open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Haloklin

En **haloklin** (gresk: *halos*, «salt») er ei grenseflate i havet mellom lag med ulik saltholdighet. Fordi saltinnhold og temperatur påvirker tettheten til sjøvann, kan det spille en rolle i den horisontale lagdelingen i havet. Når saltinnholdet øker med  vil tettheten i vannet øke med om lag 

På breddegrader nær ekvator vil fordamping føre til at overflatevannet er saltere enn vann lenger nede, og haloklinen destabiliserer lagdelingen. Lenger nord eller sør (områder som Nordishavet, Beringhavet og Sørishavet) er overflatevannet kaldere enn vannet i dypet. Her stabiliserer haloklinen situasjonen ved å isolere overflatevannet fra vannet lenger nede. Den spiller dermed en rolle for at havis kan dannes og begrenser utslippet av karbondioksid til atmosfæren. 

Haloklin finnes også i fjorder og i deltaer hvor ferskvann renner ut i havoverflaten. I Oslofjorden er det en haloklin på . Under den er temperatur (6–9&nbsp;°C) og salinitet (32–34&nbsp;psu) relativt stabil.

En haloklin kan lett skapes i et drikkeglass. Når ferskvann sakte tømmes over en mengde saltvann, hvor man bruker en skje som holdes vannrett på vann-nivå for å hindre blanding, etableres et dusete lag som raskt kan sees.

## Referanser


## Se også
*Termoklin
*Pyknoklin
*Kjemoklin
Arnaud Monkam

**Arnaud Monkam Nguekam** (født 22. februar 1986, Douala), best kjent som **Arnaud Monkam**,  er en kamerunsk fotballspiller som spiller for Cotonsport FC de Garoua i Kamerun. Han ble kåret til årets unge spiller i den kamerunske toppserien i 2005.

Under prøvespill høsten 2005, imponerte han Brann-ledelsen så mye, at Brann valgte å kjøpe unggutten. Monkam kom fra den kamerunske klubben Kadji Sports Academy. I løpet av 2006-sesongen fikk Monkam én kamp for Brann i serien, da han ble byttet inn syv minutter før slutt i siste serierunde.

Sesongen 2007 var han på utlån til Løv-Ham. Etter sesongen ble han fristilt fra kontrakten med Brann ett år før tiden, Monkam uttalte etter dette at han ikke ønsket å fortsette i Løv-Ham. I løpet av vinteren 2008 var Monkam aktuell for Bodø-Glimt, men like før sesongstart ble det klart at han gikk gratis til Løv-Ham igjen.

Etter 2008-sesongen fikk ikke Monkam fornyet kontrakten med Løv-Ham. Fra 2009-sesongen returnerte han til kamerunsk fotball og Cotonsport FC de Garoua.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Leprabasill

**Leprabasillen** er bakterien som forårsaker spedalskhet. Den er en syrefast, gram-positiv stavbakterie med en voksaktiv overflate som er unik for mycobakterier. Den ligner på *[[Mycobacterium tuberculosis]]* i form og størrelse.

Leprabasillen ble oppdaget 28. februar 1873 av den norske legen Gerhard Henrik Armauer Hansen. Det er ikke mulig å dyrke bakterien i kunstig medium, men den kan dyrkes i levende verter, blant dem mus og beltedyr (armadilloer). Bakterien oppdages med jevne mellomrom i Norge etter å ha blitt innført fra rammede områder.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Overflatelag

**Overflatelaget** er det laget i vatnet eller lufta som er mest påvirka av omgivelsene med hensyn til temperatur, fuktighet og kjemisk sammensetning.

I atmosfæren vil det nederste luftlaget danne et overflatelag der temperaturen svinger mer gjennom døgnet og året enn i høyere luftlag, og den absolutte luftfuktigheten varierer, avhengig av om underlaget er land eller hav.

I hav og innsjøer varierer temperaturen på overflatelaget mer gjennom døgnet og året enn i dypere lag, og det er mer oksygenrikt. Dersom lufta over er i bevegelse, vil også overflatelaget settes i bevegelse – kortvarig som bølger og mer vedvarende som strømmer.

En kan også omtale vannet umiddelbart over hav- eller sjøbunnen som et (bentisk) overflatelag. dette laget vil skille seg fra laga over ved et høyere innhold av oppløst eller suspendert materiale fra bunnen.
Den nordirske forsamling

**Den nordirske forsamling** (***Northern Ireland Assembly***) er den lovgivende myndigheten som ble etablert for Nord-Irland etter belfastavtalen. Forsamlingen trådte sammen første gang i 1998 med delegert makt fra Det britiske parlamentet, men har siden blitt suspendert flere ganger. Den avventer for tiden nominasjon av en eksekutivkomité.
## Eksterne lenker
*
Janusfabrikken

**Janusfabrikken** driver tekstilproduksjon i Arna i Bergen. Fabrikken startet 25. mars 1895 under navnet Espelandfos Spinderi & Tricotagefabrik på Espeland i Arna. Varemerket Janus ble registrert i 1909. På det meste hadde fabrikken 600 ansatte i 1966.

## Historie

Espelandfos Spinderi & Tricotagefabrik ble etablert 25. mars 1895 av Anton Stephan Stephansen. Fabrikken ble lagt til utmarken mellom gårdene Lone og Espeland, der Espelandsfossen krysser den gamle Vossebanen. Foss og 7 mål utmark ble kjøpt for 1&nbsp;600 kroner. Selgeren var Nils K. Espeland. Stephansen sikret seg også oppdemningsrett i Osavatnet i Bjørndalen. Demningsarbeidet ble satt i gang samtidig med grunnarbeidet på fabrikken. 

Maskiner til karding, spinning og strikking ble kjøpt i Tyskland. Anders Lone ble ansatt som strikkemester. Han hadde tidligere vært strikkemester og formann ved trikotasjefabrikken i Salhus. Kraftdrevne symaskiner for besetning av tøy kunne ikke anskaffes i starten, slik at i den første tiden måtte besetningssyerskene holde seg med egen symaskin som ble drevet av håndkraft. Fabrikken hadde ved starten en arbeidsstyrke på omkring 20 personer. Det ble oppført en arbeiderbolig, for det fantes ikke losjimuligheter på stedet.

Bedriften produserte i hovedsak undertøy. Ullgensere og raggsokker ble etter hvert også en viktig del av produksjonen. Varene ble solgt både her i landet og i Sverige. Kommunikasjonsmessig var Espeland en bakevje. Selv om jernbanelinjen lå 30 meter fra fabrikkveggen, måtte alt gods fraktes til eller fra Haukeland med håndkjerre eller hest og vogn, en avstand på 3,5 km. Etter harde forhandlinger med jernbanestyret ble Stephansen innvilget at lokaltoget skulle stanse morgen og kveld; etter at han hadde påtatt seg å anlegge sidespor, bygge pakkbod og holde ekspeditør for egen regning.

