open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jean Chacornac

**Jean Chacornac** (født 21. juni 1823 i Lyon, død 23. september 1873 i St Jean en Royans) var en fransk astronom. 

Mens han arbeidet i Marseille og Paris oppdaget han seks asteroider, samt kometen C/1852 K1 som er en mulig kilde til meteorsvermen Eta Eridanidene. Asteroiden 1622 Chacornac og månekrateret Chacornac er oppkalt etter ham.

## Referanser
Dødt kjøpesenter

Et **dødt kjøpesenter** er et kjøpesenter med høy andel ikke utleide lokaler eller lav kundetilstrøming, eller at det er utdatert eller forfaller på ett eller annet vis. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Article about the Dead Malls Competition
* Labelscar, Retail History
Lộc Ninh

**Lộc Ninh** er en liten by i det sørlige Vietnam med rundt 700 innbyggere. Den er en del av de landlige distriktene i Bình Phước provinsen i Sørøstregionen (Dong Nam Bo) i Vietnam. 

Byen er særlig kjent for andre slag om Loc Ninh, nær grensen mot Kambodsja under påskeoffensiven i 1972 under Vietnamkrigen.
## Referanser


## Eksterne lenker
* Byens offisielle nettsider
Bomansius

***Bomansius*** er en slekt av biller som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
Middelsstore (11,5 - 17,5 millimeter), korte og brede, blanke, brune til svarte hjortebiller. Hodet hos hannene er omtrent dobbelt så bredt som langt, firkantet, med sigdformede kjever (mandibler) som mer omtrent så lange som hodet og har en liten tann på oversiden. Hodet er glatt uten ribber eller knøler, svakt innbuktet foran. Pronotum er rektangulært, nø innbuktet foran, forholdsvis tett, men ikke særlig kraftig punktert. Dekkvingene er korte (mindre enn halve kroppslengden), rundede. Artene har reduserte flygevinger og kan ikke fly. Bein er korte og kraftige.

## Utbredelse
Artene er utbredt i Vanuatu.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen Aegini Huang and Chen, 2013
******* Slekten ***Bomansius*** Lacroix, 1979
******** *[[Bomansius cheesmanae]]* Kakinuma, 2019 
******** *[[Bomansius gabrieli]]* Lacroix, 1979

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Oversikt over artene
* Bildegalleri over noen av artene
Ticinesisk franco

**Ticinesisk franco** (flertallsform *franchi*) var en valuta som ble benyttet i den italienskspråklige sveitsiske kantonen Ticino.

## Historie
Ved Napoleons *Acte de médiation* og oppløsningen av Den helvetiske republikk i 1803 fikk kantonene egen myntrett. Ticinesisk franco var én av en rekke regionale valutaer innen det sveitsiske forbund i denne perioden, og var Ticinos valuta fra 1813 inntil sveitsisk franc ble gjeninnført som en fellesvaluta i 1850.

## Myntenhet
1 franco var delt i 20 soldi. 1 soldo var igjen delt i 12 denari. 1 denaro var den minste inndelingen av myntenheten, og det gikk følgelig 240 denari på en ticinesisk franco.

## Referanser
Runeklokken fra Åmotsdal

**Runeklokken fra Åmotsdal** er en liten klokke i malm som stammer fra Åmotsdal i Telemark. Innskriftens karakter og klokkens form antyder at den stammer fra omkring 1200.

## Beskrivelse
Klokken er ca. 17&nbsp;cm høy og 17,5&nbsp;cm tvers over munningen. Dens opprinnelige bøyleoppheng er nå avbrutt, og kolben den henger i er satt på senere. Nederst ved klokkemunningen strekker seg et bånd, hvorpå hviler et ornament som ses på begge sider av klokken. Dekorasjonen kan gi assosiasjoner til en bispehue over to korslagte bispestaver eller til et liljeornament. Teksten i båndet er støpt opphøyet, skrevet med runer og leses:

**

eller: *Unnulf gjorde denne klokke*.

## Proveniens
Klokken kom til Nationalmuseet i København i 1876 fra Kolding i Jylland, hvor den hadde tjent som portklokke i *Thomsens Gjæstgivergaard*. Den ble tatt ned i forbindelse med en reparasjon, og dermed ble man oppmerksom på runeinnskriften. Klokken stammer opprinnelig fra den gamle stavkirke i Aamotsdal, Sillegjord (Seljord) Præstegield, som ble revet ned i 1744, og gjenoppbygget i ny form. Forfatter og prest Hans Jacob Wille, som omtaler klokken, hevder at den hang sammen med en annen klokke i klokketårnet, og at den i katolsk tid, ble brukt til å ringe med, når presten gikk på prekestolen.  Etter 1786 er den formentlig blitt solgt ved en auksjon, og på en eller annen måte er den havnet i Jylland.

## Referanser


## Litteratur
* Undset, Ingvald: *Runeklokken fra Aamotsdal*, Ny Illustreret Tidende no. 32, Kristiania, 6te August, 1876
Blodfossen

**Blodfossen** (fornorskning av **Blood Falls**) er en utstrømming av jernoksid-tilsmusset saltvann som flyter fra spissen av Taylorbreen og ned i den isdekte overflaten av West Lake Bonney. Geografisk sett ligger Blodfossen i Taylordalen i McMurdo Dry Valleys i Victoria Land på den østre delen av Det antarktiske kontinent.

Jernrikt vann kommer sporadisk opp fra små sprekker i isens fasader. Saltvannets kilde er et undersjøisk basseng av ukjent størrelse omtrent 400 meter under isen flere kilometer fra dets lille utløp ved Blodfossen.

Stedet ble oppdaget i 1911 av den australske geologen Griffith Taylor, som først oppdaget dalen som bærer hans navn. De antarktiske pionerene regnet først med at den rødlige fargen kom fra alger, men det ble senere bevist at den stammer fra jernoksid.

## Referanser
Filosofiåret 1803

**Filosofiåret 1803** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1803.

## Hendelser

## Publiseringer

## Fødsler
*25. mai – Ralph Waldo Emerson, essayist, filosof og poet fra USA (død 1882)
*13. august - Vladimir Odojevskij, russisk forfatter, filosof og musikkritiker (død 1869)

## Dødsfall

|-
|rowspan=2|Februar ||1. || Anders Chydenius || finsk || prest, politiker og filosof ||align=center|73 ||align=center|1729 || 
|-
| 9. || Jean-François de Saint-Lambert || fransk || militær, filosof, dikterog forfatter av essays og fabler ||align=center|86 ||align=center|1716 || 

|April ||21. || Ferrante de Gemmis || italiensk || filosof og forfatter ||align=center| ||align=center|1732 ||
|-
|rowspan=2|Mai ||12. || Karl von Eckartshausen || tysk || forfatter, filosof og teosof ||align=center| ||align=center|1752 ||
|-
|24. || Dietrich Tiedemann || tysk || filosof ||align=center| ||align=center|1748 ||

|August ||18. || James Beattie || skotsk || filosof og forfatter ||align=center| ||align=center|1735 ||
|-
|rowspan=2|Oktober ||8. || Vittorio Alfieri || italiensk || poet, dramatiker og filosof ||align=center| ||align=center|1749 ||
|-
|14. || Louis Claude de Saint-Martin || fransk || filosof ||align=center| ||align=center|1743 ||

|Desember ||18. || Johann Gottfried von Herder || tysk || filosof og forfatter ||align=center| ||align=center|1744 ||
|}

