open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rom (brennevin)

*Denne artikkelen omhandler brennevinet. For byen Rom (eller Roma), se [[Roma]].*

**Rom** er et brennevin laget av biprodukter fra sukkerproduksjon, som melasse (rårørsukker) og sukkerroesaft, som er gjæret og destillert.  Destillatet, en klar væske, blir lagret på eikefat.  Rom lages hovedsakelig i Karibia og langs Demerara (en elv i Guyana i Sør-Amerika), men også i Australia og India.  Rom er kjent for sin forbindelse med sjørøveri og den britiske marine.  Det finnes mørk rom (brun rom), gyllen rom, og hvit rom (som egentlig er en klar væske).  Blant de utallige rom-merkene finnes blant andre følgende:

En blanding av rom og vann (i varierende forhold) kalles *[[grog]]*, etter den britiske admiralen Edward Vernon, som brukte en *grogram cloak* (kappe av et grovt stoff) i dårlig vær.  Grog ble delt ut i daglige rasjoner til sjømenn i den britiske marinen.  Offiserene fikk sin rom uutblandet.

## Historie
Rom ble til på sukkerroeplantasjene i Karibia.  Slaver på plantasjene ble de første til å oppdage at biprodukter fra sukkerproduksjonen gjæret og ble til alkohol.  Senere ble disse alkoholholdige biproduktene destillert for å konsentrere alkoholen og for å fjerne urenheter, noe som ble til den første ekte rom.  Lenge ble rom produsert på enkelt vis og ble betraktet som en drikk for fattige og sjømenn.  Senere, og ikke minst oppmuntret av spanske myndigheter, ble produksjonsteknikken for rom kraftig forbedret.  To fremtredende personligheter i dette arbeidet var den cubanske grunnleggeren av Bacardi og Juan Serralles, grunnleggeren av Serralles Distillers, Inc. i Puerto Rico.

## Eksterne lenker

* Om rom, fra firmaet Arcus
* «Rom ble ikke laget på én dag» , fra nettstedet aperitif.no
Nagano

**Nagano** er en by i prefekturet ved samme navn (Nagano) i Japan, hvor den også er administrativt sentrum. Byen ligger i regionen Chubu og var vertsby for de olympiske vinterlekene i 1998.

## Eksterne lenker
*
Peter Shilton

**Peter Leslie Shilton** (født 18. september 1949 i Leicester) er en tidligere britisk fotballkeeper fra England. 

Han har ifølge sin egen hjemmeside, rekorden i antall kamper spilt i engelsk ligasystem.

Shilton er også kjent for episoden i kvartfinalen under VM 1986 mot , der Diego Maradona scoret med hånden.

Peter Shilton spilte sin første ligakamp for Leicester City FC i sesongen 1965/66 som 16-åring. Han spilt ligafotball både på 1960-, 1970-, 1980- og 1990-tallet.

Han debuterte på  i 1971 og spilte den siste i 1990 (bronsekampen i VM i Italia) nesten 41 år gammel. Til sammen spilte han 125 landskamper.

På klubbnivå vant Shilton ligaen, ligacupen, serievinnercupen og cupvinnercupen. Karrieren startet altså i Leicester i 1965/66. I 1974 ble det overgang til Stoke City FC, så til Nottingham Forest FC, Southampton FC, Derby County FC, Plymouth Argyle FC (spillende manager), Bolton Wanderers FC og Leyton Orient FC.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
2 (tall)

**2** (**to**) er det naturlige tallet som kommer etter 1 og før 3. 2 er et partall, et primtall og det tredje fibonaccitallet, etter 1 og før 3.

Tallet 2 har ordenstall *annen* eller *andre*. I rangeringer regnes det som det nest beste eller ypperste, og tilsvarer sølv. På bokmål skrives ordenstallet *andre* eller *annen*. I riksmål er det tradisjonelt skilt mellom ordenstallet *annen* og pronomenet *andre*, men ifølge Riksmålsforbundet er «ordene så like at de brukes mye om hverandre, og andre brukes av mange også som ordenstall.»

## I andre sammenhenger
2 er også:
* Atomnummeret til helium
* 2 års bryllupsdag i et ekteskap er bomullsbryllup

## Se også
* Par
* Tallsymbolikk
* 2 f.Kr.
* år 2

## Referanser
3 (tall)

**3** (**tre**), ordenstall **tredje**,  er det naturlige tallet som kommer etter 2 og før 4. 3 er et oddetall og et primtall, og det er det fjerde Fibonaccitallet, etter 2 og før 5.

I rangeringer tilsvarer tredjeplass bronse, og 3 er atomnummeret til litium. Et triangel har tre sider. Kløvere har normalt trekoblede blad.

I religioner har triader vært vanlige. I egyptisk mytologi utgjorde Isis, Osiris og sønnen Horus en slik triade; i romersk mytologi var det vanligvis Jupiter og gudinnene Juno og Minerva.

Presten Jacob Borreby i Nakskov på Lolland utga i 1733 boken *Den bibelske Arithmetica*, der han hadde funnet 79 tretall, bare overgått av 87 syvtall - til sammenligning fant han bare 14 nitall.

Også i folketroen var 3-tallet tillagt magisk betydning, og så sent som i 1634 argumenterte et medlem av Danmark-Norges lovrevisjonskommisjon for å dele en ny lovbok i tre bøker; for 3-tallet er «*udi vegtige ting actet og brugt som det fornemiste og fullkommenste*».

I eventyr går tretallet igjen, som de tre søsken (Askeladden og de to brødrene hans, Askepott og to stesøstre), troll med tre hoder.

3-års bryllupsdag er lærbryllup.

## Referanser


## Se også
* treenighet
* tallsymbolikk
* 3 f.Kr.
* år 3
* triangel
4 (tall)

**4** (**fire**) er det naturlige tallet som kommer etter 3 og før 5.

4 er et partall.

## I sport
* olympiade er de 4 årene mellom hvert OL
* Verdensmesterskapet i fotball arrangeres hvert fjerde år
* Europamesterskapet i fotball arrangeres hvert fjerde år

## I andre sammenhenger
4 er også:
* atomnummeret til Beryllium
* antallet kanter i en firkant
* antallet dimensjoner i romtid
* 4-års bryllupsdag i et ekteskap er blomster- eller linbryllup
* antall årstider
* antallet i en kvartett
* antall år mellom hvert kommunevalg og hvert Stortingsvalg
* i Leet-skrift kan 4 brukes for å erstatte bokstaven A
* Hvert fjerde år er det skuddår.
* I antikken regnet man med fire elementer.
* I noen sammenhenger tallet for død, da det ligner kinesernes uttale for ordet død.

## Se også
* tallsymbolikk
* 4 f.Kr.
* år 4
5 (tall)

**5** (**fem**) er det naturlige tallet som kommer etter 4 og før 6.

5 er et oddetall og et primtall, det neste primtallet er 7. Det er det sjette fibonaccitallet, etter 3 og før 8.