Bedriften ble etter en tid omgjort til aksjeselskapet A.S Stephansen A/S. Stephansenfamilien hadde kontroll over firmaet inntil 1992, da de solgte seg ut. De nye eierne etablerte selskapet Janus Holding AS og i 1994 Janusfabrikken AS.

Bedriften er i dag siste norske tekstilindustriforetak i sitt slag. I tillegg til salg på innenlandsmarkedet, eksporterer bedriften til en rekke land og har kontorer i bla. Russland, Kroatia, Sverige, Frankrike og Kina. 

I 2014 måtte fabrikken permittere ansatte, men ble reddet av en Nato-avtale. I 2024 var salgsresultatet godt, med årsresultatet likevel på minus 54 millioner kroner, og Janus måtte igjen gå til permisjoner. Men i møter med Nato i Luxembourg ble det ved årets slutt i 2024 inngått en milliard-avtale over fem år, for leveranse av 19 typer Janus-produkter fra undertøy til luer, for opptil 200 millioner kroner årlig. 

## Referanser


## Litteratur
* *A.S Stephansen A/S gjennom 50 år*, utgitt august 1945.
* Solheim, Rune (mars 1995): *I tråd med tiden, A.S. Stephansen A/S – 100 år*.

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Janusfabrikken på DigitaltMuseum
Pyknoklin

En **pyknoklin** (gresk: *pyknos*, «tett») er ei grenseflate mellom to vannlag som har ulik tetthet. Forskjellen i tetthet skyldes enten ulik saltholdighet eller ulik temperatur.

## Se også
*Sprangsjikt
*Termoklin
*Haloklin
*Kjemoklin
Suspensjon (kjemi)

En **suspensjon** er en oppblanding av et finfordelt, men uoppløselig fast stoff i ei væske. Partiklene kan være synlige for det blotte øye, må vanligvis være større enn én mikrometer, og vil til slutt sette seg (sedmintere), selv om blandingen kun klassifiseres som en suspensjon når og mens partiklene ikke har slått seg ut.

## Egenskaper
En suspensjon er en heterogen blanding der løsningen av partiklene ikke løses opp, men blir suspendert gjennom hele løsningsmidlet, og flyter fritt rundt i mediet. Den indre fasen (faststoff) er dispergert gjennom den ytre fasen (væsken) gjennom mekanisk omrøring, med bruk av visse hjelpestoffer eller suspenderingsmidler.

Et eksempel på en suspensjon vil være sand i vann. De suspenderte partiklene er synlige under et mikroskop og vil sette seg over tid hvis de blir stående uforstyrret. Dette skiller en suspensjon fra et kolloid, der kolloidpartiklene er mindre og ikke setter seg. Kolloider og suspensjoner er forskjellige fra løsning, der det oppløste stoffet (løsning) ikke eksisterer som et fast stoff, og løsningsmiddel og løst stoff er homogent blandet.

En suspensjon av væskedråper eller fine faste partikler i en gass kalles en aerosol. I atmosfæren kalles de suspenderte partiklene partikler og består av fine støv- og sotpartikler, havsalt, biogene og vulkanogene sulfater, nitrater og skydråper.

Suspensjoner klassifiseres på grunnlag av den dispergerte fasen og dispersjonsmediet, hvor førstnevnte er hovedsakelig fast, mens sistnevnte enten kan være et fast stoff, en væske eller en gass.

I moderne kjemisk prosessindustri har blandingsteknologi med høy skjærkraft blitt brukt til å lage mange nye suspensjoner.

Suspensjoner er ustabile fra et termodynamisk synspunkt, men kan være kinetisk stabile over lengre tid, noe som igjen kan bestemme en suspensjons holdbarhet. Dette tidsrommet må måles for å gi nøyaktig informasjon til forbrukeren og sikre den beste produktkvaliteten.

"Dispersjonsstabilitet refererer til en dispersjons evne til å motstå endringer i dens egenskaper over tid."

## Se også
* Emulsjon

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kurdistans flagg

**Kurdistans flagg** er i fargene rødt over hvitt over grønt. Flagget for Den selvstyrte regionen Kurdistan i Irak, slik myndighetene der har regulert det, har i tillegg en gul sol i midten. 

Det kurdiske flagget blir brukt av kurdere i flere land, både de som kjemper for et sjølstendig Kurdistan og de som ikke gjør det. Flagget var lenge forbudt i Tyrkia. I Syria og Iran, som begge har store kurdiske folkegrupper, er flagget fortsatt forbudt.

I Irak har det kurdiske flagget  erstattet det irakiske nasjonalflagget i den selvstyrte kurdiske regionen i Nord-Irak. Etter at Iraks flagg ble modifisert i januar 2008 brukes nå også det nasjonale irakiske  flagget   av de kurdiske selvstyremyndighetene. 

Det kurdiske flagget var offisielt flagg i den kurdiske Mahabad-republikken i 1946. Det skal ha blitt skapt på 1920-tallet av gruppen Xoybûn.

## Referanser


## Eksterne lenker
* The National Flag of Kurdistan fra Det kurdiske instituttet, Paris
* Kurdistan Region raises new Iraqi flag
Polykarp Kusch

**Polykarp Kusch** (1911–1993) var en amerikansk fysiker og nobelprisvinner. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1955 for sine presisjonsmålinger av elektronets magnetiske moment. Han delte prisen med Willis Eugene Lamb som fikk prisen for hans oppdagelser vedrørende finstrukturen i hydrogenets spektrum. 

Han fikk en Bachelor of science i fysikk ved Case Western Reserve University i 1931. I 1933 fikk han en mastergrad ved University of Illinois og i 1936 en filosofisk doktorgrad ved samme sted. Han tilbrakte store deler av karrieren som professor ved Columbia University i New York, og fungerte som universitetets prost i mange år før han flyttet over til det nyopprettede University of Texas, Dallas. I sin tid ved Columbia var han doktorgradsveileder for Gordon Gould, oppfinneren av laseren

## Referanser


## Eksterne lenker
Willis Eugene Lamb

**Willis Eugene Lamb** (født 12. juli 1913 i Los Angeles i California, død 15. mai 2008 i Tucson i Arizona) var en amerikansk fysiker som vant Nobelprisen i fysikk i 1955 «for hans oppdagelser vedrørende finstrukturen i hydrogenets spektrum». Lamb var professor ved University of Arizona College of Optical Sciences.

Han mottok en Bachelor of Science i kjemi fra University of California, Berkeley i 1934 og i 1938 mottok han en filosofisk doktorgrad i fysikk for sitt teoretiske arbeid med spredning av nøytroner med krystaller, under veiledning av Robert Oppenheimer. Han underviste også ved universiteter som Yale, Columbia, Stanford og University of Arizona. 

## Referanser


## Eksterne lenker
Herceg-Bosnia

**Herceg-Bosnia** (*Hrvatska Republika Herceg-Bosna*) Den kroatiske republikken Herceg-Bosnia var en ikke anerkjent enhet i Bosnia-Hercegovina som eksisterte mellom 1991 og 1994 som et resultat av et forsøk fra kroatene på å løsrive seg fra Bosnia under krigen. Hovedstaden var Vest-Mostar. Herceg-Bosnia opphørte i 1994 da Washington-avtalen ble underskrevet og de ble med i Den bosnisk-kroatiske føderasjonen. 

