open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wilhelm Marstrand

**Wilhelm Nikolaj Marstrand** eller **Nicolai Wilhelm Marstrand** (1810–1873) var en dansk kunstmaler og professor ved Det Kongelige Danske Kunstakademi. Han er kjent for historiemaleriene i Christian IVs kapell i Roskilde domkirke og folkelivsskildringer. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Wilhelm Marstrands far var norsk og familien hadde bakgrunn fra Kvikne kobberverk i Østerdalen. I Danmark livnærte faren seg som bakermester og oppfinner.

C.W. Eckersberg var en venn av Marstrands foreldre og har sannsynligvis anbefalt at han utdannet seg til maler. Da Marstrand begynte på Kunstakademiet i 1826, ble han elev av Eckersberg.

### Maler
Marstrand oppsøkte Københavns gater og tegnet hverdagslige og nesten holbergske gatescener. Han tegnet skisser av Holmens folk, gategutter og hunder. Fra 1830 malte han også flere portretter og fikk bestillinger fra borgerskapet i København.

Ved Kunstakademiet konkurrerte han både i 1833 og 1835 om den store gullmedaljen uten å lykkes. Han vant forøvrig begge sølvmedaljene i 1833.

Marstrand søkte Fonden ad usus publicos om reisepenger, noe som ble innvilget og i 1836 var han på sin første utenlandsreise, blant annet var han i Italia. Marstrand ble storleverandør av mer eller mindre idealiserende folkelivsskildringer.

Etter hjemkomsten i 1841 begynte han å male historiemalerier i større omfang, eksempelvis et stort antall Holberg-scener og bestillingsoppgaver som utsmykkingen av Chr.IV-kapellet i Roskilde domkirke, med «Christian 4. på Trefoldigheden» og  «Christian IV dømmer Rosenkrantz».
Han utførte også flere portretter.

Han ble medlem av Akademiet i 1843, professor samme sted i 1848 og direktør for Akademiet i to omganger, i perioden 1853–1857 og fra 1863 til sin død. Marstrand mottok Dannebrogordenen i 1851 og ble etatsråd i 1867.
 
## Verk – utvalg
* «En Flyttedagsscene» i 1831, (olje på lerret, i dag i Nivaagaards Malerisamling), 
* «En Gadescene i Hundedagene» fra 1833, (olje på lerret, i dag i Statens Museum for Kunst) 
* «En Avktionsscene» i 1835 (olje på lerret, i dag i Nivaagaards Malerisamling).
* «Italiensk Karnevalsscene», ca. 1840
* «Erasmus Montanus», medlemsstykke til Kunstakademiet, 1843
* Holberg-scener, som «Barselstuen» fra 1845 og «Det lykkelige Skibbrud», 1871 
* «Lystighed udenfor Roms mure på en oktoberaften»
* «Romerske borgere forsamlet til lystighed i et osteri» 
* «Christian 4. på Trefoldigheden» og  «Christian IV dømmer Rosenkrantz», begge i Roskilde domkirke.

## Referanser


## Litteratur om Marstrand
* Madsen, Karl. *Wilhelm Marstrand*. København: Kunstforeningen, 1905. 
* Oppermann, Th.: *Wilhelm Marstrand. Hans kunst og liv i billeder og tekst.*
* Marstrand, Otto. *Maleren Wilhelm Marstrand*. København: Thaning & Appel, 2003. ISBN 87-413-6420-1.
* Valentiner, Gitte. *Wilhelm Marstrand: Scenebilleder*. København: Gyldendal, 1992. ISBN 87-00-04517-9.

## Eksterne lenker
*
Arkeologiåret 1803

**Arkeologiåret 1803** er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1803.

## Utforskninger

* Den første vitenskapelige ekspedisjonen besøker Tikal.

## Utgravninger

## Fødsler
* 1. januar – Rudolf Keyser, professor i historie, første bestyrer av Universitetets Oldsaksamling (død 1864) 
* 3. mars – Giovanni Spano, italiensk prest, lingvist og arkeolog (død 1878) 
* 7. mai – John Howard Marsden, engelsk arkeolog (død 1891)
* 28. september – Prosper Mérimée, fransk forfatter, historiker og arkeolog (død 1870)
* 31. desember – Johann Carl Fuhlrott, tysk antropolog og paleontolog, oppdaget Neandertalermannen (død 1877)
* Giuseppe Caputi, italiensk erkediakon, arkeolog og adelige (død 1875)

## Dødsfall

|-
|Januar ||27. || Julien-David Le Roy || fransk || arkitekt, arkeolog og kunsthistoriker||align=center| ||align=center|1724/1728 ||

|April || 6. || William Hamilton || skotsk || diplomat, antikvar, arkeolog og vulkanolog ||align=center|72 ||align=center|1730 || 
|}


William_Hamilton_(1730-1803)_Diplomat_and_Archaeologist.jpg|William Hamilton(1730–1803)
Fuhlrott.jpg|Johann Carl Fuhlrott(1803–1877)


## Referanser
Allmue

**Allmue** (tidligere stavemåte **almue**) er et fellesnordisk ord, hvis betydningsutvikling har vært ensartet i alle de nordiske språk. I de aller eldste kilder (f.eks. de eldste danske lover) finnes ikke ordet; fra ca. 1300-tallet brukes det derimot ofte (oldnordisk *almugi*, gammelt svensk *almoghe*, gammelt dansk *almughæ*} med betydningen «hele folket», især «rigets fri og myndige mænd», dernest brukes det også om landets befolkning i motsetning til kongen eller om borgerne i modsetning til øvrigheten («borghemester, raad oc almughe»). 

Ennå i middelalderen kan ordet – især i forbindelsen «mene» eller «meneghæ almughe» – brukes om de lavere, ikke privilegerte klassene i motsetning til geistlighet og adel («biscope oc klerkæ, ridderæ oc swenæ, oc ganze oc menæ rikesens almughæ», som det het ved opprettelsen av Kalmarunionen i 1397), og endelig får det sin nåværende betydning: «Småfolk, især på landet» («Bønder og meenig Almue, Huusmænd, Inderster»). Denne siste betydningen finnes allerede hos Christiern Pedersen, som i 1510 gjengir *plebs* med «almuges folk» (plebs er en forvanskning av plebeier, som var romerrikets lavere klasse til forskjell fra patrisier).

## Referanser
Arkeologiåret 1802

**Arkeologiåret 1802** er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1802.

## Publiseringer
* Vivant Denon – *Voyage dans la Basse et la Haute Egypte pendant les campagnes du général Bonaparte*; inkluderer den første utgivelsen av Dendera zodiac.
* Johann Jahn – *Biblische Archäologie*.

## Andre hendelser
* Rosettasteinen kommer til British Museum og blir vist for publikum for første gang.
* Georg Friedrich Grotefend utfører den første dechiffrering av kileskrift.