## I musikk
* 5 er et album av Lenny Kravitz
* 5ive var navnet på et britisk popgruppe
* Maroon 5 er et pop/rocke-band fra California, USA

## I andre sammenhenger
5 er også:
* atomnummeret til Bor
* 5-års bryllupsdag i et ekteskap er trebryllup
* Hamsa, et religiøst symbol basert på en hånd med fem fingre
* antall fingre på en menneskehånd
* antall i en kvintett
* antall permanente medlemmer i FNs sikkerhetsråd
* antall sider i en pentagon
* antall sanser: syn, hørsel, lukt, smak og følelse
* antall ringer i de olympiske ringer.
* Fem-serien er en romanserie for barn.

## Se også
* tallsymbolikk
* 5 f.Kr.
* år 5
6 (tall)

**6** (**seks**) er det naturlige tallet som kommer etter 5 og kommer før 7.

6 er et perfekt tall.

6 er et partall.

Se også tallsymbolikk.
7 (tall)

**7** (**sju**, eller **syv**) er det naturlige tallet som kommer etter 6 og kommer før 8. 7 er også et primtall, det neste primtallet er 11.

## Se også
*Hviledagen
*Tallsymbolikk
*Verdens syv underverker
*Verdens sju nye underverker

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
*
1 (tall)

**1** (**én** eller **ett**) er det naturlige tallet som kommer etter 0 og kommer før 2.

1 er et oddetall, og er kvadrattallet av 1.

Tallet okkuperer også de to første plassene i rekken av Fibonaccitall.
Det neste Fibonaccitallet er 2.

## Definisjon
Det finnes et tall «1» slik at:
:*a*·1 = 1·*a* = *a*
og:
:*a*/1 = *a*

For alle a.

## I andre sammenhenger
1 er også:
* atomnummeret til Hydrogen
* 1-års bryllupsdag i et ekteskap kalles papirbryllup
* ved telefoni: Det internationale landsnummeret til USA og Canada

## Se også
* tallsymbolikk
* 1 f.Kr.
* år 1
* Identitetsmatrise

## Eksterne lenker
* Om overhyppigheten av tallet 1
9 (tall)

**9** (**ni**) er det naturlige tallet som kommer etter 8 og kommer før 10.

Ordet «ni» deler etymologi med de andre indoeuropeiske språkenes ord for det samme, og viser stor likhet med ordet «ny»; særlig på fransk, der *neuf* betyr både «ni» og «ny». Opprinnelsen til «ny» er den indoeuropeiske roten **newo*, med slående likhet til **newn*, som regnes som roten til «ni». Likheten kan skyldes at en regnet med firere, der «åtte» var dualisformen (4 x 2, med 4 som håndens fingre, minus tommelfingeren). Deretter kom neste tall, «det nye tallet», altså «ni».

Tallet har også hatt betydelig tallmystikk som blant viste seg i oldtidens egyptiske mytologi ved grupperinger av ni guder i en ennead, «de ni».

Tallet 9 har også en viktig betydning i norrøn mytologi.

Tallet ni er det siste sifferet i titallsystemet.

Se også tallsymbolikk.

## Referanser
10 (tall)

**10** (**ti**) er det naturlige tallet som kommer etter 9 og før 11.

10 er et partall.

Det er et triangulært tall: 1 + 2 + 3 + 4 = 10

## I vitenskap
* I vitenskapelig notasjon blir det skrevet som *1 × 10<sup>1</sup>*.
* SI-prefikset for ti er *deka-*
* 10 er atomnummeret til neon
* "Ti" er det kjemiske symbolet for grunnstoffet titan (titanium).

## I andre sammenhenger
10 er også:
* De ti bud
* Tiår eller decennium
* Europavei 10 (E10) som går fra Å i Lofoten til Luleå i Sverige

## Se også
* tallsymbolikk
* 10 f.Kr.
* år 10
11 (tall)

**11** (**elleve**) er det naturlige tallet som kommer etter 10 og kommer før 12. 11 er et oddetall. 11 er også et primtall, det neste primtallet er 13.

## Tallet 11 innen vitenskap
*Et polygon med elleve sider kalles Hendekagon.
*Grunnstoffet Natrium (Na) har atomnummer 11.
*Apollo 11 var den første bemannede romfartøyet som landet på Månen.

## Se også
* 11 f.Kr.
* år 11
12 (tall)

**12** (**tolv**) er det naturlige tallet som kommer etter 11 og kommer før 13.
12 er et partall.

## I matematikk
* 12 er det minste av overskuddstallene.
* 12 er det minste tallet som er delelig på alle tallene opp til 4.

## Annet
* det er 12 i et dusin og 12 dusin er et gross
* Dodekaeder er et polygon med 12 sideflater
* det er 12 måneder i et år
15 (tall)

**15** (**femten**) er det naturlige tallet som kommer etter 14 og kommer før 16.

Det er et triangulært tall: 1 + 2 + 3 + 4 + 5 = 15
16 (tall)

**16** (**seksten**) er det naturlige tallet som kommer etter 15 og kommer før 17. Et tallsystem med 16 som grunntall kalles heksadesimalt. Det brukes mye i dataprogrammering.
17 (tall)

**17** (**sytten**) er det naturlige tallet som kommer etter 16 og kommer før 18. 17 er både oddetall og primtall, det neste primtallet er 19.

## Annet
* 17 (TV-serie), en norsk TV-serie fra 2018 på NRK
19 (tall)

**19** (**nitten**) er det naturlige tallet som kommer etter 18 og kommer før 20. 19 er også et primtall, (oddetall) det neste primtallet er 23.
13 (tall)

**13** (**tretten**) er det naturlige tallet som kommer etter 12 og kommer før 14.

13 er også et primtall, det neste primtallet er 17.

Det er det syvende Fibonaccitallet, etter 8 og før 21.

## Ulykkestall
Tallet 13 blir i vestlig kultur også forbundet med ulykker og overtro. Dette har bakgrunn i Det nye testamentets fortelling om Jesu siste måltid (nattverden), der det var 13 til bords; Jesus og hans tolv disipler, og den trettende var den personen som forrådte Jesus.

Eksempler på 13 som et ulykkestall er:
*Mange høyhus «mangler» derfor trettende etasje og seterekke 12 i fly etterfølges direkte av 14.
*Ifølge etikettereglene skal en ikke invitere gjester slik at det blir 13 til bords.
*Mange hoteller har ikke rom nummer 13.
*Det amerikanske  romskipet Apollo 13, som skulle ha landet på Månen, ble skutt opp 11. april 1970 kl. 13.13 fra utskytningsrampe 13. Kun 56 timer  senere, det vil si 13. april, fikk Apollo 13 en eksplosjon i en oksygentank, og tvang astronautene til å gi opp ferden. Samtlige astronauter overlevde.
*I Frankrike og Italia blir det ikke solgt lodd i rikslotteriet med nummer 13.
*På flere flyplasser finnes det ingen *gate* som er nummer 13.
*Fredag den 13. regnes som en ulykkesdag i mange vestlige land.
20 (tall)

**20** (**tjue**, også skrevet **tyve** på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 19 og kommer før 21. En gruppe av tjue enheter kan omtales som et snes.
21 (tall)

**21** (**tjueen**, også skrevet *enogtyve* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 20 og kommer før 22.

Det er det åttende Fibonaccitallet, etter 13 og før 34.

