Belte

**Belte**, **beltereim** eller **livreim** er et langt, smalt stykke av lær eller tekstil som festes rundt livet for å holde klesplagg på plass, for eksempel en bukse eller et skjørt oppe eller en jakke sammen. Et belte kan også brukes som pynt, for å fremheve eller forme kroppen. Belter og reimer kan i tillegg brukes til å holde verktøy, redskaper, ryggsekker, våpen og annet utstyr på plass, eller for å feste sikkerhetstau i ved byggearbeider eller fjellklatring. I bil- og flyseter er det vanlig med sikkerhetsbelter for førere og passasjerer.

## Utforming, typer og bruk
Belter blir oftest framstilt av lær, tekstiler eller kunststoffer. De strammes ved hjelp av en beltespenne, ofte av metall. Denne kan bestå av en ramme med en bevegelig tagg som smetter inn i et passende beltehull som beltet med regelmessige mellomrom er forsynt med. Man finner også boksformede spenner med trinnløs stramming eller andre spennemekanismer av plast. Beltene kan også festes ved hjelp av kroker eller hemper. Enkle livreimer kan også være snorer, tau eller bånd uten spenner, for eksempel obi, belter brukt til kimononer og japanske kampsportdrakter. Belter kan være dekorert på mange forskjellige måter, for eksempel med relieffplater og forseggjorte spenner.

Spesialbelter kan være varmende eller støttende magebelter, pengebelter med lommer, blybelter for dykkere, patronbelter og brede mesterskapsbelter med plakett.

Uniformsbelter og belter til formelle antrekk bæres «korrekt» etter bestemte regler. Beltet skal vanligvis strammes såpass at det sitter vannrett på kroppen. Det skal ikke henge på hoftene men hvile på de øverste to jakkeknappene på uniformsryggen dersom den har det. Beltetampen skal ikke henge og slenge, men festes, oftest på venstre side. Beltespenna skal gjerne sitte midt foran, i rad med knapper og slips.

### Klesmote og formalitet
Flere uskrevne regler gjelder for buksebelter når det gjelder form og farge, spesielt for menn til penere bruk som med en dress. Da anses som regel et smalt belt som mer formelt, mens et bredt belte er mer uformelt. Formelle belter til dressbukser er som regel 30&nbsp;mm brede (28–32 mm), men ikke smalere, og har en beskjeden beltespenne. Mindre formelle belter til dress kan være opptil 35&nbsp;mm brede. Belter til dongeribukser er som regel 35&nbsp;mm brede. Når man går med dress er det vanlig å matche fargen på skoene med belte, brun eller blå dress brukes brunt belte, grå eller sort dress brukes sort belte.

### Bunadsbelte

Belter til bunader er en del av bunads tilbehøret og varierer fra bunad til bunad. Mange er laget av vevde, flettede eller broderte tekstiler, andre av skinn. Bunadsbelte kan ha dekorative beltespenner i sølv og til enkelte bunader kan man også bruke et belte med mange beltestøler, sølvbelte, der er en av stølene er en veskestøl hvor bunadsveska skal henge, det kan også ha en knivstøl.

## Etymologi
Ordet *belte* tilsvarer det gammelnorske *belti* som igjen stammer fra de latinske *balteus* og *balteum* som betyr «sverdgeheng». Belte eller bukreim som holder sal eller seletøy fast under buken på en hest, kan kalles gjord.

## Annen betydning

Ordet *belte* brukes også om smale eller brede bånd eller reimer som går omkring hjul, for eksempel framdriftssystemene på  beltekjøretøyer («larveføtter»), samlebånd og rulletrapper. I overført betydning brukes ordet dessuten om bånd- eller ringformede områder eller soner som Asteroidebeltet og Stillebeltet.

## Se også
* Singulum, tau rundt livet båret sammen med albe
* Bandolær, skulderreim
* Obi, kampsportbelte
* Stroppebelte, smal hofteholder
* Bukseseler
* Patronbelte
* Sikkerhetsbelte, setebelte
* Livbelte
* Kyskhetsbelte
* Seletøy

### Annet
* Beltedrift, «larveføtter» for beltekjøretøy
* Samlebånd
* Beltegrad
* Orions belte
* Beltedyr

## Referanser


## Eksterne lenker
*