open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
While My Guitar Gently Weeps

**«While My Guitar Gently Weeps»** er en The Beatles-sang fra dobbeltalbumet *[[The Beatles (White Album)]]*, utgitt 1968. Sangen ble skrevet av George Harrison, som opprinnelig komponerte den på akustisk gitar og en mellotron; en tidlig versjon kan høres på *[[Anthology 3]]*, en samling av spesielle Beatles-sanger. Eric Clapton spilte elektrisk førstegitar på albumversjon av sangen med en Gibson Les Paul.

## Komposisjon og innspilling
Ifølge Harrison kom inspirasjonen til «While My Guitar Gently Weeps» etter at han leste den kinesiske boken *[[I Ching]]* som, slik han sa, «syntes for meg å være basert på et østlig konsept at alle ting er relativt til alt annet, i motsetningen til det vestlige synet at tingene er bare tilfeldige».

Harrison tok med seg denne tanken til sine foreldres hjem i Nord-England og bestemte seg for å skrive en sang basert på de første ordene han så når han åpnet en tilfeldig bok. De første ordene var «gently weeps», og med disse begynte han å skrive sangen. Den endelige utgaven var naturligvis ikke endelig, som Harrison sa, «noen av ordene ble endret før jeg til slutt spilte den inn».

Sangen ble møtt med liten til ingen interesse fra de andre Beatles-medlemmene. Nedslått, men ikke utslått inviterte Harrison sin kompis Eric Clapton til å delta på en innspillingsdag. Clapton var tvilende, «ingen (utenforstående) spiller noen gang på en Beatles-plate!», men Harrison overbeviste ham om det motsatte. Å ha Clapton med betydde to ting for Harrison; et øyeblikks pause fra de indre slitasjene i bandet, og en sjanse for ham å fri seg fra å spille førstegitar og heller konsentrere seg om vokal og rytmegitar.
Sangen har senere også blitt spilt av Clapton, Jeff Healey, Peter Frampton og Spinshank.

Det har vært diskutert om det virkelig er Clapton som står bak den berømte soloen i «While My Guitar Gently Weeps». Noen rykter vil ha til at soloen ble tatt opp på nytt og at det ikke var Claptons versjon som kom med på albumet. Harrison selv har lagt disse ryktene døde: «Så Eric spilte den, og jeg synes den var skikkelig bra. Da vi hørte på lydbåndene etterpå sa han, ‘Ah, det er et problem, soloen er ikke ‘Beatley’ nok!’ Så vi kjørte den gjennom ADT-en for ‘wobble’ den opp litt...»

## Eksterne lenker
* Sangtekst
VM i alpint 1931

**[[VM i alpint]] [[1931]]** ble arrangert i Mürren i Sveits.

## Medaljer
:  

### Menn

### Kvinner

## Referanser


## Kilder
* Race Calendar - Alpine Championships, Men 1931 hos skisport365.com
* Race Calendar - Alpine Championships, Women 1931 hos skisport365.com
Charales

* *[[Chara]]*
* *[[Lamprothamnium]]*
* *[[Lychnothamnus barbatus]]*
* *[[Nitella]]*
* *[[Nitellopsis obtusa]]*
* *[[Tolypella]]*

**Charales** er en algegruppe som forekommer i ferskvann og av og til i brakkvann. Denne algegruppa anses som landplantenes nærmeste nålevende slektninger. Den har også vært omtalt som «kransalger», som kan skape forveksling med en mer omfattende gruppe.

Kransalger blir flere desimeter store og ligner med sine kransstilte kortskudd litt på sneller. En vesentlig forskjell er at hos sneller er det sporofyttgenerasjonen som er den dominerende, mens det hos kransalgene er gametofyttgenerasjonen som er dominerende. Hos sistnevnte er sporofytten en encellet zygote. Kransalger foretrekker innsjøer og tjern med rent og kalkrikt vann. Det er flere morfologiske og biokjemiske trekk som kransalgene har felles med landplantene, bla. måten cellulose til celleveggen syntetiseres på, tilstedeværelsen av spesielle enzymer i peroksisomene, bygningen til de flagellerte sædcellene og detaljer i celledelinga (dannelse av fragmoplaster). Dette slektskapet støttes også av nyere genetiske funn.

I Norge forekommer 26 arter av kransalger, hvorav kun tre ble vurdert til livskraftige i den Norske rødlistevurderingen 2021, på europeisk nivå er polarglattkrans og vormglattkrans foreslått som nært truet(NT) 

## Taksonomi/arter i Norge
** Familie **Nitellaceae** Bessey
*** *Nitella* C. Agardh
**** *N. opaca* (Bruz.) C. Agardh – Mattglattktans
**** *N. flexilis* (L.) C.Agardh – Glansglattkrans
**** *N. translucens* (Pers.) C. Agardh – Blankglattkrans
**** *N. confervacea (Breb.) A. Braun* – Dvergglattkrans (syn. N. *batrachosperma)*
**** *N. mucronata* (A. Braun) Miquel – Broddglattkrans
**** *N. gracilis* (Smith) C. Agardh – Skjørglattkrans
**** *N. wahlbergiana Wallman -* Hodeglattkrans
*** *Tolypella* (A. Braun) A. Braun
**** *T. nidifica* (O. Müller) Leonh. – Sjøglattkrans
**** *T. normaniana* (Nordstedt) Migula – Nordlandsglattkrans 
**** *T. canadensis* Sawa – Kanadaglattktans ( I endring til *Sphaerochara canadensis*) 
** Familie **Characeae** S.F. Gray
*** *Lamprothamnium* J. Groves 
**** *L. papulosum* (Bruz.) C. Agardh – Vormglattktans
*** *Chara* L.
**** *C. braunii* C.C. Gmelin – Barkløs småkrans
**** *C. canescens* Desv. & Lois. – Hårkrans
**** *C. tomentosa* L. – Rødkrans
**** *C. aculeolata* Kützing – Hårpiggkrans (syn. *C. polyacantha*)
**** C. papillosa Kütz. - Piggkrans (syn. *C. aculeolata*) 
**** *C. contraria* A. Braun ex Kützing – Gråkrans
**** *C. baltica* Bruzelius em. Wahlstedt – Grønnkrans
**** *C. strigosa* A. Braun – Stivkrans
**** *C. vulgaris* L. em. Wallr. – Stinkkrans
**** * C. subspinosa* A. Braun ex Leonhardi – Smaltaggkrans (syn. *C. rudis*) 
**** *C. hispida* L. – Bredtaggkrans
**** *C. aspera* Deth. ex Willd. – Bustkrans
**** *C. globularis* Thuill. – Vanlig kransalge
**** *C. virgata* Kützing – Skjørkrans
**** C. curta Nolte ex Kütz – Knippebustkrans


Fil:Chara1.jpg|Oversvømmet eng av *Chara vulgaris*
Fil:Chara2.jpg|Kalkskorpe på *Chara sp.* i en dam om våren


## Referanser

## Eksterne lenker
*
Stallhund

**Stallhund** var en type brukshund som ble mye benyttet i Europa før andre verdenskrig. De var gjerne mellomstore hunderaser, som pinschere, schnauzere, hollandsk smoushond og parson jack russell terrier.