Det er også et triangulært tall: 1 + 2 + 3 + 4 + 5 + 6 = 21
30 (tall)

**30** (**tretti**, også skrevet *tredve* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 29 og kommer før 31.
31 (tall)

:*For kortspillet 31, se [[31 (kortspill)]]*

**31** (**trettien**, også skrevet *enogtredve* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 30 og kommer før 32. 

31 er også et primtall, det neste primtallet er 37.
Primtall

Et **primtall** er et naturlig tall større enn 1, som bare er delelig med seg selv og 1. De første 30 primtallene () er:

:2, 3, 5, 7, 11, 13, 17, 19, 23, 29, 31, 37, 41, 43, 47, 53, 59, 61, 67, 71, 73, 79, 83, 89, 97, 101, 103, 107, 109 og 113.

Med unntak av tall under 10 vil alle primtall naturlig slutte på tallene 1, 3, 7 eller 9. Grunnen til dette er at alle partall kan deles på 2 og alle tall som slutter på 5 kan deles på 5.

Et naturlig tall større enn 1 som ikke er et primtall, kalles et sammensatt tall eller komposittall.

Primtall er et fundamentalt begrep innen tallteori. Ethvert positivt heltall større enn 1 kan skrives som et produkt av primtallsfaktorer på en entydig måte, såkalt primtallsfaktorisering. For eksempel er 60 = 2 × 2 × 3 × 5. Dette er kjent som aritmetikkens fundamentalteorem.

Euklid beviste at det finnes uendelig mange primtall. Beviset er et av de mest klassiske innen matematikken, og bruker bevismetoden reductio ad absurdum: Anta at det finnes et endelig antall primtall. La *N* være produktet av alle primtallene, og betrakt tallet *N*+1. Siden alle primtallene deler *N*, kan det ikke finnes noe primtall som *N+1* er delelig med. Men siden *N*+1, ifølge antagelsen, er større enn alle primtall, kan det ikke selv være et primtall. Dette er en motsigelse. Konklusjonen må være at antagelsen som ble gått ut ifra, nemlig at det bare finnes ett endelig antall primtall, er gal. Altså finnes det et uendelig antall primtall.

Det største kjente primtallet per desember 2024 er 2-1, har  siffer, og er et såkalt Mersenne-primtall. Electronic Frontier Foundation har delt ut pengepremier når primtall med flere enn en million og ti millioner siffer er funnet. Premier vil også bli utdelt til de som finner primtall med mer enn hundre millioner og tusen millioner siffer.

Det finnes en rekke subgrupper av primtall:
* palindromprimtall
* llatmirp
* 

## Se også
* Eratosthenes' sil, en metode for å finne primtallene.
* Sammensatt tall

## Referanser


## Eksterne lenker
* Primtallkalkulator
* Dagbladet.no - *Matematikerne er sjokkerte etter funnet av skjult mønster i tallrekka - «Primtallenes sammensvergelse».*
41 (tall)

**41** (**førtien**, også skrevet *enogførti* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 40 og kommer før 42. 41 er også et primtall, det neste primtallet er 43.
8 (tall)

**8** (**åtte**) er det naturlige tallet som kommer etter 7 og kommer før 9.

Det er det sjette Fibonaccitallet, etter 5 og før 13. Det er det andre kubikktallet.

Det norske ordet «åtte» har indoeuropeisk opphav. På sanskrit het det *asta*, fra den indoeuropeiske roten **okto(u)*, en gammel dualisform med betydningen «2 x 4». Man regnet i firere, dvs. fingrene minus tommelfingeren. Håndens fingre danner en spiss, og *ok-* i **oktu* betegner en spiss som i tysk *Ecke* (= hjørne). Dette ses også i indoeuropeisk **ak-*, som i Akropolis (egentlig «byens spiss») og i «(korn)aks», samt i latin *acutus* (= skarp), som er blitt til vårt «akutt». Også stedsnavn som cap d'Agde og Agder har denne opprinnelsen, i betydningen «(spiss) utstikker».

## Se også
* Tallsymbolikk

## Referanser
Dwight D. Eisenhower

**Dwight David «Ike» Eisenhower** (1890–1969) var en yrkesoffiser og politiker i USA for Det republikanske parti. Han var landets 34. president fra 1953 til 1961. Mot slutten av andre verdenskrig var han øverstkommanderende for de allierte styrkene i Vest-Europa.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Dwight D. Eisenhower var sønn av en møller. Han var født i Pennsylvania, men vokste opp i Abilene i Kansas. Han kom fra en stor familie med overveiende *[[Pennsylvania Dutch]]* herkomst. Foreldrene var sterkt troende, og hans mor ble medlem av Jehovas Vitner. Eisenhower selv tilhørte ingen organisert kirke før i 1952.

### Karriere
Han gjorde karriere som offiser i hæren, hvor han ble general i 1942. Han ble i 1941 beordret til den amerikanske militære planleggingsavdelingen og innledet planlegging av alliert landgang i Europa. I 1944 var han øverstkommanderende (SACEUR, *Supreme Allied Commander Europe*) for de alliertes krigføring på vestfronten, og hadde blant annet ansvaret for invasjonen i Normandie. Før krigens slutt ble han utnevnt til femstjerners general, en grad som motsvarer graden feltmarskalk i andre land.

### President
Han vant presidentvalget i 1952 over demokraten Adlai Stevenson, og ble gjenvalgt i 1956.

Eisenhowers IQ har blitt anslått til å være litt over 130, som er nær gjennomsnittet for 42 presidenter. Personlighetstrekket åpenhet for erfaring (en del av femfaktormodellen) ble anslått på en skala fra 0 til 100, og Eisenhower oppnådde der 29 som er nær gjennomsnittet for 42 amerikanske presidenter.

Eisenhowers presidentperiode er kjent for en sterk økonomisk vekst enestående i amerikansk historie, samt en sterk militær opprustning. En del av styrkingen av landets forsvar var byggingen av det amerikanske motorveisystemet som ved siden av å bedre det innenlandske transportsystemet i fredstid, skulle effektivisere militær transport i krigstid. Autobahn-systemet i Tyskland var Eisenhowers inspirasjonskilde for denne satsingen i USA. I denne perioden ble mye militært utstyr gitt vekk mer eller mindre gratis til andre NATO-land, blant dem Norge, som fikk 200 jagerfly uten å betale en krone.

President Dwight D. Eisenhower var den første som tok i bruk TV-reklame, i valgkampene i 1952 og 1956. I 1952 var det om å gjøre å spille på Eisenhowers fortid som krigshelt. Reklamene fra 1956 viste vanlige velgere som stilte Eisenhower politiske spørsmål, og han svarte kort og direkte i et enkelt språk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
* 1961 – Eisenhower – Avskjedstale (tekst fra wikisource)
Adlai Stevenson

**Adlai Stevenson** kan vise til:

* Adlai E. Stevenson (1835–1914), USAs 23. visepresident
* Adlai Stevenson II (1900–1965), amerikansk politiker
Perfekt tall

Et **perfekt tall** er et tall der summen av tallets alle ekte divisorer er lik tallet selv. For eksempel er 6 et perfekt tall, siden de ekte divisorene til 6 er 1, 2 og 3 og 1&nbsp;+&nbsp;2&nbsp;+&nbsp;3&nbsp;=&nbsp;6.

