Lærerhøyskole

**Lærerhøyskole** var en høyskole som ga utdanning til førskolelærere, allmennlærere og faglærere. 
## Fra seminar til høgskole
De første høyskolene ble opprettet som *lærerseminar* fra 1826 til 1839. Tromsø Seminarium ble etablert i 1826 (da som *Trondenes Seminarium*), etter en Kongelig resolusjon av 2. juni 1824, som det første offentlige lærerseminar i Norge. Videre utover på 1800-tallet ble en rekke med seminarer opprettet på bygdene. 

* Tromsø Seminarium, 1826-1902; videreført som Tromsø lærerhøgskole
* Asker seminar, 1834-1899
* Holt seminar, 1839-1902; videreført som Kristiansand lærerhøgskole
* Klæbu seminar, 1839-1892; videreført som Levanger lærerskole
* Stord seminarium, 1839- ; videreført som Stord lærarhøgskule
* Holmestrand seminar, 1899-1902; videreført til 1931 som *Holmestrand offentlige lærerskole

I 1890-årene ble det etablert private lærerskoler i [[Elverum lærerhøgskole|Elverum]] (1892), [[Volda lærarhøgskule|Volda]] (1895) og [[Telemark lærerhøgskole|Notodden]] (også 1895), disse ble etterhvert statlige. [[Hamar lærerhøgskole|Hamar offentlige lærerskole]] ble opprettet i 1867. 

I forbindelse med lærerskoleloven av [[1902]] ble «seminar»-betegnelsen avskaffet og navnet *lærerskole* innført. Den første lærerutdanningen i Oslo, [[Oslo lærerhøgskole|Oslo lærerskole]], ble opprettet i privat regi i 1912. Fra 1930 ble det innført et parallelløp ved lærerskolene, hvor [[artium|artianere]] fikk en 2-årig utdannelse mens ikke-artianere fikk en 4-årig utdannelse. I 1940- og 50-årene ble det etablert midlertidig lærerskoler i flere byer under navnet *Statens lærerskoleklasser*: [[Stavanger lærerhøgskole|Statens lærerskoleklasser i Stavanger]], [[Sagene lærerhøgskole|Statens Lærerskoleklasser i Oslo]], [[Trondheim lærerhøgskole|Statens lærerskoleklasser i Trondheim]], med flere.  Alle disse ble etterhvert videreført som ordinære lærerskoler. 

Skolene ble treårige (for de med examen artium) i 1973, og ble høgskoler fra 1973 i og med Lov om lærerutdanning av 8. juni 1973. Lærerhøyskolene ble under [[høgskolereformen]] i [[1994]] innlemmet i de nye regionale statlige høyskolene.

Betegnelsen «lærerstudent» ble lansert høsten 1965 ved [[Sagene lærerskole]] som et alternativ til «lærerskoleelev» og «lærerskolestudent». [[Eva Nordland]] brukte «lærerstuderende». Det var lektor [[Rolf Jerpseth]] som foreslo betegnelsen, og den ble straks markedsført av Arthur Gjermundsen, [[rektor]] ved Sagene lærerskole 1963 til 1975, i forbindelse med en aksjonsdag der Sagene-studentene solgte [[julekort]] til inntekt for [[UNICEF]]. Bruken av ordet «lærerstudent» ble tatt opp som egen sak i [[Norsk språknemnd]]. Betegnelsen slo raskt igjennom.

== Førskolelærer / Barnehagelærer ==
[[Førskolelærer]]utdanningen i Norge begynte i 1935 med [[Barnevernsakademiet i Oslo]] og i 1947 med [[Barneverninstituttet i Trondheim]]. Utdanningen var lenge toårig, men 3-årige klasser ble tatt opp i og med overgangen til høgskole med lov om lærerutdanning av 8. juni 1973. 

De som tas opp som studenter fra 2013 (2012 i Sogndal) utdannes etter ny Rammeplan for barnehagelærerutdanning (FOR-2012-06-04-475) og får dermed tittelen *barnehagelærer''.
## Referanser


## Eksterne lenker
* Seminarium i Salmonsens Leksikon.