Stallhundens primæroppgave var å vokte eiendommen, sekundært å drepe skadedyr som mus og rotter. Betegnelsen stallhund fikk den fordi disse hundene ofte overnattet i stallen sammen med hestene. Stallhunder var også ofte å se løpende langs med vogna (hest og vogn) når bonden skulle på markedet med sine produkter. I noen grad ble også stallhunder benyttet som trekkhunder, men dette gjaldt som regel større hunderraser. Slike hunder ble også kalt vognhunder. Vel framme på markedet voktet stallhunden gjerne salgsboden om bonden måtte et ærend. Stallhunder har derfor den dag i dag ofte gode egenskaper som vakthunder. I noen grad ble stallhunden også benyttet som jakthund og familiehund.

Dalmatiner skal ha egnet seg godt som stallhund og var fra 1700-tallet populære stallhunder i England. Dalmatinere var i hestekjøretøyenes tid vanlig å se som ledsagere til hestespann. Dalmatinere omtales på engelsk også som *carriage dogs* eller *coach dogs* («vognhunder») for dens bruk som følge for hestevogner. Opprinnelig tjente dalmatinerne som vakthunder, senere ble de statussymboler. Det var vanlig at den hadde hus i stallen sammen med hestene. Med unntak av de store rasene dobermann, riesenschnauzer og russisk sort terrier var stallhunder tradisjonelt pinschere og schnauzere i det kontinentale Europa, mens de i Storbritannia og Irland helst var av typen terrier.
## Referanser
VM i alpint 1932

**[[VM i alpint]] [[1932]]** ble arrangert i Cortina d'Ampezzo i Italia.

## Medaljer
:  

## Menn

## Kvinner

## Referanser


## Kilder
* Race Calendar - Alpine Championships, Men 1932 hos skisport365.com
* Race Calendar - Alpine Championships, Women 1932 hos skisport365.com
VM i alpint 1934

**[[VM i alpint]] [[1934]]** ble arrangert i St. Moritz i Sveits.

## Medaljer
:  

## Menn
### Utfor






### Slalåm






### Kombinasjon






## Kvinner

### Utfor






### Slalåm






### Kombinasjon
Parlamentarisk suverenitet

**Parlamentarisk suverenitet** er en forfatningsmodell i stater basert på Westminster-systemet som sier at parlamentet har absolutt suverenitet. Dette innebærer at den lovgivende myndigheten står høyere enn den utøvende myndigheten (regjeringen, monarken eller presidenten) og den dømmende myndigheten (domstolene). Denne modellen går derfor på tvers av maktfordelingsprinsippet.

Det typiske eksempel på en stat basert på parlamentarisk suverenitet er Storbritannia.

Det er tre kjennetegn ved parlamentarisk suverenitet:
*Parlamentet kan gi lover på ethvert område om ethvert emne.
*Parlamentet kan ikke binde det neste parlamentet.
*Ingen andre enn parlamentet selv kan endre en lov gitt av parlamentet.
Alpint under Vinter-OL 1948

**Alpint under Vinter-OL 1948** ble arrangert fra 2. til 5. februar. Under Vinter-OL 1948 i St. Moritz ble det arrangert fire konkurranser i alpint. 

De tre beste utøverne i hver øvelse mottok både OL-medaljer og VM-medaljer, samt at det ble kåret verdensmester i kombinasjon.

## Medaljefordeling

## Medaljevinnere
### Menn
;OL og VM-renn

;VM-renn

### Kvinner
;OL og VM-renn

;VM-renn

## Eksterne lenker
* 
* St. Moritz 1948 Alpine Skiing Results på olympics.com
* Alpine Skiing at the 1948 Winter Olympics på olympedia.org
* Resultater  på sports-reference.com
Timaru

**Timaru** er en havneby med rundt 30&nbsp;000 innbyggere i og rundt den tidligere byen Timaru City i det sørlige Canterbury på New Zealand. Området ligger ved kysten av Stillehavet 160 km sør for Christchurch og 200 km nord for Dunedin. Distriktet er fullt av åser som ble skapt av lavastrømmer fra den utdødde vulkanen Mt. Horrible som hadde utbrudd for flere tusen år siden. Det finnes derfor ingen gater i Timaru som er flate.

Det populære strandområdet Caroline Bay ligger nord for stedets store havneområde. Den nordlige industrielle forstaden Washdyke ligger ved hovedveien sør over, State Highway 8, som er hovedruten til Mackenzie Basin-området.

Timarukrateret på planeten Mars er oppkalt etter byen.

Navnet «Timaru» kommer fra Maori *Te Maru* og betyr «et beskyttet oppholdssted». Maori kanoer brukte stedet som et hvilested på den lange ferden opp og ned den østlige kystlinjen. I 1838 ble området bosatt av europeere som en hvalstasjon. Få mennesker bodde her før 1859 da skipet «Strathallan» ankom fra England med 120 immigranter. Disse menneskene opprettet to byer, Government Town og Rhodestown, som ble slått sammen i 1868.

I 1877 ble arbeidet med å anlegge en havn påbegynt. Denne førte etter hvert til at sand som ble vasket nedover kysten samlet seg på nordsiden av denne. Dette var begynnelsen på strandområdet som i dag er kjent som Caroline Bay som fremdels vokser.    

## Referanser


## Eksterne lenker
*
SVT 24

**SVT 24** (tidligere bare *24*) er en svensk fjernsynskanal eid og drevet av Sveriges Television. Kanalen ble lansert 15. mars 1999 som en ren nyhetskanal, men etter hvert som årene har gått har kanalen fått en bredere profil.

## Historie
### 1999-2003: SVT 24
15. mars 1999 klokken 13.15 startet SVT 24 sine sendinger gjennom en samsending mellom SVT 24 og SVT2. Den første sendingen ble ledet av Olof Engvall og bestod av en nyhetsoppdatering. Deretter ble kanalen innviet med at Sam Nilsson klipte et band. Også redaktsjonssjef Lena Lundkvist medvirket. Navnet var en direkte kopi av BBC som flere år tidligere hadde valgt å kalle sin nyhetskanal BBC News 24. Kanalen ble også inspirert av CNN som i slutten på 1970-tallet startet verdens første døgnet rundt-sendende nyhetskanal.

### 2003-2007: 24
24. februar 2003 ble det lansert en ny kanal som en fortsettelse av SVT 24, men med nytt navn, 24. Da fikk kanalen en bredere programprofil, som inkluderte blant annet sportssendinger.

### 2007-: SVT 24
I 2007 endret man navnet tilbake til SVT 24. Etterhvert fikk kanalen en enda bredere programprofil, kanalen kunne etterhvert kalles SVTs *tredje kanal*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sveriges Radio

**Sveriges Radio** (**SR**) er et svensk statlig kringkastingsselskap som sender reklamefri radio. SR sender 4 riksdekkende og 26 lokale radiokanaler i FM-båndet; utenlandsprogrammer i AM-format; digitalradio i DAB-format; og internett-radio i Real Audio-, Windows Media- og MP3-format.