## Fødsler

|-
|August || 29. ||Charles Texier || fransk || arkitekt og arkeolog ||align=center|68 ||align=center|1871 || 

|rowspan=1|Desember ||6. || Paul-Émile Botta || fransk-italiensk || arkeolog, historiker og diplomat ||align=center|67 ||align=center|1870 || 
|}
* 28. februar – Ernst Christian Walz, tysk klassisk filolog og arkeolog (død 1857)
* 1. mai – Jean-Baptiste Noulet, fransk arkeolog, naturhistoriker og geolog (død 1890)
* 1. juni – Charles Lenormant, fransk kunsthistoriker, numismatiker, egyptolog og arkeolog (død 1859)
* 19. juli – Giustino Quadrari, italiensk arkeolog og filolog (død 1871)
* 15. desember – Honoré Théodoric d'Albert de Luynes, fransk numismatiker, arkeolog og filantrop (død 1867)
* Juan Galindo, oppdager, arkeolog og uavhengighetsforkjemper fra Costa Rica (død 1839)
* Charles Henry Hartshorne, engelsk prest og antikvar (død 1865)
* Pietro Tessieri, italiensk arkeolog, numismatiker og jesuitt (død 1873)
* Pietro Ercole Visconti, italiensk arkeolog (død 1880)


WP_Paul-Émile_Botta.jpg|Paul-Émile Botta(1802–1870)


## Referanser
Arild Kjerschow

**Arild Kjerschow** (født 1944) er en norsk jurist.  Han var advokat hos regjeringsadvokaten fra 1980 til 1984, da han ble Fremmedkontrollsjef i Statens utlendingskontor, en stilling han hadde frem til 1988. I 1988 ble han direktør i Utlendingsdirektoratet, en stilling han hadde frem til 1996, da han ble byrettsjustitiarius (sorenskriver) i Oslo. Han hadde denne stillingen frem til han i 2005 ble dommer i Borgarting lagmannsrett i 2005.

## Kilder
* www.snl.no om Arild Kjerschow
Spania under Vinter-OL 1968

**Spania under Vinter-OL 1968**. Nitten sportsutøvere, alle menn, fra Spania deltok i tre sporter, aking, alpint og bobsleigh under Vinter-OL 1968 i Grenoble i Frankrike. Spania, som deltok for sjuende gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en trettendeplass i toerbob.
 
## Medaljer
Nautiloidea

* perlebåter

**Nautiloidea** er en underklasse av blekkspruter som kun består av ordenen Nautilida, som i sin tur består av den utdødde overfamilien Aturioidea Hyatt, 1894 og de to familiene Hercoglossidae Spath, 1927 (som er utdødd) og Nautilidae Blainville, 1825 (perlebåter).

De har utvendig skall, i motsetning til de fleste andre nålevende blekkspruter, som har et mer eller mindre tilbakedannet skall. Gruppen er svært gammel, og de første fossilene er kjent fra sen kambrium i Kina. De var de viktigste rovdyrene i tidlig paleozoikum og kunne bli svært store. *[[Cameroceras]]* fra ordovicium ble nesten 9 m lang. Skallene danner tykke lag, blant annet ortocerkalken med sine karakteristiske lange kremmerhusformede skall i Oslofeltet.

Perm-trias-utryddelsen påvirket dem forholdsvis lite, men i siste del av mesozoikum var det bare en orden igjen, Nautilida. De delte havene med sine fjerne slektninger, ammonittene. Kritt-paleogen-utryddelsen førte til ammonittene døde ut, og Nautiloidea blomstret opp igjen for en periode. Etter hvert som klimaet på jorda ble kaldere i neogen, ble de mindre tallrike, og det er nå bare seks arter igjen.

Nautiloidea er en parafyletisk gruppe, der en har samlet blekkspruter med opprinnelige trekk, som er forsvunnet i gruppene Ammonoidea og Coleoidea.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Romania under Vinter-OL 1968

**Romania under Vinter-OL 1968**. Tretti sportsutøvere, 29 menn og én kvinne, fra Romania deltok i fem grener, alpint, bobsleigh, kunstløp, skiskyting og ishockey under Vinter-OL 1968 i Grenoble i Frankrike. Romania, som deltok for åttende gang i et vinter-OL, kom på femtendeplass på den uoffisielle medaljestatistikken med en bronsemedalje. Det var første gang landet vant en medalje i et vinter-OL.

## Medaljer

## Medaljevinnerne
Operation Storax

**Operation Storax** var en serie på 48 amerikanske prøvesprengninger av atomvåpen ved Nevada Test Site i 1962 og 1963. Operasjonen inkluderte testen *Sedan* som egentlig var en del av Operation Plowshare.

## Individuelle tester

## Referanser
Storbritannia under Vinter-OL 1968

**Storbritannia under Vinter-OL 1968**. Trettiåtte sportsutøvere fra Storbritannia, tjueåtte menn og ti kvinner, deltok i sju sporter, aking, alpint, bobsleigh, hurtigløp på skøyter, kunstløp, langrenn og skiskyting under Vinter-OL 1968 i Grenoble i Frankrike. Storbritannia vant ikke noen medaljer, beste plassering var en fjerdeplass i slalåm for damer.
 
## Medaljer
Stuping under sommer-OL

**Stuping under sommer-OL**. Stuping var med på det olympiske programmet for første gang i 1904 i St. Louis og har siden vært med i alle sommer-OL. Under de første lekene var det kun for menn, damer fikk delta for første gang under 1912 i Stockholm.

## Øvelsesutvalg

I 1904 ble det konkurrert i tårnstup og dykking (distansedykking). Under jubileumslekene 1906 var kun tårnstup øvelse, mens det fra 1908 ble lagt en ny øvelse, sviktstup. Fra 1912 ble det arrangert tårnstup for kvinner. For menn ble det dette året lagt til en øvelse med tårnstup fra både 5 og 10 meter. I 1920 ble sviktstup lagt til også for kvinner. Det ble dermed kåret fem olympiske mestere i disse lekene. 

Fra 1928 ble tårnstupvarianten med stup fra både 5 og 10 meter tatt ut, og det ble konkurrert i to øvelser for kvinner og menn. Øvelsesutvalget stod slik til 2000, da både 3 meter og 10 meter synkronstup ble lagt som øvelser for både kvinner og menn. Stup har siden vært representert med åtte øvelser, fire for kvinner og fire for menn.

## Medaljefordeling

## Eksterne lenker
* Resultater på Olympedia.org
Arnfinn Hofstad

**Arnfinn Hofstad** (1934–2025) var en norsk økonom og forretningsmann.

Hofstad var  ansatt hos Fylkesmannen i Sør-Trøndelag 1959–1960, Asbjørn Habberstad i Oslo 1960–1963, Nordenfjeldske Treforedling i Skogn 1963–1967 og Bøndernes Salgslag i Trondheim 1967–1980. Han ble i 1980 ansatt i Norske Skogindustrier, fra 1982 til 1994 som konsernsjef. Under Hofstads ledelse ble norsk trykkpapirindustri bestående av Norske Skogindustrier, Saugbruksforeningen, Follum fabrikker og Union Co. samlet. 

