open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cruisin (album)

***Cruisin*** er det andre studioalbumet fra Lava, utgitt i 1981. Albumet lå ti uker på VG-lista og endte med syvendeplass som beste plassering.

## Sporliste

# «Take Your Time» (Graf/Dyrhaug)
# «Give It Up» (Langslet/Aasland)
# «Sunday Morning» (Geir Langslet)
# «Hideaway» (Hauge/Müller)
# «The Ratter» (Per Kolstad)
# «Crusin» (Svein Dag Hauge)
# «Easy Come, Easy Go» (Graf/Endresen)
# «Sky Rocket» (Kolstad/Lava)
# «Tears In Your Eyes» (Per Kolstad)
## Medvirkende
### Lava
* Svein Dag Hauge - gitarer, kor, låtskriver
* Marius Müller - gitarer, låtskriver
* Rolf Graf - bass, kor, låtskriver
* Geir Langslet - keyboard, låtskriver
* Per Hillestad - trommer, perkusjon
### Andre medvirkende
* Sigurd Køhn - saksofon
* Per Kolstad - piano, keyboard, låtskriver
* Hans Petter Danielsen - produsent, tekniker, miksing
* Tor Vister - sang på «Take Your Time»
* Sidsel Endresen - vokal på «Give It Up», «Sunday Morning» og «Easy Come, Easy Go»
* Jan Erik Aasland - vokal på «Sunday Morning»
* Nina Askeland - vokal på «Hideaway»
* Terje Bakke - vokal på «Cruisin»
* Bruce Rasmussen - trommer, perkusjon
* Tore Tambs Lyche - tekniker

## Kilder
* Cruisin hos discogs.com
Prime Time

***Prime Time*** er det tredje studioalbumet fra Lava, utgitt i 1982. Albumet lå 9 uker på VG-lista og endte med 6.-plass som beste plassering. I 2015 ble albumet utgitt på CD på plateselskapet Preservation Records.

## Sporliste
# «Hard Times» (Endresen/Hauge)
# «Juliet» (Dyrhaug/Graf)
# «Empty Shadows» (Eldøen/Boska)
# «2.12» (Per Kolstad)
# «Prime Time» (Hillestad/Graf)
# «Late at Night» (Geir Langslet)
# «Tea Beat» (Rolf Graf)
# «Holiday» (Svein Dag Hauge)
# BONUS: «D.J. (lang versjon)» (Henriksen/Langslet/Eriksen)
# BONUS: «Hold On» (Geir Langslet)
# BONUS: «Take Me to the Water» (Dyrhaug/Graf)

## Medvirkende
### Lava
* Svein Dag Hauge - gitarer, låtskriver, arrangementer, miksing, foto 
* Rolf Graf - bass, låtskriver, arrangementer, miksing
* Sigurd Køhn - altsaksofon 
* Per Kolstad - orgel, piano, blåsearrangement 
* Geir Langslet - orgel, synth, piano, arrangement
* Per Hillestad - trommer, perkusjon, låtskriver, arrangement 
### Andre medvirkende
* Egil Eldøen - sang, piano, kor, låtskriver, arrangement
* Sidsel Endresen - låtskriver, sang, kor
* Arne Frang - tenorsaksofon 
* Torbjørn Sunde - trombone 
* Jarl Johansen - trompet
* Jens Petter Antonsen - trompet
* Ole Edvard Antonsen - trompet
* Petter Kateraas - trompet 
* Øyvind Boska - låtskriver
* George Keller - dirigent, strykearrangement
* Hans Petter Danielsen - tekniker, produsent, miksing 
* Ingar Helgesen - tekniker
* Tore Tambs Lyche - tekniker
* Ivar Finsen - mastering 
* Niels Ditlev - coverdesign 
* Mats Uneland - redesign og ny layout 
* Dagfinn Tranberg - foto 
* Christian Obermayer - remastering

## Kilder
* ''Prime Time'' hos discogs.com
Robert Gordon

**Robert Gordon** (født 29. mars 1947, død 18. oktober 2022 i New York City) var en amerikansk rockabilly-musiker, Han startet som soloartist i 1976, og gjorde stor suksess med det. Vazelina Bilopphøggers ble dannet på grunn av albumet Rock Billy Boogie som ble utgitt i 1979, samme år som bandet ble startet. Gordon spilte i bandet Tuff Darts.

## Medlemmer i Tuff Darts

* Robert Gordon – vokalist
* Jeffrey Salen – gitarist
* Bob Butant – gitarist
* John DeSalvo – bassist
* James Morrison – trommeslager
* Tommy Frenzy – vokalist
* John Morelli – trommeslager

## Diskografi
### Tuff Darts
* *[[Tuff Darts! (album)|Tuff Darts!]]* (1978)
### Soloalbum

* *[[Robert Gordon with Link Wray]]* (1977)
* *[[Fresh Fish Special]]* (1978)
* *[[Rock Billy Boogie]]* (1979)
* *[[Bad Boy]]* (1980)
* *[[Are You Gonna Be the One]]* (1981)
* *[[Too Fast to Live, Too Young to Die]]* (1982)
* *[[Is Red Hot]]* (1989)
* *[[Live at Lone Star]]* (1989)
* *[[Greetings from New York City]]* (1991)
* *[[All for the Love of Rock'n'roll]]* (1994)
* *[[Black Slacks]]* (1994)
* *[[Red Hot 1977–1981]]* (1995)
* *[[Kings Biscuit Flower Hour Presents]]* (1996)
* *[[The Humbler]] (1996 med [[Danny Gatton]])
* *Too Fast to Live...Too Young to Die* (1997)
* *The Lost Album Plus* (1998)
* *Satisfied Mind* (2004)
* *Robert Gordon* (2005)
* *Rockin' the Paradiso* (2006 med Chris Spedding)
* *It's Now or Never* (2007)
* *Live Fast, Love Hard'' (2009)

## Referanser


## Eksterne lenker
*  
*
Rock Billy Boogie

***Rock Billy Boogie*** er et musikkalbum med Robert Gordon, utgitt i 1979. Albumet var inspirasjonskilden til det norske bandet Vazelina Bilopphøggers.

## Sporliste
# «Rock Billy Boogie» 2:33
# «Love My Baby» 1:42
# «I Just Found Out» 2:30
# «All By Myself» 2:17
# «Black Slacks» 1:41
# «The Catman» 2:24
# «It's Only Make Believe» 2:37
# «Wheel of Fortune» 2:27
# «Am I Blue» 2:08
# «Walk on By» 2:18
# «I Just Met a Memory» 3:15
# «Blue Christmas» 2:37

## Eksterne lenker
*
Robert Gordon with Link Wray

***Robert Gordon with Link Wray*** er et musikkalbum med Robert Gordon og Link Wray, utgitt i 1977. Dette er Robert Gordons debutalbum.

## Sporliste

# «Red Hot»
# «I Sure Miss You»
# «Summertime Blues»
# «Boppin' the Blues»
# «Sweet Surrender»
# «Flyin' Saucers Rock & Roll»
# «The Fool»
# «It's In the Bottle»
# «Woman (You're My Woman)»
# «Is This the Way»

## Eksterne lenker
*
Storhaugen (Målselv)

**Storhaugen** er en ås i Målselv kommune i Troms. Den ligger midt i Målselvdalen, rundt fem kilometer øst for Andselv. Fra toppen kan du se fra Rundhaug i øst til Bardufoss i vest. På toppen er det bredbåndssendere og tv-sendere, samt ei militær brakke, som nå er overtatt av turgåere.