Det største politiske partiet i Kroatia *[[Hrvatska Demokratska Zajednica]]* HDZ (Kroatiske demokratiske union) organiserte og kontrollerte en avdeling av partiet *Hrvatska demokratska zajednica Bosne i Hercegovine* HDZ BiH (Kroatiske demokratiske union av Bosnia og Hercegovina). I slutten av 1991 overtok de ekstreme nasjonalistiske kreftene under ledelse av Mate Boban og Dario Kordić ledelsen, og disse fikk støtte av Franjo Tuđman og Gojko Šušak.

18. november 1991 erklærte Mate Boban og Dario Kordić Herceg-Bosnia som en separat «politisk, kulturell, økonomisk og territorial enhet» innenfor Bosnias grenser. Etter valget i Bosnia i 1990 hadde HDZ som en av valgvinnerne stor innflytelse i de kommunene som ble gjort krav på av Herceg-Bosnia. Lederne av HDZ var også med på fredssamtalene i Genève som delte Bosnia i tre etniske republikker. Verken Bosnia eller det internasjonale samfunnet anerkjente Herceg-Bosnia som en egen stat. Ved to anledninger dømte Bosnias høyesterett Herceg-Bosnia som ulovlig, henholdsvis 14. september 1992 og 20. januar 1994.

Fra opprettelsen av Herceg-Bosnia i 1991, og spesielt fra mai 1992, engasjerte ledelsen seg i etnisk rensning i de kommunene de mente tilhørte Herceg-Bosnia, spesielt gikk de hardt ut mot bosnjaker. De tok kontroll over mange kommunale ledelser og fjernet de lokale ledere som var bosnjaker eller fratok dem all makt. De tok også full kontroll over media, formidlet propaganda og fremmet kroatiske ideer. Kroatiske symboler og valuta (kuna) ble innført. I skolen ble det innført kroatisk pensum og kroatisk var det offisielle språket. Mange bosnjaker og serbere ble fjernet fra lederstillinger også i det sivile. Humanitær hjelp ble stoppet eller blokkert, og spesielt bosnjaker led av dette.
## Etterspill

Store deler av Herceg-Bosnias ledelse, blant andre Jadranko Prlić, Bruno Stojić, Slobodan Praljak, Milivoj Petković, Valentin Ćorić og Berislav Pušić sto tiltalt i krigsforbryterdomstolen i Haag. 

## Eksterne lenker
* www.hercegbosna.org
Vinterblandingslag

**Vinterblandingslaget** (engelsk: winter mixing layer – WML) er det laget i tempererte og kalde hav som omrøres i løpet av vinteren. Denne omrøringa er avgjørende for å bringe næringsstoffer opp til overflata og oksygen til dypere lag.

Når overflatelaget avkjøles om høsten og vinteren, synker det ned på grunn av sin økte tetthet og blandes med vannmassene under, slik at det dannes et relativt mektig sjikt som er homogent med hensyn til temperatur og saltholdighet. I hav på våre breddegrader kan vinterblandingslaget variere fra under 200 m til flere hundre meter. Under dette dypet ligger en vanligvis skarp gradient mot et permanent dyplag som enten er vesentlig saltere eller vesentlig kaldere og derfor ikke omrøres. Denne grenseflata kalles *den permanente [[pyknoklin]]en*.

I den grunne Nordsjøen når vinterblandingslaget helt til bunns, bortsett fra i den mye dypere Norskerenna. Bare i ekstra kalde vintre kan overflatevann nå ned i bunnen på Norskerenna og fornye vannmassene der.

Også andre faktorer har betydning for dannelsen av vinterblandingslaget. Mye vind øker beveglesen i vannmassene og øker derfor tykkelsen på vinterblandingslaget. Saltholdigheten har også mye å si, ettersom saltere vann er tyngre. I de delene av Norskehavet som mottar salt atlanterhavsvann går vinterblandingslaget mye dypere (500 m) enn i områdene nærmest norskekysten (100 m), som får ferskere vann via Den norske kyststrømmen.

Spesielt dyp vinteromrøring skjer i hav der det legger seg is om vinteren. Bare en liten del av saltet fryser inn i isen, slik at vannet umiddelbart under isen blir svært salt og dessuten kaldt. I Arktis og Antarktis kan vinterblandingslaget bli flere tusen meter dypt.

Fordi konsentrasjonen av næringssalter øker med dypet, har tykkelsen på vinterblandingslaget betydning for hvor mye næringsstoffer som skal være tilgjengelig for planktonvekst påfølgende vekstsesong. Utover våren gjør soloppvarminga at det dannes en temperaturgradient i vinterblandingslaget, slik at det gradvis oppstår et øvre blandingslag der planktonet får sin våroppblomstring.
Washington-avtalen

**Washington-avtalen** av 1. og 18. mars i 1994 opprettet den kroatisk-muslimske Føderasjonen Bosnia-Hercegovina, en av de to entitetene i det større Bosnia-Hercegovina. Den innebar avslutningen av en nesten ett år gammel krig mellom muslimer og kroater i Sentral-Bosnia.

Avtalen ble signert i Wien 1. mars 1994 av den bosniske statsministeren Haris Silajdžić, den kroatiske utenriksministeren Mate Granić og representanten for bosniakroatene Krešimir Zubak. Presidentene Izetbegovic og Tudjman undertegnet avtalen 18. mars i Washington, i nærvær av president Bill Clinton.
## Referanser


## Eksterne lenker
* Kopi av Washington-avtalen fra www.usip.org
Geoff Ogilvy

**Geoff Ogilvy** (født 11. juni 1977) er en australsk profesjonell golfspiller. Han er født i Adelaide i delstaten Sør-Australia og begynte å spille golf da han som syvåring fikk en forkortet golfkølle av sin far. 16 år gammel hadde han 0 i handicap.

Ogilvy ble profesjonell i 1998 og fikk medlemskort på Europatouren etter å ha vunnet det årets kvalifiseringsskole. Han spilte på Europatouren i 1999 og 2000, som nummer 65 på pengelisten første året og nummer 48 sesongen etter. Ogilvy flyttet deretter over til PGA-touren i USA, og kom blant de 100 beste på pengelisten i alle de fem første årene. Hans første profesjonelle seier kom i 2005 i Chrysler Classic of Tucson. I februar 2006 slo han Davis Love III i finalen i WGC–Accenture Match Play Championship. I juni samme år tok Ogilvy tok sin første ''major''-tittel, i US Open på Winged Foot.

