open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Parodi

**Parodi** (fra gresk παρῳδία *parōdía*) er en etterligning som gjør narr av originalen, for eksempel gjennom overdrivelser, gjentagelser, eller absurde nye vrier på gamle framstillinger. Parodiering kan brukes til å latterliggjøre et verk, en person eller et tema, på vennlig eller ondskapsfull måte. Verk som er utilsiktet komiske, ofte fordi de oppfattes som så dårlige at de er latterlige, omtales ofte som parodier. 

Å parodiere et verk fører ofte til at parodien er såpass lik originalen at det kan oppfattes som et plagiat. Personer som misliker å ha fått sine verk plagiert, kan gå til søksmål for opphavsrettsbrudd, snarere enn for ærekrenkelse. Men i nordisk opphavsrett er retten til sitere for å parodiere regnet som sterkt, selv om parodi eller satire ikke er direkte nevnt i åndsverkloven. 

## Eksempler på kjente parodier
* 1605-15 Don Quijote av Miguel de Cervantes, en spansk roman som blant annet parodierer ridderromaner. 
* 1726 Gullivers reiser av Jonathan Swift en parodi på 1700-tallets sterkt overdrevne reisebeskrivelse 
* 1772 Kjærlighet uten strømper av Johan Herman Wessel er en parodiering av klassisismens tragedier 
* 1940 Adenoid Hynkel i Chaplin-filmen Diktatoren er en parodi på Adolf Hitler
* 1963 Julekveld i skogen, parodi på julefeiringssentimentalitet av Astow Ericson og Rolf Just Nilsen. 
* 1983 Arne And av Charlie Christensen, en satire over det svenske samfunnet gjennom en tilsynelatende parodi på tegneserien Donald Duck 
* 1991-d.d. Ig Nobelprisen, en parodi på nobelprisene 
* 1995- International Talk Like a Pirate Day parodi på internasjonale helligdager. 
* 2002 Døde menn går på ski parodi på klassiske kriminalromaner av Knut Nærum 
* 2004 TV 2-nøttene parodi på NRKs spørreprogramer med Roald Øyen
* 2005 Det flygende spaghettimonster er guddommen i en amerikansk religionsparodi

## Se også
* Imitasjon
* Karikatur
* Satire
* Pastisj

## Eksterne lenker
* Parodi; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Ole Morten Vågan

**Ole Morten Vågan** (født 1979) er en norsk jazzmusiker (kontrabass) og arrangør, utdannet ved Jazzlinja (NTNU), 2000.

Han debuterte i jazzsammenheng i *Nord-Norsk Ungdomstorband* og ledet Ole Morten Vågan Projekt på turné for Nordnorsk Jazzforum i 1999,  dokumentert som radiokonsert for NRK P2, Jazzklubben ved Erling Wicklund innspilt fra Nordland Musikkfestuke.

I år 2000 ledet han bandet MOTIF og fikk NOPA's komponistpris samme år, samt «Young Nordic Jazzcomets» året etter, på København Jazzfestival.

Som både bassist og komponist har han jobbet i grenselandet mellom improvisasjons- og notert musikk, og i 2011 utkom hans syvende plate med før nevnte MOTIF, til gode kritikker i blant annet New York Times og britiske JazzWise. I 2009 skrev han en times musikk til en tentett, som foruten MOTIF´s faste medlemmer, også bestod av Mathias Eick, Mattias Ståhl, Ola Kvernberg, Håkon Kornstad og Petter Vågan.

Vågan mottok DnB NOR prisen på Kongsberg Jazzfestival i 2009, og kvitterte året etter med  en time nyskrevet musikk, for et band med de to tyske Axel Dörner og Rudi Mahall, og svenskene Fredrik Ljungkvist og Jon Fält. Sammen med Trondheim Jazzorkester ble han nominert til Spellemannprisen 2021 i klassen jazz for albumet *Plastic Wave* fra 2021.

Nylig har han også komponert for Trondheim Jazzorkester i samarbeid med blant andre Eirik Hegdal, og skrev 25 minutter musikk for TrondheimSolistene og bassist Knut Erik Sundquist som ble fremført til svært gode kritikker på Musikkfestuka i Bodø.  Han har spilt inn et førtitalls plater med diverse orkestre, og medvirket på en rekke pop-produksjoner, men det er først og fremst som aktivt og deltagende medlem i improvisasjonsensembler han har hatt sin produksjon.

Han har samarbeidet med blant andre Bugge Wesseltoft, Joshua Redman, John Scofield, Terje Rypdal, Maria Kannegaard, Iain Bellamy, Håvard Wiik, Erlend Skomsvoll, Eirik Hegdal, Nils Petter Molvær, Dhaffer Youssef, Ivo Papasov, Audun Kleive, Stian Carstensen, Ola Kvernberg, Paal Nilssen Love, Håkon Kornstad, Tore Brunborg, Jon Christensen, Axel Dörner, Rudi Mahall, Tom Arthurs, Fredrik Ljungkvist, Christian Wallumrød, Jon Fält, Will Vinson, Jonas Kullhammar, Thomas Dybdahl og Arve Henriksen.

## Galleri

Fil:ole-morten-vågan_01.jpg|Ole Morten Vågan (2004)
Fil:ole-morten-vågan_02.jpg|Ole Morten Vågan har lånt en ny bass etter å ha slått sin egen bass i stykker.
Fil:ole-morten-vågan_kresten_osgood_Jonas-Kullhammar_andratx.jpg|Andrach: Jonas Kulhammar (s), Kresten Osgood (d) og Ole Morten Vågan (b)
Fil:kresten-osgood_ole-morten-vågan.jpg|Kresten Osgood (d) og Ole Morten Vågan (b)


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Biografi fra Jazzbasen.
*  Diskografi fra Jazzbasen.
Pneumocystis

* *[[Pneumocystis carinii]]*
* *[[Pneumocystis jirovecii]]*
* *[[Pneumocystis murina]]*

***Pneumocystis*** er en slekt av sekksporesopper som koloniserer dyr og mennesker, og kan føre til alvorlig sykdom hos personer med svekket immunforsvar. Hos mennesker er lungebetennelse forårsaket av denne organismen (Pneumocystis-pneumoni (PCP)) en av de viktigste årsakene til død hos pasienter med aids eller andre alvorlige svekkelser av immunsystemet. Den forekommer også hos pasienter med ondartede sykdommer slik som leukemi og myelomatose. Lungebetennelse med denne organismen er ofte den sykdommen som varsler at hiv-infeksjonen har utviklet seg til aids.

*Pneumocystis*-organismene ble først påvist i 1909, og klassifisert som encellede dyr (protozoer), men det var først etter at DNA-analyse ble utbredt på 1980-tallet at organismene ble klassifisert som sopp. Man trodde på slutten av 1970-årene at det var ulike arter av *Pneumocystis*-selekten som fantes i ulike pattedyr, men det var først sent på 1980-tallet at man ved RNA-analyse kunne påvise klare genetiske forskjeller mellom artene. 

