open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vårt folks historie

***Vårt folks historie*** er et historieverk i ni bind om Norges historie utgitt av Aschehoug forlag 1961–1964.

*Vårt folks historie* var den tredje store norgeshistorien Aschehoug utga, etter *[[Norges historie fremstillet for det norske folk]]* (13 halvbind, 1909–1917) og *[[Det norske folks liv og historie]]* (11 bind, 1930–1938). Redaksjonen besto av Thorleif Dahl (hovedredaktør), Axel Coldevin og Johan Schreiner.

## Bindene
# *Forhistorisk tid og vikingtid*, av Anders Hagen og Charles Joys https://www.nb.no/items/a8d9f16446ba9133224edd807cf692c3?page=0
# *Hellig Olavs arv*, av Charles Joys https://www.nb.no/items/0128aa40bf062225991611e2cd322aca?page=0
# *Fra storhetstid til unionstid*, av Charles Joys https://www.nb.no/items/eb8bbd7a8bb9488362274d88e02c3ea3?page=0
# *Gjennom bølgedalen*, av Reidar Marmøy https://www.nb.no/items/c7cddd874a1c75f13e8102b0ee085070?page=0
# *Enevoldstiden*, av Axel Coldevin https://www.nb.no/items/263ea47b44ff99cb9fa273f780020d73?page=0
# *Det nye Norge grunnlegges*, av Bernt A. Nissen https://www.nb.no/items/d1f7c5602540d578eb0bcdf8b42b9bcd?page=0
# *Nasjonal vekst*, av Bernt A. Nissen https://www.nb.no/items/b45426a9bc126b50231dda8d0d466256?page=0
# *Fra verdenskrig til verdenskrig*, av Chr. A. R. Christensen https://www.nb.no/items/c0056a48951be7ec17ad30bcc862c44c?page=0
# *Okkupasjonsår og etterkrigstid*, av Chr. A. R. Christensen https://www.nb.no/items/83e17dd0916734cf0211607fc3ff1012?page=0
Sosialurin

***Sosialurin*** (, oversatt: «Sosialen») er Færøyenes største dagsavis. Avisens første utgave kom ut den 24. mai 1927 under navnet *Føroya Social Demokrat*. Avisen var heleid av Javnaðarflokkurin, Færøyenes sosialdemokratiske parti. Fra 1945 het den *Føroya Sosial-Demokratur*, til den skiftet til det nåværende navnet i 1955. I mars 2006 kjøpte avisens ledelse og ansatte to tredjedeler av avisen, mens Føroya Tele kjøpte den resterende tredjedelen.

«Typisk norsk» med Petter Schjerven kåret *Sosialurin* til å være verdens morsomste firmanavn i 2007, grunnet begynnelsen *-sosial* og endelsen *-urin*.

## Redaktører
*Anton Nielsen 1927
*Maurentius Viðstein 1927–1932
*H.M. Jacobsen 1932–1934
*Peter Mohr Dam 1934–1959
*P.K. Mouritsen 1934–1940
*Martin Joensen 1946–1949
*P.K. Mouritsen 1949–1950
*Villi Sørensen 1950–1968
*Tórfinn Smith 1968–1971
*Vilhelm Johannesen 1972–1979
*Tórfinn Smith 1979–1984
*Jan Müller 1984–2010
*Eirikur Lindenskov 1998–d.d. Ansvarshavende redaktør fra 2010

## Litteratur
* Niels Thomsen og Jette D. Søllinge: *De Danske aviser : 1634–1989*, bind 3 (1991), s. 695. 

## Eksterne lenker
* Avisens nettutgave
* Føroya Teles internettportal (med nyheter fra Sosialurin)
Yatzy (film)

***Yatzy*** er en norsk film med premiere 20. mars 2009. Den ble regissert av Katja Eyde Jacobsen og var hennes langfilm-debut. Harald Rosenløw Eeg skrev manus basert på sin egen roman, *[[Yatzy (roman)|Yatzy]]*, fra 2004. Filmen er spilt inn på Flisa.

## Handling
Daggi er 15 år gammel, og blir sendt fra Oslo til en ny familie på landsbygda. Men han møter det nye stedet full av motstand, og det eneste han ønsker er å komme seg lengst mulig vekk derfra.

Men Daggi har ingen andre steder å reise. Alt han kom fra er for lengst ødelagt. Men ved den lokale skolen treffer han Gloria, som også drømmer om en annen tilværelse - og begge oppdager etter hvert nye muligheter i hverandre.

## Skuespillere
* Kastriot Kastrati som Daggi
* Hanna Khalid som Gloria
* Fredrik Torjussen som Gustav

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Yatzyfilmen.no – trailer
Lingasong Records

**Lingasong Records** var et plateselskap med kort levetid i 1977, og var en divisjon av CBS Records. Det eneste albumet som ble utgitt på dette selskapet var The Beatles' konsertalbum *[[Live! at the Star-Club in Hamburg, Germany; 1962]]*.
SAMAK

**SAMAK** er Arbeiderbevegelsens nordiske samarbeidskomité (dansk: Arbejderbevægelsens nordiske samarbejdskommitté,  , ), som samler de nordiske sosialdemokratiske partiene og landsorganisasjonene (LO-ene). Organisasjonen har røtter tilbake til den første Arbeiderkongressen i Gøteborg i 1886. SAMAKs viktigste saksområde de siste årene har vært den nordiske samfunnsmodellens videre utvikling. SAMAK var oppdragsgiver for NordMod2030-prosjektet, som både gir en oppdatert forklaring på grunnpilarene i den nordiske modellen - økonomisk styring, brede velferdsordninger og et godt organisert arbeidsliv – og drøfter de største utfordringene for den nordiske modellen fram mot 2030.

Med NordMod2030 som grunnlag vedtok den 24. Arbeiderkongressen 2014 på Sørmarka utenfor Oslo «Sørmarka-erklæringen», et politisk manifest om den nordiske modellens framtid basert på sosialdemokratiske verdier.

På SAMAKs årsmøte 14.-15. januar 2016 på Rönneberga utenfor Stockholm vil Jonas Gahr Støre, leder av Arbeiderpartiet, overta ledervervet i SAMAK fra Stefan Löfven, leder av Socialdemokraterna og statsminister i Sverige.

SAMAKs sekretariat ble flyttet fra Stockholm til Oslo 1. juli 2015, og ledes nå av generalsekretær Antti Rinne.

Organisasjonene i SAMAK har om lag 5 millioner medlemmer.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Einar Waag

**Einar Fróvin Waag** (født 29. juni 1894 i Klaksvík, død 6. juni 1989) var en færøysk bryggerieier og politiker (JF).

Han var sønn av Símun F. Hansen, kalt Símun í Vági, som etablerte bryggeriet Föroya Bjór i Klaksvík i 1888. Han overtok som innehaver og direktør ved bryggeriet etter faren i 1935, og utvidet virksomheten betraktelig i 1950- og 1960-årene. I 1970 overdro han bryggeriet til sønnene Einar og Heini Waag.

Waag var medlem av sognestyret i Klaksvík 1943–1947 og innvalgt på Lagtinget fra Norðoyar 1950–1954. Han var formann i Javnaðarflokkurin fra Peter Mohr Dams død i 1968 til Jákup Øregaard ble valgt i 1969.