Hvorvidt det finnes uendelig mange perfekte tall er ikke kjent. Det er ennå ikke funnet noen perfekte oddetall, men det er heller ikke bevist at ingen finnes. Hvorvidt det finnes noen er et av de eldste matematiske problemene som fremdeles er uløst og ble studert allerede av Euklid. Alle perfekte tall man kjenner til slutter enten på 6 eller 28 når de er skrevet i titallsystemet.

De minste perfekte tallene (i) er 6, 28, 496 og 8128.

De perfekte tallene som er kjent i dag kan alle kobles til hvert sitt Mersenne-primtall. Hvis 2^{p} -1 er et 
primtall, er 2^{p-1} \cdot (2^{p} -1) et perfekt tall.

## Eksterne lenke
Oddetall

Et **oddetall** (*ulike tall*) er et heltall som *ikke* er delelig med 2. Eksempler på oddetall er:
−35, −1, 1, 3, 5, 7, 9, 23, 83.
Ethvert oddetall kan skrives på formen n = 2m+1 hvor m er et heltall.
En praktisk regel er at alle heltall der siste siffer er et oddetall selv er et oddetall.

Oddetall multiplisert med oddetall gir oddetall.

## Se også

* Partall

## Eksterne lenker

* «Hva er oddetall og partall?», fra nettstedet matematikk.org
Ring (matematikk)

En **ring** er i matematikk en algebraisk struktur definert med to binæroperasjoner, addisjon og multiplikasjon
, som har mange av de samme egenskapene som vi finner hos heltallene. Mengden av hele tall \mathbb{Z}, sammen med den vanlige definisjonen av addisjon og multiplikasjon, er et eksempel på en ring. Denne kan utvides til nye ringer. Ett eksempel er gaussiske heltall \mathbb{Z}[i]. Mengden av alle matriser er et eksempel på en ikke-kommutativ ring.

## Definisjon
En ring R er en trippel (R,+,\cdot), hvor R er en mengde og + :R\times R\to R og \cdot : R\times R\to R binæroperasjoner slik at følgende aksiomer er oppfylt.  For alle a,b,c\in R har vi:

* (assosiativitet) (a+b)+c = a+(b+c)
* (kommutativitet) a+b = b+a
* (additiv identitet) Det fins et element 0\in R slik at 0+a = a+0 = a
* (multiplikativ identitet) Det fins et element 1\in R slik at 1\cdot a = a\cdot 1 = a
* (additiv invers) Det fins et element d\in R slik at a+d = 0
* (distributivitet) a\cdot (b+c) = a\cdot b + a\cdot c og (a+b)\cdot c = a\cdot c + b\cdot c

(R,+) er med andre ord en abelsk gruppe og (R,\cdot) er en semigruppe.

## Videre definisjoner

* (R,+,\cdot) er en *[[kommutativ ring]]* viss \cdot også er kommutativ: a\cdot b = b\cdot a for alle a,b\in R.
* (R,+,\cdot) er en *[[Kropp (matematikk)|kropp]]* viss (R^*,\cdot) danner en gruppe, hvor R^* er mengden av alle elementer i R utenom den additive identiteten 0.

## Referanser


## Se også
* Struktur (matematikk)
Bernhard Borge

**Bernhard Borge** er pseudonymet forfatteren André Bjerke brukte i de fleste av sine kriminalromaner og -novellesamlinger. Pseudonymet er også brukt på samarbeidsprosjekter, som *Døde menn går i land* (skrevet sammen med Bjørn Carling) og *Onkel Oscar*-bøkene (skrevet sammen med Harald Tusberg).

Bernhard Borge er dessuten navnet på jeg-fortelleren i de tidlige romanene. Romanpersonen Bernhard Borge er kriminalforfatter, og presenterer seg som forfatteren av de «urkoselige» Theodor Todd-fortellingene. I virkeligheten var Theodor Todd hovedperson i André Bjerkes første forsøk som krimforfatter. En fortelling ble trykt i første nummer av Rivertonklubbens magasin *Alibi*.

## Bibliografi
**[[Nattmennesket]]*, 1941
**[[De dødes tjern]]*, 1942
**[[Døde menn går i land]]*,1947
**[[Skjult mønster]]*, 1950
**Enhjørningen*,1969
**Onkel Oscar starter opp*. Tre kriminalhistorier, medforfatter Harald Tusberg, 1969
**Onkel Oscar kjører videre* Fem kriminalhistorier, medforfatter Harald Tusberg.1969
**Hobby-detektiven* Historiene om Klaus Vangli,1971

## Bøker inspirert av Bernhard Borge
*Knut Nærum: *[[Døde menn går på ski]]*, 2002
*Knut Nærum: *[[De dødes båt]]*, 2008
*Knut Nærum: *Voodoo på vestkanten*, 2015
*Knut Nærum: *Den gåtefulle Oberon Qvist*, 2018

## Referanser
Abelsk gruppe

En **abelsk gruppe** er i matematikk en gruppe der gruppeoperasjonen er kommutativ. Dersom × symboliserer binæroperasjonen i gruppen, så er denne kommutativ dersom *a* × *b* = *b* × *a* for alle *a* og *b* i gruppen. Et eksempel på en abelsk gruppe er mengden av heltallene **Z**, definert med gruppeoperasjonen addisjon.

Abelske grupper er oppkalt etter den norske matematikeren Niels Henrik Abel. Begrepet er første gang kjent brukt fra 1800-tallet, der første referanse til den nåværende betydningen er fra en tekst av Heinrich Weber i 1882.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
1600

## Begivenheter
* Skottland innfører ved årsskiftet 1. januar (etter den julianske kalenderen).
* 17. februar – Giordano Bruno ble brent for heresi i Roma.
* 29. februar – Siste gang et hundreår var skuddår i Norden mens den julianske kalenderen var i bruk.
* 2. juli – I slaget ved Nieuwpoort seiret nederlandske styrker over Spania.
* 31. desember – Det engelske ostindiske kompani ble stiftet.
* 6. oktober – Jacopo Peris *[[Euridice]]*, den eldste kjente opera, hadde premiere i Firenze.
* 8. oktober – San Marino fikk en nedskrevet grunnlov.
* 21. oktober – I slaget ved Sekigahara i Japan seiret Tokugawa Ieyasu over Ishida Mitsunari, og la dermed grunnen for Tokugawa-shōgunatet. Dermed begynte Edo-perioden i japansk historie.
* John Ruthven, 3. jarl av Gowrie ledet en mislykket konspirasjon mot Jakob I av England og VI av Skottland.
* Walter Raleigh ble guvernør av Jersey.