Først i 2001 ble det klart at *Pneumocystis*-typen som ga sykdom hos mennesker var en egen art, og denne fikk navnet *[[Pneumocystis jirovecii]]*, etter den tsjekkiske patologen Otto Jírovec som først fant mikroben hos mennesker. Tidligere ble mikroben omtalt som *[[Pneumocystis carinii]]*, men dette navnet er nå forbehold den arten som finnes hos rotter.

Slekten ser ut til å være en primitiv slekt sekksporesopper, beslektet blant annet med gjær.

## Inndeling
* *[[sopper|Fungi]]*, sopper
** *[[Dikarya]]*, (ikke navngitt)
*** *[[sekksporesopper|Ascomycota]]*, sekksporesopper
**** *[[Pnemocystidomycetes]]*, (ikke navngitt)
***** *[[Pneumocystidales]]*, (ikke navngitt)
****** *[[Pneumocystidaceae]]*, (ikke navngitt)
******* *[[Pneumocystis]]*, (ikke navngitt)
******** *[[Pneumocystis carinii]]* (rotter)
******** *[[Pneumocystis jirovecii]]* (mennesker)
******** *[[Pneumocystis murina]]* (mus)
******** *[[Pneumocystis wakefieldiae]]* (rotter)
******** *[[Pneumocystis oryctolagi]]* (kaniner)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bondeforvandling

**Bondeforvandling** er et uttrykk i sjakk som beskriver forvandlingen av en bonde som når den åttende raden på sjakkbrettet til en dronning, springer, løper eller tårn. Forvandling til konge er derimot ikke mulig. Det er heller ikke mulig å la bonden forbli bonde på sisteraden (åttenderaden). Og det er ikke lov å forvandle til en brikke av motsatt farge, selv om det tidligere har blitt laget vittige oppgaver på grunnlag av at reglene ikke klart forbød det da.

Siden dronningen er den sterkeste brikken på sjakkbrettet, skjer i praksis over 99 % av forvandlinger til dronning. Enkelte ganger kan det imidlertid være fornuftig å velge en annen brikke, for eksempel for å unngå at motstanderen settes patt.

Forvandlingen er uavhengig av hvilke brikker motstanderen har tatt. Det er mulig å spille med to eller flere dronninger. Sjakksett som brukes i turneringer har derfor ofte ekstra dronninger. I amatørspill er det vanlig å benytte et tårn plassert opp-ned eller en bonde med en ring tredd over seg som erstatning, dersom  en ekstra dronning ikke er tilgjengelig. Dette strider imidlertid mot de offisielle reglene. Dersom en spiller i en offisiell turnering ønsker å forvandle til dronning og ingen ekstra dronning er tilgjengelig, må sjakkuret stoppes og dommeren tilkalles for å skaffe til veie en ekstra dronning.

Hvis du trykker på sjakklokken når du har flyttet bonden til åttenderaden, men ikke byttet den om til en offiser først, er bondeforvandlingen et ulovlig trekk. I langsjakk må bonden automatisk forvandles til en dronning.

## Referanser
Aliy Zirkle

**Aliy Zirkle** (født 1969 i New Hampshire, USA) er en amerikansk hundekjører fra Alaska, USA. 

Zirkle utdannet seg som biolog ved universitetet i Pennsylvania, og hun flyttet til Alaska for å arbeide som biolog i 1990. 

I 2001 debuterte hun i Iditarod med en 33.-plass. Totalt har hun deltatt 6 ganger i verdens lengste hundesledeløp, og hennes beste plassering var i 2014 da hun ble nummer 2 bak Dallas Seavey

Hennes største prestasjon som hundesledekjører kom i 2000 da hun vant Yukon Quest. Hun var den første kvinne som vant dette løpet, og også den yngste vinneren av Yukon Quest.   

## Plasseringer i Iditarod

## Eksterne lenker
* 
* 
* Biografiside fra Cabela
* Hjemmeside
Sigmund Skard-stipendet

**Sigmund Skard-stipendet** er en litterær pris som utdeles årlig av Litterær avdeling i Det Norske Samlaget i forbindelse med framlegging av forlagets høstliste. Stipendet er på 25&nbsp;000 kroner.

## Prisvinnere

## Referanser
Austin

**Austin** er hovedstad i den amerikanske delstaten Texas, har 912 791 innbyggere innen bygrensene (2014) og er en del av et større urbant område med over en million innbyggere.

Byen ble grunnlagt i 1835 under navnet Waterloo, men navnet ble forandret i 1838 til Austin, etter Stephen F. Austin.

Byen ligger i fylket Travis County ved Coloradoelven, som slynger seg gjennom sentrum og er oppdemmet i tre innsjøer som deler byen i to. Med delstatsuniversitetet beliggende like nord for bysentrum er Austin preget av studentbefolkningen og er kjent både for sitt livlige natteliv, sine blomstrende konsertscener, som inkubator for innovative IT-selskaper og et utviklingssenter for sivil og militær teknologi. Tradisjonelt har imidlertid bomull og kveg vært de viktigste handelsvarene.

Byen er hvert år sete for den amerikanske musikkbransjens store konferanse og festival, South By Southwest (SXSW), som trekker tusenvis av band, platebransjefolk, konsertarrangører og fans til byen.

Blant de mer kuriøse innslagene er verdens største urbane flaggermuspopulasjon, som hver sommer slår seg ned under broen Congress Avenue. I motsetning til mange andre amerikanske storbyer er Austin bedre tilrettelagt for sykkeltrafikk, og syklisten Lance Armstrong er blant de mest berømte innbyggerne.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Jack Irons

**Jack Irons** (født 1962) er tidligere trommeslager i det californiske bandet Red Hot Chili Peppers, som i dag blir sett på som et av verdens nåværende største rockeband. Jack Irons valgte å forlate bandkameratene i den vanskelige tiden fylt med narkotika og alkohol, da den daværende gitaristen Hillel Slovak døde av en overdose i 1988. 

Han var senere trommeslager i Pearl Jam fra 1994 til 1998, men han forlot gruppa av helsemessige grunner.

I 2012 ble han innlemmet i Rock and Roll Hall of Fame som medlem av Red Hot Chili Peppers.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
TPC at Sugarloaf

**TPC at Sugarloaf** er en privat golfbane i Duluth i Georgia, anlagt i 1996 som del av nettverket Tournament Players Club. Banen har 27 hull og er tegnet av Greg Norman. 

Anlegget er på om lag 4800 mål og var tidligere en farm som drev oppdrett av hester og kyr, og tilhørte filantropen og finansmannen O. Wayne Rollins.  Det består av tre nihullssløyfer, «The Stables», «The Meadows» og «The Pines», og var Normans første banedesign i USA.

Fra 1997 til 2008 var Sugarloaf fast vert for turneringen AT&T Classic på PGA-touren.  Turneringen benyttet sløyfene «Stables» og «Meadows».  

Etter å ha slitt økonomisk, og etter å ha mistet hovedsponsoren, besluttet PGA-touren å legge ned turneringen etter 2008-sesongen.  

