open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liverpool Street stasjon

**Liverpool Street stasjon** (også kalt **London Liverpool Street**) er en jernbane- og undergrunnsstasjon i det nordøstlige hjørnet av City of London, byens finansielle sentrum. Den har inngang fra Bishopsgate og Liverpool Street, og ligger i Londons kollektivsone 1.

## Jernbane

Liverpool Street har tog til destinasjoner i det østlige England, inkludert London Stansted Airport, Great Yarmouth, Norwich, Ipswich, Chelmsford, Colchester, Braintree, Harwich og forstedene i det nordøstlige Stor-London. Et daglig ekspresstog til Harwich korresponderer med fergen til Hoek van Holland. I motsetning til hva mange tror går det ikke tog derfra til Liverpool, de går fra Euston stasjon. 

De fleste passasjertogene fra Liverpool Street drives av one. Rutene er kjent kollektiv som *Greater Anglia network*. Det er også to tog fra c2c på hverdager, til Southend og Shoeburyness. Alle andre c2c-tog går fra Fenchurch Street stasjon. Både one og c2c eies av National Express Group.

## Historie

Stasjonen ble åpnet av Great Eastern Railway i 1874. Den ble tegnet av selskapets sjefsingeniør, Edward Wilson, og ble bygget der Bethlem Royal Hospital tidligere hadde ligget. 

Stasjonen var den første bygningen i London som ble truffet av en flybombe fra et tysk Gotha-bombefly under første verdenskrig. Bombingen fant sted i mai 1917, og stasjonen ble truffet av bomber med ca. 450 kilo sprengkraft. 162 mennesker omkom. 

Mellom 1985 og 1992 ble stasjonen sterkt ombygget, men fasaden med jernpillarer fra damplokomotivenes tid, og en ærestavle for ansatte i Great Eastern Railway som falt i første verdenskrig, ble bevart. Den ble formelt gjenåpnet av dronning Elisabeth II i 1991. 

## Undergrunn

Liverpool Street er stasjon for linjene Central, Circle, Hammersmith & City og Metropolitan. 

Central-linjen er en dypgående linje, mens de andre tre enn grunne linjer. Derfor ligger Centrals plattformer, som ble åpnet 28. juli 1912, under de andre. 

Det er planer om at Crosslink skal stoppe ved Liverpool Street, med direkte overgang til undergrunn eller jernbane. 

|}

## Eksterne lenker
* 
* London Liverpool Street Station NetworkRail (Engelsk)
* London Liverpool Street Station, Stations & Destinations National Rail Enquiries (Engelsk)
* Liverpool Street Station Tube/bus/overground/TfL rail  Transport for London (Engelsk)
Julia Jentsch

**Julia Jentsch** (født 20. februar 1978 i Berlin) er en tysk skuespillerinne. Hun fikk i 2005 Sølvbjørnen på filmfestivalen i Berlin for sin rolle som Sophie Scholl.

## Teaterroller

* *Marion* i Dantons Tod av Georg Büchner – Regi: Lars-Ole Walburg (Münchner Kammerspiele)
* *Elektra* i Elektra av Evripides – Regi: Andreas Kriegenburg
* *Desdemona* i Othello av William Shakespeare – Regi: Luc Perceval
* *Antigone* i Antigone av Sofokles – Regi: Lars-Ole Walburg
* *Brunhilde* i Die Nibelungen av Friedrich Hebbel – Regi: Andreas Kriegenburg

## Filmografi

* 1999 – *Zornige Küsse* – regi: Judith Kennel (med Jürgen Vogel og Maria Simon)
* 2001 – *Julietta* – regi: Christoph Stark (med Lavinia Wilson og Sibylle Canonica)
* 2001 – *Mein Bruder, der Vampir* – regi: Sven Taddicken (med Roman Knizka)
* 2004 – *Tatort – Bitteres Brot* – regi: Jürgen Bretzinger (med Eva Mattes og Lena Stolze)
* 2004 – *[[The Edukators|Die fetten Jahre sind vorbei]]* (*The Edukators*) – regi: Hans Weingartner (med Daniel Brühl)
* 2004 – *[[Der Untergang]]* – regi: Oliver Hirschbiegel
* 2005 – *Schneeland* – regi: Hans W. Geißendörfer (med Thomas Kretschmann, Maria Schrader og Ulrich Mühe)
* 2005 – *[[Sophie Scholls siste dager]]* – regi: Marc Rothemund – tittelrollen som  som Sophie Scholl

## Referanser


## Eksterne lenker

* Filmlexikon FILME von AZ - Julia Jentsch
* Die Berlinale als Julia-Jentsch-Festspiele (Spiegel onl. 12. februar 2005)
* Vergleich der beiden Sophie Scholl Darstellerinnen (Brigitte 03/05)
* Filmreporter.de | Julia Jentsch Biografie 
*
Sydslesvigsk Vælgerforening

**Sydslesvigsk Vælgerforening** (SSW) (tysk **Südschleswigscher Wählerverband**, frisisk **Söödschlaswiksche Wäälerferbånd**) er den danske minoritetens politiske parti i den tyske delstaten Slesvig-Holsten. 
## Program

Partiet er sterkt orientert mot de nordiske landene og går inn for grenseoverskridende samarbeid i Slesvig-området (Tyskland og Danmark) og for ivaretagelse av den danske og frisiske minoritetens rettigheter (som mer bruk av dansk og frisisk språk i den regionale kringkastingen). Tyngdepunktet kan beskrives som sosialliberalt, men det er også rom for såvel konservative som venstreorienterte i partiet. 

## Valget i 2005
Partiet er representert i Schleswig-Holsteins landdag. Ved landdagsvalget i 2005 fikk det 3,6 % av stemmene. Ved valget i delstaten i 2005 havnet partiet på vippen mellom CDU og SPD, men begge disse partiene mente det var galt å la SSW avgjøre hvem som skulle regjere, og valgte å inngå en storkoalisjon.

## Valget i 2009
Ved valget i 2009 økte oppslutningen til 4,3 % av stemmene og partiet fikk to seter i parlamentet. Partiet ble da en del av opposisjonen, ledet av sosialdemokratene.

## Valget i 2012
Ved valget i 2012 fikk partiet 4,6% av stemmene og tre seter i landdagen.

## Valget i 2017
Partiet gikk tilbake i oppslutning og fikk 3,3 % av stemmene. Takket være et utlikningsmandat, beholdt partiet en gruppe på tre medlemmer i landdagen.

## Forbundsdagsvalget i 2021
Sydslesvigsk Vælgerforening er unntatt fra sperregrensen på 5 % og har rett til representasjon i Forbundsdagen på vilkår av at partiet får mer enn 40 000 stemmer. Ved valget i 2021 fikk partiet 55 000 stemmer og dermed ett medlem av parlamentet, for første gang siden forbundsdagsvalget i 1949.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Persisk

**Persisk** (lokale navn:  *parsi* / *farsi* / *dari-eftezah* / *tadjiki-vahshatnak*) er et indoeuropeisk språk som blir snakket i deler av sentral-Iran (det tidligere Perserriket), nordlige deler av Afghanistan og Tadsjikistan, samt av minoriteter i blant annet Usbekistan, Turkmenistan, irakisk Kurdistan, Aserbajdsjan, Georgia og Russland. Det er del av den iranske grenen av indoiranske språk.