## Fødsler
*William Prynne, engelsk politiker, (d. 1669)
*28. januar – Klemens IX, italiensk pave, (d. 1669)
*19. november – Karl I av England, (d. 1649)

## Dødsfall

* 21. januar – Jerzy Radziwiłł, polsk-litauisk kardinal, ( f. 1556)
* 17. februar – Giordano Bruno, italiensk filosof og naturviter, (f. 1548)
* 20. februar – Innico d'Avalos d'Aragona, italiensk kardinal, (f. 1535)
* 20. april – Ludovico Madruzzo, italiensk-østerriksk kardinal
* 27. august – Pedro de Deza Manuel, spansk kardinal
* 18. september – Rodrigo de Castro Osorio, spansk kardinal
* 12. november – Andreas av Østerrike, østerriksk kardinal
1601

## Begivenheter
* «Det stor dyre Aar». Hungersnød i Trøndelag etter at det falt snø i juli måned. I Gauldalen gikk snøen til knærne, og i fjellet til beltet. Snøen ble liggende fjorten dager.
* 8. februar – I England gjorde Robert Devereux, 2. jarl av Essex opprør mot Elizabeth I. Opprøret ble raskt slått ned.
* 25. februar – Robert Devereux ble halshugget for høyforræderi.
* I slaget ved Kinsale led irene nederlag, og Elizabeth I av England kunne legge hele øya under den engelske kronen.
* Anders Bendssøn Dall ble biskop av Oslo.

## Fødsler
* 12. januar – Pierre de Fermat, fransk matematiker (d. 1665)
* 27. september – Ludvig XIII av Frankrike (d. 1643)
* Mario Theodoli, italiensk kardinal (d. 1650)

## Dødsfall
* 25. februar – Robert Devereux, 2. jarl av Essex (f. 1566)
* 26. august – James Douglas, 5. jarl av Buchan (f. 1580)
* 24. oktober – Tycho Brahe, dansk astronom og vitenskapsmann (f. 1546)

## Referanser
1602

## Begivenheter
* 20. mars – Det nederlandske ostindiske kompani blir opprettet.

## Fødsler
* 14. februar – Francesco Cavalli, italiensk komponist og organist (d. 1676)
* 18. februar – Per Brahe d.y., svensk riksdrots og generalguvernør over Finland  (d. 1680)
* Ukjent dato – Evert van Aelst, nederlandsk maler (d. 1657)
* Ukjent dato – John Bradshaw, engelsk politiker (d. 1659)
* Ukjent dato – Juan Pérez de Montalbán, spansk forfatter (d. 1638)

## Dødsfall
* 29. november – Anthony Holborne, engelsk renessansekomponist  (f.ca. 1545)
1603

## Begivenheter
* 24. mars – Jakob I av England overtar tronen etter Elizabeth I
* 1. juli – Villads Adamssøn utnevnes til stadsmedikus i Bergen, den første offentlig ansatte lege i Norge

## Fødsler
* 24. mars – Johann Conrad Dannhauer, tysk luthersk teolog (d. 1666)
* 10. april – Christian prins av Danmark, sønn av Christian IV og Anna Kathrine (d. 1647)

## Dødsfall
*24. mars – Elisabeth I av England, engelsk dronning  (f. 1533)
1606

## Fødsler
*10. juli – Corfitz Ulfeldt, dansk politiker (d. 1664)
*15. juli – Rembrandt van Rijn, nederlandsk billedmaler (d. 1669)

## Dødsfall

* 23. mai – Agostino Valier, italiensk kardinal (f. 1531)
1607

## Begivenheter
*  − En tsunami treffer kysten av Bristolkanalen. 2000 mennesker omkommer.
* 13. mai – Jamestown, Virginia blir engelsk koloni.
* 27. oktober –  Halleys komet er på sitt nærmeste til Solen.

### Uten dato
* Havanna blir hovedstad i den spanske kolonien Cuba
1608

## Begivenheter
* Enevold Kruse overtar som stattholder i Norge etter Jørgen Friis.
* Onofre d'Alentorn i de Botella overtar som president i Catalonia etter Pere Pau Caçador i d'Aguilar-Dusai. 
* Gwanghaegun 광해군 overtar Koreas trone etter Kong Seonjo 선조 .
* I huset Hohenzollern overtar Johann Sigismund som Markgreve, kurfyrste av Brandenburg etter Joachim Friedrich.
* William Shakespeare overtar teateret «Blackfriars» i London.
* Verdens eldste lovlige destilleri som fortsatt er i drift, Old Bushmills Distillery i Bushmills, Nord-Irland grunnlegges.
* Heksebrenningene tar slutt i Holland.
* Jakob I begynner forfølgelsen av dem som vil skille seg fra den engelske kirke.

* 3. juni – Samuel de Champlain fullfører sin tredje reise fra Frankrike til New France, Canada der han grunnlegger Québec by.

## Fødsler
* Francesco Maria Macchiavelli, erkebiskop av Ferrara 1638–1653.
* 13. juli – Ferdinand III, keiser av Det tysk-romerske rike.
* 17. september – Cesare Facchinetti dekanus for kardinalskollegiet. 
* 19. september – Alfonso Michele Litta erkebiskop av Milano 1652–1679.
* 9. desember – John Milton, engelsk poet.

## Dødsfall
*John Dee, engelsk hoffastrolog og militær planlegger i England (f. 1527)
*Bernard Maciejowski (f. 1548), biskop av Luzk 1587–1600, erkebiskop av Kraków fra 1600, erkebiskop av Gniezno fra 1606.
1609

## Begivenheter
*Våpenhvile mellom Spania og Nederland.
*Galileo Galilei begynner utforskningen av verdensrommet ved hjelp av en kikkert
*Den astronomiske sakprosa-boken *[[Astronomia nova]]* utgis av Johannes Kepler.

## Fødsler
* 18. mars – Frederik III, konge av Danmark og Norge 1648–1670.

## Dødsfall
*Annibale Carracci, italiensk maler, (f. 1560)
*Jacobus Arminius, nederlandsk reformert teolog, (f. 1560)
1610

## Begivenheter
*7. januar – Galileo Galilei observerer for første gang fire av Jupiters måner (de galileiske måner): Io, Callisto, Europa og Ganymedes.
*Saturn blir observert for første gang av Galileo Galilei.
*12. mars – svenske tropper under kommando av Jakob De la Gardie marsjerer inn i Moskva under Den ingermanlandske krigen.

## Dødsfall
*11. mai – Matteo Ricci, italiensk jesuittprest (f. 1552)
*14. mai – Henrik IV av Frankrike, fransk konge (f. 1553) 
*18. juli – Caravaggio, italiensk maler (f. 1571)
* Ukjent dato Johann Karl von und zu Franckenstein, fyrstbiskop av Worms fra 1683 til 1691 (f. 1610)
1611

## Begivenheter
*Oktober – Stor bybrann i Oslo, 55 bygårder brenner ned.
* Kalmarkrigen mellom Danmark-Norge og Sverige starter.
*2. mai – Den autoriserte King James-versjonen av Bibelen er publisert for første gang i London, England, trykt av Robert Barker.

