open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kejsergade

**Kejsergade** er en liten gate i Københavns Indre By. Gaten forbinder Skindergade med Grådbrødretorv.  

Navnet kjennes fra 1830-årene, men gaten stammer fra 1660-tallet, etter nedrivingen av Corfitz Ulfeldts gård. Selve navnet er blitt satt i forbindelse med lederen av fattigoppsynet (stodderkongen) eller med en eiendom med navnet Kejsergården. I 1757 gikk gaten under navnet *Twer Stræde*. 

Omkring 1900 var tanken med Kejsergade å skape direkte forbindelse fra Skindergade til Amagertorv gjennom Grådbrødretorvs ulike numre. Bortsett fra den lille gatestumpen Kejsergade, ble planen dog aldri gjennomført.  

På hjørnet av Kejsergade 1 / Skindergade 19 ble det i årene 1828–29 oppført et hjørnehus med syv fag mot Kejsergade og seks mot Skindergade. I denne gården bodde både komponisten Niels W. Gade og offiseren Christian de Meza. I området ligger i dag flere caféer. 

## Kejsergadesaken
I 1969 ble det avslørt at Forsvarets Efterretningstjeneste hadde en avlytningssentral i Kejsergade. Den befant seg i kjelleren til en av Københavns Universitets eiendommer, hvor *Asiatisk Institut* holdt til, og ble formentlig brukt til avlytning av utenlandske ambassadørers telekommunikasjon. Studentene ved Asiatisk Institut hadde undret seg over den store trafikken inn og ut av kjelleren, og planla en protestaksjon. Dagbladet Information kom dem i forkjøpet med en dag således at sentralen ble avslørt den 22. oktober 1969. Under pressens fulle oppmerksomhet ble lokalene rømt, og hele affæren medførte sterk kritikk av fremfor alt Universitetet og Forsvarets Efterretningstjeneste, men også statsministeren og forsvarsministeren fikk kritikk. 

## Referanser
Oksygenforbindelser

Oksygenets oksidasjonstilstand er −2 for nesten alle kjent **oksygenforbindelser**. Oksidasjonstilstanden −1 eksisterer i et mindre antall oksygenforbindelser, som peroksider. Forbindelser med oksygen i andre oksidasjonstilstander er svært sjeldne: −1⁄2 (superoksid), −1⁄3 (ozonid), 0 (som rent oksygen, hypofluoridsyre), +1⁄2 (dioksygenyl), +1 (dioksygenfluorid) og +2 (oksygendifluorid).

Oksygen danner forbindelser med et nesten hvilket som helst annet grunnstoff, inkludert noen av de mest sjeldne: technetium (pertechnetat), promethium (promethium(III)oksid), neptunium (neptunium(IV)oksid), plutonium (Plutonium(IV)oksid), americium (americiumdioksid, curium (curium(III)oksid), berkelium (berkelium(IV)oksid, berkelium(III)oksid) og californium (californium(III)oksid, califorium(IV)oksid), og også med enkelte av de minst reaktive grunnstoffene, som xenon (xenontrioksid), gull (gull(III)oksid og platina (platinadioksid).

## Oksdider
Vann (H2O) er hydrogenets oksid, og er den mest kjente oksygenforbindelen. Vannets egenskaper skyldes til dels interaksjoner mellom dets komponenter oksygen og hydrogen, med atomer i vannmolekyler i umiddelbar nærhet. Hydrogenatomer former kovalente bindinger med oksygenet i et vannmolekyl, men trekkes i tillegg (omtrent 23,3&nbsp;kJ·mol−1 per hydrogenatom) til nærmeste molekyls oksygenatom. Disse hydrogenbindingene holder vannmolekylene omtrent 15 prosent tettere sammen enn man skulle forvente i en tilsvarende væske ut fra van der Waalske krefter.

På grunn av oksygenets elektronegativitet, danner oksygen kjemiske bindinger med nesten alle andre fire grunnstoff ved høyere temperaturer, og oksider dannes.

## Se også
* Oksygen
* Frie radikaler

## Referanser
Teltplugg

**Teltplugg** bruker man til å sette opp telt, leskjermer og lignende som ikke er beregnet til å stå permanent på ett sted. De fungerer som forankring og feste mellom gjenstand og underlag. De vil vanligvis være enkle å fjerne og ta med seg etter bruk, og brukes vanligvis flere ganger.

Teltplugger har utforming slik at øvre del kan settes sammen med en hempe eller løkke på teltet/ skjermen, mens den største delen er beregnet til å trykkes eller bankes ned i underlaget. Formen kan variere fra ståltrådstenger brukt på jordunderlag via bredere bladformer for sandfeste til spadeformer for bruk i snødekke i hardt vær. Da brukes gjerne ski og staver for ytterligere feste.
Centrognathus

* se systematisk inndeling

***Centrognathus*** er  en gruppe (slekt) av biller som hører til underfamilien gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen Scarabaeoidea.

## Levevis
Disse artene er knyttet til maur og lever i maurenes tuer.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia (Indokina, Sumatra og Borneo).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
***** Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
****** Stammen Cremastocheilini 
******* Slekten *Centrognathus* Guérin-Ménéville, 1840
******** *[[Centrognathus bimaculatus]]* Moser, 1913
******** *[[Centrognathus subrugosus]]* Guérin-Ménéville, 1840
******** *[[Centrognathus sumatranus]]* Roepke, 1934

## Kilder
* Nettside om gruppen, med bilder

## Eksterne lenker
* 
* Cetoniidae på Encyclopedia of life
Vagn Holmboe

**Vagn Gylding Holmboe** (født 20. desember 1909 i Horsens, død 1. september 1996 i Ramløse) var en dansk komponist.

## Biografi
Holmboe ble tatt opp på Det Kongelige Danske Musikkonservatorium som 16-åring, og fikk blant andre Knud Jeppesen og Finn Høffding. Da han stilte på opptaksprøven, kunne han ikke så mye musikkteori, men presenterte en komposisjon for Carl Nielsen. Etter å ha sett igjennom komposisjonen, sa Nielsen at «Ja, De kan betragte Dem som optaget».

Han studerte spesielt polyfoni og klassisk musikk, noe som man kan se i Holmboes senere musikk.. Videre studerte han i Berlin og Romania, hvis folkemusikk ble en stor inspirasjonskilde for hans musikk. Han sa i et tilbakeblikk at «(...) selve ideen i folkemusikken – det direkte og emotionelle, det følelsesmæssige og det helt klare udtryk – dét interesserede mig meget». På denne tiden møtte han også sin kommende kone, pianisten Meta May Graf.

Alt i starten av 30-årene hadde Holmboe komponert mange verk, men veldig få av dem fikk et opusnummer. Gjennombruddet kom i 1939, da han vant Det Kongelige Kapels kompositionskunkurrence med sin «2. Symfoni». Han fikk en pengepremie som han kjøpte seg en naturtomt ved Arresø i Nordsjælland. Han lot bygge et hus, og bodde her til han døde i 1996.

