Gjerdesmett

**Gjerdesmett** (*Troglodytes troglodytes*) er en livskraftig art i gjerdesmettfamilien (Troglodytidae). Hele 28 underarter blir delvis akseptert, hvorav nominatformen hekker i Norge. Arten er tallrik og utbredt i både vestlige og østlige deler av Eurasia, inkludert i Skandinavia og såvidt i det aller nordligste Afrika.

Nominatformen er utbredt på fastlandet i Europa, fra Skandinavia og østover til Uralfjellene og sørover til Den iberiske halvøy, Italia og Hellas. Den hekker i Norge og regnes som landets nest minste fugl, etter fuglekongen (*Regulus regulus*).

## Taksonomi

Inntil relativt nylig ble gjerdesmett regnet som konspesifikk med gransmett (*T. hiemalis*) og barsmett (*T. pacificus*). Det knytter seg fortsatt flere spørsmål til differensieringen av disse artene, som helst skiller seg fra hverandre gjennom sangen. Barsmettens sang savner dessuten gode vitenskapelige studier.

Det er reist spørsmål ved validiteten til flere av underartene, men det må mer forskning til for å avklare disse spørsmålene. De 28 underartene som delvis anerkjennes fordeler seg i minst fire klader; Europa, Kaukasus, Nepal og Øst-Asia. Noen, som Birds of the World, regner imidlertid med åtte klader, noe som følges i inndelingen her.

Taksonomien for hussmett (*T. aedon*) har blitt ansett som svært kompleks. Noen tidligere grupper av underarter er nå løftet til selvstendige arter, ifølge Birds of the World. Disse vises med den norske navnebeskrivelsen i parentes i inndelingen lenger ned på siden, siden ingen av dem har fått et offisielt norsk navn ennå.

## Biologi
Gjerdesmetten måler cirka  og veier typisk , og er med det en av Norges minste fugler. Fjærdrakten er dekket av små, sorte spetter på i hovedsak mørk rustbrun bakgrunn, ispedd ørsmå hvite og beige flekker. Stjerten er karakteristisk og stikker nærmest rett opp. Til tross for den beskjedne kroppsstørrelsen har den en kraftig og akselererende sang med et raspende motiv midt i strofen. Denne sangen kan også tidvis høres om høsten og vinteren. Den lille fuglen har også blitt kalt «tommeliten».

Habitatet er svært variert. Fuglene hekker i fuktige skoger med tett undervegetasjon. I Vest-Europa er den vanligst i løv- og blandingsskog, tett bevokste forsteder, urbane parker og hager, lynglandskaper med buskas, samt på kystøyer med svært sparsom dekning. I blandet løv- og barskog langs gradienter av menneskelig bosetning i Sverige, hvor antallet ble betydelig redusert med økende menneskelig nærvær. Bruken av dette habitat er mer begrenset i enkelte deler av utbredelsesområdet; for eksempel i Nord-Afrika finnes den for det meste i skogkledde daler med bekker eller elver, i høyder på . Forekommer normalt fra havnivå opp til over tregrensen, med høyeste kjente forekomst på  i Himalaya.

Om sommeren finnes gjerdesmetten i allslags skog, ofte i områder med fuktige sig. I Norge er nominatformen utbredt over det meste av Sør-Norge, selv om den er mer sparsomt utbredt i indre deler av Østlandet og i Nordland og Troms. I oktober trekker deler av den norske bestanden til Vest- og Sørvest-Europa, mens de som blir igjen gjerne overvintrer i vintermilde kyststrøk. Overvintrende individer kan samles i hulrom der de ligger tett sammen for å holde på varmen.

Gjerdesmetten spiser i hovedsak insekter og edderkoppdyr, men kan også fra tid til annen observeres på fuglebrettet om vinteren.

Allerede i mars starter reirbyggingen, og byggmaterialene er mose, visne blader og tørre strå. Reiret er kulerundt med inngang fra siden. Før eggleggingen som starter i midten av mai, fores dette med fjær og dun. Gjerdesmetten legger rundt  egg.


Chinchraqa ok ulogood (cropped).jpg|*T. t. hyrcanus*Krim til Kaukasus
The Voice (7159326732).jpg|*T. t. indigenus*Storbritannia og Irland
Troglodytes troglodytes kabylorum Hartert, E, 1910 Tébessa MHNT ZOO 2010 11 232.jpg|Egg etter gjerdesmett.


## Inndeling
Inndelingen følger Birds of the World og er i henhold til Kroodsma & Brewer (2020). Eventuelle norske navn i parentes er uavklarte.

