Grunnprinsipp

**Grunnprinsipp** eller **det første prinsipp** er innen filosofien og vitenskapen et grunnleggende påstand eller en antagelse som ikke kan avledes fra noen annen påstand eller antagelse. De første prinsippene i filosofien er fra første årsak holdninger og undervist i henhold til Aristoteles, og nyanserte versjoner av første prinsipper blir referert til som postulater i henhold til Immanuel Kant.

Innen fysikk er en størrelse eller verdi basert på grunnprinsipper dersom den kan beregnes ut ifra et sett grunnleggende etablerte fysiske lover og konstanter, og ikke behøver nye konstanter og modeller.

Innen matematikk kalles et grunnprinsipp et aksiom eller postulat.

## Filosofi
I filosofi er grunnprinsipper fra første årsak, et begrep som ble innført med Aristoteles, betegner holdninger ofte referert til som ''a priori'' termer og argumenter, som er kontrastert til ''a posteriori'' termer, resonnement eller argumenter, ved at de førstnevnte ganske enkelt antas og eksisterer før prosessen med resonnering og sistnevnte utledes eller utledes etter den innledende prosessen med resonnering. Grunnprisnippene eller de første prinsippene blir generelt behandlet i filosofien som som epistemologi (erkjennelsesteori), men er en viktig faktor i enhver metafysisk spekulasjon (abstrakt eller resonnerende tankevirksomhet).

I filosofi er første prinsipper ofte noe synonymt med ''a priori'' og aksiomatisk resonnement.

### Antikkens gresk filosofi
I antikkens greske filosofi er et grunnprinsipp, som andre prinsipper, avledet fra det vesentlige greske betegnelsen **arche** (også transkribert som *arkhé*) og senere «første prinsipp» eller «element». I forlengelsen kan det bety «førsteplass», «leder» (jf. *[[arkont]]*), «begynne». Konseptet med en bue (latin *arcus*, engelsk *arch*) ble tilpasset fra de tidligste kosmogoniene til Hesiod og orfisme, gjennom de fysiske teoriene om førsokratisk filosofi og Platon før de ble formalisert som en del av metafysikk av Aristoteles. *Arche* (ἀρχή) er et gammelgresk ord med primære betydninger «begynnelse», «opprinnelse» eller «kilden/årsaken til handling»: fra begynnelsen, eller det opprinnelige argumentet, «ordre/kommando». Det første prinsippet eller elementet tilsvarer «det ultimate underliggende stoffet» og «det ultimate upåviselige prinsippet».

## Grunnprinsipper i formal logikk
I formal logikk, det vil si et system av påstander som er logisk forenlig med hverandre, er det sannsynlig at noen av påstandene kan utledes fra andre. For eksempel i syllogismen: «Alle mennesker er dødelige; Sokrates er et menneske; Sokrates er dødelig» kan det siste utsagnet avledes fra de to forrige, som dermed er grunnprinsipper. Et eksempel fra Ludvig Holbergs *[[Erasmus Montanus]]*: Mens «En sten kan ikke flyve; Mor Lille kan ikke flyve; Altså er Mor Lille en sten», ikke er en syllogisme. Da måtte for eksempel det første utsagnet vært «Alt som ikke kan flyve er stener».

Et grunnprinsipp kan ikke utledes fra noe annet. Det klassiske eksempelet er Evklids ''Elementer''. Hundrevis av påstander baseres på et sett definisjoner, postulater og fellesbetegnelser som etableres som grunnprinsipper. Verket begynner med definisjoner av grunnleggende begreper som et punkt, en linje, en flate, en sirkel og så videre. Euklid framsetter så en rekke påstander (aksiomer) som er av en slik art at de ikke kan bevises, men som kan aksepteres som intuitivt sanne. Ett eksempel er aksiomet som sier at to ikke-parallelle linjer vil møtes i et punkt. Av aksiomene utleder så Euklid ved deduktiv logikk en serie teoremer. Ett eksempel er beviset for at i en rettvinklet trekant vil arealet av en halvsirkel fra hypotenusen være lik summen av arealene for halvsirklene fra katetene.

Aristoteles er forfatter av den tidligste bevarte tekst om logikk, og formulerte et prinsipp som senere er regnet som kilden til navnet grunnprinsipp i sin *Meta ta physica*.

## Referanser