Fra 1947 til 1955 var han musikkanmelder i bladet Politiken. Sjefredaktøren tilbød ham dobbel lønn for å fortsette, men Holmboe syntes ikke at han klarte å være fri nok når han jobbet som både komponist og anmelder samtidig. Han avslo derfor tilbudet. Fra 1950 underviste han på konservatoriet i København, men trakk seg tilbake i 1965 for å fokusere mer på å komponere. Han fikk da en livsvarig hedersgave fra Statens Kunstfond .

## Musikk

Vagn Holmboe har komponert nesten 400 verk, og veldig mange av dem er instrumentalmusikk. Blant verkene for kor (a capella) er *Liber Canticorum* og *Sange mod vårdypet* til dikt av William Heinesen. Videre har han skrevet 13 symfonier, og dessuten den satiriske operaen *Kniven* fra 1963.

Holmboes musikk kan deles opp i perioder fordi at han hadde en tendens til å konsentrere seg om forskjellige sjangere som fungerte som en drivkraft i stilutviklingen hans. Det er slike perioder:

*Kammerkonserter fram til slutten av 40-årene
*Symfonier fra 50-årene og frem til midten av 60-årene
*Strykekvartetter fra 60-årene til midten av 80-årene
*Preludier for sinfonietta fra midten av 80-årene og frem til 90-årene.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Parastraella

* se systematisk inndeling

***Parastraella*** er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Beskrivelse
En middelsstor, skarpt grønn gullbasse. På oversiden har den lyse streker langs ytterkantene og en bølget, lys tverrstrek på dekkvingenes bakre del. På undersiden er sidene av brystet tett kledt med oransje hår.

## Utbredelse
Arten er utbredt ved Afrikas horn (Etiopia, Djibouti, Somalia).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
***** Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
****** Stammen Cetoniini Leach, 1815
******* Gruppen Cetoniina
******** Slekten *Parastraella* Antoine, 2006
********* *[[Parastraella viridana]]* (Moser, 1913)

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av arten, overside
* Bilde av arten, underside
STS-33

**STS-33** var en romferd, arrangert av NASA, med romfergen Discovery. Discovery ble skutt opp den 23. november 1989 og landet 28. november samme år. STS-33 var den 32. romferden til NASA og Discoverys niende. Oppdraget ble dedikert til Forsvarsdepartementet, som har gjort at mye informasjon er holdt hemmelig. 

## Mannskap

*  Frederick D. Gregory, kommandør (2)
*  John E. Blaha, pilot (2)
*  Manley L. Carter, Jr., oppdragspesialist (1)
*  F. Story Musgrave, oppdragspesialist (3)
*  Kathryn C. Thornton, oppdragspesialist (1)

## Høydepunkter og oppsummering
STS-33 var opprinnelig planlagt til å starte 20. november, men ble utsatt på grunn av elektroniske problemer i rakettsystemet. Oppdraget deres var å utplassere en sattelitt, USA-48 (NSDCID), en overvåkningssatellitt som skulle gå i bane over Kina og Sovjet og fange opp kommunikasjonssignaler.
Landingen var planlagt til 26. november, men ble utsatt en dag på grunn av værforhold ved landingsstedet.

## Galleri

Image:1989 s33 Liftoff.jpg|Utskytng av STS-33.
Image:STS-33 Tail.jpg|Utsyn mot *Discovery*'s hale fra STS-33.
Image:STS033-82-9 Wing.jpg|Rakettens hale og jordhorisonten.
Image:STS33ByPhilKonstantin.jpg|STS-33 Robbins Medalliondaljong.


## Referanser




## Eksterne lenker
* NASAs Oppsummering av oppdraget 
* Videohøydepunkter
Lonely Kamel

**Lonely Kamel** er et norsk hardrockband fra Oslo. Bandet ble grunnlagt i 2005 av Thomas Brenna og Stian Helle, og har gitt ut fem album i sjangeren hardrock med elementer av bluesrock, stoner rock  og psykedelia. I 2011 signerte bandet med plateselskapet Napalm Records fra Østerrike. Lonely Kamel signerte ny platekontrakt med Stickman Records i 2017.

## Medlemmer
* Thomas Brenna (vokal & gitar)
* Stian Helle (bassgitar)
* Espen Nesset (trommer)
* Vegard Strand Holthe (gitar)
* Jøran Normann (gitar)

## Tidligere medlemmer
* Lukas Paulsen (gitar)
* Sølve Sæther (trommer)
* Lasse Rudskjær (gitar)
* Marius Solvang Hansen (gitar)
* Torkel Bjørnstad Sveen (trommer)

## Diskografi
* *Lonely Kamel* (2008)
* *Blues for the Dead* (2010)
* *Dust Devil* (2011)
* *Shit City* (2014)
* *Death's-Head Hawkmoth* (2018)

## Eksterne lenker
* 
* Stickman Records
* Napalm Records/Lonely Kamel
* Sound Of Liberation 
* Lonely Kamel
Thea Sofie Loch Næss

**Thea Sofie Loch Næss** (født 1996) er en norsk skuespiller. 

Hun spilte rollen som Thea, en av hovedrollene i filmen *[[Natt til 17.]]* som hadde premiere i april 2014. Filmen ble spilt inn i 2013, mens hun gikk andreåret på dramalinja på Hartvig Nissens skole i Oslo. Hun spilte rollen som Thea i den norske kinofilmen *Dryads* fra 2015, og rollen som kongsdatteren Kristin Sverresdatter i *[[Birkebeinerne (film)|Birkebeinerne]]* som hadde premiere i 2016. I 2016 spilte hun en rolle i piloten til en HBO-serie (**'), som ikke ble realisert. I 2018 spilte hun rollen som Skade i tredje sesong av [[Netflix]]-serien **'.

I 2024 spilte hun hovedrollen som Marianne Ihlen i NRK-serien *[[So Long, Marianne (TV-serie)|So Long, Marianne]]*,  inspirert av forholdet mellom Ihlen og artisten Leonard Cohen. VGs anmelder mente at hun i serien gjør en balansert fremstilling av Ihlen, mens serien ble karakterisert som langdryg. For rollen ble hun nominert til Gullruten 2025 i klassen beste skuespiller hovedrolle drama.

