open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Super Furry Animals

**Super Furry Animals** (også kjent som **SFA**, the **Furries** og the **Super Furries**) er et walisisk rockeband, som sjangermessig kan plasseres som psykedelisk rock og elektronisk eksperimentasjon.

## Starten

Bandet ble grunnlagt i Cardiff og springer ut i fra flere andre Walisiske band og teknogrupper i området (Dafydd Ieuan, Gruff Rhys og Guto Pryce hadde spilt sammen siden tidlig på 1990-tallet og hadde vært på turné i Frankrike som en teknogruppe). De to andre medlemmene av bandet er Huw Bunford og Cian Ciaran. De startet med å skrive sanger og i 1995 fikk de kontrakt med Ankst, en Walisisk plateselsskap-label. Bandet blir sett på som en del av den Walisiske renesanssen innen musikk (og kunst og litteratur) på 1990-tallet. Andre walisiske band fra den samme tiden er Catatonia, Gorky's Zygotic Mynci og the Manic Street Preachers. 

Skuespilleren Rhys Ifans var en kort stund vokalist i bandet, før de slo igjennom nasjonalt.

## Navnet
Navnet på bandet kom fra T-skjorter som Gruffs søster trykte. Hun lagde Super Furry Animals-T-skjorter for mote- og kunstnerkollektivet Acid Casuals (varianter av dette navnet har dukket opp gjennom hele SFAs karriere, for eksempel i deres sang «The Placid Casual» og deres egen plateselskaplabel Placid Casual.)

## Diskografi
### Studioalbum
**[[Fuzzy Logic (album)|Fuzzy Logic]]* (20. mai, 1996) – UK #23
**[[Radiator (album)|Radiator]]* (25. august, 1997) – UK #8
**[[Guerrilla (album)|Guerrilla]]* (7. juni, 1999) – UK #10
**[[Mwng]]* (15. mai, 2000) – UK #11
**[[Rings around the World]]* (23. juli, 2001) – UK #3
**[[Phantom Power (Super Furry Animals Album)|Phantom Power]]* (21. juli, 2003) – UK #4, NOR #36
**[[Love Kraft]]* (22. august, 2005) UK #19

### Samleplater og remixalbum
**[[Out Spaced]]* (23. november, 1998) – UK #44
**[[Phantom Phorce]]* (19. april, 2004) [Limited]
*** (4. oktober, 2004) – UK #18
## Eksterne lenker
* 
* 
*
Lossivatnet

**Lossivatnet** (nordsamisk: *Loasejávri*) er en innsjø i Narvik kommune i Nordland. Den er regulert som magasin for Norddalen kraftverk.

## Referanser
Storvatnet (Steigen)

**Storvatnet** er en innsjø i den østlige delen av Steigen kommune i Nordland. Med et areal på 6,62 km² er Storvatnet kommunens største innsjø.

Det omtrent ni kilometer lange vatnet er en typisk fjordsjø nedskåret i en trang U-dal som går i retning fra nordøst til sørvest omgitt av fjellpartier, med Sagdalstindan på vestsiden og en rekke topper fra Stordalstinden i nordøst til Trollfjellet i sør. Storvika er en ca. 2,5 km lang forgreining som går i øst-sørøstlig retning. Utløpet er mot vest gjennom Storvasselva, via Lommervatnet og Lommerelva til Balkjosen.

I 2011 ble Storvatnet naturreservat opprettet. Det omfatter landområdene rundt den østlige delen av vatnet.

## Referanser
Breiddalsvatnet

**Breiddalsvatnet** er en innsjø i Skjåk kommune i Innlandet. Den ligger ved Grotli, like sør for riksvei 15 over Strynefjellet. Innsjøen er regulert og via en 14 kilometer lang tunnel og Rauberget pumpe overføres vannføringen til Rauddalsvatnet, for deretter å nyttes i Framruste kraftverk.

## Referanser
Varaldsjøen

**Varaldsjøen** (også kalt **Varalden**, svensk: *Varaldsjön*) er en innsjø på Finnskogen, på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger på Varaldskogen i Kongsvinger kommune, Innlandet. Den svenske delen ligger i Arvika kommune i Värmland.

Innsjøen er oppdemmet og reguleres i forbindelse med Varalden og Bedafors kraftverk. Reguleringshøyden er mellom 203 og 197 moh.

I sjøen finnes abbor, ferskvannsulke, gjedde, krøkle, lagesild, lake, laue, mort, ørekyt, ørret og ål.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Hafslovatnet

**Hafslovatnet** er en innsjø ved Hafslo i Luster kommune i Sogn og Fjordane. Innsjøen er regulert som magasin for Årøy kraftverk.

Den vestligste delen av innsjøen er vernet i Hafslovatnet fuglefredningsområde.

Hafslovatnet er et godt fiskevatn, der en kan drive sportsfiske etter ørret med oter, dorg og stang ved å løse fiskekort. (Personer under 18 år trenger ikke fiskekort.) Fiskesesongen er fra 1. januar til 14. september. Bruk av båt med motor på inntil 8 hk er lov, med unntak av området Straumavatnet, mellom Straumbrua og Sogebrua. Den siste lørdagen i august blir det hvert år arrangert Hafslo fiskefestival av 10. klasse ved Hafslo barne- og ungdomsskule, med fiskekonkurranse i syv ulike klasser.

Innsjøen har utløp til Barsnesfjorden gjennom Årøyelvi.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Sjåvatnet

**Sjåvatnet** er en innsjø som ligger i kommunene Notodden og Hjartdal i Telemark. Sjåvatnet er en del av Skiensvassdraget og ble vernet mot kraftutbygging i supplering av verneplan for vassdrag i 2005.

Vannet har to utløp. Rundt 75% av vannføringen går til Digeråi, som renner ut fra nordenden av vatnet og ned til Tinnsjøen, mens 25% går mot sør til Kåla, som munner ut i Tinne sør for Tinnoset.

## Referanser
Sokumvatnet

**Sokumvatnet** er en innsjø i Gildeskål kommune i Nordland. Den er regulert som magasin for Sundsfjord kraftverk.

## Referanser
Stormyrbassenget

**Stormyrbassenget** (også kalt **Stormyraven** og **Avan**) er en kunstig innsjø i elva Røssåga. Det ligger i Hemnes kommune i Nordland, like nord for Bleikvasslia.

Stormyrbassenget er inntaksmagasin for Nedre Røssåga kraftverk. Før kraftutbyggingen på 1950-tallet var området et myrområde kalt Stormyra, med flere små vann kalt Storskogaven, Fjellaven, Smalaven, Vefsnaven og Finnesaven.

Det er rikt fugleliv rundt innsjøen.

## Referanser
Torfinnsvatnet

**Torfinnsvatnet** er en innsjø i Voss kommune i Vestland. Den er regulert som magasin for Hodnaberg kraftverk ved Hamlagrøvatnet.

Fridtjof Nansen overvintret i en hytte ved vannet, året før han gikk på ski over Grønlandsisen. Hytta står ennå.

Et kjent landemerke er Timeglasset, en stor steinblokk som ser ut som et timeglass.