* Passeriformes, spurvefugler
** Passeri, sangfugler
*** Passerida
**** Certhioidea
***** Tichodromidae, murkryperfamilien 
***** Sittidae, spettmeisfamilien
***** Salpornithidae, greinkryperfamilien
***** Certhiidae, trekryperfamilien
***** Polioptilidae, myggsmettfamilien
***** Troglodytidae, gjerdesmettfamilien
****** *[[Troglodytes]]*
******* *[[hussmett|T. aedon]]*, hussmett
******* *[[cozumelsmett|T. beani]]*, cozumelsmett
******* *[[kalinagosmett|T. martinicensis]]*, (kalinagosmett)
******* *[[sanktluciasmett|T. mesoleucus]]*, (sanktluciasmett)
******* *[[sanktvincentsmett|T. musicus]]*, (sanktvincentsmett)
******* *[[grenadasmett|T. grenadensis]]*, (grenadasmett)
******* *[[sørhussmett|T. musculus]]*, (sørhussmett)
******* *[[falklandssmett|T. cobbi]]*, falklandssmett
******* *[[socorrosmett|T. sissonii]]*, socorrosmett
******* *[[clarionsmett|T. tanneri]]*, clarionsmett
******* *[[rustbrynsmett|T. rufociliatus]]*, rustbrynsmett
******* *[[okersmett|T. ochraceus]]*, okersmett
******* *[[andessmett|T. solstitialis]]*, andessmett
******* *[[santamartasmett|T. monticola]]*, santamartasmett
******* *[[tepuismett|T. rufulus]]*, tepuismett
******* *[[gjerdesmett|T. troglodytes]]*, gjerdesmett
******** gr. islandicus
********* *T. t. islandicus*, Island
******** gr. borealis
********* *T. t. borealis*, Færøyene
******** gr. zetlandicus
********* *T. t. zetlandicus*, Shetlandsøyene
******** gr. hebridensis
********* *T. t. hebridensis*, Ytre Hebridene (unntatt St. Kilda)
******** gr. fridariensis
********* *T. t. fridariensis*, Fair Isle
******** gr. hirtensis
********* *T. t. hirtensis*, St. Kilda
******** gr. indigenus
********* *T. t. indigenus*, Storbritannia og Irland (unntatt Shetland og Ytre Hebridene)
******** gr. troglodytes
********* *T. t. troglodytes*, nominatformen, fra Skandinavia østover til Uralfjellene og sørover til Iberia, Italia og Hellas
********* *T. t. kabylorum*, fra Marokko til Tunisia (kanskje også såvidt i Spania)
********* *T. t. koenigi*, Korsika og Sardinia
********* *T. t. cypriotes*, Kypros og det nordlige Midtøsten sør til Nord-Israel
********* *T. t. hyrcanus*, fra Krimhalvøya til Kaukasus
********* *T. t. juniperi*, lengst nord i Nordøst-Libya, fra Tocrapasset (Al Marj) østover til Derna i Darnahdistriktet
********* *T. t. tianschanicus*, fra Tien Shan (kanskje også Altaj) sørover til Pamir og Nordøst-Afghanistan
********* *T. t. pallescens*, Kamtsjatkahalvøya og Kommandørøyene
********* *T. t. kurilensis*, de nordlige Kurilene
********* *T. t. fumigatus*, de sørlige Kurilene, Sakhalin og Japan med øyene Jeju og Iki
********* *T. t. mosukei *, Izuøyene utenfor Sørøst-Honshu (Japan)
********* *T. t. ogawae*, øyene Tanegashima og Yakushima utenfor Kyushu (Japan)
********* *T. t. taivanus*, Taiwan
********* *T. t. dauricus*, Sørøst-Sibir, Nordøst-Kina, Korea og Tsushima (Japan)
********* *T. t. idius*, Nordøst-Qinghai og Gansu til Hebei (Kina)
********* *T. t. szetschuanus*, Øst-Tibet, Sørøst-Qinghai og Vest-Sichuan (Kina)
********* *T. t. talifuensis*, Sør-Kina (Sør-Sichuan og Nord-Yunnan) og Nordøst-Myanmar
********* *T. t. subpallidus*, fra Nordøst-Iran østover til Sør-Usbekistan og Nordvest-Afghanistan
********* *T. t. neglectus*, Vest-Himalaya (fra Gilgit østover til Vest-Nepal)
********* *T. t. nipalensis*, Sentral- og Øst-Himalaya (fra Nepal østover til Nordøst-India og Sør-Tibet)
********* *T. t. magrathi*, Sørøst-Afghanistan og Vest-Pakistan
******* *[[barsmett|T. pacificus]]*, barsmett
******* *[[vintersmett|T. hiemalis]]*, vintersmett

## Referanser




## Eksterne lenker
*