Hofstad har innehatt en rekke styreverv i norsk bedrifter og organisasjoner. Blant annet har han vært styreleder i Treforedlingsindustriens Landsforening, Forenede Forsikring, nestleder i Statoils styre, styreleder i Telenor og styreleder i Coop Norge da kjent som NKL.

Hofstad er siviløkonom fra Norges Handelshøyskole 1958.

I 1987 mottok han Farmands lederpris (Årets leder). Han ble i 1991 utnevnt til kommandør av Finlands løves orden og 2003 til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden.

## Referanser


## Kilder
* Biografi i *[[Hvem er Hvem?]] 1994*, s. 237.
Arkeologiåret 1801

**Arkeologiåret 1801** er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1801.

## Utgravninger
* Det første komplette mastodontskjelett blir gravd ut, før dinosaurer ble oppdaget.

## Hendelser

* De første av Parthenonskulpturene blir brakt fra Athen til London av Thomas Bruce, 7. jarl av Elgin.

## Fødsler


Edouard_Lartet.jpg|Édouard Lartet(1801–1871)
Tahtawi.jpg|Rifa'a el-Tahtawy(1801–1873)
Arcissedecaumont.jpg|Arcisse de Caumont(1801–1873)
Edouard_Lartet.jpg|Édouard Lartet(1801–1871)
HansvzAufseß.jpg|Hans von und zu Aufseß(1801–1872)
Peter_Wilhelm_Lunda.jpg|Peter Wilhelm Lund(1801–1880)
Peter Wilhelm Forchhammer.jpg|Peter Wilhelm Forchhammer(1801–1894)


## Referanser
Sveits under Vinter-OL 1968

**Sveits under Vinter-OL 1968**. 34 sportsutøvere, 29 menn og fem kvinner, fra Sveits deltok i sju grener, alpint, bobsleigh, kunstløp, langrenn, skihopping, kombinert og hurtigløp på skøyter i Vinter-OL 1968 i Grenoble i Frankrike. Sveits, som har deltatt i samtlige vinter-OL siden starten 1924 i Chamonix, kom på fjortendeplass på den uoffisielle medaljestatistikken med to sølv- og fire bronsemedaljer. 
 
## Medaljer

## Medaljevinnerne
Sør-Korea under Vinter-OL 1968

**Sør-Korea under Vinter-OL 1968**. Åtte sportsutøvere, fem menn og tre kvinner, fra Sør-Korea deltok i fire sporter, alpint, hurtigløp på skøyter, kunstløp og langrenn under Vinter-OL 1968 i Grenoble i Frankrike. Sør-Korea, som deltok i et vinter-OL for femte gang, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en 22.-plass på 3&nbsp;000 meter skøyter for kvinner.  

## Medaljer
Ungarn under Vinter-OL 1968

**Ungarn under Vinter-OL 1968**. Ti sportsutøvere, åtte menn og to kvinner, fra Ungarn deltok i fire sporter, kunstløp, langrenn, skihopping og hurtigløp på skøyter, under Vinter-OL 1968 i Grenoble i Frankrike. Ungarn vant ikke noen medaljer – beste plasserng var en sjetteplass i damenes kunstløp.
Tyrkia under Vinter-OL 1968

**Tyrkia under Vinter-OL 1968**. Elleve sportsutøvere, alle menn, fra Tyrkia deltok i to sporter, alpint og langrenn i Vinter-OL 1968 i Grenoble i Frankrike. Tyrkia, som deltok for sjette gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en 15.-plass i langrenn 4&nbsp;x&nbsp;10&nbsp;km&nbsp;stafett.

## Medaljer
The Grønne Glitrende 3 og Dag

**The Grønne Glitrende 3 og Dag** var et norsk rockeband som ble dannet i 1986 av Dag Ingebrigtsen. Bandet sang rocka julesanger og gjorde om gamle tradisjonelle julesanger til rockejulesanger.

## Medlemmer
Medlemmer som har spilt i **The Grønne Glitrende 3 Og Dag**:
* Dag Ingebrigtsen &ndash; Vokal, gitar og keyboard.
* Yan Friis &ndash; Vokal.
* Stage Dolls &ndash; Vokal og kor.
* Chris Candy &ndash; Vokal og kor.
* Casino Steel &ndash; Vokal og kor.
* Terje Tysland &ndash; Vokal, trekkspill og kor.
* Magnus Ax &ndash; Gitar.
* Andy La Rock &ndash; Gitar.
* Gunnar Westlie &ndash; Gitar.
* Torstein Flakne &ndash; Gitar.
* Trond Øien &ndash; Gitar.
* Robert Ryan &ndash; Gitar
* Petter Wavold &ndash; Gitar
* Jørn Venaas &ndash; Gitar
* Herbjørn Anglen &ndash; Gitar
* Robin Jensen &ndash; Gitar
* Sigbjørn Holmslett &ndash; Gitar
* Ulf Sandin &ndash; Bass.
* Bård Svendsen &ndash; Keyboard og kor.
* Dennis Nybratt &ndash; Trommer.
* Diesel Dahl &ndash; Trommer og kor.

## Diskografi
**[[Grønne Glitrende 3 & Dag (album)|Grønne Glitrende 3 & Dag]]* (1986)

## Eksterne lenker
* 
*
Einar Forsbak

**Einar Forsbak** (født 27. mars 1937 i Hemnes, død 15. mars 2006) var en norsk bankmann. Forsbak var administrerende direktør i Sparebankforeningen fra 1990.

Forsbak var cand.oecon. fra 1964. Han var ansatt i Norges Bank fra 1964 til 1980 som konsulent, senere kontorsjef. Han hadde permisjon fra 1968 til 1971, da han var ved Det internasjonale pengefondet (IMF) i Washington D.C. I 1981 ble han ansatt som direktør i økonomisk-politisk avdeling i Sparebankforeningen, der han overtok som adm. dir. i 1990. Han ble pensjonist i 2002.

## Referanser

* Biografi i *[[Hvem er Hvem?]] 1993*, s. 146.
Gerhard Ludvig Lahde

**Gerhard Ludvig Lahde** (1765–1833) var kobberstikker, og sønn av en skredder i Bremen.
Lahde gikk først i gullsmedlære i Kiel. Etter at han var blitt svenn, reiste han i 1787 sammen med C.D. Fritzsch til København for å utdanne seg til kunstner. 

I København fikk han adgang til Kunstakademiet, hvor han etter hvert vant den lille sølvmedaljen i 1790. Han konsentrerte seg om kobberstikkerkunsten og fikk noe understøttelse fra sin fødeby Bremen. Han  vant den store sølvmedalje i 1791 og i 1792 den lille guldmedaljen for et kobberstikk etter Guercino. 
Han hadde planlagt å returnere til hjemlandet, men endret seg og knyttet seg mer og mer til Danmark. Allerede i 1792 fikk han dansk statsborgerskap.