## Eksterne lenker
* 
*  Greg Normans golfbanedesign-nettsted
Søren Georg Abel

**Søren Georg Abel** (født 3. januar 1772 på Mo prestegård, død 5. mai 1820) var en norsk prest og stortingsrepresentant. Han er kjent som Niels Henrik Abels far.
Han var sønn av sogneprest i Mo i Telemark Hans Matthias Abel og Elisabeth Knuth Normann (1737&ndash;1817). I 1788 ble han student fra Helsingørs Skole, 1792 teologisk kandidat, 1794 personalkapellan hos faren, som da var sogneprest i Gjerstad, 1799 sogneprest til Finnøy, 1803 farens ettermann i Gjerstad og 1813 Ridder av Dannebrog for sin dyktighet som anfører av kystvernet. Han representerte Nedenes amt på det overordentlige storting 1814 og på det andre ordentlige storting 1818.

Selv om han talte for foreningen med Sverige 20. oktober 1814, regnes han blant de patrioter, som hadde sin rot i den gamle tiden. Derfor talte han også med skarphet mot Nicolai Wergelands bok *Danmarks politiske Forbrydelser mod Norge* (1816). Mest kjent er han for sin katekisme-forklaring: *Religions-spørgsmaal med Svar* (København 1806), hvor den rasjonalistiske oppfatning av de kristelige dogmene trer frem. Boken ble ikke autorisert, men var likevel mye benyttet.

Abel ble gift med Anne Marie Simonsen, en kjøpmannsdatter fra Risør, i 1800. Han var far til den berømte matematikeren Niels Henrik Abel (1802–1829).

## Referanser


## Kilder
* Tallak Lindstøl: *Stortinget og Statsraadet*, 1814-1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K  digital utgave side 20-21
* 

## Eksterne lenker
*
Razorlight

**Razorlight** er et svensk-britisk band dannet sommeren 2002 rundt 22 år gamle Johnny Borrell. Musikken deres er best beskrevet som post punk new wave indie rock.
Bandets medlemmer er følgende:

*Johnny Borrell – vokalist, gitar
*Bjørn Ågren – gitar
*Carl Dalemo – bass
*Andy Burrows – trommer (siden 2004)

Tidligere medlem:

*Christian (Smith) Pancorvo – trommer (2003–2004)

Deres debutalbum, Up All Night, ble sluppet den 28. juni 2004, og ble nummer tre på den britiske albumlisten den 4. juli.
På albumet spilte Johnny Borrell inn sitt eget telefonnummer i sangen Vice. Nummeret skal visstnok være 07761 010233.
April 2005 slapp de Up All Night på nytt, denne gang var den nye singelen Somewhere Else inkludert. Somewhere Else kom på andreplass på den britiske hitlisten den måneden, og skaffet bandets største hit-singel så langt, i deres korte karriere.

I juli 2005 spilte bandet i Hyde Park, London, som en del av Live 8 konsertene. Bandet har fått klager for at de ikke donerte deler av bandets overskudd til veldedighet. Razorlight påsto at grunnen til det var at på grunn av bandets usikre status kunne de ikke gå med på en slik forpliktelse.

Razorlight var oppvarmingsband for Oasis, i desember 2005, under deres konsert på Cardiffs Milennium Stadion.

Den 17. juli 2006 ble deres selvtitulerte andrealbum "Razorlight" sluppet. Albumet kom raskt på toppen av britiske albumlister, og har solgt nok til to platina.

## Diskografi
### Album
*Up All Night (2004) – *#3 UK* (2x platina)
**Up All Night* Re-issue (2005) – *#5 UK*
*Razorlight (2006) – *#1 UK* (2x platina), *#180 US*
*Slipway Fires (2008) – *#4 UK*

### Singler

**Fra ''Up All Night**:
* «Rock 'N' Roll Lies» (2003) – #56 *UK single chart* 
* «Rip It Up» (2003) – #42 *UK single chart*
* «Stumble And Fall» (2004) – #27 *UK single chart*
* «Golden Touch» (2004) – #8 *UK single chart*
* «Vice» (2004) – #18 *UK single chart*
* «Rip It Up» (Re-release) (2004) – #20 *UK single chart*

**Fra ''Up All Night'' Re-issue:**
* «Somewhere Else» (2005) – #2 *UK single chart*

**Fra ''Help:A Day In The Life'' ([[Warchild Album]]):**
* «Kirby's House» (2005)

**Fra ''Razorlight***:
* «In The Morning» [[2006]] – #3 *UK single chart*, #5 *UK download chart* 
* «America» 2006 – #1 *UK single chart*
* «Before I Fall To Pieces» [[2006]] – #17 *UK single chart*
* «I Can't Stop This Feeling I've Got» [[2007]] – #44 *UK single chart*
* «Hold On» [[2007]] – #80 *UK single chart*

*'Fra *Slipway Fires**':
* «Wire To Wire» [[2008]] – #5 *UK single chart*, #3 *German single chart''
* «Hostage Of Love» 2009

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Razorlight offisiell Myspace side
Langbein og sønn

***Langbein og sønn*** (orig: *Goof Troop*) er en amerikansk animasjonsserie for barn som gikk på Disney Channel fra 1992 til 1993. Den ble skapt og produsert av The Walt Disney Company i 1992. Serien handler om Langbein og sønnen hans Max, og deres liv i den fiktive byen «Spoonerville» (i tegneseriene bor Langbein i Andeby). Andre medvirkende er naboen Petter og familien hans: Sønnen Pelle, kona Peggy og datteren Pia.

Det er blitt laget to filmer basert på serien: *[[En langbeint film]]* og *[[En ekstremt langbeint film]]*. Et videospill ble også gitt ut i 1993 til Super Nintendo Entertainment System kalt *[[Goof Troop (videospill)|Goof Troop]]*.

## Figurer
* Langbein &ndash; Langbein er en enslig far som må ta seg av Max i denne serien. Han er veldig lettlurt, og Petter klarer ofte å overtale ham til å gjøre avanserte eller farlige oppgaver. Den norske stemmen til Langbein er Harald Mæle.
* Max &ndash; Max er en energisk gutt som liker å stå på skateboard. Max og Pelle er bestevenner.
* Svarte-Petter &ndash; Svarte-Petter har i denne serien for en gang skyld en lovlig jobb: bruktbilselger, riktignok med et frynsete rykte. Personligheten hans er derimot den samme, og han er fortsatt sleip, grisk og løgnaktig. Den norske stemmen til Petter er Nils Ole Oftebro.
* **Pelle** &ndash; Pelle er en pysete lubben katt. Han må ofte gjøre farens harde jobber, ofte sammen med Max, som igjen oftest ender med ren forferdelse. 
* **Peggy** &ndash; Peggy er en kvinne som ser rett igjennom Petter (mannen hennes) når han lyver. Den norske stemmen til Peggy er Kari Ann Grønsund.
* **Pia** &ndash; Pia er Petter og Peggys ville datter. Hun vil alltid være med på hva Max og Pelle gjør.
* **Laffen** &ndash; Laffen er katten til Langbein. Han liker å plage Putte.
* **Putte** &ndash; Putte er Petter sin hund. Hun jager vanligvis Laffen.