## Referanser
Målselvdalen

**Målselvdalen** (nordsamisk: *Málatvuopmi*) er et dalføre i Målselv kommune i Troms. Den er drøyt seksti kilometer lang og strekker seg vestover fra Øverbygd, hvor Dividalen, Rostadalen og Tamokdalen møtes. Ved Bardufoss snur dalen mot nord og fortsetter ned til Målselvfjorden. I bunnen av dalen ligger Målselva, som er kjent for sitt gode laksefiske.

## Referanser
Rognmoen

**Rognmoen** er ei bygd i Målselv kommune i Troms. Den ligger ved foten av Myrefjellet, rundt 7 kilometer øst for Andselv. Alpinanlegget Målselv fjellandsby ligger ved Rognmoen.

Rognmoen har rundt 25 fastboende. Bygda var tidligere en del av Storhaugen.
Myrefjellet

**Myrefjellet** er et fjell i Målselv kommune i Troms, rundt  øst for tettstedet Andselv. Det er  høyt og utgjør den sørvestlige delen av det større fjellmassivet Mauken, som strekker seg videre østover langs nordsida av Målselvdalen.

I sørvesthellingen av Myrefjellet ligger ski -og opplevelsessenteret Målselv fjellandsby, samt Blånisseland.

## Referanser
Frem fra Glemselen kap. 11

***Frem fra Glemselen kap. 11*** er den ellevte platen i serien Frem fra Glemselen med Rita Engebretsen og Helge Borglund, utgitt vinteren 1982. Det ble også den siste ordinære platen som ble utgitt på plateselskapet Talent, før de gikk konkurs. *Frem fra Glemselen kap. 11* var også den billgste produksjonen så langt, uten strykere og stort orkester, men platen er likevel en publikumsfavoritt og salget har i dag passert 50&nbsp;000. I 1980 hadde Helge Borglund kommet med sin første solo-LP, «Anno 1980»,og nå sto Rita Engebretsen klar. Plateselskapet ville promotere henne skikkelig, og ga ut singelen «Fly lille fugl», i forkant av *Frem fra Glemselen kap. 11*. Denne visa, samt «Kan du glemme gamle Norge», ble også skikkelig radio-hiter for Engebretsen og Borglund. På *Frem fra Glemselen kap. 11* fikk Pete Knutsen oppgaven å arrangere skillingsvisene. *Frem fra Glemselen kap. 11* ble den første platen til Engebretsen og Borglund som ikke kom inn på VG-lista.

## Sporliste
#«Fly lille fugl» (Ukjent), sunget av Rita Engebretsen
#«Den lystige ungersvend» (Ukjent), sunget av Helge Borglund
#«Gi meg en blomst mens jeg lever» (Ukjent), sunget av Rita Engebretsen
#«Amerikabrevet» (Ruben Nilsson), sunget av Helge Borglund
#«Violer til mor» (Herman Hermani), sunget av Rita Engebretsen
#«Gutten min» (Ukjent), sunget av Helge Borglund
#«Hawaiivise» (Ukjent), sunget av Rita Engebretsen
#«En drankers hjem» (Ukjent), sunget av Helge Borglund
#«Min båt er så liten» (Ukjent), sunget av Rita Engebretsen
#«Sven Svane» (Ukjent), sunget av Helge Borglund
#«Kan du glemme gamle Norge» (Trad/Anton Sannes), sunget av Rita Engebretsen & Helge Borglund

## Andre medvirkende
*Idé og opplegg: Per Johan Skjærstad
*Arrangementer og orkesterledelse: Pete Knutsen
*Lydtekniker: Petter Hox
*Produksjonsledelse: Lars Børke
*Innspilt i Talent Studio
*Gitar og synth: Pete Knutsen
*Piano: Henryk Lysiak
*Bass: Terje Methi
*Trommer: Thor Andreassen
*Steelgitar på «Hawaiivise»: Leif Dørme
*Kor: Shari Gerber, Iselin Alme, Kari Gjærum
*Foto: Klingwall
*Cover: BM Design A/S

## Utgivelser
* 1982 LP/MC Talent Music Organisation TLS 4060
* 2003 CD Nidelven Grammofon/Universal NCD 0302
Fabre metrostasjon

**Fabre  metrostasjon** er en metrostasjon på Montreals metronettverk. Fabre er på Linje 5. Den ligger i bydelen Villeray (Montreal) som ligger nordøst på Montreal-øya.

Stasjonen er oppkalt etter gaten rue Fabre som igjen er oppkalt etter Montreals første erkebiskop Édouard-Charles Fabre.
De Castelnau metrostasjon

**De Castelnau  metrostasjon** er en metrostasjon på Montreals metronettverk. De Castelnau er på Linje 5. Den ligger i bydelen Villeray–Saint-Michel–Parc-Extension som ligger nordøst på Montreal-øya.

Stasjonen er oppkalt etter gaten rue De Castelnau som igjen er oppkalt etter den franske generalen Noël Marie Joseph Édouard, Vicomte de Curières de Castelnau som forsvarte Nancy i Frankrike under første verdenskrig
Fly lille fugl

**«Fly lille fugl»** er en slager fra mellomkrigstiden. Den kommer opprinnelig fra Mellom-Europa, og er kjent i Norge fra ca. 1900. Melodien er adskillig eldre. Teksten ble bearbeidet av Herman Hermani. 

Visa er innspilt på en rekke plater, blant med Åshild Helgevold på singlen Triola TN-283, på *[[Frem fra Glemselen kap.11]]* med Rita Engebretsen og på *[[Frem fra Glemselen kap.20]]* med Marte Sveen, og av De Syngende Husmødre på platen *[[Husmødrenes favoritter]]*.

## Teksten
#En liten pike på en fem-seks år, så jeg i parken der jeg turer går,da hun fikk se en svale jublet hun så glad, jeg ble så rørt  da så den lille sa.Fly lille fugl med små vinger som du har, fly lille fugl ta en hilsen med til far.Han er der oppe det forteller mor, han er der oppe hvor englene bor.
#Var du litt større der du flyr avsted, kanskje du også kunne tatt meg med,tenk om jeg også kunne fly til himmelen, far ble nok glad om han så meg igjen.Fly lille fugl med små vinger som du har, fly lille fugl ta en hilsen med til far.Han er langt borte det forteller mor, han er der oppe hvor englene bor.
#Jeg skal nok skrive, bare jeg blir stor, jeg skal gå skole for det sier mor.Hør vil du gi ham denne blomsten i fra meg, rakte så opp en blå forglemmegei.Fly lille fugl med små vinger som du har, fly lille fugl ta en hilsen med til far.Si at jeg kommer bare jeg blir stor, si at jeg kommer ja jeg og min mor.
Den lystige ungersvend

«**Den lystige ungersvend**» er opprinnelig en svensk skillingsvise fra begynnelsen av 1900-tallet, men Alf Prøysen har gjort den kjent på plate i Norge. Visa er også innspilt på *[[Frem fra Glemselen kap.11]]* med Helge Borglund, og på Almuens opera med Alf Cranner.