Reinjegere omkom nær vannet ca. 1950-tallet.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Langsjøen

Det finnes flere innsjøer kalt **Langsjøen**:

* Langsjøen (Engerdal og Tolga)
* Langsjøen (Aurskog-Høland)
* Langsjøen (Klæbu)
Famvatnet

**Famvatnet** (også skrevet *Famnvatnet*, sørsamisk: *Faepmiejaevrie*) er en innsjø nordøst i Hattfjelldal kommune i Nordland. Vatnet får tilsig fra Raudvasselva i øst og Sørbuktelva i sør. Utløpet er mot vest via Famvasselva og Sørdalselva til Røssvatnet ved Sørdal. 

På sørsida av vatnet finnes Varnvassdalen naturreservat og Favnvassdalen landskapsvernområde.

På nordsida av vatnet går det bilvei fra Varntresk ved Røssvatnet til Joesjö i Sverige.

## Referanser
Langvatnet (Ulvik)

**Langvatnet** er en innsjø i kommunene Eidfjord og Ulvik i Vestland. Den er reguleringsmagasin for Sima kraftverk. Det naturlige utløpet er mot vest, til Langvasselva, ei sideelv til Austdøla.

## Referanser
Ørsjøen

**Ørsjøen** er en innsjø som ligger i Halden kommune i Østfold. Sydenden ligger ved Prestebakke, og den strekker seg nordover i retning Store Erte.

For padlere er det ideelt å legge ut fra Prestebakke i syd eller helt i nord ved Torgalsbøen.

## Referanser
Finnkoisjøen

**Finnkoisjøen** er en innsjø i Meråker og Tydal kommuner i Trøndelag. Den er en del av Nea-Nidelvvassdraget og har utløp til elva Lødølja, ei sideelv til Nea. Sjøen er regulert som magasin for Tya kraftverk.

## Referanser
Kvevatnet

**Kvevatnet** (også kalt *Kvevotni*) er en innsjø og et kraftmagasin i Lærdal kommune i Sogn og Fjordane. Innsjøen har utløp mot nord til elva Nivla, som er en del av Lærdalsvassdraget.

Magasinet ble bygget som en del av kraftutbyggingen i Lærdalsvassdraget på 1970-tallet. Det ble bygget en demning ved utløpet fra Kvevotni, og en rekke mindre vatn, blant annet Vestre og Midtre Kvevatnet og Vestre Flågrunnsvatnet, ble oppdemmet til en sammenhengende innsjø. Vannføringen fra magasinet ble overført fra et vanninntak i Gravdalen lengre nede i Nivla via en lang tunnel til Borgund kraftverk. I februar 2015 ble det gitt konsesjon til utbygging av Gravdalen kraftverk, som vil utnytte fallet mellom magasinet og vanninntaket i Gravdalen.

## Referanser
Knut Westad

**Knut Westad** (født 16. juli 1955 på Hamar, død 29. mars 2017 i Sandefjord) var en norsk kunstner, forfatter, tegneserietegner og illustratør.

Westad var særlig kjent for sitt arbeid med tegneserien *[[Fantomet]]*. Han var på 1980-tallet en av de flittigste leverandører av forsideillustrasjoner til bladet. Begynte etterhvert også å levere hovedfortellingene, som den første norske seriekunstner i forlagets stab. Produserte på slutten av 1980-tallet serien Tåkehauk for *[[Bellona-magasin]]*, hvor han fikk vist andre sider av sitt betydelige talent.

Etter lengre tids sykdom, hvor han blant annet mistet førligheten i høyre hånd, trente Westad seg opp til å tegne med venstre hånd. I 1998 publiserte Thule forlag første bind i serien Tigalo, hvor Westad stod for både manus og tegninger. Tigalo var opprinnelig planlagt som en trilogi. Bind 2 fulgte i 2001, men tredje og siste bind lot vente på seg.

Knut Westad arbeidet med flere prosjekter. Blant dem var en oppdatering av den klassiske norske tegneserien Ingeniør Knut Berg på eventyr og en tegneserieversjon av Henrik Ibsens *[[Peer Gynt]]*.

## Referanser




## Eksterne lenker
* ''Westad satser på Peer Gynt'', Knut Westad tegneserieprosjekter, Serienett (publisert 2006-05-22)
Ulen

**Ulen** er en innsjø i Lierne kommune i Trøndelag.

Ulendeltaet naturreservat ble opprettet i 1984 og ble et ramsarområde i 2011.

## Referanser
Vonsjøen

**Vonsjøen** (svensk: *Stor-Våndsjön*) er en innsjø som ligger på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger i Femundsmarka nasjonalpark i Engerdal kommune i Innlandet. Den svenske delen ligger i Älvdalen kommune i Dalarna. Sjøens utløp er til Storån, ei tilløpselv til Dalälven, og bare en liten del av nedbørfeltet er i Norge.

Det finnes ørret, røye, abbor og gjedde i sjøen.

## Referanser
Sandvatnet (Forsand)

**Sandvatnet** er en innsjø på grensen mellom Sandnes og Hjelmeland kommuner i Rogaland. Innsjøen ligger i fjellområdet mellom Årdal i nord og Lysefjorden i sør. Fylkesvei 661 eller Songesandvegen følger Sandvatnets østside. 

Innsjøen har utløp til elva Sandvassåna, som utgjør den øverste delen av Ullestadåna. Vannmassene renner først gjennom Sandvassjuvet før de havner i Beinskjervatnet i Lyngsheia. 

I den østre delen av innsjøen ved Eidamoen blir Litla Sandvatnet delt av fra Sandvatnet med et smalt eid. Her går Songesandvegen over med en bro. 

## Referanser




## Eksterne lenker
*Værvarsel for Sandvatnet  på Yr.no
Isesjøen

**Isesjøen** (også skrevet **Isesjø**) er en innsjø som ligger i Sarpsborg kommune i Østfold. Den er den største innsjøen i Sarpsborg kommune, med en vannflate på ca. 6,5 kvadratkilometer. Den er ca. 6 kilometer lang, ligger ca. 38 meter over havet, og har en middeldybde på ca. 9,5 meter. Den største dybden som er målt er på ca. 25 meter i den sydlige delen.
Største tilsig er gjennom Buerelva fra øst, og utløpet er gjennom Isoa i nordenden.

### Fiskearter

* Gjedde
* Abbor
* Gjørs
* Hork
* Brasme
* Ørret
* Ål
* Laue
* Mort
* Flire
* Sørv

## Referanser
Skøvatnet

**Skøvatnet** (nordsamisk: *Skuođđojávri*) er en innsjø i kommunene Sørreisa og Dyrøy i Troms.

## Referanser
Øyungen

**Øyungen** kan vise til:

*Øyungen (Holtålen), en innsjø i Trøndelag
*Øyungen (Namdalseid), en innsjø i Trøndelag
*Øyungen (Oslo), en innsjø i Nordmarka i Oslo
*Øyungen (Ringsaker), en innsjø i Hedmark
Mykle

**Mykle** (uttales «Nøkle» på lokal dialekt) er en innsjø som ligger i Kongsberg kommune i Buskerud. Den er en del av Siljanvassdraget som renner ut i Farris ved Larvik. Innsjøen er regulert for kraftproduksjon av Skagerak Energi AS (tidligere Vestfold Kraft AS). Vassdraget ble vernet mot ytterligere regulering i 1973. Ved Mykle ligger fjelltoppen Bonden.