Persisk (farsi) og lari er begge medlemmer av den sørvestlige undergruppen av iranske språk. Disse språkene deler sine aner med  middelpersisk og snakkes hovedsakelig i sentrale og sørlige regioner i Iran. I motsetning til dette er kurdisk og mazandarani klassifisert som nordvestlige iranske språk. Disse språkene finnes hovedsakelig i de nordlige og vestlige områdene av Iran og viser tydelige språklige trekk sammenlignet med sine sørvestlige motparter.

## Litteratur
* Eriksen, Pål Kristian (2019): *Nye språk i Norge. En språkodyssé* Pax 
* Amarloui, Mano (1998): ''Stor persisk-norsk ordbok'', Oslo: Universitetsforlaget, ISBN 8200229041.

## Eksterne lenker
*
Sozialistische Reichspartei

**Sozialistische Reichspartei** (det sosialistiske rikspartiet) ble grunnlagt 2. oktober 1949 da den nasjonalsosialistiske fløyen av DKP-DRP, anført av generalmajor Otto Ernst Remer og forfatteren Fritz Dorls, brøt ut og dannet sitt eget parti. Andre grunnleggere inkluderte Wolfgang Falck, August Finke, dr. Bernhard Gericke, Gerhard Heinze, Helmut Hillebrecht, dr. Gerhard Krüger og grev Wolf von Westarp.

Partiet bestod hovedsakelig av tidligere NSDAP-medlemmer, og programmet var i vesentlige deler basert på NSDAPs program. De avviste at den daværende regjeringen var den lovlige tyske regjeringen og hevdet retten til å forsvare det tyske riket. Viktige mål var bla. *Treue zum Reich* og *Schutz und Ehre des deutschen Soldaten*.

Partiet var representert med to representanter i det tyske parlamentet, forbundsdagen.

Partiet oppløste seg 12. september 1952.
Moorgate stasjon

**Moorgate stasjon** er en jernbane- og undergrunnsstasjon i City of London. Den ligger på gaten Moorgate, nord for bymuren.

## Undergrunn

Undergrunnsstasjonen betjener linjene Circle, Hammersmith & City, Metropolitan og Northern. Den ligger i kollektivsone 1, og utgjør den eldste delen av stasjonskomplekset. Daværende Metropolitan Railway åpnet stasjonen i 1865 som en del av den østre forlengelsen av den originale undergrunnsstrekningen mellom Paddington og Farringdon.

## Jernbane

Moorgate er Great Northern-linjens endestasjon. Togene kommer inn gjennom dype tunneler via en rute som tidligere ble brukt av undergrunnsbanen. Frem til våren 2009 ble Moorgate også betjent av tog fra St. Pancras, men denne ruten ble avsluttet permanent i forbindelse med ombyggingen av Farringdon stasjon. 

## Moorgateulykken

28. februar 1975 krasjet et undergrunnstog på Northern-linjen inn i tunnelenden etter plattformen på Great Northern-sporet. 43 mennesker omkom, noe som er det største tap av menneskeliv på undergrunnsbanen i fredstid. 

Undersøkelsene viste at føreren, som omkom i ulykken, fortsatt holdt «dødmannsknappen», som ville slått på bremsene dersom den hadde blitt sluppet. Det viste seg også at han hadde økt farten før kollisjonen, og det var ikke tegn til at han hadde reagert på det som skjedde. Politiets granskning av føreren viste at det ikke var tegn til at han hadde selvmordstanker, noe som ble styrket av at han hadde 300 pund i lommen som han skulle bruke til å kjøpe en bil til datteren for etter skiftet. Årsaken har aldri blitt funnet. 

Ulykkens omfang ble forsterket av at den skjedde et sted hvor det var høyt under taket, slik at de bakre vognene landet over den første og knuste den; i en vanlig undergrunnsstasjon ville ikke dette kunne skjedd. Plattformen var designet for vanlige jernbanetog, og det var derfor betraktelig høyere under taket. 

Ulykken førte til to tiltak. Det ene var en omfattende ombygging av stedet hvor den skjedde, slik at en eventuell senere ulykke ikke skulle få samme omfang. Det andre var at det ble innført et automatisk bremsesystem som automatisk slår på bremsene dersom man har for høy fart inn mot slutten på et spor. Dette systemet er kjent som *Moorgate Control*. 

|}
## Eksterne lenker
* Moorgate jernbanestasjon National Rail Enquiries (Engelsk)
* Moorgate Underground Station Transport for London (Engelsk)
Herdbarhet

**Herdbarhet** er materialets (stålets), evne til å la seg herde. Karboninnhold, austenittkornstørrelse og de øvrige legeringselementene virker inn på herdbarheten. Et mål på herdbarhet, er kritisk herdedybde.
Buekorpsmuseet

**Buekorpsmuseet** i Bergen ble etablert i 1977. Den holder til i Murhvelvingen, eller Muren en gammel bygning fra 1560-årene på Strandsiden bygget som privatbolig for Erik Rosenkrantz. Her er oppbevart gjenstander fra alle buekorpsene.

Samlingene inneholder effekter fra alle aktive buekorps  og en del av dem som er nedlagt. Det har eksistert ca. 200 buekorps i Bergen. En antar at borgervæpningen var forbilde for buekorpsene og museet har en fullstendig offisersuniform fra borgervæpningen. Det finnes også en rikholdig buekorpslitteratur og eksemplarer av alle buekorpsbladene som er utkommet.

Her finnes også en samling av buekorpsfaner, trommer, sabler etc.. I det innerste rommet er det plass til spesialutstillinger f. eks. ved de forskjellige buekorpsenes jubileer.

## Litteratur
* Ellingsen, Kristian, Knutsen, Sverre T. og Tombre, Harald, Buekorpsmuseet i Bergen, Bergen 2003  
* Wiesner, A.M. Bergens borgervæbning. I: Bergen 1814-1914, Bergen 1914. (pdf )

## Eksterne lenker
* Buekorpsmuseet
* Etter 25 år
* Bergen byleksikon på nett, om Buekorpsmuseet
* Om buekorpsene
National Express East Anglia

**National Express East Anglia** (etablert 2004) er et jernbaneselskap som driver lokale ruter fra Liverpool Street stasjon i City of London til det østlige London, Essex og East Anglia. Selskpaet var kjent som *One* frem til 26. februar 2008. Rutene er kollektivt kjent som *Great Anglia Network*. Selskapet eies i sin helhet av National Express Group.

Nettverket hvor selskapet driver sine ruter ble gitt til ett enkelt selskap for å forbedre koordinasjonen av ruter til de store stasjonene. Tidligere ble rutene drevet av Anglia Railways, First Great Eastern og Wagn.