## Referanser


## Litteratur
*
Rostadalen

**Rostadalen** ligger i Målselv kommune i indre Troms. Rostaelva, som har sitt utspring fra Rostojávri, renner gjennom dalen og danner sammen med Dividalselva og Tamokelva den øvre delen av Målselva. Rostadalen er et populært turmål for mange på grunn av den vakre naturen og det rike dyrelivet. Her blir det med jevne mellomrom observert bjørn, jerv og gaupe.
Jákup Øregaard

**Jákup Frederik Øregaard** (født 29. juli 1906 i Leirvík, død 6. mars 1980 i Kollafjørður) var en færøysk kjøpmann og politiker (Jv.).

Han var innvalgt på Lagtinget fra Eysturoy 1940–1978, og satt som lagtingsformann 1946–1950, 1958–1963 og 1966–1978. Han var medlem av kommunestyret i Gøta 1950–1954 og 1958–1962, i årene 1960–1962 som borgermester. Øregaard var partiformann i Javnaðarflokkurin 1969–1972. Han omkom i en trafikkulykke i 1980, og ble begravet i Norðragøta.

## Referanser
Roopa Farooki

**Roopa Farooki** (født i 1974) er en britisk forfatter av sørasiatisk herkomst, født i Lahore i Pakistan  av en pakistansk far og bangladeshisk mor.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Roopa Farooki er datter av Nasir Ahmad Farooki, en pakistansk romanforfatter og en framstående figur i de pakistanske litterære sirkler på 1960-tallet. Hennes far forlot henne da hun var 13 år, senere giftet seg med en kinesisk-amerikansk kvinne. Hennes mor, Nilofar, hadde et langvarig forhold til engelsk-iraker av jødisk opprinnelse. 

Roopa Farook kom med sine begge foreldre til London da hun var syv måneder gammel. Til tross for å være av både pakistansk og bangladeshisk opprinnelse snakker Farooki kun engelsk ettersom hennes foreldre var ivrige på å tilpasse seg London og snakket kun engelsk med henne.

Farooki nevner sin far som litterær inspirasjon, og har skrevet likeframt om sitt forhold til sin far og hans påvirkning på sitt arbeid.

Hun studerte filosofi, økonomi og samfunnsvitenskap ved Universitetet i Oxford, og begynte etterpå å jobbe innenfor forretningsfinansiering, og reklame før hun begynte å skrive skjønnlitterært på fulltid.

### Forfatterkarriere
I 2007 debuterte hun som forfatter med romanen *Bitter Sweets*. Den kom ut i Norge samme år under tittelen *Bittersøt*. Boken handler om en familie og strekker seg over tre generasjoner. Hun skrev romanen mens hun var gravid med sitt første barn og renoverte et hus. Boken ble kortlistet for Orange-prisen for nye skribenter det samme året. Hun utga sin andre roman, *Corner Shop*, i 2008 og den tredje romanen året etter: *The Way Things Look To Me*. Hennes fjerde roman, *Half Life*, ble utgitt i 2010 og nominert for en rekke priser. Den femte, *The Flying Man*, kom først i 2012.

Farookis romaner har blitt meget godt mottatt og hun har blitt sammenlignet med andre kvinnelige romanforfattere av ulik etnisitet fra Storbritannia som blant annet Andrea Levy, Zadie Smith, og Monica Ali. I et intervju med *Metro* i 2010 under tittelen «Nationality is Not The Issue» uttalte Farooki at hun var smigret av sammenligningen, men sa at hovedforskjellen mellom dem var at hun hadde gjort en bevisst beslutning om ikke å fokusere på kulturelle motsetninger i sine romaner, og heller skrive om universale emner. 

Hun har også skrevet om sine erfaringer med hudsykdommer som eksem og behandling for fruktbarhet. Hennes seneste romaner har figurer med aspergers syndrom og bipolar lidelser.

Hun bor i sørvestlige Frankrike med sin anglo-irske ektemann, sine to unge sønner og to unge tvillingdøtre, og hvor hun underviser i kreativ skriving. Hun har vært foreleser i masterprogrammet for prosatekster ved Canterbury Christ Church University i England.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Roopafarooki.com , offisielt nettsted
David Allardyce Webb

**David Allardyce Webb** (1912–1994) er en irsk botaniker som har gitt navn til en gruppe kjente frukttrær fra Midtøsten, blant annet mandler og dadler.

## Referanser
Kirsti Guvsám

**Kirsti Guvsám** (født 1979) er en norsk, lulesamisk politiker. Hun representerer Norske Samers Riksforbund. 

Guvsám er sametingsrepresentant for perioden 2009-13 for Valgkrets 7, der hun er medlem i oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen. I perioden 2005-09 var hun også sametingsrepresentant, for Sør-Norge valgkrets, og var da medlem av Plan- og finanskomiteen og fullmaktskomiteen og varamedlem i Samisk parlamentarisk råd. 

I tillegg til Sametinget er hun sekretær i Møre og Romsdal Sameforening, og medlem i både Teologisk nemnd og World Council of Churches. Tidligere har hun vært leder for Oslo Sameforening, og fra 2002 til 2006 var hun samisk representant i Utvalg for Ungdomsspørsmål i Kirkerådet i Den norske kirke. 

Hun har utdanning innen bl.a. sykepleierfag, religion, musikk og arabisk språk, og har en bachelorgrad i kultur- og samfunnsfag. Hun har tidligere jobbet som bl.a. lærer og organist, og har jobbet innen hjemmesykepleien og på pleiehjem. Fra 2005 til 2007 var hun også ungdomskonsulent i Samisk kirkeråd. Hun jobber nå som flyktningkonsulent. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kirsti Guvsáms biografi på Sametingets nettsider (besøkt 11. mai 2015)
* NSR i Sør-Norge valgkrets 
* Kirsti Guvsám blogg
Neem

**Neemtreet** (*Azadirachta indica*) er en viktig del av vegetasjonen på landsbygda i India. Det tåler dårlig jord og utstår tørke. Derfor vokser det overalt og gir skygge og beskyttelse. Helt siden oldtiden har det vært en viktig del av indisk folkemedisin, og er fremdeles en av de mest brukte legeplantene i India og andre land i Asia. Gandhi kalte det «favorittreet» og brukte neem hver dag.

På det gamle indiske språket sanskrit blir neem omtalt som «nimba», som er avledet av uttrykket «nimbati swastyamdadati», som betyr «gir god helse». I India kaller de treet for «landsbyapoteket», fordi alle deler av treet blir brukt til medisiner. De som sverger til og bruker indisk folkemedisin mener at neem er en av de mest fantastiske plantene på denne jord. De mener at den kan være til hjelp ved en rekke plager og sykdommer. 

Neem har også blitt eksportert til Afrika. Der vokser det villig i mange land, spesielt i Senegal. I dette landet, og i de fleste vestafrikanske land, blir neem brukt til insektskontroll i hager. Blader blir også brent for å holde mygg borte og blir bundet rundt hodet på folk for å dempe feber. Ellers er håpet at neem skal kunne bety mye for denne delen av verden.