SR ble grunnlagt i 1925 med navnet Radiotjänst. Selskapet hadde tidligere også ansvar for fjernsynssendinger, men dette ansvaret ble senere overtatt av Sveriges Television.

## Eksterne lenker
* 
*
SR

**SR** kan vise til

* Sveriges Radio
* Saarländischer Rundfunk
* Southern Railway (Storbritannia)

**Sr**

* Strontium, grunnstoff

**sr**

* Steradian, SI-enheten for romvinkel

**.sr**

* .sr, Surinams nasjonale toppnivådomene for Internet
Rudolf Scharping

**Rudolf Scharping** (født 1947) er en tysk politiker (SPD).

Scharping var fra 1991 til 1994 ministerpresident i Rheinland-Pfalz og fra 1998 til 2002 forsvarsminister i den føderale regjeringen. Mellom 1993 og 1995 var han formann for SPD og partiets kanslerkandidat ved valget i 1994. Siden 2005 er han aktiv som president for den tyske syklistforeningen.

Etter Abitur forpliktet Scharping seg til toårig verneplikt, men ble dimittert etter bare et halvt år på grunn av dårlig syn. Deretter studerte han statsvitenskap, sosiologi og jus ved Rheinische Friedrich-Wilhelms-Universität i Bonn og avla 1974 sin magistereksamen i statsvitenskap.

Rudolf Scharping er gift i annet ekteskap med grevinne Kristina Pilati von Thassul zu Daxberg-Borggreve, født Paul, datteren av den tidligere ministerpresidenten i Thüringen, Rudolf Paul.

Med sin første kone Jutta Scharping, født Krause, fikk han tre døtre: Susanne (født 1974), Christine (født 1976) og Julia (født 1982).

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Ç

**Ç** (C med cedille) brukes i katalansk, fransk og portugisisk, men anses ikke for å være en egen bokstav i disse språkene. Ç benyttes vanligvis til å angi at *c*-en skal uttales som /s/, foran *a*, *o* eller *u*, hvor den ellers skulle uttales som /k/. *Ç* anses ikke for å være en egen bokstav, men alfabetiseres som *c*.

På tyrkisk, og andre tyrkiske språk som har innført det tyrkiske alfabetet, brukes *ç* for å representere lyden /tʃ/, i motsetning til *c* som representerer lyden /dʒ /. På disse språkene anses *ç* for å være en egen bokstav, og alfabetiseres mellom *c* og *d*.
Cedille

En **cedille** ( **¸** ) er et diakritisk tegn som ser ut som en «krok» lagt til under visse konsonanter som et diakritisk merke for å modifisere bokstavens uttale. Halen er bunnen av en halv minikursiv-*z* eller Ezh. Navnet «cedille» er diminutiv av det gamle spanske navnet for bokstaven Z, *ceda*.

Cedillen kan anvendes på forskjellige bokstaver og angiver at bokstaven skal uttales annerledes enn normalt. Cedillen forekommer hyppigst under bokstaven *c*, og benyttes i katalansk, fransk, oksitansk og portugisisk for å vise at *c*-en skal uttales som /s/, foran *a*, *o* eller *u*, hvor den ellers skulle uttales som /k/.

På tyrkisk markerer cedillen at bokstaven representerer en annen lyd enn den vanlige formen. Bokstaven *[[ş]]* representerer lyden [ʃ], mens *s* står for en vanlig [s]. Tilsvarende, mens bokstaven *c* på tyrkisk representerer lyden [d͡z], skal *ç* uttales [t͡ʃ].

## Eksempler
Ç ç
*française
*garçon
*provençalsk
*Curaçao
*Barça

## Koding
ISO-8859-1-bokstavkodingen inkluderer bokstavene *Ç*, *ç*. Mange flere bokstaver er tilgjengelige i Unicode.

I HTML kan *Ç* frembringes med kodene &amp;Ccedil; og &amp;ccedil; for henholdsvis stor og liten bokstav, og som kombinasjoner med å holde nede Alt-tasten mens man taster koden, får man dem frem med Alt-0199 og Alt-0231.

En cedille uten tilknytning til noen bokstav,  «¸», får man fram med &amp;cedil; eller Alt-0184.

## Se også
* Diakritisk tegn
* Akutt aksent
* Cirkumfleks
* Grav aksent
* Omlyd
* Trema
* Tilde

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kerstin Lorenz

**Kerstin Lorenz** (født 14. juli 1962, død 7. september 2005) var en tysk politiker (Republikanerne og senere NPD). 

Hun ble medlem av Republikanerne i 1994 og var først pressetalskvinne i lokallaget i Weißeritzkreis.  Fra 1998 til 2002 var hun medlem av partiets sentralstyre. Hun ble viseformann i Sachsen og i mars 2000 ble hun valgt til formann for Republikanerne i Sachsen.

Mot sentralstyrets vilje avlyste hun Republikanernes deltagelse i delstatsvalget i Sachsen i 2004 og oppfordret folk til å stemme NPD. Republikanerne innledet en eksklusjonssak mot henne, men hun kom den i forkjøpet ved å melde seg ut. En dag før delstatsvalget meldte hun seg inn i NPD. Partiet oppnådde 9,2 % av stemmene og fikk 12 mandater i Sachsens parlament, landdagen. At partiet slapp å konkurrere med Republikanerne bidro trolig avgjørende til det gode resultatet for NPD. Deretter arbeidet Lorenz som medarbeider for NPDs fraksjon i den saksiske landdagen.

Hun stilte til valg som direktekandidat for NPD ved valget til den tyske Forbundsdagen i 2005 (valgkrets 160 Dresden I). Men 5. september samme år fikk hun hjerneslag og falt i koma. Hjernedøden inntrådte dagen etter, og hun ble erklært død 7. september. Hennes død har medført at det må gjennomføres et ekstravalg i hennes valgkrets, som omfatter ca.  mennesker. Dette vil kunne påvirke det endelige resultatet av det tyske riksvalget.

Kerstin Lorenz etterlater seg en ektemann og to barn.

## Eksterne lenker
* Interview mit Kerstin Lorenz durch den sächsischen NPD-Fraktionsvorsitzenden Holger Apfel in der "Deutschen Stimme"
Utenrikstjenesten

**Utenrikstjenesten** er den norske etaten utenfor landet som er underlagt Utenriksdepartementet. Utenrikstjenestens hovedoppgave er å ivareta og fremme norske interesser i forholdet til utlandet, herunder både norske særinteresser og interesser Norge har felles med andre land. Utenrikstjenesten skal yte nordmenn råd og hjelp overfor utenlandske myndigheter, personer og institusjoner. I tillegg gir utenrikstjenesten bistand til norske borgere i utlandet, herunder bistand i forbindelse med straffeforfølging, ulykker, sykdom og dødsfall.

Utenrikstjenesten består av i overkant 2600 ansatte, hvorav rundt 800 i Oslo, i overkant av 600  utsendte diplomater, og ca. 1200 lokalt ansatte som er ansatt direkte av stasjonene.

