Vigelandsanlegget

**Vigelandsanlegget** er skulpturanlegget i Frognerparken i Oslo. Skulptursamlingen ble skapt av Gustav Vigeland mellom 1920-årene og 1943 i etterkant av bruken av Frognerparken som folkepark under Jubileumsutstillingen på Frogner 1914. Skulpturanlegget dekker en stor del av, men ikke hele Frognerparken, som også omfatter herregårdsbebyggelsen Frogner Hovedgård med Bymuseet og Henriette Wegners paviljong, øvrige parkarealer, Frognerbadet, Frogner stadion, Frogner tennis og serveringssteder. Frognerparken med Vigelandsanlegget er en av Oslos &ndash; og Norges &ndash; mest besøkte attraksjoner, med over en million besøkende hvert år.

*[[The Guardian]]* omtalte i 2024 anlegget som en av de beste skulpturparkene i Europa.

## Navn
Hele parkens offisielle navn etter stadnamnlova er Frognerparken; Frognernavnet kan strekke seg tilbake til eldre jernalder og gården Frogner er en av de eldste og viktigste gårdene i Osloområdet, og har også gitt navn til blant annet strøket, bydelen og Frognerseteren. Vigelandsanlegget er derfor ingen egen park eller område, men snarere en kunstinstallasjon *i Frognerparken*. Vigelandsanlegget ble, som en del av Frognerparken, vedtatt fredet av Riksantikvaren etter kulturminneloven 13. februar 2009, som første parkanlegg i Norge, under navnet «Frognerparken og Vigelandsanlegget». Anleggets navn ble dermed fastsatt gjennom fredningsvedtaket og omfattet av kulturminnelovens fredningsbestemmelser. Navnet «Vigelandsparken» har ingen offisiell status, og har oppstått i ny tid i turistrettede sammenhenger; direktør for Bymuseet Lars Roede uttalte i 2008 at «Vigelandsparken» ikke finnes, og at navnet er turistenes navn, i motsetning til «Oslo-folkets mer jordnære navn, Frognerparken». Opprinnelig og i Gustav Vigelands levetid ble skulpturanlegget kalt «Tørteberg-anlegget» etter høyden der de første skulpturene, blant annet «Monolitten», ble satt opp. Tørteberg var opprinnelig husmannsplass under Frogner Hovedgård.

## Oversikt

Vigelandsanlegget omfatter 320 mål i Frognerparken og inneholder tilsammen 214 skulpturer, tretten smijernsporter, to bronsedører på portstuene og to vindfløyer. Alle skulpturene er modellert av Vigeland, og parken er opparbeidet etter hans tegninger. Sentralaksen i anlegget er 850 meter lang, og skulpturene er gruppert i fem større enheter langs denne:
#«Hovedportalen» (inngangen i øst)
#«Broen» (over Frognerdammen) med «Barneplassen»
#«Fontenen»
#«Monolittplatået» 
#«Livshjulet» (i vest)

Skulpturanlegget inneholder det meste av kunstnerens produksjon. Skulpturene er i bronse, granitt og smijern. Parken inneholder nærmere 600 figurer. Kunstneren modellerte selv alle skulpturene i full størrelse, mens hogging i granitt og støping i bronse ble utført av dyktige håndverkere. Arbeidet med parken strakte seg over mange tiår og den sto først ferdig rundt 1950. Oslo kommune bar de største kostnadene, men det var også flere privatpersoner som bidro med tilskudd.

Noen få skulpturer utenfor hovedaksen i det opprinnelge Vigelandsanlegget er satt opp etter kunstnerens død.

Vigelandspark Oslo front gate.jpg|1. «Hovedportalen», den monumentale inngangen fra Kirkeveien» inn til parken og skulpturanlegget.
Pont de Vigelandsparken.JPG|2. «Broen» er i granitt og utsmykket med lykter og 58 skulpturer i bronse.
Vigeland Fountain.JPG|3. «Fontenen» fra 1909 fikk sin endelige form i 1924. Monumentet består en skulpturgruppe på en sokkel i et basseng med skulpturer og relieffer. 
Vigelansparken.JPG|4. Den drøyt 17 meter høye «Monolitten» er et av de sentrale verkene i Vigelandsanlegget og står på anleggets høyeste punkt. Den består av 121 figurer.
Vigelandsparken - no-nb digifoto 20150626 00186 NB MIT FNR 11454.jpg|5. «Livshjulet» i anleggets vestre ende er i støpt bronse. Det ble modellert i 1933-34 og oppført i 1949. 


## Historikk

### Seinere utvidelser og tillegg

Vigeland hadde flere idéer til utsmykking av parken i sine senere leveår, blant annet flere smijernsportaler, men på sykeleiet like før sin død skrev han at han ønsket at arbeidet som var påbegynt, skulle avsluttes med den daværende arbeidsledelsen. Allerede i 1934 hadde han gitt klart uttrykk for at han ikke ønsket at noen annen kunstner skulle jobbe videre med parken, om han selv gikk bort.

