Sommer-OL 2020

**Sommer-OL 2020** var de 32. olympiske sommerlekene og ble arrangert fra 23. juli til 8. august 2021 i Tokyo i Japan. Tokyo hadde tidligere arrangert Sommer-OL 1964, og ble dermed den femte byen totalt og den første byen i Asia som har arrangert sommerlekene mer enn én gang.

Lekene skulle etter planen avvikles i perioden fra 24. juli til 9. august 2020, men på grunn av koronapandemien ble arrangementet utsatt til 2021. Også de paralympiske sommerleker ble utsatt tilsvarende. Selv om lekene ble arrangert i 2021, bestemte Den internasjonale olympiske komité (IOK) og Tokyos organisasjonskomité at lekene skulle beholde den offisielle betegnelsen **Tokyo 2020**.

## Valg av vertsby

København i Danmark vurderte en stund å søke om å bli arrangørby, og overveide senere å søke om sommer-OL i 2024 eller 2028 sammen med Malmö. København sendte imidlertid ikke inn noen offisiell søknad for noen av de tre arrangementene. Andre byer som meldte sin interesse var Delhi i India, Busan i Sør-Korea, St. Petersburg i Russland og Budapest i Ungarn. Busan trakk sitt kandidatur etter at den sørkoreanske byen Pyeongchang ble tildelt vertskapet for Vinter-OL 2018.

I sitt møte i Québec i Canada 23. mai 2012, bestemte IOK at Tokyo, Madrid og Istanbul var de gjenværende kandidatene som skulle konkurrere om vertskapet. Søknadene fra Doha og Baku ble avvist, mens Roma hadde trukket seg på grunn av den økonomiske situasjonen. Roma søkte om Sommer-OL 2024 i stedet, men arrangementet ble tildelt Paris.

Tokyo ble valgt som arrangør ved avstemning under IOKs 125. sesjon i Buenos Aires i Argentina 7. september 2013.

## Utvikling og forberedelser

### Infrastruktur
Tokyos organisasjonskomité ble ledet av tidligere statsminister Yoshirō Mori. I tillegg hadde olympisk- og paralympisk minister Seiko Hashimoto det overordnede ansvaret ovenfor japanske myndigheter. Mori måtte trekke seg som leder av sommerlekene i februar 2021, etter at han hadde kommet med nedsettende kommentarer om kvinner i styrer, og Seiko Hashimoto overtok denne stillingen 18. februar 2021.

Tokyo byråd avsatte et fond på totalt 400 milliarder japanske yen (tilsvarende over 3,67 milliarder USD) for å dekke kostnadene ved å være vertsby. Den japanske regjeringen vurderte å øke slotkapasiteten på både Haneda lufthavn og Narita internasjonale lufthavn ved å lette på luftromsbegrensningene. En ny jernbanelinje ble planlagt å knytte sammen begge flyplassene gjennom en utvidelse av Tokyo stasjon, og redusere reisetiden fra sentrum til Haneda fra 30 minutter til 18 minutter, og fra sentrum til Narita fra 55 minutter til 36 minutter. Linjen ville koste 400 milliarder yen og skulle først og fremst bli finansiert av private investorer, men East Japan Railway Company (JR East) planla også en ny rute nær Tamachi til Haneda. Det ble også planlagt at finansieringen skulle få fart på gjennomføringen av å pusse opp store motorveier i området, blant annet «Central Circular Route», «Tokyo Gaikan Expressway» og «Ken-Ō Expressway». Det var også planer om å utvide den automatiserte transittlinjen «Yurikamome» fra sin eksisterende terminal på Toyosu stasjon til en ny terminal på Kachidoki stasjon, noe som ville gjøre at den passerte den olympiske landsbyen.

### Frivillige
Søknader om å være frivillig til OL ble mottatt fra 26. september 2018. I januar 2019 hadde antall søknader til organisasjonskomiteen kommet opp i over 200&nbsp;000. Intervjuprosessen begynte i februar 2019, og opplæringen av de frivillige startet i oktober 2019. De frivillige på idrettsarrangementene og i den olympiske landsbyen ble kalt «Field Cast» mens de frivillige i byen ble benevnt som «City Cast».

### Medaljer
I februar 2017 annonserte organisasjonskomiteen at de hadde inngått en avtale med «Japan Environmental Sanitation Center» og NTT Docomo om donering av elektronisk avfall som kunne bli brukt til å lage medaljene til OL. Målet var å samle 8 tonn metall for å produsere medaljene, og donasjonsbokser ble satt opp i det offentlige i april 2017. En designkonkurranse for medaljene startet i desember 2017.