## Utenriksstasjoner
Utenriksstasjoner kan enten være diplomatiske eller konsulære stasjoner. Diplomatiske stasjoner omfatter ambassader og delegasjoner.

### Ambassader
Ambassadene har normalt sete i vertslandets hovedstad. Kontakt mellom den norske regjeringen og en fremmed regjering formidles gjennom den norske ambassaden på stedet eller gjennom vedkommende lands ambassade i Norge.

### Delegasjoner
Delegasjoner er utenriksstasjoner tilknyttet en internasjonal organisasjon. Delegasjonene har til oppgave å fremføre norske forslag, argumentere for norske synspunkter og innberette til norske myndigheter både om organisasjonenes virke, holdninger og beslutninger og om andre medlemslands syn.

Norge har åtte delegasjoner: til FNs kontorer i New York, Genève og Wien, til OECD i Paris, NATO og EU i Brussel, Europarådet i Strasbourg, WTO i Genève og OSSE i Wien.

### Konsulater
Den andre hovedgruppe utenriksstasjoner er konsulater som alt etter stasjonens viktighet kan være generalkonsulater, konsulater eller visekonsulater. Konsulatenes arbeidsoppgaver ligger på det praktiske, ikke-politiske plan med assistanse til norsk næringsliv og skipsfart, til norske borgere og med opplysningsvirksomhet om Norge og norske forhold. Disse konsulære gjøremål ivaretas også av ambassadene i tillegg til de diplomatiske oppgaver.

Norge har ni fagkonsulater. Disse ledes av og har vanligvis også øvrig personale utsendt fra Norge. I tillegg er det nesten 400 valgkonsulater. Et valgkonsulat (honorært konsulat) ledes i de aller fleste tilfelle av framstående borgere bosatt på vedkommende sted. En valgkonsul arbeider uten lønn, men mottar i enkelte tilfeller et mindre kontorbidrag. Valgkonsulatenes arbeidsfelt er i praksis mer begrenset enn fagkonsulatenes.

## Referanser
Erling Audensen

**Erling Alf Audensen** (født 17. desember 1894, død 28. juni 1978) var en norsk politiker. Han ble valgt inn i Hamar bystyre i 1927 for Arbeiderpartiet. Han ble ordfører i 1946, da Kristian Bakken trakk seg, og var det i 21 år, fram til 1967.

Et av høydepunktene var under Hamars kombinerte 100- og 900-årsjubileum 13. mai 1949, da nærmere 30&nbsp;000 samlet seg på Stortorget. Kongen og statsministeren var blant talerne.

Han arbeidet i NSB fra 1911 til 1961.

Audensen ble arrestert av de tyske okupasjonsstyrkene 23. desember 1943 for illegalt arbeid. Han ble overført til Tyskland sommeren 1944 der han satt i konsentrasjonsleir ut krigen.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Bilde av Erling Audensen november 1950, Hedmarksmuseet
Kristian Bakken

**Kristian Bakken** (født 11. juni 1888 i Vang, død 20. desember 1954) var en norsk politiker. I 1911 var han med på å starte det første sosialistiske ungdomslaget i Hedmark. Han ble valgt inn i Hamar bystyre i 1917, og var viseordfører i 1932–33. I 1935 ble han ordfører.

Under krigen deltok han i motstandsarbeidet, og i januar 1944 ble han arrestert på jobb. Først var han fengslet to uker i Hamar kretsfengsel, hvor han ble torturert, før han ble sendt først til Grini, deretter Sachsenhausen. Han kom tilbake da krigen var ferdig, og gjenopptok jobben som ordfører. Han ble gjenvalgt i valget 1945, men sa fra seg vervet året etter.

## Referanser




## Litteratur
* 
*
Jan Švankmajer

**Jan Švankmajer** (født 1934) er en tsjekkisk filmregissør og animatør. Som filmskaper og skulptør har Švankmajer laget en  filmer der han kombinerer realfilm med figurteater og dokke- og plastilinaanimasjon i stop-motion-teknikk. Filmene er preget av leken surrealisme, satire og humor. Arbeidet hans har inspirert en rekke yngre animatører, for eksempel Tim Burton, Terry Gilliam og spesielt brødrene Stephen og Timothy Quay.

## Filmografi
### Langfilmer
* *[[Alice (1988)|Alice]] (Neco z Alenky)* (1988)
* *[[Faust (1994)|Faust]] (Lekce Faust)* (1994)
**[[Nytelsens indre sirkel]] (Spiklenci slasti)* (1996)
* *Otesánek* (engelsk tittel *Greedy Guts*, amerikansk festivaltittel *Little Otik*) (2000)
* *Sílení* (2005)

### Kortfilmer
* *Poslední trik pana Schwarcewalldea a pana Edgara* (engelsk tittel *The Last Trick*) (1964) 
* *Johann Sebastian Bach: Fantasia G-moll* (1965)
* *Hra s kameny* (engelsk tittel *A Game with Stones*, tysk tittel *Spiel mit Steinen*) (1965) 
* *Rakvickarna* (engelsk tittel *Punch and Judy* eller *The Coffin House*) (1966)
* *Et Cetera* (1966)
* *Historia Naturae, Suita* (1967)
* *Zahrada* (engelsk tittel *The Garden*) (1968) 
* *Picknick mit Weissmann* (engelsk tittel *Picnic with Weissmann*) (1968) 
* *Byt* (engelsk tittel *The Flat*) (1968)
* *Tichý týden v dome* (engelsk tittel *A Quiet Week in the House*) (1969) 
* *Kostnice* (engelsk tittel *The Ossuary*) (1970)
* *Don Sanche* (engelsk tittel *Don Juan*) (1970) 
* *Zvahlav aneb Saticky Slameného Huberta* (eng. tittel *Jabberwocky*) (1971) 
* *Leonarduv denik* (engelsk tittel *Leonardo's Diary*) (1972) 
* *Otrantský zámek* (engelsk tittel *Castle of Otranto*) (1977)
* *Zánik domu Usheru* (engelsk tittel *The Fall of the House of Usher*) (1981) 
* *Moznosti dialogu* (engelsk tittel *Dimensions of Dialogue*) (1982) 
* *Kyvadlo, jáma a nadeje* (engelsk tittel *The Pit, the Pendulum and Hope*) (1983) 
* *Do pivnice* (engelsk tittel *Down to the Cellar*) (1983) 
* *Muzné hry* (engelsk tittel *The Male Game* eller *Virile Games*) (1988) 
* *Another Kind of Love*) (1988)
* *Tma/Svetlo/Tma * (engelsk tittel *Darkness/Light/Darkness*) (1989) 
* *Meat Love* (vesttysk tittel *Fleischliche Liebe*) (1989) 
* *Flora* (1989)
* *Animated Self-Portraits* (1989)
* *The Death of Stalinism in Bohemia* (1990) 
* *Jídlo * (engelsk tittel *Food*) (1992)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Jan Švankmajer: Alchemist of the Surreal – Fyldig presentasjon på engelsk fram til 1999
* 
* Oversikt over verkene hans
SSE

**SSE** er en forkortelse for:

*Spesialsykehuset for epilepsi
*Streaming SIMD Extensions, et instruksjonssett for x86-prosessorer.
*Society for Scientific Exploration
You Know My Name (Look Up the Number)

:*For Chris Cornell sin singel med et lignende navn, se [[You Know My Name (sang)]]*
**«You Know My Name (Look Up the Number)»** er en sang av The Beatles. Den er skrevet John Lennon og Paul McCartney.