## Meritter
### Seire på PGA-touren
* 2010: SBS Championship
* 2009: Mercedes-Benz Championship, World Golf Championships-Accenture Match Play Championship
* 2008: World Golf Championships-CA Championship
* 2006: WGC–Accenture Match Play Championship; **[[US Open Championship 2006|US Open Championship]]**
* 2005: Chrysler Classic of Tucson

## Eksterne lenker
* 
*
Skogpingvin

**Skogpingvin** (*Eudyptes pachyrhynchus*) er en flygeudyktig sjøfugl i slekten *Eudyptes* (toppingviner) og tilhører pingvinfamilien. Skogpingvinen ligner hornpingvinen (*Eudyptes sclateri*), men er fysisk en del mindre enn den. Navnet kommer av at den holder til langs skogvokste strender sør på New Zealand.

## Etymologi
Skogpingvinen er navngitt slik, fordi den ofte bygger rede slik at det beskyttes av trær, busker eller steiner. Den er også kjent som *Fiordlandpingvin* og, blant maoriene, *tawaki*. Det vitenskapelige navnet betyr *god dykker med tykt nebb*.

## Beskrivelse
Skogpingvinen er sort på oversiden og hvit på undersiden. Hodet er sort og nebbet brun-oransje. Fra nebbroten på overnebbet løper det øyenbrynlignede gule fjær over øynene og bakover i et halvmånemønster, som ender opp i hengende fjærdusker i bakkant av hodet. Som hos andre pingviner er vingene omdannet til luffelignende svømmeredskaper som fuglene bruker til å skape framdrift med under dykking.

Arten blir cirka 3,5-4,5&nbsp;kg tung og cirka 60&nbsp;cm høy.

## Utbredelse og habitat
Skogpingvinen er endemisk for New Zealand. Den hekker bare langs Fiordlandskysten på Sørøya og på Stewart Island og noen småøyer rundt denne. Utenom hekkesesongen hender det imidlertid at fuglene besøker både Argentina og Australia.

Totalbestanden ble i 1997 anslått til cirka 2&nbsp;500&ndash;3&nbsp;000 par.

## Atferd
Skogpingviner hekker i løst sammensatte kolonier og redene bygges i skjul for andre par. Redene bygges gjerne i ly av trær og buskas, under stokker eller i små huler av stein eller lignende.

Skogpingvinen holder til på havet om vinteren. Der lever den solitært i flere måneder. I juli søker pingvinene mot land, der de oppholder seg under hekkesesongen. Hannene ankommer cirka to uker før hunnene. Hekkingen starter straks etter at hunnen har ankommet. Arten er nattaktiv i denne perioden. Om dagen gjemmer denne sky arten seg for andre og blir ved redet, som ligger i skjul.

Hunnen legger to blekgrønne egg som ruges i 4&ndash;6 uker. Det er uvanlig at begge eggene klekker, men om de gjør det, så klarer allikevel foreldrene sjelden å oppfostre mer enn en av kyllingene. Den minste dør som regel. I de første to til tre ukene etter klekking vil hannen vokte over kyllingen ved redet, mens hunnen jakter og mater den daglig. Etter ytterligere to uker vil begge foreldrene dra ut for å jakte etter mat, mens kyllingen må klare se alene eller i små ungfuglgrupper. Når avkommet er omkring 75 dager gammelt vil kyllingen myte og dra på sjøen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Snarespingvin

**Snarespingvin** (*Eudyptes robustus*) er en flygeudyktig sjøfugl i slekten *Eudyptes* (toppingviner) og tilhører pingvinfamilien. Arten er navngitt etter hekkeplassen.

## Beskrivelse

Som pingviner flest er også snarespingvinen sort på oversiden og hvit på undersiden. Den har et rødbrunt, tykt nebb og en karakteristisk (for slekten) gul stripe med fjær som løper fra bakkant av nebbet og over øyet til nakken, der fjærene ender i en utstående børste. Vingene er omdannet til luffelignende svømmeredskaper som fuglene bruker til å skape framdrift med under dykking.

Snarespingvinen blir omkring 56&ndash;73&nbsp;cm høy og veier cirka 3&ndash;4&nbsp;kg. Hannene blir noe større enn hunnene og har kraftigere nebb.

Arten er en så nær slektning av skogpingvinen (*E. pachyrhynchus*) at noen forskere regner snarespingvinen som en underart av denne. Flertallet holder imidlertid snarespingvinen for å være en egen art, slik den oppføres her.

## Utbredelse og habitat
Snarespingvinene hekker kun på de ubebodde Snaresøyene, cirka 200&nbsp;km sør for Sørøya på New Zealand. Utenom hekkeperioden kan fuglene også en sjelden gang i mellom besøke det sørlige Australia, Tasmania, Falklandsøyene og det sørlige Argentina.

Totalbestanden er stabil og har blitt anslått til cirka 31&nbsp;000 par.

Habitatet består gjerne av skog med leire- eller steingrunn i slette skråninger. Etter hvert som vegetasjonen forsvinner (på grunn av hekkingen)  flytter fuglene redene til nye plasser.

## Atferd
Arten bygger redene relativt tett (cirka to reder per m²) i kolonier. Koloniene varierer i størrelse, fra små grupper på 10 par til over 1&nbsp;200 par (typisk 50&ndash;500 par). Hannene ankommer hekkeplassene først, gjerne i august. Hunnene ankommer like etter. Redene bygger i fordypninger på bakken, som ligger i ly under et tre eller busk. Redene fôres fjerne med gress og småkvister. Hunnen legger to egg med 4&ndash;5 dagers mellomrom. Det andre egget er større enn det første. Foreldrene bytter på med rugingen de første ti dagene, hvoretter hannen drar på sjøen for å spise mens hunnen ruger på eggene de neste 12 dagene. Deretter bytter de plass. Når kyllingene klekkes fungerer hannen som verge i de første tre ukene, mens mora mater dem daglig. Omkring 11 uker gamle er kyllingene klare til å forlate redet for godt. Det er imidlertid sjelden at mer enn en av ungene overlever de første tre ukene etter klekking.

Man antar at krill, fisk og blekksprut utgjør det meste av dietten. Som andre pingviner er dette en art som fanger byttet under dykking. I hekkesesongen jakter arten på føde innenfor en radius av 50 km nord for øygruppa. Man vet lite om arten atferd utenom hekkesesongen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hornpingvin

**Hornpingvin** (*Eudyptes sclateri*) er en flygeudyktig sjøfugl i slekten *Eudyptes* (toppingviner) og tilhører pingvinfamilien. Hornpingvinen ligner skogpingvin (*Eudyptes pachyrhynchus*), men er fysisk en del større enn denne.

## Beskrivelse
Hornpingvinen er sort på oversiden og hvit på undersiden. Hodet er sort og nebbet, som er skilt fra fjærene med ei tynn stripe av blåhvit hud, orasjegult. Arten er navngitt etter de karakteristiske toppfjærene, som vokser i en oppovervendt bue fra roten av nebbet og opp i pannen på fuglen, der de distinkte lange, gule fjærene danner to hornlignede børster (opptil 6&nbsp;cm lange) av silkemyke fjær over hvert øye. Som hos andre pingviner, er vingene omdannet til luffelignende svømmeredskaper som fuglene bruker til å skape framdrift med under dykking. Føttene er blekrosa og har svømmehud.