Historisk ble demning og regulering bygd for tømmerfløtning. Tømmeret ble fraktet de drøye 6&nbsp;km over innsjøen ved hjelp av slepebåter. Slepebåtene «Tom I» og «Tom II» virket her. Sistnevnte helt frem til 1970-tallet.

I Mykle finnes ørret og abbor. Fisket i Mykle disponeres av Treschow-Fritzøe, som selger fiskekort.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Fritzøe Skoger
Langeidvatn

**Langeidvatn** er en innsjø i Vinje kommune i Telemark. Den består av øvre og nedre Langeidvatn, som er demt opp til samme nivå. Innsjøen har utløp til elva Vai (eller Vaåi), ei sideelv til Kjela. Vai er oppdemmet ved Vadtjønni, som er inntaksmagasin med rørgate til Haukeli kraftverk, som ligger like nedenfor Vais munning i Kjela.

## Referanser
Store Buevannet

**Store Buevannet** (nordsamisk: *Stuorra Dávgejávri*) er en innsjø i Berlevåg kommune i Finnmark. Den er regulert som magasin for Kongsfjord kraftverk.

## Referanser
Granasjøen

**Granasjøen** er en kunstig innsjø som ligger på Nerskogen ved fylkesvei 512 i Rennebu kommune i Trøndelag. 

Innsjøen ble dannet ved bygging av en demning over elva Grana ved Nerskogen. Den er reguleringsmagasin for Grana kraftverk, som ligger ved Grindal og gir et fall på 462 m fra magasinet. Vannet ledes til kraftverket i en 10 km lang tunnel. Demningen er av steinfyllingstypen og fylkesveien går langs toppen av demningen. Laveste vannstand er 610 moh., høyeste er 650 moh. Sjøen har en største utstrekning på  og et magasinvolum på 144 millioner kubikkmeter.

Utbyggingen av Orkla og Grana-vassdraget ble gjennomført først på 1980-tallet. Oppdemmingen av Granasjøen vakte store protester før og etter vedtaket i 1978, og det kom til aksjoner i Granadalen. Da Innerdalen og Granadalen ble foreslått neddemt, vakte det politiske protester både fra lokalsamfunnene, naturverngrupper, og Landbruksdepartementet. Foruten naturhensynene var også landbruket i dalene viktig, Utbyggingen av Granasjøen førte til neddemming av et jordbruksområde i Nerdalen i Rennebu som ble nydyrket før og etter andre verdenskrig. 

Granasjøen er fiskevann, og båt kan leies ved vannet. Ved sjøen er det også mulighet for camping og annen overnatting. Granasjøen brukes til seilbrett.

## Referanser
Hartevatn

**Hartevatn** er en innsjø som ligger ved Hovden i Bykle kommune i Agder. Det er en del av Otravassdraget.

Hartevatn er regulert mellom 752 og 759 moh., og henger i vestenden sammen med Breivevatn gjennom en kanal.

Vannets navn kommer av de mange småøyene (*harter* eller *horter*) som stikker opp av overflaten. Etter oppdemmingen er ikke dette like tydelig.

Hartevatnet har en god bestand av småørret. Ved Hegni Friluftsområde er det båt- og kanoutleie på Hartevatnet i sommerhalvåret.

## Referanser
Fullsenn

**Fullsenn** er en innsjø som ligger i kommunene Nord-Aurdal og Øystre Slidre i Innlandet. Den har utløp mot sør via elva Folda, ei sideelv til Etna.

## Referanser
Hoklingen

**Hoklingen** er en innsjø i Levanger kommune i Trøndelag.

I 1973 ble et Handley Page Halifax hevet fra Hoklingen. Flyet hadde vært med på angrepet på slagskipet «Tirpitz» og måtte nødlande på innsjøen. Flyet er utstilt på Royal Air Force Museum London i Storbritannia.

## Referanser
Syndle

**Syndle** er en innsjø som ligger i Grimstad kommune i Agder. Vannet har utløp gjennom den korte Syndleelva til Rorevannet, som igjen renner ut i Nidelva. Vest i Syndle ligger Lundesanden, som er en mye brukt badeplass.

## Referanser
Kilvatnet

**Kilvatnet** (lulesamisk: *Ráhpukjávrre*) er en innsjø i Hamarøy kommune i Nordland, omtrent 3,5 kilometer øst for Ulvsvåg og 6 kilometer sør for Storjord.

Vatnet er delt på midten av kommunegrensen med den vestlige delen i Hamarøy og den østlige i Tysfjord. Forsaelva gir utløp mot øst til Tysfjorden.

## Referanser
Skjervangen

**Skjervangen**, eller **Skjærvangen**, er en innsjø som ligger i Vestmarka i Eidskog. Innsjøen tilhører Mangenvassdraget som renner inn i Sverige og via et nettverk av elver ender opp i Vänern, og til slutt når Kattegat via Göta älv. Av fløtningshensyn bygget derfor Engebret Soot før 1850 en fløtningskanal med 15 sluser for å overføre tømmeret motstrøms til Haldenvassdraget.

Innsjøen er vernet mot kraftutbygging i henhold til Verneplan I for vassdrag.

## Referanser
Innerdalsvatnet

**Innerdalsvatnet** er en kunstig innsjø i Tynset kommune i Innlandet, i elva Inna som er ei sideelv til Orklavassdraget på vestsiden av dalføret i Kvikne. Vannet ble i 1982 regulert med 35 meter, og er magasin for Litjfossen kraftverk (289 meter fallhøyde) og Brattset kraftverk ved Berkåk. Vannet ledes til kraftverket gjennom en syv kilometer lang tunnel. Demningen er av steinfyllingstypen med en tetningskjerne av morenemasser. Magasinet rommer 153 millioner m³ vann. Vann fra Orkla ved Øvre Dølvad, Næringa, Kviknebekken, Storbekken og Gardåa overføres til magasinet gjennom tunnel. Hele innsjøen er skapt ved oppdemming og ved høyeste vannstand har den et areal på . Høyeste vannstand er 813 moh., laveste er 778 moh. 6500 dekar mark ble neddemmet.

## Referanser
Vermevatnet

**Vermevatnet** er en innsjø i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Den har utløp til elva Verma, som er ei sideelv til Rauma. Innsjøen er regulert som magasin for Verma kraftverk. 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Dybdekart, NVE
Bitdalsvatnet

**Bitdalsvatnet** er en lang og smal innsjø i Vinje kommune i Telemark. Innsjøen har tilløp fra flere mindre vann på Hardangervidda, mens utløpet er elva Bitu, som renner ut i Totak ved Rauland. Sjøen er en del av Skiensvassdraget. Den er regulert som magasin for Songa kraftverk.

## Fotnoter



## Referanser
Fjellvatnet (Bindal)

**Fjellvatnet** er en innsjø i kommunene Bindal og Brønnøy i Nordland, Norge. Den østre delen kalles også **Storvatnet**.