- «Throughout India village people use Neem twigs and leaves to brush their teeth, and keep their gums free of disease and infection even though they have limited access to modern dental care. The ancient Ayurvedic practice of using Neem to heal and rejuvenate gum tissue and to prevent cavities and gum disease is verified in modern clinical studies.» 

**Oversatt: **

*- «Hele befolkninger fra Indias bygder bruker Neemkvister og -blader til å pusse tennene med, og selv om de har begrenset tilgang til moderne tannpleie, holder de tannkjøttet fritt for sykdom og smitte. Den gamle Ayurvediske praksis ved bruk av neem for å helbrede og forynge tannkjøttvev, forebygge hull i tennene og tannkjøttsykdommer, bekreftes i moderne kliniske studier.» *

I boka *Den store togbasaren* av Paul Theroux er forfatteren på reise med tog gjennom sørlige deler av India. Han vet kanskje ikkje at det er neem han beskriver i dette sitatet: ”Tamilene er mørkhudede og tynne. De har tykt glatt hår og store tenner som er skinnende hvite etter grundig tannpuss med grønne kvister de flerrer barken på. Å se en tamil pusse tennene med en tjue centimeter lang kvist, kan nesten få en til å tro at han forsøker å dra en gren opp av magen. Noe av det forlokkende ved denne banen er at den går gjennom skogene i Madhya Pradesh, der de beste tannbørstekvistene kommer fra. De selges i bunter ombundet som cerutter på stasjonene i provinsen”.

## Referanser


## Litteratur
*John Conrick: *Neem, «The Ultimate Herb»*
**Neem: A Tree for Solving Global Problems*. Artikkelsamling.
Jørn Are Gaski

**Jørn Are Gaski** (født 7. april 1966 i Vadsø) er en norsk, samisk politiker og jurist. Han representerer Arbeiderpartiet. 

Gaski var sametingsrepresentant for alle fem periodene 2001-2017 for Valgkrets 7 Sør-Norge. Han har vært medlem i oppvekst-, omsorg og utdanningskomiteen, møtelederskapet og kontrollkomiteen og gruppestyremedlem i Arbeiderpartiets sametingsgruppe. Fra 2007 var han også medlem av Sametingsrådet og Nærings- og kulturkomiteen. 

Tidligere har han bl.a. vært hovedsekretær i Norske Samers Riksforbund, leder for Bergen Sámiid Searvi, leder i Hordaland Aps samepolitiske utvalg og landsstyremedlem i Europabevegelsen. 

Han er utdannet cand.jur., og har jobbet i NAV og Helsedirektoratet. Han jobber for tiden som advokatfullmektig i Bergen. Han er samboer og har ett barn. 

## Kilder
* Odd Mathis Hætta: *Sametinget i navn og tall : Høsten 2001 - høsten 2005*

## Eksterne lenker
* Sametinget - Jørn Are Gaski
* Jørn Are Gaskis biografi på Sametingets nettsider (gammel lenke - besøkt 11. mai 2015)
*Jørn Are Gaskis side hos Advokat Consult
Miriam Paulsen

**Miriam Anna Stina Paulsen** (født 8. august 1980) er en lulesamisk politiker. Hun representerer Norske Samers Riksforbund. 

Paulsen var sametingsrepresentant for perioden 2009–2013 for Valgkrets 5, og var medlem i oppvekst-, omsorgs- og utdanningskomiteen, medlem i tilskuddsstyret, samt medlem i valgkomiteen. Hun var også sametingsrepresentant i perioden 2005–2009 for Midtre Nordland valgkrets, og var fra 2007–2009 medlem av Plan- og finanskomiteen. Fra 2005–2007 var hun medlem av Nærings- og kulturkomiteen. 

Hun er utdannet helsefagarbeider, og har Bachelorgrad i sykepleie fra Høgskolen i Finnmark. Hun har arbeidserfaring fra både sykehus, legekontor og ambulanse. Siden 2008 har hun vært leder for Salten sameforening. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Profil på Sametinget
Tone Finnesen

**Tone Kristin Finnesen** (født 1973) er en norsk, samisk politiker. Hun representerer Norske Samers Riksforbund. 

Finnesen er sametingsrepresentant for perioden 2005-09 for Midtre Nordland valgkrets, og har siden 2007 vært medlem av Sametingets møtelederskap, samt Oppvekst- og utdanningskomiteen. Fra 2005-07 var hun i tillegg nestleder i Oppvekst- og utdanningskomiteen. 

Hun er utdannet rørlegger og sykepleier, og har arbeidserfaring sykepleier. For tiden jobber hun som fagkoordinator ved hjemmetjenesten i Bodø kommune. 

## Eksterne lenker
* Vesthavet valgkrets 2009
* Profil på Sametinget
Jarle Jonassen

**Jarle Jonassen** (født 9. mars 1950 på Røros) er en norsk, samisk politiker og reineier. Han representerer Norske Samers Riksforbund. Han har tjenestegjort seks fireårsperioder som representant i det norske Sametinget. 

## Politisk virke
Han ble første gang valgt inn som representant på Sametinget i 1989. Han ble gjenvalgt i 1993, og på nytt i 1997. I fireårsperioden 2001–2005 var han foruten å sitte som sametingsrepresentant også leder for Sametingets tilskuddsstyre.

Jonassen var også sametingsrepresentant i perioden 2005–2009 for valgkretsen Sørsameområdet, og var fra 2007 leder av Sametingets møtelederskap. I tillegg var han medlem i Oppvekst- og utdanningskomiteen og Samisk parlamentarisk råd. Tidligere har han sittet i Nærings- og kulturkomiteen.

Ved Sametingsvalget 2009 ble han valgt inn på Sametinget fra valgkrets 6, for perioden 2009–2013. Han var da medlem i plan- og finanskomiteen, og leder i møtelederskapet. 

Han har sittet sammenhengende på Sametinget siden det første sametingsvalget i 1989; dermed har han sittet i seks perioder på Sametinget. 

## Privatliv
Jonassen er gift, og har tre barn. Han er svigersønn av tidligere sametingsrepresentant og sametingsrådsmedlem Ella Holm Bull. 

## Kilder
* Odd Mathis Hætta: *Sametinget i navn og tall : Høsten 1989 - høsten 1993*
* Odd Mathis Hætta: *Sametinget i navn og tall : Høsten 1993 - høsten 1997*
* Odd Mathis Hætta: *Sametinget i navn og tall : Høsten 1997 - høsten 2001*
* Odd Mathis Hætta: *Sametinget i navn og tall : Høsten 2001 - høsten 2005*

## Referanser


## Eksterne lenker
* Profil på Sametinget
Liste over ordførere i Austevoll

**Liste over ordførere i [[Austevoll]]** inneholder ordførerne fra 1886, da Austevoll ble skilt ut som egen kommune fra Sund kommune.

## Kilder
*Austevoll kommune
Lulin

**Lulin** (offisiell betegnelse **C/2007 N3**) er en ikke-periodisk komet oppdaget i juli 2007 av en gruppe astronomer fra Kina og Taiwan. Kometen er oppkalt etter Lulin-observatoriet på Taiwan der oppdagelsen fant sted. Den var nærmest Solen den 10. januar 2009, og var nærmest Jorden 24. februar samme år med en avstand på 61 millioner kilometer (0,41 AU).