## Teksten
#Med min vandringsstav i hånd og med ranselen på min rygg,med fillete bukser og en jakke som er stygg.Foruten strømper og sko er jeg en nett liten en,tripper lett på mine barfote ben.
#Når jeg var kun tyve år jeg dog giftetanker fikk,jeg visste om en pike og jeg snart til henne gikk,jeg ville spørre denne piken om det ikke kan gå anå ta meg hjem som en barfotet mann.
#Jeg til denne pike gikk og fikk mitt ærende utført,men så hendte deg seg noget som var ganske uhørt,jeg fikk nei av den piken som jeg syntes var så penog det kom av mine barfote ben.
#Men hun sagde da til meg, tror du dette kan gå an,at gifte seg bort med en barfotet mann.Nei den gutten jeg vil ha skal ha strømper og sko,ei gå barfotet hjem til mitt bo.
#Og med denne beskjed måtte jeg reise bort,under foten var det hett og for øyet var det sort,derfor rår jeg alle dem som på frieri vil gå,sko og strømper på føttene ta på.
#Nå jeg vandrer omkring som en lystig ungersvender forlatt av min pike og min lille kjære venn,men jeg er ei forknytt og av sorgen kuet ned,jeg tripper lett på mine barfote ben.
#Nu jeg vandrer omkring og er lystelig og glad,og jeg tar meg en sup til hver eneste dag,men nå har jeg dog snart supet opp min kontant,mine barfote ben de står i pant.
Gi meg en blomst mens jeg lever

**«Gi meg en blomst mens jeg lever»** er opprinnelig en dansk skillingsvise. Det finnes flere viser med denne tittelen. På skillingstrykket til denne står en Gudbrand J. Hurum kreditert som tekstforfatter, men opplysningene er vage. 
En annen teori som er mer sannsynlig er at det er danske Ingeborg Næstved (født 1887) som har skrevet diktet. Originalen som sto blant annet på trykk i bladet DØVES JUL i 1961. Dikteren selv var hørselshemmet.

Visa er kjent i Norge fra 1900, og innspilt på platen *[[Frem fra Glemselen kap.11]]* med Rita Engebretsen.

## Teksten
#Gi meg en blomst mens jeg lever så øyet kan frydes ved den,for øyet mitt ser ei de blomster du legger på kisten min hen.
#Gi meg et smil mens jeg lever, kom mot meg forstående mild.Når jeg er blitt senket i graven da trenger jeg ikke ditt smil.
#Elsk meg mens ennå jeg lever og hjertet om kjærlighet ber,har døden først lukket mitt øye jeg ber ei om kjærlighet mer.
#Sørg ikke over min kiste med øynene gråtfull og våt,du måtte langt heller ha spart meg for mangen en tåre jeg gråt.
#Så kort er jo livet her nede, for lenge det makter vi ei,men solskinn og smil kan vi sprede, idag på vår medvandrers vei.

## Kilder
* http://www.andata.no/Deafnet/artikler/tt/DJ-1961-10.htm
EM i friidrett 1982 – Maraton kvinner

Dette er de offisielle resultatene for øvelsen **maraton damer** ved EM i friidrett 1982 i Athen, Hellas der konkurransen ble avholdt 12. september.

Norge var representert med Ingrid Kristiansen som vant bronsemedaljen. 

## Medaljevinnere

## Finale

## Kilder
* Results
* marathonspiegel
Gutten min

**«Gutten min»** er en gammel skillingsvise fra 1880. Da Aage Samuelsen reiste landet rundt før krigen, var dette en sang han brukte mye. Den er innspilt på platen *[[Frem fra Glemselen kap.11]]* med Helge Borglund.

## Teksten
#Du ser ham O Gud i det høye, du vet hvilken vei han skal gå,og måtte ditt ord ham få bøye, når fristelsens stunder står på.
#Jeg ser at det mørkner der ute, og troen på Jesus går bort,jeg hører at ulvene tuter, sitt bytte hvis mange de får.
#Og gutten min lurer de etter og lokker i mørket ham inn,ti tusende løgnfulle røster, de trenger seg inn i hans sinn.
#Men når jeg så en gang skal hvile bak gravhaugens dekke vel gjemt,da må du til gutten min smile, av deg er han dog ikke glemt.
Min båt er så liten

«**Min båt er så liten**»  har vært kjent som søndagskolesang siden 1870-årene. Melodien er av svensk opphav, og brukes også til skillingsvisen «Det vokste en lilje ved grantreets fot». Visa er innspilt på *[[Frem fra Glemselen kap.11]]* med Rita Engebretsen. Den finnes i flere innspillinger på Youtube.

## Teksten
#Min båt er så liten og havet så stortmen Jesus har grepet min hånd.Når han styrer båten så går det så brapå veien til himmelens land.
#Så liten og ringe på jorden jeg er,men Jesus meg hjelper hver dag.Hver morgen meg bønnen til himmelen bær,jeg sovner hos Jesus hver kveld.

## Referanser
Sven Svane

**«Sven Svane»** er en folkevise av typen middelalderballader. I TSB-katalogen er den typologisert som TSB E 52. Visa finnes også i Danmark (DgF 18) og Sverige (SMB 205). Den kalles også **Gåtevisa** og den har vært populær i forskjellige varianter over storparten av landet helt opp mot ny tid. Den engelske balladen «Riddles Wisely Expounded» (Child 1) er en tilsvarende type.

Denne sekvensen med gåter og svar er egentlig bare ett avsnitt i en mye lengre vise som kalles **Sven Vondved**. Visa er trykt i Kjempeviseboka fra 1695.

«Sven Svane» forteller at Sven Vondved sitter og spiller på en gullharpe da mor hans kommer inn og  sier at han heller burde dra ut og slåss med kjemper enn å klimpre på en harpe. Dermed drar han ut og dreper en rekke kjemper før han møter vandringsmannen som utfordrer ham til gåtestrid. Langt om lenge kommer han hjem igjen. Der dreper han femten trollkjerringer og moren sin med det samme. Deretter setter han seg til å spille harpe igjen og finner seg til slutt en kjæreste.

Dette var en av Bokken Lassons favorittviser og hennes versjon er trykt i *[[Den røde store viseboka]]*
## Innspillinger
*Kirsten Bråten Berg sang den på *Norske Ballader: 30 ballader – 0m drap og elskov, skjemt og lengsel blant riddere, jomfruer, kjemper og dyr*. Grappa 2009, HCD 7239, ISBN7033662072392.
*Helge Borglund sang den på *[[Frem fra Glemselen kap.11]]*.
*Trond Granlund sang den på "Sanger jeg lærte av faren min", NorskAmerikaner/Universal, 2010
*Ingebjørg Bratland og Odd Nordstoga sang den på plata ''Heimafrå'', 2013.

