open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lyngåsveien (Oslo)

**Lyngåsveien** (1–17, 2–12) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordøstover fra Grefsenveien til Revefaret. Krysset ved Grefsenveien markerer sentrum på Grefsenplatået, med butikker og drosjeholdeplass.

Veien fikk navn i 1940 etter den første som bygget hus i veien. USBL oppførte noen av sine første boliger her i 1951. Rekkehus med til sammen 22 leiligheter og 4 hybler i nr. 11A-E ble fra 1952 et av de første USBL-borettslagene.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Maurtuveien (Oslo)

**Maurtuveien** (5–865, 2–870) er en vei på Klemetsrud i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den tar av sørvestover fra Enebakkveien ved Klemetsrud kirke og går til Maurtu gård, som den har navn etter. Navnet ble vedtatt i 1907.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Melkeveien (Oslo)

**Melkeveien** (1–63, 2–40) er en vei i Vettakollen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går nordøstover fra Stjerneveien og ender som blindvei sørøst for Båntjern.

Navnet ble vedtatt i 1951. Veien har villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Brannvaktveien (Oslo)

**Brannvaktveien** (1-29, 2-30) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Grefsenveien til Kjelsåsveien.

Veien fikk navn i 1940 etter Grefsen brannstasjon (nedlagt 1992).

## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
*
Daniel Walstads vei (Oslo)

**Daniel Walstads vei** (1-17, 2-24) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går i vinkel mellom Kjelsåsveien og Sømveien.

Veien fikk navn i 1943 etter gårdbruker Daniel Walstad, som eide Kjelsås gård fra 1873.

## Referanser


## Kilder
* Oslo byleksikon: Daniel Walstads vei

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Ekelyveien (Oslo)

**Ekelyveien** (1-17, 2-20) er en vei på Ris i bydel Vestre Aker. Den går nordover fra Holmenveien, krysser Risalleen og ender ved Ris kirke. 

Veinavnet ble vedtatt i 1908. Veien har villabebyggelse.

## Bilder

Villa Ekely - Ekelyveien Oslo.jpg|Villa Ekely


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Ekornveien (Oslo)

**Ekornveien** (1-5, 2-6) er en vei på Gråkammen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går mellom Jegerveien og Tennisveien. 

Navnet ble vedtatt i 1921.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Elgtråkket (Oslo)

**Elgtråkket** (56-89, 6-136) er en vei i Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand. Den går nordover fra Bjørnåsveien til Rådyrlia og har flere forgreninger med husrekker.

Veien har overveiende rekkehusbebyggelse. Navnet ble vedtatt i 1986. I nabolaget finnes også flere andre veier med dyrenavn.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Elgveien (Oslo)

**Elgveien** (1-9, 2-12) er en vei i Ullevål hageby i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går mellom John Colletts allé og Ullevålsalleen.

Navnet ble vedtatt i 1918.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Norsk Arkeologisk Selskap

**Norsk Arkeologisk Selskap** er en interesseorganisasjon som har som formål å spre kunnskap om fortiden og fortidsminner, samt å støtte arkeologisk forskning. Organisasjonen ble stiftet i 1936 og har per 2019 ca. 450 medlemmer. Norsk Arkeologisk Selskap utgir årlig tidsskriftet Viking, og støtter arkeologisk forskning i inn- og utland gjennom fondet *Arkeologisk Fond*. Organisasjonen er åpen for alle som er interessert i arkeologi. Styret i NAS består av følgende: Lyder Marstrander (preses), Sonja Vibecke Robøle, Håvard Hoftun, Siri Undall, Per Kristian Skulberg, Ronny Henriksen, Ellen Drage Støeng, Marianne Vedeler (generalsekretær) og Thomas Kjær (sekretær).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Halimium lasianthum

***Halimium lasianthum*** er en eviggrønn busk i solrosefamilien.

Den blir opptil én meter høy, men er ofte mye lavere. Stenglene er opprette eller utoverliggende og dekket av grå hår. Bladene er motsatte og avlange til lansettformede; de er mørkegrønne på oversiden og hvitfiltet under. Blomstene er gule, 15–25&nbsp;mm, og sitter i endestilte klaser. Kronbladene kan være ensfargede eller ha en brun flekk ved basis. Arten vokser på sandige steder og i korkeikskog, som regel på sur jord.

*Halimium lasianthum* i snever betydning er utbredt sør i Portugal og Spania og nord i Marokko. Underarten *Halimium lasianthum* subsp. *alyssoides* finnes lenger nord i Portugal, Spania og i vestlige og sentrale Frankrike. Den blir ofte regnet som en egen art, *Halimium alyssoides*, og har aldri brun flekk på kronbladene. 

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Ellingsrudveien (Oslo)

**Ellingsrudveien** (1-19, 2-18) er en vei på Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går sørover fra Høybråtenveien til Nuggerudveien.

Veien fikk navn i 1925 etter Ellingsrud gård.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Engebrets vei (Oslo)

**Engebrets vei** (1-7, 2-6) er en vei på Skøyen i bydel Ullern. Den går fra Konventveien til Hoffsveien.

Navnet ble vedtatt i 1926.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Engebråtveien (Oslo)

**Engebråtveien** (1-13, 2-24) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordvestover fra Gamle Kjelsåsvei til Kapellveien.

Veien fikk navn i 1915 etter gården Engebråten.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Eneboveien (Oslo)

**Eneboveien** (4-20; ingen oddetallsadresser) er en vei i bydel Stovner i Oslo. Det en blindvei på østsiden av Stovnerveien.

Navnet ble vedtatt i 1947. Det henger sammen med at det den gangen bare var ett hus i veien.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Allround-NM på skøyter junior 2012

**Allround-NM på skøyter junior 2012** ble avholdt 4. og 5. februar 2012 i Furumo stadion på Geithus i Modum.Teknisk arrangør var Geithus Idrettslag.

Norgesmestere ble Ellen Bjertnes, Geithus IL for damene og Kristian Reistad Fredriksen, Geithus IL for herrene.

## Sammenlagt Damer Junior

## Sammenlagt Herrer Junior

## Funksjonærer
* Overdommere var Roar Eriksen for herrene og Gunnar Knudsen for damene.
** Assisterende overdommere var Trond Løvstad for herrene og Torbjørn Sæther for damene.
* Startere var Ole Hermann Sørli for herrene og Marcel Lesche Vanberg for damene.
* NSFs teknisk delegerte (TD) var Erik Øsmundset.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*  Allround-NM på skøyter junior 2012 for både kvinner og menn. På speedskatingresults.com
* NM Junior Allround 2012 (distanser og sammenlagt)  og Sammenlagt  resultatlister på www.skoyteforbundet.no
Erich Mogensøns vei (Oslo)

**Erich Mogensøns vei** (7-31, 12-40) er en vei på Linderud i bydel Bjerke i Oslo. Den går fra Rødbergveien (Oslo)  på broen over Trondheimsveien, men har også selv direkte tilkomst til og fra Trondheimsveien ved inkjøring til Linderud senter ligger i nr. 38. Veien løper østover mot Veitvet og blir til Statsråd Mathiesens vei i en 180* høyresving. 