## Norske stemmer
* Langbein: Harald Mæle
* Max: Erik Skøld
* Svarte-Petter: Nils Ole Oftebro
* Pelle: Philip Wågnert
* Peggy: Kari-Ann Grønsund
* Pia: Karin Annette Hansson

**Ellers medvirket**: Helge Winther-Larsen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Anders Sandøe Ørsted Bull

**Anders Sandøe Ørsted Bull** (født 13. september 1817 i Bergen, død 15. april 1907) var en norsk embetsmann og statsråd.

1835 ble han student med laud fra Bergen katedralskole, i januar 1840 juridisk kandidat med samme karakter. Han ble ansatt i armédepartementet 1837, ble fullmektig 10. januar 1846, byråsjef 12. juli 1850 og ekspedisjonssekretær 4. august 1854. Han ble utnevnt til generalkrigskommissær for land- og sjøetaten 25. februar 1860. I en årrekke fungerte han som ekstraordinær assessor i Høyesterett, og var flere ganger konstituert som statsråd, samt medlem av forskjellige kongelige kommisjoner angående militære forhold. I årene 1877 og 1878 var han ordfører i Kristiania kommunebestyrelse. I 1884 ble han utnevnt til minister i armédepartementet.

Bull ble 21. januar 1890 av kongen tildelt storkorset av St. Olavs Orden.

Han var sønn av justitiarius i Høyesterett Georg Jacob Bull (1785&ndash;1854) og Barbara Albertine Ørsted (1783&ndash;1865), en søster av brødrene A. S. og H. C. Ørsted. Han ble gift 8. mai 1848 med Caroline Elisabeth Dahl (f. 1822), datter av maleren J.C. Dahl.

## Referanser


## Kilder
* J.B. Halvorsen: *Norsk forfatter-lexikon 1814&ndash;1880*

## Eksterne lenker
*
Leketøy

Et **leketøy** eller en **leke** er en gjenstand som særlig barn, men også voksne, kan leke og more seg med. Leker er ofte tilpasset alderen og kan være mer eller mindre forseggjorte, hjemmelagde eller masseproduserte. Leketøy er et hjelpemiddel i leken og kan stimulere barnets intellekt, fantasi, motorikk og fysiske utvikling ellers. Leketøy omfatter alt fra biteringer og taktile kosedyr, til tråbiler og avanserte videospill.

I Norge er det et krav om at leketøy ikke skal medføre helsefare for barn. Det er hovedkravet i *forskrift om sikkerhet i leketøy*. 

I Norge kan man, av miljømessige hensyn, levere ødelagt elektrisk/elektronisk leketøy gratis til butikker som selger slike varer, uten krav om nykjøp.

Spielwarenmesse International Toy Fair Nürnberg (Den internasjonale leketøysmessen i Nürnberg) er verdens største messe for leketøy.

## Se også
* Barnekultur
* Dukkehus
* Hoppestokk
* Kjepphest
* Lego
* Puslespill
* Rockering
* Teddybjørn

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*Miljødirektoratet: Kjemikalier

*Gronnhverdag.no – Tips om leketøy til barn
Georg Vilhelm Lyng

**Georg Vilhelm Lyng** (født 24. mars 1827 i Suldal, død 19. mai 1884) var en norsk professor i filosofi.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Georg Vilhelm Lyng var sønn av sogneprest til Suldal og Røldal, senere til Fåberg, Rasmus Lyng (1801&ndash;70) og hans første hustru Urbine Jakoba Willumsen (1800–44). Frem til i 17-årsalderen ble han forberedt for universitetsstudiene av sin far. 

### Studier
I 1845 ble han student med laud og tok i desember 1851 filologisk embetseksamen med laud. Han var deretter 1852–55 medbestyrer av Heltbergs Latinskole.

Han hadde tidlig følt seg tiltrukket av filosofiske studier, og ble ført av sin lærer Monrad inn i Hegels filosofi. Han forble alltid tilhenger av denne filosofi, men må i senere tid henføres til ny-hegelianerne. I 1853 vant han H.K.H. Kronprinsens gullmedalje for sin besvarelse av universitetets prisoppgave om «Forskjellen mellom Platons og Aristoteles's Psychologi». 

### Filosofi
I 1858 ble han ansatt som universitetsstipendiat i filosofi og oppholdt seg deretter for studiens skyld i lengre tid i København og Berlin. I 1867 ble han dr. philos. ved universitetet i Kristiania etter å ha forsvart avhandlingen «Studier over Schellings Philosophi», hvor han særlig forsøkte å fremstille sammenhengen mellom det tidligere og det sene Schellingske system. 6. februar 1869 ble han utnevnt til professor i filosofi og foreleste i årenes løp særlig over filosofiens historie, religionshistorie, naturfilosofi og den antikke greske filosofi, særlig enkelte av Platons dialoger.

I feriene reiste han ofte til utlandet, Tyskland og Frankrike, dro fra universitet til universitet, hørte forelesninger, stiftet bekjentskap med professorene og disputerte med dem om filosofiske problemer. Etter lengre tids sykdom sto han på reisefot igjen, da han døde 19. mai 1884.

## Verker
* *Hedenskabets Levnetsløb. Atten populære Foredrag*, Christiania 1866.
* *Studier over Schelling*, Christiania 1866.
* *Om Mand og Kvinde i deres Forhold til Christus. Fem Foredrag*, Christiania 1867.
* *Jødedommen. Ti populære Foredrag*, Christiania 1867.
* *Om den ioniske Naturphilosophi*, Christiania 1867.
* *Om den pythagoræiske Skoles Spaltning i Mathematikere og Akusmatikere*, Christiania 1868.
* *Om Anaxagoras' Plads i Philosophiens Historie*, Christiania 1868.
* *Om den kyrenaiske Skole*, Christiania 1869.
* *Bidrag til den antike Philosophis Historie*, Christiania 1870.
* *Grundtvigianismen og Skrifttheologien*, København 1872.
* *Die Lehre des Ammonius Sakkara*, Christiania 1875.
* *Philosophische Studien*, Christiania 1878.
* *Afhandlinger og Kritiker*, Christiania 1880.
* *Lærebog i den objektive Logik*, Christiania 1881.
* *Grundtankernes System*, Christiania 1881&ndash;87.
* *Lærebog i Psykologi*, Christiania 1884.

## Referanser


## Kilder
* *Norsk forfatter-lexikon 1814–1880*

## Eksterne lenker
* Digitaliserte bøker av Lyng hos Nasjonalbiblioteket.
666 (tall)

----

**666** (*seks hundre og sekstiseks*) er det naturlige tallet som kommer etter 665 og kommer før 667.

## I matematikk
* **666** er et overskuddstall. Det er summen av kvadratet av de syv første primtallene.
* Romertallrepresentasjonen av tallet **666** (DCLXVI) bruker ett av hver av de romerske siffer med verdi under 1000 (D = 500, C = 100, L = 50, X = 10, V = 5, I = 1).