Hornpingvinen blir omkring 4&ndash;6&nbsp;kg tung og cirka 60&ndash;65&nbsp;cm høy. Det er liten forskjell mellom kjønnene, men hannen blir marginalt større. Han har også noe lenger nebb og vinger enn hunnen.

## Utbredelse
Hornpingvinen er endemisk for New Zealand og hekker primært på Bountyøyene og Antipodeøyene, som ligger henholdsvis 700 og 870&nbsp;km sørøst for Sørøya. I begrenset omfang hekker også noen par på Aucklandøyene og Campbelløyene.

Utenom hekkesesongen kan arten tidvis også finnes på Antarktika og Falklandsøyene, samt i Argentina og Australia.

Totalbestanden er estimert til cirka 130&nbsp;000&ndash;140&nbsp;000 voksne individer, basert på en hekkebestand på cirka 26&nbsp;000 par på Bountyøyene og cirka 41&nbsp;000 par på Antipodeøyene.

Arten står oppført på IUCNs rødliste som *sterkt truet* (EN), fordi bestanden i senere år har blitt sterkt redusert. Man vet lite om årsakene, men de tilskrives marine faktorer.

## Atferd
Hornpingvinen hekker i store, tette kolonier som teller flere tusen par. Fuglene ankommer koloniene i september og starter eggleggingen i oktober/november. Redene bygges i grunne fordypninger på bakken, som steinsettes og av og til fôres med gress. Inkubasjonstiden varer i cirka 35 dager, og ungfuglene forlater redet når de er omkring 70 dager gamle. Man vet lite om disse fuglene i tidsrommet utenom hekkesesongen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Galapagospingvin

**Galapagospingvin** (*Spheniscus mendiculus*) er en flygeudyktig sjøfugl i slekten båndpingviner (*Spheniscus*). Slekten, som er en av seks slekter i pingvinfamilien, inkluderer også kappingvin, humboldtpingvin og magellanpingvin.

Galapagospingvinen er endemisk for Galápagosøyene i Stillehavet, som den også er oppkalt etter. Det er verdens nordligst levende pingvinart, og den eneste som også finnes nord for ekvator.

## Beskrivelse

Galapagospingvinen blir omkring 53&nbsp;cm høy og veier typisk 1,6&ndash;2,5&nbsp;kg. Som pingviner flest er den sort på oversiden og hvit på undersiden. Den ligner mye på magellanpingvinen, men er mindre og har smalere sorte markeringer i buken. Den kjennetegnes dessuten av et hvitt bånd som danner et hesteskolignende mønster på kinnene. Nebbet er sort på oversiden og på ytterdelen av undernebbet, mens resten av undernebbet er elfenbenshvitt. Nebbet er dessuten lenger og slankere enn hos andre pingviner. Kinnene er hvite. Vingene er omdannet til luffelignende svømmeredskaper, som fuglen bruker til å skape framdrift med når den dykker.

## Utbredelsesområdet
### Utbredelse og habitat
Galapagospingvinen er endemisk for Galápagosøyene, dit man tror den kom med Perustrømmen (tidligere kalt Humboldtstrømmen). Dette er en om lag 1&nbsp;000&nbsp;km lang østlig grensestrøm (en type havstrøm) som renner nordvestover langs kysten av Sør-Amerika, fra Chile til Peru, og bringer med seg kalde vannmasser og næring fra Antarktis opp langs kysten og vestover i havet langs ekvator.

Et hovedproblem for arten er varmen ved ekvator, derfor tilbringer fuglene mye tid om dagen i det kjølige vannet som bringes inn mot vestkysten av øyene med Cromwellstrømmen.

Når fuglene går på land om dagen søker den skygge og holder de vingene ut fra kroppen for å kjøle seg ned i varmen. De kjølige nettene tilbringes på land.

### Bestand
Totalbestanden på noen få tusen par ble drastisk redusert til under 500 individer etter et år (El Niño) med hekkesvikt. Senere har bestanden tatt seg noe opp. I 2005 og 2007 regnet man med at det var omkring 1&nbsp;200 voksne individer der. El Niño påvirker imidlertid bestanden gjennom endringer i havstrømmene.

## Atferd
Galapagospingvinen spiser mest småfisk, som de kalde havstrømmene bringer med seg til øygruppen. Endringer i havstrømmene kan derfor gi katastrofale følger for arten. Når temperaturen i vannet stiger som følge av El Niño forsvinner føden, som ellers finnes i de kalde vannmassene. Også galapagospingvinen fanger føden under dykking.

Arten er monogam og parforholdet varer livet ut. Fugler i god kondisjon kan i gode år produsere tre kull med kyllinger. Redet bygges i naturlige huler og ganger i lavaen. Hunnen legger normalt 1&ndash;2 egg, som begge foreldrene ruger på i 38&ndash;40 dager. Etter ytterligere 60&ndash;65 har ungene fått voksen fjærdrakt og er klare til å gå i sjøen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Klippehopperpingvin

* *[[Eudyptes chrysocome chrysocome|E. c. chrysocome]]*
* *[[Eudyptes chrysocome fiholi|E. c. fiholi]]*

**Klippehopperpingvin** (*Eudyptes chrysocome*) er en flygeudyktig sjøfugl i slekten *Eudyptes* (toppingviner) og tilhører pingvinfamilien.

## Klassifisering og utbredelse
I 2006 ble *[[Eudyptes chrysocome moseleyi|E. c. moseleyi]]*, som tidligere ble ansett som en av tre underarter, skilt ut som en egen art, under navnet *[[Eudyptes moseleyi|E. moseleyi]]* (langduskpingvin). Separering i to arter har siden blitt bekreftet av både WoRMS og BirdLife International

Klippehopperpingvin overlever i dag i kraft av de to underartene *[[Eudyptes chrysocome chrysocome|E. c. chrysocome]]* og *[[Eudyptes chrysocome fiholi|E. c. fiholi]]*. Førstnevnte underart hekker på Falklandsøyene og noen sørlige øyer utenfor kysten av Argentina og Chile. Den andre underarten hekker på flere subantarktiske øyer utenfor New Zealand og det sørlige Afrika.

Ny forskning (2011) antyder imidlertid at det kan være snakk om at nominatformen av klippehopperpingvin og *E. c. fiholi* (østlig klippehopperpingvin) kan være ulike nok til å defineres som to distinkte arter.

## Beskrivelse

Klippehopperpingvin er sort på oversiden og hvit på undersiden. Fra roten av overnebbet løper den en strek av gule fjær, som ender opp i en fjærdusk som står i vinkel i bakkant av tinningen. Hodet er sort, øynene rødlige og nebbet rødbrunt. Undersiden av vingene, som er omdannet til luffelignende svømmeredskaper, er sorte innerst og ytterst og hvite på midten. Oversiden av vingene er sort. Føttene, som har svømmehud, er grårosa og har sorte klør. Som hos andre pingviner sitter lemmene langt bak på kroppen, noe som gir fuglen en oppreist stilling når den står og går.