## Roller
* 2013: *[[Natt til 17.|Natt til 17]]* – Thea (én av flere hovedroller)
* 2016: *[[Birkebeinerne (film)|Birkebeinerne]]* – Kristin Sverresdatter (birolle)
* 2016: ** – Lacy Denne kanadiske serien var bestilt av HBO, som etter at pilotepisoden var sendt besluttet å avlyse prosjektet.
* 2018: *[[The Last Kingdom (TV-serie)|The Last Kingdom]]* – Skade
* 2019: *Hjerteslag*, sesong 1 og 2 - Mio
* 2019: *[[Wisting]]* - Linnea Kaupang
* 2021: *Delete me* - Marit
* 2021: *[[Prosjekt Z]]*
* 2022: *[[Julestorm]]* - Sara
* 2023: *[[A Happy Day]]* – Ingvild
* 2024: *[[So Long, Marianne (TV-serie)|So Long, Marianne]]* (norsk/kanadisk dramaserie) – som Marianne Ihlen
* 2025: *[[Den stygge stesøsteren]]* – Agnes
* 2026: Dr. Glas

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Kåre Garnes

**Kåre Garnes** (født 8. november 1954) er en norsk jazzmusiker (bassist).

Han var aktiv i det bergenske jazzmiljøet fra midten av 1970-tallet, og ble først kjent gjennom gruppen Piasawa (1976-77) og festivaldebut på Vossajazz. Deretter spilte han med Knut Kristiansen/Per Jørgensen kvintett (1979-80), Molde Jazzfestival-debut i 1980 med Vestlandssekstetten (1980-81). Fra 1980 spilte han med ytterligere tre band, Søbstad/Arnesen kvartett (1980-82), Ny Bris og Steam. De to sistnevnte eksisterte 1980-83 og gjorde plateinnspillinger i 1982.

Garnes spilte i Dag Arnesen trio i 1981-82 og med Matarese Circle på Voss i 1982 før han flyttet til Oslo i 1983. Der ble han medlem av Odd Riisnæs kvintett/kvartett, der han spilte i perioden 1983-92 og deltok på platene *Speak Low* (1985-86) og *Thoughts* (1989). Han var samtidig med i Tore Nordvik kvintett (1983-84), Paul Weeden kvintett (1985-86), gruppene Caramel og Dean Machine (1987-89), Harald Halvorsen trio (fra 1990), Vidar Johansen trio (også fra 1990, plateinnspilling 1995), Ditlef Eckhoff kvintett (1992-93), turnerte med Per Husby/Laila Dalseth i Indonesia i 1992 og ble fast medlem av Laila Dalseth/Totti Bergh kvintett fra 1993 (plateinnspilling i Totti Berghs navn 1996, i Laila Dalseths navn 2003). Fem spor fra Totti Berghs plate (1996) ble i 2012 gjenutgitt på CD-en *Totti’s choice*.

Han har også arbeidet som teatermusiker, studiomusiker og i mer tilfeldige grupper, foruten at han i 1987 deltok på to plateinnspillinger med Bjarne Nerem, *More than you know* og *Mood indigo* (gjenutgivelser 2006 på CD-en *Embraceable you*), Knut Kristiansens *Monk Moods* (utgitt 1995), med Harald Gundhus (1998), på CD-en *Bjørn Johansen in memoriam* (2003), *For Mingus* med Tom Olstad Changes (2007) og *Lost animals* i Vidar Johansens navn, utgitt 2009.

## Referanser


## Kilder
* Biografi fra Jazzbasen
* Diskografi fra Jazzbasen
Røsthavet

**Røsthavet** er et sund, eller snarere et havområde, i Nordland fylke. Det ligger mellom Værøy i nord, Røst i sør, Norskehavet i vest og Vestfjorden i øst. Avstanden mellom Værøy og Røst er rundt 20 kilometer. Røsthavet er relativt grunt, og dybden varierer fra rundt 70-100 meter på midten til mindre enn 50 meter nær de to øygruppene. 

Havstykket er tildels meget fiskerikt, og gjennom tidene har fiskeriene her dannet grunnlaget for bosetningen på Røst.

## Referanser
Julie Remen Midtgarden

**Julie Remen Midtgarden** (født 1984) er en norsk politiker (H) som fra oktober 2023 er byråd for utdanning i Oslo kommune.

Hun var generalsekretær i Unge Høyre fra 2009 til 2012, byrådssekretær for presse og informasjon for Oslos byrådsleder Stian Berger Røsland fra 2014 til 2015, politisk rådgiver for arbeids- og sosialminister Anniken Hauglie fra 2016 til 2018 og statssekretær for kunnskapsminister Jan Tore Sanner fra 2019 til 2020. Da Eirik Lae Solberg ble byrådsleder i Oslo etter valget i 2023, ble Remen utnevnt til byråd for kunnskap og oppvekst.

Remen har arbeidet i PR-byråene Burson-Marsteller, Zynk og Storm Samfunn, der hun i sistnevnte var partner og daglig leder.

Hun har bachelorgrad i statsvitenskap med fordypning i retorikk fra Universitetet i Oslo fra 2007, masterstudier fra Senter for teknologi, innovasjon og kultur ved Universitetet i Oslo samt masterstudier i ledelse fra Handelshøyskolen BI.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gjernestangen

**Gjernestangen** er et nes i Risør kommune i Aust-Agder, rundt to kilometer vest for fylkesgrensa mot Telemark.

Gjernestangen er tradisjonelt antatt å være identisk med grensemerket Rygjarbit, som i tidlig middelalder markerte skillet mellom Viken og Agder. I henhold til Alexander Bugge i 1912: «Rygjarbit var i middelalderen grænsen mellem Grenland og Agder, og endnu danner Gjernestangen, som det nu heder, skillet mellem Bratsberg og Nedenes amt.»

Til grunn for navnet Gjernestangen ligger gårdsnavnet Gjernes, som er antatt å komme fra norrøne **Geiranes*, kanskje avledet fra norrøne *geirr*, «spyd», hvilket kan henspille på de spisse nesene som halvøya deler seg i. Det siste leddet, *tange*, betyr «spiss odde».

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bilder fra Gjernestangen, august 2011
Nordland Arbeiderparti

Nordland Arbeiderparti er et fylkeslag av Arbeiderpartiet. 

Dette organisasjonsleddet organiserer Arbeiderpartiets lokallag og virksomhet i Nordland fylke. Det høyeste organet i Nordland Arbeiderparti er årsmøtet. Årsmøtet  har blant annet til oppgave å vedta det politiske programmet for partiets fylkestingsgruppe og velger Nordland Arbeiderpartis styre.

Fylkespartiet har rundt 3500 medlemmer. Nordland Arbeiderparti består av 44 kommunepartier.

Nominasjon av kandidater til fylkestinget og Stortinget skjer i regi av fylkespartiet.

## Eksterne lenker
* 
*
Tannstang

En **tannstang** er en innretning som består av en stang med tenner som korresponderer med et motstykke. 

En tidlig form for tannstang var en skjerding som var montert loddrett over et åpent ildsted. Ved hjelp av tennene kunne avstanden til ildstedet, og dermed temperaturen i gryta reguleres.

I moderne teknikk brukes tannstenger som maskinelementer, funksjonen er her å overføre en dreiebevegelse til en lineær bevegelse. Motstykket er her et tannhjul.