## Referanser
Selura

**Selura** er en næringsfattig innsjø som ligger i Flekkefjord kommune i Agder. Innsjøen ligger 31 moh. og er 118 meter dyp på det dypeste. Den har utløp mot vest til Selurelva, som munner ut i indre fjordbasseng i Flekkefjorden ved tettstedet Drangeid. Fallet i elva ble tidligere brukt av en del industri, som en tønnefabrikk (nedlagt 1987), en karosserifabrikk og Aarenes Lærfabrikk, som ble lagt ned i 2013.

Langs vannets nordside finnes gårdene Lilledrange, Glendrange og Stordrange. Østsiden er preget av en steil nord-sydgående fjellside, hvor en oppe i siden finner gården Seland, kjent som slektssted for Hans Seland, forfatter og Johannes Seland, redaktør av *[[Fædrelandsvennen]]* gjennom en årrekke. Denne steile fjellsiden på østsiden av vannet har trolig gitt navn til innsjøen.

Egenes er en stor morenerygg som nesten deler vannet i to i syd ved Nulandsvika, hvor en finner Egenes Camping. I sydenden av vannet finnes også industriområder som er knyttet til E39 ved Trøngsla. 

Selura er rik på fisk, men dessverre er fisken liten. Fiskeartene i Selura er ørret, ål og røye.

## Referanser
Oksfjordvatnet

**Oksfjordvatnet** (nordsamisk: *Ákšovuonjávri*) er en innsjø i Nordreisa kommune i Troms.

## Referanser
Rihpojávri

**Rihpojávri** er en innsjø i Storfjord kommune i Troms. Den er hovedmagasin for Skibotn kraftverk. Innsjøen har utløp til Rihpojohka, ei sideelv til Skibotnelva.

## Referanser
Benna

**Benna** er en innsjø i Melhus kommune i Trøndelag.

Benna ble i 1965 valgt som drikkevannskilde for Melhus kommune. Vannverket ble bygget ut i perioden 1968 til 1972. Det forsynte omtrent 3200 boliger og 230 næringsdrivende i Gauldalen fra Hovin i sør til Øysand i nord.

Verken Trondheim eller Melhus kommune hadde reservevannkilder, noe kommunene er pålagt å ha. Det ble derfor startet et felles prosjekt, Metrovann, for å koble sammen vannverkene i de to kommunene. Prosjektet omfattet bygging av et nytt inntak og vannbehandlingsanlegg ved Benna, samt en 24 km lang vannledning fra Benna til Kolstad pumpestasjon i Trondheim. Utbyggingen foregikk fra desember 2011 til august 2016.

Normalt forsyner Benna Melhus og deler av Trondheim, som Byåsen, Heimdal, Byneset og Klett. Resten av Trondheim og Malvik kommune forsynes fra Jonsvatnet. Ved behov kan alle abonnentene forsynes fra en av vannkildene mens den andre er ute av drift. Trondheim kommune er ansvarlig for driften av begge vannbehandlingsanleggene.

Det har i perioder vært problemer med at de små krepsdyrene hoppekreps og pallasea har kommet inn i vannledningsnettet fra Benna.

## Referanser
Botsvatn

**Botsvatn** er en innsjø i Bykle kommune i Agder. Den ble oppdemmet i 1980-årene med reguleringshøyde 551–495 moh. Ved reguleringen ble gården Holen satt under vann.

Den er regulert som magasin for kraftverkene i Otra og er inntaksmagasin for Brokke kraftverk. Ved innsjøen ligger Holen kraftverk I, II og III og Skarg kraftverk.

## Referanser
Gangåsvatnet

**Gangåsvatnet** er en innsjø i Orkland kommune i Trøndelag. Den ligger 153 meter over havet og får tilsig fra Songa i nord, og fra Svorka i sør. Utløp er til Skjenaldelva, som renner ut lengst i nordøst. Skrivemåten *Gagnåsvatnet* ble avslått av Statens kartverk i 2009.

Langs Svorka, mellom Gangåsvatnet og fylkesvei 6484, ligger Svorkmyran naturreservat. Her er det observert omkring 100 ulike fuglearter.

I nordenden av vatnet, ved utløpet av Songa, ligger en campingplass med bademuligheter. Vannet er også velegnet for fiske, her finnes både ørret og røye.

Gangåsvatnet er regulert med en dam i Skjenaldelva, nesten en kilometer nedenfor oset i nordøst. Her ligger først det lille Sølbergfallet kraftverk, og noen hundre meter lenger nede det større Skjenaldfoss kraftverk.

Langs nordsiden av vatnet går E39 der fylkesvei 714 til Snillfjord, Hitra og Frøya tar av ved Stokkhaugen.

## Referanser
Langvatnet (Tysfjord)

**Langvatnet** (lulesamisk: *Tjoaddnejávrre*) er en innsjø som ligger på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen, som utgjør mesteparten av arealet, ligger fra 2020 i Hamarøy kommune i Nordland. Før dette lå innsjøen i Tysfjord. Grensen mellom de to landene går ved utløpet i øst. Utløpselva Rikkekjåhkå danner grense mellom kommunene Jokkmokk og Gällivare i svensk Lappland.

## Referanser
Langvatnet (Fauske)

**Langvatnet** er en innsjø som ligger i Fauske kommune i Nordland og er del av Sulitjelmavassdraget. Vannet har utløp gjennom Sjønståelva, som på den øverste strekningen kalles Langvasselva, til Øvrevatnet. Flere elver renner ut i Langvatnet, de største er Villumelva, Rupsielva, Gikenelva, Låmielva og Balmielva. Det tidligere gruvesamfunnet Sulitjelma ligger ved vannet.

Langvatnet er magasin for Sjønstå kraftverk. Demningen ligger i Langvasselva, 2,7 kilometer nedenfor utløpet fra Langvatnet.

På Langvatnet gikk det dampskip i forbindelse med gruvevirksomheten til Sulitjelma gruber. Regulær trafikk startet den 15. oktober 1892 da Sulitjelmabanen mellom Fossen, i vannets vestre ende, og Sjønstå offisielt ble åpnet. Banen ble ytterligere forlenget helt til Sulitjelma, slik at omlasting fra båt til tog kunne unngås. Banen fra Fagerli til Helarmo ble offisielt åpnet den 15. juli 1915.

I dag går fylkesvei 830 langs Langvannets nordre bredd.

## Referanser




## Litteratur
Bjerke, Thor: Sulitjelmabanen, Norsk Jernbaneklubb, 1983. ISBN 82-90286-06-6. Nytt opplag 1982: ISBN 82-90286-14-7

## Eksterne lenker
* Iskart Sulitjelmavassdraget, Salten Kraftsamband
Skredvatn

**Skredvatn** (også omtalt som *Skrevatn* eller *Skreevatn*) er en innsjø i kommunene Fyresdal og Tokke i Telemark. Den har utløp via Folsetelva til Vråvatn, og det viktigste tilløpet er Åmdalsåi fra vest. Skredvatn er regulert som magasin for Osen kraftverk.

## Referanser
Virdnejávri

**Virdnejávri** er en innsjø i Alta og Kautokeino kommuner i Finnmark. Innsjøen er magasin for Alta kraftverk og reguleres mellom 265 og 200 moh.

## Referanser
Kjørull

**Kjørull** er en innsjø i Nissedal kommune i Telemark. Hovedtilløp og utløp skjer via Nisserelva, like før denne løper sammen med Fyresdalsåna og danner starten på Nidelva, hovedelva i Arendalsvassdraget. Innsjøen er regulert som magasin for Høgefoss kraftverk.