Klippehopperpingvin skiller seg visuelt fra langduskpingvin, gjennom å ha en noe smalere stripe med (gule) randhår og kortere (mindre) fjærdusk.

Arten blir omkring 52 cm høy og 3 kg tung.

## Habitat og atferd
Arten hekker på klipper og fjellgrunn i bratt terreng, som regel nær tilgang på ferskvann. For å komme til de beste plassene spretter pingvinene fra stein til stein, og det er kjent at klippehopperpingvinene kan gjøre sprang på opp mot 150&nbsp;cm.

Klippehopperpingviner er en sosial sjøfugl som lever i store kolonier, som kan telle over 100&nbsp;000 par. Parene er monogame og returnerer vanligvis til den samme hekkeplassen hvert år. Eggleggingen starter i november. Hunnen legger vanligvis to egg av ulik størrelse. Som regel overlever bare kyllingen fra det største egget, det andre hunnen legger. Inkubasjonstiden er cirka 33 dager, og begge foreldrene bytter på om å ruge eggene. Etter klekkingen vil hannen vokte på avkommet de første 25 dagene, mens hunnen jakter og mater ungen(e) daglig. Deretter forlater kyllingene redet og danner små ungfuglflokker, mens foreldrene jakter på føde og mater dem.

Dietten består av krill, småfisk og blekksprut som jakter under dykking.. Det er kjent at arten kan dykke til 100&nbsp;m eller mer når den jakter på mat.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hvitvingepingvin

**Hvitvingepingvin** (*Eudyptula minor albosignata*) er en av i alt seks underarter som er beskrevet under dvergpingvin (*Eudyptula minor*). Underarten er endemisk for, og hekker kun på, Bankshalvøya og Motunauøya, i regionen Canterbury på Sørøya i New Zealand.

## Beskrivelse
Som hos alle pingviner er vingene omdannet til luffelignende svømmeredskaper. Disse er, i tillegg til å være hvite på undersiden, mer hvite på oversiden enn det som er normalt for arten. Derav navnet *hvitvingepingvin*.

Hvitvingepingviner blir omkring 30&nbsp;cm høy og veier cirka 1,5&nbsp;kg. 

## Bestand
Tidligere regnet man med at det bare fantes omkring 550 par på Bankshalvøya. En større telling i 2000/2001 konkluderte imidlertid med at bestanden der var nesten fire ganger så stor som tidligere antatt. Totalbestanden ble estimert til cirka 3&nbsp;750 par, basert på telling av aktive reder. Redene fordelte seg slik; 2&nbsp;112 par/reder på Bankshalvøya og cirka 1&nbsp;650 par/reder på Motunauøya.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Amniocentese

**Amniocentese**, kalt **fostervannsprøve**, er en undersøkelse der en lang nål stikkes gjennom mavehuden  og livmorveggen under ultralydveiledning. Det blir tatt ut litt fostervann som også inneholder enkelte celler fra fosteret. 

Prøven blir gjerne utført på gravide kvinner med relativt høy alder i forhold til graviditet, gjerne over ca. 36 år. Man gransker fostervæsken og cellenes kromosomer for å kunne oppdage sykdomer som for eksempel: kromosomfeil, spesielt Downs syndrom og ryggmargsbrokk eller arvelige sykdommer. 

Ved kartlegging av kromosomene blir kjønnet bestemt. Denne prøven tas helst i 15. og 16. uke. Siden 2005 har det vært mulig å få utført dobbeltest i Norge som et alternativ til fostervannsprøve. Selv om en fostervannsprøve gir et mer korrekt svar, er fordelen ved dobbeltesten at den kan tas tidligere og at den ikke medfører noen risiko for fosteret. Dobbelttesten kan utføres fra uke 8 og fram til før uke 14.

Ved funn av alvorlig sykdom er det aktuelt å søke om provosert abort/ svangerskapsavbrudd. 

## Referanser
Eselpingvin

**Eselpingvin** er et tilnavn som henviser til minst to forskjellige pingviner. Navnet kommer av lyden pingvinene gir fra seg som kan minne om lyden til et esel.

* Bøylepingvin (et sjelden tilnavn på denne arten)
* Kappingvin (et vanlig tilnavn på denne arten)
John Huston

:*For den amerikanske golfspilleren, se [[John Huston (golfspiller)]]*

**John Marcellus Huston** (1906–1987) var en irsk-amerikansk filmregissør og skuespiller.

John Huston mottok i 1948 Oscar for beste regi og beste filmatisering med filmen *[[Sierra Madres skatt]], (Treasure of the Sierra Madre)*. Han har en stjerne på Hollywood Walk of Fame.
 
Han var sønn av skuespiller Walter Huston og selv far til skuespillerne Anjelica Huston og Danny Huston.

## Filmografi (utvalg)
* 1938 – *[[Jezebel]] (manus)
* [[Filmåret 1941|1941]] – *Malteserfalken (regi og manus)
* 1941 – *[[Sersjant York]]* (manus)
* 1942 – *[[Panama i fare]]* (regi)
* 1942 – *[[I dette vårt liv]]* (regi)
* 1943 – *Seieren i Tunis* (regi)
* 1943 – *Kampen om Aleutene* (regi)
* 1948 – *[[Stormvarsel]]* (regi og manus)
* 1948 – *[[Sierra Madres skatt]]* (regi og manus)
* 1949 – *Natt over Cuba* (regi)
* 1950 – *[[Asfaltjungelen]]* (regi og manus)
* 1951 – *[[Motets merke]]* (regi)
* 1951 – *[[Afrikadronningen]]* (regi og manus)
* 1953 – *[[Svindlernes marked]]* (regi)
* 1956 – *[[Moby Dick (film)|Moby Dick]]* (regi)
* 1961 – *[[Uten feste]]* (regi)
* 1963 – *[[Mord uten spor]]* (regi)
* 1967 – *[[Casino Royale (1967)|Casino Royale]]* (regi)
* 1970 – *[[Helvetes hunder]]* (skuespiller)
* 1974 – *[[Chinatown (film)|Chinatown]]* (skuespiller)
* 1975 – *[[Mannen som ville bli konge]]* (regi)
* 1979 – *[[Ondt blod]]* (regi, skuespiller)
* 1982 – *[[Annie]]* (regi)
* 1984 – *Under vulkanen* (regi)
* 1981 – *[[Flukten til seier]]* (regi)
* 1985 – *[[Prizzis ære]]* (regi)
* 1985 – *[[Taran og den sorte gryte]]* (stemmeskuespiller)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
John Huston (golfspiller)

**John Huston** (født 1961) er en amerikansk golfspiller på PGA-touren og på Champions Tour. 

Han ble profesjonell i 1983 og har vunnet syv ganger på PGA-touren. I juni 2011 var han gammel nok (50 år) til å debutere på Champions Tour, og allerede i sin tredje turnering vant han sin første seier.