I mai 2018 rapporterte organisasjonskomiteen at de hadde fått inn halvparten av antallet kilo bronse de trengte til å lage medaljene, men de strevde med å få tak i sølv.

24. juli 2019 ble designet av medaljene presentert. Medaljene for både de olympiske og de paralympiske lekene er designet av Junichi Kawanishi etter en landsomfattende konkurranse.

### Fakkelstafett
Etter den tradisjonelle tenningen av den olympiske fakkelen i Hellas, var planen å begynne fakkelstafetten i Naraha den 26. mars 2020, men den ble avlyst.

### Billetter
Billettene til åpningsseremonien hadde priser på mellom 12&nbsp;000 og 300&nbsp;000 yen, og friidrettsfinalene hadde en maksimumspris på 130&nbsp;000 yen. Den gjennomsnittlige billettprisen for alle øvelsene var 7&nbsp;700 yen, og 50 % av billettene kostet under 8&nbsp;000 yen. En symbolsk billettpris på 2020 yen var tilgjengelig for familier, skolebarn og grupper. Billettene ble solgt via over 40&nbsp;000 butikker og kiosker, og på internett. Personer utenfor Japan måtte personlig møte opp og besøke landet i salgsperioden, eller få billettene via en tredjepart (reisebyrå eller liknende).

20. mars 2020 ble det bestemt at på det ikke ble tillatt med tilreisende tilskuere under OL på grunn av den pågående koronaviruspandemien. Alle som hadde kjøpt billett fikk disse refundert.

### Utsettelse til 2021
2. mars 2020 ble det meldt fra Den internasjonale olympiske komité (IOK) at lekene kom til å gå som planlagt, på tross av koronaviruspandemien. 22. mars ga IOK seg selv fire uker på å avgjøre om OL skulle utsettes eller gå som planlagt. 23. mars besluttet Canada som første land å trekke seg fra OL dersom lekene skulle arrangeres i 2020, Australias olympiske komité fulgte etter kort tid opp, og ville ikke sende lag til OL i 2020. og også Norge meldte at de ikke ville sende utøvere slik situasjonen var i mars 2020.

Dagen etter, 24. mars 2020, bestemte IOK og Japans statsminister at lekene i Tokyo måtte utsettes til etter 2020, men ikke senere enn sommeren 2021. Dette skjedde en uke etter at IOK selv mente det ikke var nødvendig å ta noen drastiske beslutninger angående sommerlekene. Nye datoer ble offentliggjort 30. mars 2020.

## Arrangørsteder og arenaer
I februar 2012 ble det kunngjort at olympiastadion for Sommer-OL 1964, skulle gjennomgå en renovering for totalt 100 milliarder yen til VM i rugby union for menn 2019 og OL i 2020.

I november 2012 kunngjorde «Japan Sport Council» at det ville innhente anbud på forskjellige design av stadionet. Av 46 finalister ble «Zaha Hadid Architects» tildelt prosjektet, som skulle erstatte stadionet med et nytt stadion med totalt 80&nbsp;000 seter. Stadionet ble kritisert for design (som blant annet ble sammenlignet med en sykkelhjelm) og kostnader, selv om det ble forsøkt å revidere og «optimalisere» designet i etterkant.

I juni 2015 kunngjorde regjeringen at det som et ytterligere kostnadsbesparende tiltak ville redusere det nye stadionets faste kapasitet til 65&nbsp;000 for friidrett, i tillegg til å fjerne planene om et uttrekkbart tak. På grunn av protester mot de store kostnadene til nytt stadion (som nådde over 252 milliarder yen), bestemte myndighetene til slutt å forkaste planene til Hadids arkitektbyrå, og valgte heller et design av den japanske arkitekten Kengo Kuma. Designet er inspirert av tradisjonelle templer og har en lavere profil enn Hadid-designet. Kumas design hadde et budsjett på 149 milliarder yen. På grunn av endringene av arkitekt og design, ble byggingen utsatt, og stadionet ble ikke klar til rugby-VM. Stadionet åpnet offisielt 21. desember 2019, med første offisielle arrangement 1. januar 2020.

I oktober 2018 rapporterte revisjonsstyret at de totale kostnadene for lekene kunne overgå 25 milliarder dollar.