## Fødsler
*28. januar: Johannes Hevelius, polsk astronom (d. 1687)

## Dødsfall
* 9. august – Domenico Pinelli den eldre, italiensk kardinal (f. 1541)
* 21. oktober – Johannes Eccard, tysk komponist (f. 1553) 
* 30. oktober – Karl IX av Sverige, svensk konge (f. 1550)
1605

## Begivenheter
* 16. januar – Den første boken om *[[Don Quijote]]* av Miguel de Cervantes ble utgitt i Madrid.

## Fødsler
*8. april – Filip IV av Spania, spansk konge

## Dødsfall
*Ukjent dato – Akbar den store, indisk keiser (f. 1543) 

## Referanser
1604

## Begivenheter
*4.desember - Christian IVs norske lov trådde i kraft. 

## Dødsfall
*Edward de Vere, 17. jarl av Oxford, engelsk adelsmann
1612

## Begivenheter
*26. august – Omkring 200 mennesker omkom i Slaget ved Kringen ved Otta.

## Fødsler
*Vincenzo Costaguti, italiensk kardinal (d. 1660)
*25. mai – Jan Olbracht Wazy, polsk kardinal (d. 1634)
*9. august – Sven Bröms, svensk teolog (død 1693)

## Dødsfall
*9. februar – Vincenzo Gonzaga, hertug av Mantova, (f. 1562)
1613

## Begivenheter
* Kalmarkrigen mellom Danmark-Norge og Sverige slutter.
*29. juni – The Globe: Teateret til William Shakespeare brant ned.

## Dødsfall
*Anton Praetorius, tysk prest og forfatter (f. 1560)
1614

## Begivenheter
* Connecticut oppdages av den nederlandske oppdageren Adriaen Block.
* Jan Mayen fikk dagens navn av Joris Carolus.
* Molde ble ladested under Trondhjem.
* Penzance fikk bystatus.
* kaptein John Smith ankommer Massachusetts.

## Etableringer
;Befolkede områder
* Albany, hovedstaden i den amerikanske delstaten New York.
* Karislojo/Karjalohja, kommune i landskapet Nyland i Finland.
* Kristianstad (tidl. Christianstad), svensk by i Skåne län i landskapet Skåne, grunnlagt av kong Christian IV.
* Penedo, by og kommune i delstaten Alagoas i nordøstregionen av Brasil etablert som koloniby.
* Sirinhaém, kommune i delstaten Pernambuco i nordøstregionen av Brasil.
* Tirana ble grunnlagt av den osmanske hærføreren Sulejman Pasha.

;Universiteter
* Heythrop College, kollegium underlagt University of London, grunnlagt av jesuitter i Leuven i Belgia.
* Universitetet i Groningen

## Fødsler
* 2. september - Claus von Ahlefeldt (d. 1674), dansk adelsmann og offiser.
* 20. september - Martin Martini (d. 1661), ledende kinamisjonær tilhørende jesuittordenen.
* 16. desember - Eberhard III, hertug av Württemberg (d. 1674)

;Fødselsdato ukjent
* Dodo, prins Yu (d. 1649), mandsjuisk prins og general.
* Jean-Baptiste Boësset (d. 1685), fransk komponist.
* Arnold de Fine (d. 1672), dansk biskop i Trondheim og historiker.
* Jacob Jensen Nordmand (d. 1695), norskfødt rustmester og kunstdreier som virket ved hoffet i København.
* Hallgrímur Pétursson (d. 1674), islandsk luthersk prest og dikter.
* Franz Tunder (d. 1667), tysk komponist og organist fra Lübeck.
* Zacharias Wagenaer (d. 1668), eventyrer og reisende kjent fra de nederlandske Vestindiske og Ostindiske kompaniene.

## Dødsfall
* 7. april - El Greco (f. 1541), spansk maler av gresk avstamming.
* 24. juni - Peder Jensen Vinstrup (f. 1549), dansk prest og biskop i Sjælland.
* 11. august - Lavinia Fontana (f. 1552), italiensk maler. 
* 21. august - Grevinne Elizabeth Báthory de Ecsed (f. 1560), ungarsk adelig seriemorder.
* 26. eller 27. september - Felice Anerio (f. 1560), italiensk komponist
* 15. oktober - Peder Claussøn Friis (f. 1545), geistlig og historisk-geografisk forfatter.

;Dødsdato ukjent
* Claus Berg (f. 1546), norsk kannik.
* Isaac Casaubon (f. 1559), klassisk fransk-sveitsisk filolog.
* Pedro Fernandes de Queirós (f. 1565), portugisisk sjømann og oppdagelsesreisende.
1615

## Fødsler
* 27. februar – Issac Thornton, engelsk advokat og politiker (d. 1669)
* 10. mars – Hans Ulrik Gyldenløve, uekte barn av Christian IV (d. 1645)

## Dødsfall
* Per Embretsen Gjersøyen, norsk lagrettemann (f. 1520)
Napachanie

**Napachanie** (tysk *Grundheim*) er en landsby i Rokietnica-kommunen i Posen-fylket i Wielkopolskie-provinsen, nær Posen. Landsbyen har gymnasium og et palass fra 1879. Palasset er i stilen som blir kalt dronning Annas nordeuropeiske renessansestil.

Antoni av Napachanie (1494–1561), professor og rektor ved Det jagellonske universitet, kom fra Napachanie.

## Referanser
Versjonskontrollsystem

Et **versjonskontrollsystem**, eventuelt **versjonsstyringssystem** eller **versjonshåndtering**,  er programvare som kan holde orden på de forskjellige versjonene av en eller flere datafiler. Når en fil oppdateres eller forandres, slettes ikke den gamle versjonen, men blir lagret i en database som inneholder tidligere versjoner av filene. Gamle versjoner kan hentes frem, og det er som oftest mulig å vise forskjeller mellom de forskjellige versjonene og lage utviklingsgrener fra disse versjonene.

## Fordeler med versjonskontrollsystemer

* Alle tidligere versjoner av filene lagres, så man kan rekonstruere filstrukturen til ethvert tidspunkt. En feil har for eksempel oppstått i et program. Når oppsto denne feilen? Hva ble gjort som forårsaket denne feilen? Man vet med sikkerhet at en tidligere versjon av programmet ikke hadde denne feilen, altså må feilen ha oppstått på et visst tidspunkt. Ved å rekonstruere tidligere versjoner kan man identifisere endringene som introduserte feil. Det er lett å vise forskjeller mellom to forskjellige versjoner og på den måten ha kontroll over hva som er gjort.
* Ved å skrive inn en kommentar hver gang en versjon legges inn, får man etter hvert en bra oversikt over utviklingen.
* Flere brukere kan som oftest jobbe ganske uavhengig av hverandre på de samme filene. Etter at filene er forandret, legges de inn i systemet, og andre brukere som har tilgang til systemet, vil få med seg disse oppdateringene. Dette er en god hjelp i å forhindre at dine forandringer blir annullert fordi gamle versjoner av filen blir lagt inn av de andre utviklerne.
* Systemer som dette forhindrer at man legger ned mye arbeid i form av redigering av gammel, avleggs kildekode, men har stadig siste versjon innen rekkevidde med komplett historie for hver enkelt fil.
* Det er ofte mulig å lage parallelle og alternative versjoner som det kan arbeides på uten at den stabile eller vanlige versjonen blir påvirket.

