget og er tilgjengelig på nettet. Et rikt fotografisk arkiv med ca.  lysbilder har også blitt produsert (se lenker nedenfor).

Mye av halvøya består av fjell, busker og gressletter. Fjellkjeden dekker den sentrale delen av halvøya og har en liten åsrygg nord for setet. Det bebygde området ligger ved havet. Utmarksbeitet er i utkanten rundt Methana. En fjellrygg som starter i vest er ca. tre kilometer lang, med en bekk i midten og en klippe i sør.

## Historie
Den tidligste kjente bosettingen (i nærheten av landsbyen Vathy) stammer fra 1500–1300 f.kr. Den første undersøkelsen ble gjennomført av Michael Deffner, som oppdaget en stor trone, samt andre gjenstander. Mange gamle områder ble identifisert gjennom arkeologiske undersøkelser som ble gjennomført på 1980-tallet av Universitetet i Liverpool i samarbeid med den Britiske Skolen i Athen. Akropolis Paliokastro ligger i nærheten av landsbyen Vathy. Festningen er i Kypseli på kysten av Akropolis Oga i Nisaki (Νησάκι, som betyr liten øy). En mykensk bosetning ble gravd ut av Helene Konstolakis-Jiannopoulou i 1990 sammen med kapellet Agios Konstantinos og Elenis. Utvalgte gjenstander kan ses i museene på øya Poros og i Pireus. Dette utgravningsstedet dateres mellom 1500 og 1300 f.kr. 

Methana (gresk: τὰ Μέθανα, Μεθώνη, eller Μεθήνη) lå på territoriet til Troizen. I boken *[[Peloponneserkrigen (bok)|Peloponneserkrigen]]* forteller Thukydid om en athensk ekspedisjonsstyrke under Nikias som etter å ha beseiret Korint (425 f.kr.) bygde en mur tvers over eidet for å avskjære Methana-halvøya fra fastlandet. I den hellenistiske perioden ble halvøya en av de ptolemeiske basene i Egeerhavet, og den ble da omdøpt til Arsinoe. Da Pausanias besøkte i det  så han et tempel til Isis, og vedtektene til Hermes og Herakles i agoraen.

Tradisjonelt var befolkningen i Methana arvanitter.

## Se også
* Liste over bosetninger i Attika

## Referanser




## Eksterne lenker
* «Methana». Global Volcanism Program. Smithsonian Institution.
* Offisiell hjemmeside (på gresk)
* GTP Reisesider
* Methana-vulkanen