open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krysantemumsordenen

**Krysantemumsordenen** (japansk: 大勲位菊花章 *daikun'i kikkashō*) er en japansk orden. Den ble innstiftet i Meijiperioden. Ordenen har navn etter keiserhusets mon eller emblem, som også er Japans riksvåpen. Krysantemumsordenen er den fremste i Japans ordensvesen.

## Bakgrunn
Etter Meijirestaurasjonen ble det innført adelstitler og ordensvesen etter europeisk mønster i Japan. Ordener ble innført i 1875, mens Krysantemumsordenen ble eksplisitt nevnt med navn i 1877. Innstiftelsen oppgis også til 1876.  Krysantemumsordenens kjede ble innført i 1888.

Krysantemumsordenen rangerer som den fremste i Japans ordensvesen.

## Inndeling
Krysantemumsordenen har formelt én grad, men tildeles i to trinn: Storbånd og kjede, der sistnevnte er øverste trinn. Innehav av storbånd er en forutsetning for tildeling av kjede.

## Insignier

Ordenstegnet for Krysantemumsordenen en gullstjerne med 32 hvite stråler i emalje og med en rød glasskive i midten. Den røde skiven er en henvisning til den oppadstigende solen i Japans flagg. Fire krysantemumblomster med grønne blader danner en krans om strålene. Ordenstegnet er opphengt i båndet i et ledd utformet som en gul krysantemumblomst. For storbånd er ordenstegnet i forgylt sølv.

Ordensstjernen er som ordenstegnet, men har i tillegg fire grupper av tre stråler i hvit emalje på sølv.

Ordensbåndet er rødt med kanter i mørkt blått.

Ordenskjedet består av 25 ledd i gull, vekselvis med grønnemaljerte bladmotiv og kanjitegnene for *mei* og *ji*. Ordenstegnet er opphengt fra et større midtledd med en krysantemumblomst omgitt av grønne blader.

## Tildeling

Tildeling av Krysantemumsordenen er tildelt medlemmer av keiserfamilien, japanske høyadelige og i sjeldne tilfeller andre japanere. Ordenen er også tildelt utenlandske kongelig og statsledere. Ordenen er tildelt sparsomt. Fra 1906 til 1979 ble 13 japanere tildelt ordenens kjede.

Etter andre verdenskrig ble tildelinger av ordener begrenset, for det meste til utlendinger. I 1964 ble tildeling til japanere gjenopptatt. I henhold til Japans grunnlov, vedtatt i 1946, er ordenstildelinger en statshandling keiseren utfører på vegne av det japanske folk etter råd og med godkjennelse av regjeringen. Ordenstildelinger administreres av et ordenskontor i regjeringskanselliet.

### Norske innehavere
Kong Harald V innehar storkors Krysantemumsordenen med kjede. Kronprins Haakon er innehaver av storbånd. 

Også kong kong Haakon og kong Olav mottok Krysantemumsordenen.

## Referanser


## Kilder
*Monday, Nyle: «Supreme Order of the Chrysanthemum» i Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Mankoo: *World Orders of Knighthood and Merit*, første bind, Buckingham: Burke's Peerage & Gentry, 2006, s. 387–392
*Monday, Nyle: «Japan» i Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Mankoo: *World Orders of Knighthood and Merit*, andre bind, Buckingham: Burke's Peerage & Gentry, 2006, s. 1254–1255
*Peterson, James W.: *Orders and Medals of Japan and Associated States*, San Ramon, California: Orders and Medals Society of America, 2000

## Eksterne lenker
* Decorations and Medals in Japan, Cabinet Office, Government of Japan
Bjørn T. Grydeland

**Bjørn Trygve Grydeland** (født 30. mai 1949 i Molde) er en norsk diplomat. Han var utenriksråd i Utenriksdepartementet fra 2008 til 2011. I 2011 ble han utnevnt til ambassadør i Italia, stasjonert ved Norges ambassade i Roma, Malta og San Marino.

Grydeland er utdannet cand.polit. med hovedfag i statsvitenskap fra Universitetet i Oslo (1979). Han var fra 1992 til 2001 departementsråd ved statsministerens kontor. Han var deretter Norges ambassadør til EU. Fra 2006 var han president i EFTAs overvåkningsorgan.

Kongen utnevnte 12. juni 2008 Grydeland til kommandør med stjerne av Den Kongelige Norske St. Olavs Orden «for embetsfortjeneste». I 2011 mottok han storkorset av Litauens fortjenstorden i forbindelse med statsbesøk fra Litauens president.

## Referanser
Pyongyang universitet for internasjonale studier

**Pyongyang universitet for internasjonale studier** er et universitet i hovedstaden Pyongyang i Nord-Korea. Universitetet ble opprettet ved at det ble skilt ut fra Kim Il-sung-universitetet som eget universitet i 1964.

Universitetet tilbyr 5-årige studier i en rekke asiatiske og europeiske fremmedspråk. Det er egne fakultet for engelsk, russisk, kinesisk og japansk. Fakultetet for etniske språk tilbyr utdanning på ytterligere 18 språk, inkludert fransk, spansk, arabisk, thai, urdu, khmer og fra juli 2007 polsk og italiensk.

Universitetets studier ikke har like høy prestisje som språkundervisningen ved Kim Il-sung-universitetet, der det stort sett er den politiske eliten som studerer med gode utsikter til arbeid som diplomater eller etterretninstjenesten. Pyongyang universitet for internasjonale studier utdanner studenter til i langt større grad operatvie stillinger.

## Tidligere studenter
* Charles Robert Jenkins, amerikansk desertør, hans døtre Brinda og Mika er tidligere studenter.
* James Dresnok, sønn av den amerikanske desertøren James Joseph Dresnok.

## Se også
*Kim Il-sung-universitetet
*Pyongyang vitenskapelige og teknologiske universitet
*Koryo Songgyungwan-universitetet
*Kim Chaek tekniske universitet
*Rajin maritime universitet
*Huichon teleuniversitet
*Utdanning i Nord-Korea

## Referanser
Småsyre

**Småsyre** (latin. *Rumex acetosella* eller *Acetosella vulgaris*), også kalt **rødsyre**, er en plante som tilhører syreslekta *(Rumex)* i slireknefamilien *(Polygonaceae)*. Den er opprinnelig i hele Eurasia, men er innført også i Nord-Amerika.

Den er 20-40 cm lang, opprett og har tynn, grønn stilk og svært små, røde eller mørkrøde blomster oppover store deler av stengelen. Bladene er grønne og pilspiss-formede med rund eller mer spiss tupp, og kan brukes i matlaging og i te. Den har vært brukt som medisinplante, bl.a mot kreft.

Fordi innholdet av oksalsyre gjør planten svakt giftig, er det grunn til å være forsiktig med å spise den. Til tross for dette oppgis den som «spiselig» hos Norges sopp- og nyttevekstforbund i deres «Nyttevekstleksikon».

Småsyre trives i fuktig jord langs elver og innsjøer, men vokser også mye i veigrøfter, kulturmark og i eng. Planten inneholder syre, og blant bønder er den en indikasjon på at jorda trenger kalking.
## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Huichon teleuniversitet

**Huichon teleuniversitet** er et teknisk universitet i Huichon i det nordlige Nord-Korea. Det ble grunnlagt 1. september 1959.

Universitetet gir utdanning innen kringkasting og telekommunikasjon, samt IT-fag og elektronikk. Det forskes og undervises også i trådløs radio- og bredbåndsteknologi. Nord-Koreas eneste statseide mobilnett er ikke åpent for sivil bruk.