## Teksten
#Sven Svane han ga seg på landeveien hender traff han på en vandrende svenn,si kan du disse spørsmål besvare,ja da er ditt liv uten fare.
#Hvem kan vel bygge den bredeste bro,hvem kan vel svømme den strideste flod,hvem flyr vel høyere enn tranenog hva er vel hvitere enn svanen.
#Jo isen kan bygge den bredeste bro,fisken kan svømme den strideste flod,månen er høyere enn tranen,og sneen er hvitere enn svanen.
#Hva står vel vakrest i dypeste dal,hva skinner fagrest i dronningens sal.Hva er vel høyere enn torden,og hva lyder høyest på jorden.
#Blomsten står vakrest i dypeste dal,sol skinner fagrest i dronningens sal.Vinden er høyere enn torden,og dommen lyder høyest på jorden.
#Fred være med deg du vandringens mann,jordlivets fengsel ei holde deg kan.Bruk du din klokskap på jorden,ja da er din lykke i orden.
Kan du glemme gamle Norge

«**Kan du glemme gamle Norge**» er vel ved siden av «Farvel du moder Norge», vår mest kjente utvandrervise. Den kommer opprinnelig fra Amerika, der norske utvandrere brukte den som allsang på prærien. Trolig er teksten skrevet av Anton Sannes, men også F. A. Falkenberg er nevnt som tekstforfatter på enkelte skillingstrykk. Melodien er mye eldre enn teksten, og ble i 1910 bearbeidet av den danske komponisten Christian Danning (1867–1925). I 1899 kom Danning til Bergen, og begynte som leder for Musikkselskapet Harmonien etter anbefalinger av selveste Edvard Grieg. I Bergen ble han også kapellmester ved Den Nationale Scene. Deretter reiste han til Kristiania og jobbet som kapellmester ved Fahlstrøms teater fra 1907 til 1911, da han returnerte til Danmark. Han ble kapellmester ved Odense Teater, og senere ved den nydannede Orkesterforeningen. «Forleggeren eiendom for alle land er Haakon Zappfe, Kristiania», står det på et skillingstrykk av denne sangen, og der er Anton Sannes nevnt som tekstforfatter. «*How can you forget old Norway, land of everlasting fame, can you ever find another with so glorious a name*», er første verset på engelsk. I Amerika blir den fremført nærmest som en hymne, i Norge synges den oftest med melodien til «Husker du de høye fjelle». 

## Innspillinger
*Hans Hedemark med orgel. Innspilt i København 16. september 1913. Utgitt på de akustiske 78-platene Gramophone 2-282460 og Gramophone  X&nbsp;1439.
*Carsten Woll, tenor med orkester. Innspilt i New York i 1916. Utgitt på 78-platen Columbia E2539. 
*Jac. Rynning, tenor med flygel. Innspilt i Berlin i 1928. Utgitt på 78-platen Brunswick 7661.
*Rita Engebretsen og Helge Borglund. Utgitt på LP-platen *[[Frem fra Glemselen kap.11]]*.
* Sissel Kyrkjebø sang denne sangen i radioprogrammet  på 80-tallet. Denne innspillingen blir med jevne mellomrom spilt i Sangtimen på P1.

## Teksten
#Kan du glemme gamle Norge, aldri jeg det glemme kan,med de stolte klippeborge, du er mine fedresland.
#Hvordan kunne du dog drage bort fra barneminnets plett,skynd deg dog og kom tilbake hvor du sang så glad og lett.
#Kan du glemme dette landet som deg først tok i sin favn,aldri finner du et annet med så stolt og herlig navn.
#Kan du glemme disse trange fjorder som seg bukter innder hvor du så mange ganger vugget ble for sakte vind.
#Kan du glemme Norges skove, glemme furu, bjerk og gran,vannets klare blanke vove aldri du forglemme kan.
#Hvordan kunne du dog glemme slekt og folk og fedreland,hører du ei sagas stemme kalle deg til hjemlig strand.
#Svever dog ei titt din tanke hjemad hvor din vugge stoføler du ei hjertet banke for det landet du forlot.
#La da kun din tanke sveve det kan ikke falle tungt,og hver nordmann lenge leve gamle Norge evig ungt.
#Snart vil gravens kolde leie gjemme deg i vestens land,aldri gleden ved at eie hvilested ved norske strand.

## Kilder
**Frem fra glemselen – hele historien*, Per Johan Skjærstad, Trysilforlaget 2007
**Oldemors visebok*, Eli Støre Erichsen, Cappelen 1976
* P1 Sangtimen, NRK Radio
Søregata

**Søregata** er en gate i Stavanger sentrum. Den går fra Arneageren til Østervåg. Et gammelt navn på gata er Vevergata. Navnet Subakanalen er også brukt som klengenavn. Navnet uttales *Søragadå*.

Gata ligger i grensen til middelaldergården Arnegård, og kan være gammel. Det ble i 1947 gjort funn av hodeskaller øverst i gata, men alderen på disse er uviss. Dagens hus har trolig vært bygget bybrannen i 1684. I 1801 bodde det 81 personer i gata og i 1865 var antallet blitt 252.

Søregata er omtalt i flere bysanger, der ««*Anna Malena på kallosjene sprang, ner jønå Søragadå itte an Johan*..»» er den mest kjente, og danner også grunnlag for det årlige Anna Malena-løpet i Stavanger sentrum.

På 1700-tallet var det i stor grad håndverkere, arbeidsfolk og sjøfolk som bodde her. Søregata hadde på 1800-tallet svært mange spise- og skjenkesteder. Wettelands brennevinsbrenneri lå nederst i gata og var lenge tilholdssted for byens lasaroner. På kafeene var det utstilt dagens retter i vinduene. Rundt dem svermet det store mengder fluer. I dag er det butikker av ulikt slag som dominerer gatebildet, og er blitt en av de mest populære gågatene i byen. 

Med unntak av O. Olsens betongbygg, er de fleste husene fortsatt trehus, selv om mange har blitt ombygd og påbygd gjennom årene. Gata har også vært spart for de bybrannene som ellers har herjet byen på 1700- og 1800-tallet.

*[[Stavanger Aftenblad]]* hadde sine første lokaler i Søregata fra 1893 til 1908.

Jakopsens hotell holdt også til i gata.

Øverst i gata lå Cederbergfamiliens hus, som ble brukt til blant annet teater og politiske møter – Cederbergsalen. Det er revet og er en del av Arneageren.

## Referanser


## Kilder
* Rasin Bjelland: Det hender litt i Stavanger og. Visergutten, 1934.
* Stavanger Aftenblad: Rester av hodeskaller funnet under graving i Søragata. Ble de gravlagt under svartedøden i Martinskirkens kirkegård? 12. juni 1947.
* Stavanger Aftenblad: Høybygg – Søragadå, motsetningene tiltrekker hverandre! 25. juli 1959. 
* Ingolf Øvregaard: Vektere i den gamle by, Stavanger Aftenblad, 22. januar 1966.
* Ørnulf: Gaten med kafeene, Stavanger Aftenblad, 13. april 196x.
* Arne Kvitrud: Huseiere i Stavanger på 1700-tallet, Stavanger, 2006.
Frem fra Glemselen, Kristne sanger

***Frem fra Glemselen, Kristne sanger fra en svunnen tid***, er et samlealbum som inneholder skillingsvisene med religiøst tilsnitt fra plateserien Frem fra Glemselen med Rita Engebretsen og Helge Borglund. Platen er den aller siste *Frem fra Glemselen* som ble utgitt på plateselskapet Talent. Platen kom ut høsten 1982, og skapte litt forvirring for publikum, da alle trodde at det var *[[Frem fra Glemselen kap.12]]* som var kommet på markedet. Det var også en del postordrekataloger som markedsførte den også som kapittel 12 i serien *Frem fra Glemselen*. På denne utgaven forandret plateselskapet tittelen på «En drankers hytte» til «Så bitter kold blåser nordenvinden». Platen kom i et opplag på ca. 20&nbsp;000.