## Historie
I 1996 satt en syv år gammel kinesisk gutt og studerte nattehimmelen gjennom et lite teleskop. Han så noe som skulle forandre livet hans: en komet med en aktiv hale. Til å begynne med trodde han at han var oppdageren, men fant snart ut at de to astronomene Hale og Bopp hadde kommet ham i forkjøpet (kometen han hadde sett var Hale-Bopp). Unge Quanzhi Ye svelget skuffelsen, men bestemte seg for å finne sin «egen» komet en dag.

I 2007 var Quanzhi Ye blant astronomene ved Lulin-observatoriet på Taiwan som oppdaget et asteroide-lignende objekt på et fotografi. Bedre bilder som ble tatt noen dager senere avslørte et diffust objekt, og dette betydde at det dreide seg om en hittil ukjent komet, og ikke en asteroide. Kometens bane ble raskt fastslått, og det viste seg at den var på vei mot solsystemets indre del. Den var nærmest Solen 10. januar 2009 i en avstand litt utenfor Jordens bane. Det er uvisst om Lulin har vært innom solsystemet vårt tidligere, og om den noengang vil komme tilbake.

## Bane

Lulin var synlig med kikkert i siste halvdel av februar 2009. Den passerte like under stjernen Regulus i stjernebildet Løven, og like nord for stjernen Spica i Jomfruen. Kometens bane har en helling på 2° i forhold til Jordens bane, og befinner seg derfor i omtrent samme plan som Jorden og de andre planetene (ekliptikken). Den bevegde seg imidlertid i motsatt retning av planetene. 26. februar sto Solen, Jorden og Lulin på rett linje, med Jorden i midten. Dette gjorde at støv- og gasshalen kunne være vanskelig å observere.

## Kometen
Kometens kjerne har en diameter på noen få kilometer og består hovedsakelig av støv og frosne gasser. Da Lulin nærmet seg Solen, sublimerte de frosne gassene og dannet en sky av støv og gass rundt kjernen. Denne skyen kalles komethodet, og i Lulins tilfelle var hodet på størrelse med planeten Jupiter da det var på sitt største. Gassene som ble frigjort var blant annet cyanogen (CN) og toverdig karbon (C2). Disse gassene gløder grønt i sollys, og det var dette som ga Lulin den grønne fargen. På grunn av trykket fra sollyset og solvinden dannes det komethaler av ionisert gass og støv. Begge disse peker vekk fra Solen.

## Kilder
* Astronomi.no - Komet Lulin på februarhimmelen <small>Publisert 5. februar 2009</small> Besøkt 25. februar 2009
* NASA – NASA's Swift Spies Comet Lulin (engelsk) <small>Publisert 20. februar 2009</small>  Besøkt 25. februar 2009
* NASA – Green Comet Approaches Earth (engelsk) <small>Publisert 4. februar 2009</small>   Besøkt 25. februar 2009
## Eksterne lenker
*
Kai Møller

**Kai Bisgaard Anker Møller** (født 22. mai 1859, død 22. september 1940) var en norsk godseier og politiker.

Kai Møller var sønn av godseieren Edvard Johannes Møller (1819–85) på Torsø herregård i Borge i Østfold og fredsforkjemperen Diderikke Annette Anker (1838–1911), og var gift med kvinnesakskvinnen Katti Anker Møller (1868–1945). Han var fetter av forfattersken Ingeborg Møller og far til legen og kvinnesakskvinnen Tove Mohr (1891–1981).

Som sønn av en godseier fikk Møller teoretisk og praktisk utdannelse i jordbruk, dels ved Norges landbrukshøyskole på Ås, dels i utlandet. I 1885 overtok han farens gods, og videreutviklet driften. Han var en av Norges mest fremtredende menn innenfor landbruket i sin tid. I mange år var han blant de ledende i Selskabet for Norges Vel, og dets preses 1906–22. Dessuten var han i mange år formann i Smaalenene (Østfold) landhusholdningsselskap. Sammen med lederne i landhusholdningsselskapene i Hedmark, Kristians og Buskeruds amt stiftet han 5. februar 1896 Landhusholdningsselskapernes Fællesindkjøbsforening, senere Felleskjøpet Agri SA. Han var medlem av styret i Landmandsforbundet (Norges Bondelag) og av en rekke institusjoner og komitéer. I 1907 var han medlem av styret for landbruksutstillingen i Kristiania og president for den skandinaviske landbrukskongressen som ble avholdt i forbindelse med utstillingen.

Møller var stortingsrepresentant for Smaalenene 1900–03. Da Gunnar Knudsen dannet regjering i mars 1908, fikk han tilbud om landbruksministerstillingen, men avslo. Under første verdenskrig var han medlem av provianteringskommisjonen og trustkommisjonen. Fra 1923 var han medlem av styret i Norges venstreforening.

## Utmerkelser
Kai Møllers vei i Fredrikstad er oppkalt etter ham.

## Referanser


## Kilder
* *[[Nordisk familjebok]]. Uggleupplagan*, bind 19, sp. 320. Stockholm: Nordisk familjeboks förlag, 1913.
* *[[Salmonsens konversationsleksikon]]*, 2. utg., bind XVII, s. 575. København: J. H. Schultz, 1924.

## Litteratur
* Odd Grande: *Kai Møller: herren til Thorsø*. Oslo: Gyldendal, 1961
* Brynjulv Gjerdåker: Norges landbrukshistorie II, Det norske Samlaget, 2002

## Eksterne lenker
*
Sten Erling Jönsson

**Sten Erling Jönsson** (født 22. september 1956 i Frostviken i Sverige) er en samisk politiker. Han bor i Namsos, og representerer Det norske Arbeiderparti. 

Jönsson er sametingsrepresentant for perioden 2009-13 for Valgkrets 6, Sørsamisk valgkrets. Han er leder av Plan- og finanskomiteen, medlem av Sametingets delagasjon til Samisk parlamentarisk råd, og er medlem av rovdyrnemnda i Nord-Trøndelag.

Han satt også på Sametinget i perioden 2005-09, for Sør-Norge valgkrets, og var da medlem av Plan- og finanskomiteen. I foregående sametingsperiode, fra 2001-05, var han også sametingsrepresentant, men var da medlem av Oppvekst- og utdanningskomiteen. 

Han har hatt politiske verv i en årrekke; fra 1982-92 var han sekretær i Sveriges socialdemokratiska arbetareparti i Sverige, og siden 2006 har han vært medlem av Den interregionale overvåkingskomiteen Sverige-Norge. 

## Referanser


## Kilder
* Odd Mathis Hætta: *Sametinget i navn og tall : Høsten 2001 - høsten 2005*

## Eksterne lenker
* Profil på Sametinget
* NRK.no – ''Sametingsvalget – Sten Erling Jønsson''
Rita-Alise Porsanger

**Rita-Alise Porsanger** (født 1. mai 1961) er en norsk politiker. Hun representerer Norske Samers Riksforbund. 

Porsanger er sametingsrepresentant for perioden 2005-09 for Sør-Norge valgkrets, og har der vært medlem av Opplærings- og utdanningskomiteen.  