National Express East Anglia driver også Stansted Express, flytoget som betjener Stansted flyplass i Essex nordøst for London.

## Eksterne lenker
*
Great Eastern Railway

**Great Eastern Railway** (**GER**) var et britiske jernbaneselskap som ble grunnlagt i 1862. Det oppsto ved at Eastern Counties Railway ble slått sammen med flere små, lokale selskaper. I 1902 ble Northern and Eastern Railway innlemmet i GER.

Selskapet bygde Liverpool Street stasjon i London, og fra denne stasjonen hadde det ruter til blant annet Southend-on-Sea, Chelmsford, Colchester, Ipswich, Lowestoft, Yarmouth, Norwich og Cambridge, samt en rekke småbyer langs den engelske østkysten. I tillegg hadde det pendlertog i Londons nærområde. 

I 1923 ble Great Eastern slått sammen med flere andre selskaper i London and North Eastern Railway (LNER). På det meste eide GER over 1900 km skinnegang.

## Kilder
*The Great Eastern Railway Society: The Great Eastern Railway Besøkt 16. oktober 2024
*Railway Wonders of the World: The Great Eastern Railway (avskrift fra magasinet utgitt 1935-36) Besøkt 16. oktober 2024
C2c

**c2c** er et britisk jernbaneselskap som driver ruter fra Fenchurch Street stasjon i City of London til det østlige London og det sørlige Essex, samt til Southend og Shoeburyness fra Liverpool Street stasjon. 

Selskapet eies av National Express Group. Tidligere ble det eid av Prism Rail, og het da LTS Rail. 

Alle stasjoner som brukes av c2c betjenes av selskapet, unntatt Fenchurch Street, som drives av Network Rail og West Ham stasjon som drives av Londons undergrunnsbane. 

c2c er det eneste jernbaneselskapet i London som selger Oyster Card, et flerreisekort som er innført av Transport for London, på sine stasjoner.

## Referanser
Eastern Counties Railway

**Eastern Counties Railway** (**ECR**) var et britisk jernbaneselskap som ble grunnlagt 20. juni 1839. Selskapet drev først en rute fra Mile End til Romford. Året etter ble linjen utvidet til Shoreditch i London, og etterhvert også til Colchester i den andre enden. 

ECR brukte først en sporvidde på 5 fot, men i september og oktober 1844 ble alt lagt om til normalspor på 4 fot og 8,5 tommer (1&nbsp;435 mm). 

I 1862 ble ECR slått sammen med flere mindre selskaper, og dannet kjernen i Great Eastern Railway.
Liste over sametingsrepresentanter i Norge 2001–2005

Liste over representanter i sametinget i perioden 2001 til 2005 sortert etter valgkrets. Tilsammen er det 39 representanter fra elleve partier og lister. Syv av de 39 representantene er kvinner.

## Varanger
Tre representanter hvorav to er kvinner og én er mann. To partier er representert.

## Tana
Tre representanter hvorav alle er menn. Tre partier er representert.

## Karasjok
Tre representanter hvorav én er kvinne og to er menn. Tre partier er representert.

## Kautokeino
Tre representanter hvorav alle er menn. Tre partier er representert.

## Porsanger
Tre representanter hvorav alle er menn. To partier er representert.

## Alta/Kvalsund
Tre representanter hvorav alle er menn. Tre partier er representert.

## Nord-Troms

Tre representanter hvorav alle er menn. Tre partier er representert.

## Midt-Troms
Tre representanter hvorav to er kvinner og én er mann. To partier er representert.

## Sør-Troms
Tre representanter hvorav to er kvinner og én er mann. Tre partier er representert.

## Nordre Nordland
Tre representanter hvorav alle er menn. Tre partier er representert.

## Midtre Nordland
Tre representanter hvorav alle er menn. Tre partier er representert.

## Sørsameområdet
Tre representanter hvorav alle er menn. Tre partier er representert.

## Sør-Norge
Tre representanter hvorav alle er menn. Tre partier er representert.

## Referanser
Norindex

**Norindex** var en av Norges første og eldste emnekataloger på Internett. Tjenesten hadde røtter helt tilbake til 1995, men ble drevet under navnet Norindex siden 1997. Norindex var tidligere tilgjengelig i Sverige og Danmark, men disse markedene trakk den seg fra i 2001. Den norske emnekatalogen ble lagt ned 15. januar 2019.  Norindex fokuserte hovedsakelig på norske nettsteder og var en del av Norindex Media Norge portalene.

Norindex hadde røtter tilbake i BBS-miljøet tidlig på nittitallet. Gründer av Norindex Media Norge drev på denne tiden BBSen Future Line BBS. Da Internett ble mer utbredt, gikk det raskt nedover med bruk av BBSene i Norge.

I 1995 la Espen Berg grunnen for det man kan kalle forgjengeren til Norindex, den såkalte «Surfeguiden». Det var en enkel side der han hadde samlet de beste norske webressursene. Etterhvert fikk gründeren mange tilbakemeldinger om at guiden var et svært nyttig utgangspunkt til Internett. I 1997 ble BBSen nedlagt og det ble for fullt satset på det nye mediet Internett.

Driftselskapet ble etablert 14. januar 1998 under navnet *Future Design Media.* I tillegg til portalsatsingen ble det satset på andre tjenester som design, webhotell og utvikling av butikkløsninger for Internett. I år 2000 ble det bestemt at bedriftens hovedsatsing skulle ligge på portaler og emnekataloger, og driftselskapet byttet navn til Norindex Media Norge det samme året.

Norindex var en av de første selskapene til å lansere metasøketeknologi. Teknologien ble brukt i søketjenester som TREFF Search og MP3 Search. På grunn av økt søkelys på opphavsrettigheter trakk selskapet seg fra disse markedene mot slutten av nittitallet.

I mars 2014 ble flere søster-tjenester nedlagt, blant annet Raskstart.no (etablert 2002), Avis24.com (etablert 2007) og no.gl (etablert 2010), samtidlig som de gjenværende tjenestene SisteNytt.com og Norindex fikk en ansiktsløftning.

I dag er det kun nyhetstjenesten SisteNytt.com og verktøykassen MinIP.info som blir drevet videre av selskapet. 

## Eksterne lenker
* Norindex
Norwich (andre betydninger)

**Norwich** kan vise til:

*Norwich i Norfolk i England; den opprinnelige byen med navnet
**Norwich City FC, et fotballag fra samme by
*Norwich( Ontario), Canada
*Norwich (Connecticut), by i delstaten Connecticut i USA
*Norwich City (New York), USA
*Norwich (New York), USA
*Norwich (Vermont), USA
*Norwich Township (Michigan), USA

*Norridge (Illinois) er antagelig også oppkalt etter Norwich i England

## Se også
* Norwich bispedømme
Liknes

**Liknes** er et tettsted og administrasjonssenteret i Kvinesdal kommune i Agder. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger 25,5 kilometer øst for Flekkefjord. Her ligger Kvinesdal kirke og Sarons dal.