## Sporliste
#«Det er solskinn, sommer solskinn» (John R. Sweney/Eliza Edmunds Hewitt), sunget av Rita Engebretsen
#«Ingen er så trygg i fare» (Trad/Lina Sandell), sunget av Rita Engebretsen
#«Sangen om Solveig» (Ukjent), sunget av Helge Borglund
#«Niagarafossen» (Ukjent), sunget av Rita Engebretsen
#«I en sal på hospitalet» (Trad/Nicolay Bath), sunget av Helge Borglund
#«Anna på søndagskolen» (Ukjent), sunget av Rita Engebretsen
#«Ingen bok er meg så kjær» (C. D. Tillmann/M. B. Williams-Anders Hovden), sunget av Helge Borglund
#«Søster Nelly» (Ukjent), sunget av Helge Borglund
#«Kom lytt til din moders formaning» (Ukjent), sunget av Rita Engebretsen
#«Bruno (Aftenbønnen)» (Ukjent), sunget av Rigmor Brekken
#«Gullgraversangen» (Fred Blom), sunget av Rita Engebretsen & Helge Borglund
#«Jeg har hørt om en stad» (Ukjent), sunget av Helge Borglund
#«Hvor er billetten» (Ukjent), sunget av Rita Engebretsen
#«Så bitter kold blåser nordenvinden» («En drankers hytte») (Ukjent),sunget av Helge Borglund

## Andre medvirkende
*Idé og opplegg: Per Johan Skjærstad
*Forlag på samtlige sanger: Talent Music
*Cover: Reklamekontakt A/S

## Utgivelser
* 1982 LP/MC Talent Music Organisation TLS 3078
Modernistiske boligområder i Berlin

**Modernistiske boligområder i Berlin** (engelsk: *Berlin Modernism Housing Estates*, tysk: *Siedlungen der Berliner Moderne*) er et sammenfattende begrep for seks boligområder i ulike deler av Berlin som i juli 2008 ble oppført på UNESCOs liste over verdensarven. Boligområdene ble oppført mellom 1913 og 1934 av arkitekter som tilhørte den modernistiske stil. Boligområdene i de nåværende bydelene Treptow-Köpenick, Mitte, Neukölln, Charlottenburg-Wilmersdorf, Pankow og Reinickendorf ble retningsgivende for den sosiale boligbyggingen i den bolignøden som hersket etter den første verdenskrigen. Med sine klare og nye former så vel som den sosiale dimensjon fikk disse boligprosjektene stor innflytelse over arkitekturen og byplanleggingen i det tjuende århundret.

Bruno Taut og Martin Wagner var sentrale i planleggingen av boligområdene. I tillegg deltok også arkitektene Hans Scharoun og Walter Gropius i prosjektene. Det eldste av boligprosjektene er Gartenstadt Falkenberg oppført av Bruno Taut. Først i 1930-årene ble Weisse Stadt og Grossiedlung Siemensstadt fullført. 

## Liste over boligområdene

## Litteratur
* Jörg Haspel, Annemarie Jaeggi: *Siedlungen der Berliner Moderne*. Deutscher Kunstverlag, München 2007. ISBN 978-3-422-02091-7.
* Landesdenkmalamt Berlin im Auftrag der Senatsverwaltung für Stadtentwicklung Berlin (Utgiver), Winfried Brenne (Prosjektledelse): *Siedlungen der Berliner Moderne. Nominierung zur Aufnahme in die Welterbeliste der UNESCO*. Berlin: Braun Verlagshaus, 2007, ISBN 3-938780-20-7
## Eksterne lenker
* 
* Hjemmeside Senatsadministrasjonen for byutvikling: ''Berliner Siedlungen der 1920er Jahre'' 
* Initiativtakernes hjemmeside
Hawaiivise

**«Hawaiivise»** er en gammel amerikansk vise, med en melodi som er mye brukt. I Norden var Hawaii-musikken veldig populær på 1920- og 1930-tallet. Denne kalles også «Alohae». Jens Book-Jenssen spilte den inn i 1939 og den er innspilt på platen *[[Frem fra Glemselen kap.11]]* med Rita Engebretsen og av De Syngende Husmødre på platen *[[Husmødrenes favoritter]]*.

## Teksten
*Ref: *Alohae, jeg elsker deg,<br />kom til meg for nå er kvelden inne.<br />Alohae, jeg elsker deg,<br />på kjærlighetens sti du møter meg.*
*Skumring faller over palmestrand, den hvite sand har månen tent i brann,på Hawaii stiger sangens brus, dønningens gang, havets sang, vindens sus.
En drankers hjem

«**En drankers hjem**» er en skillingsvise fra 1850, og opprinnelig fra Sverige. Visa er innspilt på *[[Frem fra Glemselen kap.11]]* med Helge Borglund.

## Teksten
#Ut i en dal en hytte lå det var et nødens hjem,og lykken der man aldri så den nådde aldri dem,som bodde der akk mannen var en dranker ja så hård,da ei i huset det fanns brød en nøden nok forstår.
#Ved sluknet ild hun sitter der så ensom i sin sorg,et barn i favnen ømt hun har og mannen borte er.Han kommer hjem med flasken tom som av en ond besatt,og jager barn og kone ut i mørk og dyster natt.
#Hun gråter, beder, snille du, vær ei så hard mot meg,jeg er så syk, jeg er så svak, å Gud forbarme deg.Her er ditt barn, din egen sønn, en vakker gutt det er,men han ei på der høre vil,han kaster fort dem ut.
#Hun måtte ut i sno og snø ut i den kalde natt,ei mange lange steg hun går hun faller om så matt.Sitt barn hun trykker til sin barm og roper Gud meg hør,men synker sammen med sitt barn i snøen kald og dør.
#Og neste dag når solen ler en sjel har flydd til Gudforgråtte øyne ser ei mer et sorgens liv er slutt.Da kommer han den grumme mann, og barnet sitt han ser,og da han sin beslutning tar, jeg drikker aldri mer.
#Si du min venn som dette hør, vil du ei drikke mer,en drikk som herjer hus og hjem og bare sorger gir.Gi opp nå alle Satans bånd og vær ei mer hans trell,la glasset stå å be til Gud så går deg allting vel.
Frem fra Glemselen kap. 12

***Frem fra Glemselen kap. 12*** er den tolvte platen i serien Frem fra Glemselen med Rita Engebretsen og Helge Borglund. Det gamle plateselskapet Talent var oppløst, og hele katalogen med *Frem fra Glemselen* var kjøpt opp av giganten PolyGram Records. Tapene til *Frem fra Glemselen* ble rangert som ganske store, da det var kostbare produksjoner som hadde blitt gjort. *Frem fra Glemselen kap. 12* kom i salg sommeren 1983 på labelen Philips, og denne gangen hadde Engebretsen & Borglund utvidet til hele 12 skillingsviser på platen. 

På denne tolvte produksjonen er det også med en gjesteartist, Arnstein Tungvåg, vokalist og leder for «Dænsebændet hass Arnstein», fra Gjøvik. Gruppa hadde gitt ut en rekke kassetter i serien «Støvtørker», hvor de i tilnærmet shadow og beatstil fremførte gamle norske slagere. Tungvåg er også kjent som vokalist fra dansebandene Ole Ivars og B-Gjengen. PolyGram skrev ikke på plateomslaget hvem som sang de ulike sangene, så nye lyttere var ikke helt sikre på om det var Borglund eller Tungvåg som sang sangene med mannlig stemme. Rita Engebretsen synger også veldig få sanger på denne produksjonen, og det kom litt negativ kritikk av det i etterkant. 

*Frem fra Glemselen kap. 12* solgte til sølv, og skillingsvisene var i gang igjen på nytt platemerke. Her er klassikere som «Elselill» og «Den gamle sigøyner».