## Versjonskontrollsystemer beskrevet på Wikipedia
* Subversion
* CVS (Concurrent Versions System)
* Mercurial
* Git

## Se også

* Konfigurasjonsstyring
* Programvareutvikling

## Eksterne lenker

* Git
* CVS (Concurrent Versions Systems)
* Subversion 
* GNU Arch
* OpenCM
* Aegis 
* Monotone
* Vesta 
* BitKeeper (Proprietært)
* IBM Rational ClearCase
* Perforce
RCS

**Revision Control System** (**RCS**) er et enkelt versjonskontrollsystem, – revisjonskontrollsystem, utviklet av Walter Tichy ved Purdue University i 1982. Forløperen var kildekodekontrollsystem (SCCS). CVS er en viderutvikling av RCS. RCS blir i liten grad brukt i dag fordi det ikke har støtte for flere kataloger.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Proprietær programvare

**Proprietær programvare** (engelsk: *proprietary software*), som regel kalt «produsenteid programvare» på norsk, er programvare der opphavsretten brukes til å beskytte produsentens eierskap. I praksis beskyttes programvaren ved å begrense bruksretten til den. Typisk må brukeren inngå en lisensavtale for å få lov til å bruke den. I motsetning til fri programvare har man ikke lov til å undersøke eller endre programvaren, og kildekoden er hemmelig. I tillegg kan lisensen ha begrensninger som er ment å sikre produsenten salgsinntekter, som forbud mot videreformidling. I noen tilfeller har brukeren ingen rettigheter ut over å kjøre programmet på en bestemt datamaskin låst til et bestemt produkt.

Åndsverkloven og markedsføringsloven bestemmer hvor begrenset en lisens kan være. Vanligvis har hver eneste programprodusent sin egen lisens forskjellig fra andre bedrifter. Derfor er det langt flere forskjellige ufrie lisenser enn frie lisenser. Produsenteid programvare står ofte i motsetning til programvare med brukervennlige lisenser.  Det er ikke alltid produsenteid programvare har en lisens som beskytter produsentens rettigheter. Flere selskap gir betydelig mer frihet med sin produsenteide programvare enn hva som er vanlig. Selskap som Qt Software og MySQL leverer såkalt to-lisensiert programvare. Det betyr at programvaren er tilgjengelig under både en fri og en produsenteid lisens.

## Se også

* Fri programvare
* Åpen kildekode
Concurrent Versions System

**Concurrent Versions System** (**CVS**) er et versjonskontrollsystem som er en videreføring av RCS, og som etter hvert erstattes av **[[Subversion]]**. CVS var det mest brukte versjonskontrollsystemet rundt år 2000, mye fordi det er dekket av GPL-lisensen og dermed er fritt tilgjengelig. Opp gjennom årene har CVS vist seg å være meget stabilt og sikkert, selv med mange hundre utviklere som jobber parallelt med mange tusen filer. Eksempler på store prosjekter som bruker CVS er nettleseren Mozilla, webserveren kompilatoren GCC og Gnome-prosjektet.

Mange prosjekter har etter hvert begynt å konvertere CVS-depotene til blant annet **[[Subversion]]** som er ment å være *arvtakeren til CVS*. 

Hovedgrunnen til dette er at CVS har en del "aldringstegn", bl.a. følgende tekniske begrensninger:

* CVS lagrer versjonsdataene i RCS-filer og er derfor basert på enkle filer. Dette fører til begrensninger som at filer ikke kan skifte navn uten at det gjøres manuelt i depotet, noe som forstyrrer historien.
* En slettet fil kan ikke gjenoppstå som en ny fil med egen historie, den vil alltid arve versjonshistorien til den tidligere filen med samme navn.
* CVS har ikke mulighet til atomisk innlegging (commit). Ved konflikt(er) under innlegging av mange filer samtidig kan dette føre til at kun en del av filene blir lagt inn i depotet, noe som kan føre til ustabilitet i kildekodebasen.
* Inneholder ikke støtte for metadata, ekstra informasjon som kan lagres sammen med revisjonen eller elementet som legges inn.

Mange av disse begrensningene er blitt forbedret i alternative versjoner av CVS, som for eksempel Meta-CVS.

## Eksterne lenker
* 
*
Per Ulv

**Per Ulv** (USA: Wile E. Coyote) er en tegnefilmfigur fra Warner Bros' ''Looney Tunes''-serie.

Som figurens engelske originalnavn tilsier, er dyret en coyote, det vil si en prærieulv. I tegneserieuniverset brukes en rekke ulike «vitenskapelige» navn og synonymer på arten: *Canis sultus, Eatius birdius, Carnivorus vulgarus, Famishius famishius, Eamishus vulgarus, Evereadii eatibus, Roadrunnerus digestus, Eatibus anythingus, Eatibus almost anythingus, Famishus fantasticus, Eternalii famishiis, Famishus vulgarus, Hardheadipus oedipus, Eternalii famishiis, Famishius vulgaris ingenius, Eatius sloobius, Carnivorous slobbius, Hardheadipus ravenus, Apetitius giganticus, Hungrii flea bagius, Overconfidentii vulgaris, Caninus nervous rex, Grotesques appetitus, Nemesis riduclii*.

Det egentlige latinske navnet på arten er *[[Canis latrans]]*.

Det typiske for Per Ulv er hans mange, mislykkede forsøk på å fange Bippe Stankelbein (USA: *Roadrunner*). Per Ulv figurerer også i tegneserier og videospill.  

## Per Ulvs stemmer
Per Ulv er som regel helt taus, men han har snakket noen få ganger. 

Tilfellene der Per Ulv har snakket er:

* 4 kortfilmer der han prøver å fange og spise Snurre Sprett . "Operation: Rabbit", "To Hare Is Human", "Rabbit's Feat" og "Compressed Hare"

* En kortfilm med Bippe Stankelbein kalt *Adventures of the Road Runner*
* Tiny Toon Adventures-episoden «Piece of Mind» 
* *[[Snurre Sprett og vennene hans|Sprett! En Looney Tunes-serie/Snurre Sprett og vennene hans]]*
* Bugs Bunny Builders

Utenom disse tilfellene har stemmeskuespillerne til Per ulv kun gitt han vokaleffekter (latter, skriking osv)

## Norske stemmer

* Harald Mæle i Looney Tunes
* Helge Winther Larsen i Snurre Sprett og Bippe Stankelbein Show
* Even Bergan i Snurre Sprett og Vennene Hans/Sprett! En Looney Tunes-serie

## Se også
* Liste over kjente ulver

## Referanser
Bippe Stankelbein

**Bippe Stankelbein** (engelsk: *Roadrunner*) er en tegnefilmfigur fra Warner Bros. Inc. En «roadrunner» er en fugl i gjøkfamilien kalt veiløper.

Bippe Stankelbein blir stadig jaktet på av Per Ulv. Tegnefilmene handler stort sett om alle måtene ulven *ikke* greier å fange Bippe Stankelbein på. 