Sangen ble utgitt som B-side på singelen Let It Be som kom ut 6. mars 1970. Selv om dette ble den siste singelen fra The Beatles, kan sangens røtter spores tilbake til den tiden da gruppen nettopp hadde utgitt *[[Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band]]*. En utvidet utgave av sangen finnes på albumet *The Beatles [[Anthology 2]]*.

Den ble spilt inn i fem omganger uten vokal i mai og juni 1967. I april 1969 la Lennon og McCartney på vokal-sporene og la til diverse lydeffekter. Lennon fikk ideen til sangen etter å ha sett en telefonbok på McCartneys piano. Sangen er i slags komisk varieté-stil og er kanskje den aller tåpeligste sangen som The Beatles satte sin signatur på. Mal Evans bidro med bakgrunnsstemmer.

Sangen starter med en skarp stemme, men endrer seg etter hvert, noe som også forandrer sangens følelse, mer grumset vokal og flere akkordendringer, kombinert med bakgrunnstøy som gir en noe ‘sinnssyk’ lyd. Helt til slutt bindes den opp med noe som minner om Monty Python, men mumlingen er kanskje et forsøk på å drive gjøn med jazzpianisten Errol Garner som alltid kunne høres gryntende og mumlende på sine innspillinger. Den eneste teksten som synges, er gjentagelser av *«you know my name, look up the number»*:

## Trivia

* Sangen har en saxofon-solo av Brian Jones fra The Rolling Stones.
* Sangen er én av fire sanger av The Beatles som aldri ble utgitt i stereo. De andre tre var I'll Get You, Love Me Do og She Loves You.
* På 1970-tallet hadde New York City-avisen The Village Voice en avstemning om de fem beste Beatles-sangene. «You Know My Name (Look Up the Number)» ble nummer 2.

## Eksterne lenker
* Sangteksten
Martha My Dear

«**Martha My Dear**» er en sang av The Beatles, utgitt på *[[The Beatles (White Album)]]* fra 1968. Den er skrevet av Paul McCartney, men kreditert på vanlig vis Lennon/McCartney. Sangen ble spilt inn 4. og 5. oktober 1968

McCartney har sagt at sangen handler om hans muse, som i gresk mythologi er de ni vann-nymfer som inspirer menneskene til kunstaktiviter, og stemmen i hodet hans fortalte ham hvilke ord han skulle synge og hvilken musikk han skulle spille. McCartneys muse er altså Martha, skjønt han eide også en fårehund ved samme navn, men den er ikke temaet for denne sangen (som det har blitt påstått). På et generelt nivå er likevel sangen en enkel kjærlighetssang uten friksjoner:

:*Martha my dear*
:*though I spend my days in conversation*
:*please remember me*
:*Martha my love don't forget me*
:*Martha my dear*

Sangen har et barokk-inspirert piano som høres gjennom hele sangen sammen med et messingorkester. «Martha My Dear» er en typisk sang for The Beatles fra denne perioden, modulert musikk, jevn og glatt gjennom anslagene.

## Personell
*Paul McCartney: Vokal, Bass, Piano, El.Gitar, Trommer og Håndklapp 
*Bernard Miller: Fiolin 
*Dennis McConnel: Fiolin 
*Lou Sofier: Fiolin 
*Les Maddox: Fiolin 
*Leo Birnbaum: Bratsj 
*Henry Myerscough: Bratsj 
*Reginald Kilbey: Cello 
*Frederick Alexander: Cello 
*Leon Calvert: Trompet og Flygelhorn 
*Stanley Reynolds: Trompet 
*Ronnie Hughes: Trompet 
*Tony Tunstall: Valthorn 
*Ted Barker: Trombone 
*Alf Reece: Tuba

## Eksterne lenker
* Sangteksten 
* Alan W. Pollacks notater på «Martha My Dear»
Alvis plc

**Alvis Ltd** var et britisk selskap innen forsvarsindustri. Selskapet ble grunnlagt i 1981 da **United Scientific Holdings plc** kjøpte Alvis-avdelingen fra British Leyland Motor Corporation. United Scientific beholdt sitt eget navn inntil 1992 da gruppen endret navn til **Alvis plc**. Det opprinnelige Alvis ble en del av Rover i 1965, for så at begge selskaper ble en del av Leyland Motor Corporation i 1968. Bilproduksjonen til Alvis hadde sluttet i 1967, så fokuset var nå kun på pansrede militære kjøretøy.

Alvis kjøpte opp den svenske pansrede kjøretøy produsenten Hägglunds AB i 1997 og ga avdelingen navnet Alvis Hägglunds AB. I 1998 kjøpte man opp GKN sin avdeling for pansrede kjøretøy, hvorpå produksjonen ble flyttet fra Coventry til Telford. I 2002 kjøpte selskapet opp Vickers Defence Systems fra Rolls-Royce og endret navn til **Alvis Vickers Ltd**.

I 2004 ble selskapet selv kjøpt opp av BAE Systems og fusjonert med RO Defence (tidligere Royal Ordnance) for å danne BAE Systems Land Systems. Samme år stanset BAE Systems bruken av Alvis-navnet.

## Se også
* Alvis Moelv
Cruiser Tank Mk VIII Cromwell

**Cruiser Tank Mk VIII Cromwell** var en britisk stridsvogn fra andre verdenskrig. Cromwell hadde, som stridsvognene Cavalier og Centaur, sitt utgangspunkt i stridsvognen Crusader, og skilte seg lite fra denne utenom motoren. Navnet «Cromwell» var opprinnelig blitt foreslått til både Cavalier og Centaur, men man valgte å reservere «Cromwell» fram til den kraftigere motoren Rolls-Royce Meteor, som var en versjon av flymotoren Rolls-Royce Merlin, var tilgjengelig. Cromwell ble produsert fra januar 1943 og forble i tjeneste i flere år etter den andre verdenskrig.

## Varianter

### Cromwell I
Første produksjonsmodell. Med seks punds kanon som hovedbestykning.

### Cromwell II
Som Cromwell I, men med den ene mitraljøsen fjernet og utstyrt med bredere belter.

### Cromwell III
Oppgradert Centaur I med Rolls-Royce Meteor motor istedenfor den originale Liberty-motoren. Seks punds kanon som hovedbestykning som Centaur 
I.

### Cromwell IV
Oppgradert Centaur III med Rolls-Royce Meteor motor istedenfor den originale Liberty-motoren. 75 mm kanon som hovedbestykning som Centaur 
III. En variant med sveiset skrog ble også produsert som **Cromwell IVw**.