Jean-François_de_Saint-Lambert.jpg|Jean-François de Saint-Lambert(1716–1803)
Anders Chydenius.jpg|Anders Chydenius(1729-1803)
Dr James Beattie.jpg|James Beattie(1735-1803)
Louis-claude-saint-martin.gif|Louis Claude de Saint-Martin(1743-1803)
Herder by Kügelgen.jpg|Johann Gottfried Herder(1744-1803)
Dietrich Tiedemann 02.png|Dietrich Tiedemann(1748-1803)
VAlfieriFabre.jpg|Vittorio Alfieri(1749-1803)
Odoevsky vladimir.jpg|Vladimir Odojevskij(1803-1869)
Ralph Waldo Emerson ca1857 retouched.jpg|Ralph Waldo Emerson(1803-1882)
Karl von Eckartshausen.jpg|Karl von Eckartshausen(1752-1803)


## Referanser
Trondsenhuset

**Trondsenhuset** viser til minst to fangsthytter på Spitsbergen:
* Trondsenhuset i Sørkapp Land, på Sørflya ved innløpet av Sommerfeldtbukta.
* Trondsenhuset  i Wedel Jarlsberg Land, ved Kapp Berg.
* Trondsenhuset i Wedel Jarlsberg Land, ved Kapp Borthen.
Grunnlovsforslag

**Grunnlovsforslag** er et forslag til endring av tekst og innhold i en grunnlov. Slike endringer er gjerne belagt med hindringer som skal sikre at den lovgivende forsamling ikke foretar noe overilt og korttenkt. 

En vanlig metode som også brukes i Norge, er å stille endringen i bero (Må ha kvalifisert flertall for å gå videre), til en nyvalgt nasjonalforsamling har godtatt endringen også med utvidet flertall. Med en valgperiode på 4 år, vil en grunnlovsendring ikke kunne tre i kraft før normalt ca. 4 år etter første vedtak, uansett ønskelighet. 

Den norske grunnloven av 1814 er endret flere ganger. De mest kjente endringene er den såkalte jødeparagrafen, som Henrik Wergeland ivret for å få fjernet, samt utvidelse av stemmerett til å gjelde alle landets borgere over 25 år (fremlagt som forslag i august 1911, men først endelig vedtatt i juni 1913).
Nordnorsken

**Nordnorsken** kan vise til:
*Et annet navn på Den Nord-Norske Kunstutstilling av Bodø Kunstforening
*Vanlig kallenavn på Nordnorsk student- og elevhjem
In a World Like This

***In a World Like This*** er et album av Backstreet Boys, utgitt 30. juli .

## Sporliste
# «In a World Like This»
# «Permanent Stain»
# «Breathe»
# «Madeleine»
# «Show 'Em (What You're Made Of)»
# «Make Believe»
# «Try»
# «Trust Me»
# «Love Somebody»
# «One Phone Call»
# «Feels Like Home»
# «Soldier»
# «Hot, hot, hot»

## Referanser


## Eksterne lenker
*
O. Terjesens rederi

**O. Terjesens rederi** var et familiedrevet rederi lokalisert i Lillesand. 
Rederiet drev utenriksfart var eid av skipsfører Ole Terjesen. 
Virksomheten startet i 1870-årene med seilskuten «Kepha». Senere utvidet rederiet sin tonnasje med kjøp av flere skip, deriblant barken «Pestalozzi».

Ole Terjesen døde i 1910 og virksomheten ble overtatt av hans datter Bertha Terjesen. Rederiet la ned virksomheten i 1916, da det siste fartøyet «Pestalozzi» ble solgt. «Pestalozzi» hadde under 1. verdenskrig bl.a. ført smøreolje fra USA. Skipet ble i 1915 mistenkt av den franske regjering for å føre dette til Tyskland, til tross for handelsblokaden mot landet.

## Arkivet

Arkivet etter O. Terjesens rederi er oppbevart ved Kuben. Arkivet regnes som et privatarkiv og inneholder bl.a. korrespondanse fra rederiets oppstart i 1875 og frem til oppløsningen i 1916. Videre finnes det private brev, kopibok, journal, samt diverse regnskap.

Arkivet etter O. Terjesens ble innlemmet i Norges dokumentarv i 2018 som en del av Seilskutearkivene fra Aust‐Agder 1820‐1920. Arkivet dokumenterer dokumenterer etablering, drift og avvikling av et lite seilskuterederi. Spesielt er brevene mellom Ole Terjesen og døtrene interessante da de beskriver hvordan familieliv og forretningsdrift ofte var svært knyttet opp mot hverandre.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ole Terjesen

**Ole Terjesen** (født 23. mai 1834 i Øyestad, død 25. desember 1910) var skipsfører, politiker og reder bosatt i Lillesand.

Terjesen drev O. Terjesens rederi. Han var også aktiv i lokalpolitikken.

Han var svigerfar til politiker og forretningsmannen Noan Christian Gauslaa.

## Arkivet
Arkivet etter Ole Terjesens rederidrift er oppbevart ved Kuben. Arkivet inneholder også personlige brev og annen korrespondanse.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Filosofiåret 1699

**Filosofiåret 1699** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1699.

## Hendelser

## Publiseringer

## Fødsler
*Jacopo Stellini, italiensk abbed, forfatter og filosof (død 1770)

## Dødsfall
*7. august – Antoine Legrand, nederlandsk munk og misjonær; filosof og teolog (født 1629)
*16. desember – Erhard Weigel, tysk matematiker, astronom og filosof (født 1625)


Fil:Erhardweigel.jpg|Erhard Weigel(1625-1699)


## Se også
*Filosofi på 1600-tallet 
*Opplysningstiden
Norges ambassade i Bern

**Norges ambassade i Bern** er en norsk utenriksstasjon. Den huser den norske ambassadør til landet Sveits med stab. Ambassaden har fra 1. mars 2022 adresse Giacomettistrasse 1, 3006 Bern. Siden 1982 har ambassadøren vært sideakkreditert til Den hellige stol, det vil si bispedømmet Roma (ikke Vatikanstaten og heller ikke Italia).

Utenriksstasjonen ble oppgradert fra legasjon til ambassade 26. april 1957.
## Sendemenn til Bern
*1922–1935 Johannes Irgens, stasjonert ved legasjonen i Roma
*1935–1940 Alf Hassel, stasjonert ved legasjonen i Brussel
*1940–1945 Finn Koren, til 1943 stasjonert i Brussel
*1945–1948 Rasmus Skylstad
*1948–1950 Rolf Andersen
*1950–1955 Peter Martin Anker
*1955–1961 Henrik Andreas Broch
*1962 Jens Schive
*1963–1965 Dag Ramsøy Bryn
*1965–1970 Nils Anton Jørgensen
*1970–1972 Julius August Christian Fleischer
*1972–1981 Erik Andreas Colban
*1981–1985 Torbjørn Kristoffer Christiansen
*1985–1989 Ketil Børde
*1989–1994 Roald Erik Knoph
*1994–1997 Jan Gunnar Jølle
*1997–2002 Bengt Olav Johansen
*2002–2004 Helga Hernes
*2004–2008 Lars Petter Forberg
*2008–2013 Rolf Trolle Andersen, sønn av ovennevnte Rolf Andersen.
*2013–2022 Thomas Hauff
*2022– Kjersti Rødsmoen

## Referanser


## Eksterne lenker
* Norwegen in der Schweitz - Königlich Norwegische Botschaft in Bern
Chewlucanus

***Chewlucanus*** er slekt av biller i familien hjortebiller (*Lucanidae*). Slekten omfatter tre kjente arter, alle relativt nyoppdagede.