## Referanser


## Se også
*Kim Il-sung-universitetet
*Pyongyang vitenskapelige og teknologiske universitet
*Pyongyang universitet for internasjonale studier
*Koryo Songgyungwan-universitetet
*Kim Chaek tekniske universitet
* Rajin maritime universitet
*Utdanning i Nord-Korea
Rajin maritime universitet

**Rajin maritime universitet** er et teknisk universitet i kystbyen Rason (tidligere *Rajin-Sŏnbong*) nordøst i Nord-Korea. Det ble grunnlagt i juli 1968, og gir utdanning innen maritim transport og ledelse.

## Tidligere studenter
* Kim Yong-Il, tidligere statsminister

## Se også
*Kim Il-sung-universitetet
*Pyongyang vitenskapelige og teknologiske universitet
*Pyongyang universitet for internasjonale studier
*Koryo Songgyungwan-universitetet
*Kim Chaek tekniske universitet
* Huichon teleuniversitet
*Utdanning i Nord-Korea

## Referanser
Matsyre

**Matsyre** (*Rumex acetosa*) blir også kalt **engsyre**, **surstilk**, **surblad** eller bare **syre**, noe som gjenspeiler den syrlige smaken. Den er en flerårig plante i syreslekta i slireknefamilien. Den kan bli mellom  30 og 90&nbsp;cm høy. I likhet med flere av sine slektninger inneholder den oksalsyre og kan gi forgiftninger. Til tross for det har den lange tradisjoner som mat for mennesker og dyr.

## Beskrivelse
Planten er særbu. Stengelen er rødaktig og hul. De grønne pilformede bladene vokser spredstilt og former en rosett nede ved bakken. De nederste bladene blir mellom 4 og 12&nbsp;cm lange. De to til fire stengelbladene har bladfliker som omslutter stengelen. Bladenes syrlige smak er opphav til navn som «surblad» og «syre» og lignende. Bladene er grønne. Den blomstrer mellom mai og juli og bærer en glissen, smal blomsterstand med enkle, rette grener. Fargen er grønnaktig rød, eller mørk rød. Frukten er en nøtt omkring 2&nbsp;mm i størrelse. Stilken er ofte vridd.

## Utbredelse
Engsyre vokser over hele Eurasia, og er innført på New Zealand. En nær slektning er fransk matsyre *(Rumex scutatus)*. Den liker seg i nøytral eller litt sur jord, fra enger, veikanter og kulturmark i lavlandet, via skogsområder til fjellet i Sør-Norge inntil 1.900 moh.

## Bruk
Hele planten kan spises, men særlig bladene kan inntas rå. Opp gjennom historien har den blitt kokt til suppe, grøt og stuing. I Ukraina lages en rett som kalles *grønn [[borsjtsj]]*, tradisjonelt med engsyre, men det er vanlig å erstatte den med nesleblader. I den polske suppen *szczawiówka* er også engsyre en viktig ingrediens. Den har blitt brukt i folkemedisin og blitt tilskrevet urindrivende og febernedsettende effekt. Planten er en god kilde til C-vitamin. Engsyre inneholder omkring 1,5% oksalsyre i plantesaften og bør derfor, i likhet med andre syrearter, gjøkesyre og blader av rabarbra, ikke inntas i store mengder. «Syregrøt» ble noen ganger spist som dessert sammen med melk, noe som har en nøytraliserende virkning på oksalsyren. Folk med svake nyrer bør være spesielt forsiktige med å spise retter tilberedt med engsyre eller andre syrearter.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Michael Rensing

**Michael Rensing** (født 14. mai 1984) er en tysk fotballspiller som fra 30. juni 2020 er klubbløs.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fölisön

**Fölisön** (finsk: *Seurasaari*) er ei øy i Helsingfors med et friluftsmuseum. Øya er 46 hektar stor. 

Øya består av bergknauser, fuktige kløfter og lunder. Det søndre stranda er et fuglevernområde. An andre dyr er det særlig ekorn som er mest synlige, og de er godt tilvent livet i menneskenes nærhet. Om sommeren beiter det sauer her.

Fölisön brukes som friluftsområde og park: for spaserturer, solbad og piknik. I tillegg til museet finnes det også en restaurant og to badestrender. En av strendene er nudiststrand. Folkeparken har siden 1890-tallet vært et populært utfatsmål. Tidligere var øya bare tilgjengelig pr båt, men i 1891-92 ble det bygd bru dit. Nå besøkes øya av fler titusener hvert år. Den meste populære anledningen er *Fölisöns midsommar*. 

Øya eies av byen, mens Museiverket har ansvar for friluftsmuseet. *Fölisöstiftelsen* har ansvar for arrangement og annen allmennyttig virksomhet på øya. 

Man kommer til øya med *buss nr 24* fra sentrum. Kekkonen-museet Ekudden ligger like ved øya.

## Fölisöns friluftsmuseum
Friluftsmuseet ble etablert i 1909 da torpet *Niemelä* ble flyttet til øya. Maleren Akseli Gallen-Kallela og arkitekt *Yrjö Blomstedt* ønsket å bevare folkelig byggeskikk som var i fred med å gå ut av bruk og forsvinne. Dr philos. Axel Olai Heikel var på samme måte aktiv i innsamlinga av bygninger, og ble museets første konservator. Heikels ønske var å samle typiske bygninger fra alle deler av landet, og vise fram tradisjonell byggeskikk for byborgerne. På denne tiden var friluftsmuseer populære over hele Europa, og Skansen i Stockholm var et forbilde for Fölisön. Museet var fra begynnelsen privat, men ble overtatt av staten allerede i 1913.

Fölisöns samlinger omfatter mer enn 30 bygningsmiljø og 86 enkeltbygninger fra 1600- til 1800-tallet. Mest kjent er Karuna kyrka (1686) fra Egentliga Finland; den er i sommerhalvåret ei populær bryllupskirke. Museumsgrunnleggeren Heikel ligger begravet ved kirka. Et kjent gårdsanlegg er *Niemelä torp* fra Konginkangas og *Anttis hus* med innebygget gårdstun fra Säkylä. Overklassens hus er representert med blant annet *Kahiluoto herregård* fra Tövsala og Idensalmi prestegård.

## Eksterne lenker
* Museiverket – Fölisöns friluftsmuseum
Daniel Van Buyten

**Daniel Van Buyten** (født 7. februar 1978 i Chimay) er en belgisk tidligere fotballspiller. Han spilte midtstopper for den tyske klubben Bayern München frem til 2014.

Han har også landskamper for Belgias herrelandslag i fotball, og ble blant annet tatt ut i den belgiske troppen til VM i fotball 2002 og 2014.

## Meritter
### Bayern München
* Bundesliga (4): 2008, 2010, 2013, 2014
* DFB-Pokal (4): 2008, 2010, 2013, 2014
* DFL-Supercup (2): 2010, 2012
* UEFA Champions League (1): 2013
* UEFA Super Cup (1): 2013
* VM for klubblag (1): 2013
* DFB-Ligapokal (1): 2007

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
José Ernesto Sosa

**José Ernesto Sosa** (født 1985) er en argentinsk fotballspiller som for .

Han ble olympisk mester for Argentina under OL i Beijing 2008.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Engkarse

**Engkarse** (*Cardamine pratensis*) er en plante av slekten (Cardamine) i korsblomstfamilien. Planten er 20–55&nbsp;cm høy og vokser på fuktige enger og i lyse løvskoger. Vokser over hele landet. Ofte finnes en skumdannelse – "gjøkespytt" – på planten.