Veien fikk navn i 1962 etter godseier Erich Mogensøn (1687–1742), som eide Linderud gård fra 1713. 

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Erling Michelsens vei (Oslo)

**Erling Michelsens vei** (7-21, 2-34) er en vei på Ellingsrud i bydel Alna i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Trygve Nilsens vei og ender i en snuplass, men har gangveiforbindelse til boligblokker og andre veier.

Veinavnet fikk navn i 1979 etter Erling Michelsen (1890–1971), som var leder for Norges Leieboerforbund og Boligbyggelaget Ungdommens Selvbyggerlag.

På oddetallssiden er 8 rekkehus (oppført 1981–82, ark. Alex Christiansen) i OBOS-borettslaget Nordre Fjeldstad. På partallssiden er 17 rekkehus (fullført 1982, samme arkitekt) i OBOS-borettslaget Søndre Fjeldstad.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Emil Korsmos vei (Oslo)

**Emil Korsmos vei** (1-25, 2-26) er en vei på Manglerud i bydel Østensjø. Den går i bue og starter og slutter i Plogveien.

Veien fikk navn i 1961 etter professor Emil Korsmo.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Elvefaret (Oslo)

**Elvefaret** (1-55, 2-36) er en vei på Røa i bydel Vestre Aker. Den begynner og slutter i Fådveien og har form av en skjev, asymmetrisk hestesko på sørsiden. Én adresse, nr. 23, er i bydel Ullern.

Veien fikk navn i 1939 etter beliggenheten ved Lysakerelva.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Kallerudveien (Oslo)

**Kallerudveien** (3-173, 6-166) er en vei i Maridalen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går mellom Gamle Maridalsvei sø rfor Maridalen skole til Maridalsveien like sør for Maridalen kirke.

Veien fikk navn i 1961 etter gården Kallerud (gnr./bnr. 62/5), som ligger ved veien og har nr. 10, som er eneste veinummer i bruk.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Kallandveien (Oslo)

**Kallandveien** (2-6; ingen oddetallsadresser) er en vei på Solemskogen i bydel Nordre Aker (strengt tatt Marka) i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Solemskogveien.

Veien het tidligere Hytteveien, men fikk dagens navn i 1952 etter stuen Kalland (gnr./bnr. 88/64), som lå lå ved veien før. Nest siste holdeplass på bussruten til Solemskogen ligger ved denne veien.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Kasaveien (Oslo)

**Kasaveien** (1-21, 2-4) er en vei i Maridalen i bydel Nordre Aker. Den går mellom Gamle Maridalsvei og Maridalsveien.

Veien fikk navn i 1961 etter gården Kasa (gnr./bnr. 64/29), som ligger ved veien. Den lå tidligere under Hauger gård.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Kikkutveien (Oslo)

**Kikkutveien** (1-3, 2-12) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går østover fra Nordhagaveien. Rett etter Sandtakveien er den stengt for gjennomfartstrafikk, og så dreier den mot nord og ender i Kurveien. Sistnevnte del av veien er altså blindvei.

Navnet ble vedtatt i 1930.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Kjelsåsløkka (Oslo)

**Kjelsåsløkka** (2-4; ingen oddetallsadresser) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Kapellveien.

Veinavnet ble vedtatt i 1965.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Kjetils vei (Oslo)

**Kjetils vei** (1-9, 2-16) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Midtoddveien.

Veien fikk navn i 1920 etter mannsnavnet Kjetil, som skal være opphav til stedsnavnet Kjelsås.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Dagmarbakken (Oslo)

**Dagmarbakken** (1-7, 2A-10) er en vei på Grorud i Oslo. Den går mellom Pastor Blaauws vei og Vestbyveien, men en bom noe øst for midten blokkerer for gjennomkjøring.

Veien fikk navn i 1952 etter Dagmar Johansson (1902–78), som bodde i veien og var kirkesanger (klokker) i Grorud kirke i 1916–52.

## Kilder
* Oslo byleksikon: Dagmarbakken

## Eksterne lenker
*
Hjorteveien (Oslo)

**Hjorteveien** (1-11, 2-12) er en vei i Ullevål hageby i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går mellom John Colletts allé og Ullevålsalleen.

Navnet ble vedtatt i 1918.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Kringlebekkveien (Oslo)

**Kringlebekkveien** (1, 2A-B) er en vei på Solemskogen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Solemskogveien, delvis parallelt med Kringlebekken, som den har navn etter. Navnet ble vedtatt i 1952.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Dyrlandsveien (Oslo)

**Dyrlandsveien** (1–27, 2–26) er en vei på Nordberg i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Lersolveien til Borgestadveien.

Veien fikk navn i 1937 etter Dyrlandsjordet på Nordberg gård.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Grytebekkveien (Oslo)

**Grytebekkveien** (1-15, 2-8) er en vei på Solemskogen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den krysser Solemskogveien ca. 100 meter før denne ender i en snuplass.

Veien fikk navn i 1952 etter Grytebekken, som renner ut fra innsjøen Store Gryta.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Gryteveien (Oslo)

**Gryteveien** (2-6; ingen oddetallsadresser) er en vei på Solemskogen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordover fra snuplassen ved enden av Solemskogveien mot innsjøen Store Gryta.

Navnet ble vedtatt i 1952. 

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Hesteskoen (Oslo)

**Hesteskoen** (1-9, 2-16) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Det er en hesteskoformet vei på nordsiden av Neptunveien, og den har også forbindelse med Sømveien i nord.

Navnet ble vedtatt i 1961.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Jupiterveien (Oslo)

**Jupiterveien** (1-33B; ingen partallsadresser) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den tar av østover fra Grefsenveien og svinger ca. 270 grader før den møter seg selv igjen. Omringet av veien ligger Sverre Enevolds plass. Veien har dessuten gangveiforbindelse over Nordlysveien til Kjelsåsveien og Brannvaktveien.

Veinavnet ble vedtatt i 1951. I området er også en rekke andre veier med navn fra astronomiens verden.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Langsetveien (Oslo)

**Langsetveien** (1-5, 2-22) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Lachmanns vei.

Veien fikk navn i 1920 etter Langsetløkken.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Lilloe-Olsens vei (Oslo)

**Lilloe-Olsens vei** (1-29, 2-22) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går sørover fra Saturnveien før den dreier mot sørøst og ender i Grefsenveien.