Av de 33 arenaene i Tokyo, lå 28 innen 8 kilometer fra den olympiske landsbyen. Totalt 11 arenaer, inkludert olympiastadion, ble bygget helt nye til OL, mens resten var enten eksisterende eller midlertidige arenaer. 16. oktober 2019 annonserte IOK at det forelå planer om å relokere maraton- og kappgangøvelsene til Sapporo på grunn av de høye temperaturene som kan oppstå i Tokyo på sommeren. Disse planene ble offisielle 1. november 2019 etter at ordføreren i Tokyo, Yuriko Koike, aksepterte planene noe motvillig.
### Heritage-sonen

Seks arenaer innenfor det sentrale Tokyo, hvorav tre arenaer opprinnelig ble bygget til Sommer-OL 1964.

*Oppført på samme sted som det gamle olympiastadion fra 1964 sto.
†Opprinnelig bygget for Sommer-OL 1964
†† Benyttet som arena også under Sommer-OL 1964.

### Tokyobukta-sonen
13 arenaer i området ved Tokyobukta-området.

### Arenaer utenfor sentrumsområdet
16 arenaer med avstand over 8 kilometer fra olympialandsbyen.

### Fotballarenaer

### Andre arenaer

## Idretter
Det offisielle programmet til OL ble akseptert av IOK den 9. juni 2017. IOKs president Thomas Bach uttalte at målet for OL er å gjøre lekene mer «ungdommelige» og «urbane», i tillegg til å øke andelen kvinnelige deltakere.
Det ble lagt til 5 nye idretter, samt 15 nye øvelser i eksisterende idretter. Nye øvelser inkluderte blant annet 3x3 basketball, BMX fristil og madison-sykling, samt flere nye miks-øvelser.

Det ble konkurrert i 339 øvelser i 33 idretter. (Antall øvelser per idrett i parantes) 

* 
* Baseball
** 
** 
* Basketball
** 
** 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Gymnastikk
** 
** 
** 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Svømmesport
**
**
**
** 
* 
**  
**  
**  
**  
**  
* 
* 
* 
* 
* Volleyball
** 
** 

;Nye idretter

Som et ledd mot et mål om å kontrollere kostnadene og sikre at OL «forblir relevant for fans i alle generasjoner», vurderte IOK alle de 26 idrettene som det ble konkurrert i i Sommer-OL 2012, for å droppe én idrett og dermed beholde 25 «kjerneidretter». Sjumannsrugby og golf ble lagt til kalenderen til Sommer-OL 2016, og antall idretter var dermed i utgangspunktet 27. IOK ønsket i utgangspunktet å legge til én idrett for 2020.

12. februar 2013 stemte IOK for at bryting skulle ut av programmet til 2020-lekene, noe som var en overraskende avgjørelse, siden bryting har vært på det olympiske programmet siden de antikke lekene. Bryting ble lagt til listen over idretter som det var mulig å ta med i programmet til 2020, sammen med syv nye idretter som også ønsket å få innpass i kalenderen.

29. mai 2013 ble det annonsert at tre av de åtte idrettene på listen var tatt med videre i betraktningen: baseball/softball, squash og bryting. De andre idrettene som ble nedstemt på dette tidspunktet var karate, rullebrett, sportsklatring, wakeboarding og wushu. 8. september 2013, under den 125. IOK-sesjonen, ble bryting valgt inn i programmet til OL i både 2020 og 2024. Bryting fikk 49 stemmer, mens baseball/softball og squash fikk henholdsvis 24 og 22 stemmer.

Senere ble det innført ny politikk på området, og IOK ønsket nå at lekene skulle gå fra å ha et idretts-basert program til å ha et øvelses-basert program. Dette gjorde at vertsnasjonen kunne foreslå nye idretter som kunne komme inn på programmet, men arrangert kun for ett OL. Denne regelen ble innført for at de enkelte organisasjonskomiteene skulle ha anledning til å foreslå idretter som er populære i vertsnasjonen, noe som igjen skulle kunne føre til større lokal interesse for mesterskapet. Som et resultat av disse endringene, ble en liste på åtte nye idretter annonsert som interessant for organisasjonskomiteen å ta med i programmet: baseball/softball, bowling, karate, rullebrett, sportsklatring, squash, surfing og wushu. 28. september 2015 ble listen forkortet til de fem idrettene baseball/softball, karate, sportsklatring, surfing, og rullebrett. Disse fem idrettene ble akseptert av IOK 3. august 2016, under den 129. IOK-sesjonen i Rio de Janeiro. Disse idrettene kom med på programmet kun for Sommer-OL 2020, og det førte det totale antallet idretter under Tokyo-OL opp til 33.

