Jean-Luc Godard

**Jean-Luc Godard** (1930–2022) var en fransk-sveitsisk filmregissør, og regnes som en av de mest betydningsfulle innen *Nouvelle Vague*, eller «den nye franske bølge» innen film.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Jean-Luc Godards foreldre var franske Odile (født Monod) og den sveitsiske legen Paul Godard. Hans velstående foreldre kom fra protestantiske familier av fransk-sveitsisk opphav. Hans mor var datter av Julien Monod, en av grunnleggerne av Banque Paribas. Hun var oldebarn av teologen Adolphe Monod. Andre slektninger på morssiden var komponisten Jacques-Louis Monod, naturalisten Théodore Monod, pastoren Frédéric Monod, og Perus statsminister og senere president Pedro Pablo Kuczynski. Da Jean-Luc var fire år gammel tok faren med seg familien til Sveits. Ved utbruddet av andre verdenskrig var Godard i Frankrike, og klarte med nød og neppe å komme seg tilbake til Sveits. Han tilbragte det meste av krigstiden i Sveits, selv omt famiilien foretok hemmelige besøk til bestefarens herrregård på fransk side av Genèvesjøen. 
	
Jean-Luc Godard gikk på skole først i Nyon i Sveits, og senere på *[[Lycée Rohmer]].* I 1949 begynte han som nittenåring å studere etnologi på Sorbonne Université i Paris. Han hoppet av dette studiet, og begynte å lage film. 
	
### Filmskaper
Han søkte om opptak på den parisiske filmskolen IDHEC, men fikk avslag. Deretter studerte han filmkunsten på egen hånd og ble en del av et filmkritisk og -teoretisk miljø. Blant dem han møtte i dette miljøet var François Truffaut.

Han var del av gruppen av unge filmskapere og -teoretikere som formulerte den franske nye bølgen, som kjennetegnes ved sin kritikk av datidens konvensjonelle filmspråk samt standpunktet om at film skulle ta utgangspunkt i kunstneriske, sosialkritiske og politiske verdier. Andre sentrale regissører i det franske nybølgemiljøet var André Bazin, Jacques Rivette, Claude Chabrol, François Truffaut, Jacques Rozier og Jacques Demy.

Godard er blitt omtalt som den dristigste og mest radikale av filmskaperne i den nye bølgen. Han var en klart politisk filmskaper, og filmene hans reflekterte filmhistorien samtidig som de avspeilet eksistentiell og marxistisk filosofi.

### Filmstil
Som en del av den franske nybølgen formulerte Godard – sammen med gode venner, blant dem François Truffaut – den såkalte *auteur-*politikken, som senere fremstår som en auteurteori. I filmtidsskriftet *[[Cahiers Du Cinema|Cahiers du Cinéma]]* argumenterte de for et fornyet fokus på regissørens rolle i filmskapelsesprosssen. Regissøren skulle være filmens kunstneriske opphavsmann og ha posisjon i forhold til kunstverket som en forfatter har i forhold til sin litteratur. Filmregissører bør derfor utikle sitt eget, individuelle filmspråk.

Godard hadde møtt Truffaut og Jacques Rivette i en filmklubb der de typisk så tre–fire filmer om dagen. Auteur-politikken hadde utspring i de unge filmkritikernes fascination for eldre amerikanske filmer, deriblant filmene til Orson Welles, Alfred Hitchcock, Fritz Lang og John Ford, som alle hadde sitt unike filmspråk. Godard publiserte flere artikler der han kritiserte det moderne Hollywood for å stagnere og for å produsere film uten samfunnsmessig, politisk og filosofisk betydning. Den franske nybølgen utsprang av denne typen kritikk.