Veien fikk navn i 1940 etter gårdbruker og mesterskytter Ole Andreas Lilloe-Olsen (1883–1940), som foruten å være olympisk gullmedaljevinner eide gården Vestre Grefsen fra 1910.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Marsveien (Oslo)

**Marsveien** (1–21, 2–12) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går omtrent vestover fra Grefsenveien til Neptunveien.

Veien fikk navn i 1927 etter planeten Mars. I området finnes også en rekke andre veier med navn fra astronomiens verden.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Gunnars vei (Oslo)

**Gunnars vei** (1, 2-8) er en vei på Solemskogen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordover fra Solemskogveien ca. 200 meter før denne ender i en snuplass.

Veien fikk navn i 1974 etter Gunnar Johannes Henriksen (1904–72), som var formann i Solemskogen vel.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Haugakollveien (Oslo)

**Haugakollveien** (1-7, 4-6) er en vei på Solemskogen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går vestover fra Solemskogveien et stykke vest for der denne ender i en snuplass, og har gangveiforbindelse ned til der Kallandveien tar av fra Solemskogveien.

Veinavnet ble vedtatt i 1969

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Merkurveien (Oslo)

**Merkurveien** (1-7, 4-14) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordøstover fra Saturnveien til Engebråtveien, ved Grefsen stadion.

Veien fikk navn etter planeten Merkur i 1927. I området finnes også en rekke andre veier med navn fra astronomiens verden.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Mikael Hertzbergs vei (Oslo)

**Mikael Hertzbergs vei** (3-11, 2-14) er en vei i Grefsenåsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Lachmanns vei.

Veien fikk navn i 1930 etter presten Mikael Skjelderup Hertzberg (1874–1927).

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Nandrups vei (Oslo)

**Nandrups vei** (1-11, 2-10) er en vei på Grefsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går mellom Grefsenkollveien og Kjelsåsveien. På sørøstsiden av Grefsenkollveien fortsetter veiløpet som Frennings vei.

Veien fikk navn i 1922 etter Hans Jacob August Nandrup (1829–1907), som var lensmann i Vestre Aker i 1874–99.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Nils Lauritssøns vei (Oslo)

**Nils Lauritssøns vei** (1–57, 2–50) er en vei på Berg og Tåsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Damplassen til Tåsenveien.

Veien fikk navn i 1918 etter borgermester Nils Lauritssøn, som dessuten var kjøpmann og eide en rekke eiendommer i området.

Veien har for det meste villabebyggelse. Blant adressene kan nevnes:
* Nr. 26 Nybarokk villa, hjem og atelier for maleren Dag Hol
* Nr. 34: Bolig- og forretningsbygg der det i en årrekke var bl.a. fisk- og viltbutikk
* Nr. 36: Funkisbygning der Rolf Omar Bruuns bakeri holdt til tidligere; nå bolighus
* Nr. 39: Nordre Tåsen gård
* Nr. 57: Bygg fra 1935 der det har vært en rekke forskjellige forretninger; nå daglivareforretning

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Platåveien (Oslo)

**Platåveien** (1-17, 2-20) er en vei helt på kanten av Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går mellom Gamle Kjelsåsvei og Grefsenveien sørøst for Grefsen kirke.

Veien fikk navn i 1936 etter området.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Revefaret (Oslo)

**Revefaret** (1-15, 2-10) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordøstover fra Lyngåsveien til Hareveien.

Veien fikk navn i 1930. Det skal ha vært mye rev i området før utbyggingen.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Rundhaugveien (Oslo)

**Rundhaugveien** (1A-19, 2-14) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går på østsiden av Lachmanns vei og begynner og slutter i denne og går rundt en kolle som kalles Rundhaugen. Veinavnet ble vedtatt i 1920.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sandefjordgata (Oslo)

**Sandefjordgata** (1A–5G, 2A–4O) er en gate på Sagene (bydel Sagene) i Oslo. Den går opprinnelig fra Uelands gate til Kongsvingergata, men er avstengt mot førstnevnte. I enden mot Kongsvingergata går den gjennom en portal i nr. 5G.

Gaten fikk navn i 1933 etter byen Sandefjord, og en rekke andre gater i området har også navn etter steder på Østlandet. Bebyggelsen er bygårder fra 1930-årene.   

## Oversikt over gårdene

Sandefjordgata 1 er kommunal og driftes av Boligbygg. Nr. 2 er organisert som Borettslaget Sandefjordgt 2, nr. 3 som Sandefjordgata 3 Borettslag og nr. 4 og 5  som Sandefjordgata Borettslag. Det siste borettslaget omfatter også adressene Mogata 6A og 6B.  

Fra opprettelsen i 1938 var Sandefjordgata 2 og 3 organisert sammen i Moløkken Kooperative Byggeselskap. Dette varte frem til 1961, da de to gårdene ble etablert som hvert sitt borettslag. 

## Referanser


## Kilder
*''Sandefjordgata''. Oslo Byleksikon på nett. Besøkt 7.3.2021.

## Eksterne lenker
*
Sandtakveien (Oslo)

**Sandtakveien** (1-7, 2-10) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går i vinkel mellom Nordhagaveien og Kikkutveien.

Veien fikk navn i 1930 etter et sandtak som lå øst for veien.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Saturnveien (Oslo)

**Saturnveien** (1-33, 2-46) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordvestover fra Grefsenveien (krysset ved Lyngåsveien) og ender i Kapellveien.

Veien fikk navn i 1927 etter planeten Saturn. I området finnes også en rekke andre veier med navn fra astronomiens verden.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Nordhagaveien (Oslo)

**Nordhagaveien** (1-35, 2-30) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går først østover fra Kjelsåsveien ca. 30 meter og så drøyt 400 meter omtrent nordover til Hareveien.

Veien fikk navn i 1930 etter plassen Nordhagen, som lå i Grefsenkollveien 12.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Nordlysveien (Oslo)

**Nordlysveien** (1-51, 2-52) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går først østover fra Grefsenveien før den dreier nordover og så nordvestover og går parallelt med Kjelsåsveien. Etter at den har krysset Lyngåsveien, endre den som blindvei.

Veinavnet ble vedtatt i 1951. I området finnes også en rekke andre veier med navn fra astronomiens verden.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Setervollveien (Oslo)

**Setervollveien** (1A-15; ingen partallsadresser) er en vei på Solemskogen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Solemskogveien.