I 1988 ble bronsegruppen «Slekten» stilt opp i enden av tverraksen mot nord. Denne gruppen består av 21 figurer og er Vigelands største arbeid nest etter «Monolitten». I 1993 ble «Selvportrett», en helfigurstatue av ham selv, stilt opp rett innenfor parkens hovedinngang; symbolsk sett en signatur som står i stil med resten av parken hva størrelse angår.

Utenfor parkens hovedakser står det flere statuer som er kommet til etter at parkens hovedanlegg sto ferdig, for eksempel «Pike og øgle» (oppstilt 1958) og «Triangel» (oppstilt 1993).

I 2002 ble «Overrasket» satt opp, etter at den hadde stått bare i gips på Vigelandmuseets lager inntil siden 1942. Ansiktet på skulpturen forestiller Inga Syvertsen som sto modell da Vigeland påbegynte skulpturen i 1904. Vigeland gjorde ferdig skulpturen i 1942 med Ruth Maier som modell, bare måneder før Maier ble sendt til Auschwitz og drept.
Vigeland Park statue 15.JPG|«Slekten», en bronsegruppe med 21 figurer, ble stilt opp i enden av tverraksen mot nord i 1988. 
VigelandStatue7.jpg|«Pike og øgle» ble oppstilt i 1958 som en av flere statuer som er kommet til etter at parkens hovedanlegg sto ferdig.
Vigeland Park (2327164951).jpg|«Triangel» ble oppstilt i 1993 


## Navn
Hele parkens offisielle navn både etter stadnamnlova og kulturminneloven er Frognerparken, men skulpturanlegget i midten – offisielt kalt Vigelandsanlegget – blir noen ganger, og særlig i kommunikasjon overfor turister, uformelt omtalt som «Vigelandsparken», et navn som ikke har noen offisiell status. Navnet Vigelandsanlegget kom i bruk i 1930-årene under utbyggingen av anlegget, mens den uformelle betegnelsen «Vigelandsparken» så å si ikke er brukt før 1970-årene, flere tiår etter Vigelands død og ferdigstillelsen av anlegget. Navnet Vigelandsanlegget refererer bare til skulptursamlingen og det tilhørende anlegget, men ikke selve parkarealet, som fortsatt heter Frognerparken. Hele Frognerparken med Vigelandsanlegget ble vedtatt fredet av Riksantikvaren etter kulturminneloven 13. februar 2009 under navnet «Frognerparken og Vigelandsanlegget», og anleggets navn ble dermed fastsatt gjennom fredningsvedtaket og omfattet av kulturminnelovens fredningsbestemmelser.

Direktør for Bymuseet på Frogner Hovedgård, Lars Roede, uttalte i 2008 at «Vigelandsparken finnes egentlig ikke», og at navnet er turistenes navn, i motsetning til «Oslo-folkets mer jordnære navn, Frognerparken». Navnet Frogner er det lokale, stedsegne navnet med en langt over tusenårig historie i området, mens Vigeland-navnet ikke har noen lengre historie knyttet til stedet og kun er knyttet til kunstneren som utsmykket deler av Frognerparken på 1900-tallet. Frogner-navnet har bakgrunn i det norrøne ordet *fraún*, som betyr frodig mark. Gården Frogner er en av de tidligst bosatte og viktigste gårdene i Oslo-området, og dens historie kan strekke seg tilbake til eldre jernalder. Frogner Hovedgård har både gitt navn til parken, strøket Frogner, Bydel Frogner og Frognerseteren (i Nordmarka). Dette, og prinsippene i stadnamnlova som beskytter navn som kulturarv, er en viktig del av bakgrunnen for at det aldri har vært aktuelt å endre parkens eller områdets navn.

Selv om navnet ikke har offisiell status, bruker Vigelandmuseet utenfor parken navnet Vigelandsparken i turistrettet kommunikasjon, og trikkeholdeplassen på Frognerlinjen ved parkporten er skiltet med dette navnet. Dette hevdes å være i strid med stadnamnlova og er omstridt. Ifølge Frognerparkens Venner skjedde endringen på holdeplassnavnet til «Vigelandsparken» tilsynelatende «for at turister lettere skal vite hvilken stasjon de skal gå av på».

Skulpturanlegget ble fra 1920-årene opprinnelig kalt Tørt(e)berg-anlegget, ettersom Tørteberg er navnet på høyden i Frognerparken der blant annet skulpturen «Monolitten» står i dag, og på en tidligere husmannsplass under Frogner Hovedgård som lå på dette stedet. Etter at navnet Vigelandsanlegget ble tatt i bruk i 1930-årene slo navnet gjennom fra slutten av 1940-årene, da anlegget stod ferdig.

## Kulturminne
Frognerparken og Vigelandsanlegget er et kulturminne og har nummer 127174 i Riksantikvarens kulturminnebase.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Parken; Vigelandsmuseets nettsted
*