## Referanser
Kjelavatn

**Kjelavatn** er en innsjø i Vinje kommune i Telemark. Innsjøens hovedtilløp er Kjela fra Ståvatn, og Kjela er også utløpselva. Kjelavatn er oppdemmet og regulert som magasin for Kjela kraftverk. Vannstanden kan reguleres mellom 944 og 918 moh.

## Referanser
Ømmervatnet

**Ømmervatnet** er en innsjø i Vefsn kommune i Nordland. Europavei 6 passerer på østsiden av vatnet.

Ømmervatnet er den nest største innsjøen i Fustavassdraget etter Fustvatnet. Innløpselva Luktvasselva (Hattelva) kommer fra Luktvatnet ved Korgfjellet, og Ømmervatnet har utløp til Straumanelva, som renner til Mjåvatnet. 

Fiskeslag i Ømmervatnet er røye, ørret, ål, laks og trepigga stingsild. 

Bygdene rundt Ømmervatnet er preget av jordbruk. Gårdene som ligger rundt innsjøen er; Almlia, Hatten, Keggvika, Neverveien, Sandbukta, Ømmervassbukta, og den fraflyttede Ura.  

* Ura (Trollåsura) er en fraflyttet gård i sørvestenden av innsjøen. I sør strekker gården seg i en kile mot toppen av Helfjellet (Kommerfjellet). Mot vest grenser gården mot utmarka til Ømmervassbukta, og i øst mot Tuvneset og Strauman. Gården ble fraflyttet i 1950, trolig på grunn av mangel på veiforbindelse.
* Neverveien på vestsida av Ømmervatnet. I øst grenser gården mot fjellmassivet Lukttinden. I nord grenser Neverveien mot matrikkelgården Hatten (Vefsn), og i sør mot Keggvika, der elva Kaldåga utgjør en naturlig grense, med unntak av ved utløpet til Ømmervatnet, der Keggvika har land på begge sider.

Det er et bygdelag i bygda som holder til på bygdahuset «puinn Hatten». 

Ordet «ømmer» er det gammelnorske navnet på fugltypen storlom. 

## Referanser
Vegard Heggem

**Vegard Heggem** (født 1975) er en norsk tidligere fotballspiller. På toppnivå spilte Heggem for  og engelske , og han spilte også 20  for Norge.

Heggem var en hurtig spiller som vanligvis ble benyttet som høyreback eller høyre midtbane. Han huskes kanskje best for målet mot AC Milan i Mesterligaen høsten 1996, da Rosenborg sensasjonelt slo den italienske storklubben på bortebane, og avanserte til kvartfinale i turneringen.

Heggem debuterte på landslaget våren 1998, og var med i Norges VM-tropp (uten å få spille) senere samme år. Etter VM-sluttspillet ble Heggem kjøpt av Liverpool. Hans to første sesonger på Anfield var glimrende, men etter hvert ble han bare mer og mer plaget av skader &ndash; spesielt en strekkskade som ikke ville gi seg. Sesongen 2000/01 var han bare på banen i fire kamper, og de to neste sesongene spilte han ikke i det hele tatt. Sommeren 2003 utløp Heggems kontrakt med Liverpool, og han la opp som spiller kort tid etter.

I februar 2012 ble Vegard Heggem valgt inn som styremedlem i Rosenborg Ballklub for en periode på to år. I oktober 2019 ga Heggem informerte Heggem valgkomiteen om at han ikke ville stille til gjenvalg på generalforsamlingen i februar 2020.

**Meritter:**  
* 20 landskamper/1 mål
* 18 U-21 kamper/1 mål.
* Bronse i EM for U-23 1998
* Seriemester RBK 1995, 1996 og 1997
* Cupmester RBK 1995
* UEFA cupmester LFC 2001

## Karriere som spiller

## Karrierestatistikk
### Klubbstatistikk

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Liverpool.no om Heggem
*  Profil på LFCHistory.net
Tom Henning Hovi

**Tom Henning Hovi** (født 15. januar 1972 i Gjøvik) er en norsk tidligere fotballspiller som spilte for Vålerenga fra 1998 og ut 2006-sesongen. Han var også kaptein for klubben fra og med 2000-sesongen. Han var opprinnelig venstreback, men ble omskolert til midtstopper i sin siste sesong.

## Karriere
Hovi begynte sin karriere i Gjøvik Sportsklubb. Han gikk til Ham-Kam i 1992, og fikk totalt 72 kamper for Hamarklubben. I 1995 ville den engelske klubben Charlton kjøpe Hovi etter et låneopphold, men Ham-Kam avslo budet på 750&nbsp;000 kroner. Hovi fikk to kamper for Charlton. I 1996 gikk Hovi til Skeid i en overgang verdt 250&nbsp;000 kroner. I Skeid spilte Hovi både midtbane og forsvar, og fikk totalt 49 kamper og 5 mål. Da Skeid rykket ned etter 1997-sesongen signerte Hovi for Vålerenga.

Debuten for Vålerenga kom på Åråsen i tredje serierunde 27. april 1998, i en kamp Vålerenga tapte 3-2 for Lillestrøm. Sin første kamp fra start fikk Hovi i hjemmekampen på Bislett mot Bodø/Glimt. Hovi fikk totalt 22 kamper i sin første sesong for Vålerenga.

Sesongen etter ble Hovi fast på laget, og spilte 24 av 26 kamper, alle fra start. De to kampene han sto over var på grunn av for mange gule kort.

I 2000 ble Hovi utpekt til lagkaptein av trener Tom Nordlie. Hovi fikk 24 kamper denne sesongen som til slutt endte med nedrykk. Året etter spilte Vålerenga seg til opprykk – i en sesong Hovi fikk 19 kamper.

Sesongen 2002 ble nok en opptur for Hovi og Vålerenga. Sesongen endte med et norgesmesterskap og en anstendig syvendeplass i Tippeligaen. Hovi fikk 25 kamper denne sesongen.

I 2003 fikk Hovi 24 kamper, i en sesong der Vålerenga unngikk nedrykk med et nødskrik. I sølvsesongen året etter fikk Hovi også 24 kamper.

I 2005 ble Vålerenga seriemestere, men Hovi mistet store deler av sesongen på grunn av skader. Det ble bare 14 kamper denne sesongen.

I 2006 hadde Hovi sin siste sesong i Vålerenga, og fikk 21 kamper i serien. Hovi ble dermed historisk i Vålerenga med flest eliteseriekamper for Vålerenga, med 178 eliteseriekamper totalt.

Av Vålerengas supportergruppe Klanen har Hovi fått kallenavnet «Kong Henning Hovi».

Hovi er også den spilleren med flest europacupkamper for Vålerenga med 13 kamper.

## Karrierestatistikk
(*Sist oppdatert [[3. mai]] [[2007]]*)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  vpn.no om Hovis rekorder
Toyota Corolla

**Toyota Corolla** er en bilmodell produsert av den japanske bilprodusenten Toyota. Den første Corolla ble lansert i 1966. Per 2013 var det produsert 40 millioner biler med Corolla-navnet. Per 2005 produseres Corolla i USA, Storbritannia, Canada, India, Pakistan, Sør-Afrika, Brasil, Tyrkia og Thailand.