Veien fikk navn i 1969 etter Kringleseter, som ble nedlagt på 1800-tallet.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Siriusveien (Oslo)

**Siriusveien** (1-17, 2-26) er en vei på Grefsenplatået i bydel Nordre Aker i Oslo. Den begynner og slutter i Grefsenveien og går dels parallelt med denne.

Veien fikk navn i 1951 etter stjernen Sirius. I området finnes også en rekke andre veier med navn fra astronomiens verden.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Smedgata (Oslo)

**Smedgata** (3-49, 30-34) er en gate på Enerhaugen i bydel Gamle Oslo. Den går nordøstover fra Enerhaugplassen til Sørli plass, der den møter Sørligata og Jens Bjelkes gate.

Navnet var i bruk før byutvidelsen i 1859. Enerhaugen ble sanert og endret dramatisk karakter tidlig i 1960-årene, men gateløpet ble for det meste beholdt. Bebyggelsen på deler vestsiden  er imidlertid ganske forskjellig fra før saneringen. I dag preges denne delen av St. Hallvard kirke og kloster og blokker med adresse Enerhauggata.

## Noen adresser
* Nr. 7-9: To  leiegårder fra 1879, rehabilitert 1963 og 1982, i Smedgata 7/9 borettslag
* Nr. 25: Her lå i sin tid løkken *Tidsfordriv*
* Nr. 30: Villa Enerhaugen sykehjem, tidligere Grønland gamlehjem, oppført for Grønland menighet i 1927 (ark. Arnstein Arneberg)
* Nr. 32-34: Blokker i Enerhaugen borettslag
* Nr. 33: Bygård oppført 1888–90 av murmester Olaus Michalsen
* Nr. 35: Bygård tegnet av Carl Michalsen og oppført i 1895
* Nr. 49: Tidligere Knekkebrødfabrikken og Kneippbrødfabrikken, oppført 1898, nå Familievernkontoret Enerhaugen poliklinikk

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes gateoversikt
Solemskogveien (Oslo)

**Solemskogveien** (1-5C, 2-8) er en vei på Kjelsås og Solemskogen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den tar av nordøstover fra Lachmanns vei og fortsetter opp til Solemskogen, der det er et boligfelt opp mot Lillomarka, mellom innsjøene Kringla og Store Gryta. Det går en bussrute opp til der veien ender i en snuplass, ved Gryteveien.

Veien fikk navn i 1930.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Solligrenda (Oslo)

**Solligrenda** (3-89, 2-88) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Kjelsåsveien, parallelt med og mellom Akerselva og Gjøvikbanen. Fra enden er det gangveiforbindelse østover under Gjøvikbanen til Neptunveien og vestover på bro over Akerselva til Frysjaveien.

Veien fikk navn i 1985 etter sagplassen Solli ved Akerselva.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Tante Ulrikkes vei (Oslo)

**Tante Ulrikkes vei** (1–81B, 2–58) er en vei på Fossum i bydel Stovner i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Fossumveien (nærmest som en fortsettelse av Karl Fossums vei) og ender i en snuplass og et parkeringsanlegg. Derfra er det forbindelse via gangveier (eller veier med kjørebegrensninger) til boliger, naboveier og idrettsanlegg, og til Rommen, som ligger på vestsiden. De fleste husene med adresse Tante Ulrikkes vei ligger langs en slik vei. Fossum aktivitetshus er i nr. 1, ved snuplassen.

Tante Ulrikke, som har gitt navn til veien, er tittelfiguren i Gunnar Heibergs satiriske skuespilldebut fra 1884. Veinavnet ble vedtatt i 1968.

*[[Tante Ulrikkes vei (roman)|Tante Ulrikkes vei]]* er også tittelen på en roman fra 2017 skrevet av Zeshan Shakar. Boka handler om to unge gutter i drabantby-Oslo som vokser opp som norskfødte barn av første generasjons innvandrere. Begge bor i Tante Ulrikkes vei, i samme blokk i det området som er en del av «blokk-Stovner» i motsetning til «hus-Stovner». Romanen består av ungguttenes ærlige beskrivelser av sin egen hverdag og oppvekst, formet som personlige rapporter de regelmessig sender inn til en levekårsundersøkelse blant innvandrerungdommer som strekker seg fra 2001 til 2006. Mens den skoleflinke og ressurssterke Mo (egentlig Mohammed) svarer i velformulerte e-poster, benytter Jamal, som vokser opp med en deprimert alenemor og gjør det dårlig på skolen, lydopptak og muntlig «kebabnorsk». Shakar fikk Tarjei Vesaas' debutantpris for boka.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Thorleifs allé (Oslo)

**Thorleifs allé** (1-19D, 2-40) er en vei på Grefsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Det er en hesteskoformet vei på vestsiden av Kjelsåsveien.

Veien fikk navn i 1940 etter gårdbruker og jusstudent Thorleif Lilloe-Olsen (1881–1905), som plantet alleen og gav klokke til Grefsen kapell.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Trollfaret (Oslo)

**Trollfaret** (2–850; ingen oddetallsadresser) er en vei i Grefsenåsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Grefsenkollveien og er en gjenværende del av den tidligere Trollvannsveien. Trollvann (lenger opp i åsen) ligger da også til grunn for navnet, som ble vedtatt i 1931.

Nr. 850 er et grøntområde mellom Trollfaret og Grefsenkollveien. De øvrige adressene (nr. 2–12) utgjør en husrekke på vestsiden av veien.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
* Oslo kommunes bydelsoversikt
The Amazing Howard Hughes

***The Amazing Howard Hughes*** er en amerikansk biografisk TV-film fra 1977, basert på livet til filmregissøren, filmprodusenten og forretningsmagnaten Howard Hughes.

Filmen er regissert av William A. Graham og produsert av Roger Gimbel Productions og EMI Television. I hovedrollen spiller Tommy Lee Jones. Manus er skrevet av John Gay, basert på boken *Howard: The Amazing Mr. Hughes*, skrevet av Noah Dietrich og Bob Thomas. Filmen ble opprinnelig sendt som en miniserie i to deler.

## Handling
Historien følger Howard Hughes fra tidlig liv, og blir fremstilt som en eksentrisk perfeksjonist og senere som hypokonder. Han vokste opp som en velstående, men isolert, person som var i stand til å hengi seg til noen av besettelsene hans. Som Hollywood-produsent var han i stand til å produsere noen av tidens mest ikoniske filmer, inkludert Luftens dæmoner (fra 1930) og Scarface (fra 1932)

Hans lidenskap som flyger førte til opprettelsen av Hughes Aircraft Company, samt å fly topphemmelige fly han hadde bygget for å fly i høyere hastigheter - for eksempel Hughes H-1 Racer. I tillegg til å øse penger inn i filmer og prosjekter som det enorme Hughes Hercules H-4, blir Hughes også sett med mange av kvinnene i livet hans, inkludert Jean Harlow, Ginger Rogers, Katharine Hepburn og Jane Russell.