## Historie

Liknes kommune var en tidligere selvstendig kommune i Vest-Agder. Fra 1837 utgjorde Liknes sammen med Feda Kvinesdal formannskapsdistrikt. Kommunene ble delt i 1900 og Liknes og Feda ble selvstendige kommuner. 
I 1917 skiftet Liknes kommune navn til Kvinesdal kommune. I 1963 ble denne kommunen slått sammen med Feda og Fjotland til en ny storkommune med navnet Kvinesdal kommune.

De eldre kommunale arkivkildene for kommunen finnes i dag hos Interkommunalt arkiv i Vest-Agder IKS (IKAVA). Dette inkluderer protokoller fra for eksempel kommunestyre, formannskap, fattigstyre, skolestyre og arkiver med blant annet personopplysninger i form av klientarkiver, skatteprotokoller og skoleprotokoller.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wensum

**Wensum** er en elv i Norfolk i England. Den er en bielv til Yare og har sitt utspring mellom landsbyene Colkirk og Whissonsett i Breckland. 

Elven renner vestover gjennom landsbyen Raynham. Den vender så nordover og renner gjennom flere små landsbyer. Ved Sculthorpe er en mølle fra 1700-tallet bevart. Elven tar så igjen en ny retning, og renner østover gjennom Fakenham, hvor det også står ytterligere en mølle fra samme århundre, som var i bruk helt til 1979. Elven tar så en sørøstlig retning gjennom Pensthorpe naturreservat og landsbyen Great Ryburgh. 

Den renner så gjennom Great Wichingham, Lenwade og Taverham før den når Norwich. Elven var grunnlaget for mye av denne byens rikdom i middelalderen, ettersom den var en god transportåre for varer fra området. Sør for byen renner den inn i Yare, som så går videre ut til sjøen.

## Litteratur
* Wilson, John (1985): *Where to Fish in Norfolk and Suffolk*, ISBN 0-7117-0183-0

## Eksterne lenker
* 
* River Wensum Literary Links
* Film about the River Wensum at Pensthorpe, *BBC Norfolk*
* Otter predation
Bergens Sjøfartsmuseum

**Bergens Sjøfartsmuseum** ble stiftet 13. april 1921 og hadde offisiell åpning 18. februar 1927. I 1962 flyttet museet inn i eget bygg tegnet av arkitekt Per Grieg. Det har en monumental romansk stil med kraftige steinvegger. Utstillingslokalene er bygget rundt et indre atrium med glassvegger som er med på å gjøre dem lyse og trivelige. Utstillingene dekker hele sjøfartshistorien fra de eldste tider frem til vår tid. Her finnes flere unike gjenstander og en omfattende samling modeller av kjente fartøyer. Museet blir også brukt som selskapslokale.

Per Kristian Sebak overtok stillingen som direktør ved Bergens Sjøfartsmuseum etter Tore L. Nilsen fra og med 1. januar 2015.

## Litteratur
* 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bergen byleksikon på nett, om Bergens Sjøfartsmuseum
Fakenham

**Fakenham** er en by og verdslig sogn i Norfolk i England. Den ligger ved elven Wensum omtrent 30&nbsp;km nordøst for King's Lynn, 30&nbsp;km sørvest av Cromer, og 40&nbsp;km nordvest av Norwich. Sognet har et areal på 9 km² og i henhold til folketellingen i 2001 var det en befolkning på 7 357 innbyggere i 3 292 husholdninger. Befolkningen økte til 7 617 innbyggere ved folketellingen i 2011.

## Etymologi
Stedsnavnet Fakenham er saksisk, muligens med betydningen «Lyst/vakkert sted» eller «Sted ved lys/vakker elv», eller grend (Ham) ved elven (Ken) Fa (Lys/vakker).

## Historie
I 1086 i henhold til *[[Domesday Book]]* hadde Fakenham kun rundt 150 innbyggere. Landsbyen Hempton på motsatt side av elven var da et større samfunn og et kloster som tok imot pilegrimer som var på reise til Walsingham. Fakenham ble det dominerende senteret i området da klosteret ble oppløst av Henrik VIII under prosessen oppløsningen av Englands klostre mellom 1538 og 1541. Den hadde vært en markedsby siden 1250 da den ble gitt charter. Staller okkuperte antagelig plassen rundt sognekirken til helgenene Peter og Paulus. Fakenhams moderne marked hver torsdag er fortsatt lokalisert omtrent på samme sted og rundt markedsplassen.

Den fremste lokale industrien på1800- og 1900-tallet var trykkerier, men de store trykkeriene Cox og Wyman stengte på 1970-tallet. Det er likevel fortsatt rundt ti mindre trykkerier i virksomhet på industriområdene rundt og nær byen. Et større antall eldre trykkeblokker har blitt satt inn i overflaten på markedsplassen som et minne om den tidligere industrien.

Byen har et museum i det gamle gassverket, og en veddeløpsbane der.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Fakenham Town Council
* Informasjon om Fakenham fra Genuki Norfolk
Taverham

**Taverham** er en landsby i distriktet Broadland i grevskapet Norfolk i England. Den ligger omkring 11 km nordvest for Norwich, ved elven Wensum. Til tross for at landsbyen har et høyere innbyggertall enn mange engelske byer, har den ikke blitt innvilget bystatus. I henhold til folketellingen i 2011 har landsbyen og sognet en befolkning på 10 142 innbyggere.

Det eldste dokument hvor Taverham nevnes er datert til Edvard Bekjennerens tid. Deler av St. Edmunds kirke er antatt å være fra angelsaksisk tid, og *[[Domesday Book]]* (1086) nevner en kirke der som muligens er denne. Kirken er en av mange rundtårnkirker i Norfolk. Stedet hadde en skole fra svært tidlig av, den var etablert fra minst 1200-tallet.

På 1800-tallet var Taverham Mill en viktig papirprodusent, og forsynte blant annet «The Times» og *Oxford English Dictionary* med papir. Papirmøllen stengte i 1899.

Stedets vernehelgen er den lokale helgenen Walstan av Bawburgh.

## Referanser


## Eksterne lenker

*Taverham Brass Band
*Exploding Brass!
*St Edmund's Church, Taverham
Feda

**Feda** er en bygd og et tettsted i Kvinesdal kommune i Agder. Tettstedet Feda har  innbyggere per 1. januar . Feda var tidligere selvstendig kommune i Vest-Agder. 

## Den tidligere kommunen Feda
Fra 1837 utgjorde Feda sammen med Liknes Kvinesdal formannskapsdistrikt. Kommunene ble delt i 1900 og Feda ble selvstendig kommune. I 1917 skiftet Liknes kommune navn til Kvinesdal kommune. I 1963 ble Feda, Fjotland og Kvinesdal slått sammen til en storkommune med navnet Kvinesdal.

De eldre kommunale arkivkildene for kommunen finnes i dag hos Interkommunalt arkiv i Vest-Agder IKS (IKAVA). Dette inkluderer protokoller fra for eksempel kommunestyre, formannskap, fattigstyre, skolestyre og arkiver med blant annet personopplysninger i form av klientarkiver, skatteprotokoller og skoleprotokoller.