Yrkesmessig hadde han mye å gjøre med å utføre portretter og i 1799 ble han hoffkobberstikker.
Han kjøpte seg etter hvert hus i København, drev kunsthandel med sine kobberstikk og hadde yngre kunstnere som Johan Heinrich Senn og Christoffer Wilhelm Eckersberg til å tegne og male for seg. 
Han valgte emner som var populære i tiden, slik som  Christiansborgs brann i 1794, klesdrakter, Thorvaldsens verker osv.
Dessuten utga han bl.a.*Samling af fortjente Mænds Portrætter* (12 portrætter, 1798-1801).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Lahde på Prosjekt Runeberg
*
Taibus

**Taibus** (太仆寺旗 ; pinyin: *Tàipúsì Qí*) er et banner – et slags fylke – i forbundet Xilin Gol i den autonome region Indre Mongolia i Folkerepublikken Kina.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Kommunikasjoner
Kinas riksvei 207 løper gjennom banneret. Denne viktige trafikkåren begynner i Xilinhot lenger nord i Indre Mongolia, løper sørover og ender i Hai'an, en by som ligger i Xuwen fylke sør på Leizhouhalvøya i provinsen Guangdong.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Lokalregjeringens hjemmesider
Arkeologiåret 1800

**Arkeologiåret 1800** er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1800.

## Utgravninger
* Bretby slott, Derbyshire grevskap, England: Bretby slott er et befestet gods med ruiner og andre nedgravde rester fra det 13. til det 17. århundre. De synlige ruinene er fra bygninger fra det 16. århundre som delvis ble gravd ut i 1800.
* Gravsirkel A i Mykene, Hellas, blir oppdaget.

## Fødsler

## Dødsfall

## Referanser
HTC Tattoo

**HTC Tattoo** er en mobiltelefon utviklet av HTC. Den er basert på Android, og er HTCs andre telefon med brukergrensesnittet HTC Sense. Den ble lansert i september 2009. 

## Spesifikasjoner
*Utforming:  Klassisk
*Dimensjoner: Høyde: 19,6 cm, bredde: 5,52 cm, tykkelse: 1,4 cm, vekt: 113 gram  
*Skjermtype: TFT, resistiv berøringsskjerm
*Bredde: 240 punkter
*Høyde: 320 punkter
*Antall Farger: ?
*Skjermstørrelse: 2,8 tommer
*Prosessor: 528 MHz
*Operativsystem: Android 1.6
*Smarttelefon: Ja
*Java: Ja
*MP3 spiller: Ja
*Radio: Ja
*GPS: Ja
*3G: Ja
*Super-3G: Ja
*Videotelefoni: Nei
*WI-FI: Ja
*EDGE: Ja
*Internminne: 256 MB
*Minnekortstøtte: Ja, Micro-SD/T-Flash, microSDHC
*Taletid GSM: 390 minutter
*Taletid 3G: 342 minutter
*Hviletid: 520 timer (3G)
*MMS: Ja
*Bluetooth: Ja
*GPRS: Ja
*IrDa: Nei
*Trykk og Snakk: Ja
*Kamera: Ja, 3,2 megapixler
*Video: Ja
*Blitz: Nei

## Eksterne lenker
*
Sovjetunionen under Vinter-OL 1968

**Sovjetunionen under Vinter-OL 1968**. Syttifire sportsutøvere, femtifire menn og tjue kvinner, fra Sovjetunionen deltok i åtte sporter, alpint, kunstløp, langrenn, kombinert, hurtigløp på skøyter, skihopping, skiskyting og ishockey under Vinter-OL 1968 i Grenoble i Frankrike. Sovjetunionen, som deltok før fjerde gang i et vinter-OL, ble nest beste nasjon med fem gull-, fem sølv- og tre bronsemedaljer. Skiskytteren Viktor Mamatov var Sovjetunionens flaggbærer under åpningsseremonien.

## Medaljer

  
## Medaljevinnerne

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Soviet Union at the 1968 Grenoble Winter Games på Sports-reference.com/olympics
Eva Birkeland

**Eva Birkeland** (født 10. september 1938 i  Oslo) er en  norsk embetskvinne. Hun er utdannet sosialøkonom.
I studietiden fikk hun sommerjobb Statistisk sentralbyrå (SSB), og etter at studiene var ferdig fikk hun jobb i Nasjonalregnskapskontoret i SSB der hun blant annet arbeidet med å finne ut av regnskapet for Nortraships Sjømannsfond, som var en av etterkrigstidens hete politiske saker. 

Etter to år i SSB begynte hun i NAVFs Utredningsinstitutt der hun etter en tid ble sjef for avdelingen for høyere utdanning. I 1971 vendte hun tilbake til SSB som byråsjef for Kontoret for utdanningsstatistikk, kriminalstatistikk og sosialstatistikk. I den jobben ledet hun arbeidet med å utvikle den første modellen for hele utdanningssystemet i Norge. 

I 1972 tok hun fatt på et forskningsprosjekt om tilbud av arbeidskraft. I 1975 kom hun tilbake til SSB og var der i tre år før hun i 1979 ble Forskningsleder i Norsk Arbeidsgiverforening, der hun blant annet opprettet  et eget forskningsutvalg for å øke interessen blant N.A.F. sine medlemmer for slik virksomhet. Hun arbeidet i denne stillingen  frem til 1983. 

Da ble hun ekspedisjonssjef i Kommunaldepartementet, en jobb hun hadde frem til 1990. I 1991 ble hun Trygdedirektør en stilling hun hadde frem til 1997 da hun på ny vendte tilbake til SSB som rådgiver.

## Referanser


## Kilder
* www.snl om Eva Birkeland
* www.ssb.no i intervju med Eva Birkeland
Timon (gruppe)

***Timon*** er en slekt av store firfisler i underfamilien *Lacertinae*.

## Arter
** Perlefirfisle (*T. lepidus*) – Spania, Portugal, Sør-Frankrike, Nordvest-Italia
** *Timon pater* – Tunisia, Algerie
** *Timon princeps* – Kurdistan, Zagros-fjellene
** *Timon tangitanus* – Marokko

## Eksterne lenker
*
Troels Kløvedal

**Troels Kløvedal** (født **Troels Beha Erichsen** den 2. april 1943 i København, død 23. desember 2018) var en dansk forfatter med base i Ebeltoft. Han er kjent for sine jordomseilinger med skipet «Nordkaperen».

I likhet med forfatteren Ebbe Kløvedal Reich tok han navnet «Kløvedal» da han bodde i kollektivet «Maos Lyst» på Svanemøllevej 88 i Hellerup.