Han er utdannet sosionom, og har i tillegg studert personaladministrasjon og pedagogikk. Yrkesbakgrunnen hennes omfatter bl.a. jobb som tilsynsfører, samisk miljøterapeut, barnevernskonsulent og rådgiver innen bufetat. 

Hun har tre barn. 

## Eksterne lenker
* Profil på Sametinget
Johan Mellbye

:*Se også [[Johan E. Mellbye]]*

**Johan Georg Hansteen Mellbye** (1835–1913)) var en norsk offiser som ble generalløytnant.

Han ble offiser i 1855, kaptein i 1870.  Fra 1860 var han ordonannsoffiser og adjutant i Stockholm for kong Karl XV (1836–1872), inntil kongens død i 1872.  Fra 1874 var Johan sjef for den norske garden i Stockholm.  I 1882 forfremmes han major idet han ble sjef for det norske jegerkorpset i Kristiania. I 1894 ble han generalmajor og sjef for den kristiansandske infanteribrigaden.  I 1885 ble han oberstløytnant, i 1889 oberst og i 1894 generalmajor da han ble sjef for den Kristiansandske brigade. Året etter ble han sjef for den 2. akershusiske infanteribrigaden og kommandant på Akershus festning. I 1901 ble han utnevnt til generalløytnant. Han tok avskjed i 1904.

Mellbye var formann i skytterkomiteen 1884–85, medlem av artilleri- og konstruksjonskomiteen, av den permanente geværkomiteen og av de svensk-norske geværkomiteene av 1889 og 1893. I den norske hæren innførte han Krag-Jørgensen-geværet. I 1899 var han formann i komiteen som skulle drøfte forsvaret av Kristiania og hadde en vesentlig andel i dens innstilling om bygging av grensefestningene. Han var dessuten formann i komiteen for restaurering av Akershus festning.

Mellbye ble utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden i 1890, og forfremmet til kommandør av 1. klasse i 1897. Han var også ridder av den svenske Vasaordenen og kommandør av 1. klasse av Sverdordenen.

## Familie
Johan Mellbye var sønn av lensmann Gudbrand Mellbye (1792–1867) og bror av stempelpapirforvalter Ove Caspar Gunner Mellbye (1823–94), lensmann Andreas August Mellbye (1831–1913), og trafikkdirektør Jens Christian Mellbye (1833–1910). Han var onkel av politikeren Johan E. Mellbye.
## Verker
* *Lærebok i befæstningskunst* (1875)

## Referanser


## Eksterne lenker
Blender

**Blender** kan referere til:

*Blender (magasin), et tidligere amerikansk musikkmagasin
*Blender (programvare), 3D-programvare for modellering, animering og rendering
*Blender (redskap), et apparat for å blande væsker eller matvarer
*Blender (Tyskland), en tysk kommune i delstaten Niedersachsen
*Irisblender, en lysregulerende mekanisme i kameraobjektiv
Helen Fielding

**Helen Fielding** (født 19. februar 1958) er en engelsk romanforfatter og manusforfatter, best kjent for skaperen av den fiktive kvinnelige figuren Bridget Jones, en rekke av romaner og filmer som sardonisk rapporterer fra livet til en enslig kvinne i trettiårene i London mens hun forsøker å få til en mening med livet og kjærligheten. Romanene om Bridget Jones innledet en bølge av såkalt «chick-lit», underholdende romaner om unge single kvinners strabasiøse yrkes- og kjærlighetsliv i bymiljø. Fielding har jobbet som journalist i BBC og i flere store aviser. Hun begynte å skrive anonymt om Bridget Jones i en spalte i avisen *[[The Independent]]* i 1995.

I dag bor hun vekselvis i London og i Los Angeles i USA. Ektemannen var amerikanske Kevin Curran, manusforfatter av blant annet *[[Simpsons]]*, og som hun har to barn med, Dash, født i 2004, og Romy født i 2006. Hun og Curran gikk fra hverandre i 2009.

*[[Bridget Jones’ dagbok|Bridget Jones' dagbok]]* (norsk utgave 1998) har blitt utgitt i forti land og solgt over 15 millioner kopier. To filmer med samme navn som de opprinnelige engelske utgavene, *[[Bridget Jones’ dagbok (film)|Bridget Jones's Diary]]* og *Bridget Jones: The Edge of Reason* har fått suksess i mange land. *Bridget Jones' dagbok* har blitt navngitt som den ene av ti romaner som best definerer 1900-tallet i en undersøkelse utført av den britiske avisen *[[The Guardian]]*.

Det har vært planlagt en musikal over det samme temaet, men den har ennå ikke materialisert seg. I november 2012 annonserte Fielding at hun hadde begynt skrivingen av et tredje bind i serien om Bridget Jones og som er planlagt utgitt høsten 2012.

## Bibliografi
* *Cause Celeb*, 1994 (satire basert på forholdene mellom kjendiser og flyktninger i en leir i en fiktivt land i Øst-Afrika)
* *Bridget Jones' dagbok*, 1996 (*Bridget Jones's Diary*)
* *Bridget Jones på randen*, 1999 (*Bridget Jones: The Edge of Reason*)
* *Olivia Joules' hyperaktive fantasi*, 2003 (*Olivia Joules and The Overactive Imagination*) (spenningsroman)
* *Bridget Jones' baby*, 2013 (*Bridget Jones: Mad About the Boy*)

## Filmer
* *Bridget Jones's Diary* (2001) med blant annet Renée Zellweger, Hugh Grant, Colin Firth i hovedrollene. Skrevet av Richard Curtis, Andrew Davies og Helen Fielding. Regissert av Sharon McGuire. Filmselskap Working Title Films.
* *The Edge of Reason* (2004), med Renée Zellweger, Hugh Grant, Colin Firth. Skrevet av Adam Brooks, Richard Curtis, Andrew Davies, Helen Fielding. Regissert av Beeban Kidron. Filmselskap Working Title Films.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Helen Fielding profil og artikler hos ''The Guardian''
Trond Johansen (fotballspiller)

**Trond Johansen** er en tidligere fotballspiller og trener i Tromsø IL.  Johansen var som spiller delaktig i Tromsø Ils opprykk til øverste divisjon i 1985, cupfinaleseieren i 1986, bronsemedaljen i 1989 og sølvmedaljen i 1990. I tillegg var han trener da Tromsø IL rykket opp igjen til øverste divisjon (Tippeligaen) i 2002.

Johansen har også vært trener i klubben Skarp IF. 

Han er far til fotballspilleren Jonas Johansen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kjell Arne Totland

**Kjell Arne Totland** (født 29. oktober 1944 i Bergen, død 7. august 2019) var en norsk hoffreporter og kongehusekspert. Han var ofte benyttet som kommentator og ekspert på kongesaker både i norske og utenlandske medier. Totland hadde eksklusiv kontrakt med TV 2 som kanalens egen kongehusekspert og kommenterte jevnlig aktuelle kongesaker på alle kanalens plattformer og programflater. Totland hadde også blogg på tv2.no.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Totland hadde filologisk embetseksamen med fagene engelsk, fransk og spansk. Han hadde pedagogisk seminar og hadde dessuten studert kunsthistorie. I studietiden var han byguide i Bergen og reiseleder i Norge og i utlandet.