## Bygda og strandstedet Feda

## Nederland tilknyttet [[Fordelingsnett|strømfordelingsnettet]]
En likeretterstasjon i Feda og en omformerstasjon i Eemshaven i Nederland sto ferdig våren 2007. En sjøkabel fra Fedafjorden og opp til stasjonen på Raustad går via en 1,3 km lang tunnel. Sjøkabelen går med likestrøm fra der og til Nederland, hvor strømmen omformes til vekselstrøm og går ut på det europeiske nettet. 

Til bruk ved strømunderskudd i Norge, legges en tilsvarende kabel (NedNor) parallelt med denne. Den forventes ferdiglagt i løpet av vinter/vår 2009. Rettearbeider på kabelen kan påregnes, siden det er så lange strekk som er på tale (NorNed vil være i full drift fra i sommer – kanskje, reparasjonene er ikke meldt avsluttet per juli).

## Referanser


## Kilder
* Torbjørn Witzøe: *Gammel trehusidyll* i artikkelserien *Sommerstreif* i Fædrelandsvennen 15. juli 2008

## Eksterne lenker
* 
* Om Bøkkerbua i Feda hos Olavsrosa.no 
*
Formannskapsdistrikt

**Formannskapsdistrikt** betegner en administrativ enhet som ble innført i Norge ifølge formannskapslovene av 14. januar 1837. Ifølge §&nbsp;1 skulle hvert prestegjeld utgjøre et eget formannskapsdistrikt fra og med den 1. januar 1838.

På denne måten ble den kirkelige inndelingen av landet også avgjørende for den verdslige, administrative - og Norge ble totalt inndelt i 396 formannskapsdistrikter. (For detaljerte tall og lister: se Lokalhistoriewiki.)

Matrikkelloven som kom i 1853 innførte betegnelsene kommune (*herred*) og herad (*nynorsk*) som erstatning for begrepet formannskapsdistrikt.

100 år etter at formannskapslovene var innført (1936), var det 682 herreder (landkommuner) og 65 bykommuner i Norge. Blant byene hadde 43 status som kjøpstad og 22 som ladested.

## Eksterne lenker
* Lokalhistoriewiki: Formannskapsloven
Karl Lueger

Dr. **Karl Lueger** (født 24. oktober 1844 i Wien, død 10. mars 1910 samme sted) var en østerriksk politiker og borgermester i Wien. Han grunnla det østerrikske kristelig-sosiale partiet (CS), som støttet seg på mellom- og småborgerskapet og bl.a. var kjent for sin populistiske antisemittisme og sine antiliberale paroler.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Karl Lueger kom fra fattige kår, ble utdannet jurist, tok doktorgraden (dr. jur. utr.) i 1870, og var virksom som advokat med egen praksis fra 1874. 

### Politiker
Han ble innvalgt i en rekke politiske organer, bystyret i Wien, landdagen i Niederösterreich og det østerriksk-ungarske riksrådet, og var endelig viseborgermester i Wien fra 1895 og deretter borgermester fra 1897 til 1910. Forholdet mellom ham og den østerrikske keiseren Frans Josef var preget av gjensidig mistillit, og keiseren nektet gjentatte ganger å godkjenne utnevnelsen av Lueger til borgermester. Keiseren fryktet at Lueger ville bidra til å splitte opp det multi-etniske Østerrike-Ungarn. Historien viste at så i høyeste grad var tilfelle.

Lueger talte for å styrke den tysktalende delen av Østerrike på bekostning av alle ikke-tysktalende minoriteter i keiserdømmet. Han var en beundrer av Edouard Drumont og Lueger blir sett på som en inspirasjonskilde for Adolf Hitler, og noen av lederne for den østerrikske stat i årene 1918–1938.

Lueger er begravet i Karl-Borromäus-Kirche, bedre kjent som Dr.-Karl-Lueger-Gedächtniskirche, på Wiens hovedgravlund.

## Referanser


## Litteratur
* Tomola: *Unser Bürgermeister Dr. Karl Lueger. Festschrift*. 1904
* R. Kralik:  *Karl Lueger*. 1923
* R. Kuppe: *Karl Lueger*. 1933
* Kurt Skalnik: *Dr. Karl Lueger – Der Mann zwischen den Zeiten*. 1954
* Heinrich Schnee: *Karl Lueger – Leben und Wirken eines grossen Sozial- und Kommunalpolitikers. Umrisse einer politischen Biographie*. Duncker & Humblot, Berlin 1960 
* Karl Schwarz: *Karl Lueger*. in: BBKL 5 (1993), S. 394-396
Olaf Leon Roald

**Olaf Leon Roald** (født 15. august 1952) er en billedkunstner bosatt på Vigra i Giske kommune. 

Han arbeider hovedsakelig med keramikk og skulptur i gips og bronse. Roald er utdannet ved Kunsthøgskolen i Bergen, Institutt for keramikk og ved kunstakademiene i Barcelona, Bergen og Oslo.

Roald står bak flere skulpturer i norske byer. Blant disse er relieffer av dikter Ludvig Holberg og kong Olav Kyrre i Bergen og av krigsseiler Margit Johnsen Godø i Ålesund.

## Referanser
Bjørn Arve Brusdal

**Bjørn Brusdal** (født 11. desember 1948 i Ålesund) er en kunstner bosatt på Giske i Giske kommune utenfor Ålesund. Brusdal arbeider hovedsakelig med oljemaleri, akvarell og grafikk. Arbeidene med olje og akvarell er ofte preget av hav- og kystlandskap, mens grafikken er kjennetegnet av mer fantastiske figurer og abstrakte hendelser.

Brusdal har utdanninga si fra Fachhochschule Münster (1968&ndash;1972), Statens kunstakademi (1972&ndash;1976) og Akademie der bildenden Künste, Beograd (1974&ndash;1975).

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bilder på Kunsthistorie.com
Tor Ulven

**Tor Ulven** (1953–1995) var en norsk forfatter og lyriker. Han var en av landets mest innflytelsesrike forfattere i 1980- og 1990-årene. Ulven tok sitt eget liv i 1995.

Ulvens tidlige verk er preget av en sterk innflytelse fra fransk surrealisme (som han også oversatte til norsk, først og fremst René Char), men etter debutboken beveget han seg bort fra surrealismen. Til den surrealistiske perioden hører også kortfilmen *Mannen med fuglehjernen* (regissert av Bjørn T. Myhre) fra 1974, som Ulven skrev manuset til og hvor han spilte hovedrollen.

Ulven var svært mediesky, og ga bare ett intervju – til litteraturtidsskriftet *[[Vagant (tidsskrift)|Vagant]]* i 1993. Intervjuet ble tatt opp på hans hjemsted i Årrundveien 9, der han hadde bodd hele livet. Tor Ulven hadde sin leilighet i annen etasje av familieiendommen. Deler av intervjuet er bevart i lydform. Ulvens egen opplesning av enkelte dikt finnes også som opptak.

