Adam og Eva

**Adam og Eva** er i de abrahamittiske religionene navnet på de første menneskene som Gud skapte. Alle mennesker er dermed etterkommere av dem.

## I Bibelen

I Bibelen er Adam (hebraisk: &nbsp;– *&#702;Āḏām*; gresk:  – *Adám*) navnet på den første mann og det første menneske som Gud skapte. «Adam» er hebraisk for «menneske», et ordspill på *adamah* («matjord», den mennesket ble lagd av, og som Gud senere straffer ham med å skulle utføre sitt slitsomme arbeid på). Samtidig ble kvinne skapt: «*Og Gud skapte mennesket i sitt bilde, i Guds bilde skapte han det, som mann og kvinne skapte han dem.*» Dette er Presteskriftets skapelsesmyte, dag for dag, med den typen systematisk oppramsing typisk for Presteskriftet. 

Deretter begynner «Jahvistens» skapelsesmyte i 1. Mos. 2,4. Den er eldre og har en del til felles med andre orientalske skapelsesmyter, der mennesket skapes av jord og vann - leire - og deretter gis liv av guden. «Jord» er et tema i 1. Mos 2,5 som i grunnteksten beskrives med varierende betegnelser: «*Det fantes ikke en *'markens** busk på **jorden**, og ennå hadde ingen plante spirt fram på **marken**. For [[Jahve]] hadde ikke latt det regne i **landet**, og det var ingen mennesker til å dyrke **molden**.''» 

Her skapes ikke kvinnen samtidig. I [[Edens hage]] er bare Gud og Adam uten partner, og Gud tar dermed et [[ribbein]] fra Adam og skaper kvinnen med nok et ordspill: «Mann» er på hebraisk ''isj'', og kvinnen kalles ''isjsja'', bokstavelig «manninne», noe som forklarer Adams utsagn: «''Hun skal kalles kvinne, for av mannen er hun tatt.''»

Først etter [[syndefallet]] gir Adam henne et navn, slik han har gitt alle andre skapninger navn: «''Det som mennesket kalte hver levende skapning, det fikk den til navn''.» Hun får navnet [[Eva]] (hebraisk:  – ''Ḥawwâ''; [[gresk]]:  – ''Heúa'') «''Mannen kalte kvinnen Eva, for hun ble mor til alle som lever.''» Gud ga også menneskeparet skinnklær. Navnet «Eva» forbindes med [[verb]]et ''ḥyw'' (= å leve), et vanlig [[semittisk]] [[adjektiv]] ''*ḥayy‑'' (= levende, i live). På hebraisk ''ḥawwâ'' (= levende, liv)) av ''ḥāyâ'' (= å leve), jfr [[Ea]] fra [[akkadisk]] Ea, gammelakkadisk ''*ḥayy‑'' (= levende).<Ref>[https://www.ahdictionary.com/word/semitic.html  Eva - ''hyw'', semittisk rot, ''American hereditary dictionary]</ref>

Adam og Eva fikk først sønnene [[Kain og Abel]]. Etter at Kain drepte sin bror Abel, ble den tredje sønnen [[Set (Bibelen)|Set]] født, som erstatning for Abel. Om Adam heter det at han levde «''enda 800 år og fikk sønner og døtre''». Set ble [[stamfar]] til [[Noah]] og dermed angivelig til menneskeheten, siden resten omkom i [[syndfloden]].

Dyrkelsen av [[jomfru Maria]] som vokste frem i [[middelalderen]], skapte et [[ordspill]] der Evas navn ble lest baklengs som ''ave'' (= «vær hilset»). Slik [[syndefallet|synden]] angivelig kom inn i verden ved en kvinne, Eva, gjorde [[frelse]]n likeså, ved jomfru Maria. [[Skolastiker]]ne hevdet til og med at Gud satte kvinner høyere enn menn, for Eva ble skapt i paradiset, mens Adam ble skapt før det fantes noe paradis.

== I islam ==
**Adam*' ([[arabisk]]: <big>آدَم</big> – *&#702;Ādam*) er den første [[islams profeter|profeten i islam]] og ifølge islam det første mennesket på jorden, skapt av Gud. Ifølge [[hadith]]-tradisjonen het hans hustru <big>حَوَّاء</big>‎&nbsp;(*Ḥawwā&#702;''). De fikk to sønner sammen, som omtales som Qabil og Habil i islamsk tradisjon.

## I jødisk folkeminne
Adams hadde en hustru, Lilit, før Eva, hun ble skapt på samme tid og fra den samme jord som Adam, og som derfor kan tolkes som likestilt med ham. Hun forlot imidlertid Adam etter at hun nektet å underkaste seg ham. Så gud måtte ta et av hans ribbein, hvorfra han skapte Eva.

## Referanser


## Eksterne lenker
*