## Meritter
### Seire på PGA-touren
* 2003: Southern Farm Bureau Classic
* 2000: Tampa Bay Classic
* 1998: United Airlines Hawaiian Open; Funai Classic at the Walt Disney World Resort
* 1994: Doral-Ryder Open
* 1992: Walt Disney World/Oldsmobile Classic
* 1990: Honda Classic

### Seire på Champions Tour
* 2011: Dick's Sporting Goods Open

### Presidents Cup
* 1994, 1998

## Eksterne lenker
*
Front

**Front** kan sikte til:
* Fasade; også forpartiet til f.eks. et kjøretøy.
* Værfront – i meteorologien: Et skille mellom ulike luftmasser, f.eks. varmfront, kaldfront, okkludert front, polarfronten.
* Front (oseanografi) – en skilleflate mellom vannmasser med ulike karakteristika i oseanografien
* Kampfront eller krigsfront – en kamplinje, f.eks. vestfronten under første verdenskrig.
* Front (forband) – et forband (armégruppe) i Sovjet-armeen
* Front (organisasjon) – en sivil kamporganisasjon
* Front (Piemonte) – en kommune i storbyområdet Torino i regionen Piemonte i det nordlige Italia
* Enhetsfront, en organisasjon hvor flere organisasjoner og/eller enkeltpersoner går sammen om et felles mål, men hvor hver organisasjon for øvrig beholder sin selvstendighet; en koalisjon.
* Front Exploration – et tidligere norsk oljeselskap
* Sektor av samfunnslivet, særlig i sammensetninger som *nytt fra kulturfronten*.
* *The Front*, en amerikansk film fra 1976 kalt *[[Svartelisten (film)|Svartelisten]]* på norsk
* Sammensetninger som *frontfigur* (om den ledende eller mest fremtredende person i et band), *frontkollisjon*, *frontmating* (vaskemaskin hvor tøyet mates inn og tas ut foran), *frontlys* og *[[frontfag]]* (sektor som setter en standard for resultater av tarifforhandlinger i arbeidslivet).

## Se også
* Fronten, en nasjonalsosialistisk orientert norsk avis, utgitt mellom 1932 og 1940 
* Fronten, en illegal avis under 2. verdenskrig, spredt i Notodden-distriktet
* Nasjonal Front (flertydig)
Front (oseanografi)

Front betegner i oseanografien en grenseflate mellom vannmasser med ulike karakteristika.

Prinsipielt kan en pyknoklin også sies å være en front, men begrepet brukes kun om vertikale eller skrå grenseflater. Vanligvis er det ulik temperatur og saltholdighet som skiller vannmassene på hver side av fronten.

I norske farvann er det en front mellom Den norske kyststrømmen og atlanterhavsvannet som kommer med Golfstrømmen. En annen front befinner seg ute i Norskehavet mellom Jan Mayen og Svalbard, nemlig *den arktiske fronten* mellom det kalde, arktiske vannet i Grønlandshavet og det varmere vannet i Norskehavet.

Fronter kan være mer og mindre stasjonære. Årlige svingninger i vær- og vindforhold og skiftende styrke på havstrømmer kan påvirke frontenes posisjon. Det er også vanlig at det oppstår virvler og meandere langs fronten.

Det har lett for å oppstå turbulens og blanding av de øvre vannlaga i nærheten av fronten; derfor er fronter produktive områder med stor planktonproduksjon.
DH

**DH**, **Dh**, **dH** og **dh** kan bety:

## DH

* IATA-koden for flyselskapet Independence Air
* Denavit-Hartenberg konvensjonen
* Design og håndverk, et videregående utdanningsprogram

## Dh

## dH
* Vanns hardhetgrad

## dh
DI

**DI**, **Di**, **dI** og **di** kan bety:

## DI

* IATA-koden for flyselskapet dba

## Di

* Lokomotivene Di 1, Di 2, Di 3, Di 4, Di 5, Di 6, Di 7 og Di 8

## dI

## di
*Den kinesiske bambusfløyten di
Erlend Skomsvoll

**Erlend Fredrik Skomsvoll** (født 12. mai 1969 i Bærum) er norsk jazzmusiker (piano og tuba), komponist og arrangør.

## Biografi
Han er utdannet ved Jazzlinja (1996–1998), der han medvirket i Come Shine (1998–2003, 2014-).  I 2000 ble han ansatt i Norsk kulturråds aspirantstilling ved Midt-norsk jazzsenter, og har derved fungert som sentral utøver, dirigent og arrangør for Trondheim Jazzorkester som siden 2000 har arrangert musikk til konserter  med Pat Metheny, New York Voices og Chick Corea.

Skomsvoll har forøvrig samarbeidet med blant annet Konsen Big Band, Marit Sandvik, Wibutee, Nils Petter Molvær, Kirsti Huke, Morten Abel og Kaizers Orchestra.  Med Mark Adderley utviklet han bestillingsverk til Oslo Filharmoniske Orkester (2004).  Og, i 2005 samarbeidet han med Madrugada og Bodø Sinfonietta i en oppsetning til Nordland Musikkfestuke, samt med Trondheim Musikkteater i oppsetningen «Spor». Skomsvoll mottok i 2003 De unges Lindemanpris, kåret av Christian Eggen, vinneren av selve Lindemanprisen det året.

Han komponerer alt til sitt eget «Skomsvoll Orkester» (etablert 1996). Dette ble i 2004 videreført i «Skomsork», bestående av Eirik Hegdal (altsax), Thomas T. Dahl (gitar), Ole Marius Sandberg (bass) og Thomas Strønen (trommer og elektronikk).  Bandet ble nominert til Spellemannprisen for *Skomsork*. I 2008 ledet han kvartetten *Skoms* med Ola Kvernberg (fiolin), Ole Morten Vågan (bass) og Børge Fjordheim (slagverk) til utgivelse av CD og DVD.

I 2014 ga han ut albumet *Holberg Variations* sammen med Christian Ihle Hadland og 1B1. For albumet fikk de Spellemannprisen 2014 i klassen klassisk. Skomsvoll fikk Buddyprisen fra Norsk jazzforum for 2014.

## Utgivelser
* Skomsork, *Skomsork*, Park Grammofon (2004)
* *Variasjoner* (2006).  Bestillingsverket til Vossajazz 2002.
* Skoms, *52:29* (Grappa (forlag), 2008).  Vedlagt fant man *Monstermort* (DVD; 2008)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Biografi fra Jazzbasen.
* Diskografi fra Jazzbasen.
Kampfront

En **kampfront** eller simpelthen **front** er den fremste linje av en armé, til forskjell fra flanke. Dette kan være en lokal eller taktisk front, eller et større, strategisk krigsområde.
Front (organisasjon)

En **front** er en organisasjon som opprettes og kontrolleres av en annen organisasjon, enten for å holde moderorganisasjonens navn utenfor offentligheten, eller for å bedrive en annen virksomhet enn den tilsynelatende gjør på vegne av moderorganisasjonen. Frontorganisasjoner etableres gjerne av etterretningsorganisasjoner, kommersielle selskaper, kriminelle organisasjoner, forbudte organisasjoner, eller andre organisasjoner som foretrekker å være anonyme. I tillegg har frontorganisasjoner vært mye brukt av kommunistiske partier og regimer for å tiltrekke seg støtte fra personer som ikke nødvendigvis er kommunister. Frontorganisasjonen vil ofte utydeliggjøre sitt formål eller fokusere på enkeltsaker, og fungerer som et rekrutteringsmiddel.