Ulvens lyrikk, prosa og essays er preget av en tomhetsfølelse, dødsbevissthet og eksistensiell pessimisme kombinert med originale språklige bilder, utpenslet skrivemåte og en indre ambivalens.

I varierende grad er tekstene hans oversatt til engelsk, tysk, dansk, svensk, spansk, russisk, serbisk, bengali, hindi, ungarsk, tsjuvasjisk og andre språk.

## Bibliografi
* 1977: *Skyggen av urfuglen* (lyrikk)
* 1980: *Etter oss, tegn* (lyrikk) 
* 1981: *Forsvinningspunkt* (lyrikk)
* 1987: *Det tålmodige* (lyrikk)
* 1988: *Gravgaver* (prosa)
* 1989: *Søppelsolen* (lyrikk)
* 1990: *Nei, ikke det* (historier)
* 1991: *Fortæring* (prosastykker) 
* 1993: *Avløsning* (roman)
* 1994: *Vente og ikke se* (historier)
* 1995: *Stein og speil *(kortprosa)
* 1996: *Etterlatte dikt *(lyrikk)
* 1997: *Essays*

## Priser
* Hartvig Kirans minnepris – 1990
* Obstfelderprisen – 1993
* Doblougprisen – 1995

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Tor Ulven i NRK Forfatter
* Tor Ulven i Dagbladet Forfatter
* Tor Ulven i Aftenposten Alex
Ventrikkel

En **ventrikkel** (latin *ventriculus*) er et hulrom og kan vise til:

* ventrikkelen, et annet navn på magesekken
* et hjertekammer
* ventrikkelsystemet, væskehulrom i hjernen:
** sideventriklene
** tredje ventrikkel
** fjerde ventrikkel
Spilleder (rollespill)

**Spilleder** er et begrep som ofte brukes i sammenheng med rollespill. En spilleder er, som navnet tilsier, den personen som leder spillet. I tradisjonelle verbale rollespill har hver av spillerne ansvar for minst én rolle. Spillederen, derimot, har ansvar for å beskrive verdenen rundt spillerne, og har også ansvaret for å spille alle biroller som spillerne sine roller treffer på. Spillederen er den som bestemmer hva som skjer som følge av rollenes handlinger. Mange av avgjørelsene kan også avgjøres med terninger, men det er spillederen som til syvende og sist tar den endelige avgjørelsen. 

Variasjoner forekommer i ulike spill. Noen rollespill har fordelt spilleder-funksjonen over alle deltagerne på forskjellige måter. I andre spill er det lagt opp for at spillerne bytter på å være spilleder. Da kan for eksempel ulike personer i spillgruppen være spilleder for mindre historier, mens hovedhistorien blir styrt av en hovedspilleder.

## Fra engelsk
Begrepet spilleder kommer fra engelsk *Game master*. Tilsvarende engelske begreper er stadig i bruk blant norske rollespillere som spiller engelske sett. *Game master (GM)* er det vanligste uttrykket på engelsk. Enkelte spill har også sine egne betegnelser for spillederen. Begrepet *Dungeon Master (DM)* blir brukt i Dungeons & Dragons, *Storyteller* i White Wolf sine World of Darkness-spill, *Storyguide* i Ars Magica, mens andre spill igjen kan bruke begrepet som *Referee* eller *Judge*. Uavhengig hvilket begrep som brukes er funksjonen noenlunde likt for alle tradisjonelle rollespill.

## Laiv
I laiv-sammenheng har man ikke en spilleder på samme måte. Der bruker man ofte ordet *intrigeleder* (IL) eller *arrangør*, og det er gjerne flere personer som deler på spilleder-funksjonen. Disse personene tar som regel ikke aktiv del i handlingen, men er likevel stort sett tilgjengelige for spørsmål og liknende.
Kystekspressen

**Partrederiet Kystekspressen ANS** er et samarbeide mellom Torghatten Midt, tidligere FosenNamsos Sjø, og Fjord1. Partrederiet ble opprettet i 1994 for å trafikkere strekningen Trondheim&ndash;Kristiansund, og har også ruteforbindelse Trondheim&ndash;Sula og Sistranda&ndash;Halten. Torghatten Midt er bestyrende reder.

Ruten Trondheim&ndash;Kristiansund bruker tre og en halv time, og har åtte anløpssteder mellom de to byene. Båtrutene suppleres med korresponderende buss, «Kystekspressbussen», på Hitra og Frøya.

1. januar 2014 ble MS «Terningen» overlevert fra Brødrene AA i Hyen for å erstatte MS «Ladejarl». MS «Tyrhaug» erstatter MS «Mørejarl». Ruta er kortet ned med 15 minutter mellom storbyene.

## Båtene

Sambandet trafikkeres av følgende båter:
*Trondheim&ndash;Kristiansund:
**MS «Terningen»
**MS «Tyrhaug»
*Reservebåter:
**MS «Ladejarl»
*Trondheim&ndash;Brekstad
Ruten trafikkeres med:
**MS «Trondheimsfjord I 
**MS «Trondheimsfjord II

## Tidligere båter
*MS «Mørejarl»

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kystekspressen
Skjellig grunn til mistanke

**Skjellig grunn til mistanke** er et juridisk begrep som betegner graden av mistanke som kreves for at påtalemyndigheten skal kunne anvende tvangsmidler mot en borger. «Skjellig grunn» innebærer et krav om sannsynlighetsovervekt. Dette betyr at det må være mer enn 50 % sannsynlighet for at mistanken er korrekt som vi si at påtalemyndigheten må sannsynliggjøre at de har rett gjerningsperson, at denne gjerningspersonen har opptrådt i strid med gjerningsbeskrivelsen i et straffebud og at personen har utvist tilstrekkelig skyld i henhold til straffebudet. Dersom det er like sannsynlig at vedkommende har begått handlingen som at han ikke har gjort det, er vilkåret ikke oppfylt, jf. Norsk Retstidende 1993 s. 1302.

For å varetektsfengsle noen er skjellig grunn til mistanke bare et grunnvilkår. I tillegg må ett av tre alternative tilleggsvilkår være oppfylt, se straffeprosessloven § 171. Disse er at det enten foreligger unndragelsesfare (rømningsfare), bevisforspillelsesfare eller gjentagelsesfare. Sannsynligheten som kreves for at dette vilkåret skal være oppfylt vil variere. I tillegg kan fengsling skje dersom mistenkte «selv begjærer det av grunner som finnes fyldestgjørende». Ved spesielt grove forbrytelser behøver ikke noen av disse tilleggsvilkårene å være oppfylt, men dette krever særlige holdepunkter for at mistenkte er skyldig, utover «skjellig grunn», se nærmere § 172.

Det kreves også sannsynlighetsovervekt for at vedkommende har skyldevne – dvs. er tilregnelig. Dersom dette ikke er sannsynliggjort kan fengsling bare skje dersom det er sannsynlig at det blir reist sak om overføring til tvungent psykisk helsevern samtidig som minst ett av de tre ovennevnte vilkår er til stede.