Godards film bar tydelig preg av en særegen filmstil i tråd med auteurteorien. Filmene var tydelig politiske og kritiske overfor institusjoner. Det kom allerede til uttrykk i hans første spillefilm, *[[Til siste åndedrag (1960)|Til siste åndedrag]]*, hvor filmens hovedperson er en biltyv og morder på flukt fra politiet. Denne filmen brøt med alle konvensjoner for hvordan hovedpersoner på film skulle skildres, ikke minst når det gjaldt kriminaldramaer. Dessuten lekte Godard ofte med ny filmteknikk, for eksempel de nye, mindre kameraene som kom på markedet i 1960-årene, og senere med digitale filmkameraer. Godards filmer utviklet en særegen stil når det gjaldt både klipping, lyddesign, fargetoner og lysdesign, og dette gjør at filmene hans på én og samme tid fremstår både som realistiske med den utpregede bruken av for eksempel håndholdt kamera, og som urealistiske som følge av bruken av verfremdungseffekter inspirert av den tyske scenekunstner Bertolt Brecht.

I 1995 mottok Jean-Luc Godard Adorno-prisen.

Jean-Luc Godard var fortsatt produktiv frem til 2020. I alderdommen var han bosatt i Rolle i Sveits.

Godard var gift med den danskfødte skuespilleren Anna Karina fra 1961 til 1967. Hun spilte i syv av hans filmer. Han giftet seg siden med skuspilleren og forfatteren Anne Wiazemsky, et ekteskap som varte fra 1967 til 1979.

Godard døde i 2022 i Sveits ved assistert selvmord.

## Filmografi
;Spillefilmer

* 1960 *[[Til siste åndedrag (1960)|Til siste åndedrag]]*
* 1960 *[[Den lille soldat]]*
* 1961 *[[En kvinne er en kvinne]]*
* 1962 *[[Å leve sitt eget liv]]*
* 1963 *[[Karabinierne]]*
* 1963 *[[Skapt for kjærlighet]]*
* 1964 *[[Outsiderbanden]]*
* 1964 *[[Den gifte kvinnen]]*
* 1964 *[[Alphaville (film)|Alphaville]]*
* 1965 *[[Min venn, Pierrot]]*
* 1966 *[[Masculin, féminin|Masculin Féminin]]*
* 1966 *[[Made in U.S.A. (1966 film)|Made in U.S.A.]]*
* 1967 *[[To eller tre ting jeg vet om henne]]*
* 1967 *[[Kineserinnen]]*
* 1967 *[[Weekend (film, 1967)|Weekend]]*
* 1968 *[[Le Gai savoir (film)|Le Gai savoir]]*
* 1968 *[[Un Film comme les autres]]*
* 1968 *[[Sympathy for the Devil - Rolling Stones]]*
* 1969 *[[British Sounds]]*
* 1969 *[[Vind fra øst]]*
* 1969 *[[Lotte in Italia]]*
* 1971 *[[Vladimir et Rosa]]*
* 1972 *[[Tout va bien]]*
* 1974 *[[Ici et ailleurs|Ici et ailleurs]]*
* 1975 *[[Numéro deux]]*
* 1976 *[[Comment ça va?]]*
* 1980 *[[Sauve qui peut (la vie)]]*
* 1982 *[[Passion (1982 film)|Passion]]*
* 1983 *[[Fornavn Carmen]]*
* 1985 *[[Je vous salue, Marie|Je vous salue]]*
* 1985 *[[Détective]]*
* 1987 *[[King Lear (1987 film)|King Lear]]*
* 1987 *[[Soigne ta droite]]*
* 1990 *[[Nouvelle Vague (film)|Nouvelle Vague]]*
* 1991 *[[Tyskland år ni null]]*
* 1993 *[[Les Enfants jouent à la Russie|Les Enfants jouent à la Russie]]*
* 1993 *[[Hélas pour moi|Hélas pour moi]]*
* 1994 *[[JLG]]*
* 1996 *[[For Ever Mozart]]*
* 2001 *[[Eloge de l'Amour]]*
* 2004 *[[Notre musique]]*
* 2010 *[[Film Socialisme]]*
* 2014 *[[Farvel til språket]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*