## Se også
* Hemmelig selskap

## Referanser


## Eksterne lenker
*
DK

**DK** kan vise til:

* Dead Kennedys, et hardcore-punk band
* Dragking, kvinne som leker med det mannlige kjønnsuttrykket
* Donkey Kong – Fiktiv Nintendo-figur
* IATA-koden for flyselskapet Eastland Air
* Nasjonalt kjennemerke for kjøretøy fra Danmark
* Det kan være en feilaktig forkortelse for danske kroner (DKK)
Håkon Christie

**Håkon Andreas Christie** (1922–2010) var en norsk arkitekt, kjent for sitt arbeid med de norske stavkirkene.

## Liv og arbeid

Christie ble født på *Holter prestegård* i Nannestad i Akershus. Hans mor, Elisabeth Theodora Stabell (1898–1977) var redaktør av firebindsverket *Prestegårdsliv* (1966–69) og faren Hartvig Caspar Christie (1893–1959) var prost og stortingsmann for Høyre.
:*Se [[Christie]] for farsslekta og [[Stabel (slekt)]] for morsslekta
Christie studerte [[arkitektur]] ved arkitektlinjen ved [[NTH]] i [[Trondheim]], og i [[1949]] ble han uteksaminert med en diplomoppgave om [[restaurering]]. I studietiden arbeidet han med undersøkelser, oppmåling og utgraving av middelalderbygninger i Bergen og Trondheim som assistent for arkitekt [[Gerhard Fischer]], blant annet ved [[Nidarosdomen]], [[Håkonshallen]] og [[Bergenhus festning]]. I 1944 ble han engasjert av Riksantikvaren og ansatt der i 1950. Fra 1979 var han ansatt som førsteantikvar til han ble alderspensjonist i 1991. Deretter ble han engasjert som forsker hos Riksantikvaren og fra 1994 ved [[Norsk institutt for kulturminneforskning]] (NIKU).

I 1949 giftet han seg med [[Sigrid Christie|Sigrid Marie Bing Refsum]] (1923–2004) og sammen arbeidet de for bevaring og vern av kulturarven ikke minst med bokverket *Norges kirker*.

Christie gjorde et banebrytende arbeid innen norsk stavkirkeforskning og skrevet en rekke verk om emnet. Ikke minst er hans tegninger av stavkirkene av stor verdi. 

Håkon Christie ble i 1976 innvalgt i [[Det norske Videnskaps-Akademi]]. I 1995 ble han ridder av 1. klasse av [[St. Olavs Orden]]. I 1999 fikk han [[Urnesmedaljen]], og senere ble han æresmedlem i [[Fortidsminneforeningen]]. I 2005 ble han tildelt [[Grosch-medaljen]] og hedret med æresmedaljen [[Europa Nostra]].



== Verk (utvalg) ==
* 
* Christie, Håkon, *Stavkirkene &ndash; Arkitektur* i *Norges kunsthistorie*, bind 1, Oslo 1981, s. 139&ndash;250 ISBN 82-05-12265-2
* Christie, Håkon, *Stavkirkeforskningen*, Foreningen til norske Fortidsminnesmerkers bevaring, Årbok 1981, vol. 135, side 58-68
* 
* 
* Christie, Håkon, *Urnes stavkirkes forløper belyst ved utgravninger under kirken*, Foreningen til norske Fortidsminnesmerkers bevaring, Årbok 1958, vol. 113, side 49-74
* Christie, Sigrid og Håkon, *Norges kirker &ndash; Buskerud'', Oslo 1981
* 
## Referanser


## Litteratur
*
Baroklinitet

**Baroklinitet** er i meteorologien og oseanografien et mål på lagdelinga i atmosfæren eller i havet. Mer generelt i fluiddynamikken handler baroklinitet om lagdeling av fluider.

I en baroklin atmosfære eller i barokline vannmasser er det en vinkel mellom tetthetsflatene (isosterflatene) og trykkflatene (isobarflatene), slik at sirkulasjon lett oppstår. Det motsatte er *[[Barotropi|barotropiske]]* luft- eller vannmasser, der det er sammenfall mellom tetthet og trykk. Slike luft- og vannmasser vil være lagdelte og stabile.
DL

**DL**, **Dl**, **dL** og **dl** kan bety:

## DL

* IATA-koden for flyselskapet Delta Air Lines

## Dl

## dL

## dl
* Forkortelse for domstolloven.
* Den avledede SI-enheten desiliter
* forkortelse for *download*, nedlasting
Salvador de Madariaga

**Salvador de Madariaga y Rojo** (født 23. juli 1886 i La Coruña, Spania, død 14. desember 1978 i Locarno, Sveits) var en spansk diplomat, politiker, forfatter og pasifist. Han var far til Nieves de Madariaga og bestefar til Javier Solana.

Han studerte ingeniørvitenskap i Paris og tok deretter en mastergrad ved universitetet i Oxford. Han arbeidet først som ingeniør for de spanske jernbaner, men sluttet som ingeniør for å arbeide som journalist i London, hvor han skrev for *[[The Times]]*. Samtidig begynte han å publisere sine første essays. I 1921 ble han medlem av sekretariatet i Folkeforbundet, og ble sjef for nedrustningsavdelingen i 1922. I 1928 ble han professor i spansk ved Oxford-universitetet for tre år. I løpet av denne tiden skrev han tre bøker innen nasjonspsykologi kalt *Englishman*, *Frenchman* og *Spaniard*. I 1931 ble han utnevnt til Spanias ambassadør til USA og delegat til Folkeforbundet, en posisjon han beholdt i fem år. Mellom 1931 og 1934 var han ambassadør til Frankrike. I 1933 ble han innvalgt i Spanias parlament, og utnevnt til utdannelsesminister og senere justisminister. Den politisk liberale Madariaga reiste 1936 i eksil til England da den spanske borgerkrigen brøt ut. Fra sitt eksil var han en markant motstander av Francisco Francos diktatur. I 1949 var han en av grunnleggerne av Europa-colleget i Belgia.

Madariaga publiserte en lang rekke bøker, blant annet om Don Quijote, Christofer Columbus og Latin-Amerikas historie. Han skrev på både fransk, tysk, spansk og engelsk. I 1973 fikk han Karlsprisen for sine bidrag til den europeiske idé og europeisk fred. Etter Francos død reiste han tilbake til Spania i 1976.

Madariaga European Foundation ble oppkalt etter ham.

## Bibliografi (utvalg)
* 1941: *Hernán Cortés – Conqueror of Mexico* (sakprosa), Macmillan, New York
* 1942: *[[Det magiske hjertet (roman fra 1942)|Det magiske hjertet]]* (roman)
* 1973: *Morning without Noon*
* *Spania: En moderne historie*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Madariaga European Foundation