Tannstang er brukt blant annet i styringen av biler, sleden på en dreiebenk, spindelen på en søyleboremaskin og andre steder hvor en roterende bevegelse må overføres til en rettlinjet bevegelse eller omvendt, som for eksempel tannstangbaner.
Rocco Scotellaro

**Rocco Scotellaro** (født 19. april 1923 i Tricarico, død 15. desember 1953 i Portici) var en italiensk forfatter, dikter og politiker.

Scotellaro var medlem av det italienske sosialistpartiet. Som forfatter var han kanskje spesielt kjent for sin beskrivelse av Sør-Italia, særlig av Basilicata.

Verkene hans var blant annet inspirert av Carlo Levi og Manlio Rossi Doria.

## Utgivelser
* *È fatto giorno, Mondadori*, Milano 1954, 1982;
* *Contadini del Sud*, Laterza, Bari 1954;
* *L'uva puttanella*, Laterza, Bari 1955;
* *Uno si distrae al bivio*, Basilicata, Roma-Matera 1974;
* *Margherite e rosolacci*, Mondadori, Milano 1978;
* *Giovani soli, Basilicata*, Matera 1984;
* *Tutte le poesie 1940-1953*, Mondadori, Milano 2004.

## Referanser
Smøremiddel

Et **smøremiddel** er en substans som hovedsakelig er laget for å redusere friksjon. 

## Bruk

Smøremiddel har flere bruksområder:
* Holde beveglige deler fra hverandre
* Redusere friksjon
* Kjøling, overføring av varme
* Fjerne fremmedelementer og støv 
* Kraftoverføring
* Redusere slitasje
* Forhindre korrosjon og rust
* Tetning
* Brann- og røykhemming.

## Typer smøremiddel
Det fins 2 hovedtyper smøremidler, våte eller tørre.

### Våte smøremidler
Våtsmøremidler er enten syntetiske eller oljebasert. De oljebaserte kan være laget av mineralolje eller naturlig olje som ricinusolje (lakserolje), palmeolje, solsikkeolje eller lanolin.
Mineraloljen er gradert i 5 hovedgrupper etter metningsgrad og viskositet.
Syntetiske oljer er, som navnet sier, framstilt av kunstige stoffer.

### Tørre smøremidler
Det fins 4 hovedtyper tørre smøremidler:
* Grafitt
* Molybden disulfid
* Hexagonal bornitrit
* Wolfram disulfid

Disse har også egenskapen at de reduserer friksjon mellom faste stoffer uten at de er flytende. Det fins flere fordeler med dette, disse kan tåle høye temperaturer, eller for å smøre der det må være tørt av ulike grunner.

## Se også
* Motorolje, olje til smøring av forbrenningsmotorer
* Trykksmøring
** Våtsumpsmøring, vanlig på personbiler
** Tørrsumpsmøring, vanlig på reserbiler
Mariekjeks

**Mariekjeks** er en rund kjeks med lys, gyllenbrun overflate. Kjeksens navn er som regel preget inn på oversiden og kantene er dekorert med en bord. Den består av hvetemel, sukker og vegetabilsk olje og har smak av vanilje. Den er populær i mange land, selv om den ikke lenger er like vanlig som før.  

Marie er betegnelsen på denne type kjeks, uansett fabrikat, og alle kjeksprodusenter kan bruke dette navnet.

## Historie

Kjeksen er oppkalt etter storhertuginne Maria Alexandrovna, som var datter av den russiske tsar Alexander II og gift med hertug Alfred, nest eldste sønn av Englands dronning Victoria. Hun var så populær at London-bakeriet Peek Frean bestemte seg for å lage en ny kjeks for å feire at hun giftet seg inn i den britiske kongefamilien i 1874. Den kongelige forbindelsen forklarer mariekjeksens dekorative mønster på oversiden. Kjeksen ble en stor suksess og kort tid etter ble den produsert i flere andre land. I Spania ble mariekjeks (eller María, som den heter der) en del av landets kultur og et symbol for den økonomiske oppgangen etter den spanske borgerkrigen, da bakeriene masseproduserte kjeksen pga. overskudd og lave priser på hvete. Da ble kjeksen produsert med et bilde av jomfru Maria på fremsiden, som senere ble fjernet etter protester fra den katolske kirken, og alle cafeer hadde en tallerken med mariekjeks på disken.

## I Norge
Den røde og hvite emballasjen med norske mariekjeks så dagens lys i 1900. I 1938 begynte Sætre kjeksfabrikk på Vålerenga i Oslo å produsere kjeksen fra sin nye pakkemaskin for runde kjeks. I Norge markedsføres mariekjeks av bl.a. Sætre AS, under Sætre, NorgesGruppen under First Price, REMA 1000 under REMA Brands AS (før Landlord) og Coop under X-tra.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Middels sunn kjeks foreldre.no
* Bilder av mariekjeks fra ulike land (engelsk) travelblog.org
Uløste drapssaker

**Uløste drapssaker** er drapstilfeller der gjerningspersonen ikke er tatt. Dette kan være saker med lang politietterforskning som har endt i frifinnelse av mistenkte, eller at politiet aldri har funnet noen mistenkt. I perioden 1994–2017 har Kripos registrert 31 uløste drapssaker i Norge. Samtlige drap etter 2012 er oppklart.

## Foreldelsesfrist
Inntil 2014 hadde norske drapssaker foreldelsesfrist på 25 år. I 2014 vedtok imidlertid Stortinget å fjerne foreldelsesfristen for en del alvorlige saker, inkludert drap. Det innebærer at alle drap begått etter 1. juli 1989 i Norge eller om bord på norske fartøy i internasjonalt farvann, aldri blir foreldet.

Alle drap begått før 1. juli 1989 er imidlertid foreldet, men politiet vil fortsatt være interessert i informasjon. I noen tilfeller kan også gjerningspersonen tilstå etter at saken har blitt foreldet, hvilket var tilfellet i Apenes-drapet.

## Liste over uoppklarte drapssaker
:*Se: [[Liste over norske uoppklarte drapssaker]]*

## Referanser
Rhagopteryx

* se systematisk inndeling

***Rhagopteryx*** er  en gruppe (slekt) av biller som hører til underfamilien gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen Scarabaeoidea.

## Utseende
Middelsstore, avlange, noe blanke, svarte gullbasser med korte, kraftige bein. Pronotum er temmelig kraftig punktert, med vinkelrette bakhjørner, mye smalere enn dekkvingene. Dekkvingene har markerte "skuldre" og en bred lengdekjøl.

## Levevis
Artene lever underjordisk sammen med maur.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Vest- og Sentral-Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
***** Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
****** Stammen Cremastocheilini 
******* Slekten *Rhagopteryx* Burmeister, 1842
******** *[[Rhagopteryx bilineatus]]* Kraatz, 1899
******** *[[Rhagopteryx brahma]]* (Gory & Percheron, 1833)

## Kilder
* Nettside om gruppen, med bilder

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Rhagopteryx brahma''
* Bilde av ''Rhagopteryx brahma''
* Cetoniidae på Encyclopedia of life
Lissogenius

* se systematisk inndeling

***Lissogenius*** er  en gruppe (slekt) av biller som hører til underfamilien gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen Scarabaeoidea.