## Bibliografi
* *Kærligheden, kildevandet… og det blå ocean*, 1978
* *Fra Tahiti til Thyborøn med Nordkaperen*, 1980
* *Fra mit hjerte, min køjesæk og min græske logbog*, 1982
* *Med Nordøstpassaten over Atlanten* (børnebog), 1982
* *Sydhavssejlads* (børnebog), 1982
* *Mod indonesiske vulkaner*, (børnebog) 1983
* *Bidevind og blåhvaler*, 1984
* *Med monsunen hjemover* (børnebog), 1984
* *Grækenland igen, efterårssejlads gennem et slør af vinløvsranker – de ioniske øer i aftenlys* (novelle), 1984
* *Højsommer*, 1986
* *At synge, at danse og at bede sammen* (novelle), 1987
* *Hvad sang sirenerne*, 1989
* *Øerne under vinden*, 1992
* *Til søs med Gurli Marie : en eventyrlig rejse til Polynesien* (børnebog), 1992
* *Den tynde hud : erindringer om en barndom og opvækst*, 1994
* *Afrodites smil : en rejse fra det Indiske Ocean til Ægæerhavet*, 1996
* *At være et frit menneske* (essays), 1997
* *Åbn din dør for din nabo* (essays), 2002
* *- og den halve verden*, 2002
* *Kineserne syr med lang tråd : på togt med Nordkaperen op ad Yangtze*, 2004
* *Med Asbjørn på de store oceaner*, 2005

## Priser (utvalg)
* 1995 – Drassows Legat

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Argentina under Vinter-OL 1972

**Argentina under Vinter-OL 1972**. To mannlige utøvere fra Argentina deltok i én øvelse, alpint, under Vinter-OL 1972 i Sapporo i Japan. Argentina, som deltok for sjuende gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en 30.-plass i slalåm. 

## Medaljer

 
## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Arkeologiåret 1799

**Arkeologiåret 1799** er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1799.

## Utforskninger

* Napoleon i Egypt: Franske tropper okkuperer det egyptiske territorium.

## Utgravninger
* Formelle utgravninger fortsetter i Pompeii.

## Funn
* 15. juli – I byen Rosetta (*Rashid*), en havn på middelhavetkysten til Egypt, finner franske tropper Rosettasteinen, med inskripsjoner på gresk/demotisk/hieroglyfer (seinere oversatt, i 1822, av franskmannen Jean-François Champollion).

## Publiseringer
* USAs visepresident Thomas Jefferson skriver i *Transactions of the [[American Philosophical Society]]* **4**, hvor han beskriver bein fra *[[Megalonyx jeffersonii]]*, en utdødd jorddovendyr.

## Fødsler

*6. januar – Robert Hay, skotsk oppdagelsesreisende, antikvar, og tidlig egytolog (død 1863).
*27. februar – Frederick Catherwood, engelsk kunstner og arkitekt av nordirsk opprinnelse, huskes best for hans veldig detaljerte tegninger av ruiner etter Maya sivilisasjonen (død 1854)
*31. mars – Ernst Friedrich Wüstemann, tysk oldtidshistoriker og arkeolog (død 1856)
*13. juni – George Keppel, britisk general, politiker, forfatter og antikvar (død 1891)
*31. august – Charles Fellows, britisk arkeolog og oppdager (død 1860)
*23. november – Louis Maurice Adolphe Linant de Bellefonds, fransk oppdager, ingeniør og egyptolog (død 1883)
*12. desember – Karl Brjullov, russisk maler og forfatter av *Last Day of Pompeii* (død 1852)

## Dødsfall
*Rosario Alagna di Mozia, italiensk arkeolog (født 1720)
*Vincenzo Giuliani, italiensk historiker, lege og arkeolog (født 1733)
*André Barthélemy de Courcay, fransk bibliotekar og numismatiker (født 1744)
Arkeologiåret 1790

**Arkeologiåret 1790** er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1790.

## Utgravninger

* Formelle utgravninger fortsetter i Pompeii.

## Funn
* Skafsåsteinen beskrives for første gang av Hans Jacob Wille.

## Fødsler
* 1. januar – George Petrie, irsk maler, musiker, antikvar og arkeolog (død 1866)
* 6. mars 1789/1790 – Desiré-Raoul Rochette, fransk klassisk arkeolog og numismatiker (død 1854)
* 30. oktober – Vito Capialbi, italiensk forfatter, historiker og arkeolog (død 1853)
* 23. desember
**Jean-François Champollion, fransk vitenskapsmann, den første egyptolog i moderne forstand (død 1832)
**Lorentz Diderik Klüwer, norsk offiser og antikvar (død 1825)
* Arthur Charles Harris, britisk egyptolog og samler av antikviteter (død 1869)

## Dødsfall
* 23. september – Rambaldo degli Azzoni Avogaro, italiensk historiker og numismatiker (født 1716)
* 13. desember – Pietro Luigi Galletti, italiensk historiker og arkeolog (født 1724)
* William Dade, engelsk kontorist og antikvar (født ca. 1740)
Australia under Vinter-OL 1972

**Australia under Vinter-OL 1972**. Fire mannlige sportsutøvere fra Australia deltok i alpint og hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 1972 i Sapporo i Japan. Australia som deltok for sjuende gang i et vinter-OL vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en attendeplass på 10&nbsp;000&nbsp;meter skøyter.

## Medaljer

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Belgia under Vinter-OL 1972

**Belgia under Vinter-OL 1972**. Én mannlig sportsutøver fra Belgia deltok i alpint under Vinter-OL 1972 i Sapporo i Japan. Belgia vant ingen medaljer, beste plassering var en 25.-plass i slalåm for menn.
 
## Medaljer

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Arkeologiåret 1793

**Arkeologiåret 1793** er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1793.

## Utgravninger
* Formelle utgravninger fortsetter i Pompeii.

## Publiseringer
* James Douglas – *Nenia Britannica, or, A Sepulchral History of Great Britain, from the earliest period to its general conversion to Christianity* (utgitt fullstendig), den første redegjørelse for utgravning av et angelsaksisk funnsted (i Kent) med  systematisk beskrevet og illustrerte artefakter.

## Fødsler

|-
|Januar ||22. || Caspar Reuvens || nederlandsk || grunnleggeren av det nederlandske *[[Rijksmuseum van Oudheden|nasjonale oldtidsmuseet]]* og verdens første arkeologiprofessor ||align=center|42 ||align=center|1835 ||
|}

## Dødsfall

|-
|Desember ||30. || Alessandro Maria Calefati || italiensk || teolog, katolsk biskop, arkeolog,historiker og lingvist ||align=center|67 ||align=center|1726 || 
|}


Reuvens.jpg|Caspar Reuvens(1793–1835)


## Referanser
Bulgaria under Vinter-OL 1972

**Bulgaria under Vinter-OL 1972**. Fire mannlige sportsutøvere fra Bulgaria deltok i alpint og langrenn under Vinter-OL 1972 i Sapporo i Japan. Bulgaria, som deltok for åttende gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en 27.-plass i slalåm for menn.
 
## Medaljer

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Canada under Vinter-OL 1972

**Canada under Vinter-OL 1972**. Førtisju sportsutøvere, tjueni menn og atten kvinner, fra Canada deltok i sju sporter, aking, alpint, bobsleigh, kunstløp, langrenn, hurtigløp på skøyter og skihopping under Vinter-OL 1972 i Sapporo i Japan. Canada kom 17.-plass med en sølvmedalje.  
 