## Utseende
Middelsstore, brunsvarte til svarte hjortebiller. dekkvingene er mørkt rødbrune. Hannens kjever er forstørrede. 

## Levevis
 
## Utbredelse
Slekten lever på Borneo og Sumatra.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppe Scarabaeiformia
**** Familien hjortebiller, Lucanidae
***** Underfamilien Lucaninae
****** Gruppen Lucanini
******* Slekten *Chewlucanus* Ikeda & Katsura, 2000
******** *[[Chewlucanus hirasawai]]* Ikeda & Katsura, 2000
******** *[[Chewlucanus itiokai]]* Araya & Murai, 2010
******** *[[Chewlucanus muramotoae]]* Araya & Fujioka, 2011

## Litteratur
* Araya, K. og Fujioka, M., 2011. Notes on the Third species of the genus *Chewlucanus* Ikeda & Katsura, 2000 (Coleoptera, Lucanidae) described from North Sumatra. *Kogane* (12): 87-92.
* Araya, K. og Murai, Y., 2010. Description of the second species of the genus *Chewlucanus* Ikeda & Katsura, 2000 (Coleoptera: Lucanidae) from Sarawak, Malaysia in Borneo. *Entomological Review of Japan* 65(2):373-383.
* Ikeda, H. og Katsura, N., 2000. A new genus and a new species of the lucanid beetle from Northern Borneo. *Gekkan-Mushi* (349): 10.-11.
 
## Eksterne lenker
* 
* Bilder av ''Chewlucanus itiokai'', hann og hunn 
* Bilde av ''Chewlucanus muramotoae'' (litt nede på siden)
Norges ambassade i Brussel

**Norges ambassade i Brussel** er en norsk utenriksstasjon. Den huser Norges ambassadør til Belgia.  Ambassaden holder til i *Norges hus* i Rue Archimède 17 i Brussel. Til 1956 hadde utenriksstasjonen status som legasjon. Ambassadøren har hatt sideakkreditering til Luxembourg.  

*1910–? Benjamin Vogt, sendemann ved legasjonen i London, sideakkreditert til Brussel
*1918–1922 Johannes Irgens, sendemann ved legasjonen i København, sideakkreditert til Brussel
*1930–1934 Erik Colban, sendemann ved legasjonen i Paris, sideakkreditert til Brussel
*1935–1940 Halvard Bachke,  sendemann ved legasjonen i Paris, sideakkreditert til Brussel
*1940–1943 Finn Koren
*1943–1945 Sigurd Bentzon
*1945–1948 Christopher Fürst Smith, døde i 1948
*1949–1951 Johan Georg Alexius Ræder
*1952–1959 Otto Jacob Lange Kildal, ambassadør fra 1956
*1960–1965 Nils Anton Jørgensen (også fast utsending til EEC og EURATOM)
*1965–1973 Jahn Brochmann Halvorsen
*1973–1976 Jens Boyesen
*1976–1982 Sverre Gjellum
*1982–1987 Christian Berg-Nielsen
*1987–1994 Knut Sverre
*1994–1996 Martin Johannes Huslid døde i 1996
*1996–2001 Tor Berntin Næss
*2001–2006 John Bjørnebye
*2007–2011 Jostein Helge Bernhardsen
*2011–2015 Niels Engelschiøn
*2015–2019 Ingrid Schulerud
*2019–2023 Per Strand Sjaastad
*2023– Jørn Gloslie

## Se også
*Norges delegasjon til Den europeiske union (opprettet 1988) er også stasjonert i Brussel med egen ambassadør
*Norges delegasjon til NATO, stasjonert i Brussel med egen norsk ambassadør

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Filosofiåret 1703

## Hendelser
## Publiseringer
## Fødsler
*18. mai – İbrahim Hakkı Erzurumi, tyrkisk filosof innen sufismen (død 1780)
*5. oktober - Jonathan Edwards, filosof og teolog fra USA (død 1758)
*Ando Shoeki, japansk filosof (død 1762)

## Dødsfall
*3. mars - Robert Hooke, engelsk naturfilosof (født 1635)
*5. mars - Gabrielle Suchon, fransk moralfilosof (født 1631)
*26. desember – Johann Sturm, tysk filosof (født 1635)

## Bildegalleri

Jonathan Edwards.jpg|Jonathan Edwards(1703-1758)
13 Portrait of Robert Hooke.JPG|Robert Hooke(1635-1703)
Johann Christoph Sturm.jpg|Johann Sturm(1635-1703)


## Se også
*Filosofi på 1700-tallet
*Opplysningstiden
Einar Halle

**Einar Halle** (født 1943) er en norsk tidligere fotballspiller, fotballdommer og dommerobservatør.

Halle spilte 50 matcher som keeper for  i perioden 1962–1964 før han ble skadet. Han trappet etter dette ned med spill i  og  samtidig som han begynte å dømme.

Som dommer dømte han 187 kamper i Eliteserien mellom 1973 og 1993. Han dømte også cupfinalene i 1980 og 1984 og ble med det en av de første som fikk dømme to cupfinaler. I 1980 ble han UEFA-dommer og dømte ca 130 kamper i regi av UEFA de neste 11 årene. Blant disse var kvartfinalen i UEFA-cupen 1986/87 mellom Borussia Mönchengladbach og Vitória og kvalifiseringskampen til Fotball-VM 1990 mellom  og  foran 60 000 tilskuere.

I 1995 ble han utnevnt til UEFA-observatør. Han ga seg i 2012 etter 250 internasjonale oppdrag som dommer og observatør.

Han jobbet i flere år som journalist i Romsdals Budstikke.

## Litteratur
* 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Dommerlegenden gir seg  rbnett.no
* Profil på scoreshelf.com/zklb/en/Norway/
* Profil på www.footballdatabase.eu
* Profil på www.footballzz.com
* Profil  på worldreferee.com/site/
Atle Bjurstrøm

**Atle Bjurstrøm** (født 1974) er en norsk journalist og programleder ansatt i NRK. Han har vært nyhetsanker i *[[Dagsrevyen]]* siden 2004. 

Bjurstrøm begynte i NRK i 1998. Han har tidligere vært programleder i *[[Debatten]]* og nyhetsreporter både i innenriksredaksjonen og politisk avdeling. Han har i tillegg ledet flere debattprogrammer på NRK i forbindelse med valg.