## Eksterne lenker
* Straffeprosessloven (1981)
Funksjonalisme

**Funksjonalisme** kan vise til:

*Funksjonalisme (arkitektur), retning innen arkitektur som legger vekt på at objekter skal utformes med tanke på hvordan de skal brukes
*Funksjonalisme (sosiologi), oppfatningn at kollektive handlingsmønstre og institusjoner bør forklares med henvisning til sin funksjon eller rolle innenfor en større sosial sammenheng
*Funksjonalisme (filosofi), sinnsfilosofi om at mentale tilstander er drevet av deres funksjon
*Funksjonalisme (design), designretning innen arkitektur og kunstindustri der formen skal følge funksjonen
Stratigrafi

::*Denne artikkelen handler om geologisk stratigrafi. [[Arkeologisk stratigrafi]] er omtalt i en egen artikkel.*

**Stratigrafi** er læren om lag (strata) og lagdeling. Både i geologien og i arkeologien benytter man seg av stratigrafiske metoder. 

Stratigrafien er den grenen av geologien som forsker på lagdelingen, alderen, sammensetningen, fordelingen osv. av lagdelte geologiske avleiringer.
På grunnlag av ledefossiler, bergarter, lagdeling m.m. kan avleiringene inndeles i ulike tidsavsnitt, som heter (sortert etter avtagende lengde) eon, æra, periode og epoke.
Vi befinner oss f.eks. nå i eonet fanerozoikum, æraen kenozoikum («jordens nytid»), perioden neogen og epoken holocen.

Inndeling av lagrekken kan gjøres på grunnlag av litologi, og inndelingen kalles da litostratigrafi. Rester etter organisk materiale studeres innenfor mikropaleontologi. Dersom det er pollen eller sporer fra planter som undersøkes, kalles det palynologi. Rester etter skall fra små planter eller dyr undersøkes i biostratigrafi. Seismikk viser endringer i fysiske egenskaper i lagrekken og gir grunnlag for seismisk stratigrafi. 

## Se også
*Jordens tidsaldre
*Arkeologisk stratigrafi

## Eksterne lenker
* International Commission on Stratigraphy (engelsk)
Rasen-Antholz

**Rasen-Antholz** (italiensk *Rasun-Anterselva*) er en kommune i den italienske provinsen Syd-Tirol. Kommunen omfatter vintersportsstedet Antholz.

Kommunen består av Antholzertal, en nordlig sidedal til Pustertal nær Alpenes hovedvannskille. I dalen ligger seks landsbyer, som heter (nedenfra og oppover) Neunhäusern (926&nbsp;moh.), Niederrasen, Oberrasen, Antholz Niedertal, Antholz Mittertal og Antholz Obertal (1532&nbsp;moh.). Dalen fortsetter nordøstover til Stallerpasset (2052&nbsp;moh.), som forbinder Antholzertal med Defereggental i Øst-Tirol. Mellom Antholz Obertal og Stallerpasset ligger innsjøen Antholzer See, som ligger på 1642&nbsp;meters høyde. Ved siden av denne befinner skiskytteranlegget Südtirol Arena seg, som årlig er arena for verdenscupen og har arrangert verdensmesterskap seks ganger.

Av kommunens 2780 innbyggere (2004) er 98 % tysktalende. Navnene Rasun og Anterselva ble, som de fleste andre italienske stedsnavn i Syd-Tirol, funnet opp av fascistene på 1920-tallet ved å oversette ledd for ledd til italiensk (*Rasen* og *Ant* ble forvansket til henholdsvis *Rasun* og *Anter*; *Holz* = *selva* = skog).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Arrestordre

En **arrestordre** er en kjennelse som autoriserer pågripelse og forvaring av en person.

Arrestordrer utstedes vanligvis av påtalemyndigheten (*pågripelsesbeslutning*) eller en domstol, men kan også utstedes av lovgivende forsamlinger eller andre politiske enheter.
Jordens tidsaldre

**Jordens tidsaldre** dekker ca. 4,6 milliarder år siden deles av geologer inn i forskjellige tidsavsnitt. De lengste av disse heter *[[eon (geologi)|eoner]]*, som i sin tur deles i *[[æra (geologi)|æraer]]*, disse igjen i *[[periode (geologi)|perioder]]*, *[[epoke (geologi)|epoker]]* og ''aldre''.

Den grenen av geologien som forsker på jordens tidsavsnitt, heter stratigrafi.

## Jordens tidsavsnitt
**Eonene** er arkeikum, som varte fra jordens dannelse til 2,5 milliarder år før nåtid, proterozoikum (2500&ndash;542 millioner år siden) og fanerozoikum (542 millioner år siden til i dag).
Arkeikum og proterozoikum slås ofte sammen under betegnelsen prekambrium.

**Æraene** som fanerozoikum inndeles i, er jordens oldtid (paleozoikum, 542&ndash;251 millioner år siden), jordens mellomalder (mesozoikum, 251&ndash;66 millioner år siden) og jordens nytid (kenozoikum, 66 millioner år siden til i dag).

**Periodene** i jordens oldtid er kambrium, ordovicium, silur, devon, karbon og perm.
Periodene i jordens mellomalder er trias, jura og kritt.
Periodene i jordens nytid er paleogen og neogen.

**Epokene** i paleogen er paleocen, eocen og oligocen.
Epokene i neogen er miocen, pliocen, pleistocen og holocen.

## Geologisk tidsskala

Modellen nedenfor gjengir navnene på de ulike tidsperiodene i jordens utvikling. Den øverste rekken gjengir forholdsmessig *hele* jordens tidsalder slik som tidsuret øverst i denne artikkelen også gjør, men med ulike farger. De eldste Arkeikum og Proterozoikum er grått og blått segment i tidsuret, men mørkrosa og lysrosa i øverste rekke av tidsskalaen nedenfor. Fanerozoikum (tiden fra kambrium) er det nyeste, fargerike segmentet av tidsuret og fremstår som blått i øverste rekke i figuren i tidsskalaen nedenfor. De videre rekkene representerer deretter videre fininndelinger av periodene i fanerozoikum.

## Se også
* Geologisk tidsskala
Periode (geologi)

I geologien er **periode** et tidsavsnitt i jordens historie.
Periodenes varighet varierer mellom 20 og 200 millioner år.

Perioder sammenfattes som æraer (som i sin tur sammenfattes som eoner) og deles inn i epoker (som i sin tur deles i aldre). Fanerozoikum, den yngste av eonene, inndeles for eksempel vanligvis i elleve perioder. Tabellen til høyre gir en oversikt over deres rekkefølge og varighet.

Vitenskapen som forsker på og definerer perioder, er stratigrafien, studiet av lagdelte bergarter. Den geologiske tidsskalaen og den grunnleggende oversikten over jordens historie ble utarbeidet lenge før det var noen vitenskapelige metoder for å tilordne numeriske enheter for alder, som år, til hendelser i jordens historie. Å finne ut av jordens historie var avhengig av å anvende noen viktige prinsipper for relativ tid. Den danske naturforskeren Niels Stensen (1638–1686), også omtalt som Nicolas Steno, introduserte de grunnleggende prinsippene for stratigrafi i 1669.