### Cromwell Vw
Som Cromwell IVw.

### Cromwell VI
Cromwell IV med 95 mm haubitser som hovedbestykning for infanteristøtte.

### Cromwell VII
Cromwell IV med ekstra panserplater sveiset på, bredere belter, forsterket hjuloppheng og endret utvekslingsratio for drivhjulene. Toppfarten ble redusert til 52&nbsp;km/t. **Cromwell VIIw** var en Cromwell Vw med samme modifikasjoner.

### Cromwell VIII
Cromwell VI med ekstra panserplater sveiset på, bredere belter, forsterket hjuloppheng og endret utvekslingsratio for drivhjulene. Toppfarten ble redusert til 52&nbsp;km/t.

## Andre kjøretøyer basert på Cromwell

;**Cromwell OP**: Cromwell IV, VI eller VIII utstyrt for artilleriobservasjon med blant annet ekstra radioutstyr og med hovedbestykningen fjernet.
;**Cromwell ARV**: Bergningsvogn.

## Eksterne lenker
*
FMC Corporation

:*Selskapet må ikke forveksles med [[FMC Technologies]] som ble skilt ut som eget selskap i 2001.*

**FMC Corporation** er et opprinnelig amerikansk multinasjonalt selskap.
FMC Biopolymer er et datterselskap som utvinner alginat av stortare. I Norge finnes Biopolymer i Drammen og på Vormedal i Karmøy kommune.

Selskapet kan spore sin historie tilbake til 1883 da oppfinneren John Bean laget en sprøyte for insektsmiddel.  Bean og svigersønnen solgte denne og andre oppfinnelser noen år, før de i 1904 startet Bean Spray Pump Company.  I 1928 gikk de på børs under navnet John Bean Manufacturing Company.

I 1943 startet de å selge kjemiske stoffer, hovedsakelig insekt- og soppmidler.  I 1948 skiftet de navn til Food Machinery and Chemical Corporation, og i 1961 skiftet de navn til FMC Corporation.

I 1968 ble selskapet opp i fire grupper, under navnene Machinery, Chemical, Fiber og Film.

Selskapet har utviklet militære kjøretøyer.  De mest kjente er M113 og M2 Bradley.  Disse produktene ble skilt ut i et eget selskap, United Defense, i 1994.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* FMC Biopolymer hjemmeside
Daimler Ferret

**Daimler Ferret** var en panserbil, produsert av britiske Daimler Motor Company fra 1952 til 1971 da over 4400 eksemplarer av forskjellige versjoner var produsert. Den var beregnet på oppklaringsbruk, og var i tjeneste i hele Det britiske samveldet samt i Bahrain, Burkina Faso, Gambia, India, Indonesia, Iran, Jordan, Jemen, Kamerun, Kenya, Kuwait, Libanon, Madagaskar, Malawi, Malaysia, Myanmar (Burma), Den sentralafrikanske republikk, Sri Lanka, Sudan, Sør-Afrika og Zambia.

## Historie
Ferret ble utvikler av Daimler like etter andre verdenskrig, på oppdrag fra den britiske hæren.  De første prototypene sto klare i 1949, og produksjonen gikk fra 1952 til 1971.

Videre utvikling av Mk 4-varianten resulterte i Fox.  En prototype på et forbedret kjøretøy, kalt Ferret 80, ble også tatt fram av Daimler, men aldri satt i produksjon.  Et antall selskaper har også produsert oppgraderinger av kjøretøyet, blant annet med mer effektiv dieselmotor.

## Teknisk
Ferret i de fleste varianter har vognføreren framme i skroget.  På høyre side av skroget er reservehjulet montert, med en nødluke på motsatt side.  Sandstiger er ofte montert foran på skroget.

Bestykningen er vanligvis en mitraljøse av forskjellige slag.  Den kan eleveres fra -10° til +45°.

Motoren i Mk 2/3 er en Rolls-Royce B60 Mk 6 sekssylindret vannkjølt bensinmotor som yter 129 hk ved 3750 omdreininger i minuttet.  Den er montert bak i skroget, og får drivstoff fra en 96 liter drivstofftank.

## Varianter

;Ferret Mk 1: Til liaisonbruk, uten tårn.
;Ferret Mk 1/1: Tyngre panser enn Mk 1.  Vanntett skrog for vading.
;Ferret Mk 1/2: Høyere tak og plass til mannskap på tre.  Bestykket med Bren eller GPMG mitraljøse.
;Ferret Mk 2: Tårn fra Alvis Saracen pansret personellkjøretøy.  Den første varianten i produksjon.
;Ferret Mk 2/1 til 5: Små endringer for hver undervariant, inkludert tykkere panser.
;Ferret Mk 2/6: Bestykket med to Vigliant panservernmissiler.  Brukt av den britiske hæren (under navnet FV703) og Abu Dhabi.
;Ferret Mk 2/7: Mk 2/6 uten panservernmissiler etter at Vigliant ble tatt ut av tjeneste.
;Ferret Mk 4: Forbedret Mk 2 med kraftigere hjuloppheng og utrustning for amfibiske operasjoner.  Kalt FV711 i den britiske hæren.
;Ferret Mk 5: Forbedret Mk 4, kalt FV712 i den britiske hæren.  Bestykket med L7 mitraljøse og Swingfire panservernmissiler i nytt tårn.

## Eksterne lenker
* WarWheels.net (engelsk)
Ekte tofrøbladete planter

* Buxales
* Proteales
* soleieordenen
* Trochodendrales
* Gunnerales
* Dilleniales
* Berberidopsidales
* Santalales
* nellikordenen
* asterider
* sildreordenen
* rosider

De **ekte tofrøbladete plantene**, eller **egentlige tofrøbladete plantene**, (engelsk: eudicots) er, etter nyere systematikk (APG IV-systemet, 2016), en uformell gruppe (klade) av blomsterplanter. 

Et avledet fellestrekk for de egentlige tofrøbladete plantene er at de har pollen med tre åpninger i karakteristiske furer. Andre fellestrekk er at frøet oftest spirer med to frøblad, og at (de normale) bladene oftest har fjør- eller håndmønstrede nervestrukturer (få unntak).

Begrepet tofrøbladete har flere betydninger innen blomsterplantenes systematikk. Tradisjonelt var de tofrøbladete den ene av de to gruppene, ofte gitt rang av klasse, som blomsterplantene ble delt inn i. Den andre gruppa var de enfrøbladete. Det har vist seg at de enfrøbladete stammer fra de tofrøbladete, noe som innebærer at de tofrøbladete i tradisjonelt omfang er en parafyletisk gruppe. Gruppa har derfor fått endra innhold etter hvert som noen grupper er flytta ut for å oppnå monofyletiske grupper. Dette har ført til at man har tatt i bruk begrepet «ekte» eller «egentlige» (engelsk: eudicots) tofrøbladete for den resterende gruppa. 

De fleste florabøker opprettholder den opprinnelige bruken av begrepene enfrøbladet og tofrøbladet.