## Utseende
Små til middelsstore, avlange, mattsvarte gullbasser med korte, kraftige bein. Slekten har det typiske utseendet som er felles for de fleste slektene av Cremastocheilini.

## Levevis
Billene lever underjordisk i tuene til maur og termitter. De voksne billene er trolig rovdyr, larvene lever muligens av dødt plantemateriale som maurene og termittene frakter inn til tua.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i tropisk Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
***** Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
****** Stammen Cremastocheilini 
******* Slekten *Lissogenius* Schaum, 1844
******** *[[Lissogenius cantaloubei]]* Ruter, 1969
******** *[[Lissogenius decellei]]* Ruter, 1969
******** *[[Lissogenius ertli]]* Moser, 1911
******** *[[Lissogenius kamerunus]]* Moser, 1911
******** *[[Lissogenius leleupi]]* Ruter, 1977
******** *[[Lissogenius planicollis]]* Schaum, 1844
******** *[[Lissogenius simplicipes]]* Bourgoin, 1921

## Kilder
* Nettside om gruppen, med bilder

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Lissogenius decellei''
* Cetoniidae på Encyclopedia of life
Lars Vaage

**Lars Asbjørn Vaage** (født 16. januar 1928 i Brunlanes, død 6. januar 2006) var en norsk lege og politiker (Høyre). Han var fylkesordfører i Rogaland og mangeårig medlem av Stavanger bystyre.

Han ble cand. med i 1953. Vaage arbeidet på sykehus 1953-1962 og ble spesialist i radiologi i 1963. Fra 1962 til han ble pensjonist i 1992 arbeidet han som lege i Stavanger. Vaage var også sjef for sanitetsavdelingen Stavanger Sjøforsvarsavsnitt/KNM Harald Hårfagre («Madlaleiren») 1959-1988.

Han var medlem av Stavanger bystyre 1965-1999 og av formannskapet 1968-1983. Vaage var også medlem av Rogalands fylkesting 1972-1987. Han var fylkesvaraordfører 1979-1983 og fylkesordfører 1984-1987. Vaage var formann for Stavanger Høyre 1969-1971 og for Rogaland Høyre 1973-1977. I den siste perioden var han også medlem av partiets sentralstyre. Vaage var æresmedlem av både Stavanger Høyre og Rogaland Høyre.

Han var også styreformann i Sentralsjukehuset i Rogaland 1976-1983, Rogaland Teater 1976-1987, Norsk Havbruksforum 1988-1995 samt styremedlem i Rogalandsforskning og Rogalandsdata. Vaage var videre medlem av representantskapet til Rogalandsbanken og Fokus Bank. Han var også involvert i Norsk Luftambulanse. 

I 1998 ble Vaage tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull. Det kan ellers nevnes at *Lars Vaages gate* i Stavanger ble oppkalt etter ham i 2006.

## Referanser
Liste over stoppesteder på jernbanen i Akershus

**Liste over stoppesteder på jernbanen i Akershus.** Dette er en liste over alle stoppesteder på jernbanen i Akershus som er ibruk idag. Hvilken kommune de ligger i og på hvilken banestrekning de ligger. På stasjoner som opperers av flere baner står de forskjellige banene oppført under merknader.

## Eksterne lenker
* Norsk jernbaneklubbs stasjonsdatabase for Drammensbanen
* NJKs stasjonsdatabase for Hovedbanen
* NJKs stasjonsdatabase for Østfoldbanen vestre linje innkludert Oslo S - Ski.
* NJKs stasjonsdatabase for Østfoldbanen østre linje.
* NJKs stasjonsdatabase for Gjøvikbanen.
* NJKs stasjonsdatabase for Kongsvingerbanen.
Bajkalsel

**Bajkalsel** (*Pusa sibirica*) er stedegen for Bajkalsjøen i Russland. Arten skiller seg fra andre selarter gjennom at den kun lever i ferskvann. Det er estimert at den må ha kommet dit for ca 2 millioner år siden, da Bajkalsjøen sist var i fysisk kontakt med havet. Selv om den er relativt beskyttet i Bajkalsjøen står den på rødlista over truede arter

## Beskrivelse
Bajkalselen er en av de minste selartene, med en lengde på inntil 1,3 meter og vekt på inntil 70 kilo.
Hannene er bare minimalt større enn hunnene.

## Atferd
Bajkalselens hovedføde er Bajkalulker, som bare finnes i Bajkalsjøen. I tillegg lever de av andre fiskearter som finnes i sjøen som Bajkalomul, en rekke virvelløse dyr og mindre fisker.

## Fylogeni

Kladogrammet over viser slektskapet mellom de eksisterende artene i selfamilien.

## Referanser


## Litteratur
* Peter Saundry. 2010. Baikal seal. Encyclopedia of Earth. topic editor: C. Michael Hogan; ed. in-chief: Cutler J. Cleveland. Washington, DC (Besøkt: 2. april 2014)

## Eksterne lenker
*
Sanel Kapidžić

**Sanel Kapidžić** (født 14. april 1990 i Sarajevo) er en dansk fotballspiller som fra 31. august 2020 er klubbløs.  

Kapidžić var med i opprykket med Mjøndalen til Tippeligaen i 2014 hvor han scoret i den avgjørende kvalifiseringskampen mot SK Brann. Kapidžić ble hentet til Fredrikstad FK fra Mjøndalen under Jan Halvor Halvorsen rett før seriestart i 2016-sesongen. Tross svake resultater av FFK bidro han sterkt til at klubben unngikk nedrykk i sluttspurten av 2016-sesongen. I 2018 signerte Kapidžić for Korona Kielce.

Han har bosniske aner.

Han har tidligere spilt for blant annet AGF, Fredericia, Fyn, Vard Haugesund Mjøndalen og Fredrikstad FK.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Profile på AGFs offisielle nettside.
*  Official Danish Superliga statistics
Matkasse

En **matkasse**, eller en **matkasseleveranse**, er et konsept hvor selskaper jevnlig leverer råvarer i kasser eller handleposer, sammen med middagsoppskrifter direkte hjem til forbrukerne. Kunder som abonnerer på levering får som regel levert en slik kasse en gang i uken eller annenhver uke. Konseptet med å levere matkasser originerte i Sverige i oktober 2007 av selskapet Middagsfrid. Siden den gang har konseptet vokst og utvidet til flere land i Europa, Oseania og Nord-Amerika.

## Referanser
USS «Abbot» (DD-629)

**USS «Abbot»** (**DD-629**) var en amerikansk destroyer i Fletcher-klassen. Skipet var oppkalt etter Commandore Joel Abbot.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* USS «Abbot» (DD-629) hjemmeside
Cato Sverdrup

**Cato Andreas Sverdrup** (1896–1948)  var en norsk politiker og væreier på Reine i Lofoten. Han var stortingsrepresentant for Nordland fylke fra 1937 til sin død i 1948 og tilhørte partiet Høyre.