## Sporliste
#«Elselill» (Ukjent), sunget av Helge Borglund
#«Hvem har skapt alle blomstene» (Ukjent), sunget av Rita Engebretsen
#«Den blindes sang» (Trad/Ole Olsen), sunget av Arnstein Tungvåg
#«I fremmed land jeg går» (Herman Hermani), sunget av Helge Borglund
#«På en sjømanns grav» (Johnny Hoes/Georg Falk), sunget av Helge Borglund
#«Den gamle sigøyner» (Anton Ello/Ernst Kondor), sunget av Helge Borglund
#«Solør-visa» (Oskar Merikanto/Ukjent tekst), sunget av Rita Engebretsen
#«Jeg venter og jeg drømmer» (Gunnar Tureson/Dan Andersson)/ (Oversatt til norsk av Ragnhild Johnsen), sunget av Helge Borglund
#«Den hellige stad» (Ukjent), sunget av Helge Borglund
#«Der vannliljen blomstrer» (Rietz Sandström/Sven Olof Sandberg), sunget av Rita Engebretsen
#«Sulisvise» (Ukjent), sunget av Arnstein Tungvåg
#«En pike vandret ut i en have» (Ukjent), sunget av Rita Engebretsen & Helge Borglund

## Andre medvirkende
*Idé og opplegg: Per Johan Skjærstad
*Gjest: Arnstein Tungvåg
*Arrangementer: Pete Knutsen
*Produsent: Johnny Sareussen
*Innspilt i Rosenborg Studio, juni 1983
*Teknikere: Tore Tambs Lyche, Inge Holst Jacobsen
*Foto: Olav Hansen
*Cover: BM Design A/S
*Trommer, precussion: Thor Andreassen
*Bass: Terje Methi
*Keyboards, gitar, mandolin, banjo: Pete Knutsen
*Fiolin på «Den gamle sigøyner»: Ivan Hauge
*Trekkspill på «Sulisvise»: Tomas Muskat
*Piano på «Den gamle sigøyner»: Tomas Muskat
*Munnspill på «Solør-visa»: Sigmund Groven
*Kor på «Hvem har skapt alle blomstene»: Elin og Linda Kristoffersen
*Kor: Shari Gerber Nilsen, Bjørn Nordvang, Johnny Sareussen

## Utgivelser
* 1983 LP/MC PolyGram Records Philips 814 097
* 2004 CD Nidelven Grammofon/Universal NCD 0402
EM i friidrett 2010 – Sjukamp

**Kvinnenes sjukamp** under EM i friidrett fant sted den 30. og 31. juli 2010 på Estadi Olímpic Lluís Companys i Barcelona.

## Medaljer



## Rekorder

## Kalender

## Resultater
### 100 meter hekk
#### Heat 1

#### Heat 2

#### Heat 3

### Høydehopp

### Kulestøt

### 200 meter
#### Heat 1

#### Heat 2

#### Heat 3

### Lengdehopp

### Spydkast

### 800 meter

#### Heat 1

#### Heat 2

### Sammenlagt

**Q = Kvalifisert via plassering, q = Kvalifisert via tid, DNF = Fullførte ikke, SB = Sesongbeste, DSQ = Diskvalifisert, PB = Personlig rekord**

## Referanser
* Deltagerliste
* Resultater 100m hekk 
* Resultater høydehopp 
* Resultater kulestøt 
* Resultater 200m 
* Resultater lengdehopp 
* Resultater spydkast 
* Resultater 800m 
* Sammenlagtresultater
Rolf Hansen (keramiker)

**Rolf Hansen** (født 27. juni 1922 i Kristiania, død 29. mai 2004 på Tjøme) var en norsk keramiker. Fra 1947 holdt han til på Kongsberg frem til sin død i 2004, der han hadde verksted i bunnen av Kullebunnbakken. Han var en av landets fremste keramikere.

Hansen mottok i 1955 gullmedalje i *Les Chefs-d'œuvres de la Céramique Moderne* i Cannes, fikk Kongsberg kommunes kulturpris i 1985 og Buskerud fylkes kulturpris i 1998. I 1999 ble han æresmedlem av Kongsberg Kunstforening. I 2003 mottok han Norske Kunsthåndverkeres Ærespris. 

## Referanser
Frank Macfarlane Burnet

**Frank Macfarlane Burnet** (født 3. september 1899 i Traralgon i Victoria, død 31. august 1985 i Port Fairy i Victoria) var en australsk lege, virolog og 
nobelprisvinner.

Sammen med Peter Medawar ble han tildelt Nobelprisen i fysiologi eller medisin i 1960 for sitt arbeide med bakteriofager og virus.

Burnet ble tildelt Albert Lasker Basic Medical Research Award i 1952, og ble også innvalgt som utenlandsk medlem av Kungliga Vetenskapsakademien i 1957.

## Referanser


## Eksterne lenker
Peter Medawar

**Peter Brian Medawar** (født 28. februar 1915 i Rio de Janeiro, død 2. oktober 1987 i London) var en brasilianskfødt britisk zoolog som sammen med Frank Macfarlane Burnet mottok Nobelprisen i fysiologi eller medisin i 1960 for oppdagelsen av ervervet immunologisk toleranse ved transplantasjoner av vev. Medawars arbeid har senere blitt ledende for forståelsen av hvordan kroppen støter bort vev etter en transplantasjon. 

## Referanser


## Eksterne lenker
Georg von Békésy

**Georg von Békésy** (ungarsk: Békésy György; født 3. juni 1899 i Budapest, død 13. juni 1972) var en ungarsk biofysiker, ingeniør og nobelprisvinner. Han ble tildelt Nobelprisen i fysiologi eller medisin i 1961 for arbeider med bølgebevegelser og det indre øres dynamikk.

## Referanser


## Eksterne lenker
Elselill

**«Elselill»** er en gammel skillingsvise som skal være skrevet på begynnelsen av 1900-tallet, med ukjent opphav. I TV-programmet *[[Husker du? (TV-serie)|Husker du?]]* ble denne sangen fremført to ganger, etter sterkt ønske fra TV-seerne. Den er innspilt på platen *[[Frem fra Glemselen kap.12]]* med Helge Borglund.

## Teksten
#Ingen annen er som deg, Elselillsolen strør du på din vei, Elselill,du er alltid glad og mild, du er alltid yr og villog det smil du har er søtt, Elselill.
#Du har venner hvor du går, Elselill,som dager i et år Elselill.Det er sommersol i dag, du er som den skjønne mai,lett du går i livets lek, Elselill.
#*Husker du Elselill, husker du Elselill,<br />første gang vi såes det var i april,<br />vi gikk tur så du ble varm bort fra byens støy og larm,<br />vi gikk begge arm i arm, Elselill.*
#Husker du da vi var små, Elselillhvor tiden fort kan gå, Elselill,alltid i den ville lek, kan jeg stadig minnes deghver gang at du fanget meg, Elselill.
#Ut i eng og skog ved vann, Elselill,vi fulgtes mangen gang Elselill.Maten som vi hadde med, delte vi på samme sted,og det fantes sol og fred, Elselill.
#*Husker du Elselill, husker du Elselill,<br />at du svarte med et smil, Elselill.<br />Husker du at du ga meg ja, men den neste formiddag,<br />reiste du med gråt herfra, Elselill*.
Hvem har skapt alle blomstene

«**Hvem har skapt alle blomstene**» er en gammel barnesang som er ca 100 år gammel. Den er kjent i alle de nordiske land, og var også utgitt på enkelte skillingstrykk på begynnelsen av 1900-tallet. Den synges til to ulike melodier. Den er innspilt på platen *[[Frem fra Glemselen kap.12]]* med Rita Engebretsen. Sangen brukes fremdeles i kristent barnearbeid, ikke minst i søndagskole.