Men en hendelse i en 1946 involverte en testflyging av et eksperimentelt fly. Men en test-flyvning kulminerte i en forferdelig krasj, som resulterte i en hjernerystelse. Dette førte til at Hughes utviklet en hjerneskade, og mental dysfunksjon.

## Medvirkende
* Tommy Lee Jones som Howard Hughes
* Ed Flanders som Noah Dietrich
* James Hampton som Wilbur Peterson
* Tovah Feldshuh som Katharine Hepburn
* Lee Purcell som Billie Dove
* Jim Antonio som George
* Sorrell Booke som Fiorello LaGuardia
* Marty Brill som Lewis Milestone
* Marla Carlis som Jane Russell
* Lee de Broux som Jimmy
* Roy Engel som produksjonsleder
* Arthur Franz som Barnes
* Denise Galik som Shirley Whitehead
* Howard Hesseman som Jenks
* Tannis G. Montgomery som fru Hughes

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sørli plass (Oslo)

**Sørli plass** er en plass i grenseområdet mellom Tøyen og Enerhaugen i bydel Gamle Oslo. Den ligger der Sørligata krysser Jens Bjelkes gate.

Navnet ble vedtatt i 1998. Ingen hus har adresse Sørli plass. Fontenen på plassen stod tidligere på Arne Garborgs plass. På grøntarealet på sørvestsiden av plassen står granittstatuen *Klesvask* (1969) av Erling Saatvedt.

## Kilder
*
Hughes and Harlow: Angels in Hell

***Hughes and Harlow: Angels in Hell*** er en amerikansk dramafilm fra 1978, regissert av Larry Buchanan og produsert av H & H Films.

I hovedrollene spiller Victor Holchak og Lindsay Bloom. Filmen handler om forholdet mellom forretningsmagnaten Howard Hughes og skuespillerinnen Jean Harlow under innspillingen av krigsdramaet *[[Luftens dæmoner]]* (1930). Manus er skrevet av Larry Buchanan og Lynn Shubert.

## Handling
Historien er lagt til USA, i løpet av 1920-tallet. Film-produsent og fly-magnat Howard Hughes og hans partner - skuespillerinnen Jean Harlow - ønsker å produsere filmen Luftens dæmoner, en spillefilm som skulle være sentrert om eventyrene til en gruppe piloter under første verdenskrig.

## Medvirkende
* Victor Holchak som Howard Hughes
* Lindsay Bloom som Jean Harlow
* David McLean som Billy
* Charles Aidikoff som kinomaskinist
* James S. Appleby som pilot
* Wally K. Berns som annonsør
* James Brodhead som advokat
* Don Brodie som regissør
* Barry Buchanan som pilot
* Adele Claire som mor
* David Clover som George
* Rita Conde som Inez
* Tony Cortez som Emiliano
* Brian Cummings som assisterende regissør

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Sømveien (Oslo)

**Sømveien** (1-33, 2-26) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går sørvestover fra Kjelsåsveien til Hesteskoen.

Veien fikk navn i 1952 etter hesteskosøm. Det har sammenheng med at Mustad hadde fabrikk i området tidligere.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Alain Portes

**Alain Portes** (født 31. oktober 1961 i Béziers) er en fransk tidligere håndballspiller, som nå er trener for det franske kvinnelandslaget.

## Karriere
### Spiller
#### Klubblag
Som sønn av en tidligere internasjonal håndballspiller, begynte Portes karrieren i en håndballklubb grunnlagt av hans far. Der ble han oppdaget og rekruttert til den franske storklubben USAM Nîmes, hvor han vant fire seriemesterskap (1988, 1990, 1991, 1993) og tre cupmesterskap (1985, 1986, 1994). Han avsluttet sin karriere i 1994, da klubben begjærte seg selv konkurs etter å ha endt sesongen med cupgull og seriesølv.

#### Landslag
Portes ble tatt ut på det franske herrelandslaget i 1983, og var en del av Daniel Costantinis mannskap som tok seg fra C-VM på 1980-tallet til toppen av verdensrankingen på 1990-tallet. Innsatsen ble kronet med en bronsemedalje under Sommer-OL 1992 i Barcelona, hvor han spilte fire kamper og scoret ni mål.

### Trener
#### Klubblag
Etter å ha avsluttet sin spillerkarriere, tok Portes i 1995 over trenerjobben for HBC Nîmes, hvor han vant det franske seriemesterskapet i 1997 og tok den første europeiske trofé av et fransk kvinnehåndballag, da han ledet laget til seier i Challenge Cup i 2001.

Etter ni år i sjefsstolen forlater Portes kvinnelaget i Nîmes i 2004. To år senere tok han over byens herrelag, USAM Nîmes, hvor han tilbragte hele sin karriere som seniorspiller.

#### Landslag
I begynnelsen av juni 2009 signerte Portes en treårskontrakt med det tunisiske herrelandslaget. Etter tre ukers forberedelse, ledet han Tunisia til en 3.-plass under Middelhavslekene. 20. februar 2010 ledet han laget til gullmedalje under Afrikamesterskapet i Kairo, etter å ha beseiret Egypt 24&ndash;21 i finalen. Tittelen ble forsvart to år senere, da Tunisia slo Algerie 23&ndash;20 i finalen. Portes kvalifiserte Tunisia til Sommer-OL 2012, hvor de kom helt til kvartfinalen, hvor det til slutt ble tap mot Kroatia.

11. juni 2013 overtok Portes det franske kvinnelandslaget fra den suksessfulle treneren Olivier Krumbholz. Laget han arvet tok seg til kvartfinalen i Håndball-VM 2013, hvor det ble tap mot Polen.

## Meritter
### Spiller
* **Fransk seriemester:** 1988, 1990, 1991, 1993
** Fransk seriesølv: 1986, 1989, 1994
** Fransk seriebronse: 1984, 1985, 1986
* **Fransk cupmester:** 1985, 1986, 1994
*  **[[Håndball under Sommer-OL|OL-bronse]]**: 1992

### Trener
* **Fransk seriemester:** 1997
* Fransk cupfinalist: 1999
* Challenge Cup: 2001

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sør-Korea under Asiamesterskapet i friidrett 1991

**Sør-Korea** deltok under Asiamesterskapet i friidrett 1991 som ble arrangert i 1991 i Kuala Lumpur i Malaysia. Utøvere fra Sør-Korea tok 8 medaljer under mesterskapet.