## Se også
*Eon
*Æra
*Periode
*Epoke

## Referanser
Fanerozoikum

**Fanerozoikum** er den yngste av eonene som jordens historie inndeles i.
Den begynte for 542 millioner år siden og varer til i dag, dvs. at den utgjør ca. 12 % av jordens alder.
Det overveiende flertallet av geologiske avleiringer er fra fanerozoikum. Det fins også veldig få fossiler fra tiden før fanerozoikum.

Tiden forut for fanerozoikum omtales ofte generelt som prekambrium (dvs. «før-kambrium», fordi kambrium er den første perioden i fanerozoikum). Alternativt deles tiden mellom jordens dannelse og fanerozoikum inn i flere eoner, med arkeikum først etterfulgt av proterozoikum som kom forut for fanerozoikum.

Stratigrafien inndeler Fanerozoikum i tre æraer: jordens oldtid (paleozoikum, 542-251 millioner år siden), jordens mellomalder (mesozoikum, 251-66 millioner år siden) og jordens nytid (kenozoikum, 66 millioner år siden til i dag).
En enda finere inndeling i perioder er gjengitt i tabellform til høyre.

## Kilder
*
Periode

**Periode** kan ha ulike betydninger:
* Periode (språk), to eller flere setninger.
* Periode (arkitektur)
* Periode (astronomi)
* Periode (fysikk)
* Periode (geologi)
* Periode (kjemi)
* Periode (kunsthistorie)
* Periode (matematikk)

## Referanser
Quattro

**quattro** (betyr *fire* på italiensk) er et registrert varemerke Audi AG bruker på firehjulstrekkssystemene sine. quattro ble først introdusert i 1980 med modellen Audi Quattro, og firehjulstrekk har senere vært tilgjengelig i stort sett alle modellene Audi selger.
Når det er snakk om firehjulstrekksystemet skrives alltid quattro med liten q. Audis modellbetegnelse Quattro skrives med stor Q.

## quattro
### Første generasjon
Brukt fra 1980 til 1987 i Audi Quattro, Audi 80/90 og Audi 100/200.
Dette systemet hadde åpen differensial, foran, bak og i girkassa. Både senter- og bakakseldifferensialen kunne låses manuelt med vribrytere i midtkonsollen.

### Andre generasjon
Brukt fra 1988 til 1994 på Audi Quattro inntil den gikk ut av produksjon, Audi 80/90, Audi Coupé, Audi S2, Audi RS2, Audi 100 og Audi S4(1991–1994).
Dette systemet hadde åpen differensial foran og bak, og en Torsen-differensial i girkassa som mekanisk fordeler motorkraft til det hjulparet som har mest grep.
Kraftfordelingen er 50/50, men opptil 75% av motorkraften kunne sendes enten forover eller bakover.
Bakakseldifferensialen kunne også låses manuelt med en bryter i midtkonsollen.

### Tredje generasjon
Kun brukt i Audi V8 fra 1990 og ut og var på modellene med manuelt gir nesten likt andre generasjons quattro, men med en Torsendifferensial bak og.
I bilene med automatgir var det en elektronisk styrt senterdifferensial og Torsen-differensial bak.

### Fjerde generasjon
Dette sytemet kom i 1995 og ble brukt i Audi A4/S4(1997/2008)/RS4, Audi A6/allroad/S6/RS6 og Audi A8/S8.
Det fikk en ny type Torsen-differensial og åpne differensialer foran og bak med elektronisk styrt differensialsperre (Electronic Differential Lock, EDL) som går på ABS/ESP-systemet. Den nye Torsen-differensialen kan ikke fordele mer enn 67% av motorkraften til et hjulpar, mens vanlig kraftfordeling er 50/50.

### Femte generasjon
Brukes i Audi A4, S4, RS4, A5, S5, RS5, A6, S6, RS6, RS6 Performance, A7, S7, RS7, RS7 Performance, A8, S8, S8+, R8*, Q5 og Q7 (fra 2008), og vil bli brukt på nye Audi-modeller med langsstilt motor.
Den har fått en ny Torsen-senterdifferensial som har en 40/60 "front-bak" kraftfordeling, og kan sende opp til 70% av kraften forover eller 85% av kraften bak.
Både for- og bak-differensial er åpne og utstyrt med EDL-systemet.
* = Har en motsatt vei i forhold til andre Audi som står lenger opp på

## Viskosekobling og Haldex
Audi A3/RS3 og Audi TT, TT S, TT RS, Q2, Q3 og S1 har, i motsetning til de andre Audi-modellene, tverrstilt motor og hadde derfor viskosekobling fram til 1998, og fikk Haldex-systemet etter det. Også disse løsningene markedsføres med quattro-betegnelsen.
Dette systemet er ikke et fulltids firhjulstrekksystem. Motorkraften går til forhjulene helt til de mister grep. Da kobles bakakslingen til senter-differensialen gjennom en elektronisk/hydraulisk styrt clutch ved bak-differensialen. Under normale forhold er kraftfordelingen 100/0 front-bak, og kan fordele inntil 50/50 om begge forhjulene spinner. Brukes også av Volkswagen, Skoda og Seat og mange andre med tverrstilt motor

Quattro er et registrert varemerke tilhørende Audi AG.
Christlichsoziale Partei

**Christlichsoziale Partei** (CS) var et politisk parti i Østerrike fra 1893 til 1933, da det ble innlemmet i Fedrelandsfronten. Partiet blir regnet som en av forgjengerne til det østerrikske folkepartiet, ÖVP.

Det ble grunnlagt i 1893 av Wiens borgermester Karl Lueger, og gikk ut fra foreningene V*ereinigten Christen, Christlichsoziale Verein* (1887) og *Christlichsoziale Arbeiterverein*.  Partiet inntok antisemittiske standpunkter og bekjempet liberalismen og Deutschliberale Partei. 

Fra 1907 til 1911 var det det største partiet i det østerrikske Riksrådet, men tapte deretter majoriteten til SDAPÖ. Under første verdenskrig sto det på monarkiets side, men stemte i 1918 for opprettelsen av republikken og for Østerrikes tilslutning til Det tyske rike. 

1918-1920 dannet partiet en koalisjonsregjering med SDAPÖ, men ble deretter største parti i en ny koalisjon med Großdeutsche Volkspartei (det stortyske folkepartiet) og Landbund. Fra 1920 hadde partiet den østerrikske forbundskansleren og 1928-1938 også den østerrikske forbundspresidenten.

Partiet ble innlemmet i Fedrelandsfronten i 1933. Under partilederne Engelbert Dollfuß og Kurt Schuschnigg ble Østerrike omgjort til et italiensk-orientert fascistisk diktatur, som tok slutt da Østerrike ble innlemmet i Tyskland i Anschluss1938.

## Referanser