## Medaljer

## Medaljevinnerne

  
## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Arkeologiåret 1716

**Arkeologiåret 1716** er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1716.

## Utgravninger

* Formelle utgravninger fortsetter i Pompeii.

## Fødsler
* 20. januar – Jean-Jacques Barthélemy, fransk, forfatter, og numismatiker  (død 1795)
* 11. november – Rambaldo degli Azzoni Avogaro, italiensk historiker og numismatiker (død 1790)

## Dødsfall
*5. mai – John Bagford, britisk antikvar og forfatter (født 1650 eller 1651)
*26. juli – Paolo Alessandro Maffei, italiensk forfatter og antikvar (født 1653)
*John Keigwin, kornisk antikvar fra Cornwall (født 1641)
*Ca. 1716 – Patrick Abercromby, skotsk lege, historiker og antikvar (født 1656)

## Referanser
Filippinene under Vinter-OL 1972

**Filippinene under Vinter-OL 1972**. To mannlige sportsutøvere fra Filippinene deltok i en sport, alpint, under Vinter-OL 1972 i Sapporo i Japan. Filippinene, som deltok for første gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en 42.-plass i storslalåm.  

## Medaljer

 
## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Operation Dominic

**Operation Dominic I og II** var en serie på 105 prøvesprengninger av atomvåpen, utført av USA i 1962. De som ble utført ved Pacific Proving Grounds er noen ganger kalt **Dominic I**, mens de som ble utført ved Nevada Test Site er kjent som **Dominic II**. Denne testserien var planlagt raskt, for å svare på den sovjetiske gjenopptagelse av prøvesprengninger etter testmoratoriumet fra 1958&ndash;1961. De fleste av testene ble utført ved bomber i fritt fall, sluppet fra B-52 bombefly. Tjue av disse testene var for å teste nye våpenteknologier; og mange tester for å teste stabiliteten til eksisterende våpen. Raketten Thor-raketten ble også brukt for å frakte stridshoder nesten opp til verdensrommet for å utføre tester med kjernefysisk eksplosjon i stor høyde; disse testene ble samlet kalt *[[Operation Fishbowl]]*.

Operation Dominic ble gjennomført i en periode under den kalde krigen hvor spenningsforholdet mellom USA og Sovjetunionen var høyt, etter som det ikke var lenge siden den såkalte invasjonen i Grisebukta på Cuba. Nikita Khrusjtsjov kunngjorde slutten på et treårig moratorium av atomprøvesprengninger den 30. august 1961, og sovjetiske prøvesprengninger ble gjenopptatt den 1. september, hvor de gjennomførte en rekke tester, inklusiv Tsar Bomba. President John F. Kennedy svarte med å godkjenne *Operation Dominic*. Det var det største atomprøvesprengningsprogrammet noensinne gjennomført av USA, og den siste atmosfæriske testserien utført av USA, ettersom den delvise prøvestansavtalen ble undertegnet i Moskva året etter.

*Bluestone* var ganske lik prøvesprengningene *Swanee* og *Arkansas*, men Bluestone var den mest suksessfulle av dem. Atomsoppen fra Bluestone steg til over 17 000 meter.

## Individuelle tester

## Referanser




## Eksterne lenker
* Operation Dominic hos Cary Sublette's NuclearWeaponArchive.org
* Mer informasjon om USAs tester
Sture Frölén

**Sture Frölén** (født 13. mai 1907 i Stockholm, død 27. desember 1999 i Bålsta) var en svensk arkitekt. Frölén regnes som en av de store arkitektene i mellomkrigstiden og som en av pionerene i svensk funksjonalism. Sture Frölén var arkitekt bak mange hus på Ladugårdsgärdet på 1930-tallet.

## Bilde

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Finland under Vinter-OL 1972

**Finland under Vinter-OL 1972**. Femti sportsutøvere, førtitre menn og sju kvinner, fra Finland deltok i seks grener, langrenn, kombinert, hurtigløp på skøyter, skiskyting, skihopping og ishockey under Vinter-OL 1972 i Sapporo i Japan. Finland kom på femtendeplass i den uoffisielle medaljekonkurransen med fire sølv- og en bronsemedalje. Det var første gangen som landet ikke vant noen gullmedalje i et vinter-OL. Skiløperen Juha Mieto var Finlands flaggbærer under åpningsseremonien.
 
## Medaljer

    
## Medaljevinnerne
 
  
## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Peugeot 601

**Peugeot 601** er en luksussedan produsert mellom 1934 og 1935 av Automobiles Peugeot. Bilen var utstyrt med en sekssylindret 2148 ccm motor som utviklet 60 hk ved 3500 rpm. Med begrenset kraft og den relativt høye vekten på bilen nådde den en toppfart på bare 110 km/t. I likhet med andre Peugeoter fra denne æraen var 601 også utstyrt med uavhengig hjuloppheng foran. 

Peugeot 601 ble produsert i ulike karosseriutgaver. De første modellene kom med Berlina-karosseri i «Normale»- og «Aerodinamica»-versjon, sedan, «familiale», «coupé» og «roadster». En cabriolet-versjon var også tilgjengelig, en bil som var over 5 meter lang. 

Det fantes også et spesielt Eclipse karosseri med elektrisk nedfellbart metalltak. Eclipse var laget av designeren Georges Paulin, Darl'mat og karosseribyggeren Pourtout.

Salgstallene til Peugeot 601 ble påvirket av motorens relativt dårlige ytelse. Uansett, tatt i betraktning modellens korte livssyklus ble 3999 eksemplarer ikke betraktet som en real fiasko. 

601 ble tatt ut av produksjon i 1935, og etterlot et tomrom i Peugeots sortiment i luksusbilsegmentet som ikke ble fylt før etter 40 år i og med lanseringen av Peugeot 604. 604 var også den neste Peugeot-bilen med en motor med flere enn fire sylindre, mens 601 ble den siste rekkeseksers Peugeot, ettersom 604 var utstyrt med en V6. 

 

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Arkeologiåret 1795

**Arkeologiåret 1795** er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1795.

## Utgravninger
* Formelle utgravninger fortsetter i Pompeii.

## Fødsler

## Dødsfall


Fil:J-J Barthelemy.jpg|Jean-Jacques Barthélemy(1716–1795)
Fil:Carl Christian Rafn (1795-1864).jpg|Carl Christian Rafn(1795–1864)
Fil:Eduard Gerhard Archaeologist.jpg|Friedrich Wilhelm Eduard Gerhard(1795–1867)


## Referanser
Ailinginae

**Ailinginae** eller **Alinginaeatollen** (marshallesisk *Ailiginae*) er en atoll blant Ralik-kjeden i det nordre Stillehavet og tilhører Marshalløyene.