Han har vært tillitsvalgt for Journalistlaget i NRKs nyhetsdivisjon.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Marianna Debes Dahl

**Marianna Debes Dahl** (født 24. november 1947 i Vestmanna, oppvokst i Tórshavn) er en færøysk forfatter. I en alder av 12 flyttet hun til Danmark for å gå på skole, tok hun realskolen fra Marie Mørk Skolen i Hillerød. Senere reiste hun til USA som utvekslingsstudent. Hun ble uteksaminert i Toftegård Studenterkursus i 1967. Senere hun studerte litteratur ved universitetet i København. I 1971 flyttet hun tilbake til Tórshavn, for å lese til barneskole lærer på Føroya Læraraskúli, hvor hun ble uteksaminert i 1975, var det her hun begynte å skrive. Hun jobbet i mange år som lærer, men har siden jobbet i andre områder. Hun har skrevet fiksjon for barn og voksne siden hun debuterte med barnboken *Burtur á heiði* 1975. Hun og hennes mann, Árni Dahl, har en bok forlaget sammen, kalt "Forlagið Fannir". 

Marianne var formann i Færøyenes Forfatterforening (Rithøvundafelag Føroya) fra 1980-81, hun var den første kvinne som ble president i foreningen.

Hennes far var Hanus Debes Joensen, som var landslæge på Færøyene fra 1949 til 1979.

## Bibliografi

### Romaner
* *Lokkalogi*, Forlagið Fannir, 1984
* *Onglalag*, 1986
* *Faldalín* 1988
* *Vívil* 1992

### Selvbiografier
* *Úti á leysum oyggjum*, 1997

### Novell samlinger
* *Millumleikur*, 1978
* *Fløkjan*, 1978
* *Lepar*, 1980
* *Síðsta skúlaárið*, 1980

### Barnebøker
* *Burtur á heiði*, 1975
* *Dirdri*, 1979
* *Skilnaður*, 1981
* *Prikkut vár*, 1989 (er ennå ikke utgitt)

### Bøker for små barn
* *Bjarta og snigilin*, 1983
* *Døgg er dottin*, 1984
* *Hanna og Hóri*, 1984
* *Hóri letur upp*, 1986
* Sturli súkklar, 1985
* *Alvi er og ferðast*, 1986
* *Tunnuflakin*, 1990
* *Flosi fer í føðingardag*, 1990 (er endnu ikke udgivet)

### Billedbøker
* *Sonurin*, 1990

### Lese bøker
* *Ása fer í skúla*, 1983

### Reise skriving
* *Latið altíð sólina skína*, 1982

### Skuespill
* *Skálatoftir*, 1979 (skrevet med J.S. Hansen)
* *Bardagabørn*, 1990

### Kulturhistoriske bøker
* *Meðan løtur líða* 1 - 3, utkom fra 2000 til 2002, Fannir, Tórshavn. Bøkene er skrevet fra intervjuer med ulike eldre færøyinger om deres minner. Deler av disse intervjuene ble også utgitt i færøysk radio.

### Oversættelser
* *Uppreisnin*, 1982, historier fra Syd-Afrika

### Oversatt og redigert hørespill for det færøyske radio
* *Victor* (om sangeren Jara fra Chile)
* *Monir* (fra Iran)
* *Chico Mendes* (fra Brasil)
* *Miriam Makeba* (fra Syd-Afrika)
* *Menn undir sól* (fra Palestina)
* *Zosia* (sovjetisk historie fra Andre verdenskrig)
* *Tað langa brævið* (fra Senegal)
* *Edith Piaf* (fra Frankrike)

## Priser
* Barnamentanarheiðursløn Tórshavnar býráðs, 1978

## Referanser
Filosofiåret 1693

**Filosofiåret 1693** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1693.

## Hendelser

## Publiseringer

## Fødsler
*23. januar – Georg Bernhard Bilfinger, tysk filosof, statsmann, matematiker og teolog (død 1750)

## Dødsfall
*8. februar – Stephan Pilarick, ungarsk filosof, evangelisk geistlig og teolog (født 1615)


Georg Bernhard Bilfinger - Baumeister.jpg|Georg Bernhard Bilfinger(1693-1750)
Stephan Pilarick.jpg|Stephan Pilarick(1615-1693)


## Se også
*Filosofi på 1600-tallet
*Opplysningstiden
Rune Alstadsæter

**Rune Alstadsæter** (født 1974) er en norsk politiker (H), rådgiver, journalist og programleder. Han har arbeidet i NRK i 15 år og seks år ved Statsministerens kontor. Han har siden 2023 hatt stillingen som kommunikasjonsdirektør ved Oslo politidistrikt.

Alstadsæter studerte statsvitenskap ved Høgskolen i Molde før han tok bachelorgrad i journalistikk ved Høgskolen i Oslo og mastergrad i journalistikk ved Cardiff University i Wales.

Han begynte i NRK i 1999 og ble tilknyttet politisk avdeling i 2000. Her var han både journalist og programleder i både radio og TV (blant annet for radioprogrammet ''Politisk kvarter''). Fra 2010 var han reportasjeleder og senere redaksjonssjef i økonomi- og politikkredaksjonen. 

I 2014 begynte han som kommunikasjonsrådgiver for statsminister Solberg ved Statsministerens kontor. Fra 2016 til 2017 hadde han stillingen som kommunikasjonssjef i Høyre og fra 2017 til 2021 var han statssekretær ved Statsministerens kontor. Deretter var han stabssjef og pressekontakt i Høyre i ett drøyt år før han i 2023 tiltrådte stillingen som kommunikasjonsdirektør ved Oslo politidistrikt.

Alstadsæter var i slutten av 1990-årene medlem av Hordaland fylkesting for Venstre.

## Referanser
Yueliang Shan

**Yueliang Shan** ( = *Månefjellet*), for reisende alment kjent som **Moon Hill**, er et lite fjell med en naturlig gjennomgående hvelving. Den ligger i fylket Yangshuo, noen utenfor selve byen, i den autonome region Guangxi i Folkerepublikken Kina. Fjellet har sitt navn etter utformingen av det gjennomgående hullet, som er det som gjenstår av en kalksteinshule som ble dannet i den freatiske sone. Likesom de fleste bergformasjoner i området, er det karst. 

Fjellet er en populær turistattraksjon.   .

Det ligger sør for Yangshuo på den andre siden av elven Jingbao langs China National Highway 321. Den har en høyde på 380 moh, med en relativ høye (over dalbunnen) på 230 meter. Det er 410 meter langt. Buen er omtrent 50 meter høy.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Intergenerasjonell rettferdighet

**Intergenerasjonell rettferdighet**  (også omtalt som **intergenerasjonell solidaritet** eller **rettferdighet mellom generasjonene**) er et relativt nytt begrep. Begrepet anvendes for å belyse vår generasjons etiske forpliktelse til å forvalte jordens miljø og naturressurser på en slik måte at kommende generasjoner har like forutsetninger til å leve i velferd som vår generasjon har. 

