Krysstoktskip

**Krysstoktskip**, eller **cruiseskip** i vanlig dagligtale, er et skip som er spesialbygd for cruisetrafikk. Krysstoktskip kan sammenliknes med flytende hotell tilpasset forskjellige segmenter i markedet. Moderne krysstoktskip skal i tillegg til høy lugarstandard ha gode restauranter og barer og omfattende fritids-, underholdnings- og tax-free shoppingtilbud. Svømmebasseng, kino, bibliotek, golfsimulator, trimsenter og kasino er blant basistilbudene på krysstoktskip.

I norsk farvann og i norsk eie tidlig på 1900-tallet, var DY «Meteor» og MY «Stella Polaris» kjent. Disse er gode eksempler på tidlige, eksklusive krysstoktskip, og jordomseilinger med 100 passasjerer var et populært cruisetilbud.

I dag er det først og fremst de store krysstoktskipene med korttidscruise og passasjerkapasitet på rundt 4&nbsp;000 gjester som er kjent for folk flest. I desember 2010 var det RCCL-eide skipet MS «Allure of the Seas» verdens største.

Det finnes imidlertid fortsatt mindre skip som tilbyr eksklusive cruiseprodukter.

Tvillingskipene Allure of the Seas og Oasis of the Seas er verdens to største krysstoktskip med en bruttovekt på 225&nbsp;282 tonn og lengde på 360 meter. Allure er faktisk hele 50 millimeter lenger enn Oasis selv om de var designet til å være identiske, hvilket gjør Allure of the Seas til det største passasjerskipet i verden. Skipene har en to etasjers dansesal, en forestillingssal med 1380 sitteplasser og en skøytebane.

## Forurensing
Verdens trafikk av krysstoktskip vokser med ca. 8 % årlig. I vestnorske fjorder blir fisken borte, og lokalbefolkningen plages av smog i cruise-sesongen. Eksos fra et krysstoktskip har 90 % høyere innhold av svovel enn eksos fra en bil. Et krysstoktskip genererer daglig nesten like mye avfall som en stor kommune. I løpet av en ukes cruise kan det dreie seg om opptil 50 tonn kloakk. Der finnes ingen forbud mot utslipp av «grått vann» (dvs vann fra dusj, vask og oppvask).

Undersøkelser har påvist at krysstoktskipenes «grå vann» slipper de farligste miljøgiftene, slik som bromoform, cyanid, naftalin, benzofluorantren, karbon tetraklorid og toluen, ut i vann og luft. Noen av disse stoffene er svært kreftfremkallende. Cruise-turisme slipper imidlertid unna internasjonal klimapolitikk, og derfor kommer krysstoktskipenes utslipp ikke med i noen lands klima-regnskap. Alaska har delvis tapt kampen for å få krysstoktskipene til å redusere utslippene.

FNs sjøfartsorganisasjon *International Maritime Organization* (IMO) har foreslått at skip i havn bør få sin kraftforsyning fra land, landstrøm. Det gjelder også krysstoktskip fordi de ofte ligger forholdsvis lenge til kai med motor eller hjelpemotor i gang for å opprettholde kraftforsyningen, og dette fører til forurensing av luften.

## Cruiserederier
*Carnival
*RCCL

## Se også

* Skip
* Passasjerskip
* Elvecruise

## Referanser


## Litteratur
* Bård Kolltveit; *Eventyret om Norsk Cruisefart - Fra vestlandsfjorder til verdens hav* Orfeus Publishing 2016 ISBN 978-82-93140-48-1
* Bruce Petter; *Cruise Ships - A Design Voyage* Ferry Publications, 2017 ISBN 978-1-911268-08-6

## Eksterne lenker
* http://www.bt.no/nyheter/lokalt/Cruiseskip-la-roykteppe-over-byen-2732114.html