Modellen forsvant fra det norske markedet i 2013, men ble gjeninnført i 2019 som nytt navn på 3. generasjons Toyota Auris.

## Bildegalleri
Nedenfor vises hvordan bilmodellen så ut i 1966, og hvordan den gradvis endret utseende i årenes løp.
Fil:1968 Toyota Corolla 1100 Deluxe.jpg|(1966–1970)
Fil:Toyota Corolla E20 in Vientiane.JPG|(1970–1974)
Fil:1978-1980 Toyota Corolla (KE55R) SE sedan 01.jpg|(1974–1979)
Fil:79-83 Toyota Corolla.jpg|(1979–1983)
Fil:1987 Toyota Corolla (AE82) CS sedan (2015-11-11) 01.jpg|(1983–1987)
Fil:1988 Toyota Corolla 1.3 GL Liftback (EE90), front left.jpg|(1987–1991)
Fil:1996-1999 Toyota Corolla (AE101R) CSi sedan (2011-06-15) 01.jpg|(1991–1995)
Fil:2000 Toyota Corolla (AE112R) Conquest sedan (2015-07-03) 01.jpg|(1995–2000)
Fil:2003-2004 Toyota Corolla (ZZE122R) Conquest sedan 01.jpg| (2000–2006)
Fil:2007-2010 Toyota Corolla (ZRE152R) Ascent sedan (2011-04-02).jpg|(2006–2013)
Fil:2018 Toyota Corolla (ZRE172R) Ascent sedan (2018-11-02) 01.jpg|(2013–2018)
Fil:2018 Toyota Corolla (MZEA12R) Ascent Sport hatchback (2018-11-02) 01.jpg|(2018–)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Espen Baardsen

**Espen Baardsen** (født 1977) er en amerikanskfødt norsk forretningsmann og tidligere fotballspiller. Baardsen er født og oppvokst i USA hvor han var statsborger, og har aldri bodd i Norge. Han har spilt fire  for Norge, samt et tyvetalls kamper for aldersbestemte landslag.

Baardsen startet sin proffkarriere i den engelske klubben , men til tross for flere gode prestasjoner klarte han ikke å bli klubbens førstekeeper. Han ble senere solgt til , hvor han var tiltenkt rollen som førstekeeper, men mistet etter hvert plassen til fordel for veteranen Alec Chamberlain. Baardsen var i en periode utlånt til .

Espen Baardsen la opp som fotballspiller i 2003 og ga uttrykk for at han hadde mistet motivasjonen til å fortsette som profesjonell. Han slo seg ned i England og er partner i fondet Eclectica. Han blir jevnlig brukt som gjestekommentator vedrørende markedsspørsmål i fjernsynskanalen CNBC Europe.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Energi og miljø

**Energi og miljø** er viten om energiproduksjon/-bruk og relaterte miljøbetingelser/-konsekvenser, og dermed er sentral menneskets arbeid med å nå FNs bærekraftsmål. Fagfeltet omfatter både grunnleggende og anvendte elementer:
* *Grunnleggende*: naturvitenskap som miljøfysikk, miljøkjemi, biologi og helse
* *Anvendt*: hovedsakelig ingeniørfaglig forgreininger som f.eks. fornybar energi, klimanøytrale og sunne bygninger, transport,energiteknologi, automatisering, og andre fagfelter som miljøpsykologi og miljøøkonomi.

## Utdanninger
Utdanning.no lister aktuelle utdanninger i kategorien ''Miljø- og forurensningsstudier''. Av disse utdanninger er det to læresteder som tilbyr studier med tittel *Energi og miljø*:
* Oslomet – storbyuniversitetets *institutt for bygg- og energiteknikk* tilbyr både bachelor- og masterstudier i *Energi og Miljø i Bygg*. 
** *Bachelor i ingeniørfag, energi og miljø i bygg*. Utdanningen startet i 2002
** *Master i Energi og miljø i bygg*. Masterstudiet ble etablert i samarbeid med Aalborg Universitet i 2008, deretter som selvstendig studium fra 2011, nå sistnevnt tilbys både som heltid og deltid. Man kan også søke om sivilingeniørtittel etter endt utdanning.

* NTNU, tilbyr et fem-årig masterprogram/sivilingeniørstudie. *Energi og miljø* programmet ble startet i 1998, og er et samarbeid mellom Institutt for elkraftteknikk og Institutt for energi- og prosessteknikk. Studieprogrammet har tre studieretninger, alle heltidsstudier: 
** Energi og prosessteknikk
** Energiplanlegging og miljøanalsye
** Elektrisk energiteknikk og smarte nett

Begge universiteter tilbyr også PhD-programmer, og har aktive linjeforeninger for Energi-og-miljø studenter: *Miljøet* og *EMIL*.

## Norske fagorganer
* *Norsk VVS Energi- og Miljøteknisk Forening* (NEMITEK) er en interesseorganisasjon for alle som jobber med installasjoner i bygg (inkludert ventilasjon, innemiljø, energi, miljø, automasjon, sanitær, klimatisering, og drift).
* Stortingets ''Energi- og miljøkomité'' jobber med høringer o.l. som omhandler olje, energi, vassdrag og miljøvern.

## Referanser
Reformpartiet (1974–1975)

**Reformpartiet** var en kortvarig utbrytergruppe fra Anders Langes Parti som ble grunnlagt den 31. august 1974. Reformpartiet ble grunnlagt i Voksenåsen i Oslo, under ledelse av Kristofer Almås, Carl I. Hagen og andre «moderate» avhoppere.

Det ble aldri registrert som offisielt parti, og allerede året etter valgte man å bli en del av Anders Langes Parti (senere FrP / Fremskrittspartiet) igjen. 

Blant medlemmene av Reformpartiet var Frps mangeårige formann Carl I. Hagen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Aktuelt kl 18.30. Kristoffer Almås om det nye Reformpartiet.
*  Carl i hagen om Reformpartiet
Andreas Lund

**Torkjell Andreas Lund** (født 1975) er en norsk tidligere fotballspiller. Etter å ha begynt karrieren i Kristiansand-klubben 
FK Vigør, var han innom 
Start (37 kamper, 13 scoringer), 
Molde (62 kamper, 42 scoringer) og engelske 
Wimbledon (elleve kamper, to scoringer)
før en alvorlig kneskade tvang ham til å legge opp i 2001.

Lund var en av de mest målfarlige spillerne i Tippeligaen på siste halvdel av 1990-tallet. Han scoret 55 mål på 99 kamper i den norske toppserien. Med Molde spilte han Mesterligaen i 1999 etter at han hadde satt inn utlikningsmålet som ga Molde avansement på bortemålsregelen i den avgjørende kvalifiseringskampen mot Real Mallorca. Han spilte også åtte , og scoret fire landslagsmål.

I 2014 ble han kåret til en av de 20 verste spisskjøpene i Premier Leagues historie av avisa Daily Mail.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pierre Ferrand

**Pierre Ferrand** er et konjakkhus. Det ligger i konjakkregionens beste område; Grande Champagne, og produserer kun konjakker fra dette området. Det har lagt vekt på gamle konjakker, og har ry på seg for å lage konjakk av svært god kvalitet. Det har ca. 30 hektar vinmarker.