## Medaljevinnere

## Eksterne lenker
* GBR Athletics
Halimium umbellatum

***Halimium umbellatum*** er en eviggrønn busk i solrosefamilien.

Den er ganske lav med opprette eller utoverliggende greiner og kan bli opptil 60&nbsp;cm høy. Bladene er linje- til lansettformede; de er mørkegrønne på oversiden og hvitfiltet under. Blomstene er hvite, 20–25&nbsp;mm, og sitter i små klaser. Arten vokser i kratt og furuskog på løs, tørr jord. Utbredelsen omfatter nordlige deler av Portugal og Spania og sørvestre og sentrale deler av Frankrike.

Den nærstående *[[Halimium viscosum]]* er utbredt i strøk med middelhavsklima på Den iberiske halvøy og i Nordvest-Afrika og betraktes av enkelte som en varietet, *Halimium umbellatum* var. *viscosum*.

En annen nærstående form vokser i fjellene på Peloponnes i Hellas og ble i 2000 skilt ut som en egen art, *[[Halimium voldii]]*. Den er sannsynligvis feilaktig rapportert fra Rhodos. *Halimium umbellatum* var. *syriacum* fra fjellene i Libanon og Syria kan være et synonym for *[[Helianthemum syriacum]]*.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Sør-Korea under Asiamesterskapet i friidrett 1973

**Sør-Korea** deltok under Asiamesterskapet i friidrett 1973 som ble arrangert i 1973 i Manila på Filippinene. Utøvere fra Sør-Korea tok seks medaljer under mesterskapet.

## Medaljevinnere

## Eksterne lenker
* GBR Athletics
2002 AT4

**** (også skrevet **2002 AT4**) er en hittil ubenevnt og unummerert nærjordsasteroide. Den har en diameter på 160–370&nbsp;m, og en eksentrisitet som gjør at den noen ganger kommer nær jordens bane – enkelte ganger halvveis mellom Mars og Jupiter. Asteroiden klassifiseres som en D-type-asteroide, noe som betyr at den kan være rødaktig i fargen og at den går i bane sammen med amor-familien blant asteroidene.

## Referanser


## Eksterne lenker

* 
* MPEC 2002-A53
Birger Aaneruds vei (Oslo)

**Birger Aaneruds vei** (1A-7, 2) er en vei på Solemskogen i bydel Nordre Aker (strengt tatt Marka) i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Gryteveien.

Veien fikk navn i 1970 etter gårdbruker Birger Aanerud (1853–1934), som var første leder for Solemskogen vel.

## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Allround-NM på skøyter junior 2011

**Allround-NM på skøyter junior 2011** ble avholdt 5. og 6. februar 2011 i Fosenhallen i Botngård i Bjugn.Teknisk arrangør var Bjugn-Ørland Skøyteklubb.

Norgesmestere ble Hanne Haugland, Austevoll IK for damene og Håvard Holmefjord Lorentzen, Fana IL for herrene.

## Sammenlagt Damer Junior

## Sammenlagt Herrer Junior

### Testløp, herrer

## Funksjonærer
* Overdommere var Bjørn Pettersen for herrene og Ivar Øsmundset for damene.
** Assisterende overdommere var Are Strickert for herrene og Rune Wulvik for damene.
* Startere var Trond Ratdal for herrene og Vidar Lindstad for damene.
* NSFs teknisk delegerte (TD) var Svein Inge Strugstad.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*  Allround-NM på skøyter junior 2011 for både kvinner og menn. På speedskatingresults.com
* NM Junior Allround 2011 (distanser og sammenlagt)  resultatlister på www.n-s-f.no
Magnus Brahe (1790-1844)

**Magnus Brahe** (født 2. september 1790 i Östra Ryds församling i Sverige, død 16. september 1844 i Stockholm) var svensk greve, militær og ansatt ved hoffet. Magnus Brahe er for ettertiden særlig kjent som nær medarbeider og venn av Karl XIV Johan. 

Han ble generalløytnant 1830, ridder av Serafimerordenen, En af rikets herrar 1831, riksmarskalk 1834. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Magnus Brahe var sønn av Magnus Fredrik Brahe i dennes første ekteskap med hoffrøken friherrinnen Ulrika Catharina Koskull. 

### Militær, kongens betrodde
Etter studier ved Uppsala universitet begynte hans yrkeskarriere som 19-årig kornett ved livregimentbrigadens husarkorps. Allerede året etter (1810) kunne han titulere seg ''kabinettskammarherre''. Han fikk tidlig en nær forbindelse til kong Karl XIV Johan, som i den gamle høyadelen søkte støtte for seg og sin familie. Det drøyde ikke lenge, før Magnus Brahe var kongens nærmeste venn og han hjalp han i kontakten med politikere og undersåtter – Karl Johan talte dårlig svensk. I 1828 ble han utnevnt til generaladjutant for arméen og tilhørte dermed som kongens rådgiver de styrendes krets.

Ved riksdagen 1828-1830 ble hans innflytelse tydelig. Statsrådene fikk i stor utstrekning vike for kongens oppfatninger, uttrykt av talsmannen Brahe. Brahes store innflytelse gjorde seg gjeldende fremfor alt innen forsvaret, og når det gjaldt utnevnelser – ikke minst geistlige – veide hans ord tungt. 

Han avanserte raskt og ble i 1831 En af rikets herrar. Samtidig ble opposisjonen tydeligere. De ledende liberale menn, inspirert av julirevolusjonen i Frankrike, snakket om «Braheväldet» eller «kamarillan», og det diktatoriske enestyret «allenastyrandet» (ofte kjent som «sängkammarregementet») ble kritisert blant annet av Lars Johan Hierta, Magnus Jacob Crusenstolpe og Anders Lindeberg. Karl XIV Johan svarte med å stoppe de politiske motstandernes kritikk gjennom indragningsmakten (pressesensur).

Brahe ble i 1837 innvalgt som medlem nummer 455 av Kungliga Vetenskapsakademien.

## Utmerkelser
* Serafimerordenen (1827)
* Sverdordenen, storkorskommandør (1826, kommandør 1822, ridder 1813)
* Karl XIIIs orden, ridder (1829)
* Medaljen i gull for tapperhet i felt (1813)
* En af rikets herrar

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Magnus Brahe, fra *[[Nordisk familjebok]]* (1905)
Haraldsheimveien (Oslo)

**Haraldsheimveien** (1-21, 4) er en vei på Disen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går langs østsiden av Nordre Åsen idrettsanlegg, fra en snuplass ved Haraldsheim vandrerhjem (i nr. 4) og til Lofthusveien.

