Liste over nasjoner som har deltatt i vinter-OL

**Liste over nasjoner som har deltatt i vinter-OL** er en oversikt over nasjoner, representert ved sine nasjonale olympiske komiteer (NOK), som har deltatt i vinter-OL mellom 1924 og 2018.

De olympiske vinterleker har blitt arrangert hvert fjerde år (en gang i løpet av hver olympiade) siden 1924, med unntak av  de avlyste lekene i 1940 og 1944 – på grunn av andre verdenskrig – og i 1994, da vinterlekene ble flyttet til midten av olympiaden, to år etter forrige leker. 110 av dagens 206 NOK-er har deltatt i minst ett vinter-OL, og tolv nasjoner (Canada, Finland, Frankrike, Italia, Norge, Polen, Storbritannia, Sveits, Sverige, Ungarn, USA og Østerrike) har deltatt i alle tjuetre vinterleker til dags dato.

Antall deltakernasjoner har vært økende gjennom tidene. De første lekene i 1924 samlet deltagere fra seksten nasjoner, mens hele 82 nasjoner deltok i Vinter-OL 2010 i Vancouver. Noe av økningen kan forklares med veksten i antall land i verden og medlemsnasjoner i IOC, mens en annen del skyldes større interesse for lekene. Likevel har det vært både opp og ned i antall deltakende land, på grunn av forhold som reisetid, boikotter og interesse. Ved de tidligste lekene som ble arrangert i USA var så mye som en firedel av utøverne fra vertsnasjonen på grunn av reisetid og kostnader for de europeiske nasjonene.

## Historie

### Mellomkrigstid

De første vinterlekene ble arrangert i Chamonix i 1924. Det ble opprinnelig kalt *International Winter Sports Week* og ble holdt i forbindelse med Sommer-OL 1924, men har i ettertid blitt utpekt av Den internasjonale olympiske komité (IOK) som olympiske vinterleker.
Seksten nasjoner deltok i disse lekene: 14 fra Europa og to fra Nord-Amerika.
Fire år senere var 25 nasjoner representert under Vinter-OL 1928 i St. Moritz i Sveits, inkludert Argentina, som ble den første nasjonen fra den sørlige halvkule, Japan, som ble den første asiatiske nasjonen, og Mexico.
Vinter-OL 1932 i Lake Placid hadde kun 17 nasjoner på grunn av den store depresjonen,
men det ble satt ny rekord fire år senere, i Garmisch-Partenkirchen, med 28 deltakende.
Dette var de siste vinterlekene på tolv år, ettersom de planlagte lekene i 1940 og 1944 ble avlyst på grunn av andre verdenskrig.

### Etterkrigstid

Etter krigen møttes 28 nasjoner i St. Moritz for å delta under Vinter-OL 1948, men Tyskland og Japan ble ikke invitert på grunn av sine roller under krigen. 
I Oslo i 1952 deltok 30 nasjoner, mens det i Cortina d'Ampezzo i 1956 deltok 32 nasjoner, blant annet debutanten Sovjetunionen og 31 andre nasjoner. I tillegg ble utøvere fra Øst-Tyskland og Vest-Tyskland representert av ett enkelt tysk lag, en ordning som fortsatte til 1964.
I Vinter-OL 1960 i Squaw Valley deltok 30 nasjoner, deriblant Sør-Afrika, som ble den første afrikanske nasjonen i vinterlekene. 36 nasjoner var representert i Innsbruck i 1964.

Vinter-OL 1968 i Grenoble markerte første gang at Øst-Tyskland og Vest-Tyskland, to av de 37 nasjonene som deltok, konkurrerte som uavhengige lag.
Lekene i 1972 ble holdt i Sapporo, og var første gang vinterlekene ble avholdt utenfor Europa eller USA. Totalt 35 nasjoner var representert, inkludert Filippinene, den første deltakelsen av en sørøstasiatisk nasjon.
Vinterlekene ble igjen arrangert i Innsbruck i 1976, der 37 nasjoner deltok.

Lake Placid var igjen arrangør for vinterlekene i 1980, med 37 deltakende nasjoner,
der blant annet Folkerepublikken Kina gjorde sin Vinter-OL-debut, mens Republikken Kina boikottet lekene, etter å ha deltatt i 1972 og 1976. 
Sarajevo var verten for Vinter-OL 1984, som ønsket velkommen 49 nasjoner, blant annet Puerto Rico og Jomfruøyene, som var de to første karibiske nasjonene til å konkurrere i et vinter-OL.