Begrepet har oppstått som et supplement til det tradisjonelle rettferdighetsbegrepet, som vanligvis omfatter rettferd i et geografisk og sosial perspektiv. Behovet for et begrep som omfatter rettferd i et tidsperspektiv begrunnes med at vår generasjon forurenser og forbruker naturressurser i et tempo som ikke er bærekraftig. Fortsetter dette, vil miljøet og naturressursene overlates i langt dårligere tilstand til kommende generasjoner. Miljøbevegelsen tar derfor til orde for intergenerasjonell rettferdighet, som innebærer en bærekraftig ressursbruk og reduksjon av forurensing og klimagassutslipp, slik at kommende generasjoner kan overta jorden med et miljø som er i minst like god stand som i dag.      

## Referanser



## Eksterne lenker
* Intergenerational Justice, Stanford Encyclopedia of Philosophy
Christopher Fürst Smith

**Christopher Fürst Smith** (født 31. oktober 1883 i Paris, død 1948) var en norsk diplomat, kjent som Norges viktigste handelspolitiske ekspert i mellomkrigstiden sammen med Per Preben Prebensen (1896–1961).

Etter fransk examen artium i 1901 tok han året efter cand.philos. i Kristiania og cand.jur. i 1908.  Han ble sekretær i Utenriksdepartementet i 1911, konstituert attaché ved generalkonsulatene i Antwerpen og Washington 1912, andresekretær i UD 1913–1916, førstesekretær 1916–1918, fungerende byråsjef 1918, fungerende handelsråd ved legasjonen i Paris 1919–1921, atter byråsjef i 1921, så handelspolitisk konsulent ved legasjonen i London 1922–1927,  var konsul i San Francisco 1927–1932, handelsråd i UD 1932–1934, ekspedisjonssjef ved handelspolitisk avdeling 1934–1940, ved legasjonen i Stockholm 1940–1942 som representant for Nortraship, fra 1942 sjef for UDs handelspolitiske avdeling i London-regjeringen samt ekspedisjonssjef for Forsyningsdepartementet i London 1942–1945, før han i 1945 ble sendemann ved legasjonen i Brussel. Han satt også i flere titalls handelspolitiske råd, utvalg og delegasjoner.  Utover en St. Olavs Orden i 1946 fikk han også mange utenlandske ordener. 

Han var sønn av grosserer i trelast, Christopher Smith (1853–1929) og Mélanie Berthe Carroy (1858–1929), og giftet seg i 1923 med Vilhelmine Marie Husted Wittrup (1895 Horsens–1947), datter av Niels Wilhelm Severin W.  (1861 Horsens-) og Karen Husted (1870 Silkeborg-93 Horsens). Hans søster Marie Mathilde (Lala) Smith (1885–1951) var gift med Arne Scheel (1872–1943). Smith døde i 1948 og ble begravet i Horsens med sin hustru.

## Utgivelser
* *Det britiske samvelde*, 1932: se https://bibsok.no/?tnr=1320548

## Referanser
Kunnskapsparken Helgeland

**Kunnskapsparken Helgeland** (tidligere Kunnskapsparken i Rana ) ble etablert i 2002, og startet sin drift i 2004. Kunnskapsparken Helgeland er et innovasjonsselskap som jobber for økt bærekraft, verdiskaping og vekst på Helgeland. De fungerer som motor, megler og møteplass for samarbeid mellom næringslivet og offentlig virksomhet, virkemiddelapparatet, utdanning og forskning.

Kunnskapsparken Helgeland leder blant annet de industrielle klyngene Arctic Cluster Team og Ocean Cluster Helgeland,.  

Selskapet består per 2024 av 20 prosjektledere med Monica Paulsen som daglig leder. De har kontor i flere byer på Helgeland: ved Campus Helgeland, Mo i Rana, VÆXT Mosjøen, og Næringsloftet i Brønnøysund, i etasjen over Kred.

## Historie
Kunnskapsparken i Rana ble etablert i 2002, og startet sin drift i 2004 med Elise Husum som daglig leder og eneste ansatte. I 2009 endret selskapet navn til Kunnskapsparken Helgeland og i 2010 overtok Bjørn Audun Risøy som daglig lede. 

I 2012 hadde Kunnskapsparken aktivitet innenfor 8 bransjegrupper; industri, logistikk, handel/service, offentlig, helse, bibliotek/arkiv, kraft/energi og IKT. 

I 2016 fusjonerte Kunnskapsparken Helgeland med Inkubator Helgeland og i 2020 tok Monica Paulsen over som daglig leder.  

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* SIVA
Lüshi chunqiu

***Lüshi chunqiu*** (kinesisk: 呂氏春秋, pinyin: *Lǚshì chūnqiū*) er et filosofisk oppslagsverk som ble til straks innen Kinas forening i Qinriket på 200-tallet f.Kr.. Tittelen kan oversettes til norsk som *Hans eksellense/Herr Lüs vår- og høst-krønike* eller * - annaler*, og verket består av nedtegninger av en samling lærde under kansleren Lü Buweis ledelse.

Lü Buwei var den nest siste kansler av kongedømmet Qin før det ble keiserrike. Verket ble planlagt i 265 f.Kr., og påbegynt i 250 f.Kr. Ifølge etterordet var forfatterarbeidet ferdig den 11. august 239 f.Kr.

Da Lü Buwei døde i 235 f.Kr., var verket ferdig, skjønt ennå ikke i sin endelige form.

Verket består av 26 bøker: I 12 «ji» (opptegnelser) med 60 kapitler og et etterord; så 8 «lan» (betraktninger) med 63 kapitler, og deretter 6 «lun» (avhandlinger) med 36 kapitler.

## Noen hovedpoenger
*Lüchi chunqiu* er en verdifull kilde for forståelsen av tidlig kinesisk kultur og dens verdier.

Det er vanskelig å oppsummere *Lüshi Chunqiu*. Men John Knoblock og Jeffrey Riegel har listet 18 poenger som viktige:

#Viktigheten av selvformasjon og upartiskhet
#Avvisning av arvestyre
#Stupiditet som årsak til arvelig styre
#Regjeringens oppgave å ivareta folkets beste
#Læring og lærerstand av sentral betydning
#Støtte og beundring av lærdom grunnlag for styringsverket
#Herskeren skal ikke tilrane seg makt
#Herskerens fremste oppgave er å velge ut gode ministre
#Herskeren må ha tiltro til sine rådgiveres ekspertise
#Herskeren skal fremme fred
#Angrep på en del Qin-skikker
#Rettferdig krig
#Respekt for de borgerlige sysler
#Vektlegging av landsbruket
#Legge til rette for handel
#Fremme økonomi og bevaring av ressurser
#Nedsettelse av skatter og avgifter
#Vektlegging av barnlig pietet og lojalitet.