Som de fleste planter i korsblomstfamilien har den rosa blomsten fire kronblad, og de oddetallede bladene er runde til bredt klubbeformede med flere på en bladstilk. Bladene på stengelen er lengre og smale. Skulpene (frøbærerne) er 4&nbsp;cm lange.

## Galleri

File:Cardamine pratensis řeřišnice luční 2.jpg|Engkarse


## Eksterne lenker
* 
*
Vegard Sæther

**Vegard Sæther** (født 1967) er en historiker og forfatter som blant annet arbeider med spørsmål knyttet til andre verdenskrig.

Sæther har utdannelse med blant annet hovedfag i historie (Cand.philol.). Han har skrevet seks krigshistoriske bøker: *I grenseland. Den flygende kisten og andre historier om krigen i Østerdalen*, *En av oss : Norske frontkjempere i krig og fred*, *Krigsseilere : En fortelling om glemte helter*, *Frontsøstre : Norske kvinner under hakekorset, Elverum 1940 : Den skjulte fienden, Møllergata 19 : Gestapos fengsel.*  Sæther har mottatt støtte fra Norsk Faglitterær Forfatterforening. Norske Kvinner under hakekorset inngår i Kulturrådets innkjøpsordning for ny norsk sakprosa.

Fra 2014-2021 arbeidet Sæther som forfatter og redaktør for Stor-Elvdal kommune, for å skrive bind II, III og IV av *Stor-Elvdal: Grend og slekt.* Bind II av bygdebokserien ble utgitt i 2018. Bind III ble utgitt i november 2021 og bind IV i desember samme året.

## Bibliografi
* *I grenseland : Den flygende kisten og andre historier om krigen i Østerdalen* (2004, Østerdølenes forlag)
* *En av oss : Norske frontkjempere i krig og fred* (2010, Cappelen Damm)
* *Krigsseilere : En fortelling om glemte helter* (2013, Cappelen Damm)
* *Frontsøstre : Norske kvinner under hakekorset* (2015, Cappelen Damm)
**Stor-Elvdal: Grend og slekt II* (bygdebok for Stor-Elvdal kommune 2018)
**Elverum 1940 : Den skjulte fienden* (2020, Cappelen Damm)
**Stor-Elvdal: Grend og slekt III (*bygdebok for Stor-Elvdal kommune 2021)
**Stor-Elvdal: Grend og slekt IV* (bygdebok for Stor-Elvdal kommune 2021)
**Møllergata 19 - Gestapos fengsel* (2024, Cappelen Damm)

## Referanser
Arrow

**Arrow** eller **Arrows** kan sikte til:

* personer, som etternavn:
** Kenneth Arrow – tildelt Nobelprisen i økonomi sammen med John Hicks i 1972
** Gilbert John Arrow – en engelsk entomolog
* innen geografi:
** Arrow (Worcestershire) – elv som renner fra Worcestershire gjennom Warwickshire i England
** Arrow (Wales) – elv som renner fra Wales gjennom Herefordshire i England
* innen musikk:
** Arrow (musiker) – artistnavn brukt av Alphonsus Cassell fra Montserrat
** Arrows (album) – debutalbumet til det norske heavy metal–bandet Stonegard
* annet:
** Arrow Seismic – norsk allmennaksjeselskap innen maritim seismikk
** Arrow Electronics – amerikansk distributørkjempe innen elektronikk og dataprodukter
** Arrowmissil – israelsk antirakett-system
** Arrows – et tidligere lag i Formel 1, aktivt fra 1977 til 2002
** **Arrow Books** – et av flere britiske datterforlag av Random House
Tannrot

**Tannrot** (latin: *Cardamine bulbifera*) er en plante av engkarseslekten (Cardamine) i Korsblomstfamilien. Planten er 30-80 cm høy og vokser i skyggefull løvskog og i barskog. Den vokser over hele landet opp til 700 moh. 

Som de fleste planter i korsblomstfamilien har den rosa blomsten fire kronblad, og de oddetallede bladene er lange men relativt smale, og finnete (sagtakkete) med flere blad på en bladstilk. Skulpene (frøbærerne) ruller seg opp ved modning og slynger frøene ut.

## Eksterne lenker
*
Bekkekarse

**Bekkekarse** (*Cardamine amara*) er en flerårig urt i engkarseslekta i korsblomstfamilien. Planten vokser på fuktige steder og trives best der grunnvann er i bevegelse på eng, i skog, ved kilder og elvebredder. Den tåler skyggefulle steder. 

## Utbredelse
Den er utbredt over det meste av europa og østover til vest– og sentral–asia. Noen unntak er Færøyene, Island og aller lengst nord i nord-europa. I Norge er den vanlig på østlandet, mens den vokser spredt nord for Trøndelag. Den er blitt påtruffet helt opp til 2000 moh.

## Beskrivelse
Planten er håret, gjerne mellom 15–45 cm. Den blomstrer i april–juni. Blomstene vokser i klaser øverst på stengelen, og har hvite, av og til purpuraktige kronblad mellom 7–9 mm, med  lange støvbærere og mørkt fiolette støvknapper. Stengelen er kantet og margfull, og kan ha mellom 6–11 spredtstilte blad som vokser ut fra stengelen. Disse bladene er blekgrønne, finnet og vokser ikke i rosett. Det er 2–4 par småblad på bladskaftet, ovale nederst og smalere øverst. Planten har jordstengler med mange utløpere. Frøene sitter i en skulpe på omkring 2–4 cm i lengde, og 1–2 mm i bredde. Skulpen er flattrykt skrått oppstående. 

## Bruk
Blad og stengel kan sankes i april–mai og brukes som dryss, eller med forsiktighet i salater. Smaken er litt skarp og bitter.

## Galleri

Fil:Cardamine amara — Flora Batava — Volume v17.jpg|Bekkekarse (Cardamine amara)
Fil:Cardamine amara eF.jpg|blomster i klase øverst på stengelen. 


## Referanser


## Litteratur
*
*
*

## Eksterne lenker
* 
*
Gyllenlakk

**Gyllenlakk** (*Erysimum cheiri*) er en toårig eller flerårig plante i korsblomstfamilien. Planten er 25–80&nbsp;cm høy og vokser ved bekker, eng, og i fuktig løvskog. Vokser vilt i Europa, særlig ved Middelhavet, men er innført til andre verdensdeler.

Som de fleste planter i korsblomstfamilien har den gule, store blomsten fire kronblad, og bladene er lange og ganske smale, inntil 20&nbsp;cm lange. Stengelen har gaffelhår.

Gyllenlakk blomstrer først i andre leveår, og  er brukt som hageplante i en rekke land. Planten inneholder *Cheiritoxin* og er moderat **giftig**.

Gyldenlakken er blant annet kjent fra Henrik Wergelands dikt *[[Til min Gyldenlak]]*.

## Eksterne lenker
*
Malin Jacob

**Malin Jacob** (født 1989) er tidligere nestleder i ungdomsorganisasjonen Natur og Ungdom (2009).

Hun ble kåret til Norges miljøhelt av Aftenposten 7. januar 2008. Årsaken til utmerkelsen er hennes engasjement rundt Hydros oljevirksomhet i Farsundsbassenget. Sammen med Reidar Strisland og Leif Harald Karlsen bygget hun opp en bred allianse, kalt Alliansen for et oljefritt Skagerrak. Motstanden fra alliansen fikk Miljøverndepartementet til å utsette boringen og utbedre oljevernberedskapen på Sørlandskysten.
Hun var i 2010 dommer i TV-programmet Krafttaket på NRK.