Den norske Artsdatabanken har valgt å kalle gruppen med egentlige tofrøbladete planter for «tofrøbladete planter» med taksonomisk rang klasse. Dette valget avviker både fra den tradisjonelle bruken av navnet og fra APG IV-systemet.

Følgende kladogram viser de antatte slektskapsforholdene innenfor de egentlige tofrøbladete plantene.

## Referanser




## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Rosider

se egen seksjon

**Rosider** er i det botaniske APG IV-systemet en fylogenetisk klade av blomsterplanter, som ved siden av asterider utgjør den ene hovedgruppen av de egentlige tofrøbladete planter. Den store gruppa rosider omfatter urter, busker, trær, klatreplanter, vannplanter, sukkulenter og parasitter fordelt på 135–140 familier og 17 ordener. Antall arter er om lag 90&nbsp;000, altså minst en fjerdedel av alle blomsterplanter på jorda og 39 prosent av de egentlige tofrøbladete plantene.

Rosidene tilsvarer delvis underklassen Rosidae i Cronquist- og Takhajan-systemene. Den videre inndelingen av rosidene er fremdeles usikker fordi slektskapsforholdene mellom delgruppene er utilstrekkelig kjent. Man har imidlertid funnet ut at de fleste av artene fordeler seg på to større delgrupper, som man har kalt henholdsvis «fabider» og «malvider». Ved siden av disse to hovedgruppene er vin-plantene (Vitales) som er sideordnet alle de andre ordenene av rosider. I tidligere utgaver av AGP-systemet ble fabidene kalt «eurosidae I» og malvidene «eurosidae II».

Kladogrammet nedenfor viser antatte slektskapsforhold innenfor rosidene:

## Delgrupper
Rosidene kan sannsynligvis best systematiseres som i oversikten nedenfor. Ikke alle familier er nevnt, men en fullstendig oversikt finnes i artiklene for hver orden.

* **Vitales** (vinfamilien)
* **fabider**
**Zygophyllales (leddbladfamilien, Krameriaceae)
**frøbuskordenen (Celastrales) (spolebuskfamilien)
**vierordenen (Malpighiales) (evjeblomfamilien, fiolfamilien, kokafamilien, linfamilien, pasjonsblomstfamilien, Phyllanthaceae, vierfamilien, vortemelkfamilien)
**gjøkesyreordenen (Oxalidales) (gjøkesyrefamilien, Elaeocarpaceae, Huaceae)
**erteblomstordenen (Fabales) (blåfjærfamilien, erteblomstfamilien)
**roseordenen (Rosales) (almefamilien, hampfamilien, morbærfamilien, neslefamilien, rosefamilien, sølvbuskfamilien, trollheggfamilien)
** bøkeordenen (Fagales) (bjørkefamilien, bøkefamilien, jerntrefamilien, porsfamilien, sydbøkfamilien, valnøttfamilien)
** gresskarordenen (Cucurbitales) (begoniafamilien, gresskarfamilien)
* **malvider**
** storkenebbordenen (Geraniales) (storkenebbfamilien)
** myrteordenen (Myrtales) (kattehalefamilien, mjølkefamilien, myrtefamilien)
** Crossosomatales (Aphloiaceae, Geissolomataceae, blærenøttfamilien, Strasburgeriaceae)
** Picramniales (Picramniaceae)
** lønneordenen (Sapindales) (mahognifamilien, rutefamilien, sumakfamilien, lønnefamilien)
** Huerteales (Dipentodontaceae, Gerrardinaceae, Petenaeaceae, Tapisciaceae)
** korsblomstordenen (Brassicales) (blomkarsefamilien, korsblomstfamilien, papayafamilien, resedafamilien)
** kattostordenen (Malvales) (Dipterocarpaceae, kattostfamilien, solrosefamilien, tysbastfamilien)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kristian Gundersen

**Kristian Gundersen** er navnet til flere personer:

* Kristian Gundersen (1907–1977), ordfører i Hamar.
* Kristian Gundersen (professor) (1959&ndash;), biologiprofessor ved Universitetet i Oslo.
* Kristian Gundersen (musiker), gitarist i bandet Elusive.
Primitivitet

**Primitivitet** (fra latin *primus* = «først») betegner på en ofte nedlatende måte noe(n) som er enkel(t), lite utviklet eller opprinnelig. For spesielle betydninger se

* Primitivisme (kunst)
* Primitivisme (ideologi)
* Primitivitet (antropologi)
* Primitivitet (biologi)
* Primitivitet (matematikk)
VM i alpint 1950

**[[VM i alpint]] [[1950]]** ble arrangert i Aspen i Colorado i USA i perioden 13. til 18. februar.

## Menn

### Utfor







### Storslalåm







### Slalåm







## Kvinner

### Utfor







### Storslalåm







### Slalåm
Swingfire

**Swingfire** er et britisk trådstyrt panservernmissil.  

Swingfire ble utviklet av Fairey Engineering Ltd og British Aircraft Corporation. Den erstattet Vickers Vigilant i tjeneste med det britiske forsvaret.   Det var en videreutvikling av både forgjengeren Vigliant og det eksperimentelle Orange William-missilet.

Missilet var i bruk på FV438 Swingfire og Striker pansrede kjøretøyer, men ble også tatt fram for å brukes på andre plattformer:
* *Beeswing* – på en Land Rover.
* *Hawkswing* – på Westland Lynx helikopter.
* *Golfswing* – fra en tralle eller Argocat kjøretøy.

Missilet ble brukt i kamp i Gulfkrigen og krigen i Irak.

*Diameter: 0,17 m
*Lengde: 1,07 m
*Vekt: 27 kg
*Rekkevidde: 150m til 4000m
*Hastighet: 26 sekunder til 4000 meter
*Penetrering: 800 mm panserstål
Tofrøbladete planter

* *[[Amborella trichopoda]]*
* nøkkeroseordenen
* Austrobaileyales
* magnolider
* Chloranthaceae 
* hornbladslekta
* egentlige tofrøbladete planter

**Tofrøbladete planter** er en av de to gruppene som blomsterplantene tidligere ble inndelt i.

De kjennetegnes ved det kommer to frøblad når frøet spirer. Hos den andre gruppen, de enfrøbladete, kommer det ett frøblad. Andre trekk som kjennetegner de tofrøbladete er at bladnervene er forbundet med sidenerver til et rutenett, og at blomstene har fem- eller firetallig symmetri.

I tradisjonell systematikk ble de tofrøbladete kalt Dicotyledones eller Dicotyledoneae. Hvis de ble regnet som en klasse, som i Cronquist-systemet, ble de kalt Magnoliopsida.

Molekylær fylogenetikk viste på 1990-tallet at de tofrøbladete plantene er en parafyletisk gruppe, noe man lenge hadde hatt mistanke om. Det betyr at noen tofrøbladete (f.eks. roser) er nærmere beslektet med enfrøbladete enn med andre tofrøbladete (f.eks. nøkkeroser).
Dette innebærer at de nevnte fellestrekkene for de tofrøbladete også var til stede i de enfrøbladetes stamart, men gikk tapt der i evolusjonens løp.

