Kavliprisen

**Kavliprisen** (engelsk: *Kavli Prize*) er tre forskningspriser som annethvert år deles ut i Oslo av den amerikanske stiftelsen Kavli Foundation og Det Norske Videnskaps-Akademi. Prisfondet er oppretta av den norsk-amerikanske forretningsmannen Fred Kavli. Prisbeløpet er på 1 million dollar for hvert av fagområdene.

Prisene ble første gang utdelt i 2008, og går til utmerket forskning innafor følgende områder:
#Astrofysikk &ndash; til forskere som har utvida kunnskapen om og forståelse av universets opphav, utvikling og egenskaper, inkludert feltene kosmologi, astronomi, solfysikk, romforskning, astrobiologi, astrofysiske og astronomiske instrumenter og partikkel-astrofysikk.
#Nanovitenskap &ndash; til grunnforskning og anvendt forskning på atom-, molekyl-, makromolekyl- og cellestrukturer, inkludert nanomaterialer, nanobioteknologi, makromolekylær syntese, molekylær mekanikk og instrumentering på nanonivå.
#Nevrovitenskap &ndash; til forskere som har utvida vår kunnskap om hjernen og nervesystemet, inkludert molekylær nevrovitenskap, nevrogenetikk og kognitiv nevrovitenskap.

## Komite
Kandidatene vurderes av en komite innenfor hvert av fagområdene. Komiteene består av en internasjonal gruppe av høyt meritterte forskere. Lederen for hver av gruppene er en norsk forsker som utnevnes av Det Norske Videnskaps-Akadem.

## Prispenger, medalje og diplom
Vinnerne innen hver kategori tildeles en medalje, et diplom og et kontantbeløp på 1 million amerikanske dollar som deles.

Medaljen, som er i gull med en diameter på 70&nbsp;mm og en tykkelse på 5&nbsp;mm, veier 311 gram og har en betydelig verdi i seg selv. Den er utformet av skulptøren Eugene L. Daub fra USA. Adversen viser Daubs høyrevendte portrett av Fred Kavli med innskriften «THE KAVLI PRIZE» i en bue over. Reversen bærer Kavliprisens logo, utformet av designeren Enzo Finger. Logoen består av et geometrisk mønster, en versjon av Metatrons kube. Over logoen står navnet på fagfeltet prismedaljen er tildelt for, «ASTROPHYSICS», «NANOSCIENCE» eller «NEUROSCIENCE», og denne innskriften er det eneste som skiller prismedaljens tre varianter fra hverandre. Under logoen er det et flatt felt der prisvinnerens navn inngraveres. Medaljen er produsert ved Northwest Territorial Mint i USA.

## Prisvinnere
;Astrofysikk
***[[Vitenskapsåret 2008|2008]]**:  Maarten Schmidt (California Institute of Technology, USA) og Donald Lynden-Bell (University of Cambridge, Storbritannia)
***[[Vitenskapsåret 2010|2010]]**: Jerry Nelson (University of California, Santa Cruz, USA), Ray Wilson (Imperial College London, Storbritannia og European Southern Observatory) og Roger Angel (University of Arizona, Tucson, USA)
***[[Vitenskapsåret 2012|2012]]**: David C. Jewitt (University of California, USA), Jane X. Luu (Massachusetts Institute of Technology, Lincoln Laboratory, USA) og Michael E. Brown (California Institute of Technology, USA)
***[[Vitenskapsåret 2014|2014]]**: Alan H. Guth, Andrei D. Linde og Aleksej A. Starobinskij
***[[Vitenskapsåret 2016|2016]]**: Ronald W. P. Drever, Kip S. Thorne og Rainer Weiss
***[[Vitenskapsåret 2018|2018]]**: Ewine van Dishoeck
***[[2020]]**: Andrew Fabian
***[[2022]]**: Conny Aerts, Jørgen Christensen-Dalsgaard, Roger Ulrich
***[[2024]]**: David Charbonneau, Sara Seager

;Nanovitenskap
***[[Vitenskapsåret 2008|2008]]**: Louis E. Brus,  Columbia University, USA) og Sumio Iijima, Meijo University, Japan)
***[[Vitenskapsåret 2010|2010]]**: Donald M. Eigler (IBM Almaden Research Centre, USA) og Nadrian Seeman (New York University, USA)
***[[Vitenskapsåret 2012|2012]]**: Mildred S. Dresselhaus (Massachusetts Institute of Technology, USA)
***[[Vitenskapsåret 2014|2014]]**: Thomas Ebbesen, Stefan W. Hell og John B. Pendry, Universitetet i Strasbourg
***[[Vitenskapsåret 2016|2016]]**: Gerd Binnig, Christoph Gerber og Calvin Quate
***[[Vitenskapsåret 2018|2018]]**: Emmanuelle Charpentier, Jennifer A. Doudna og Virginijus Šikšnys
***[[2020]]**: Harald Rose, Maximilian Haider, Knut Urban, Ondrej Krivanek
***[[2022]]**: Jacob Sagiv, Ralph Nuzzo, David L. Allara, George M. Whitesides
***[[2024]]**: Robert Langer, Armand Paul Alivisatos, Chad A. Mirkin

;Nevrovitenskap
***[[Vitenskapsåret 2008|2008]]**: Pasko Rakic (Yale University School of Medicine, USA), Thomas Jessell (Columbia University, USA) og Sten Grillner (Karolinska institutet, Sverige)
***[[Vitenskapsåret 2010|2010]]**: Thomas Südhof (Stanford University School of Medicine, USA), Richard Scheller (Genentech, USA) og James Rothman (Yale University, USA)
***[[Vitenskapsåret 2012|2012]]**: Cornelia Isabella Bargmann (Rockefeller University, USA), Winfried Denk (Max-Planck-Institut für medizinische Forschung, Tyskland) og Ann M. Graybiel (Massachusetts Institute of Technology, USA)
***[[Vitenskapsåret 2014|2014]]**: Brenda Milner, John O'Keefe og Marcus E. Raichle
***[[Vitenskapsåret 2016|2016]]**: Eve Marder, Michael Merzenich og Carla J. Shatz
***[[Vitenskapsåret 2018|2018]]**: A. James Hudspeth, Robert Fettiplace og Christine Petit
***[[2020]]**: David Julius, Ardem Patapoutian
***[[2022]]**: Jean-Louis Mandel, Harry T. Orr, Christopher A. Walsh, Huda Zoghbi
***[[2024]]**: Nancy Kanwisher, Winrich Freiwald, Doris Ying Tsao

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kavli Foundation
* Hva er Kavliprisene? - artikkel fra forskning.no 10. september 2007