Klær

**Klær** er i videste forstand det man bruker for å dekke kroppen. Den praktiske funksjonen til bekledning og klesplagg er å beskytte mot ytre belastninger, for eksempel kulde og uvær, insekter, kjemikalier og våpen. Valg av klær sender også sterke sosiale signaler om sosial status, yrke eller gruppetilhørighet. Klær kan forstås som en grense mellom  kroppen eller individet på den ene siden og samfunnet på den andre. Hensikten med klær er å gjøre kroppen akseptert i ulike sosiale situasjoner.

## Historikk
Antropologer og arkeologer mener at den første formen for klær besto av lær, skinn, løv eller blader som ble brukt for å dekke til kroppen som beskyttelse mot vær og vind. Dette er materialer som brytes ned fort, og kunnskapen om de tidlige former for klær har derfor bare framkommet ved inferens, men arkeologer har funnet synåler av ben og elfenben nær Kostenki i Russland, datert til rundt år 30&nbsp;000 f.Kr. Indirekte indikasjoner på når klær ble tatt i bruk kommer fra DNA analyser av lus. Kroppslus oppstod som art for ca 190 000 f.Kr. I motsetning til hodelusen trenger kroppslusen varmen som klær gir for å overleve.  

På grunnlag av studier av naturfolk som lever på en måte som en gjorde i de tidligste tider, kan en anta at de de første plaggene ikke var for å skjule og dekke seg til, men ble brukt like mye som pynt for å framheve for eksempel kjønn. 



Fil:Dräkt, Gamla tiden och medeltiden, Nordisk familjebok.jpg|Et utvalg klesdrakter fra oldtida fram til middelalderen: 1. Egyptisk konge med schenti (lendeklede) og khepresh (blå krone). 2. Egyptisk dronning i kalasiris (linkjole). 3. Assyrer ca. 1400 f.Kr. 4. Greker i himation (drapert kappe). 5. Gresk kvinne fra Tanagra. 6. Romer i toga (*toga prætexta*). 7. Romersk kvinne. 8. Bysantinsk keiser fra 900-tallet. 9. Bysantinsk keiserinne. 10. Frankisk adelsmann fra 800-tallet. 11. Fransk ridder fra 1200-tallet. 12. Ridder fra 1200-tallet i ringbrynje og tappert. 13. Ridder og dronning fra 1300-tallet. 14. Dame fra Flandern på 1400-tallet i bliaud (trang, fotsid ytterkjortel).

Fil:Dräkt, 15e och 16e århundradet, Nordisk familjebok.jpg|Europeiske manns- og kvinnedrakter fra 1300-, 1400- og 1500-tallet:1. 2. Adelsmann og dame fra Firenze på 1400-tallet. Mannen med chaperon med lang sendelbinde, sid vams og trange hoser i mi-parti.3. Borgfruen Johanne av Flandern i hennin 13414. Adelig, burgundisk jomfru fra 1400-tallet i houppelande5. Fransk adelsmann 14106. 7. Tysk storborger og dame 14808. Borger fra Nürnberg 1500 i barett9. Kvinne fra Nürnberg på vei til dans 1500 med hakelin 10. Landsknekt i pludderhoser 153011. Katarina av Medici, dronning av Frankrike, 154512. Don Juan d'Austria i spanske gresskarbukser og kyrass13. Venetiansk adelsdame

Fil:Dräkt, 17e och 18e århundradet, Nordisk familjebok.jpg|Europeiske drakter fra 1600- og 1700-tallet:1. Karl I av England med flasketrøye og hosebånd 16242. Fransk adelsdame i vertugade 16503. Hollandsk borgerpar 16404. Engelsk adelsdame 16405. Adelsmann med kavalérhatt og kragestøvler 16306. Borgerfrue fra Köln i pipekrage 16337. Ludvig XIV av Frankrike i justaucorps, sid vest, kalvekryss og bred trekanthatt 16808. Fransk adelsdame med fontange 16809. Kvinnedrakt 1730–174010. Herredrakt 1730–1740 med trekanthatt, justaucorps, knebukser og pudderparykk11. Fransk kvinne med fichu i dekolletasjen 179412. Fransk motelaps *([[incroyable]])* 1795–179913. Ridedrakt med snutehatt ca. 180014. Fransk dame i greskinspirert empiredrakt ca. 1800



## Merkeklær

Begrepet «merkeklær» brukes om klær som er laget av kjente klesprodusenter eller som bærer populære merkevarenavn. Merkeklær er vanligvis dyrere enn andre klær. Den høye prisen kan skyldes høyere kvalitet i design, materialer og utførelse eller høyere produksjonskostnader, for eksempel dersom klærne blir laget i høykostland, det vil si der utgifter til lønninger, avgifter m.v. er store. Høye priser på merkeklær skyldes likevel oftest høy etterspørsel i markedet fordi klærne har høy status i noen miljøer. Moteindustrien og populærkulturen øver spesielt stort kommersielt press på kjøpesterke ungdomsgrupper. Klesprodusenter, varehandel og andre profesjonelle aktører spekulerer i det indre motepresset som er vanlig blant unge, usikre mennesker som vil tilhøre en sosial gruppe og har stort behov for markere en identitet med utvendige midler. Merkeklær kan være et viktig signal om gruppetilhørighet og klesbransjen utnytter dette til å fokusere sterkt på merkenavn og å ta høyere pris for populære produkter.

På grunn av stort salg og stor fortjeneste på visse produkter og merker har piratkopiering av merkeklær blitt vanlig, særlig i Asia, der ulovlig kopiering av andres design utgjør en betydelig svart økonomi utenfor offentlig kontroll.

## Se også
* Klesmerker
* Klesmote
* Kostyme
* Sko
* Hodeplagg
* Uniform
* Drakt
* Strømpe
* Klesbrettemaskin

## Referanser


## Eksterne lenker
* 

### Drakthistorie
* Søkbar digitalkopi av Kirsten Holtermann Christophersens ''Drakt-historie'' (Yrkesopplæring, 1997)
* Søkbar digitalkopi av Gertrud Lehnerts ''Moter'' (Cappelen, 1997)
* Oversikt over historiske klesplagg, særlig europeisk drakt- og motehistorie (på dansk)
* Oppslagsordet «Dragt» i ''Salmonsens konversationsleksikon'' fra 1915-1930 (grundig artikkel på dansk)
* Oppslagsordet «Dräkt» i ''Nordisk familjebok'' fra 1907 (grundig leksikonartikkel på svensk)