## Referanser


## Litteratur
* Carson, Michael og Loewe, Michael (1993):   «Lü shih ch'un ch'iu* 呂氏春秋» i: *Early Chinese Texts: A Bibliographical Guide*, red. Michael Loewe. Berkeley: University of California, Institute of East Asian Studies, s.&nbsp;324–330.
* Knoblock, John; Riegel, Jeffrey K. (2000): *The Annals of Lü Buwei: A Complete Translation and Study*. Stanford: Stanford University Press, ISBN 0-8047-3354-6
*Sellmann, James D. (2002): *Timing and Rulership in Master Lü's Spring and Autumn Annals (Lüshi chunqiu)*. Albany: State University of New York Press.
* Tkatchiénko, Grigoriï A. (1991): «Sur la composition du *Shi'er ji* dans le *Lü shi chunqiu* (*Printemps et automnes de Lü shi*)» i: *Extrême-Orient, Extrême-Occident'', bind 13, nr. 13

## Eksterne lenker
* Lüshi chunqiu på kinesisk. Det kinesiske tekstprosjektet 中國哲學書電子化計劃. Utgiver: Donald Sturgeon 德龍.
Skulpturstopp

**Skulpturstopp** er et kunstprosjekt på Østlandet, initiert og drevet av Sparebankstiftelsen DNB. Målet med Skulpturstopp er å bidra til økt bevissthet og kunnskap om kunst ved å plassere kunstverk av samtidskunstnere i norske lokalmiljøer.

Skulpturstopp springer ut fra et formidlingsprosjekt som Lillehammer Kunstmuseum gjennomførte i 2007 med støtte fra Sparebankstiftelsen DNB. Formidlingsprosjektet «Kunst som finnes» ønsket å gjøre folk oppmerksom på den kunsten som fantes i lokalmiljøet og utenfor de tradisjonelle kunstinstitusjonene. Lillehammer Kunstmuseum registrerte og dokumenterte i den forbindelse kunstverk både i Oppland og Hedmark. Én av erfaringene fra «Kunst som finnes» var at omfanget av kvalitetskunst i lokalmiljøet var lite. Dette ønsket Sparebankstiftelsen DNB å gjøre noe med. De dannet en arbeidsgruppe med Svein Olav Hoff og Birthe M. Selvaag fra Lillehammer Kunstmuseum, Anders Bjørnsen og Sissel Karlsen fra Sparebankstiftelsen DNB, og kurator Maaretta Jaukkuri. Arbeidsgruppen utviklet idéen om prosjektet «Skulpturstopp».

Høsten 2008 ble kommunene Vågå, Gran og Sør-Fron i Oppland tilbudt skulpturer, under forutsetning av at kunstnerne ikke ble ilagt føringer. Alle kommunene takket ja. Våren 2011 ble Dan Grahams skulptur i Vågå avduket, som den første av en rekke skulpturer i Skulpturstopp.

Kunstnerne velges av et kunstnerisk råd som består av Sune Nordgren og Hanne Beate Ueland, og Anders Bjørnsen og Birthe M. Selvaag fra Sparebankstiftelsen DNB.

## Kunstverk
* «Norwegian Wood Lattice Bisected By Curved 2-way-mirror» (2010) av Dan Graham, Vågå
* «FLOKK» (2011) av Gitte Dæhlin, Sygard Grytting i Sør-Fron
* «Menneske i Moderskipet» (2011) av Antony Gormley, Lillehammer
* «The Gran Boathouse» (2012) av Rachel Whiteread, Gran
* «Gripping» (2014) av Richard Deacon, Gjøvik
* «Allium» (2014) av Sverre Wyller, Østre Toten
* «HODET N.N.» (2014) av Marianne Heske, Oslo
* «Mental genbank» (2016) av Per Inge Bjørlo, Dovre
* «14–7–2006» (2016) av Kirsten Ortwed, Nesparken i Moss
* «Yes to all» (2016) av Sylvie Fleury, Lillestrøm i Skedsmo
* «I min tro, i mitt håp, i min kjærlighet» (2018) av Jaume Plensa i Fredrikstad
* «Skapning fra Iddefjord» (2020) av Martin Puryear i Oslo
* «Broken Thrones» (2020) av Camilla Løw i Ullensaker

## Se også
* Skulpturlandskap Nordland
## Eksterne lenker
* Skulpturstopp
Terpen

**Terpener** (uttales med trykk på andre stavelse) er en klasse av organiske forbindelser som lages i en rekke planter, særlig bartrær. Terpener lages også av enkelte insekter (bl.a. termitter og sommerfugllarver). Mange av terpenene er sterke lukter.

## Klassifisering
 
International Union of Pure and Applied Chemistry:s (IUPAC) anbefalte fra 1994 at betegnelsen terpenoider blir brukt på en stor klasse av naturlig forkommende stoffer med terpener som en av underklassene.. Terpener er hydrokarboner sammensatt av flere like isopren-grupper (C5H8)n, mens terpenoider kan ha flere funksjonelle grupper.

Terpener kan inndeles etter antallet isoprengrupper i C10 monoterpener, C15 seskviterpener,  C20 diterpener, C25 sesterpener, C30 triterpener, C35 seskvarterpener, C40 tetraterpener og C5n polyterpener. De fleste terpenene har kokepunkt mellom 150° og 180°.

Terpener opptrer som åpne molekylkjeder med tre dobbeltbindinger, som sykliske molekyler med to dobbeltbindinger eller som to sammenbygde ringer (bisykliske) med en dobbeltbinding.

## Eksempler
Vitamin A er en diterpen. Karoten er en tetraterpen. Karoten nedbrytes i fordøyelsen av kroppens enzymer og danner vitamin A. Furu inneholder blant annet terpenene pinen og limonen. Terpener spiller dessuten også en rolle som biosyntetiske byggesteiner innenfor nesten alle levende skapninger. Steroider er for eksempel derivater av triterpenet Skvalen.

## Etymologi
Navnet terpen kommer av terpentin (fra gresk terebinthos = terpentintre) som var en av de først utforskede eteriske oljene.. Eteriske oljer brukes mye som naturlige smakstilsetninger for mat, som dufter i parfyme og i tradisjonelle og alternative medisiner som aromaterapistoff. Syntetiske varianter og derivater av naturlige terpener og terpenoider brukes også i utstrakt grad som lukt- og smaksstoffer.

## Referanser
Filosofiåret 1683

**Filosofiåret 1683** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1683.

## Hendelser

## Publiseringer

## Fødsler

*22. september – Michael Gottlieb Hansch, tysk filosof, teolog og matematiker (død 1749)

## Dødsfall

*15. januar – Guillaume Lamy, fransk lege og filosof (født 1644)
*6. mars – Guarino Guarini,	italiensk matematiker, filosof og arkitekt (født 1624)
*7. mai - Stjepan Gradić (Stefano Gradi), kroatisk naturviter, filosof og poet (født 1613)
*Arnoldus Montanus, nederlandsk teolog og filosof (født 1625)
*Benjamin Whichcote, engelsk filosof og teolog (født 1609)

## Bildegalleri

AlgernonSydneyColour.jpg|Algernon Sydney(1623–1683)
Guarino Guarini.jpg|Guarino Guarini(1624-1683)
Stefano Gradi.png|Stjepan Gradić(1613-1683)
Benjamin Whichcote.jpg|Benjamin Whichcote(1609-1683)
John_Theophilus_Desaguliers.jpg|John Theophilus Desaguliers(1683–1744)


## Se også
*Filosofi på 1600-tallet

## Referanser
Emil André Erstad

**Emil André Erstad** (født 1991)  er en norsk redaktør, politisk kommentator og forfatter. Han var leder av Kristelig Folkepartis Ungdom (KrFU) fra 2013 til 2015.  