## Priser og utmerkelser

2017: Kristiansand kommunes miljøpris for sin innsats mot marin forsøpling

## Referanser
Innkapslede dyr

**Innkapslede dyr** er levende dyr (ofte padder) som visstnok har blitt funnet innkaplset i steinblokker, trær eller lignende. Det første tilfellet som kjennes til ble omtalt i *[[Scientific American]]* i 1890. Da skulle visstnok arbeidere i Varley & Everills kalksteinsbrudd ha delt opp en diger steinblokk. Mens dette arbeidet pågikk skal en frosk ha hoppet ut av en lomme i blokken. Frosken skal ha vært mindre enn vanlige frosker og helt hvit. Den hadde store, klare øyne, og var åpenbart blind. Frosken døde dagen etter, men ble tatt hånd om på det lokale museet og oppbevart i alkohol.

Senere, i 1943, ble en hendelse omtalt i *[[The Unexplained]]*, da en padde ble oppdaget i Algerie. Det fortaltes om en stor padde som satt inne i en lomme av blokken, ved siden av en firfisle på ca. 20 centimeter. Hulrommet de befant seg i var over 66 meter under jordoverflaten.

Det har også blitt funnet padder innkapslet i trær, hvorav et typisk tilfelle ble omtalt i *[[Annual Register]]* i 1791, da en fransk forsker hadde hogd ned et stort eiketre. De fant da en padde på størrelse med et hønseegg som hadde oppholdt seg i en uthulning cirka ti centimeter inn i treet, omtrent 40 centimeter over bakken. Det ble ikke funnet noen sprekker eller innganger til hulrommet.

Disse funnene førte i sin tid til flere eksperimenter hvor man lukket frosker og padder inn i hermetisk lukkede bokser, men uten gode resultater.

## Teorier
En av de første som omtalte fenomenet var William fra Newburgh, som mente dette var djevelens verk. Dette var på 1100-tallet, og derfor i samsvar med datidens tenkemåte. Det ble senere, på 1700- og 1800-tallet (etter opplysningstiden) diskutert mer rasjonelle teorier.

# Et ekte fenomen, altså at froskene eller paddene på en eller annen måte har blitt fanget i en stein eller et tre i omdanning. Da et liv med lite bevegelse krever lite energi, hadde paddene et lavt kalori- og oksygenforbruk. Denne teorien møtte sterk motstand fra naturviteren Philip Gosse, som kalte det «overdreven godtroenhet».
# Froskene eller paddene lever hele livet innkapslet etter å ha blitt skapt av en uspesifisert fuktig substans. Denne vide og vage teorien fremkom av en fransk forsker på 1500-tallet.
# Fortellingene skyldes feiltolkninger. I 1910 ble fenomenet omtalt i spottende ordlag i *[[Nature]]*, hvor de mente en frosk eller padde hadde hoppet rundt i området rundt hendelsen, og at folk fort hadde trodd de kom innenfra en stein eller et tre.
# Etter å ha brukt et hulrom som bosted, har amfibiene vokst seg for store før de kom seg ut samme vei som de kom inn. En av paddene utstilt på Booth Museum i Brighton, England kan ha lidd denne skjebnen.
# De innrapporterte tilfellene er bare oppspinn. Bob Skinner, redaktør for en av de siste avhandlingene om fenomenet, mener det finnes bevis på at flere av de rapporterte tilfellene er bedrageri med det formål å lure penger fra interesserte forskere.

## Kilder
**Illustrert Vitenskaps store bok om mystikk*, Arthur C. Clarke, Illustrert Vitenskap
Karse

**Karse** (latin: *Lepidium sativum*) er en flerårig liten grønnsaksplante i karseslekten *(Lepidum)*, som tilhører Korsblomstfamilien. Den er beslektet med den akvatiske Engelskkarsen, og har en pepperaktig, god duft og smak.

Planten er 5–50&nbsp;cm høy og vokser i fuktige områder i Eurasia, men er hos oss kjent bare som nytteplante for grønnsaksproduksjon.

Som de fleste planter i korsblomstfamilien har den bittelille blomsten fire kronblad, men kommer sjelden til blomsterstadiet i norsk dyrking. Bladene er runde til omvendt eggeformede og smalner mot bladstengelen.

## Eksterne lenker
*
Tim Russert

**Timothy John Russert jr.** (1950–2008) var en amerikansk journalist som var vert for NBCs *[[Meet the Press]]*. Han ledet sendingene i mer enn 16 år, og var den som hadde ledet programmet lengst.

Han var en god venn av Bruce Springsteen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
EM i fotball 2008 Gruppe A

**[[EM i fotball 2008]]s gruppe A**.

**Lag som er kvalifisert til kvartfinale (laget som blir motstander i kvartfinalen)**
*Portugal (Tyskland)
*Tyrkia (Kroatia)


*Alle tider er lokale, og samme som i Norge ([[Central European Summer Time|UTC+2]])*

## Sveits - Tsjekkia

## Portugal - Tyrkia

## Tsjekkia - Portugal

## Sveits - Tyrkia

## Sveits - Portugal

## Tyrkia - Tsjekkia
Noen kommer, noen går

***Noen kommer, noen går*** er en novellesamling av Anne B. Ragde. Samlingen utkom i 1992. De fleste av novellene har vært publisert i ulike ukeblader, blant annet i Vi Menn og Norsk Ukeblad, samt i diverse antologier.

Boka inneholder atten kriminalnoveller. Mange av novellene beskriver menneskers mørkere sider, og begjæret etter penger og status.

## Novellene
**1+1=0*
**Polarsafari*
**Do Not Disturb*
**Perler for svin*
**Ticket to ride*
**Spøkelseskladden*
**Hr. Sybersens siste vilje*
**Rødvinskameratene*
**Den røde enke*
**Å gjøre seg til morder*
**Av jord er du kommet*
**Lille speil på veggen der*
**De beste intensjoner*
**Søte bror*
**En nærliggende løsning*
**Dagens gode gjerning*
**Ulvetider*
**Evighetstanken*

## Utgaver
*1992 Tiden forlag, innbundet, ISBN 8210035010.
*2006 Lydbokforlaget, innlest av Kirsti Grundvig, ISBN 9788242121561.

## Eksterne lenker
* Utgaven fra 1992 hos Nasjonalbiblioteket.
Trajans marked

**Trajans marked** (latin: *Mercatus Traiani*, italiensk: *Mercati di Traiano*) er et stort ruinkompleks i sentrum av Roma, nær den nordvestre enden av *Via dei Fori Imperiali*.

Bygningen ble oppført mellom 100 og 110, tegnet av keiser Trajans faste arkitekt Apollodorus fra Damaskus. Markedet ble i sin tid regnet blant underverkene i antikkens verden. Komplekset rommet 150 butikker og kontorer (disse administrerte trolig kornutdelingen tidlig på 100-tallet). Lagerkrukker i andre etasje tyder på at det ble solgt vin og olje der. Hovedgaten, *Via Biberatica*, som går gjennom markedet, har navn etter skjenkestedene som befant seg langs den. Butikkene åpnet tidlig og lukket i tolvtiden. Kvinnene nøyde seg med å besøke skredder og skomaker, andre innkjøp ble oftest foretatt av menn. Blant butikkeierne i perioden 117-193 er de eneste kvinnene en fiskekone, en grønnsakhandlerske, to gullsmeder og tre ullselgere.