Fra 1905 het veien Kringsjåveien. Det nåværende navnet, etter vandrerhjemmet, ble vedtatt i 1968.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Hareveien (Oslo)

**Hareveien** (1-25, 10) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Arilds vei til Kurveien.

Veinavnet ble vedtatt i 1930. Veien har for det meste småhusbebyggelse. Myrer bo- og servicesenter ligger i nr. 10, på hjørnet ved Kurveien, og ser utover en park med fotballbane, sandvolleyball og treningsapparater kjent både som Myrerjordet og Myrerfeltet.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes gateoversikt
Haugerudtunet (Oslo)

**Haugerudtunet** (1-21, 2-22) er en vei på Haugerud i bydel Alna i Oslo. Den går som blindvei fra Haugerudveien parallelt med Tvetenveien og forgrener seg mellom husrekkene som har adresse knyttet til veien.

Bebyggelsen er rekkehus og eneboliger i OBOS-borettslaget Haugerudtunet fullført 2001.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Fagerlia (Oslo)

**Fagerlia** (3-35, 6-36) er en privat vei (administrert av Fagerlia Vel) på Bryn i bydel Østensjø. Den går sørvestover fra Østensjøveien, og et stykke etter at den har krysset Alna på en bro, går den over i Arnljot Gellines vei på det stedet der det går en gangbro over Hovedbanen. Den er også, via trapp og gangsti, forbundet med Fagerlitrappa. Veien het tidligere Fagerliveien, et navn som fortsatt brukes for en vei på Disen. Nåværende navn ble vedtatt i 1926.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Fagerliveien (Oslo)

**Fagerliveien** (1-35, 2-36B) er en vei på Disen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra en snuplass nær en gangvei langs Trondheimsveien og til Kjelsåsveien. Veinavnet ble vedtatt i 1905.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Kari Melby

**Kari Melby** (født 1949) er en norsk historiker. Hun er professor emerita ved Institutt for tverrfaglige kulturstudier ved NTNU. Hun var prorektor for forskning og rektors stedfortreder fra 1. august 2009 til hennes åremålsstilling gikk ut 31. juli 2017. 

Melby er cand.philol. med historie hovedfag fra Universitetet i Oslo 1977 og dr.philos. ved Universitetet i Trondheim 1995. Her ble hun professor i 1994.

Hun var ansatt som forskningsleder for Senter for kvinneforskning ved universitetet i 1990 til 1998, har vært instituttleder ved Institutt for tverrfaglige kulturstudier fra 2002 til 2005. Melby ledet «Kvinner i forskning – komité for integreringstiltak», oppnevnt av Utdannings- og forskningsdepartementet, fra 2004 til 2007, og var prodekan for forskning ved HF-fakultetet fra 2005 til 2009. Hun har hatt mange verv i Norges forskningsråd, og har vært medlem av Hovedstyret og leder Divisjonsstyret for vitenskap. Hun har vært medlem av styret ved Københavns universitet.

I 2025 utgav hun en biografi over Gina Krog. Melby skriver hun at i biografien har et mer kritisk blikk på Krog enn tidligere fremstillinger, som hun til dels kritiserer for å ha et hagiografisk preg, i stor grad bygget på Krogs egen myteskaping om seg selv. Hun gjentar likevel i stor grad den tradisjonelle fortellingen om at den organiserte kvinnebevegelsen ble etablert rundt 1880 og at det fantes lite kvinnepolitisk arbeid før dette, og følger dermed ikke i særlig grad opp nyere kvinnehistoriske perspektiver som har sett de mer «veldedige» kvinneorganisasjonene i tiårene før som uttrykk for en tidlig politisk og sosial praksis, og som i Norge har fremhevet Hedvig Maribos rolle.

Hun er medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Kari Melby NTNU
* 
*
Berit Kjeldstad

**Berit Johanne Kjeldstad** (født 2. november 1956) er en norsk fysiker. Fra september 2019 til sommeren 2020 var hun konstituert som prorektor for utdanning ved NTNU. Høsten 2020 går hun tilbake til en stilling som rådgiver ved NTNU. Marit Reitan, dekan ved Fakultet for samfunns- og utdanningsvitenskap, etterfulgte henne som prorektor for utdanning.   

Kjeldstad har vært professor i fysikk og instituttleder ved Institutt for fysikk ved NTNU, og var ansatt i åremålsstillingen som prorektor for utdanning ved NTNU i to perioder, fra 2009 til 2017. Deretter var hun avdelingsleder ved NTNUs avdeling for utdanningskvalitet. 

Hun ble cand.real. fra UNIT-AVH i 1981 og tok doktorgrad i fotobiofysikk og mikroorganismer i 1987.

Hun ble førsteamanuensis ved Fysisk institutt i 1992 innen fagområdet energi- og miljøfysikk, og ble professor ved instituttet i 2001. I januar 2006 ble hun instituttleder ved Institutt for fysikk.

Som professor har hun siden 1993 arbeidet med problemstillinger knyttet til UV-stråling fra sola, atmosfærefysikk og klima, og hun har ti års erfaring fra Norges forskningsråd innen klimaprogrammet.

Hun ble i 2019 tildelt NOKUTs første ærespris for «særlig innsats for å sikre og utvikle kvaliteten i norsk høyere utdanning».

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Berit Johanne Kjeldstad. NTNU
1914 i Japan

__NOTOC__
Begivenheter i året **[[1914]] i [[Japan]]**.

## Statsledere
*Keiser: Taishō
*Japans statsminister: Yamamoto Gonnohyōe, Ōkuma Shigenobu

## Hendelser
*23. august - Japan erklærer Tyskland krig
*17. oktober-7. november - Marine-operasjoner rundt Tsingtao, Kina
*31. oktober-7. november - Beleiringen av Tsingtao

## Fødsler
*12. januar &ndash; Mieko Kamiya, psychiatrist (død 1979)
*20. mai &ndash; Hideko Maehata, brystsvømmer og første japanske kvinne til å bli olympisk mester (død 1995) 
*30. mai &ndash; Akinoumi Setsuo, sumo wrestler (død 1979)
*30. juli &ndash; Michizō Tachihara, poet og arkitekt (død 1939)
*2. august &ndash; Sueo Ōe, friidrettsutøver (død 1941)
*19. august &ndash; Fumio Hayasaka, komponist (død 1955)
*25.  august &ndash; Shizuko Kasagi, sanger (død 1985)
*1. september &ndash; Tsuneko Sasamoto, fotojournalist
*1. oktober &ndash; Hamao Umezawa, mikrobiolog (død 1986)
*25. oktober &ndash; Yukie Arata, fristilsvømmer
*3. november &ndash; Saburo Okita, utenriksminister (død 1993)