Totland underviste i mange år i språkfag ved et gymnas i Bergen og i spansk ved Universitetet i Bergen.

### ''Se og Hør''
Totland ble hoffreporter i ukebladet *[[Se og Hør]]* ved tronskiftet i 1991 og hadde hovedansvaret for kongestoffet i bladet fram til juni 2011. Som eneste journalist fulgte han i denne perioden kongeparet på samtlige av deres statsbesøk i utlandet, og han dekket også alle deres innkommende statsbesøk. Han fulgte også kongeparet på alle deres fylkesturer i Norge i årene 1991–2011. Som kongereporter fulgte Totland i denne perioden også kronprinsparet og prinsesse Märtha på de fleste av deres offisielle reiser i inn- og utland.
 
Totland dekket 22 kongelige bryllup, og han var med dette ledende i Europa på sitt felt. I juli 2011 kommenterte han fyrstebryllupet i Monaco direkte på NRK1. I oktober 2012 kommenterte han kronprinsbryllupet i Luxembourg direkte på samme kanal.

### Etter ''Se og Hør''
Totland sluttet i *Se og Hør* da han ved utgangen av mai 2011 sa opp sin frilansavtale med bladet for å stå fritt til å kunne jobbe med kongestoff på flere plattformer og for andre aktører. Kongehusekspertens første større oppgave etter at han sluttet i bladet var å kommentere fyrstebryllupet i Monaco direkte på NRK1. Han kommenterte også kronprinsbryllupet i Luxembourg direkte på NRK1.

Han kommenterte også diverse kongelige bursdager, barnedåp og begravelse for TV 2 og TV 2 Nyhetskanalen. Fra 1. mars 2013 var Totland TV 2s kongehusekspert på alle kanalens plattformer og programflater.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Samarbeidslandene for utviklingsbistand i det sørlige Afrika

**Samarbeidslandene for utviklingsbistand i det sørlige Afrika** (engelsk: Southern African Development Coordination Conference, forkortet SADCC) ble opprettet 1. april 1980, som følge av Lusakadeklarasjonen "Sørlige Afrika: Mot økonomisk frigjøring". SADCC var opprinnelig en løs allianse mellom medlemsstatene, dannet som et resultat av en langvarig konsultasjonsprosess på 70-tallet. Et av hovedmålene var å initiere og koordinere utviklingsprosjekter for å redusere landenes økonomiske avhengighet av det daværende apartheid-regimet i Sør-Afrika, samt å styrke medlemsstatenes og regionens innflytelse. SADCC besto opprinnelig av ni stater: Angola, Botswana, Lesotho, Malawi, Mosambik, Swaziland, Tanzania, Zambia og Zimbabwe. Namibia ble den tiende medlemsstaten i 1990.

17. august 1992 ble Samarbeidsorganisasjonen for det sørlige Afrika (SADC) opprettet som en videreføring av SADCC. 
Opprettelsen skjedde i Windhoek i Namibia da SADCs deklarasjon og traktat ble signert, som dermed ga organisasjonen en rettslig rolle. Sør-Afrika ble medlem høsten 1994.

SADC har nå 15 medlemsland: Angola, Botswana, Lesotho, Den demokratiske republikken Kongo, Madagaskar, Malawi, Mauritius, Mosambik, Namibia, Seychellene, Sør-Afrika, Swaziland, Tanzania, Zambia og Zimbabwe. Hvert medlemsland koordinerer en eller flere sektorer.

## Eksterne lenker
* SADCs hjemmeside
Ordenen Riddere av det hvite kors

**Ordenen Riddere av Det Hvite Kors** er en ridderorden der oppbygging og organisasjon er esoterisk og hierarkisk i sin form. Ordenen ble stiftet i Chicago, USA den 27. januar 1863 da 129 norske utvandrere signerte et stiftelsesdokument. Ordenen kom til Norge og da først til Drammen for over 100 år siden.

Ordenen R.H.K. har sin opprinnelse i det norske selskap Nora i USA. I 1897 ble ordenen R.H.K. ført fra Amerika til Norge av Drammenseren Hans Hansen, og den 27. mars 1902 ble det stiftet en St. Olav-losje i Drammen. Denne datoen regnes derfor som ordenens stiftelsesdag i Norge. Rikslosjen i ordenen ble stiftet den 22. januar 1908, og da ordenen fikk sitt charter overlevert fra Amerika i 1914 var R.H.K i Norge formelt en selvstendig orden. Etter at ordenen ble forbudt under krigen tok aktivitetene til igjen etter krigen og i tidsrommet 1947 til år 2000 ble det stiftet 19 nye losjer i Norge. Ordenen R.H.K. er innordnet i fire kapitéler - St.Olavlosjene, St.Antoniuslosjene, St.Andreaslosjen, St.Mikaellosjen. Ordenen Riddere av Det Hvite Kors er en høygradsorden med i alt 33 Grader. 

Ordenen består av 1450 (2014) brødre fordelt på 27 St.Olav-losjer i Norge. Alle landets losjer bærer navnet Losje St. Olav og med nummer i rekkefølge etter dato for stiftelsen. For å bli medlem i denne ordenen må man være over 25 år og være nordisk statsborger. Det arbeides for å bringe ordenens formål og innhold fram for menn som søker etter verdier i livet sitt, og det stiftes nye losjer og verves nye medlemmer. Diskusjoner av partipolitisk karakter eller om religiøse trosretninger innen ordenen er ikke tillatt. Denne ordenen er et lukket samfunn, men den er ikke hemmelig.

Erkelosjen i USA vedtok i 1911 at også kvinner kunne opptas som medlemmer i denne ordenen. R.H.K. var dermed den første norsk-amerikanske organisasjon som ga kvinner stemmerett, likestilt med menn i denne ordenen. De kalles Valkyrjesøstrene. Den 24. november 1953 ble «Losje Valkyrjen» stiftet. De har 12 losjer med ca. 450 medlemmer. 

## St. Olav-losjer i Norge

* Losje St. Olav I, Drammen
* Losje St. Olav II, Oslo
* Losje St. Olav III, Kongsberg
* Losje St. Olav IV, Sarpsborg
* Losje St. Olav V, Fredrikstad
* Losje St. Olav VI, Halden
* Losje St. Olav VII, Moss
* Losje St. Olav VIII, Larvik
* Losje St. Olav IX, Tønsberg
* Losje St. Olav X, Skien
* Losje St. Olav XI, Sandefjord
* Losje St. Olav XII, Bergen
* Losje St. Olav XIII, Hønefoss
* Losje St. Olav XIV, Kristiansand
* Losje St. Olav XV, Gjøvik
* Losje St. Olav XVI, Hamar
* Losje St. Olav XVII, Stavanger
* Losje St. Olav XVIII, Lillehammer
* Losje St. Olav XIX, Trondheim
* Losje St. Olav XX, Haugesund
* Losje St. Olav XXI, Voss
* Losje St. Olav XXII, Stiklestad
* Losje St. Olav XXIII, Otta (nedlagt 2020)
* Losje St. Olav XXIV, Arendal
* Losje St. Olav XXV, Steinkjer
* Losje St. Olav XXVI, Eidsvoll
* Losje St. Olav XXVII, Drøbak

## Kilder
* St.Olav posten. (2-2007. 3-2008)

## Eksterne lenker
* Ordenen Riddere av det hvite kors.
Den europeiske menneskerettighetskommisjon

**Den europeiske menneskerettighetskommisjon** var et menneskerettsorgan som ble opprettet i 1954 på grunnlag av Den europeiske menneskerettskonvensjon (EMK) fra 1950, i kraft fra 1953. Klagesaker fra individer som mente å ha fått sine konvensjonsrettigheter krenket kunne, innen seks måneder etter å ha uttømt alle nasjonale rettsmidler, anlegge sak for Kommisjonen. Denne kunne så velge å henvise saken til EMD eller avsi avgjørelse på egen hånd.