## Biografi
Han var sønn av væreier Hartvig Sverdrup (1840–1927), som var født i Bindal, og som hadde kommet til Erik Lund på Reine som 19-åring og overtatt etter Lund i 1874. Moren, Hanna Louise, født Blix, kom fra en væreierfamilie på Steine.

I 1917 overtok Cato og storebroren Sofus Sverdrup farens forretning under navnet S. & C. Sverdrup. Virksomheten omfattet, foruten væreiergården, blant annet rederi, fiskeeksport og trandamperi. De utvidet etter hvert med fryseri og Lofotens største hermetikkfabrikk. I 1940 overtok nevøen Hartvig Sverdrup sin fars plass som medeier, og forretningen fortsatte som Sverdrup & Sverdrup.

Sverdrup fylte en rekke roller i private selskaper og bransjeorganisasjoner. Han var formann i Flakstad og Moskenes assuranseforening 1919–1941, medlem av representantskapet i AS Nordlands Privatbank 1928–1948, formann i Lofotens Handelsstands Forening 1931–1935, styreformann i AS Tennesanlegget 1935–1936, formann i Norges tørrfiskeksportørers landsforening 1937–1940, medlem av Norges Eksportråd 1945–1948 og styremedlem i AS Vesteraalens Dampskibsselskab 1946–1948.

Sverdrup var innvalgt på Stortinget fra Nordland 1937–1949. Han døde før den siste valgperioden var omme, og Kristian Bodøgaard overtok som representant. Sverdrup var medlem av Stortingets sjøfarts- og fiskerikomité og Høyres gruppestyre 1945–1948. Sverdrup var medlem av Høyres landsstyre fra 1930 og sentralstyre fra 1934 og frem til sin død. Han var delaktig i gjenoppbyggingen av partiorganisasjonen etter den andre verdenskrig som medlem av det midlertidige arbeidsutvalget i 1945, senere landsstyrets arbeidsutvalg 1946–1948.

Etter det tyske angrepet på Norge i 1940 deltok Sverdrup i kampene i Nord-Norge. Han deltok senere i illegalt arbeid. Huset hans ble brent av tyskerne etter det andre lofotraidet i julen 1941, og han flyktet med familien til Storbritannia. Han tjenestegjorde som sjøoffiser til frigjøringen av Norge i 1945.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Allround-NM på skøyter 1970 for damer

**Allround-NM på skøyter 1970 for kvinner** ble avholdt 7. og 8. februar 1970 på Hønefoss idrettspark i Hønefoss.Teknisk arrangør var Idrettsforeningen Liv.
 
Norgesmestere ble Sigrid Sundby, Arbeidernes SK i seniorklassen og Tone Biermann, Oslo IL i junior.
Begge ble mestere etter den daværende regel som sa at vinner var den som hadde vunnet mer enn halvparten av distansene. Begge hadde forøvrig også lavest poengsum som var neste kriterium for å kåre en mester.

## Sammenlagt kvinner senior

:* = vinner etter minst tre distanseseire.

## Sammenlagt kvinner junior

:* = vinner etter minst to distanseseire.

## Kilder
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Bengt-Arne Røine

**Bengt-Arne Røine** (1944–2017) var en norsk forfatter med vekt på biografiske portretter og folkelivsskildringer fra lokalhistorien.

Røine var utdannet ved Konstindustriskolan og ved Valands Konstakademi i Göteborg. Der var han også dekoratør og scenograf ved Operaen. Han var med å lage sceneshowdekoren til Johnny Cash i Scandinavium. Røine gikk så i skrivelære hos sine mentorer Ivar Lo-Johansson, Dagfinn Grønoset og Per Hohle.

Røine var illustratør og fast freelancejournalist i *[[Drammens Tidende]]*, *[[Fremtiden]]*, *[[Hjemmet]]*, *[[Norsk Ukeblad]]* og *[[Allers]]*. I en årrekke skrev han store og omfattende folkelivsreportasjer og portrett-intervjuer fra nesten hele Østlandet. Han startet også kunst- og kulturforeningen «Eikerkunst». Røine fulgte Cornelis Vreeswijk på trubadurens siste norgesturné. Røine skrev flere avisreportasjer om Einar Gerhardsen under industriarbeiderdagene på Rjukan i 1977.

Røine var i perioder anleggsarbeider, skogsarbeider og gullgraver i Alaskas villmark der han fulgte i forfatteren Jack Londons fotspor. Røine satt også i Mikkjel Fønhus sin kubbestol og skrevet inspirerende notater på villmarksforfatterens skrivebord på den kjente gården Nissebakken i Valdres. I 1984-1985 registrerte Røine alle bjørnejakter i Buskerud fylke, ved å intervjue de da gjenlevende bjørneskytterne. Bengt-Arne Røine var medlem i Norsk faglitterær forfatterforening.

Bok nr. 5 i Eiker serien, "*Togsabotøren*" ble utgitt i desember 2015:

Handlingen foregår i Drammen, Eiker og Modum: Erling Skjold togsabotøren, var en av gutta på skauen. Han utførte blant annet togsabotasjer mot drivstofftransportene til tyskernes ubåtbase i Bergen. Han ble grovt torturert og dødsdømt. Akkurat da geværmunningen pekte mot hans hjerte, ble han mirakuløst reddet av fredens gon-gong.

Elbjørg Svendsrud var den unge barbeintkuréren i Osvald-gruppa. Hun reddet mange uskyldige liv. Gestapo jaktet på Elbjørg og ektemannen Alf Svendsrud - Jordfreser'n fra fotballens gullalder i MIF. Elbjørg reddet mannen og seg selv med en colt hun hadde gjemt i trusa. Elbjørg ble velferdsambassadør i Nordahl Griegsenteret i Antwerpen.

## Utgivelser
* *Rallardronningen og Stein-Kalle*, 1978.
* *Fortell Såmund, fortell mer*, 1979.
* *Drømmen om Alaskagullet*, 1982.
* *Norge Vårt Land*, 1984.
* *Hva de gamle fortalte fra Nedre Eiker*, 2010-2011.
* *Det var en gang... på Øvre Eiker*, 2012.
* *Fram fra fortida... på Nedre Eiker*, 2013.
* Gylne Årganger... fra Eiker, 2014.
**Den Ukjente Togsabotøren*, 2015.

