Dugnad

**Dugnad** er et felles utført, ulønnet og frivillig arbeid av betydning for fellesskapet eller en enkeltperson. Dugnader utføres vanligvis i et lokalsamfunn, (for eksempel vårrydding i et borettslag, oppføring av en låve, et båtstø, en kai eller en lekeplass), som nabohjelp i forskjellige situasjoner, men noen ganger også på regionalt eller nasjonalt plan. Wikipedia regnes også som et dugnadsprosjekt. Sannsynligvis lever dugnadkulturen videre så lenge deltakerne profiterer mer fra fellesproduktet og interaksjonene de skaper enn de investerer av arbeidskraft.

## Begrepet
Ordet stammer fra norrønt *dugnaðr* «hjelp, god gjerning, kraft», beslektet med norsk *duge*.

Dugnadsbegrepet er påstått å være utpreget norsk. Våren 2004 ble ordet «dugnad» kåret til Norges nasjonalord. NRK viste en serie språkprogram (Typisk norsk), og seerne ble invitert til å foreslå og deretter stemme frem et norsk nasjonalord. «Dugnad» vant knepent foran «jah» (på innpust), «matpakke», «hæ» og «koselig».

På estisk finnes begrepet «talgud», på latvisk «talkot», og finsk «talkoot», alle med samme betydning som norsk «dugnad». I finlandssvenske miljø benyttes «talko», *(en talko, talkot, flera talkon* alternativt *talko, talkon, flera talkor*), men uttrykket er ukjent for de fleste svensker. Engelsk har også hentet inn det finsk-svenske ordet «talkot», mens begrepet «barn raising» benyttes om en spesifikk dugnad for låvereising. På tagalog har ordet bayanihan samme betydning.

Tabellen nedenfor viser sansvarende begreper på flere språk:

## Idrett
Mange idrettslag har dugnader, der medlemmene eller foreldre til medlemmene deltar, enten for å utbedre idrettsanlegg eller i arbeid som gjør at laget tjener penger. Slikt dugnadsarbeid er ifølge Norges Idrettsforbund frivillig, og foreldre som ikke er medlemmer kan ikke påtvinges dugnad, eller på noen måte straffes for ikke å delta. I spesielle tilfeller kan årsmøtet pålegge medlemmer (ikke foreldre) å delta på dugnad der det er betinget at slikt arbeid utføres for at aktiviteten kan gjennomføres. Ellers skal dugnadsarbeidet baseres på frivillighetsprinsippet.

## Utvanning av begrepet dugnad

Flere kommentatorer i pressen har omtalt utvanningen av begrepet dugnad. I *Aftenposten* beskrev politisk redaktør Kjetil B. Alstadheim hvordan dugnad under koronapandemien i Norge ble omdefinert til å ta ut penger fra Statens pensjonsfond: «Det kalles «dugnad», og dugnaden består i å bære penger ut av Oljefondet.» Filosof Einar Øverenget skrev kritisk om koronapandemien og dugnad i et innlegg på nettsidene til NRK: «En dugnad skal være en felles innsats til alles beste. Det er ikke det vi har sett den siste tiden.» Nestleder Marie Sneve Martinussen i partiet Rødt uttalte at «Jeg tror folk er drittlei av at man kaller dette en dugnad.» vedrørende klimatiltak som rammet rike og fattige likt. Professorene Cathrine Holst og Jostein Askim uttalte seg skeptisk til bruken av dugnad under pandemien, og mente begrepet burde «plasseres i karantene». Hege Strand, daglig leder i selskapet Trondheim Lyd, uttalte til nettavisen e24 at: «Jeg blir så forbannet når jeg leser ordet dugnad. Det får de bare ikke lov til å bruke lenger», i forbindelse med oppfordring til dugnad fra næringsminister Jan Christian Vestre.

I nyere tid har dugnadsbegrepet også blitt brukt om en form for dropshipping, der privatpersoner fungerer på frivillig basis som selger for en bedrift, mot at en kommisjon for salgene kommer en forening tilgode.

## Litteratur
* Håkon Lorentzen, Line Dugstad: *Den norske dugnaden - Historie, kultur fellesskap* 2011 
*Simon, C., & Mobekk, H. (2019). Dugnad: A Fact and a Narrative of Norwegian Prosocial Behavior. *Perspectives on Behavior Science*, 1–20.

## Referanser


## Eksterne lenker
*