Thorstein Veblen

**Thorstein Bunde Veblen** (født **Tosten Bunde Veblen** 30. juli 1857, død 3. august 1929) var en norsk-amerikansk sosiolog og økonom.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Thorstein Veblen ble født av norske utvandrere i Wisconsin. Foreldrene kom fra Vang i Valdres. Han vokste opp i trange kår, med norsk huslærer slik at barna lærte norsk og de leste norske bøker gjennom oppveksten. Veblen lærte seg også islandsk og oversatte senere Laksdøla saga til engelsk. Han skal ha vært en stor språkbegavelse og behersket også fransk, tysk, spansk og italiensk. I 1884 tok han doktorgraden i samfunnsøkonomi ved Yale University. Veblen var radikal og ble kalt «Amerikas Karl Marx», men han var ingen sosialistisk agitator.

### Karriere
Han var leder av Efficiency Movement, berømt for sin bok *Den arbeidsfrie klasse: en økonomisk studie av institusjoners utvikling* (engelsk  *Theory of the Leisure Class*) fra 1899. I denne lanserer han teorien om prangende forbruk. Dette definerer Veblen som konsum av varer med det formålet å vise velstand for omgivelsene, ikke for tilfredsstillelse av behov eller ønsker i seg selv.

Thorstein Veblen mente at alle samfunnets institusjoner er viktige å studere for å forstå økonomiske prosesser, økonomien kunne ikke isoleres fra andre institusjoner. Denne økonomiske og sosiologiske skole ble kalt institusjonalisme, og Veblen hadde etterfølgere som C. Wright Mills, Gunnar Myrdal og John Kenneth Galbraith blant andre. Veblens arbeid var viktig for utviklingen av både institusjonell økonomi og evolusjonær økonomi.

Trass i vanskeligheter med tidvis arkaisk språk, meget på grunn av Veblens kamper med terminologien når det gjaldt unilineær evolusjon og biologisk determinasjon av sosial variasjon, som fremdeles dominerte tenkningen om samfunnet da han begynte å skrive, ble Veblens arbeid relevant i ettertiden, og ikke bare på grunn av uttrykket «conspicuous consumption». Hans evolusjonære tilnærming til studiet av økonomiske systemer har vist seg å være slitesterkt, og hans modell med tilbakevendende konflikt mellom den eksisterende orden og nye metoder kan være av stor verdi for å forstå den globale økonomi.

Mellom dem som har blit kalt Veblens etterfølgere er blant andre C. Wright Mills, John Kenneth Galbraith og Gunnar Myrdal.
 
Sammen med blant andre John R. Commons og Wesley C. Mitchell er Veblen ansett som en av grunnleggerne av den amerikanske skolen for institusjonell økonomilære. De som ble tilhengere av denne skoleretning er organisert i The Association for Evolutionary Economics   (AFEE) og The Association for Institutional Economics (AFIT). AFEE deler ut en årlig Veblen-Commons-pris for arbeid med institusjonell økonomilære, og de gir ut *Journal of Economic Issues*. Blant uavhengige tilhengere finner man teoretikere rundt konseptet «differential accumulation» (differensiell akkumulasjon). De som driver med teknokratiteori mener seg også stå i Veblens tradisjon, og hans arbeide er ofte behandlet i verker om amerikansk litteratur. Thorstein Veblen er nevnt i verket *The Big Money* av John Dos Passos.

I Norge har blant andre Erik S. Reinert arbeidet for å formidle Veblens forskning. Ifølge Reinert ble Veblen «en av de viktigste brikkene i et kulturelt opprør som på et vis siviliserte kapitalismen i USA, og brakte trustene under kontroll». Knut Odner har skrevet biografien *Thostein Veblen. Forstyrreren  av den intellektuelle fred* (Abstrakt forlag 2005).

## Referanser


## Bibliografi

* T.Veblen:Om Ledighetsklassen
* T.Veblen:Why is Economics Not an Evolutionary Science?
* T.Veblen:The Beginning of Ownership av Thorstein Veblen
* T.Veblen (Theory of Business Enterprise)
* T.Veblen:The Engineers and the pricesystem