## Historie
Familien Ferrand har holdt til i Cognac-regionen siden 1702, og konjakkhuset besitter fortsatt konjakk som ble destillert av grunnleggeren, Pierre Ferrand. Det legger mer vekt på kvalitet og kompleksitet i smaken, enn på volum. Dette gjelder i valg av vinstokker, plassering (tetthet) og produksjon.

Ferrand har utviklet en ganske spesiell måte å tynne ut konjakken på som de kaller «redoullage». Fortynning av konjakk er svært vanlig for å få den ned til ønsket alkoholprosent (ca. 40%), og det er en kjensgjerning at denne uttynningen må foregå gradvis og forsiktig, slik at konjakken og vannet blandes varsomt (kalles gjerne «marriage»). Hos Ferrand gjøres dette på følgende måte: Man fyller gamle tønner halvveis med destillert vann, og lar dette stå i noen måneder. Dermed trekker vannet ut alkohol fra selve tønnen, og etter 3 til 6 måneder har vannet oppnådd 15-20% alkoholstyrke. Dette vannet (som ikke er vann, men «petites eaux») brukes så for å tynne ut konjakken, i stedet for rent vann. Fortynningen tar gjerne 6 år, ved at det helles i litt hver 3. til 6. måned.

## Utvalg
* Ambre – gjennomsnittlig 10 års lagringstid
* Reserve – gjennomsnittlig 20 års lagringstid
* Selection des Anges – gjennomsnittlig 30 års lagringstid
* Abel – gjennomsnittlig 45 års lagringstid, begrenset opplag. Oppkalt etter kjellermesteren som utviklet denne konjakken. 
* Ancestrale – gjennomsnittlig 70 års lagringstid, kun 300 flasker selges hvert år. 
* Cognac Brut de Fût – 25 års fatlagring, en «single cask»-konjakk som tappes ufortynnet («cask strength»).
* Memories – et begrenset opplag, som er et sett med 3 flasker årgangskonjakker; 1962, 1965 og 1968. Ble markedsført ifm. millenniumskiftet i 2000. 
* Memories 1914 – et lite parti konjakk som ble destillert i 1914 av en gruppe «krigsgressenker». Partiet ble tappet på flaske i 1989. Med andre ord en svært vellagret konjakk.
* Memoire Vintage – en serie årgangskonjakker, presentert i en flaske som er en kopi av konjakk tappet i 1900. Årgangene er 1970, 1971 og 1973, og de selges i et svært begrenset opplag. Lagringstid er 30-50 år. 
* Cigare – en konjakk tilpasset å nytes sammen med sigar, lagringstid 35 år.

## Eksterne lenker
Cognac Pierre Ferrand på le-cognac.com
Thessalia

**Thessalia** (gresk Θεσσαλία) er en av tretten periferier (distrikter) i Hellas. Den er delt inn prefekturene: Karditsa, Larisa, Magnisia og Trikala, og har Larisa som hovedstad. Sammen med områdene Makedonia og Vest-Trakia blir området uoffisielt regnet som en del av Nord-Hellas. Thessalia ligger sentralt i Hellas og grenser til Sentral-Makedonia og Vest-Makedonia i nord, Ípiros i vest og Sentral-Hellas i sør. I øst ligger Egeerhavet. 

## Geografi
Topografien i området består av en ring av fjell rundt en sentral slette: Lavlandet Trikala og Larisa. Området kan få noe regn om sommeren, noe som gir frodige forhold for jordbruk. Thessalia blir av den grunn enkelte ganger kalt «brødkorgen til Hellas». Fjellene Khasia og Kambunian ligger i nord, Olymposmassivet ligger i nordøst. I vest ligger fjellkjeden Pindos og i sørøst kystfjellene Ossa og Pelion.

Den viktigste elva er Pineios som renner østover gjennom området fra Pindosfjellene og munner ut i Thermaikosbukta.

## Historie
Thessalia hadde en omfattende steinalderkultur rundt år 2500 f.Kr. Mykenske bosetninger har også blitt oppdaget, for eksempel ved Iolkos, Dimini og Sesklo (nær Volos). I antikken ble lavlandet i Thessalia hjemsted for adelsfamilier, som Alevad av Larisa eller Skopad av Krannon. Disse familiene organiserte et forbund i Thessalia, og kontrollerte seinere det amfiktyoniske forbundet i nordlige Hellas. 

Under de gresk-persiske krigene slo alevadene seg sammen med perserne. Jason av Ferai omformet en kort stund området til en viktig militærmakt, men han ble myrdet før han klarte å oppnå varige resultater. På 300-tallet f.Kr. ble Thessalia avhengig av og underlagt kongeriket Makedonia ved Filip II. I 148 f.Kr. ble Thessalia erobret av Romerriket, men i år 300 e.Kr. ble Thessalia en egen provins med Larisa som hovedstad. Den ble en del av Østromerriket fram til 1200-tallet, da store områder var kontrollert av valakere. Etter det fjerde korstog ble Thessalia en del av kongeriket Thessaloniki, men i 1215 ble det igjen erobret av Teodoros Komnenos Dukas og ble et selvstyrt område styrt av denne familien. Dynastiet endte i 1318 og ble etterfulgt av en periode med østromersk og slavisk herredøme. Etter ennå en periode med selvstendighet ble Thessalia til slutt erobret av Det osmanske rike i 1394. I 1881 avstod osmanene det meste av Thessalia til Hellas.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Saba (andre betydninger)

**Saba** kan vise til geografiske steder, produktnavn, men det er også et etternavn.

## Geografi
* Saba var et oldtidsrike i det nåværende Jemen og Saudi-Arabia
* Saba, øy i Karibia som er en del av Nederland
* San Saba County, et fylke i den amerikanske delstaten Texas
* San Saba (Texas), en by i delstaten Texas i USA.
* San Saba er en bydel (rione) i Roma
* Kfar Saba, en by i Sharon-området i Israel
* Mar Saba-klosteret, et gresk-ortodoks kloster ved Betlehem på Vestbredden
* Sabah, malaysisk delstat på Borneo

## Næringsliv
* SABA, tysk tidligere produsent av radio- og tv-apparater
* A/S SABA, produsent av hygieneartikler
* Saba er dessuten et merke av menstruasjonsbind
* Saba oljekraftverk, et oljekraftverk i byen Farukabad (Farooqabad) i Punjab i det østlige Pakistan

## Annet
* Isak Saba senteret, et nordsamisk språksenter i Varangerbotn i Nesseby kommune
* Saba saba-dagen viser til 7. juli, der saba er tallet syv på swahili, og flere hendelser som markeres denne dagen

## Personer
* Dronningen av Saba

* Agnete Saba (f. 1994), norsk og nordsamisk musiker og vokalist
* Bassam Saba (1958-2020), en libanesisk komponist, dirigent og multiinstrumentalist
* Ellen Kristina Saba (f. 1975), norsk samisk politiker som representerer Høyre
* Isak Saba, (1875-1921), norsk lærer og politiker i den samiske bevegelsen
* Roham Saba (f. 2003), iransk alpinist
* Saba (f. 1997), dansk artist, musikalartist og modell
Lygnstøylvatnet

**Lygnstøylvatnet** (også skrevet *Lyngstølvatnet*) er en innsjø i Norangsdalen i Ørsta kommune i Møre og Romsdal.

Lygnstøylvatnet ble dannet i 1908, da et steinras stengte Norangselva og oversvømte ei seter og en liten skog. I rolig vær kan man se rester av hustuftene gjennom vannflaten, slik bildet under viser. Hele bunnen av vatnet er dekket av knallgrønt gress og gamle trær, i tillegg til mudder på grunn av at vannet står stille. På grunn av disse ruinene er vatnet blitt et populært dykkested. Tilkomst til dalen og vatnet er via fylkesvei 655 fra bygda Øye.