## Annet
***666** er kjent som Dyrets tall i kristen mytologi.

## Referanser
Katla (andre betydninger)

***[[Katla]]** er en vulkan på Island, 1512 moh.
***[[Katla (album)]]** er en plate av Ida Maria, utgitt høsten 2010.
***Katla** er et norsk jentenavn, med samme opphav som Ketil. I 2011 er det registrert 11 kvinner med navnet Katla.
***Katla** er en seidkone i *[[Eyrbyggja saga]]. 
**'Katla** er en elv ved [[Vik i Sogn]], i [[Sogn og Fjordane]].
***Katla** er et [[gårdsnavn|gårds-]] og [[stedsnavn]] på Goddo i [[Bømlo]] kommune. Navnet kommer muligens fra en [[jettegryte]] (fordypning i fjellet) som finnes på stedet. I 2011 er det 82 som har Katla som [[etternavn]].
***Katla** er en drage i [[Astrid Lindgren]]s bok ''[[Brødrene Løvehjerte]]''.
***Katla''' er en restaurant i Oslo.
Brekken

**Brekken** (sørsamisk: *Praahka*) er ei fjellbygd nordøst på Rørosvidda, 700 moh. Brekken ligger i Røros kommune nær svenskegrensa. Brekken ligger 35 km fra Røros og 40 km fra Funäsdalen i Sverige.

Brekken er et eget sokn i Gauldal prosti med Brekken kirke som soknekirke. Brekken tilhørte Røros prestegjeld og formannskapsdistrikt (kommune) etter innføringa av formannskapslovene av 1837. Brekken ble utskilt som egen kommune ved firedelinga av Røros kommune i 1926, men kirkesoknet var fortsatt underlagt Røros prestegjeld. I 1964 ble Brekken slått sammen med Røros (bergstaden), Røros landsokn og Glåmos til den nye Røros kommune.

Bygda har barnehage, skole (1-7), butikk, bensinstasjon, post, ungdomshus, fotballbaner (skistadion om vinteren) med klubbhus, skysstasjon (Skottgården) og historielagets bygdemuseum. Brekken flyplass åpnet i august 2009.

## Litteratur
*
*
Evig sjakk

**Evig sjakk** er i sjakk en spesiell form for remis ved trekkgjentakelse, der den ene spilleren fremtvinger repetisjon ved å gi en serie sjakker.

I diagrammet til høyre, fra partiet Unzicker-Averbakh, Stockholm 1952, med svart i trekket, er det klart at svart må gi fra seg et av tårnene for hvits c-bonde. Han kan imidlertid utnytte bondestrukturen på hvits kongefløy, med 1… Txc7! 2. Dxc7 Sg4! 3. hxg4 Df2+, hvoretter han redder remis ved å fremtvinge samme stilling tre ganger ved å sjakke vekselvis på h4 og f2.

Remis ved evig sjakk pleide å være en del av sjakkreglene, men det er tatt ut, fordi evig sjakk til slutter ender med remis ved trekkgjentakelse eller femtitrekksregelen.

## Eksterne lenker
* Diagram som demonstrerer evig sjakk
Trolla (Trondheim)

**Trolla** er et tettsted i Trøndelag og en forstad til Trondheim. Trolla tilhører Midtbyen bydel i Trondheim bykommune, og ligger under 10 minutter unna selve Trondheim by. Tross dets sentrale beliggenhet, ligger tettstedet i landlige omgivelser og er omringet av Bymarka.

## Innbyggere
Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og var tidligere et eget industristed med ca. 300 husstander, vest for daværende sentrum.

## Historiske steder

### Trolla Brug (1840–1988)
Tidligere var Trolla Brug (grunnlagt i 1840) vesentlig for stedet, men bruket ble nedlagt i 1988. Bruket produserte blant annet jernovner.

Trolla Brug ble grunnlagt av seks fremstående forretningsmenn i Trondheim, blant dem Hans Johan Olsen, som også var brukets direktør i hele 45 år, borgermester Henrik Lysholm og politikeren og kjøpmannen Ole Andreas Krogness (1802–1869).

### Ruiner fra 2. verdenskrig
Det fins en del ruiner fra andre verdenskrig lokalisert rett ovenfor Bynesveien.

## Vassdrag og vannforsyning
Trollavassdraget inkluderer Trollabekken, og var viktig for Trolla Brug og bygdas vannforsyning. I dag får Trolla vannforsyningen sin fra Jonsvatnet.

## Samferdsel
Trolla ligger mellom Flakk og Ila. Bynesveien er hovedveien man følger for å komme seg til ferja.

Trolla har to veier som krysser hverandre, Brukseier Olsens vei og Trollahaugen.

Trolla har et godt busstilbud og betjenes av AtBs linje 21 til/fra Pirbadet med avganger hver time alle dager og hver halvtime i rushtidene. I helgenettene trafikkeres Trolla av nattbuss linje 114, fra Midtbyen til Byneset. Langs Bynesveien nederst på Trolla går det dessuten busslinjer til/fra Midtbyen, Byneset og Fosen (via ferge fra Flakk til Rørvik).

## Skoler og barnehage
Trolla skole er en tidligere barneskole som eksisterte fra 1859 til 1932. Elevene ble etter dette overført til Ila skole. På toppen av Trollahaugen ligger Trolla barnehage, som ligger rett ved grensen til Bymarka.

## Turstier
Det fins mange turstier ved Trolla opp mot Bymarka. En av stiene fører til Damhaugen, som er en liten hytte med vaffelsalg og kaffe i vintersesongen.

## Referanser
Trolla (fjell)

**Trolla** er et fjell med flere topper i Sunndal kommune i Møre og Romsdal. Det ligger vest for Langvatnet i Flatvaddalen, tilgjengelig fra Innerdalen.  Fjellet er en del av Trollheimen, og de høyeste toppene er *Store Trolla* (), *Nordre Trolla* () og *Søre Trolla* (). Store Trolla og Nordre Trolla danner grense til Innerdalen landskapsvernområde. 

Store Trollas primærfaktor på  meter, er den 16. høyeste i Skandinavia.

## Fjellklatring
Toppene i Trolla-massivet er alle populære mål innen fjellklatring. Store Trolla ble første gang besteget 9. august 1895 av løytnant Kåre S. Klingenberg, studenten Gabriel T. Meisterlin og hans yngre bror. Nordre Trolla ble besteget i 1911 av O. Bjerknes og H. Tønsberg, og Søre Trolla i 1921 av F. Lorentzen, G. N. Sabro og Rolv Ødegaard.

Fjellene er omtalt blant annet av Gunnar Sabro, *Fra en tur i Inderdalen (Sydlige Trolla, 1921)* Norsk Fjellsport, 1933).