I løpet av middelalderen ble anlegget påbygd med flere etasjer og forsvarsverker som *Torre delle Milizie* fra 1200.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kangwon

**Kangwon** (*Kangwŏn-do*) er en provins Nord-Korea.

Den ligger sørøst i landet og grenser til Sør-Hamgyong i nord, Nord-Hwanghae og Sør-Pyongan i vest og Kaesong industriregion og Sør-Korea i sør. Før delingen av Korea i 1945 var Kangwon og den sørkoreanske regionen Gangwon (også uttalt *Kangwon*) en koreansk provins som ikke inkluderte byen Wonsan. Wonsan er regionhovedstad i den nordkoreanske regionen i dag.

I 2002 ble Kumgangfjellet turistregion skilt ut som et eget selvstyrt område.

Fylkets geografi domineres av Taebaekfjellene. Høyeste fjelltopp er Kumgangfjellet («Diamantfjellet»).

Provinsene Kangwŏn og Gangwon kalles Gwandongregionen. Området vest for Taebaekfjellene kalles Yŏngsŏ, mens området øst for fjellkjeden kalles Yŏngdong.

## Administrativ inndeling
Regionen er delt inn i to byer («si») og 15 fylker («kun»). .

### Byer
* Munch'ŏn-si (문천시; 文川市)
* Wŏnsan-si (원산시; 元山市)

### Fylker
* Anpyŏn kun (안변군; 安邊郡)
* Ch'angdo kun (창도군; 昌道郡)
* Ch'ŏrwŏn kun (철원군; 鐵原郡)
* Ch'ŏnnae kun (천내군; 川內郡)
* Hoeyang kun (회양군; 淮陽郡)
* Ich'ŏn kun (이천군; 伊川郡)
* Kimhwa kun (김화군; 金化郡)
* Kosan kun (고산군; 高山郡)
* Kosŏng kun (고성군; 固城郡)
* Kŭmgang kun (금강군; 金剛郡)
* P'an'gyo kun (판교군; 板橋郡)
* Pŏptong kun (법동군; 法洞郡)
* P'yŏnggang kun (평강군; 平康郡)
* Sep'o kun (세포군; 洗浦郡)
* T'ongch'ŏn kun (통천군; 通川郡)

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Kangwonprovinsen
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Nord-Hamgyong

**Nord-Hamgyong** (*Hamgyong-pukdo*) er en provins Nord-Korea.

Den ligger nord i landet med Kina i nord, Ryanggang i vest og Sør-Hamgyong i sørvest. Regionen ble etablert i 1896 etter en fradeling av den nordlige delen av den tidligere koreanske regionen Hamgyong. Regionhovedstaden er Chongjin.

## Administrativ inndeling
Regionen er delt inn i tre byer («si») og 12 fylker («kun»). Ch'ŏngjin er videre inndelt i sju distrikt («kuyŏk»).

### Byer
* Ch'ŏngjin-si (청진시; 淸津市)
** Ch'ŏngam-kuyŏk (청암구역; 青岩區域)
** P'ohang-kuyŏk (포항구역; 浦港區域)
** Puyun-kuyŏk (부윤구역; 富潤區域)
** Ranam-kuyŏk (라남구역; 羅南區域)
** Sinam-kuyŏk (신암구역; 新岩區域)
** Songp'yŏng-kuyŏk (송평구역; 松坪區域)
** Sunam-kuyŏk (수남구역; 水南區域)
* Hoeryŏng-si (회령시; 會寧市)
* Kimch'aek-si (김책시; 金策市)

### Fylker
* Hwasŏng-kun (화성군; 化城郡)
* Hwatae-kun (화대군; 花臺郡)
* Kilchu-kun (길주군; 吉州郡)
* Kyŏngsŏng-kun (경성군; 鏡城郡)
* Kyŏngwŏn-kun (새별군 賽別郡)
* Musan-kun (무산군; 茂山郡)
* Myŏngch'ŏn-kun (명천군; 明川郡)
* Onsŏng-kun (온성군; 穩城郡)
* Ŏrang-kun (어랑군; 漁郞郡)
* Puryŏng-kun (부령군; 富寧郡)
* Ŭntŏk-kun (은덕군; 恩德郡)
* Yŏnsa-kun (연사군; 延社郡)

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Hamgyongprovinsene 
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Sør-Hamgyong

**Sør-Hamgyong** (*Hamgyong-namdo*) er en provins Nord-Korea.

Provinsen grenser til Ryanggang i nord og Nord-Hamgyong i nordøst, Sør-Pyongan i vest og Kangwon i sør. Regionen ble etablert i 1896 etter en fradeling av den sørlige delen av den tidligere koreanske regionen Hamgyong. Regionhovedstaden er Hamhung.

## Administrativ inndeling

Regionen er delt inn i tre byer («si»), distrikter (1 «ku» og 1 «chigu») og 15 fylker («kun»).

### Byer
* Hamhŭng-si (함흥시; 咸興市)
* Sinp'o-si (신포시; 新浦市)
* Tanch'ŏn-si (단천시; 端川市)

### Distrikter
* Sudong-ku (수동구; 水洞區)
* Kŭmho-chigu (금호지구; 琴湖地區)

### Fylker
* Changjin-kun (장진군; 長津郡)
* Chŏngp'yŏng-kun (정평군; 定平郡)
* Hamju-kun (함주군; 咸州郡)
* Hŏch'ŏn-kun (허천군; 虛川郡)
* Hongwŏn-kun (홍원군; 洪原郡)
* Kowŏn-kun (고원군; 高原郡)
* Kŭmya-kun (금야군; 金野郡)
* Pujŏn-kun (부전군; 赴戰郡)
* Pukch'ŏng-kun (북청군; 北靑郡)
* Ragwŏn-kun (락원군; 樂園郡)
* Riwŏn-kun (리원군; 利原郡)
* Sinhŭng-kun (신흥군; 新興郡)
* Tŏksŏng-kun (덕성군; 德城郡)
* Yŏnggwang-kun (영광군; 榮光郡)
* Yodŏk-kun (요덕군; 耀德郡)

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Hamgyongprovinsene
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Nord-Hwanghae

**Nord-Hwanghae** (*Hwanghae-pukto*) er en provins Nord-Korea.

Den grenser til Sør-Pyongan i nord, Kangwon i øst, Kaesong industriregion i sør og Sør-Hwanghae i sørvest. Regionen ble etablert i 1954 da den tidligere Hwanghae-provinsen ble delt i en nordlig og en sørlig del. I 2003 ble den tidligere direktestyrte byen Kaesong slått sammen med Nord-Hwanghae.

Regionhovedstaden er Sariwon.

I 2010 ble de tre fylkene Kangnam, Chunghwa og Sangwŏn, samt Sŭngho-guyŏk flyttet fra Pyongyang til Nord-Hwanghae, trolig i et forsøk på å bedre matvaresituasjonen i Pyongyang.

## Administrativ inndeling

Regionen er delt inn i tre byer («si») og 22 fylker («kun»).

### Byer
* Sariwŏn-si (사리원시; 沙里院市)
* Kaesŏng-si (개성시; 開城市)
* Songrim-si (송림시; 松林市)

### Fylker
* Changp'ung-kun (장풍군; 長豐郡)
* Hwangju-kun (황주군; 黃州郡)
* Kaep'ung-kun (개풍군; 開豐郡)
* Koksan-kun (곡산군; 谷山郡)
* Kŭmch'ŏn-kun (금천군; 金川郡)
* Pongsan-kun (봉산군; 鳳山郡)
* P'yŏngsan-kun (평산군; 平山郡)
* Rinsan-kun (린산군; 麟山郡)
* Sin'gye-kun (신계군; 新溪郡)
* Sinp'yŏng-kun (신평군; 新坪郡)
* Sŏhŭng-kun (서흥군; 瑞興郡)
* Suan-kun (수안군; 遂安郡)
* T'osan-kun (토산군; 兎山郡)
* Ŭnp'a-kun (은파군; 銀波郡)
* Yŏnsan-kun (연산군; 延山郡)
* Yŏntan-kun (연탄군; 燕灘郡)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Kart over Hwanghaeprovinsene 
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Chagang

**Chagang** (*Chagang-do*) er en provins Nord-Korea.

Den ligger nord i landet med Kina i nord, Ryanggang og Sør-Hamgyong og i øst, Nord-Pyongan i vest og Sør-Pyongan i sør. Regionen ble etablert i 1949 da den ble fradelt Nord-Pyongan. Regionhovedstaden er Kanggye.