## Referanser
KV

**KV**, **kv**, **kV** eller **Kv** er forkortelser som kan stå for:
*kV: kilovolt, se Volt
*KV: Prefiks for skip i Kystvakten. På engelsk blir prefikset NoCGV (Norwegian Coast Guard Vessel) brukt.
*KV: Forkortelse for Kongsberg våpenfabrikk
*KV: Forkortelse for Kirkenes verdensråd
*KV: Forkortelse for Kragerøs lokalavis Kragerø Blad Vestmar
*KV: Forkortelse for  Köchel-Verzeichnis, katalogen over Mozarts verk (bare K brukes også)
*KV (stridsvogn), en serie stridsvogner fra Sovjetunionen
.an

**.an** var De nederlandske Antillers nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for Internett.

## Registrering
Registrering ble gjort direkte på andre nivå. Det var også mulig å registrere på tredje nivå under visse kategoriserte subdomener på andre nivå (eks: **.co.an**, **gov.an**), men få domener ble registrert på tredje nivå.

Domenenavnet som registreres måtte samsvare med navnet eller varemerket til registranten. Identitetsbevis måtte forevises ved registrering.

Det ble avviklet i 2015.

## Referanser


## Se også
* Domenenavn
* Landskoder (internett)
* Toppnivådomene

## Eksterne lenker
* IANA .an whois informasjon
Oranjestad

Oranjestad er navnet på to byer, som begge har nederlandsk tilhørighet:
* Oranjestad (Aruba), by på Aruba.
* Oranjestad (Sint Eustatius), by på  den nederlandske øya Sint Eustatius i Karibia.
Oranjestad (Sint Eustatius)

**Oranjestad** er en liten by med nærmere 1 000 innbyggere, og byen er hovedstaden på øya Sint Eustatius, som tilhører Nederland.

Hovedattraksjonene i byen er:
* Fort Oranje fra 1600-tallet
* Den nest eldste synagogen i den vestlige hemisfære (forlatt). Den eldste ligger på St. Thomas
* Jødisk gravlund
* Nederlandsk reformkirke fra 1755, delvis i ruiner.
Oranjestad (Aruba)

**Oranjestad** er hovedstaden på Aruba, et av landene i Kongeriket Nederlandene. Byen har en befolkning på drøyt . Den ligger på vestkysten av øya.

## Navn
Byen har navn etter det nederlandske kongedynastiet, huset Oranien. Blant arubanere kalles byen Playa.

## Geografi
Oranjestad ligger på vestkysten av øya Aruba.

## Demografi

Aruba er delt inn i åtte regioner. To av disse er Oranjestad West og Oranjestad Oost. Ved folketellingen i 2010 hadde Oranjestad West  innbyggere og Oranjestad Oost .

Papiamento er det vanligste språket i husholdningene, med 65,3 % i Oranjestad Oost og 62 % i Oranjestad West. Deretter kom spansk med 22,4 % i Oranjestad West og 18,1 % i Oranjestad Oost, nederlandsk med 6,9 % i Oranjestad Oost og 4,6 % i Oranjestad West og engelsk med 4,2 % i begge distriktene.
 
71,1 av arbeidsstyrken i Oranjestad-West var i 2010 født utenlands. Andelen for Oranjestad Oost var 40,5 %.

## Historie
Nederlenderne begynte koloniseringen av Aruba rundt 1790. En landsby som fikk navnet Paardenbaai  (Hestebukta) vokste fram. Det ble drevet hestehandel på stedet. Fort Zoutman ble bygget i 1798 som forsvar mot sjørøvere. 

Etter at fortet ble bygget og den nederlandske kommandanten flyttet til stedet vokste landsbyen. Handelsmenn fra Curaçao og fransk Vestindia etablerte seg. Det ble bygget handelshus langs Havenstraat. I 1824 fikk byen navnet Oranjestad. Byen vokste østover og Caya Betico Croes og Wilhelminastraat ble anlagt.

Da Aruba i 1986 ble et eget land i Kongeriket Nederlandene, ble Oranjestad hovedstad.

## Samfunn
Byen kjennetegnes av fargerike  bygninger. Arubas historiske museum holder til i Fort Zoutman. Det åpnet i 1984. Universitetet på Aruba har campus i Oranjestad og Biblioteca Nacional Aruba har sitt hovedkontor i byen. Flerbruksstadionet Complejo Deportivo Guillermo Prospero Trinidad har en tilskuerkapasitet på .

## Samferdsel
Oranjestad er frihavn. Havneanleggene har moderne fasiliteter. I tillegg til skipsfartsvirksomhet, drives det petroleumsraffinering.

I februar 2016 flyttet konteinerhavnen til en ny havneterminal i Barcadera. Etter flyttingen benyttes sentrumshavnen av turistskip. Oranjestad mottok i 2015 totalt 296 turistskipsanløp med i alt  passasjerer.

Oranjestad betjenes av Dronning Beatrix internasjonale lufthavn. Flyplassen åpnet i 1972.

## Referanser
.aw

**.aw** er Arubas nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for Internett. Det administreres av  SETAR.  Domenet er lite brukt, og da hovedsakelig av selskaper basert i Aruba.

Registreringer er tillatt direkte på andre nivå, men det finnes også et **.com.aw**-subdomene beregnet for kommersielt bruk.

## Se også
* Domenenavn
* Landskoder (internett)
* Toppnivådomene

## Eksterne lenker
* IANA .aw whois informasjon
Matamata

:*For skilpadden, se [[Matamata (skilpadde)]]*

**Matamata** er en landlig småby i Waikato distriktet på Nordøya i New Zealand. Rundt 12&nbsp;000 mennesker sokner til Matamata, og om lag halvparten bor i selve byen. Det er et jordbruksområde med hovedfokus på hesteavl. Byen er en del av Matamata Piako-distriktet som også omfavner jordbruksområder som Morrinsville og Te Aroha.

En nærliggende gård ble brukt som lokalitet for Hobsyssel i Peter Jacksons filmatiserte trilogi om Ringenes herre.  Et «velkommen til Hobsyssel»-skilt (*Welcome to Hobbiton*) står langs hovedveien ved Matamata. Som en kuriositet kan det nevnes at det eneste andre stedet som kalles Matamata, Matmata (Tunisia) –  også har blitt brukt som filmsett. George Lucas brukte stedet i sin Star Wars-trilogi.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Webside med informasjon om Matamata
* En annen side med informasjon om Matamata
* Lokal Tv stasjon sin Webside