Stad skipstunnel

**Stad skipstunnel** er en planlagt kanal og tunnel for skip som skulle gå gjennom Stad-halvøya ved Selje i Stad kommune, Vestland fylke, Norge. Prosjektet, ledet av Kystverket, har som mål å øke sikkerheten og fremkommeligheten for sjøtrafikk langs den værutsatte strekningen Stadhavet, et område kjent for sterke vinder, høye bølger og farlige strømforhold. Dersom tunnelen blir realisert, vil den bli verdens første fullskala skipstunnel og ville ha koblet Moldefjorden i vest med Vanylvsfjorden i øst via en 1,7 kilometer lang passasje gjennom halvøyas smaleste punkt.

Byggestart var planlagt for 2026, med anslått byggetid på 5 år. I 2023 ble kostnadene anslått til over 7 milliarder kroner, mens Stortingets opprinnelige vedtak i 2021 hadde en ramme på 5 milliarder. I 2018 ble den samfunnsøkonomiske lønnsomheten vurdert med utgangspunkt i en investering på 3,8 milliarder kroner. Atkins Norge  og Oslo Economics anslo da at hver passering gjennom tunnelen reelt ville koste 26.000 kroner og at samfunnsnytten ville være negativ.  

I august 2025 ble det bestemt at saken måtte sendes tilbake til Stortinget for ny behandling, etter at det kom fram at kostnadene ville bli høyere enn tidligere vedtatte rammer. I oktober 2025 ble det kjent at Jonas Gahr Støres regjering avsluttet arbeidet med skipstunnelen grunnet kostnadsoverskridelser.  Kostnadsoverslaget var da på 9,4 milliarder kroner. Et flertall på Stortinget bestemte kort tid etter at utredninger og forhandlinger om pris likevel skal fortsette.

## Bakgrunn

Stadlandet er en av de mest værutsatte halvøyene i Norge, uten noen skjærgård som tar av for havet utenfor. Dette er en del av skipsleden langs norskekysten som er blitt ansett for farlig.
Hovedgrunnen til å bygge en slik tunnel er sikkerhet og framkommelighet. Den såkalte konseptvalgutredningen fra fagmiljøet i Kystverket gikk i 2010 imot bygging av skipstunnel ved Stad. I 2013 ble prosjektet tatt inn i Nasjonal transportplan. I dette forslaget var det tenkt at byggingen skulle kunne starte i 2018.

## To alternativer
To alternative traséer ble foreslått, den korteste på rundt  meter fra Eide i Moldefjorden under Mannseidet til Kjødepollen ved Vanylvsfjorden, og slik gjennom det trangeste stedet av Stadlandet. Et noe lengre alternativ har vært fra Skårbø til Fløde midtveis på Stadlandet.

Etter at Kystverket leverte en utredning om konseptvalg i november 2007 ble alternativet mellom Eide og Kjødepollen valgt.

## Tunnelen

Tunnelen var planlagt å bli 1,7 km lang og få en høyde mellom tak og bunn på 49 meter og en bredde mellom veggene på 36 meter. På lavvann vil sjødybden ha vært tolv meter.

Det ble beregnet at det ville ha blitt tatt ut rundt 3 millioner kubikkmeter med fastfjell, som tilsvarer rundt 5,4 millioner kubikkmeter med sprengt masse.

Skipstunnelen ble tidlig planlagt for fartøyer opptil  bruttotonn. I senere utredninger inngikk i tillegg en løsning der skip på størrelse med hurtigrutefartøyet MS «Midnatsol» (overkant av  bruttotonn), ville kunne ha benyttet tunnelen. De videre utredningene skulle belyse de ulike dimensjonenes samfunnsøkonomiske virkninger, samt nautiske spørsmål knyttet til dette. Selskapet bak Hurtigruteskipene varslet at de ikke kom til å bruke skipstunnelen, begrunnet med pris, manglende turistappell, og risiko for brann.

En studie av ulike utredninger fra NTNU viste at av totalt 11 konsulentrapporter om Stad skipstunnel, så var konklusjonen tett koblet til hvem som hadde bestilt rapporten. Mens utredninger bestilt av antatt nøytral instans (staten) kom frem til negativ netto nåverdi, kom utredninger koblet til prosjektet (private lobbyister, kommuner, fylkeskommuner osv.) til motsatt resultat. 

Prisen ble i 2021 oppgitt å bli 3,4 milliarder kroner, med ferdigstillelse i 2026. Byggestart er avhengig av nytt vedtak. Høsten 2023 ble prisen for tunnelen anslått til 5,1 milliarder norske kroner.

## Historikk
Historien om en skipstunnel gjennom Stadlandet går langt tilbake i tiden. I vikingtiden dro de sjøfarende båtene sine over Dragseidet på Stadlandet istedenfor å seile rundt.

Allerede i 1874 ble ideen om en skipstunnel gjennom Stadlandet lansert i en artikkel i *[[Nordre Bergenhus Amtstidende]]*. Omtrent på samme tid ble også forslag om å heise båtene opp på en jernbaneløsning over Stadlandet lansert, noe som ble beregnet til å være bare halve prisen av en tunnel hvor båtene seilte selv.

Skipstunnel ble utredet fra 1990-årene. 