## Se også
* Liste over fjell i Skandinavia

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* Panoramabilde med navn på mange topper sett fra Trolla
Johnny Borrell

Johnny Borrell (født 1980) er vokalist og låtskriver i det britiske bandet Razorlight. Han vokste opp i og rundt London, i Muswell Hill, hvor han er bosatt. Han gikk tidligere på Highgate School med John Hassell, tidligere bassist i The Libertines og nå frontmann i bandet Yeti. 

Sommeren 2002 dannet han Razorlight med Carl Dalemo, Christian Smith Pancorvo og Bjørn Ågren.

Etter en rekke topp 20 hits gikk debutalbumet, *[[Up All Night]]*, inn som nummer 3 på de britiske albumlistene, og hit-singelen Somewhere Else kom så vidt ikke inn på 1.-plassen.  I 2006 gav bandet ut albumet *Razorlight*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Real Sociedad

**Real Sociedad**, også kalt **La Real** eller **Erreala** er en spansk fotballklubb fra byen San Sebastián i den baskiske provinsen Gipuzkoa. Klubben spiller i Primera División, er kjent under kallenavnet *txuri-urdin* (baskisk for «de hvite-blå») og spiller sine hjemmekamper på Estadio Anoeta.  Klubben vant ligaen i 1981 og 1982, og cupen i 1909 og 1987.

## Spillerstall
Oppdatert 10. september 2024.

### Utlånte spillere

## Norske spillere for Real Sociedad
*  Bjørn Tore Kvarme (2001–2004)
*  Vadim Demidov (2011–2012)
*  Martin Ødegaard (2019–2020), utlån fra 
*  Alexander Sørloth (2021–2023), utlån fra RB Leipzig

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Walter av Coventry

**Walter av Coventry** var en engelsk munk og kronikør som var aktiv fram til tiden 1290 til 1300 hvor han dør. Han var øyensynlig tilknyttet et religiøst hus i provinsen York. Han er kun kjent gjennom den historiske tekstsamlingen som bærer hans navn, *Memoriale fratris Walteri de Coventria*.

Ordet *Memoriale* betraktes vanligvis å bety «commonplace book», på norsk «triviell bok». Noen forskere har tolket det i betydning «suvenir», og har argumentert at Walter ikke var forfatteren, men kun den som betalte for arbeidet. Tyngden i autoritet går imot det siste synet. Forfatteren levde i tiden under regimet til Edvard I av England, og nevner hyllesten som ble gitt til kong Edvard som overherre for Skottland i 1291.

Siden hovedmengden av teksten kun går fram til år 1225 er krøniken ettertrykkelig en annenhåndsproduksjon, men for årene 1201-1225 er den en troverdig avskrift fra en samtidig krønike, arbeidet til en *Barnwell-kanon*. En komplett tekst av Barnwell-arbeidet er bevart i *College of Arms* (*Heralds' College, manuscript 10*), men har aldri blitt trykket, skjønt den ble samlet av biskop William Stubbs for hans utgave av *Memoriale fratris Walteri de Coventria*. Barnwell-forfatteren som levde i Cambridgeshire var godt plassert for å observere hendelsene i den første krigen til baronene, og er meget verdifull kilde for denne betydningsfulle krisen.

Forfatteren er mindre fiendtlig til Johan av England enn til Ralph av Coggeshall, Roger av Wendover og Matthew Paris. Han priser kongens behandling av waliserne og i krigen mot skottene, men er kritisk til kongens forhold til paven og til den engelske opposisjonen. Han anser at Johans underkastelse til paven er et dyktig politisk strøk, skjønt han noterer det fakta at noen menn kaller det for ydmykelse. Den konstitusjonelle agitasjonen i 1215 vekker ikke hans begeistring. Han nevner Runnymede-konferansen kun i forbifarten, tilsvarende med Magna Carta, og bebreider adelen for gjenopptagelsen av krigen. Det kan være av frykt at forfatteren unnlater å stille seg kritisk til John, men det kan også være at han selv representerer middelklassen og så på adelens føydale privilegier med mistenksomhet.
Muirchertach Ua Briain

**Muircheartach Ua Briain** (født ca. 1050, død 10. mars 1119), sønn av Toirdhealbhach Ua Briain, og oldebarn av Brian Boru, var konge av Munster i sørlige Irland, og senere selverklært overkonge av hele Irland. Muircertachs datter Blathmin Ua Briain (som i norske kilder omtales som *Bjaðmunjo Mýrjartaksdóttir*) ble forlovet til Magnus Berrføtts unge sønn Sigurd for å forsegle en allianse mellom Muircertach og Magnus, men da sistnevnte død kort tid etter etterlot Sigurd sin irske forlovede i Irland da han seilte hjem til Norge.

## Liv og virke
Muirchertach var sønn av Toirdhealbhach Ua Briain, den tidligere Dál Cais-konge av Munster og i praksis overkonge av Irland. Hans mor var Derbforgaill, datter av of Tadhg Mac Giolla Pádraig av Osraige, som også født Muirchertachs bror Tadhg. I 1086 døde hans far og Munster ble delt mellom hans tre sønner: Tadhg, Muirchertach og Diarmait. Tadhg døde kort tid etter, og Muirchertach fikk forvist broren Diarmait fra Munster for således å ha være konge alene.

Muircheartach ble konge i 1101 etter en kamp mellom klanene Ua Briain og Ua Lochlainn om overkongedømmet i Irland. Selv om Muircheartach Ua Briain ble overkonge var det fortsatte rivinger mellom Muircheartach Ua Briain og Domhnall Ua Lochlainn i løpet av begges liv. Kampen var bitter og fiendtlig, og ble aldri helt avgjort.

I henhold til *[[Annalene av de fire mesterne]]* reiste Muircheartach i 1101 rundt i Irlands provinser. I 1114 ble kongen syk til det stadium hvor «han ble et levende skjelett». Diarmait ua Briain utnyttet kongens sykdom ved å ta kontrollen over kongedømmet Mumu i Munster i sydlige Irland. Det påfølgende året gjenvant Muircheartach sin helse, samlet en hær for å gjenvinne kontrollen, og tok Diarmait ua Briain til fange. Først i 1116 var kongedømmet igjen under fullstendig kontroll.

I 1118 døde Muircheartach Ó Briain.

## Referanser
Lincoln (England)

**Lincoln** er en katedralby og et administrativt distrikt i grevskapet Lincolnshire innenfor Øst-Midlands av England. Byen er det administrative senteret i grevskapet. Lincoln er beliggende i en åpning Lincolnklippen 227&nbsp;km nord for London på rundt 20 moh ved elven Witham og strekker seg 75 moh i høyden rundt katedralen.

Byen og distriktet hadde i henhold til 2011 en befolkning på 119 541 innbyggere, inkludert hele det urbane området Lincoln (som også omfatter North Hykeham og Waddington) utgjorde befolkningen 130 200 innbyggere.