## Utdannelse og yrkesliv
Erstad har en bachelorgrad i statsvitenskap og har studert sammenliknende politikk ved Universitetet i Bergen. Han arbeidet i Tankesmien Agenda fra 2015 til 2019. I 2019 fikk han stillingen som kommunikasjonssjef i Den norske Helsingforskomité. I 2021 ble han ansatt som kommentator i Vårt Land. Der jobbet han frem til mai 2025, da han overtok stillingen som ansvarlig redaktør i Panorama nyheter.

I 2016 utgav han boka *Farvel, Syria* og i 2022 *Mørkemann. Mi reise til kristenkonservatismen og tilbake* begge på Det Norske Samlaget.

## Politisk karriere
Erstad meldte seg inn i KrFU i 2008. Fra 2012 var han 1. nestleder i ungdomspartiet og fylkesleder i Hordaland KrFU. Fra 2016 til 2019 fungerte han i to perioder som nærmeste rådgiver for partileder Knut Arild Hareide på Stortinget.  

I 2013 startet Erstad en underskriftsaksjon for å få det sosiale nettstedet Facebook på nynorsk. Han markerte seg også som en talsmann for et bredere KrF, og tok blant annet til orde for å invitere muslimer inn i partiet og sa at han ville gå i homoparader.   

Erstad ble utvist fra Belarus i 2012 og 2014. NRK P3 laget i den forbindelse en dokumentar om blant annet KrFUs demokratiarbeid i Belarus.

I 2020 meldte Erstad seg ut av Kristelig Folkeparti.

## Idrettsutøver
Som friidrettsutøver i tenårene for FIL AKS-77 satte han en personlig rekord på 800 meter på 1.55,18, i 2007 tok han gullet foran Henrik Ingebrigtsen på 800 meter. Som 16-åring satt han ny aldersrekord på 600 meter, 1.23,07 i 2007. (Ny rekord har kommet i ettertid.)

## Øvrig
I 2019 vant Erstad NRKs radiokonkurranse *[[Påskelabyrinten]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Filosofiåret 1673

**Filosofiåret 1673** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1673.

## Hendelser

## Publiseringer

## Fødsler

*29. april – Georg Wilhelm Kirchmaier, tysk filosof, retoriker, språkviter (død 1759)
*26. oktober – Dimitrie Cantemir, rumensk hærfører, filosof, historiker, komponist og geograf (død 1723) 
*7. november - Johann Friedrich Menz, tysk filosof, litteraturviter og fysiker (død 1749)
*15. november – Franz Albert Aepinus, tysk teolog, forfatter og filosof (død 1750)
*Tommaso Rossi, italiensk filosof (død 1743)

## Dødsfall
*11. januar - Bartolomeo Mastri, italiensk filosof og teolog innen Fransiskanerordenen (født 1602)
*6. februar - Orazio Ricasoli Rucellai, italiensk forfatter, filosof og naturviter (født 1604)
*15. desember - Margaret Cavendish, engelsk forfatter, filosof, essayist og dramatiker (født 1623)
*Tommaso Del Bene, italiensk filosof, teolog og forfatter (født 1592)

## Bildegalleri

Orazio rucellai.jpg|Orazio Ricasoli Rucellai(1604-1673)
Mary Lucas.jpg|Margaret Cavendish( 1623-1673)
USSR stamp D.Kantemir 1973 4k.jpg|Dimitrie Cantemir(1673-1723) 
Alessandro_Marcello.png|Alessandro Marcello(1673-1747)
Johann-Friedrich-Menz.jpg|Johann Friedrich Menz(1673-1749)
Georg-Wilhelm-Kirchmaier.jpg|Georg Wilhelm Kirchmaier(1673-1759)


## Referanser
Filosofiåret 1663

**Filosofiåret 1663** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1663.

## Hendelser

## Publiseringer
* *[[Pensées métaphysiques]]* et *Principes de la philosophie de Descartes* (essay) av Baruch Spinoza.

## Fødsler
*13. april - Jean Pierre de Crouzas, sveitsisk filosof og matematiker (død 1750)
*3. oktober – Johann Christoph Wichmannshausen, tysk filosof (død 1727)

## Dødsfall


Fil:Johann-Christoph-Wichmannsh.jpg|Johann Christoph Wichmannshausen 1663-1727
Sippenhaft

**Sippenhaft** eller **Sippenhaftung** er tysk for bokstavelig oversatt «slektning-arrest» eller «slektning-ansvarlig», og er en betegnelse på en form for kollektiv straff der en persons slektninger straffes for dennes handlinger. Det juridiske prinsippet har røtter i bl.a. eldre germansk rett, herunder eldre norsk/nordisk rett, og ble i tidligere tider praktisert i store deler av Europa på forskjellig vis. Lignende prinsipper fantes også i andre kulturer.

I moderne tid er *Sippenhaft*-lignende avstraffelsesmetoder bare brukt i totalitære stater, bl.a. i Nord-Korea, der familiene til personer som har gjort noe galt i regimets øyne, sendes på straffarbeid eller «forsvinner». Også Israel benytter seg av en variant av denne praksisen, blant annet ved å rive ned hjemmene til palestinere som har utført terrorhandlinger. Under den store terroren i Sovjetunionen ble mange arrestert og henrettet, eller sendt til leirer fordi de var «slektninger av folkefiender». *Sippenhaft* var praktisert i mange kommunistiske land på ulike tidspunkter. NKVD-ordre nr. 00486 om «familiemedlemmer av forrædere av moderlandet», utstedt av Nikolaj Jezjov, bestemte at ektefeller og barn av «folkefiender» skulle straffes med langvarige GULag-opphold eller andre fengselslignende institusjoner. Soldater i Den røde armé ble ofte fortalt at familiene deres ville bli drept om de overga seg. 

*Sippenhaft*-lover ble introdusert i det nasjonalsosialistiske Tyskland etter 20. juli-attentatet, med middelalderens rettsprinsipper som forbilde, og brukt mot slektninger av deltagerne i statskuppforsøket. Lovene ble innført spesielt med tanke på Claus von Stauffenbergs familie, men ramte i like stor grad andre, slik som grev Heinrich von Lehndorffs etterlatte.Ulla Lachauer og Agata Kern: ''The 4 Lehndorff daughters

*Sippenhaft* ble også praktisert i det kommunistiske DDR, bl.a. i form av fengselsstraff e.l. for slektninger av personer som hadde begått «politiske forbrytelser». Straffemetodene kunne også bestå i bortadoptering av barn, og i DDR utviklet det seg et finurlig system der barn av regimekritikere ble nektet utdannelse, fikk dårlige jobber osv. I europeisk sammenheng forsvant *Sippenhaft* i hovedsak med kommunismens sammenbrudd i 1989. I Japan ble avstraffelse av slektninger praktisert til midten av 1800-tallet. I Folkerepublikken Kina var avstraffelse av slektninger særlig utbredt under kulturrevolusjonen.

Selv om *Haft* betyr «arrest», er det her brukt i en bredere betydning om enhver form for straff, en «heftelse».