## Administrativ inndeling
Regionen er delt inn i tre byer («si») og 15 fylker («kun»).

### Byer
* Kanggye-si (강계시; 江界市; fra «kun» til «si» i desember 1949)
* Hŭich'ŏn-si (희천시; 熙川市; «si» fra oktober 1967)
* Manp'o-si (만포시; 滿浦市; «si» fra oktober 1967)

### Fylker
* Changgang-kun (장강군; 長江郡)
* Chasŏng-kun (자성군; 慈城郡)
* Chŏnch'ŏn-kun (전천군; 前川郡)
* Ch'osan-kun (초산군; 楚山郡)
* Chunggang-kun (중강군; 中江郡)
* Hwap'yŏng-kun (화평군; 和坪郡)
* Kop'ung-kun (고풍군; 古豐郡)
* Rangrim-kun (랑림군; 狼林郡)
* Ryongrim-kun (룡림군; 龍林郡)
* Sijung-kun (시중군; 時中郡)
* Sŏnggan-kun (성간군; 城干郡)
* Songwŏn-kun (송원군; 松原郡)
* Usi-kun (우시군; 雩時郡)
* Wiwŏn-kun (위원군; 渭原郡)
* Tongsin-kun (동신군; 東新郡)

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Profil av Chagang-provinsen
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Sør-Hwanghae

**Sør-Hwanghae** (*Hwanghae-namdo*) er en provins Nord-Korea.

Provinsen grenser til Nord-Hwanghae i nord og Sør-Korea og Kaesong industriregion i sør. Regionen ble etablert i 1954 da den tidligere Hwanghae-provinsen ble delt i en nordlig og en sørlig del.

Regionhovedstaden er Haeju.

## Administrativ inndeling

Regionen er delt inn i en by («si») og 19 fylker («kun»).

### Byer
* Haeju-si (해주시; 海州市)

### Fylker
* Anak-kun (안악군; 安岳郡)
* Chaeryŏng-kun (재령군; 載寧郡)
* Changyŏn-kun (장연군; 長淵郡)
* Ch'ŏngdan-kun (청단군; 靑丹郡)
* Kangry'ŏng-kun (강령군; 康翎郡)
* Kwail-kun (과일군)
* Ongjin-kun (옹진군; 甕津郡)
* Paekch'ŏn-kun (백천군; 白川郡)
* Pongch'ŏn-kun (봉천군; 峰泉郡)
* Pyŏksŏng-kun (벽성군; 碧城郡)
* Ryongyŏn-kun (룡연군; 龍淵郡)
* Samch'ŏn-kun (삼천군; 三泉郡)
* Sinch'ŏn-kun (신천군; 信川郡)
* Sinwŏn-kun (신원군; 新院郡)
* Songhwa-kun (송화군; 松禾郡)
* T'aet'an-kun (태탄군; 苔灘郡)
* Ŭnryul-kun (은률군; 殷栗郡)
* Ŭnch'ŏn-kun (은천군; 銀泉郡)
* Yŏnan-kun (연안군; 延安郡)

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Hwanghaeprovinsene 
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Nord-Pyongan

**Nord-Pyongan** (*P'yŏngan-pukto*) er en provins i Nord-Korea.

Provinsen grenser til Kina i nord, Chagang i øst og Sør-Pyongan i sør. Regionen ble etablert i 1896 ved en deling av den koreanske regionen Pyongan. I 2002 ble Sinuiju spesiell administrativ region ved den kinesiske grensa fradelt som en egen nordkoreansk region. Regionhovedstaden er Sinuiju.

## Administrativ inndeling

Regionen er delt inn i tre byer («si») og 22 fylker («kun»).

### Byer
* Sinuiju-si (신의주시; 新義州市)
* Chŏngju-si (정주시; 定州市)
* Kusŏng-si (구성시; 龜城市)

### Fylker
* Ch'angsŏng-kun (창성군; 昌城郡)
* Ch'ŏlsan-kun (철산군; 鐵山郡)
* Ch'ŏnma-kun (천마군; 天摩郡)
* Hyangsan-kun (향산군; 香山郡)
* Kujang-kun (구장군; 球場郡)
* Kwaksan-kun (곽산군; 郭山郡)
* Nyŏngbyŏn-kun (녕변군; 寧邊郡)
* Pakch'ŏn-kun (박천군; 博川郡)
* P'ihyŏn-kun (피현군; 枇峴郡)
* Pyŏktong-kun (벽동군; 碧潼郡)
* Ryongch'ŏn-kun (룡천군; 龍川郡)
* Sakchu-kun (삭주군; 朔州郡)
* Sindo-kun (신도군; 薪島郡)
* Sŏnch'ŏn-kun (선천군; 宣川郡)
* T'aech'ŏn-kun (태천군; 泰川郡)
* Taegwan-kun (대관군; 大館郡)
* Tongch'ang-kun (동창군; 東倉郡)
* Tongrim-kun (동림군; 東林郡)
* Ŭiju-kun (의주군; 義州郡)
* Unjŏn-kun (운전군; 雲田郡)
* Unsan-kun (운산군; 雲山郡)
* Yŏmju-kun (염주군; 鹽州郡)

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Pyonganprovinsene
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Sør-Pyongan

**Sør-Pyongan** (*P'yŏngan-namdo*) er en provins i Nord-Korea.

Provinsen grenser til Nord-Pyongan og Chagang i nord, Sør-Hamgyong og Kangwon i sørøst og Nord-Hwanghae og Pyongyang i sør. Regionen ble etablert i 1896 ved en deling av den koreanske regionen Pyongan. Regionhovedstaden er Pyongsong.

## Administrativ inndeling

Regionen er delt inn i en spesialby («t'ŭkpyŏlsi»), fem byer («si»), tre distrikter (ett «gu» og to «chigu») og femten fylker («kun»).