## Referanser


## Kilder
* ''Eiker Arkiv'': «Bengt-Arne Røine» (besøkt 3. april 2014)
Skogfjorden

**Skogfjorden** kan vise til:

*Skogfjorden – den sørligste delen av Nordre Boksjø i Østfold
*Store Skogfjorden – en fjord i Gamvik kommune i Finnmark
*Lille Skogfjorden – en fjord i Gamvik kommune i Finnmark

## Se også
*Skogsfjorden
Elytracanthini

* Se Systematisk inndeling

**Elytracanthini** er en liten gruppe av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, brunlige trebukker. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Pronotum har en skarp pigg på sidekanten. Gruppen kjennes særlig på at dekkvingene har to par skarpe, oppoverrettede torner. Dessuten er det en pigg ytterst i spissen av hver dekkvinge.

## Utbredelse
Begge artene er beskrevet fra Brasil.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Elytracanthini Lane, 1955
******** Slekten *[[Elytracanthina]]* Monné, 2005 (synonym *Elytracantha* Lane, 1955 - juniorhomonym)
********* *[[Elytracanthina propinqua]]* (Lane, 1959)
********* *[[Elytracanthina pugionata]]* (Lane, 1955)

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Elytracanthina pugionata''
I-bjelke

**I-bjelker** er en betegnelse for bjelker med I- formet profil. I-bjelker er typisk laget av konstruksjonsstål, men kan også være laget av aluminium, betong eller trevirke. 

De horisontale delene av en I-bjelke kalles flenser, og den vertikale delen kalles steg. Bjelker med en profil der flensene er like brede som steget er høyt, kalles ofte også H-bjelke.

Stålbjelker klassifiseres etter profiltyper, typiske betegnelser er IPE, IPN, HEA (IPBL) og HEB (IPB). Dette definerer I-bjelker med standardisert formfaktor (høyde, flensbredde, godstykkelse). Profilene deles i to kategorier, parallelllflens-bjelker der innerkanten av flensen er i parallell med ytterkant, og skråflens-bjelker.

I-bjelker i tre lages ofte med steg av spon-, trefiber- eller kryssfinérplater og heltre i flensene.

## Referanser
Kontrolltegn

**Kontrolltegn** er de elementene i et tegnsett som ikke kan vises i en tekst. Visbare eller grafiske tegn er for eksempel bokstaver, tall og setningstegn.

Opprinnelig ble kontrolltegn brukt til styring av skrivere, skriveautomater, telegramapparater eller fjernskrivere. Ved hjelp av kontrolltegn er det mulig å legge styrekommandoer for disse apparatene inn i teksten i stedet for at de blir overført ved hjelp av en annen protokoll.

I dag er bare få kontrolltegn av betydning, som for eksempel Line Feed, Form Feed, Carriage Return eller Escape, de fleste blir ikke brukt lenger. Av og til blir disse tegnene brukt for å transportere tegn som ellers ikke er definert i tegnsettet.

I et tegnsett er som regel både grafiske tegn og kontrolltegn definert. Et av de vanligste tegnsettene har tidligere vært ASCII, her blir kontrolltegnene representert av tegnene 0 – 31 og tegn 127, som definert i det foreldede ISO 646. Siden slutten av 1990-årene blir for det meste Unicode brukt, her kan kontrolltegnene vises som Control Pictures, disse har verdiene U+2400 – U+243F.

## Se også
* Kontrolltegnene i ASCII

## Referanser


## Eksterne lenker
* Detaljert beskrivelse av ASCII control codes
CHAdeMO

**CHAdeMO** er merkevarenavnet på en metode for hurtiglading av elbiler som leverer opp til 62,5 kW likestrøm (500 V, 125 A) via en spesiell elektrisk kontakt. Den reviderte CHAdeMO 2.0-spesifikasjonen tillater levering av opptil 400 kW ved 1000 V og 400 A. CHAdeMO er foreslått som en global industristandard av en sammenslutning med samme navn. Lading av elbiler med denne standarden vil i de fleste tilfeller ta under en halv time.

CHAdeMO er en forkortelse for «CHArge de MOve» og henspiller til en kostnadsbasert ladetjeneste for forflytning. Det er også et japansk ordspill for uttrykket «» («Hva med litt te») og henviser da til tiden det tar å lade en bil med en hurtiglader.

CHAdeMO ble etablert av Tokyo Electric Power Company, Nissan, Mitsubishi og Fuji Heavy Industries (produsenten bak Subaru). Toyota har senere sluttet seg til gruppen. Tre av disse selskapene har utviklet elektriske biler som bruker en japanskutviklet (TEPCO) kontakt til lading.

## Bilder

Fil:CHAdeMO Vacaville Davis St DC4.jpg|TEPCO ladestasjon
Fil:CHAdeMO Plug VacavilleDavisStDC2.jpg|CHAdeMO kontakt for hurtiglading
Fil:TEPCO - CHAdeMO Screen VacavilleDavisStDC1.jpg|TEPCO skjerm


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Eiker Arkiv

**Eiker Arkiv** er et lokalhistorisk arkiv for kommunene Øvre og Nedre Eiker, med en avdeling i hver kommune. Det ble etablert 1. januar 2003 og er et samarbeid mellom kommunenes bibliotek og Eiker Historielag. Nedre Eikers avdeling befinner seg på Solbergelva, i Solberg Spinderis Kanselli, mens det på Øvre Eiker befinner seg ved biblioteket i rådhuset i Hokksund. Fra det ble etablert har Eiker Arkiv vært medlem av Landslaget for Lokal- og Privatarkiv, og det er dessuten med i nettverkssamarbeidet for privatarkiv i Buskerud og Vestfold. Det er stort sett et dugnadsprosjekt, men med en kommunalt lønnet deltidsansatt leder for hver avdeling.

## Formål og arbeidsområder
Arkivet oppbevarer og registrerer ulike typer lokalhistorisk dokumentasjon, for eksempel arkiv etter bedrifter og organisasjoner, fotografier, film, lydbånd, avisutklipp. Eiker Arkiv arbeider også med registrering av faste kulturminner og museale gjenstander samt digitalisering av denne dokumentasjonen. Resultatene gjøres tilgjengelig på arkivets nettsted, eiker.org. Videre bidrar arkivet til nettstedet *Historieboka* og lokalhistoriewiki. I regi av Eiker Arkiv arrangerer frivillige også ekskursjoner, holder foredrag og driver med forskning. I flere av kommunenes tettsteder har dessuten registreringsgrupper blitt opprettet.

