Dolgellau

**Dolgellau** er en markedsby og et samfunn i Gwynedd, nordvest i Wales, om ligger ved elven Wnion, en sideelv til elven Mawsddach. Den var tidligere administrasjonsby i det historiske grevskapet Merionethshire inntil grevskapet Gwynedd ble opprettet i 1974. Dolgellau er hovedbasen for klatrere av fjellene Cadair Idris og Mynydd Moel, som er synlige fra byen. Dolgellau er den nest største bosetningen i sørlige Gwynedd etter Tywyn og omfatter samfunnet Penmaenpool. I henhold til folketellingen i 2021 hadde byen og samfunnet en befolkning på 2 602 innbyggere. Det er en svak nedgang siden 2001 på 2 678.

Dolgellau var vertskap for den nasjonale kulturmønstringen Eisteddfod i 1949. 

## Toponymi

Navnet Dolgellau er en sammensetning av *dôl*, «vannfylt eng», og *cellau,* flertallsformen av *cell*, «en celle», som gir betydningen «vannfylt eng av celler». *Dôl* i navnet henviser sannsynligvis til en sving ved samløpet av elvene Wnion og Aran. *Cellau* kan referere til klosterceller eller kjøpmannsstaller.

Den eldste registrerte stavemåten (fra 1254) er *Dolkelew*, og en stavemåte *Dolgethleu* dateres fra 1294–5 (*thl* er et forsøk på å representere walisisk lyden */ɬ/*). Den militære lederen Owain Glyndŵr på 1300-tallet skrev *Dolguelli*.

Byens navn ble av engelske skribenter og myndighetspersoner forsøkt gjort forståelig som *Dolgelly* eller *Dolgelley*. Fram til 1800-tallet var de fleste stavemåtene på engelsk i tråd med *Dôlgelly*, *Dolgelley*, *Dolgelly* eller *Dolgelli*. Thomas Pennant brukte formen *Dolgelleu* i sin utgivelse *Tours of Wales*, og dette var formen som ble brukt i kirkebøkene i 1723, selv om det aldri fikk særlig stor betydning.

I 1825 har registrene *Dolgellau*, som var formen som ble tatt i bruk av Robert Vaughan fra Hengwrt i 1836. Dette ble standard på walisisk og senere også på engelsk.

Det offisielle navnet på bydistriktet som dekket byen og det omkringliggende landlige distriktet ble endret fra *Dolgelley* til *Dolgellau* i 1958 av grevskapsrådet Merioneth, etter forespørsler fra begge distriktsrådene.

## Historie og økonomi

Området Dolgellau var i den førromerske, keltiske perioden en del av landet til stammen ordovikere. Disse ble erobret av romerne i år 77–78 e.Kr. Selv om noen få romerske mynter fra keiserne Hadrian og Trajans regjeringstid er funnet i nærheten av Dolgellau, er området myrlendt, og det finnes ingen bevis for at det var bosatt i romertiden. Det finnes imidlertid tre bygdeborger av lokal opprinnelse i nærheten av Dolgellau, men usikker opprinnelse.

Etter at romerne forlot området på begynnelsen av 400-tallet, kom stedet under kontroll av en rekke walisiske høvdinger, selv om Dolgellau sannsynligvis ikke var bebodd før slutten av 1000- eller 1100-tallet, da det ble etablert som en landsby av livegne (eller *maerdref*), muligens av Cadwgan ap Bleddyn. Det forble en livegenlandsby fram til regjeringstiden kong Henrik VII av England (1485–1509).

En kirke ble bygget på 1100-tallet (revet og erstattet av den nåværende bygningen i 1716), selv om klosteret Cymer Abbey, grunnlagt i 1198 i nærliggende Llanelltyd, forble det viktigste religiøse senteret lokalt. Dolgellau fikk større betydning fra denne perioden og utover, og ble nevnt i undersøkelsen av Merioneth bestilt av Edvard I. I 1404 samlet Owain Glyndŵr de walisiske høvdingene til rådsmøte ved Dolgellau.

Etter et besøk av den engelske predikanten George Fox i 1657, konverterte mange innbyggere i Dolgellau til kvekersamfunnet. Forfølgelse førte til at et stort antall av dem emigrerte til Pennsylvania i 1686, under ledelse av Rowland Ellis, en lokal gentleman-bonde. Den pennsylvanske byen Bryn Mawr, huser i dag prestisjefylte kvinneuniversitetet Bryn Mawr College, oppkalt etter Ellis’ gård i nærheten av Dolgellau.[

Sauedrift og ullindustrien var lenge av største betydning for byens økonomi; ved slutten av 1700-tallet ble produksjonen anslått å være verdt £50 000 til £100 000 årlig. Industrien gikk tilbake i første halvdel av 1800-tallet på grunn av innføringen av mekaniske vevstoler. En annen viktig bidragsyter til den lokale økonomien var garving, som fortsatte inn på 1980-tallet i Dolgellau, om enn i mye redusert skala.

Byen var sentrum for et mindre gullrush på 1800-tallet. På et tidspunkt sysselsatte de lokale gullgruvene over 500 arbeidere. Clogau St. Davids gruve i Bontddu og Gwynfynydd-gruven i Ganllwyd har levert gull til mange kongelige bryllup.

Dolgellau var administrasjonsbyen i det historiske grevskapet Merionethshire (walisisk: *Meirionydd, Sir Feirionnydd*) fram til 1974, da den, etter Loven om lokalstyre av 1972, ble det administrative sentrum for Meirionnydd, et distrikt i grevskapet Gwynedd. Dette ble avskaffet i 1996 ved Loven om lokalstyre for Wales fra 1994.

I dag er Dolgellaus økonomi hovedsakelig avhengig av turisme, selv om landbruk fortsatt spiller en rolle; et bondemarked holdes i sentrum den tredje søndagen i hver måned.

Det antas at Dolgellau Cricket Club, grunnlagt i 1869 av den geistlige Frederick Temple, er en av de eldste cricketklubbene i Wales.

## Referanser


## Eksterne lenker
*