### Spesialby
* Namp'o (Namp'o T'ŭkpyŏlsi; 남포 특급시; 南浦 特級市; etablert i 2004)

### Byer
* P'yŏngsŏng-si (provinshovedstad; 평성시; 平城市; etablert i  desember 1969)
* Anju-si (안주시; 安州市; etablert i august 1987)
* Kaech'ŏn-si (개천시, 价川市; etablert i august 1990)
* Sunch'ŏn-si (순천시; 順川市; etablert i oktober 1983)
* Tŏkch'ŏn-si (덕천시; 德川市; etablert i juni 1986)

### Distrikter
* Ch'ŏngnam-gu (청남구; 清南區)
* Tŭkchang-chigu (득장지구; 得場地區)
* Ungok-chigu (운곡지구; 雲谷地區)

### Fylker
* Chungsan-kun (증산군; 甑山郡)
* Hoech'ang-kun (회창군; 檜倉郡)
* Maengsan-kun (맹산군; 孟山郡)
* Mundŏk-kun (문덕군; 文德郡)
* Nyŏngwŏn-kun (녕원군; 寧遠郡)
* Onch'ŏn-kun (온천군; 溫泉郡)
* Pukch'ang-kun (북창군; 北倉郡)
* P'yŏngwŏn-kun (평원군; 平原郡)
* Sinyang-kun (신양군; 新陽郡)
* Sŏngch'ŏn-kun (성천군; 成川郡)
* Sukch'ŏn-kun (숙천군; 肅川郡)
* Taehŭng-gun (대흥군; 大興郡)
* Taedong-kun (대동군; 大同郡)
* Ŭnsan-kun (은산군; 殷山郡)
* Yangdŏk-kun (양덕군; 陽德郡)

Disse tidligere fylkene i Sør-Pyongan ble slått sammen med Nampo i 2004:
* Ch'ŏllima-kun (천리마군; 千里馬郡)
* Kangsŏ-kun (강서군; 江西郡)
* Ryonggang-kun (룡강군; 龍岡郡)
* Taean-kun (대안군; 大安郡)

## Kjente personer fra Sør-Pyongan
* Paik Sun-yup, sørkoreansk general under Koreakrigen (1920–)

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Pyonganprovinsene
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Ryanggang

**Ryanggang** (*Ryanggang-do*) er en provins i Nord-Korea. Den ligger nord i landet med Kina i nord og de nordkoreanske provinsene Nord-Hamgyong i øst, Sør-Hamgyong i sør og Chagang i vest. Ryanggang ble opprettet i 1954 ved en fradeling fra Sør-Hamgyong. Regionhovedstaden er Hyesan.

I fylket Samjiyŏn ligger fjellet Paektufjellet, som er sentralt i nordkoreansk historie og liv. Det er forventet at alle nordkoreanere en gang i livet drar til dette fjellet og der er derfor etablert en egen flyplass i dette fylket.

## Administrativ inndeling

Regionen er delt inn i en by (si) og elleve fylker (kun).

### Byer
* Hyesan-si (혜산시; 惠山市)

### Fylker
* Kapsan-kun (갑산군; 甲山郡)
* Kimjŏngsuk-kun (김정숙군; 金貞淑郡)
* Kimhyŏnggwŏn-kun (김형권군; 金亨權郡)
* Kimhyŏngjik-kun (김형직군; 金亨稷郡)
* Paegam-kun (백암군; 白岩郡)
* Poch'ŏn-kun (보천군; 普天郡)
* P'ungsŏ-kun (풍서군; 豊西郡)
* Samjiyon-kun (삼지연군; 三池淵郡)
* Samsu-kun (삼수군; 三水郡)
* Taehongdan-kun (대홍단군; 大紅湍郡)
* Unhŭng-kun (운흥군; 雲興郡)

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Kart over Ryanggangprovinsen
*  Detaljert kart
*  North Korean Human Geography
Sinuiju spesiell administrativ region

**Sinuiju spesiell administrativ region** (*Sinŭiju T'ŭkpyŏl Haengjŏnggu*) er en av nordkoreas spesielle regioner. Den ble opprettet i september 2002 som et forsøk med frie økonomiske soner, slik en blant annet hadde hatt suksess med i Kina.

Regionen omfatter en del av grensebyen Sinuiju.

## Referanser
Kaesong industriregion

**Kaesong industriregion** (*Kaesŏng Kongŏp Chigu*) er en av Nord-Koreas regioner. Regionen ble opprettet i 2002 ved utskillelse av deler av byen Kaesong.

I regionen ligger *Kaesong industripark*, som ble etablert og opereres i samarbeid med Sør-Korea. Sørkoreanske bedrifter får etablere seg i parken med virksomheter som sysselsetter nordkoreanske arbeidere. Industriparken ligger bare en mil nord for den demilitariserte sonen, og er knyttet til Sør-Korea med både vei og jernbaneforbindelse. Arbeidet med parken startet i juni 2003 og de første bedriftene flyttet inn da parken ble åpnet i desember 2004.

Kaesong har avanserte produksjonsbedrifter innen produksjon av hardglass, elektronikk og maskiner. I byen ligger også det meget avanserte tekniske Koryo Songgyungwan-universitetet, som særlig forsker innen industrianvendelser.

## Referanser
Jeremy Yates

**Jeremy Yates** (født  6. juli 1982) er en profesjonell syklist fra New Zealand. I 2004 ble han utestengt i to år for doping.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Allen Whipple

**Allen Oldfather Whipple** (født 2. september 1881, død 6. april 1963) var en kirurg fra Amerikas forente stater, som ble kjent for sin operasjonsteknikk ved kreft i bukspyttkjertelen, som bærer hans navn (Whipples operasjon), i likhet med Whipples triade.

Whipple ble født i Urmia i Iran (dengang Persia). Han ble professor i kirurgi ved Columbia University hvor han arbeidet fra 1921 til 1946. Han påbegynte sitt arbeide om prosedyren for fjernelse av bukspyttkjertelen (pancreaticoduodenectomi) i 1935, hans opprinnelige teknikk har siden da blitt modifisert betydelig. I 1940 forkortet han prosedyren til en ett-trinns prosess.  

I løpet av sin karriere utførte Whipple 37 pancreaticoduodenectomier.

Han er også kjent for å formulert den diagnostiske triaden insulinom, kjent som Whipples triade.

Whipple ble senere president for the American College of Physicians and Surgeons. Han var også trustee ved Princeton University og mottok i 1958 Woodrow Wilson Award.

## Referanser


## Kilder
* Whipple AO. Observations on radical surgery for lesions of the pancreas. Surg Gyn Obst 1946;82:62. 
* Whipple Website: Allen Oldfather Whipple
* The Whipple Procedure, by John A. Chabot, M.D.
Armégruppe A

**Armégruppe A** (tysk: Heeresgruppe A), var en betegnelse på tre ulike tyske armégrupper under andre verdenskrig.

Under slaget om Frankrike rykket armégruppe A inn gjennom Ardennene under ledelse av Gerd von Rundstedt.

Under framrykkingen på østfronten ble armégruppe syd delt i forbindelse med operasjon blå, sommeroffensiven mot Kaukasus i 1942. Mens armégruppe A under ledelse av først Wilhelm List og deretter Ewald von Kleist rykket mot Kaukasus, rykket armégruppe B under ledelse av Maximilian von Weichs fram mot Volga og Stalingrad.

Senere, 25. januar 1945 omdøpte Adolf Hitler tre armégrupper, hvor armégruppe nord ble armégruppe Kurland, armégruppe sentrum ble armégruppe nord og armégruppe A ble armégruppe sentrum, samtidig som Hitler avsatte Josef Harpe som kommandant for armégruppen som syndebukk for tilbakeslagene ved den sovjetiske Wisła-Oder-offensiven.

## Øverstkommanderende

## Se også

* Armégruppe B
Francesco Toldo

**Francesco Toldo** (født 2. desember 1971 i Padova) er en tidligere italiensk fotballspiller som sist spilte for Serie A-klubben Internazionale.

## Klubbkarriere
Toldo har sin bakgrunn i AC Milan, men han spilte aldri A-lagskamper for klubben. Han ble utlånt til Trentino Calcio 1921 og Ravenna Calcio fra 1991 til 1993. Toldo skrev deretter under for ACF Fiorentina, og var i klubbens startoppstilling i åtte sesonger. I løpet av denne perioden vant klubben den italienske cupen (Coppa Italia) to ganger, og spilte en sesong i Mesterligaen for *Viola*. Ett år før Fiorentina ble erklært konkurs, ble han overført til Internazionale i 2001, der han var nummer 1 inntil sommeren 2005, da den brasilianske målvakten Júlio César overtok Toldos plass. Han vant tilbake plassen som førstekeeper i februar 2006, og har undertegnet kontrakt med Inter frem til 2009.