## Stemmeskuespillere
Bippe Stankelbein har aldri snakket, bortsett fra at han sier «Beep beep» (også feilhørt som «Meep meep») og lager en lyd når han stikker ut tunga. Per Ulv har derimot snakket noen få ganger.  

Dette vil si at Bippe Stankelbein har (per dags dato) aldri hatt en norsk stemmeskuespiller.   

Disse lydene er det som regel stemme skuespilleren Paul Julian som står bak  

Paul Julian spilte inn stemmen hans kun for den første kortfilmen karakteren dukket opp i, kalt "Fast and Furry-ous", siden da har stemmen hans blitt brukt som arkiv opptak  

Likevel har andre også tildelt han stemme opp gjennom årene, de fleste kun som engangs stemme skuespillere for han, disse er:  

* Mel Blanc i *1964 Greeting Card Record*, *The New Adventures of Bugs Bunny* fra 1973, *4 More Adventures of Bugs Bunny* fra 1974 og *Looney Tunes* *Talking Character Wall Clock*

* Keith Scott i ''Road Runner Roller Coaster commercial'' og ''Looney Tunes Radio Show'' 

* Joe Alaskey i Nintendo DS spillet ''Looney Tunes: Cartoon Conductor'' 

* Kevin Shinick som gjesterolle i TV-serien *Mad*

* Seth Green som gjesterolle i ''Robot Chicken''

* Eric Bauza i IOS og Android spillet ''Looney Tunes World of Mayhem''

## Personlighet
Bippe Stankelbein har aldri hatt noe særlig personlighet utenom å være jakt-bytte til Per Ulv. 

Mesteparten av tiden gjør ikke Bippe Stankelbein noe annet enn å løpe, si «Beep beep» og noen ganger stoppe opp for å spise fuglefrø som Per Ulv en gang i blant bruker som napp i sine forsøk på å fange han. Andre ganger hender det han skremmer Per Ulv ved å si «Beep beep» bak ham, noe som ofte fører til at han enten faller utfor et stup eller hopper så han slår hodet i et steinoverheng over seg..

Unntak er i for eksempel *[[Space Jam]],* hvor han spiller Basketball med de andre Looney Tunes og Michael Jordan.

## Opphav

Det egentlige vitenskapelige navnet på fuglen som kalles «roadrunner» på engelsk, er *[[Geococcyx californianus]]*, som på norsk heter «veiløper» eller «storløpegjøk». Dette er en liten, rask fugl som primært lever i ørkenområdene i det sørvestlige USA. Den løper oppimot 27 km/t og kan bli over 60 cm lang og 30 cm høy. Fuglen kan fly, men foretrekker å løpe.

## Referanser
Naturlig satellitt

En **naturlig satellitt**, **måne** eller **drabant** er et himmellegeme som går i bane rundt en planet, dvergplanet eller asteroide.

Naturlige satellitter kalles i dagligtalen *måner*. Denne bruken av ordet *måne* som typebetegnelse har ført til oppfattelsen om at vår måne mangler et egentlig navn. Dette har ført til at det latinske ordet for måne, Luna, enkelte ganger blir brukt på norsk som et alternativt navn på månen, men dette navnet har ingen formell status. Det korrekte vitenskapelige norske navnet på månen som går i bane rundt jorden, er månen.

Et annet ord for måne er drabant.

## Se også
*Månen
*Mars' måner
*Jupiters måner
*Saturns måner
*Uranus' måner
*Neptuns måner
*Plutos måner
*Eris' måne
*Asteroidemåner

## Eksterne lenker
* 
*
Tretten-ulykken

**Tretten-ulykken** var en togulykke som inntraff den 22. februar 1975 da nordgående persontog (nr. 351) fra Oslo og sørgående ekspresstog (nr. 404) fra Trondheim kolliderte en kilometer nord for Tretten stasjon på Tretten i Øyer kommune sør i Gudbrandsdalen i Oppland. Med 27 omkomne og 25 sårede er dette norgeshistoriens verste togulykke i fredstid. En av de omkomne kom fra USA, resten var norske, deriblant politikeren og forleggeren Tønnes Andenæs. Det var til sammen rundt 800 passasjerer med i de to togene. Årsaken til sammenstøtet var at nordgående tog feilaktig forlot Tretten stasjon, angivelig mot et stopp-signal.

Ulykken har noen fellestrekk med Åsta-ulykken (i år 2000). Strekningen hadde fjernstyring, men ikke automatisk togstopp (ATC), og den direkte årsaken var at tog i begge tilfeller angivelig passerte et stopp-signal.

I juli 1969 inntraff det en ulykke etter samme type mønster ved Straumsnes på Ofotbanen. To malmtog støtte sammen, og en lokførerassistent omkom.

Også ved Lysaker-ulykken i 1990 handlet det om fjernstyring uten ATC. Der omkom fem.

## Se også
* Jernbane i Norge
* Liste over togulykker
* Norske katastrofer og store ulykker

## Eksterne lenker
* «Da jeg tok bildene forstod jeg ikke hvor alvorlig ulykka var», artikkel fra nrk.no 22. februar 2015
* Dagbladet: Togulykker med omkomne i Norge
* VG: Hemmelig rapport kan renvaske lokfører
22 (tall)

**22** (**tjueto**, også skrevet *toogtyve* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 21 og kommer før 23.
23 (tall)

**23** (**tjuetre**, også skrevet *treogtyve* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 22 og kommer før 24. 23 er også et primtall, det neste primtallet er 29.

## I vitenskap
* 23 er atomnummeret til vanadium
* antall kromosompar hos et menneske
24 (tall)

**24** (**tjuefire**, også skrevet *fireogtyve* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 23 og kommer før 25.

SI-prefikset for 1024 er yotta (Y), og for 10-24 yocto (y). Disse nummerne er de største og minste nummerne som har fått et SI-prefiks til dags dato.
25 (tall)

**25** (**tjuefem**, også skrevet *femogtyve* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 24 og kommer før 26. Tallet er også et kvadrattall.
28 (tall)

**28** (**tjueåtte**, også skrevet *åtteogtyve* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 27 og kommer før 29. Det er det nest minste perfekte tallet. 28 er satt sammen av faktorene 2, 2 og 7.
29 (tall)

**29** (**tjueni**, også skrevet *niogtyve* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 28 og kommer før 30. 29 er også et primtall, det neste primtallet er 31.
32 (tall)

**32** (**trettito**, også skrevet *toogtredve* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 31 og kommer før 33.

32 er et partall.

## I andre sammenhenger
32 er også:
* antall permanente tenner hos et voksent menneske, inkludert 4 visdomstenner.
33 (tall)

**33** (**trettitre**, også skrevet *treogtredve* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 32 og kommer før 34.
34 (tall)

**34** (**trettifire**, også skrevet *fireogtredve* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 33 og kommer før 35.

Det er det niende Fibonaccitallet, etter 21 og før 55.
36 (tall)

**36** (**trettiseks**, også skrevet *seksogtredve* på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 35 og kommer før 37. Uttalen er trettiseks etter tallreformen fra 1. juli 1951.