## Geografi
Ailinginae ligger ca. 650&nbsp;km nordvest for hovedøyen Majuro og ca. 20&nbsp;km sydvest for Rongelap. 

Atollen er en korallatoll og har et totalt areal på ca. 108,8&nbsp;km² med en landmasse på ca. 2,80&nbsp;kmkm² og en lagune på ca. 105,96&nbsp;kmkm². Atollen består av ca. 25 øyer, og den høyeste høyden er på kun 11 moh.. De største øyene er
* *Ribinouri*, hovedøyen, i den sørlige delen
* *Knox*, i den østlige delen
* *Mogiri*, i den sørlige delen
* *Sifo*, i den vestlige delen

Forvaltningsmessig utgjør den ubebodde atollen en egen kommune.

## Historie
Ralik-kjeden har trolig vært bebodd av mikronesiere siden rundt 1000 f.Kr., og noen øyer ble oppdaget alt i 1526, av den spanske kapteinen *[[Alonso de Salazar]]*.

Ailinginae ble oppdaget i 1767 av den britiske kapteinen *[[Philip Carteret]]*. Øyene havnet senere under spansk suverenitet.

*[[Neuguinea-Compagnie]]*, et tysk handelsselskap, etablerte seg på Ralik-kjeden omkring 1859 og den 22. oktober 1885 kjøpte det tyske keiserrike hele Marshalløyene av Spania. Selskapet forvaltet øyene frem til den 13. september 1886 da området først ble et tysk protektorat, og i 1906 ble en del av Tysk Ny-Guinea.

Under første verdenskrig ble området okkupert av Japan i oktober  1914, som i desember 1920 fikk et forvaltningsmandat &mdash; det japanske stillehavsmandatet &mdash; over området av Folkeforbundet etter Versaillestraktaten i 1919.

Under andre verdenskrig ble øygruppen brukt som militærbase av Japan frem til USA erobret området våren 1944. Deretter havnet øygruppen under amerikansk kontroll. I 1947 ble Marshalløyene, sammen med Karolinene, utnevnt til *[[Trust Territory of the Pacific Islands]]* av FN, og ble forvaltet av USA frem til landets selvstendighet i 1979.

Den 1. mars 1954 ble Ailinginae, Rongelap, Rongrik og Utirik rammet av et radioaktivt nedfall etter en prøvesprengning på Bikiniatollen, ca. 140&nbsp;km mot nordvest, og befolkningen ble evakuert til Kwajaleinatollen. Siden da har atollen vært ubebodd.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Om Ailinginae
* Kart over Ailinginae
* Bilde over Ailinginae
Indian National Army

**Indian National Army** **(INA)**, var en væpnet indisk styrke som ble satt opp under andre verdenskrig. Styrken ble ledet av kaptein Mohan Singh, som senere gikk over til Subhas Chandra Bose. INA kjempet på den japanske siden under stridene i Sørøst-Asia, bl.a. i Burma.

Troppene som INA rekrutterte ble først og fremst plukket ut blant indiske krigsfanger.

Etter krigen forsøkte den britiske kolonialmakten å stille tre av de øverste INA-offiserene for retten på bakgrunn av at de hadde stridet mot britene. Dette førte derimot til voldsomme og omfattende protester blant inderne, og de så sitt snitt til å lede frem selvstendighetskamper. Tiltalen falt, og ikke lenge etterpå ble India selvstendig.

## Eksterne lenker
* From Banglapedia
* Article on Bose
* Speeches of Netaji
* Centre of South Asian Studies, University of Wisconsin
* BBC Report: Hitler's secret Indian army
Maldenøya

**Maldenøya** (engelsk: *Malden Island*, også *Independence Island*) er en øy i Polynesia som tilhører Kiribati i Stillehavet.

## Geografi
Maldenøya er en øy blant *[[Linjeøyene]]* og ligger ca. 675&nbsp;km sydøst for hovedøyen Kiritimati.

Øya er en ubebodd koralløy, og har et areal på ca. 39,3&nbsp;km² med en landmasse på ca. 26&nbsp;km². Den har en lengde på ca 8&nbsp;km, er ca. 6&nbsp;km bred, og omgis av flere korallrev. Det høyeste punktet er på kun 10 moh.

Maldenøya er hjemmet til en rekke sjøfugler, bl.a. ulike arter av suler og fregattfugler.

## Historie
Øya ble oppdaget den 30. juli 1825 av britiske *George Anson Byron*, som da navnga den etter besetningsmannen *Charles Robert Malden*, som ble den første til å gå i land på øya. Øya var da ubebodd, men man fant ruiner etter tidligere polynesisk bebyggelse.

USA gjorde krav på øya i 1856, men i 1866 ble øya annektert av Storbritannia, og den ble innlemmet i kolonien *[[Gilbert- og Elliceøyene]]* i 1916, en del av det Britiske Vestre Stillehavsterritoriet.

I 1957 da Storbritannia prøvesprengte sitt første atomvåpen på Kiritimati, ble Maldenøya brukt som base under utviklingsarbeidet.

Den 29. mai 1975 ble øya gjort om til naturvernområdet *Malden Island Wildlife Sanctuary*.

1979 ble øya innlemmet i den nye nasjonen Kiribati.

## Eksterne lenker
* Om Malden 
* Om Maldens geografi
* Om "Malden Island Wildlife Sanctuary"
Maralinga

**Maralinga** er et område i Sør-Australia som mellom 1952 og 1963 ble brukt av Storbritannia for prøvesprengninger av kjernefysiske våpen, med Australias og statsminister Robert Menzies velvilje. Åtte atombomber på totalt 70 kilotonn ble detonert, og det radioaktive avfallet beregnes å ha blitt spredd over et stort område i det sørlige Australia.

Maralinga betyr *askans felt* på det språket som snakkes av aboriginene i Pitjantjatjarastammen, som var en av de stammene som ble tvangsflyttet av myndighetene.
Trolldalen skisenter

**Trolldalen skisenter** er et tidligere alpinanlegg på Siggerud i Nordre Follo kommune der blant andre Lasse Kjus var mye som liten (han er vokst opp på Siggerud). Dette anlegget hadde en meget liten bakke der man på 1970- og 80-tallet slapp unna med årskort på kun mellom 50 og 100 kroner. Men beliggenheten gjorde at mange barn og unge i nabolaget bare kunne sette på seg skia og sette utfor. Derfor var det i sin tid et meget populært lokalt tiltak.

Nå er det tidligere skisenteret kun en gjengrodd bakke.

Høsten 2011 ble det igangsatt dugnadsarbeid for å rydde bakken og gjøre den i stand til bruk. Dugnaden samlet et 100-talls mennesker, og det meste av traseen er klart før jul 2011. Samme år ble det satt i gang flere aktiviteter for å skaffe midler til oppbygging av bakken. Det er også vedtatt støtte fra kommunen på 500.000,-
Henning Christophersen

**Henning Christophersen** (1939–2016) var en dansk politiker. Han var formann for partiet Venstre i perioden 1978 til 1984.

Han ble cand.polit. fra Københavns Universitet i 1965.