De eldste spor etter bosetning i området Lincoln er fra det første århundret f.Kr., men det var først under den romerske okkupasjonen at Lincoln utviklet seg til en by, Lindum Colonia, for deretter få en tilbakegang da romerne trakk seg ut i år 410. Byen vokste på nytt fram mot år 1000 – til tross for mange angrep fra norrøne vikinger. Byens fremste landemerke er Lincolnkatedralen som ble påbegynt i år 1072 og sto ferdig bare 20 år senere i 1092. Katedralen har i dag 250 000 turister i året og er et utmerket eksempel på engelsk gotisk arkitektur. Et annet landemerke er Lincoln Castle, en normannisk festning fra siste halvdel av 1000-tallet. Byen har to universiteter: Universitetet i Lincoln og Bishop Grosseteste University (BGU).

## Vennskapsbyer
Lincoln har følgende vennskapsbyer:

*  Neustadt an der Weinstraße, Tyskland (siden 1969)
*  Port Lincoln, Australia (siden februar 1991)
*  Radomsko, Polen (siden 2007)
*  Tangshan, Kina (siden 1988)
*  Nanchang, Kina (siden 2014)

## Referanser


## Litteratur
* Boyes, John; Russell, Ronald (1977): *The Canals of Eastern England*. David and Charles. ISBN 978-0-7153-7415-3.
* Francis Hill (1948): *Medieval Lincoln*, Cambridge: University Press
* Wedgwood, C. V. (1970): *The King's War: 1641–1647*, London: Fontana

## Eksterne lenker
* 

* Offisielt nettsted
* University of Lincoln
* Bishop Grosseteste University
* «Lincoln» i *[[Domesday Book]]*
Femtitrekksregelen

**Femtitrekksregelen** i sjakk angir at en spiller kan forlange remis hvis ingen brikker er blitt slått og ingen bonde er blitt flyttet i løpet av de femti siste trekkene. 

Partiet blir ikke automatisk remis når femti trekk er gjort &ndash; spilleren i trekket må kreve remis. Derfor er det mulig at et parti fortsetter etter at en av spillerne kunne ha krevd remis ifølge denne regelen. Teoretisk kan et parti fortsette til evig tid, men i praksis vil vanligvis en av spillerne være fornøyd med å kunne kreve remis når femtitrekksregelen er oppfylt.

Regelen har en lang historie, og er nevnt i Ruy López' tekst om sjakk fra 1561. Da man på 1900-tallet oppdaget at enkelte sluttspill (f.eks. med to løpere og konge mot springer og konge) bare kan vinnes i mer enn femti trekk (uten bondetrekk eller slag) fra bestemte stillnger, ble regelen endret til å omfatte enkelte unntak der over hundre trekk var tillatt. Unntakene er senere blitt fjernet, nå gjelder femtitrekksregelen for alle stillinger.

## Referanser
Trekkgjentakelse

**Trekkgjentakelse** er i sjakk regelen om at en spiller kan kreve remis hvis den samme stillingen oppstår tre ganger, eller vil komme til å oppstå etter deres neste trekk, med den samme spilleren i trekket, og der hver spiller har de samme lovlige trekkene til disposisjon hver gang, inkludert retten til å utføre rokade og å slå *[[en passant]]*. Partiet er ikke automatisk remis hvis denne situasjonen oppstår, remisen må kreves av en av spillerne. Navnet «trekkgjentakelse» er muligens noe uheldig, siden det altså er *stillingen* og ikke *trekkene* som skal gjentas.

Remiskravet rettes overfor dommeren. Hvis en spiller ønsker å kreve remis og har et trekk som kommer til å gjenta stillingen for tredje gang, skal han *ikke* spille det på brettet, men erklære at han har til hensikt å spille dette, og kreve remisen. Om kravet er feil, må dette trekket spilles og partiet fortsetter. Hvis stillingen på brettet har oppstått for tredje gang er det bare spilleren i trekket som kan kreve remisen. (Den andre spilleren hadde mulighet til dette før stillingen ble gjentatt.)

Regelen krever ikke at stillingene oppstår tre ganger *i rekkefølge*, men det skjer slik ofte i praksis, typisk ved at en av kongene settes i evig sjakk.

Betingelsen om retten til å slå *en passant* og retten til å rokere er viktig. I et parti mellom Anatolij Karpov og Anthony Miles (Tilburg 1986), krevde Karpov remis ved trekkgjentakelse, men Miles påpekte at i første gang stillingen oppsto, hadde svart lov til å rokere, mens han i andre og tredje gang stillingen oppstod, ikke hadde det. Diagrammet til høyre viser stillingen etter **22. Sb5**. Partiet fortsatte **22. ... Ta4 23. Sc3 Ta8 24. Sb5 Ta4 25. Sc3 Ta8 26. Sb5**.  Svart kunne utføre lang rokade i diagrammet, men ikke da stillingen oppstod på nytt (da hadde tårnet vært flyttet). Miles klaget derfor til dommeren som ga han rett og straffet Karpov ved å trekke noen minutter fra betenkningstiden hans, noe som gjorde at han var nær ved å tape på tid, men Miles hadde hatt nok moro nå og tok remisen rett etterpå. 

## Eksterne lenker
* FIDE sjakkregler
Carl Hammerich

**Carl Hammerich** (født 25. april 1888, død 21. mars 1945) var en dansk kontreadmiral. Carl Hammerich var gift norsk, og sammen med sin kone Borghild organiserte han dansk matvarehjelp til Norge i krigsårene. Sammen med den norske diplomaten Niels Christian Ditleff var Hammerich sentral i planleggingen av hjelpeaksjonen for skandinaviske fanger i Tyskland; De hvite bussene. Hammerich ble arrestert av tyskerne og døde under RAFs angrep på Gestapos hovedkvarter i København den 21. mars 1945, den såkalte bombingen av Shellhuset.

*Admiral Hammerichs vei* i Vålandskråningen i Hillevåg bydel i Stavanger er oppkalt etter ham.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Dansk side om Norgeshjelpen
* Historisk samling fra dansk okkupasjonstid
* Bombingen av Shellhuset
STAVANGER BYLEKSIKON: Admiral Hammerichs vei
Langsomt Mot Nord

**Langsomt Mot Nord** (**LMN**) er en synth-duo med Ola Snortheim som drivende kraft, etablert i 1985. Bandet har sluppet tre album: *Langsomt mot Nord* (1985), *[[Westrveg]]* (1988) og *Hildring* (1991). Bandet ble oppløst samme år.

Langsomt Mot Nords musikk er basert på norsk folkemusikk. Mange av stykkene er bygget over eldre innspillinger av gamle folkemusikkstykker fremført av Olas far; Olav Snortheim. Langsomt Mot Nord gir den gamle musikken nye vinklinger og uttrykk gjennom utstrakt bruk av elektroniske instrumenter som synthesizere og samplere. I tillegg bruker de akustiske instrumenter som hardingfeler, lurer, bukkehorn, fløyter, oboer og flygel, som også lar folkemusikken fremtre med nye uttrykk.

Ola Snortheim lagde det første albumet, *Langsomt mot Nord* sammen med gitaristen Jørn Christensen som var kjent fra band som De Press, Cirkus Modern. Dette ble nyutgitt på CD i 1989.