## Historie
Arkivet ble opprettet etter at flere lokale aktører i lengre tid hadde samlet lokalhistorisk dokumentasjon, noe som kulminerte i et registreringsprosjekt som kartla det innsamlede i løpet av årene 2000 &ndash; 2002. Mens registreringen pågikk ble lokale grupper for fortsatt innsamling av slik dokumentasjon opprettet. Bilderegistreringsprosjektene *Solbergelva i Bilder* og *Sameia Fotoarkiv* stod sentralt i prosjektet som fra 2003 er videreføret av Eiker Arkiv.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Eiker Arkivs hjemmesider
* Historieboka
Emneknagg

En **emneknagg** (*engelsk: hashtag, octothorpe, number sign eller pound sign (UK)*) er symbolet # («hash») etterfulgt av et ord eller en frase – uten mellomrom mellom symbolet # og påfølgende bokstaver eller tall. En emneknagg tilfører metadata og knytter meldinger sammen. Bruken forenkler søk i sosiale nettverk som Twitter, Facebook, Google+ og Instagram og representerer en ny måte å søke etter informasjon på . Bruk av emneknagger kalles folksonomi som er en form for sosial bokmerking der brukerne selv velger ord og formuleringer i stedet for taksonomier laget av eksperter. Hensikten er å kategorisere emner, ideer og oppfordre andre til å bli med i samtaler. Emneknagger er ofte ikke regulert, noe som gir brukerne frihet til å uttrykke akkurat det de ønsker.    

Emneknagger tillater kun bruk av ett ord og lages ofte ved å utelate mellomrommet mellom ord. Bruk av store bokstaver midt i sammensetningen (CamelCase) er ofte brukt for å oppnå bedre lesbarhet.  

Emneknagg på Twitter ble introdusert av Chris Messina 23. august 2007 , men Twitter avviste ideen i starten. Den første utbredte bruken av emneknagger på Twitter kom i oktober 2007 da lokale journalister brukte emneknaggen #SanDiegoFire for å tvitre om en rekke skogbranner i San Diego . 

Symbolet # etterfulgt av et ord ble brukt i PDP-11 på 1970-tallet og i programmeringsspråket C i 1978. På IRC blir # brukt for å navngi grupper og emner.

Språkrådet har i tillegg til "emneknagg" også foreslått "emnetagg" og "skigard" som avløserord for "hashtag".

## Kritikk
Emneknagger anses å være et godt verktøy for fleksibel navigasjon mellom innhold når det blir brukt riktig. Bruk av to emneknagger med relevante ord eller setninger er ansett som beste praksis av Twitter . Bruk av flere emneknagger på et innlegg kan bidra til feilkategorisering av innhold .
## Referanser


## Eksterne lenker
* Emneknagg. Språkrådet
* #InPraiseOfTheHashtag. nytimes.com (2. november 2012)
Veikryss

Et **veikryss** er et sted der minst to forskjellige veier forbindes på en eller annen måte. Det skilles mellom plankryss (hvor veiene møtes i samme plan) og planskilte kryss (hvor veiene møtes i to eller flere plan). Ca. 40 % av politirapporterte personskadeulykker skjer i veikryss.

Enkelte veikryss er blitt kjente landemerker. Internasjonalt kjent er Gravelly Hill-krysset i Birmingham, England – det originale spaghettikryss (Spaghetti Junction). I Norge har Sinsenkrysset oppnådd nasjonal berømmelse.

## Kriterier for valg av krysstype

Som regel velges kryssets størrelse og type etter:
*Trafikkslag (gående, syklister, motorkjøretøy, sporvei osv.).
*Annen samferdsel som ikke bør eller kan krysses i plan (jernbaner, elver, kanaler, rullebaner).
*Den kapasiteten en oppfatter som nødvendig etter forventet trafikkmengde i rimelig fremtid. Veienes kapasitet begrenses som regel av kryssene, og det å utvikle kryss som maksimerer kapasiteten er en egen vitenskap.
*Dimensjonerende hastighet (økende hastighet krever en voldsom økning av dimensjonene, og etter hvert planskilte kryss).
*Hva som finnes fra før (billigst å bruke eksisterende kryss, for kryssene langs en motorvei ønsker en enhetlig utforming osv.).
*Hensyn til sikkerhet.
*Kostnader.
*Eksisterende bebyggelse – i noen grad også natur, miljø, estetikk osv.

## Plankryss
De fleste veikryss er plankryss. Her møtes veiene på samme plan, slik at det uten videre er mulig å skifte fra en veien til en annen. Trafikken i slike kryss reguleres av trafikkregler. I mange kryss reguleres trafikken av skilt eller trafikklys. Dersom slike ikke finnes, gjelder høyreregelen i Norge, dette betyr at kjøretøy har vikeplikt for trafikk fra høyre.

Plankryss brukes der hastighetene er moderate, oftest 80&nbsp;km/t eller lavere. Følgende former for plankryss forekommer i Norge:
*T-kryss og X-kryss uten lysregulering – med den vanlige regelen om vikeplikt for kjøretøy fra høyre, eller den ene veien er skiltet som forkjørsvei. De kan utvides med egne kjørefelt for høyresvingende og venstresvingende kjøretøy, trafikkøyer, egne passeringsfelt osv.. T-kryss og X-kryss er mest aktuelt der minst én av veiene har beskjeden trafikkmengde. Statens vegvesen anbefaler uregulerte X-kryss bare ved fartsgrense 

## Kilder
*Alena Høye, Rune Elvik m.fl. 2012: Trafikksikkerhetshåndboken, 4. utgave. Transportøkonomisk institutt; http://tsh.toi.no/doc660.htm
*Finn Blakstad (red.) 1977: Trafikk-teknikk. Institutt for samferdselsteknikk. NTH, Trondheim. ISBN 82-519-0247-9.
*Statens vegvesen: Veg- og gateutforming. Normaler. Håndbok 017.
Dorcaschematini

* Se Systematisk inndeling

**Dorcaschematini** er en liten gruppe av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, brunlige trebukker. Denne gruppen utmerker seg særlig ved sin langstrakte kroppsform, pronotum er tydelig lengre enn bredt, uten pigger på sidene.
Antennene hos hannene er rundt dobbelt så lange som kroppen.

## Utbredelse
De fleste artene lever i Sørøst-Asia, men gruppen er også representert i Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Dorcaschematini J. Thomson, 1860
******** Slekten *[[Brachyolenecamptus]]* Breuning, 1948
******** Slekten *[[Cylindrecamptus]]* Breuning, 1940
******** Slekten *[[Cylindrepomus]]* Blanchard, 1853
******** Slekten *[[Dorcaschema]]* Chevrolat, 1844
******** Slekten *[[Falsocularia]]* Breuning, 1942
******** Slekten *[[Macrocamptus]]* Dillon & Dillon, 1948
******** Slekten *[[Microlenecamptus]]* Pic, 1925
******** Slekten *[[Momisofalsus]]* Pic, 1950
******** Slekten *[[Olenecamptus]]* Chevrolat, 1835
******* Slekter med mer usikker plassering her:
******** Slekten *[[Auxesis]]* J. Thomson, 1858 - ofte regnet til en gruppe for seg, Auxesini
******** Slekten *[[Brachyolene]]* Aurivillius, 1914 - gjerne regnet til Tetraulaxini
******** Slekten *[[Falsosophronica]]* Breuning, 1952 - gjerne regnet til Protonarthrini
******** Slekten *[[Protonarthron]]* J. Thomson, 1858 - gjerne regnet til en gruppe for seg, Protonarthrini

## Referanser


## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
*