## Referanser
Filosofiåret 1653

**Filosofiåret 1653** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1653.

## Hendelser

## Publiseringer

## Fødsler
*3. desember - Giovanni Battista Tolomei, italiensk kardinal, filosof og teolog (død 1726)

## Dødsfall
*11. mai - Giacomo Accarisi, italiensk filosof (født 1599)
*26. mai - Robert Filmer, engelsk filosof (født 1588)
*Antonio Rocco, italiensk filosof og forfatter (født 1586)


Fil:Robert Filmer.jpg|Robert Filmer 1588-1653
Fil:Antonio rocco.JPG|Antonio Rocco 1586-1653
Fram kino

**Fram kino** er en kino i Bodø som ble etablert i 1908 av Ole J. B. Jørgensen, og er Norges eldste kino med kontinuerlig drift. 

Kinoen er familieeid og driftes av Jørgensen-familien.

## Historie

Kinoen Fram ble etablert 29. desember 1908 i forsamlingslokalet Fram i Bodø. Den viste opprinnelig kortfilmer ledsaget av pianomusikk. I 1911 ble virksomheten flyttet til Storgata 8.

Virksomheten var familieeid gjennom flere generasjoner. Petter Jørgensen ble full partner i 1924, overtok driften etter farens død i 1930, og ble senere etterfulgt av sønnen Ole Henrik Jørgensen i 1959. Erik Jørgensen, sønn av Ole Henrik, ble kinosjef i 20-årene.

Under andre verdenskrig ble bygningen i Storgata 8 brent ned av tyskerne. Kinoen ble deretter flyttet til Folkets Hus og senere til en brakke i Fredensborgveien, med 430 sitteplasser. Denne var i bruk til 1951.

I 1989 ble kinoen utvidet til tre saler: En hovedsal med 322 plasser og to mindre med 59 plasser hver. Fram til 2013 har det ikke vært vesentlige strukturelle endringer.

## Referanser


## Litteratur
* Eivind Thorsvik, *Minneboken om Bodø*. Bodø, Nordland, Norge: Degaards Forlag A/S, 1956
* Terje Gudbrandsen, *Der Bodø ble til-gårder og slekter i et brennpunkt for nordnorsk historie*. Bodø, Nordland, Norge: 
* Axel Coldevin, Bodø by 1816-1966. Bodø, Nordland, Norge: Bokcentralen, 1966
## Eksterne lenker
* 
* eBilett 
* Doremi- Technical Leadership for Digital Cinema
* Christie - Digital Cinema Solution 
* Dolby
Caishikou

**Caishikou** () er et nabolag sørvest i Beijing, i bydistriktet Xicheng. 

Her lå retterstedet Caishikou (菜市口法场), der de fleste av de dødsdommer som ble fullbyrdet i Beijing ble offentlig utført.
Filosofiåret 1643

**Filosofiåret 1643** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1643.

## Hendelser
*Etter å ha fått sin filosofi fordømt av Universitetet i Utrecht, begynner René Descartes' lange korrespondanse med Elisabeth av Herford.

## Publiseringer

## Fødsler
*4. januar – Isaac Newton, engelsk naturfilosof og naturviter (død 1727)

## Dødsfall
*29. november – Tobias Adami, tysk filosof (født 1581)


Fil:GodfreyKneller-IsaacNewton-1689.jpg|Isaac Newton 1643-1727
Johannes Helleland

**Johannes Olsen Helleland** (født 10. desember 1840 i Ullensvang, død 3. februar 1913) var en norsk skolemann og politiker.

Han var sønn av en husmann under gården Helleland i Ullensvang. I årene 1857–1861 arbeidet han i en krambod i Bergen, der han samtidig mottok undervisning på søndagene. Deretter var han elev ved Stord seminar 1862–1864, og kom til Nordfjord som huslærer hos en lege. Helleland var folkeskolelærer i Fredrikstad 1865–1868, lærer ved Birketvedt skule i Fjære i Aust-Agder 1868–1869 samt lærer og bestyrer ved Ullensvang folkehøgskule 1870–1898. Hans radikale syn på kristendom og målsak fikk forholdsvis liten tilslutning, og på grunn av lavt elevtall ble folkehøyskolen hans nedlagt i 1898.

Helleland var medlem av Ullensvang herredsstyre fra 1878, ordfører 1880–1895 og 1899–1904 samt forlikskommissær 1881–1890 og 1894–1913. I tillegg var han kasserer i Ullensvang privatbank fra 1871. Han var innvalgt på Stortinget fra Søndre Bergenhus amt 1889–1891, som representant for Moderate Venstre. Han hadde tidligere møtt fra 22. april og ut året i 1885 som vararepresentant for Venstre og medlem av Stortingets næringskomité. I perioden 1889–1891 var han medlem av Stortingets gasje- og pensjonskomité. Helleland støttet Johan Sverdrup i den såkalte kirkestriden i 1888, noe som trolig kostet ham stortingsplassen ved neste valg.

Johannes Helleland er oldefar til Høyre-politiker Trond Helleland.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Giulio Campi

**Giulio Campi** (født 1502, død 5. mars 1572) var en italiensk maler og arkitekt. Hans brødre  Vincenzo Campi og Antonio Campi var også anerkjente kunstnere.

Giulio Campi ble født i Cremona. Hans far Galeazzo (1475–1536) ga ham tidlig opplæring i kunst. I  1522 studerte han maling, arkitektur og modellering under Giulio Romano i Mantova. Han besøkte Roma, ble en ivrig student av antikken og som Bernardino Campi (en fjern slektning) kombinerte han tradisjoner fra Lombard og Roma. Han samarbeidet med Camillo Boccaccino, sønn av Boccaccio Boccaccino, sistnevnte kan også ha influert Giulio Campi.

Campi er kalt «Ludovico Carracci fra Cremona» selv om hans virke var før Carracci. I en alder av 27 år malte Campi «Madonna og barn med St  Celsus og Nasarus» for kirken Sant' Abbondio. Gjennom sine kunstverk uttrykker han en dyp fromhet. En rekke av hans fresker er i kirker i Cremona, Mantova og Milano. Det er også en rekke portretter av Giulio Campi i uffizigalleriet i Milano.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Guilio Campi, fra nettstedet virtualuffizi.com (engelsk)
Apterocyclus

***Apterocyclus*** er en slekt av biller som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Den lever på Hawaii.
## Utseende
En middelsstor (16-22 millimeter), bred, svart hjortebille. Hannens kjever er knapt forstørrede. Hodet og pronotum er ganske brede og fint punkterte. Dekkvingene er rundede med svake lengdefurer, arten mangler flygevinger. På beina er leggene (tibiae) glatte uten tenner på yttersiden.

## Utbredelse
Slekten er utbredt på Hawaii.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
***** Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
****** Stammen *[[Neoprosopocoilini]]* (eventulet Lucanini)
******* Slekten *Apterocyclus* Waterhouse, 1871
******** *[[Apterocyclus honoluluensis]]* Waterhouse, 1871
******** *[[Apterocyclus kawaii]]* Paulsen & Hawks, 2014
******** *[[Apterocyclus munroi]]* Sharp, 1909
******** *[[Apterocyclus palmatus]]* van Dyke, 1922
******** *[[Apterocyclus waterhousei]]* Sharp, 1909

## Eksterne lenker
* 
* Bildegalleri