Da tilleggsprotokoll 11 til EMK trådte i kraft i 1998 ble Kommisjonen slått sammen med Den europeiske menneskerettsdomstol (EMD), og klageren kunne heretter fremme sin sak direkte fremfor EMD.
Telenorsenteret

**Telenorsenteret** er Telenor sitt hovedkontor i Bergen.

Det ligger på Kokstad i Ytrebygda bydel, rett utenfor Bergen lufthavn, Flesland, omtrent 17 km sør for Bergen sentrum. Bygningen fikk i 2001 æresprisen Betongtavlen.
Mariaordenen

**Mariaordenen** er en lukket orden for kvinner. Ordenen ble grunnlagt den 27. september 1916 i Kristiania av Dagny Kristensen, som ledet den frem til 28. mars 1955. Ordenen har hentet sitt navn fra en av flere Mariaer som omtales både i Bibelen og andre steder. Ritualene er hemmelige, og har pr dato (2009) vært uforandret siden grunnleggelsen.

Mariaordenens øverste styre består av en ordenspresident, sekretær og kasserer og æresmedlemmer. Dens provinsialstyre ligger i Sverige, og består av Provinsialpresident, sekretær og kasserer.

Det finnes i dag (2019) 42 norske, 15 svenske, sju danske, tre tyske, en islandsk og to finske Marialoger. Antall medlemmer var ca. 7500 den 1. januar 2019.

Idémessig står ordenen nær frimureriet, og mange medlemmer har også menn som er frimurere. I motsetning til andre lukkede ordener, holder den ikke bare medlemsregisteret hemmelig, men også sine lover. Den grenser således opp mot å kunne karakteriseres som et hemmelig selskap.

Ordenen er tuftet på kristen etikk, og gjennom rituelle innvielser i dens gradssystem blir ordenens lære gradvis åpenbart. Ordenens formål er å fremme selverkjennelse og arbeide for personlighetens utvikling. For å bli medlem må man tro på Gud, nyte allmenn borgerlig aktelse, være fylt 25 år og anbefales av to medlemmer. Medlemmene har ikke lov å tilhøre en annen lukket orden.

Ordenens logo er orakelet til den greske guden Apollon i Delfi. I sirkelen omkring tempelet står det skrevet på gresk «Kjenn deg selv!», og viser til at menneskets utvikling skjer gjennom selverkjennelse.

Ordenen har sju grader:

I 3. º får medlemmene tildelt ordensringen. De tre siste gradene har en klarere kristen profil enn de fire første. Gradene og ritualene ligner frimureriets; en viktig forskjell er at mannsdominerte symboler er skiftet ut med kvinnelige symboler, og at ritualene er mye mer estetiske, med blomster, lyrikk og vakre symboler. Ordenen har et eget sangkor.

## Mariaordenens loger

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Trosvik skole

**Trosvik skole** er en barneskole i Trosvik i Fredrikstad kommune i Østfold. Skolen ble grunnlagt i 1906 etter en deling av Trara skolekrets i tre. Skolen har i dag 25 klasser på trinnene 1. til 7. klasse.

__TOC__
Skolen ligger ca. 1&nbsp;km nord for Fredrikstad sentrum. Skolen har elever fra Gluppe, Pettersand og Labråten i nord til gamle Fredrikstad Stadion i sør, og fra Seutelva i vest til Oredalsveien i øst. 

Skolen ligger i et grøntområde nord for Frederik II videregående skole. Skolen har gått fra to eller tre paralleller til fire klasser pr. klassetrinn. 

## Historie
Den aller første skolen i Trosvikområdet var Vestli skole, som ble bygget i 1892. Den innholdt to klasserom og lærerbolig. Før den tiden gikk elevene fra Trosvik på Trara skole. I 1906 ble så gamle Trosvik skole bygd og var eneste skole fram til 1961. Gamle Trosvik skole ble oppført etter tegning av statskonduktør Petter Hoffstad. Den gamle skolen er i dag en «Do Re Mi» barnehage.

Den nye Trosvik skole ble bygd i 1961. På grunn av stort elevtall ble også den gamle skolen i flere år brukt i tillegg, som avlastning for småskoleelevene og skolefritidsordningen (SFO).

Våren 2003 startet en fullstendig rehabilitering av bygningen fra 1961. Det ble sluttført ved årsskiftet 2004-2005. Innvielsen av den utbygde og rehabiliterte Trosvik skole fant sted 31. mars 2005. Vinteren 2008 fikk skolen også et auditorium, og den har pr. 2009 åtte arbeids- og hobbyrom.

SFO ved Trosvik skole har 15 ansatte. På 2000-tallet økte antall elever ved SFO fra 125 til 190 barn.

Det er økt behov for skoleplass i bydelen, og det ble tidlig knapt med plass. Skolen fikk to brakker høsten 2009 og ytterligere to brakker i 2010. Skolen har dermed ni klasserom i brakker.

### Rektorer
* Pål Stensrud (2022–)
* Erik Lind (2013–2022)
* Leif Smedbakken (2007–2013)
* Per Kraft (1989–2007)
* Erling Gulliksen (–1989) 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisielt nettstede
Druidordenen

**Den norske Druidorden** (forkortet FGDO: Forenede gamle druid-orden)

Druidordenen er religiøst og politisk uavhengig. 

Med utgangspunkt i interesse for oldtidens druider, for hva disse hadde utrettet for å bedre menneskenes kår og for den store kunnskapen druidene hadde hatt, ble det i England på 1700-tallet gjort flere forsøk på å starte losjer. De fleste av disse fikk kortvarig betydning. I 1781 ble det imidlertid opprettet en druidlosje i London på initiativ av en idealist ved navn Henry Hurle. En liten flokk likesinnede ville etter beste evne arbeide for å forbedre og trygge menneskers kår. Denne losjen og de tanker den bygget på, fikk stor oppslutning. I løpet av kort tid ble rundt 50 losjer etablert i England. I denne første tiden var en gjensidig forsikringsordning en sterkt medvirkende årsak til den store veksten i arbeidet. Offentlige trygdeordninger var et ukjent begrep. Vår Orden regner Henry Hurle som grunleggeren av den moderne druidisme.