Christophersen var medlem av Folketinget for Venstre fra 1971 til 1984. Han var utenriksminister i SV-regjeringen fra 1978 til 1979, og finansminister i firkløverregeringen fra 1982 til 1984. I 1984 forlot han dansk politikk til fordel for den danske posten i Europakommisjonen, hvor han satt frem til 1995.

Christophersen ble i 1984 utnevnt til kommandør av 1. grad av Dannebrogordenen. Han var også innehaver av Finlands løves orden og Nordstjerneordenen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Henning Christophersen biografi i Den Store Danske Encyklopædi
*
Mururoa

**Moruroa**, eller **Mururoa**, er en atoll i Fransk Polynesia i Stillehavet.

## Geografi
Moruroa ligger i øygruppen Tuamotuøyene og ligger ca. 1&nbsp;250&nbsp;km sydøst for Tahiti.

Atollen har et areal på ca. 300&nbsp;km² og er ubebodd. Den høyeste toppen er kun et par moh. da Moruroa er en korallatoll, og i nærheten ligger også Fangataufa-atollen.

## Historie
Moruroa har trolig aldri vært bebodd. Øyen ble oppdaget av britiske Philip Carteret i 1767.

I 1903 ble atollen innlemmet, sammen med øvrige øyer innenfor Tuamotugruppen, i det nyskapte *Établissements Français de l'Océanie* (Fransk Oseania).

Atollen ble etablert som et prøvesprengningsområde for atomvåpen 21. september 1962, og den første prøvesprengningen ble utført den 2. juli 1966. Mellom 1966 og 1996 detonerte 41 atombomber atmosfærisk over jordoverflaten og 147 atombomber under jordoverflaten frem til 1974 og den siste prøvesprengningen ble utført den 27. januar 1996.

Den 10. juli 1985 ble Greenpeaces fartøy «Rainbow Warrior», som var på vei til Moruroa, senket av den franske etterretningstjenesten DGSE i Aucklands havn på New Zealand.

I 1995 meddelte den franske presidenten Jacques Chirac at Frankrike ville fortsette å prøvesprenge kjernevåpen i atollen. Dette ledet til store protester i hele verden, blant annet ble franske varer boikottet, og planene ble skrinlagt.

Atollen er i dag et avsperret område.

## Litteratur
*
*

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Moruroa
* Global security om Moruroa
Hellas under Vinter-OL 1972

**Hellas under Vinter-OL 1972**. Tre mannlige sportsutøvere fra Hellas deltok i alpint under Vinter-OL 1972 i Sapporo i Japan. Hellas, som deltok for sjuende gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var 39.-plass i storslalåm for menn.

## Medaljer

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Iran under Vinter-OL 1972

**Iran under Vinter-OL 1972**. Fire mannlige sportsutøvere fra Iran deltok i én sport, alpint, under Vinter-OL 1972 i Sapporo i Japan. Iran, som deltok for fjerde gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en 32.-plass i slalåm for menn.

## Medaljer

         
## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Finland under Vinter-OL 1964

**Finland under Vinter-OL 1964**. Femtito sportsutøvere, førtiseks menn og seks kvinner, fra Finland deltok i sju sporter, alpint, langrenn, kombinert, hurtigløp på skøyter, skiskyting, skihopping og ishockey under Vinter-OL 1964 i Innsbruck i Østerrike. Finland kom på sjetteplass med to gull-, tre sølv- og tre bronsemedaljer.

## Medaljer

## Medaljevinnerne

  
## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Rongelap

**Rongelap**, **Ronglap** eller **Rongelapatollen** (marshallesisk *RoÏlap*) er en atoll blant Ralik-kjeden i nordre Stillehavet, og tilhører Marshalløyene.

## Geografi
Rongelap ligger ca. 650&nbsp;km nordvest for hovedøyen Majuro.

Atollen er en korallatoll og har et totalt areal på ca. 1012,2&nbsp;km² med en landmasse på ca. 7,95&nbsp;km² og en lagune på ca. 1004,32&nbsp;km². Atollen er den nest største i Marshalløyene og består av ca 61 øyer, og den høyeste toppen er på kun 11 moh.. De største øyene er:
* *Rongelap*, hovedøyen, i den sørlige delen
* *Arbar*, i den sørlige delen
* *Enlaetok*, i den sentrale delen
* *Kabelle*, i den nordlige delen
* *Lomullal*, i den nordlige delen
* *Mellu*, i den sentrale delen
* *Naen*, i den nordlige delen
* *Tufa*, i den sørlige delen

Folketellingen i 2011 viste at Rongelap hadde en befolkning på 79.

Forvaltningsmessig utgjør atollen en egen kommune. Øyens flyplass, *Rongelap Airport* (IATA-kode «RNP») har kapasitet for lokale fly.

## Historie
Ralik-kjeden har trolig vært bebodd av mikronesiere siden ca 1000 f.Kr., og noen øyer ble oppdaget alt i 1526, av den spanske kapteinen *[[Alonso de Salazar]]*.

Rongelap ble oppdaget den 3. september 1767 av den britiske kapteinen *[[Samuel Wallis]]* og ble besøkt den 7. oktober 1825 av den russiske oppdagelsesreisende *[[Otto von Kotzebue]]*. Øyene havnet senere under spansk suverenitet.

*[[Neuguinea-Compagnie]]*, et tysk handelsselskap, etablerte seg på Ralik-kjeden omkring 1859 og den 22. oktober 1885 kjøpte det tyske keiserrike hele Marshalløyene av Spania. Selskapet forvaltet øyene frem til den 13. september 1886 da området først ble et tysk protektorat, og i 1906 ble en del av Tysk Ny-Guinea.

Under første verdenskrig ble området okkupert av Japan i oktober  1914, som i desember 1920 fikk et forvaltningsmandat &mdash; det japanske stillehavsmandatet &mdash; over området av Folkeforbundet etter Versaillestraktaten i 1919.

Under andre verdenskrig ble øygruppen brukt som militærbase av Japan frem til USA erobret området våren 1944. Deretter havnet øygruppen under amerikansk kontroll. I 1947 ble Marshalløyene, sammen med Karolinene, utnevnt til *[[Trust Territory of the Pacific Islands]]* av FN, og ble forvaltet av USA frem til landets selvstendighet i 1979.

Den 1. mars 1954 ble Rongelap, Ailinginae, Rongrik og Utirik rammet av et radioaktivt nedfall etter en prøvesprengning på Bikiniatollen, ca 165&nbsp;km mot nordvest, og befolkningen ble evakuert til Kwajaleinatollen. I februar 1957 returnerte befolkningen til der de bodde, til en ny evakuering begynte i 1985, denne gangen til Mejattøyen i Kwajaleinatollen.

I september 1996 ble en avtale med *US Department of the Interior* (USAs innenriksdepartement), som lovte 45 millioner USD i støtte til innsatser for å muliggjøre en tilbakeflytting av befolkningen til Rongelap.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Om Rongelap, med kart
* Bilde over Rongelap 
* Rongelaps internettside