## Kalender

## Deltakelse
9. desember 2019 annonserte World Anti-Doping Agency (WADA) at Russland var blitt utestengt fra all internasjonal idrett i fire år etter at russiske myndigheter ble kjent skylding i å ha manipulert dopingtester de hadde gitt til WADA i januar 2019. Den internasjonale voldgiftsretten for sport (CAS) opprettholdt dommen, men justerte utestengelsesperioden til to år. Som et resultat av utestengelsen godtok WADA at kun individuelt godkjente russiske utøvere kunne få delta i lekene, akkurat som i Vinter-OL 2018, men de ville ikke få lov til å delta i lagidretter. Etter en anke fra Russlands olympiske komité, ble det besluttet at de også kunne få delta i lagidretter som Russland allerede var kvalifisert for. Russiske lag og individuelle utøvere fikk ikke lov til å betegnes som deltakere for «Russsland» eller liknende betegnelser, men deltok som nøytrale utøvere med betegnelsen ROC under den russiske nasjonale olympiske komités flagg. Russlands nasjonalsang ble erstattet med et utdrag fra Pjotr Tsjajkovskijs *[[Klaverkonsert nr. 1 (Tsjajkovskij)|Klaverkonsert nr. 1]]*.

6. april 2021 meddelte Nord-Korea at de ikke ville delta i lekene i Tokyo på grunn av smittefarehensyn i forbindelse med koronaviruspandemien.

Guinea valgte 21. juli å trekke seg fra lekene., men deltok likevel etter å ha fått bekreftelse på at det var trygt å delta.

Som i Sommer-OL 2016 godkjente IOK et særskilt lag sammensatt av flyktninger, det olympiske flyktninglaget. 29 utøvere fra Syria, Republikken Kongo, Den demokratiske republikken Kongo, Sudan, Sør-Sudan, Eritrea, Iran, Venezuela, Afghanistan og Kamerun ble valgt ut til å delta for flyktninglaget.

### Deltakerland
206 nasjonale olympiske komiteer og lag deltok i lekene. (Antall deltakere per nasjon/lag i parentes)

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  **(vert)**
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Medaljefordeling

### Endringer i medaljefordelingen
 Diskvalifiserte utøvere

## Markedsføring
### Maskot

Maskoten for Sommer-OL 2020 var Miraitowa. Navnet er en kombinasjon av de japanske ordene for «fremtid» og «evighet».

## Åpnings- og avslutningsseremoni
Mansai Nomura, en kyōgen-skuespiller, ble utnevnt til kreativ direktør for alle de fire seremoniene (inkludert de paralympiske leker). Takashi Yamazaki, en filmregissør, ble utnevnt til kreativ direktør for åpnings- og avslutningsseremoniene av de olympiske leker, mens Hiroshi Sasaki ble utnevnt i tilsvarende rolle for åpnings- og avslutningsseremoniene av de paralympiske leker.

Det ble også utnevnt fem såkalte kreative direktører for seremoniene: forfatteren og produsenten Genki Kawamura, produsenten Yoshie Kris, sangeren Sheena Ringo teknologisten Kaoru Sugano og koreografen MIKIKO.

De dyreste billettene til åpningsseremonien kostet 300&nbsp;000 yen (2&nbsp;680 USD per mai 2019), mens de dyreste billettene for avslutningsseremonien kostet 220&nbsp;000 yen (2&nbsp;012 amerikanske dollar (per mai 2019).

## Kringkasting
29. juni 2015 annonserte Den internasjonale olympiske komité at Discovery Communications hadde fått tildelt OL-rettighetene i Europa fra 2018 til 2024.

### Norge

I Norge ble OL-sendingene vist på Discovery Norways kanaler Eurosport og TVNorge, samt strømmetjenesten discovery+. Øvelsene ble sendt direkte fra midnatt til kl. 16 med Carsten Skjelbreid og Anne Sturød som prorgamledere, etterfulgt av oppsummeringen «OL i dag» fra kl. 16 til 19 med Susanne Jørstad Wergeland og Tom Stiansen som programledere. «OL-kveld» ble sendt fra 21.30 til kl. 23, med Anne Rimmen og Henrik Elvestad som programledere. Åpnings- og avslutningsseremonien ble kommentert av Jørn Sundby og Asbjørn Myhre.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Official Report hos library.olympics.com
*  2020 Summer Olympics hos olympedia.org
*  Tokyo 2020