Fra England spredte Ordenen seg videre til andre engelsktalende land, til Canada i 1824 og til USA i 1830. I 1851 ble den første losjen etablert i Australia, og derfra kom Ordenen til New Zealand.

Fra USA slo Ordenen rot i Tyskland hvor den første losjen ble etablert i Berlin i 1872. Fra Tyskland bredte så Ordenen til Sverige der den første losje ble stiftet i 1904 i Malmö. Til Norge kom druidismen via Sverige, og den første norske losje, Nordstjernen i Oslo, ble stiftet i 1935. I dag er det rundt 50 losjer i Norge, og ordensarbeidet vinner stadig større tilslutning. Fra Norge har Ordenen spredt seg videre til Island.

Ordenen er noe mer enn vanlig foreningsliv. Hovedsaken er arbeidet med Ordenens ideelle formål, arbeidet med å utvikle seg som et bedre medmenneske, og arbeidet med å tilegne seg kunnskaper av varig verdi. Et viktig element i dette arbeidet, er den rituelle del av et losjemøte. Gjennom tidløse, faste ritualer meddeles medlemmene kunnskaper og holdninger.

Ordenen arbeider gjennom et gradssystem der medlemmene tilegner seg skrittvise kunnskaper om Ordenen og dens idealer. Nye medlemmer opptas i 1. grad. I alt er det 7 grader, hvorav 7. grad er en spesiell æresgrad som bare et fåtall brødre kan innstilles til.

De vanlige losjene kalles grunnlosjer og arbeider i 1., 2. og 3. grad. Grunnlosjene er tilsluttet såkalte storlosjer som arbeider i 4., 5. og 6. grad. Storlosjene dekker et større geografisk område som f.eks. et fylke, deler av et fylke eller flere fylker, avhengig av antall grunnlosjer i området.

Grunnlosjene er av variert størrelse fra de nystiftede med 15 – 25 medlemmer til de største og eldste losjer med 80 – 100.  Et medlemstall midt i mellom er ideelt for at brødrene skal bli godt kjente med hverandre og for å gi de fleste som ønsker det en oppgave for losjen. Losjene velger hvert annet år medlemmer til å lede losjen og til de forskjellige utvalg.

Medlemskapet varer for de aller fleste hele livet.

Birgittalosjen har sitt utspring fra Druidordenen og er en kvinnelosje.

## Eksterne lenker
* Den Norske Druidorden.
* IGLD. International Grand Lodge of Druidism.
Saltvern skole

**Saltvern skole** er en 1-10 skole med tre og fire paralleller skole i bydelen Rønvik nær Bodø sentrum. Den er Nord-Norges største grunnskole, våren 2017 har skolen 34 klasser, vel 770 elever og over 100 ansatte. Rektor er Wår Iren Monsen.

## Historikk
I 1957 åpnet den nye Saltvernskolen i Øvre Rønvik, dette regnes som starten på den moderne historien til Saltvern skole. Skolen har senere blitt utvidet med flere bygg, i 1967 åpnet barneskolen, i 1993 Mellombygget og i 2008 SFO/1.trinnsfløya, disse sees på som milepæler i historien. Skolen hadde 50-årsjubileum i 2007 med show i Bodø spektrum 8. november som et stort høydepunkt og 60-årsjubileum i 2017 med åpen skole og et stort utendørs show.
Morten Berg

**Morten Berg** (født 1951) er en gründer og bedriftsleder fra Ørland. Han grunnla *Mascot Berg tekstil* i 1986, og sitter som hovedaksjonær og daglig leder i Mascot Høie.

Berg begynte i bransjen i 1981, med soveposeproduksjon hos *Alaska tekstil* i Trondheim. I 1986 startet han for seg selv på Brekstad. I 1998 overtok han konkurrenten Norsov på Dokka og i 1999 overtok han konkurrentene Høie og Nordiska Fjäder.

I tillegg til sengetøyforetaket er han også eier/medeier i *Libra kjøpesenter*, Brekstad og Ørland Kysthotell.

## Referanser


## Kilder
* Dagens Næringsliv; 8.3.2004 og 10.7.2003
* Vigdis Hoff Hoøen. *Ørland Sparebank 1849-1999; ikke bare bank...*. Brekstad, 1999. ISBN 82-995069-0-5
Estland under Sommer-OL 1920

**Estland under Sommer-OL 1920**. Fjorten sportsutøvere fra Estland, alle menn, deltok i tre sporter, bryting, friidrett og vektløfting under Sommer-OL 1920 i Antwerpen. Estland, som debuterte som OL-nasjon, kom på fjortendeplass med en gull- og to sølvmedaljer. Vektløfteren Harald Tammer var Estlands flaggbærer under åpningsseremonien.

## Medaljer

## Medaljevinnerne

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Jüri Lossmann

**Jüri Lossmann** (født 4. februar 1891, død 1. mai 1984 i Stockholm) var en estisk friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.

Lossmann vant en olympisk sølvmedalje under Sommer-OL 1920 i Antwerpen. Han kom på andreplass i maratonløpet med tiden 2.32.48,6 som var 13 sekunder bak finske Hannes Kolehmainen. 

## OL-medaljer
* 1920  Antwerpen -  Sølv i friidrett, maraton 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Salme ved reisens slutt

***Salme ved reisens slutt*** er en roman av den norske forfatteren Erik Fosnes Hansen, utgitt i 1990.

Romanen skildrer livene og døden til sju fiktive skipsmusikere på RMS «Titanic». Hansen gjør bruk av den tradisjonelle fin-de-siecle-oppfatningen at den gamle tidsalderen dør i og med Titanics forlis i 1912, og gir brede, innsiktsfulle skildringer av leveforhold og livsfølelse i flere europeiske land i perioden 1890-1912.

Forfatteren mottok Riksmålsforbundets litteraturpris for boka. Boka er oversatt til svensk, finsk, islandsk, albansk, serbisk, russisk, dansk, fransk, polsk, portugisisk, estisk, latvisk, litauisk, engelsk, spansk, katalansk, nederlandsk, tysk, tsjekkisk,

## Referanser


## Eksterne lenker
* Les utgaven fra 1992 | 1992 | 1995 hos Nasjonalbiblioteket.
No Parole from Rock ’n’ Roll

***No Parole From Rock n' Roll*** er debutalbumet til heavy metal-bandet Alcatrazz.

Albumet anses av mange som det beste Alcatrazz-albumet, og det var også med på å gi Yngwie Malmsteen en glitrende solokarriere i etterkant. Det nådde 128.-plass på Billboard-listen, og lå i 7 uker på listen.

## Sporliste
# «Island in the Sun» – 3:55
# «General Hospital» – 4:49
# «Jet to Jet» – 4:27
# «Hiroshima Mon Amour» – 4:00
# «Kree Nakoorie» – 6:10
# «Incubus» – 1:24
# «Too Young to Die, Too Drunk to Live» – 4:20
# «Big Foot» – 4:06
# «Starcarr Lane» – 3:53
# «Suffer Me» – 4:16

## Personell
* Graham Bonnet – Vokal
* Yngwie Malmsteen – Gitar
* Gary Shea – Bassgitar
* Jan Uvena – Slagverk
* Jimmy Waldo – Keyboard

## Eksterne lenker
*