## Teksten
#Hvem har skapt alle blomstene, blomstene, blomstenehvem har skapt alle blomstene, jo Gud i himmelen.Gud har skapt alle blomstene, blomstene, blomstene,Gud har skapt alle blomstene, ja Gud i himmelen.
#Hvem har skapt alle fuglene, fuglene, fuglene,hvem har skapt alle fuglene, jo Gud i himmelen.Gud har skapt alle fuglene, fuglene, fuglene,Gud har skapt alle fuglene, ja Gud i himmelen.
#Hvem har skapt alle stjernene, stjernene, stjernene,hvem har skapt alle stjernene, jo Gud i himmelen.Gud har skapt alle stjernene, stjernene, stjernene,Gud har skapt alle stjernene, ja Gud i himmelen.
#Hvem har skapt både deg og meg, deg og meg, deg og meg,hvem har skapt både deg og meg, jo Gud i himmelen.Gud har skapt både deg og meg, deg og meg, deg og meg,Gud har skapt både deg og meg ja Gud i himmelen.
#Hvem har skapt alle blomstene, fuglene, stjernene,hvem har skapt både deg og meg, jo Gud i himmelen.Gud har skapt alle blomstene, fuglene, stjernene,Gud har skapt både deg og meg, ja Gud i himmelen.
Martin Wagner

**Martin Wagner** (født 5. november 1885 i Königsberg død 28. mai 1957 i Cambridge (Massachusetts)) var en tysk-amerikansk byplanlegger og arkitekt.

## Karriere
Wagner studerte arkitektur, byplanlegging og nasjonaløkonomi fra 1905 til 1910 ved Technische Hochschule (Berlin-) Charlottenburg og i Dresden. Fra 1918 var han byarkitekt i den daværende byen Schöneberg og fra 1926 byarkitekt i Berlin. 

Wagner planla i 1920-årene deler av de boligområdene i Berlin som i 2008 ble satt på UNESCOs liste over verdensarven under tittelen Modernistiske boligområder i Berlin.

Etter sammenbruddet i byggeindustrien i 1931 og etter et besøk i Sovjetunionen utviklet Wagner planøkonomiske planer for Berlin, som imidlertid ikke ble realisert. Byggeutstillingen i Berlin i 1931 under tittelen *Sonne, Luft und Haus für alle* (sol, luft og hus for alle) var Wagners siste offentlige arbeid.

I februar 1933 trådte Wagner ut av Berlins kunstakademi i protest mot utelukkelsen av Käthe Kollwitz og Heinrich Mann. Han ble stadig sterkere motarbeidet av nazistene som følge av hans medlemskap i SPD. Sammen med de øvrige sosialdemokratiske medlemmene av planadministrasjonen i Berlin ble han permittert fra sin stilling i 1933.

1935 flyttet den arbeidsløse Wagner til Istanbul og arbeidet i byggeadministrasjonen der, sannsynligvis også i samarbeid med Bruno Taut som også befant seg i Tyrkia på det tidspunktet.

Martin Wagner emigrerte i 1938 til USA og ble amerikansk statsborger fra 1944. 1950 ble han professor i byplanlegging ved Harvard University hvor Walter Gropius var hans assistent.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Martin Wagner i Lexikon der Siemensstadt
* Archivsammlung ''Martin Wagner'' i *Baukunstarchiv der Berliner Akademie der Künste*
Odd Fossengen

**Odd Fossengen** (født 27. februar 1945 på Nes i Akershus, død 29. desember 2017 i Oslo) var en motorsyklist som kjørte internasjonale speedwayløp. Han ble norgesmester i motocross 125 kubikkcentimeter i 1962.

## Speedwaykarriere
Fossengen signerte for the Poole Pirates i 1968 etter suksessfull testkjøring, og ble en populær forsterkning for klubben blant Pooles tilhengere. I 1968 kom han på 3.-plass i «the World Pairs Final» sammen med Øyvind Berg. Han fikk sin «Major Honour» i 1969, da Poole Pirates vant «the British League Championship». I mai 1974 endte Fossengens speedwaykarriere etter at han fikk en alvorlig hofteskade da han kjørte for Poole mot Oxford.

## Referanser
Den blindes sang

«**Den blindes sang**» er en skillingsvise skrevet på begynnelsen av 1900-tallet, av en Ole Olsen. Han reiste mye rundt på marknader og lignende og solgte skillingsviser, stort sett skrevet om hans eget liv. Han hadde en gang i tiden jobbet på anlegg som steinhugger, men livnærte seg på slutten som visedikter. Dette er den mest kjente visa hans, og er innspilt på platen *[[Frem fra Glemselen kap. 12]]* med Arnstein Tungvåg.

## Teksten
#I min barndoms sorgløse dager så jeg sollyset skinne på jord,jeg så engen av blomster så fager, jeg så smil hos min kjærlige mor.
#Og hvor ungdommens måne kan skinne, stjerner blinker på himmelen blå,men det lys som ei går meg av minnet i min elskedes øyne jeg så.
#Når en mann sine kjæreste verner kan bekymringen titt være stor,men små øynenes tindrende stjerner er den herligste glede på jord.
#Akk en dag under arbeides møye, det var år nittenhundre og fem,traff en sten så jeg mistet mitt øye, og for en jammer og gråt i mitt hjem.
#Men en far kan selv enøyet streve for sitt hjem og det daglige brød,han kan glede seg ved at få leve når i hjemmet det ei hersker nød.
#Men en aften var ulykken ute av et slag jeg i blindhet ble satt,da det var som det stengtes en rute, og hvor før det var dag ble det natt.
#Ja, det nytter jo ikke å klage over skjebnen som var meg så hård,men å være til byrde og plage er en sorg som til hjertet mitt går.
#Uten dag, uten sol må jeg leve, og det kan jeg nok være med tål,men for mine kjære og streve er i livet mitt eneste mål.

## Kilder
*Bakgrunnstoff til platen *[[Frem fra Glemselen kap. 12]]*, Per Johan Skjærstad, PolyGram 1983
I fremmed land jeg går

**«I fremmed land jeg går»** er en gammel vise som også er kjent med tittelen **«Hjemlengsel»**. Den er skrevet av Herman Hermani, og har vært brukt en del på plate. Den er innspilt på *[[Frem fra Glemselen kap.12]]* med Helge Borglund.

## Teksten
#Den gangen jeg barndomshjemmet forlot,eventyrlandet det stevnet jeg motung og forhåpningsfull den gang jeg sto,minnes så godt mor du gråt da jeg dro.
#Mor, siden da har jeg strevet og slitt,livet for meg har kun fattigdom blitt,ville så gjerne ha sendt deg noen ord,men jeg kan ei, kjære mor.
#Mor hvordan lever du, tenker du på meg nuden gang jeg fór kjære mor ba du jo meg om å snu.I fremmed land jeg går, intet arbeide jeg får,skal aldri mer jeg deg få se du kjære mor.