### 2010
I 2010 gikk den såkalte konseptvalgutredningen fra Kystverket imot bygging av skipstunnel ved Stad.

### 2013
I 2013 ble prosjektet tatt inn i Nasjonal transportplan. I dette forslaget er det tenkt at byggingen skal kunne starte i 2018. Prisen var forventet å bli 2,1 milliarder, et anslag som ble økt til 2,7 milliarder i 2017.

### 2017
KS2-kvalitetssikringen ble bestilt av Stortinget i september i 2017, dette er den siste kvalitetssikringen. Byggingen av tunnelen var på det tidspunktet ventet å starte i 2019. Kvalitetssikringen ble ferdigstilt 16. mai 2018 og konkluderte med at skipstunnelen ville ha en negativ nytteverdi på 3,1 milliarder kroner, som betyr et tap på  kroner for hvert av de 10–12 fartøyene som passerer skipstunnelen per dag i 40 år, noe som var en minking av nytten fra tidligere utredninger.

### 2018
I Nasjonal transportplan 2018–2029 ble Stad skipstunnel innlemmet med en ramme lik kostnadsoverslaget på 2,7 milliarder, 1,5 milliarder kroner lå inne i første del av NTP – for perioden 2018 til 2023.

### 2019
November 2019 ble regjeringspartiene enige om å bevilge 5 millioner kroner på Statsbudsjettet 2020 til å sikre framdriften i videre planlegging av tunnelen. Dette gjorde det mulig med byggestart i 2021, og ferdigstillelse i 2025.

### 2020
I oktober 2020 ble det klart at det i Statsbudsjettet for 2021 ikke ble bevilget penger til byggestart for det kommende året. I november 2020 meldte Fremskrittspartiet at de la inn 75 millioner kroner til skipstunnelen i sitt alternative statsbudsjett, og ønsket å forhandle frem byggestart i 2021 i budsjettforhandlingene.

I desember 2020 ble det bekreftet at forhandlingene for statsbudsjettet 2021 hadde ført frem, og det ble avsatt 75 millioner kroner til byggestart for Stad skipstunnel i 2021. Total pris ble i 2020 anslått til 3,5 milliarder kroner.

### 2021
I februar 2021 mottok Kystverket oppdragsbrevet fra Samferdselsdepartementet, som i realiteten ga grønt lys til oppstart av forarbeidet for bygging av skipstunnelen.

Det ble satt et mål på byggestart vinteren 2023/2024, med ferdigstillelse i 2026. Ved fremleggelsen av statsbudsjett for 2022 i oktober 2021 ble det oppgitt at 440 millioner kroner skulle bevilges, og at total kostnad ble 3,4 milliarder kroner, med ferdigstillelse i 2026.

### 2022
Kystverket jobbet med planlegging for anskaffelse av entreprenør. Prosjektet er tenkt som en stor totalentreprise, som omfatter både prosjektering og utførelse. 

### 2023

Kystverket tok sikte på å kunngjøre konkurransen første kvartal 2023. I mai ble det opplyst i revidert nasjonalbudsjett at Kystverket hadde oppdatert estimert kostnad til 5,7 milliarder, og prosjektet ble satt på hold.

### 2024
Anbudet for byggingen ble lagt ut i november 2024 med planlagt byggestart tidlig i 2026.

#### Mulige entrepenører
Konkurransen om å bygge ut tunnelen ble utlyst 29. november 2024 og ved fristens utløp 31. januar hadde følgende tilbydere meldt seg:
* Arbeidsfellesskap: Skanska Norge AS og Vassbakk og Stol AS (Norge)
* AF Gruppen Norge AS (Norge)
* Arbeidsfellesskap: PowerChina International Group Limited, Sichuan Road and Brigde Corporation Ltd., Sinohydro bureau 7. Ltd, PowerChina Huadong Engineering (Kina)
* Eiffage Genie Civil (Frankrike)
* Arbeidsfellesskap: China Road and Bridge Corporation, CCCC Second Highway Engineering Co. Ltd., CCCC Highway Consultants Co. Ltd (Kina)
* Arbeidsfellesskap: Acciona Construccion S.A og Bertelsen og Garpestad AS (Spania / Norge)

### 2025
De to kinesiske selskapene utgikk fordi de manglet dokumentert erfaring med relevant fjellarbeid og vann- og frostsikring, mens fire andre kandidater gikk videre.  Disse fikk frist til å levere tilbud innen 1. juni og skulle deretter evalueres gjennom forhandlinger i flere runder før det beste velges etter tildelingskriteriene.

I august 2025, etter at tre tilbud var kommet inn, meldte kystdirektør Einar Vik Arset at prosjektet måtte sendes tilbake til Stortinget for ny behandling fordi forventet kostnad lå langt over rammen som ble vedtatt av Stortinget i 2021. I oktober 2025 kunngjorde Regjeringen stans i arbeidet med skipstunnelen på grunn av betydelige kostnadsoverskridelser.

## Referanser


## Kilder

* «Store skip i tunell i et fjell», av Knut Samset, NTNU

## Eksterne lenker
* 
* «Stad skipstunnel», fra nettsidene til Kystverket
* Stad skipstunnels interessegruppe