## Dødsfall
*16. januar &ndash; Itō Sukeyuki, admiral (født 1843)
*16. februar &ndash; Aoki Shūzō politiker og diplomat (født 1844)
*9. april &ndash; keiserinne Shōken, gemalinne til keiser Mutsuhito (født 1849)
*16. november &ndash; Shunrō Oshikawa, forfatter og journalist (født 1876)

## Se også
*Asia og Stillehavet under første verdenskrig

## Referanser
Tore Pedersen

**Tore Pedersen** kan vise til:

* Tore Pedersen (RBK-spiller) (1941&ndash;1998), som spilte på Rosenborg på 1960-tallet
* Tore Pedersen (FFK-spiller) (født 1969), som spilte på det norske landslaget, Fredrikstad FK og en rekke andre klubber, hovedsakelig på 1990-tallet
Eduard Wiiralt

**Eduard Wiiralt**, opprinnelig skrevet **Eduard Viiralt** (født 20. mars 1898 i Guvernementet Sankt Petersburg, død 8. januar 1954 i Paris) var en estisk billedkunstner. Han regnes som Estlands mest framtredende grafiker i første halvdel av 1900-tallet.

Han studerte grafikk ved Det estiske kunstakademiet (*Eesti Kunstiakadeemia*) i Tallinn og Pallas kunstakademi i Tartu. Han foretok studiereiser til blant annet Marokko, Østerrike, Tyskland og Sverige. Wiiralts stil var ekspresjonistisk og surrealistisk. Verkene er ofte utført i gråskala og omfatter blant annet absurde figurkomposisjoner og nitide portretter.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Udvalgte verk av Wiiralt på Virtuaalmuseum
* Bilder på artnet
* Bildeeksempler
Allround-NM på skøyter junior 2010

**Allround-NM på skøyter junior 2010** ble avholdt 6. og 7. februar 2010 på Båstad kunstisbane i Heiås, Båstad i Trøgstad.Teknisk arrangør var Båstad Idrettslag.

Norgesmestere ble Ida Njåtun, Asker SK for damene og Håvard Holmefjord Lorentzen, Fana IL for herrene.

## Sammenlagt Damer Junior

## Sammenlagt Herrer Junior

## Funksjonærer
* Overdommere var Roar Eriksen for herrene og Vidar Skaar for damene og assisterende overdommer var Kjell Rune Kristiansen.
* Startere var Tone Sørli for herrene og Tom Johansson for damene og starterobservatør var Ferdinand Verheyleweghen.
* NSFs teknisk delegerte (TD) var Knut Ludahl.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*  Allround-NM på skøyter junior 2010 for både kvinner og menn. På speedskatingresults.com
* NM Junior Allround 2010  resultatlister på www.n-s-f.no
Furer Nymos vei (Oslo)

**Furer Nymos vei** (1-17, 2-10) er en vei i strøket Sandås på Rødtvet i bydel Grorud i Oslo. Den går i vinkel mellom Hans Aanruds vei og Sidsel Sidsærks vei.

Veien fikk sitt navn i 1959 etter en rollefigur i Hans Aanruds skuespilltrilogi *Storken*, *Høit til hest* og *Hanen*.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sør-Korea under Paralympiske sommerleker 1968

**[[Sør-Korea]]** deltok for første gang under de paralympiske sommerleker i 1968 i Tel Aviv, Israel. Troppen tok ingen medaljer under lekene. 

## Bueskyting

## Friidrett

## Bordtennis

## Referanser


## Eksterne lenker
* Resultater hos paralympic.org
Sør-Korea under Asiamesterskapet i friidrett 1993

**Sør-Korea** deltok under Asiamesterskapet i friidrett 1993 som ble arrangert i 1993 i Manila på Filippinene. Utøvere fra Sør-Korea tok ti medaljer under mesterskapet.

## Medaljevinnere

## Eksterne lenker
* GBR Athletics
Vilhelm Reinert-Joensen

**Hans Christoffer Vihelm Reinert-Joensen**, i USA kjent som **William Joensen**, (1891–1949) var en færøysk-amerikansk marineoffiser, som blant deltok skipsfører under landgangen på Omaha Beach på D-dagen 6. juni 1944.

Han var født i Uummannaq, ettersom faren Johan Carl Joensen, «Grønlands-Johan», bestyrte den danske koloniadministrasjonen der. Moren var lærerinne Amalie Joensen (født Müller), datter av kjøpmann, sysselmann og folketings- og landstingsmann Hans Christopher Müller og søster av skipsreder og lagtingsmann Søren Müller. Familien flyttet i 1902 tilbake til Tórshavn. Han dro til sjøs 14 år gammel, og tok etterhvert navigatørutdannelse i Danmark. Omkring 1918 mistet han kontakten med familien på Færøyene, og de antok etterhvert at han hadde omkommet på havet. Han møtte moren igjen i 1943.

I 1928 ble han statsborger i USA, og ansatt i marinens Army Transport Service, hvor han steg i gradene og etterhvert ble kaptein. Han førte troppetransportskipet «Edmund B. Alexander» i 1941, og deltok ved den amerikanske besettelsen av Island senere samme år. Under landgangen i 1944 førte han et ukjent skip, og etter krigen førte han andre amerikanske troppetransportskip: «George W. Goethals», «George Washington», «General M.L. Hersey» og «Greenville Victory»; med disse fraktet han amerikanske soldater hjem fra Europa og tyske krigsfanger tilbake til Tyskland.

Joensen ble funnet død på sitt hotellrom i Brooklyn i august 1949.

I forbindelse med 70-årsjubileet for D-dagen ble han i 2014 avbildet på et færøysk frimerke.

## Referanser
Sør-Korea under Asiamesterskapet i friidrett 1995

**Sør-Korea** deltok under Asiamesterskapet i friidrett 1995 som ble arrangert i 1995 i Jakarta i Indonesia. Utøvere fra Sør-Korea tok sju medaljer under mesterskapet.

## Medaljevinnere

## Eksterne lenker
* GBR Athletics
Fridtjovs gate (Oslo)

**Fridtjovs gate** (1, 2-10C) er en gate på Vålerenga i bydel Gamle Oslo. Den går fra Etterstadgata til Orknøygata, men det er stengt for gjennomkjøring til og fra førstnevnte. Det er gangveiforbindelse videre sørvestover forbi Vålerenga skole og Vålerenga kirke til Opplandgata. Gaten ligger akkurat oppå Vålerengtunnelen.

Før byutvidelsen i 1878 lå gaten i Aker og het *Østre gade*. Den fikk sitt nåværende navn i 1879 etter Fridtjov den frøkne.

I gaten finnes rester av strøkets gamle trehusarkitektur i nr. 6. Nr. 1 huser Fridtjovsgate barnehage, oppført 2003.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
*