## Referanser
På en sjømanns grav

«**På en sjømanns grav**» er opprinnelig en gammel tysk slager. Den heter i originalversjon «Op Een Zeemannsgraf», og på et skillingstrykk står Johnny Hoes og Georg Falk nevnt. Den fikk en stor renessanse etter krigen, og ble spilt inn på plate over hele Norden, da mest med svensk tekst. I Norge finnes den på platen *[[Frem fra Glemselen kap.12]]* med Helge Borglund. Der er den norske teksten bearbeidet av Per Johan Skjærstad.

## Teksten
#På en sjømannsgrav det vokser ingen blomster,bølger ruller der han sluttet sin seilas.På en sjømanns grav der finnes ingen blomster,ingen kjenner veien til hans hvileplass.
#Seile, seile rundt hele verden slik er sjømannslivet,seile rundt fra vinder og farer, det er for sjømannen givet.Kanskje en natt under stormens kyst, skipet når sin siste havn,en sjømann er klar til sin reises slutt, havet tar alt i sin favn.
#På en sjømanns grav det vokser ingen blomsterbølger ruller der han sluttet sin seilas,På en sjømanns grav der finnes ingen blomster,ingen kjenner veien til hans hvileplass.
Solør-visa

«**Solør-visa**» er en lokalpatriotisk sang med en tekst av Erling Mauland fra Brandval i Solør som er en hyllest til «solungene». Sangen heter opprinnelig «Hemlengt», og ble første gang fremført på Bøndernes hus i Hof i 1946. Melodien er laget av finske Oscar Merikanto, og ble først anvendt til teksten «Där björkarna susa».

«Solør-visa» er innspilt på *[[Frem fra Glemselen kap.12]]* med Rita Engebretsen, som er fra Kirkenær i Solør, så dialekten blir autentisk på innspillingen. Visa er også spilt inn av Ingemars på platene Spelemenn østpå skogen og Gull, men da med sitt opprinnelige navn.

## Teksten
#Je lever milla fræmmenfä**l**k, mein tanka mine drärtell trakten millom Brandval og Vå**l**er.Dit leinges je alltmeine, fär häppäs je færfinns ingen stann som hemme i Solør.
#Dom prater om ä**l**ver, mein je veit om ei,og inga ä**l**ver sæ med G**l**åmma seg må**l**er.Så gild og så diger, så veldig baus og brei,ho f**l**ømer b**l**ank og **l**ogn gjønnom Solør.
#Om vintera med jæmna er lang og brisk og kald,står barskogen med sæmmarsgrønne nå**l**er.Med vårso**l**a vakner fioler og konvallog mogopp milla steina i Solør.
#Og su**l**ua ho lufter sæ så lettvint og så rar,på tunet hopper skjøra rundt og snå**l**er.I lia sitter gauken bort i eit bjørkesnar,han gæ**l**er ingen stann som i Solør.
#Je gikk färbi ei trelasttomt og inn der je slapp,og der var battings, der fanns digre på**l**er.Je rådde itte fær det, dom måtte få ein k**l**app,je veit dom var frå skoga i Solør.
#Og solongsmå**l**et mitt vil itte fræmmenfälk færstå,fär her finns nukk tå snåbbete og jå**l**er.Je leingter dagstøtt hemmat dit je veit at je kan fåein väittu prat med kjinnsfälk i frå Solør.
#Ja, leinge har je leingte og leingte vil je støtt,så leinge je i fræmmentrakter trå**l**er,men je veit ner je ein gong blir s**l**itin og træitt,da drär je hemm teil hvile i Solør.

## Referanser
EM i friidrett 2010 – Sleggekast kvinner

**Kvinnenes sleggekast** under EM i friidrett 2010 fant sted den 28. og 30. juli på Estadi Olímpic Lluís Companys i Barcelona. 

## Medaljer

## Rekorder

## Kalender

## Resultater
### Kvalifisering

Kvalifisering: Kvalifiseringskravet var 69,00 (Q), eller blant de 12 beste.

### Finale

## Referanser
* Resultater kvalifisering 
* Resultater finale
Jessica Samuelsson

**Jessica Eva Katarina Samuelsson** (født 1985) er en svensk sjukjemper. Hun konkurrerer for Hässelby SK.

Den personlige rekorden hennes i sjukamp er 6146 poeng. Den satte hun i Barcelona den 31. juli 2010. Med det er hun toer gjennom tidene i Sverige etter Carolina Klüft.

Samuelsson har deltatt i VM både 2007 og 2009. Ved EM 2010 i Barcelona kom hun på tiendeplass med 6146 poeng.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Offisiell hjemmeside for Jessica Samuelsson
Jeg venter og jeg drømmer

«**Jeg venter og jeg drømmer**» er skrevet av Dan Andersson (1888–1920) i 1915, og het originalt «Jag väntar...». Han hentet svært ofte temaer fra skogsmiljøet, i Dalarnas finnskoger, der han selv hadde jobbet en tid. Andersson er også en anerkjent lyriker, og er mest kjent for «De tre hemlösa». Til tross for at han ble bare 32 år, har han en stor produksjon bak seg. Det er Gunnar Turesson som har skrevet melodien til visa, han var bror av Dan Anderssons kone Olga Turesson. Det finnes flere plateinnspillinger av denne sangen, men de fleste er på svensk. På norsk er den innspilt på platen *[[Frem fra Glemselen kap.12]]* med Helge Borglund.

## Teksten
#Jeg venter og jeg drømmer i timer så tommejeg ser stjernene vandre og nettene gå,jeg venter på en kvinne som fra skogen skal komme,den kjæreste, den kjæreste med øyne blå.
#Jeg tenker meg en vandrende duftende blomme,og drømmer om et skjelvende lekende skratt.Jeg trodde jeg så min elskede komme,gjennom skogen ut av mørket en snøtung natt.
#Glad ville jeg min drøm da i armene bæreog følge stien der hvor min koie står,å komme med jublende rop mot den kjærevelkommen du som ventes i ensomme år.
#Jeg venter og jeg drømmer i timer så tomme,hører skogen som synger og ser skyene gå.Jeg venter på en kvinne som fra skogen skal komme,den kjæreste, den kjæreste med øyne blå.
Der vannliljen blomstrer

«**Der vannliljen blomstrer**» er den norske versjonen av den svenske visa «Där näckrosen blommar» av Sven Olof Sandberg og Rietz Sandström. Den er laget rundt 1920, og har vært trykket i skillingstrykk så vel som i visebøker. Den er også innspilt på en rekke plater. I dag er den nesten å regne som en sommerslager i Sverige. På norsk finnes den innspilt på platen *[[Frem fra Glemselen kap.12]]* med Rita Engebretsen.

## Teksten
#Langt bort der bjørkskogen lever, fanget av måneskinnslysvannliljen fjernt der seg gjemmer mykt på det blåklare vann.Der hvor vi vandret en sommer, alltid jeg der ville gå,og ved en strand finne hvile, kjærtegnet mykt av din ro.
#Ved det stille tjernet vil jeg for evig få bli,og i sommernetter drømme om det som varder i nattens mørke stråler små alver til dans,stille blant bjørkskogen smyger julimånens glans.
#Langt bort om skogenes stier, vannliljetjernet det blomstrer,bjørkene grønnes i lier de har tatt sommeren på.Hvor hen jeg nå setter ferden, langt bort til fremmede land,finns det kun en plass i verden som med sin trollmakt meg bandt.Dagenes solskinn og glede og alle netters mystikk,er jo et minne som lever som i mitt hjerte vil bo.