Under Vinter-OL 1988 i Calgary deltok flere tropiske nasjoner, inkludert det berømte jamaicanske boblaget. Totalt 57 nasjoner deltok i 1988.

### Siste år

Den kalde krigens slutt førte til en stor økning i deltakende nasjoner i OL. Under Vinter-OL 1992 i Albertville deltok totalt 64 nasjoner, inkludert ett enkelt tysk lag etter den tyske gjenforeningen i 1990 og et lag med seks av de tidligere sovjetrepublikkene.
De baltiske statene konkurrerte uavhengig for første gang siden 1936, og også noen de jugoslaviske statene begynte å konkurrere uavhengig i 1992.

I oktober 1986 bestemte IOK seg for å avholde de olympiske vinterleker halvveis gjennom fireårs-olympiaden, snarere enn i samme år som sommerlekene, og denne endringen startet med Vinter-OL 1994 på Lillehammer. Totalt 67 nasjoner deltok, deriblant Tsjekkia og Slovakia som uavhengige nasjoner, samt de statene som tidligere utgjorde Sovjetunionen.

Vinterlekene har fortsatt å vokse i de siste årene, med 72 nasjoner i Vinter-OL 1998 i Nagano,
77 nasjoner ved Vinter-OL 2002 i Salt Lake City, 80 nasjoner ved Vinter-OL 2006 i Torino,, 82 nasjoner under Vinter-OL 2010 i Vancouver, 88 nasjoner under Vinter-OL 2014 i Sotsji og 92 nasjoner under Vinter-OL 2018 i Pyeongchang.

## Liste over nasjoner
### Forklaring

### Alfabetisk liste

## Fotnoter
### Navneendringer
 **ROC:** Republikken Kina ble kalt Kina fra 1932 til 1948, og representerte hele Kina, inkludert Taiwan. Den nasjonale komiteen ble kalt Republikken Kina i 1956, 1960, og 1972, og Taiwan i 1964 og 1968 etter den kinesiske borgerkrigen. I 1979 startet IOK å bruke Kinesisk Taipei som navn, et kompromiss som ble akseptert av Kina. IOK flyttet i 2020 trebokstavskoden **ROC** fra Republikken Kina til Russiske utøvere under Sommer-OL 2020 og Russiske utøvere under Vinter-OL 2022.

 **SCG:** Serbia og Montenegro, bestående av statene Serbia, og Montenegro, ble slått sammen i 2003. Etter lekene i 1998 og 2002 ble staten fortsatt kalt Jugoslavia. Serbia og Montenegros kode ble dermed først og sist tatt i bruk til lekene i 2006.

 **YUG:** Kongeriket Jugoslavia deltok som Jugoslavia i fem leker før andre verdenskrig, og den sosialistiske føderale republikken Jugoslavia deltok også som Jugoslavia, i alle leker fra 1948 til 1988.

### Deltakelsesnoter

Én skøyteløper fra Estland var registrert som deltaker i 1924 og bar flagget i åpningsseremonien, men deltok ikke.
I lekene fra 1956 til 1964 deltok Tyskland som Det forente Tyskland, med utøvere fra både Vest-Tyskland og Øst-Tyskland, med IOK-koden EUA.
Etter oppløsingen av Sovjetunionen i 1991 var ni av femten eks-republikker representert i 1992. Estland, Latvia, og Litauen deltok som egne lag, mens Armenia, Belarus, Kasakhstan, Russland, Ukraina, og Usbekistan deltok som SUS.
Akeren Anne Abernathy var eneste påmeldte fra Jomfruøyene, men trakk seg på grunn av skade.
Sterke indikasjoner på at Russland hadde et organisert program *for* doping, førte til at  IOK i desember 2017 utestengte landet fra vinterlekene 2018. Sterkt press, særlig fra russerne selv, førte til at CAS overstyrte IOK, slik at atleter som ikke bevislig hadde blitt dopet kunne delta, men ikke under russisk flagg. Disse fikk derfor konkurrere under nøytralt flagg, under betegnelsen OAR, Olympiske Atleter fra Russland. Russland var også utestengt fra å delta i vinterlekene i 2022, men det ble opprettet et nøytralt lag med betegnelsen ROC (Russian Olympic Committee) der godkjente russiske utøvere fikk delta. 


## Referanser


## Eksterne lenker
* Olympic Games. Den internasjonale olympiske komité
* Olympic Review and Revue Olympique. LA84 Foundation