Det andre LMN-albumet lagde Ola sammen med synth-mannen og komponisten Morgan Lindstrøm som er bror til Rune Lindstrøm, trommeslager i deLillos.

Ola lagde det tredje LMN-albumet sammen med Espen Beranek Holm, kjent under artistnavnet «Beranek». Han er blant annet kjent som soloartist, komiker og som gitarist i flere anerkjente band.

Ola Snortheim er en av de mest sentrale trommeslagere innen norsk rock i 1980- og 1990-årene. Han har spilt i band som Blaupunkt, De Press og Cirkus Modern.

LMN har ikke hatt mange konserter. De opptrådte på NRK TV én gang, på programmet *Top Pop* i forbindelse med lanseringen av Westrveg. Programmet ble sendt fra Rockefeller i Oslo. I forbindelse med lanseringen av *Hildring*, spilte de på *Rock On Top Of Europe* i Hammerfest, og hadde noen få, mindre konserter i kjølvannet av dette. De var også med i programmet *Videospeilet* (18. april 1986) der de blir intervjuet av nettopp Beranek. Der får vi også se musikkvideoen til "Ola drar til Myklagard".

## Diskografi
**Studioalbum**
**[[Langsomt Mot Nord (album)|Langsomt Mot Nord]]* (1985)
**[[Westrveg]]* (1988)
**[[Hildring (album)|Hildring]]* (1991)

**Samleboks**
**[[Langsomt Mot Nord 1985-1991]]* (2017)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sigurd Eindridesson

**Sigurd Eindrideson** var erkebiskop av Nidaros fra 1231 til 1252 og var sannsynligvis den som startet byggingen av Vestfronten på Nidarosdomen etter inspirasjon fra engelske katedraler. Han la ned grunnsteinen til Vestfronten i 1242. Erkebiskop Sigurd innstiftet 13. oktober som helligdag for å hedre relikviene i Nidarosdomen – dagen ble kalt *Relikviedagen*.

Sigurd ble viet til erkebiskop av pave Gregor IX i 1231, og kom tilbake til Norge året etter.

Første halvdelen av Sigurds tid som erkebiskop var preget av striden mellom kong Håkon Håkonsson og hans svigerfar, jarl Skule Bårdsson. Konflikten mellom kongen og jarlen var siste delen av det som kalles den norske borgerkrigstiden. Sigurd var på kongens side, men forsøkte å megle mellom partene. Kong Håkon gikk seirende ut av striden, mye takket være Sigurd, og Skule ble drept av Håkons menn i 1240.

Sigurd fikk utarbeidet en ny kristenrett i 1244. Han kalte sammen til et kroningsmøte da kong Håkon ble kronet i 1247, hvor han og de andre biskopene forsøkte å få kongen til å sverge kroningsed til kirken, men uten å lykkes.

Sigurd var gjennom sin lange embetstid en lojal støttespiller for kongen, og hans tid som erkebiskop var en storhetstid både for kirken og kongemakten i Norge.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på katolsk.no
Jacob Mortenssøn Maschius

**Jacob Mortenssøn Maschius** (1630–1678) var en norsk bildekunstner, dikter og prest. Han ble angivelig født i Trondheim (noen kilder sier Bergen) og døde i Jølster. Maschius er mest kjent for sine kopperstikk av byen Trondheim fra 1674 og av Nidarosdomen fra 1661.
## Liv og virke
Maschius gikk på Bergen katedralskole i 1651, reiste til København og studerte der noen år, og kom tilbake til Norge igjen i 1659. Etterpå arbeidet han på sølvverket i Kongsberg i flere år som huslærer, tegner og landmåler.

Under et besøk i Trondheim i 1661 utførte han to kobberstikk av Nidarosdomen, ett av dem viser vestfronten med nederste skulpturrekke og deler av etasjen over. Dette ble en av de viktigste kildene til dokumentasjon når vestfronten skulle rekonstrueres 200 år senere. Kanskje enda mer verdifullt som dokumentasjon, er det detaljrike stikket av Trondheim fra 1674, som han utførte ved et nytt besøk i byen. Prospektet viser byen sett fra bakklandssida av elva, og er den eldst kjente, større anlagte avbildningen av byen Trondheim. Det vites ikke om bildet er samtidig, eller om stikket er en avbildning av eldre tegninger. Stikket er spesielt viktig fordi bybrannen i 1681 ødela de fleste bygninger som er avbildet. Machius gravyrer er spesielle og hører til Norges eldste arbeider av denne arten. 

Maschius etterlot også noen bevarte stikk fra Bergen, hvor han bodde noen år. Blant annet et portrett av byfogden i Bergen, og et mer fantasifullt stikk av to Bergensskip i kamp med algeriske sjørøvere. Fra 1676 (andre kilder sier 1674 og 1675) var han sogneprest i Jølster, der han endte sitt liv to måneder etter at han giftet seg med *Maren Finde*, sommeren 1678.

I tillegg til prestegjerningen og bildekunsten, skrev Maschius også dikt, i samme barokktradisjon som Petter Dass og andre diktere fra samme tidsepoke. Hans skrift *Norwegia religiosa* er en elegi over Nidarosdomens forfall, og ble utgitt etter hans besøk i Trondheim i 1661. De to stikkene av Nidarosdomen var vedlagt skriftet. Dette ble utgitt på nytt i 1900 av Kr. Koren i *Karter og topografiske tegninger vedkommende Trondhjem og Trøndelagen*, da striden om vestfronten på Nidarosdomens opprinnelige utseende blusset opp. 

## Referanser


## Litteratur
*W. Swensen : Iacob Maschius, DKNVS’ forhandlinger 1960, b. 33 nr. 9
Máel Petair av Mearns

**Máel Petair av Mearns** er den eneste kjente mormaer av Mearns. Hans navn betyr «den tornrakede av (Sankt) Peter».

En kilde forteller at Máel Petair var sønn av en *Máel Coluim*, men sier ellers ikke noe mer. Andre kilder forteller at hans far var en mann ved navn «Loren», og at faktisk han var mormaer av Mar. Navnet Máel Petair dukker opp i mange kilder ettersom han var den som i 1094 drepte kong Donnchad II (Duncan II av Skottland). Det gir hentydning om at han var en alliert av Domnall Bán (Donald III av Skottland).

## Referanser
Supreme Headquarters Allied Expeditionary Force

**Supreme Headquarters Allied Expeditionary Force** (Hovedkvarteret for de allierte styrkene i Europa) (forkortet til **SHAEF**) (forkortelsen uttalt som «shāf»), var hovedkvarteret for sjefen for de allierte styrker i nordvestre Europa fra slutten av 1943 inntil slutten av andre verdenskrig.

General Dwight Eisenhower hadde kommandoen over SHAEF i den perioden det eksisterte.

## Eksterne lenker
* United States Army in World War II European Theater of Operations The Supreme Command av Forrest C. Pogue. Office of the Chief of Military History, Department of the Army, Washington, D.C., 1954. Library of Congress Catalog Number: 53-61717 
* BBC WW2 People's War article on Uxbridge SHAEF and London Bushey