## Landslagskarriere
Toldo har spilt 28 landskamper for . Til tross for hard konkurranse fra profilerte keepere som Gianluca Pagliuca, Angelo Peruzzi og Gianluigi Buffon ble Toldo tatt ut i førsteelleveren under EM 2000. Italia gikk helt til finalen, der de ble slått av . I semifinalen mot hjemmefavorittene  reddet Toldo ett straffespark i ordinær tid og to i straffesparkkonkurransen. 
 
Han var ubenyttet reserve under EM 96, VM 1998, VM 2002 og EM 2004.

Toldo var del av laget som vant U21-EM i 1994.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Han Stuster

**Han Stuster, Jacobus Johannes** (født 7. februar 1943, død 23. desember 2016) var en nederlandsk-norsk kunstmaler.

Stuster bodde i Ottestad, Norge fra 2001 til han i 2014 flyttet tilbake Nederland.

## Utdannelse
* Art-school of Wim Recourd in Belgium

## Medlemskap
* NBK, Norske Bildende Kunstnere
* BKH, Bildende Kunstnere, Hedmark

## Publikasjoner
* Art & Human nature collection (International art book USA)
* Esquisse Magasine d`art  (Libanon)
* Daily Mail (Beirut)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* WIJKKRANT Alkmaar-Noord De Mare - Daalmeer - Koedijk, november 2015
Lundstjerneblom

**Lundstjerneblom** ( *Stellaria holostea*), er en av 13 arter i Stjerneblomslekten *(Stellaria)*, som tilhører nellikfamilien. Planten er om lag 30&nbsp;cm høy.

Den vokser i lys løvskog, og skogsbryn, samt langs kyst og i tettbygde strøk. Den danner mattestrukturer ved at røttene spres horisontalt og skyter opp nye skudd. Lundstjerneblom finnes i Norge kun på strekningen fra Grimstad til Karmøy.

Lundstjerneblom har brede eller etterhvert smalere, lansettformede blader, og tynn, firkantet stengel. Blomstene har fem spaltede, hvite kronblader som fremstår som fem distinkte kronblad (i motsetning til hos skogstjerneblom, hvor de kan se ut som ti kronblader). Kronbladen er lengre enn dekkbladene, spaltet omtrent til midten, og står rundt ti pollenbærere.

Det sitter gjerne flere (2-4) blomster på hver stilk. Blomsten har også dekkblader, og tre griffeler. Frøkapslene er brune og omtrent kulerunde – dekkbladene rundt dem sprekker i fire deler.

## Identifikasjon av arten
Flere av artene i **[[stjerneblomslekten]]**, **[[smelleslekten]]**  og **[[storarveslekten]]** kan være vanskelige å skille fra hverandre. nedenfor gjengis de viktigste trekk for å gjenkjenne og skille de vanligste artene fra hverandre.

* Finnstjerneblom *(Stellaria fennica)* – voksested bare i Finland og Varanger
* Gresstjerneblom *(Stellaria graminea)* – grønn stilk, få blader bare nederst på planten
* Lundstjerneblom *(Stellaria holostea)* – rød jordstilk, få men meget lange og smale blad
* Myrstjerneblom *(Stellaria palustris)* – rød jordstilk, mange mellomlange og smale blad
* Rustjerneblom *(Stellaria graminea)* – ru stilk, mange smale blad på halve stilken
* Saftstjerneblom *(Stellaria crassifolia)* – korte, smale blad på hele stilken, kronblad dypt spaltet
* Skogstjerneblom *(Stellaria nemorum)* – brede, hjerteformede og spisse blad
* Storarve *(Cerastium arvense)* – mange lange og smale blad, kronblad ca. 1/5 spaltet
* Vanlig arve *(Cerastium fontanum* ssp *vulgare)* – brede nedoverbøyde blad, begerblad tydelige
* Strandsmelle *(Silene uniflora)* – jordstengel forvedet, rundt beger med 20 nerver

## Eksterne lenker
*
Vassarve

**Vassarve** (*Stellaria media*) er en ettårig plante, en av 13 arter i gruppen stjerneblomster (Stellaria), som tilhører nellikfamilien. Planten er krypende og om lag 10-15 cm høy.

Den vokser i lys og næringsrik løvskog, hager, enger og åkermark, veikanter og ulik kulturmark. Vassarve finnes i hele Norge opp til 1.100 moh..

Vassarve har brede og runde eller spisst eggformede blader. Stengelen er tynn med hår på én side. Bladene sitter korsvis motsatt oppover stilken. Blomstene har fem spaltede, hvite kronblader. Kronbladene er kortere enn begerbladene, spaltet nesten helt ned (ser ut som ti kronblad), og står rundt tre grifler og 3-8 pollenbærere. Frøkapslene er brune og lange og uanselige, delvis innelukket i begerbladene.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Gresstjerneblom

**Gresstjerneblom** (*Stellaria graminea*), er en av 13 arter i stjerneblomslekten (Stellaria), som tilhører nellikfamilien. Den vokser i skog, beitemark og eng eller på næringsfattig grunn opp til 1.050 moh. Den er opprinnelig i Eurasia, og er innført i Nord-Amerika.

Planten har relativt smale lansett- til hjerteformede blader, og tynn stengel. Det er ørsmå, spisse øreblad ved hvert stilkdele, og planten har nesten bare blader på den nedre halvdelen.

Kronbladene og begerbladene er omtrent like lange. Blomstene har fem spaltede, hvite kronblader som kan se ut som ti smale kronblad. Det sitter gjerne flere (2-4) enslige blomster på hver stilk – en blomst på hver forgrening. 

## Utbredelse
Gresstjerneblom vokser på tørr, kalkholdig eller humusrik jord, på enger, langs plener, veikanter, kulturmark, beiter, skogbryn, berg og elvebredder. I Norden finnes den i hele området unntatt sørlige Finnmarksvidda og det indre av Island. Ellers har den nesten total utbredelse i de nordiske landene, opp til høyfjellet ved 1.050 moh. 

## Identifikasjon av arten
Flere av artene i **[[stjerneblomslekten]]**, **[[smelleslekten]]**  og **[[storarveslekten]]** kan være vanskelige å skille fra hverandre. nedenfor gjengis de viktigste trekk for å gjenkjenne og skille de vanligste artene fra hverandre. 

* Finnstjerneblom *(Stellaria fennica)* – voksested bare i Finland og Varanger
* Gresstjerneblom *(Stellaria graminea)* – grønn stilk, få blader bare nederst på planten
* Lundstjerneblom *(Stellaria holostea)* – rød jordstilk, få men meget lange og smale blad
* Myrstjerneblom *(Stellaria palustris)* – rød jordstilk, mange mellomlange og smale blad
* Rustjerneblom *(Stellaria graminea)* – ru stilk, mange smale blad på halve stilken
* Saftstjerneblom *(Stellaria crassifolia)* – korte, smale blad på hele stilken, kronblad dypt spaltet
* Skogstjerneblom *(Stellaria nemorum)* – brede, hjerteformede og spisse blad
* Storarve *(Cerastium arvense)* – mange lange og smale blad, kronblad ca. 1/5 spaltet
* Vanlig arve *(Cerastium fontanum* ssp *vulgare)* – brede nedoverbøyde blad, begerblad tydelige
* Strandsmelle *(Silene uniflora)* – jordstengel forvedet, rundt beger med 20 nerver

## Eksterne lenker
*