Moderne botaniske systemer, som APG IV-systemet, har som mål å kun bruke naturlige grupper, og de tofrøbladete er derfor utgått som gruppe. De enfrøbladete er en naturlig gruppe og anerkjennes fortsatt. Størsteparten av de tofrøbladete plantene tilhører de egentlige tofrøbladete plantene, som er en naturlig gruppe. Egentlige tofrøbladete planter kjennetegnes ved at de har pollen med tre åpninger i karakteristiske furer. 

De tofrøbladete plantene består av sju naturlige grupper. Artsantall er fra Christenhusz og Byng (2016).
* *[[Amborella trichopoda]]* – 1 art
* nøkkeroseordenen – 88 arter
* Austrobaileyales – 94 arter
* magnolider – 10 842 arter
* Chloranthaceae – 77 arter
* hornbladslekta – 4 arter
* egentlige tofrøbladete planter – 210 008 arter

Den norske Artsdatabanken har valgt å kalle gruppen med egentlige tofrøbladete planter for «tofrøbladete planter» med taksonomisk rang klasse. Dette valget avviker både fra den tradisjonelle bruken av navnet og fra APG IV-systemet.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
*
Alveolata

* flimmerdyr
* fureflagellater
* sporedyr

**Alveolata** er en stor delgruppe av de eukaryote organismene.
Samtlige gruppens arter er encellede, men veldig variable i bygning (morfologi) og økologi;
det forekommer både alger (mange fureflagellater), parasitter (mange sykdomsfremkallende sporedyr) og frittlevende, men heterotrofe organismer («dyr», flimmerdyr og en del fureflagellater).

Enkelte slektskapsanalyser tyder på at de gulbrune algene er søstergruppen til Alveolata.

## Eksterne lenker
*
VM i alpint 1954

**[[VM i alpint]] [[1954]]** ble arrangert i Åre i Sverige.

## Menn

### Utfor







### Storslalåm







### Slalåm







### Kombinasjon







## Kvinner

### Utfor







### Storslalåm







### Slalåm







### Kombinasjon
VM i alpint 1958

**[[VM i alpint]] [[1958]]** ble arrangert i Bad Gastein i Østerrike.

## Menn

### Utfor







### Storslalåm







### Slalåm







### Kombinasjon




I kombinasjonen inngikk utfor, storslalåm og slalåm.



## Kvinner

### Utfor







### Storslalåm







### Slalåm







### Kombinasjon




I kombinasjonen inngikk utfor, storslalåm og slalåm.



## Norges tropp

Kilde: 

## Referanser
Eli Sødal Rokstad

**Eli Sødal Rokstad** (født 1946) var varaordfører i Smøla kommune 2003-2007, og representerte Venstre. Hun arbeidet som rektor ved Veiholmen skole. 

## Referanser
Iver Nordseth

**Iver Gunnar Nordseth** (født 2. mai 1951) er en lokalpolitiker som representerer partiet Venstre. Han var ordfører i Smøla kommune  i 20 år, fra 1991 til 2011. Han var også initiativtaker til og var styreleder for Landssammenslutninga av Norske Vindkraftkommuner (LNVK) fra starten i 1999 til 2016.  

Iver Nordseth har vært representant i Fylkestinget for Møre og Romsdal siden 1999 og er leder for Trafikktryggingsutvalget (FTU) i Møre og Romsdal. Fra 2014 er han leder av Nordmøre Næringsråd.  

## Referanser


## Eksterne lenker
*
VM i alpint 1997

**[[VM i alpint]] 1997** ble arrangert i Sestriere i Italia fra 3. til 15. februar 1997.

## Menn

### Utfor






### Super-G






### Storslalåm






### Slalåm






### Kombinasjon






## Kvinner

### Utfor






### Super-G






### Storslalåm






### Slalåm






### Kombinasjon






## Medaljestatistikk
:
Sings Salvadore Poe

***Sings Salvadore Poe*** er et album av den svenske sangerinnen Lisa Ekdahl, gitt ut i 2001. Salvadore Poe er mannen til Lisa Ekdahl. Musikken på albumet er en blanding av latin jazz og bossa nova.

Det finnes flere utgivelser av albumet, noen med bonus sanger. De er alle gitt ut av BMG International Records.

## Sporliste
Alle sangene er skrevet av Salvadore Poe.

# «Daybreak»
# «Rivers of Love»
# «Sunny Weather»
# «Only You»
# «Color of You»
# «How Many More Times»
# «I Will Be Blessed»
# «Since You've Been Gone»
# «I've Never Seen Anything Like You»
# «I Don't Miss You Anymore»
# «Nightingale»
# «Rhythm of Our Hearts»
# «Sun Rose»
# «Of My Conceit»
# «Aurore» (bonusspor)

## Eksterne lenker
*
Langøya

**Langøya** kan vise til flere øyer i Norge:

*Langøya (Porsanger) – i Porsanger kommune i Troms og Finnmark
*Langøya (Vesterålen) – i Vesterålen i Nordland
*Langøya (Aure) – i Aure kommune i Møre og Romsdal
*Langøya (Ålesund) – i Ålesund kommune i Møre og Romsdal
*Langøya (Bamble) – i Bamble kommune i Vestfold og Telemark
*Langøya (Råde) – i Vansjø i Råde kommune i Viken
*Langøya (Holmestrand) – i Holmestrand kommune i Vestfold
*Langøyene – i Indre Oslofjord

## Se også
*Langøy
Long Island Iced Tea

**Long Island Iced Tea** er en cocktail laget av spritsortene vodka, gin, tequila, rom og triple-sec, samt gjerne cola og en sourmiks. 

Blandingsforholdet er ofte like deler vodka, gin, rom, tequila, triple-sec, og 1,5 deler sourmiks, og til slutt heller man oppi cola.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lisa Ekdahl (album)

***Lisa Ekdahl*** er debutalbumet til den svenske sangerinnen Lisa Ekdahl, gitt ut i 1994. Hele albumet er på svensk.

## Sporliste
# «Öppna upp ditt fönster»
# «Benen i kors»
# «I tveksamhetens tid»
# «Jag skrek»
# «Åh Gud»
# «Sanningen i vitögat»
# «Det är en nåd»
# «Vem vet»
# «Jag bara vet»
# «Flyg vilda fågel»
# «På jakt efter solen»
# «Kunde jag vrida tiden tillbaka»
# «Du sålde våra hjärtan»
# «Ro och Lisa» (ekstra-spor)

Melodien til «Vem vet» har likhetstrekk med klassikeren «Les feuilles mortes (Autumn Leaves)».

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
VM i alpint 1996

**[[VM i alpint]] 1996** ble arrangert i Sierra Nevada i Spania fra 12. til 25. februar 1996. Mesterskapet skulle opprinnelig vært arrangert i 1995, men på grunn av snømangel i Sierra Nevada ble mesterskapet utsatt med ett år.

## Herrer

### Utfor






### Super-G






### Storslalåm






### Slalåm






### Kombinasjon






## Kvinner

### Utfor






### Super-G






### Storslalåm






### Slalåm






### Kombinasjon






## Medaljestatistikk
: