open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Geir Olav Flåan

**Geir Olav Flåan** (født 1968) er en norsk journalist og redaktør.

Han kommer fra Gudå, og begynte som journalist i *[[Meråkerposten]]* straks etter videregående skole.

Han var ansvarlig redaktør i *[[Malvik-Bladet]]* fra 1994 til 2002, ansvarlig redaktør i *[[Stjørdalens Blad]]* fra 2002 til 2010 og konstituert redaktør i *[[Opdalingen]]* og *Malvik-Bladet*, alle eid av A-pressen, senere Amedia.

Han har også vært kommunikasjonsrådgiver og frilansjournalist.

I 2020 ble han journalist for *[[Trønder-Avisa]]* i Stjørdal, og i 2021 ansvarlig redaktør i *Meråkerposten*, som Trønder-Avisa AS og Amedia da hadde kjøpt.

## Referanser
Liten bloddråpesvermer

**Liten bloddråpesvermer** (*Zygaena viciae*) er en sommerfugl som tilhører familien bloddråpesvermere (Zygaenidae). Den finnes på det sørlige Østlandet i Norge, men er sjelden.

## Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn 22–31 mm), ganske slank, rød og svart sommerfugl. Arten er noe spinklere enn de andre norske *[[Zygaena]]*-artene og har tynnere antenner. Kroppen er svart med en litt silkeaktig glans. Forvingen er svart med en svak, metallisk glans og fem skarpt røde flekker. Flekken som er nærmest midten av vingen er avlang, ulikt stor bloddråpesvermer der tilsvarende flekk er sirkelrund. Bakvingen er skarpt rød med ganske bred, svart ytterkant.

## Levevis
Den lever på blomsterenger, lysninger i skogen og andre urterike, åpne områder. Larvene lever på ulike planter i erteblomstfamilien (Fabaceae) i mai. De voksne sommerfuglene flyr om dagen i juli.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa og i det nordlige Asia østover til Sibir og Mongolia. Den er sjelden de fleste steder og har gått sterkt tilbake i mange land, for eksempel er den i Storbritannia redusert til en enkelt koloni i Argyll, Skottland. I Norge var den tidligere nokså vidt utbredt på Østlandet, men de nordligste bestandene ser ut til å være utdødd, slik at den i dag bare finnes nord til Tyrifjorden. Selv om den kan være lokalt tallrik er den regnet for truet.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Norges sommerfugler*, liten bloddråpesvermer: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/zygaenidae/viciae.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/z/zygaena_viciae.html
* *Zygaena viciae* på UK moths: https://web.archive.org/web/20080513201336/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=168

## Eksterne lenker
*
Eikesneglespinner

**Eikesneglespinner** (*Apoda limacodes*) er en sommerfugl som tilhører familien sneglespinnere (Limacodidae). Den er funnet ved Oslofjorden og i Vest-Agder i Norge.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 23-28 mm, hunnen litt større enn hannen), kraftig, rødbrun eller gulbrun spinner. Antennene er trådformede hos begge kjønn og hvite unntatt ved roten. Kroppen er gulbrun og ligner på en spinner (Lasiocampidae). Forvingen er trekantet, gulbrun eller rødbrun, hos hannen med mørk bestøving. Den har to mørke skråstriper, en som går fra bakkanten skrått utover og en fra ytterkanten skrått innover. De møtes nesten ved vingens framkant. Dessuten er det en mindre tydelig skråstripåe mellom disse, parallell med den indre stripen, som når fra bakkanten til omtrent midt på vingen. Bakvingen er mørkere enn forvingen, innerkanten lysere. Vingene har delvis oppstående skjell og virker litt rufsete.

Apoda limacodes 2 beentree.jpg|Larve
(MHNT) Apoda limacodes limacodes - Lukov (Zlín District) Tchéquie - male dorsal.jpg|♂   
(MHNT) Apoda limacodes limacodes - Lukov (Zlín District) Tchéquie - male ventral.jpg|♂   △ 


Larven er lysgrønn, oval sett ovenfra, avflatet og litt sneglelignende. Den har to rader av lyse vorter langs ryggen og trekantede utvekster langs sidene, disse blir mindre tydelige etter som larven vokser.

## Levevis
Larven lever på bladene av eik (*Quercus* spp.), sjeldnere bøk. Arten finnes i lysninger i eikeskogen og i eikekratt. De voksne sommerfuglene flyr mest om natten, men kan også av og til fly i solskinn, i juni og juli.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa østover til Ural. I Norge ble den ikke registrert før i 1974, men er nå funnet på en del lokaliteter i Østfold og Vestfold, dessuten ved Kristiansand. Den kan være truet av hogst av eikeskog.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Norges sommerfugler*, stor sneglespinner: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/limacodidae/limacodes.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/apoda_limacodes.html
* *Apoda limacodes* på UK moths: https://web.archive.org/web/20080507024200/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=173

## Eksterne lenker
*
Dvergsneglespinner

**Dvergsneglespinner** (*Heterogenea asella*) er en sommerfugl som tilhører familien sneglespinnere (Limacodidae). Denne lille og uanselige arten er ganske sjelden, i Norge er den funnet i Aust-Agder og Akershus.

## Utseende
En ganske liten (vingespenn 14-22 mm) og slank, brunlig sommerfugl. Antennene er trådformede hos begge kjønn, med dette skiller den seg fra hannene av enkelte sekkspinnere (Psychidae) som den ellers ligner mye på. Vingene er ensfargede, mørkbrune hos hannen, okerbrune hos hunnen, bakvingen av og til noe mørkere enn forvingen. De har en del oppstående skjell og virker rufsete. Larven er oval sett ovanfra, flattrykt, grønn med en stor, mer eller mindre korsformet, brun flekk som dekker ryggen.

## Levevis
Arten er knyttet til edelløvskog, der larven utvikler seg på ulike trær. Den vanligste næringsplanten er bøk (*Fagus sylvatica*), men larven kan også leve på eik, lind, hegg, hestekastanje og andre løvtrær. De voksne sommerfuglene flyr fra slutten av juni til slutten av august, og kommer til lys. Denne arten ser ut til å være sjelden overalt i det vide utbredelsesområdet, og kan være truet av hogst.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa, og i det nordlige Asia øst til Amur-området og Japan. I Norge er den bare kjent fra to lokaliteter, i Tvedestrand i Aust-Agder og i Frogn, Akershus.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Norges sommerfugler*, liten sneglespinner: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/limacodidae/asella.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/h/heterogenea_asella.html
* *Heterogenea asella* på UK moths: https://web.archive.org/web/20120514084947/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=174

## Eksterne lenker
*
Båndbloddråpesvermer

**Båndbloddråpesvermer** (*Zygaena osterodensis*) er en sommerfugl som tilhører familien bloddråpesvermere (Zygaenidae). Den er funnet i Oppland, Telemark og Sogn og Fjordane i Norge.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 32 – 34&nbsp;mm), nokså slank, rød og svart sommerfugl. Normalt fargede eksemplarer kjennes lett på at forvingens røde flekker har vokst sammen til tre langstrakte flekker. Kroppen er svart. Forvingen er litt metallisk blåsvart, vanligvis med tre avlange, røde flekker. Enkelte eksemplarer kan ha disse delt opp slik at de blir fem flekker, de er da vanskelige å skille fra andre arter. Bakvingen er skarpt rød med smal, svart ytterkant.

## Levevis
Den lever på blomsterenger og på åpne områder i løvskog. Larvene utvikler seg om våren på ulike urter i erteblomstfamilien (Fabaceae). De voksne sommerfuglene flyr om dagen i juni og juli.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa, unntatt lengst i vest, og østover til Mongolia. I Fennoskandia er den funnet i alle landene, men er sjelden. Man kjenner bare tre norske funn: fra Vågå i Oppland, 1961, fra Tokke i Telemark, 1991, og nylig fra Aurland i Indre Sogn. Arten er listet som direkte truet (EN) på Norsk rødliste for arter fra 2006.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* ''Norges sommerfugler'', østlig bloddråpesvermer
* ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri

## Eksterne lenker
*
Huey Lewis

**Huey Lewis** (født **Hugh Anthony Cregg III**, 5. juli 1950) er en amerikansk musiker.

Han er frontfigur for bandet Huey Lewis and the News, og han skriver også sanger for bandet. Han var også med i bandet Clover fra 1972 til 1979. Han har hatt flere mindre roller på film og hatt flere gjesteopptredener i TV-serier.

## Diskografi
### Studioalbum

### Samlealbum og konsertalbum

### Filmmusikk

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
John S. Service

**John Stewart Service** (født 3. august 1909 i Chengdu i Sichuan i Kina, død 3. februar 1999 i Oakland i California i USA) var en amerikansk diplomat som tjenestegjorde i den amerikanske utenrikstjeneste i Kina forut for og under Annen Verdenskrig. 

Han ble på sin tid betraktet av en av Den amerikanske utenrikstjenestes fremste kinakjennere, og var et viktig medlem av USAs  «Dixie Mission» til Yan'an, de kinesiske kommunisters og Mao Zedongs hovedkvarter. Service forutså i sine rapporter at kommunistene ville beseire nasjonalistene i den borgerkrig som han antok ville blusse opp etter verdenskrigen. Men det gikk ikke bedre enn at han og andre diplomater ble beskyldt for å ha «tapt Kina» i det amerikanske hysteri etter kommunistenes maktovertakelse i 1949. 

I 1950 gikk senator Joseph McCarthy til angrep på Service, noe som førte til granskninger av de rapporter Service hadde sendt hjem mens han var stasjonert i Kina. Han ble avskjediget fra State Department, men en kjennelse i høyesterett førte til hans gjeninnsettelse. 

## Referanser


## Litteratur
* William F. Buckley: *McCarthy and His Enemies: The Record and Its Meaning*, Regnery Publishing, 1954. ISBN 0-89526-472-2. 
* Joseph W. Esherick (red.): *Lost Chance in China: The World War II Despatches of John S. Service*, New York: Random House, 1979. 
* E. J. Kahn: *The China Hands: America’s Foreign Service Officers and What Befell Them*, Penguin Books, 1975. ISBN 0140043012. 
* M. Stanton Evans: *Blacklisted by History: The Untold Story of Senator Joe McCarthy and His Fight Against America's Enemies*, Crown Publishing Group, 2007. ISBN 9781400081059.
* Ronald Radosh: *The Amerasia Spy Case: Prelude to McCartheyism*, University of North Carolina Press. 1996, ISBN 0807822450. 
* John S. Service: *The Amerasia Papers: Some Problems in the History of US-China Relations*, Center for Chinese Studies, University of California, 1971.
Strabisme

**Strabisme**, til vanlig kalt **skjeling**, er en tilstand der øynene ikke er rettet mot samme punkt. Vanligvis rettes det ene øyet mot objektet som pasienten ser på. På grunn av feil lengde eller feil bruk av musklene som bestemmer øyeeplets stilling vil det andre øyet se en annen retning. Bildet som dannes på netthinnen på det andre øyet er så langt unna at hjernen ikke greier å samkjøre de to bildene. Hjernen vil da la være å benytte bildet fra det andre øyet. Ved ubehandlet skjeling vil det andre øyet bli utrent og bildet benyttes ikke. Småbarn med strabisme trenes til å bruke det dårligste øyet ved på dekke det beste øyet med lapp deler av tiden.

## Samsyn
Samsyn er en funksjon der øynene stilles mot samme objekt og begge øynenes bilder blir tolket av hjernen. Siden bildene er litt forskjellige på grunn av avstanden mellom øynene oppfatter hjernen et dybdesyn, stereoskopisk syn, som gir en betydelig bedret avstandsbedømmelse.

Det finnes teknikker for stereoskopiske bilder. View-Master er en gammel betraktningsenhet man kunne kjøpe hjul med små bilder der hvert øye har et eget okular og bildene betraktes stereoskopisk.

Skjelingen kan være tilstede på ett eller begge øynene, og kan ha ulik retning (opp, ned, innover, utover). Det vanligste er innoverskjeling. Betydelig sjeldnere er oppad- og nedadskjeling. Dersom skjelingen opptrer konstant, kalles det "manifest strabisme", og vil kunne påvises ved for eksempel Hirschbergtesten. Det eksisterer også en type kalt "intermitterende strabisme" som bare opptrer når personen er trøtt og uopplagt. Dersom skjeling kun kan påvises når en dekker til ett og ett øye ved en såkalt Covertest, foreligger skjult skjeling eller såkalt "latent strabisme". 
Hos ungdommer og voksne som har autisme, adhd, utviklingshemmning eller andre utviklingsforstyrrelser i tillegg til skjeling, kan briller med prisme og lapp på det friske øyet prøves før operasjon.

Ca 3-4% av befolkningen i Norge plages av strabisme i en eller annen form.

## Behandling
Lappbehandling som beskrevet ovenfor tar sikte på å bevare samsyn og avstandssyn.

Ortoptist er en yrkesgruppe som er utdannet i øyeundersøkelser, optikk og i treningsmetoder for blant annet å kunne gi øvelser for øyeeplets muskler slik at de ved trening skal greie å stille øynene i riktig posisjon. Pasienter som skjeler vil ofte ha nytte av slik trening.

Det er aktuelt å bruke briller med innlagt prisme som tillater øyet å stå i litt feil retning, men som flytter bildet slik at pasienten likevel oppnår samsyn.

Siden musklene som styrer øyeeplet kan være for korte eller for lange, kan en del pasienter med skjeling hjelpes ved å flytte festet av muskelen på øyeeplet. Slik operasjon kan også i noen tilfelle gjøres av hensyn til det kosmetiske, dersom pasienten har store problemer med andres reaksjon på at pasienten skjeler.

## Se også
* Samsyn
* Ortoptist
Kārlis Ulmanis’ femte regjering

**Kārlis Ulmanis' femte regjering** ble utnevnt etter at statsminister Ulmanis gjennom et statskupp 15. mai 1934 oppløste Saeima (parlamentet) og opprettet et utøvende ikke-parlamentarisk og autoritært styre, angivelig for å beskytte landet fra et kupp av den høyre-ekstremistiske «Legionen» under oberstløytnant Voldemārs Ozols. Alle de politiske partiene, også hans eget parti *Latvijas Zemnieku savienība*, ble gjort ulovlige.

Den sittende presidenten Alberts Kviesis ble tillatt å sitte som president for resten av hans embetstid som endte i 1936. Deretter sammensluttet han presidentembetet og statsministerembetet imot grunnloven. Kārlis Ulmanis innførte hva han kalte et «nasjonalistisk diktatur», og ga seg selv tittelen «Tautas Vadonis» (*lederen av nasjonen*) og «nasjonens fader». Ulmanis regjerte nå landet eneveldig og gjorde beslutninger med ubegrenset makt.

Ulmanis' autoritære styre regjerte inntil den sovjetiske invasjonen og okkupasjonen av Latvia den 17. juni 1940, og gikk av som statsminister tre dager senere. Ulmanis forble derimot president inntil den 21. juli, hvoretter Latvia ble innlemmet i Sovjetunionen som det latviske SSR.

## Noter


## Se også
*Kārlis Ulmanis
*Latvias historie
Enonkoski

**Enonkoski** er en kommune i landskapet Södra Savolax i Finland. Den grenser til Nyslott. Kommunen er enspråklig finsk.  Enonkoski hadde .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Carl Johan Seckman Fleischer

**Carl Johan Seckman Fleischer** (1903–1981) var en norsk jurist og dommer som i 1951 ble medlem av *Bistillingsutvalget*.

Etter examen artium 1921 og cand.jur. 1926, drev han i fire år privat praksis. Fra 1930 til 1933 jobbet han som dommerfullmektig. Fra 1933 var han sekretær i Justisdepartementet, og i 1935 giftet han seg med Marie Mathisen (1905–).  Han var fra 1939 høyesterettsadvokat mens han under den andre verdenskrig jobbet ved Forsvarsdepartementet i London. I 1945 ble han byråsjef i Forsvarsdepartementet. Fra 1946 var han krigsdommer for Østlandet samt dommer i Oslo byrett. Han var i tjeneste ved Tysklandsbrigaden fra 1947. I 1956 ble han byrettsjustitiarius.

Ved kgl. resolusjon 15. november 1963 ble det nedsatt en granskingskommisjon ledet av Fleischer for å granske ansvarsforholdene i Industridepartementet omkring Kings Bay-ulykken på Svalbard i 1963. Den såkalte «Fleischer-kommisjonen» utfylte andre granskinger gjort samme år og rettet kritikk mot byråjef Harry Lindstrøm. 

Carl Johan og Marie var foreldre til jusprofessor Carl August Fleischer (1936–) ved Universitetet i Oslo.

## Referanser
Punkaharju

**Punkaharju** er en tidligere kommune i landskapet Södra Savolax i Finland. Den grenset til kommunene Kerimäki, Kesälahti, Parikkala, Ruokolax, Nyslott og Sulkava. Kommunen var enspråklig finsk. Punkaharju hadde .

Kommunen har fått sitt navn etter den syv km lange åsryggen *Punkaharju*. Denne danner en landtunge i Saimens vannsystem og skiller innlandsfjordene *Puruvesi* og *Pihlajavesi* fra hverandre. Åsryggen er skogbevokst og rager ikke mer enn 31 m over vannet. Punkaharjuåsen ble *kronopark* allerede i 1843. I 1991 fikk den status som *naturvernområde*. Den er et av de 27 offisielle nasjonallandskapene i Finland. Zachris Topelius beskrev formasjonen slik i *Kungens handske*: «Af alla det sköna Finlands tjusande insjönejder finnes måhända ingen skönare, ingen mera förtjusande, än Punkaharju ås.»

I Punkahaju ligger også kunstmuseet *Retretti* og skogmuseet *Lusto*.

Den 1. januar 2013 ble kommunene Punkaharju og Kerimäki slått sammen med byen Nyslott.


Fil:Punkaharju-1967.jpg|Finsk frimerke fra 1967
Fil:Punkaharju road.jpg|Punkaharjuåsen
Fil:Punkaharju Lusto.JPG|Lusto skogmuseum


## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Utinaturen: Punkaharju naturskyddsområde
* Uppslagsverket Finland: Punkaharju kommun
* Uppslagsverket Finland: Punkaharju rullstensås
* Miljöministeriet: Finlands nationallandskap
Even Rasmussen

**Even Rasmussen** (født 1961) er en norsk skuespiller fra Mandal.

Han er utdannet ved Statens Teaterhøgskole (1985).

Rasmussen har hatt en rekke roller på teater, i filmer og i TV-serier. Han har også gitt norsk stemme til figurer i to Pokémon-filmer; i én av dem var han stemmen til seriens hovedskurk Giovanni.

Han har også hatt en rolle i TV-serien *[[Mammon (TV-serie)|Mammon]]*.

## Teaterroller (utvalg)

* Kavring i *[[Brødrene Løvehjerte]]* på Teatret vårt i Molde
* Ole Brumm i en teaterversjon av *[[Ole Brumm]]*
* Kulygin i *[[Tre søstre]]* på Nordland Teater
* Læreren i *Privattimen* av Eugene Ionesco
* Relling i *[[Vildanden]]*
* Jean i *[[Frøken Julie]]*
* Valentin i en teaterversjon av *[[Edderkoppkvinnens kyss]]*
* Engstrand i *[[Gengangere]]*
* Tredje jurymedlem i en teaterversjon av *[[12 edsvorne menn]]*
* Erling i *[[Skyfri himmel]]* på Kilden teater i Kristiansand
* Paleontologen i *Walking with Dinosaurs* i Oslo Spektrum
* Elvis i *Cooking with Elvis*
* Faren i Lars Norens *Krig* på Rogaland Teater
* Lord Evelyn i *[[Anything Goes|Anything goes]]*
* Jack i *[[Hvem er Ernest]]* på Den Nationale Scene
* Bill Sykes i en teaterversjon av *[[Oliver! (film)|Oliver!]]* på Sandnes kulturhus
* Frank i *Rita* på Haugesund Teater
* Peter i *[[Anne Franks dagbok (skuespill)|Anne Franks dagbok]]*
* Victor i *Først blir man jo født*
* Relling i *[[Vildanden]]* på Riksteatret
* Ragnar i *[[Bygmester Solness]]* på Teater Ibsen

## Filmer og TV-serier
* 1990: *[[Til en ukjent]]*
* 1996: *[[Aldri mer tretten|Aldri mer 13]]*
* 1998: *[[Blodsbånd (1998)|Blodsbånd]]*
* 2000: *[[Hotel Cæsar]]*
* 2001: *Tellefsen*
* 2002: *[[Tyven, tyven (norsk film)|Tyven, tyven]]*
* 2001: *[[Fox Grønland]]*
* 2001: *[[Olsenbandens første kupp|Olsenbanden jr. første kupp]]*
* 2003: *Kjell universell*
* 2003: *Fremragende timer*
* 2005: *Hotel Cæsar* – Phillip Guttormsen
* 2005: *Hugo Witt*
* 2005: *[[Slangebæreren (TV-serie)|Slangebæreren]]*
* 2006: *Bakkeflyvere*
* 2009: *Siste runde*
* 2021: *[[Farfar (TV-serie)|Farfar]]* sesong 2

### Stemme
* *Angry Beavers* – Norbert 
* *Bobbys Verden* – Onkel Ted 
* *Hey Arnold* – Mr. Green 
* *Pokémon* – Prof. Oak, Giovanni, Pokedex
* 1999: *Pokémon – The First Movie*
* 2000: *Digimon* – Apocalymon
* 2001: *Pokémon 3 – The Movie* 
* 2002: Pokémon 4 Ever – Pokémonjegeren

## Hørespill

* 1988: *Døde Menn går i land* – Kaptein Jonas Corp, Eivind Dørum
* 1989: *Jonas Fjeld I : De Knyttede Never* – Jens

## Referanser

## Kilder
* Even Rasmussen på Filmfront
* Even Rasmussen i Nationaltheatrets forestillingsdatabase

## Eksterne lenker
*
Finn Arnesen sr. (jurist)

**Finn Arnesen** (født 5. november 1901, død 20. mai 1975) var en norsk jurist og høyesterettsadvokat. Han var blant annet oppnevnt medlem av den såkalte «Fleischerkommisjonen» (ledet av Carl Johan Seckman Fleischer) som gransket ansvarsforholdene i Industridepartementet, og spesielt byråsjef Harry Lindstrøm, etter Kings Bay-ulykken på Svalbard i 1963.

Han var sønn av lektor Haakon Arnesen (1863–1945) og Else Gamborg (1867–1940).  Etter examen artium i 1920 og cand.jur. i 1924, ble han i 1931 høyesterettsadvokat.  Fra 1955 til 1960 var han formann i Den norske sakførerforening.  Fra 1966 var han styreformann for A/S Vinmonopolet en tid.

Finn Arnesen ble i 1927 gift med Louise Johanne Grøndahl (1905–2000), datter av Anders Tander Grøndahl som var medeier i Grøndahl & Søn Forlag. De ble foreldre til høyesterettsadvokat Finn Arnesen jr. (1934–2012), gift med Anne Benedicte Cappelen (datter av Hans Cappelen). De igjen, ble foreldre til professor dr. juris Finn Arnesen (født 1962).

## Referanser
Solaris

**Solaris** kan referere til:

* ''Solaris'' (roman) fra 1961, av Stanisław Lem
** ''Solaris'' (TV-film), en TV-film fra 1968 av Boris Nirenburg, etter Lems roman
** ''Solaris'' (1972), en spillefilm av Andrej Tarkovskij etter Lems roman
** ''Solaris'' (2002), en spillefilm av Steven Soderbergh etter Lems roman
* Solaris (operativsystem), et operativsystem for datamaskiner
* Solaris Bus & Coach, en polsk bussprodusent.
* Solaris (album), musikkalbum utgitt av Slagr i 2007
* Solaris (druesort), druesort som brukes til hvitvin
Stor bloddråpesvermer

**Stor bloddråpesvermer** (*Zygaena lonicerae*) er en sommerfugl som tilhører familien bloddråpesvermere (Zygaenidae). Den finnes fra Kristiansand i sør til nord Møre og Romsdal i Norge.

## Utseende

En middelsstor (vingespenn 32 – 40 mm), rød og svart sommerfugl. Den er den største av de norske bloddråpesvermerne, og skilles normalt fra alle bortsett fra seksflekket bloddråpesvermer på størrelsen. Fra denne arten skilles den lett på at den har fem, ikke seks, røde flekker på forvingen. Den kan ligne på liten bloddråpesvermer, men skiller seg fra denne, i tillegg til på størrelsen, ved at de tre ytterste røde flekkene i forvingen er temmelig runde. Kroppen er svart med en blålig, silkeaktig glans. Forvingen er metallisk blåsvart med fem skarpt røde flekker, de tre ytterste av disse er kvadratiske til sirkelrunde, ikke avlange. Bakvingen er skarpt rød med en ganske bredt svart ytterkant. Larven ligner sterkt på larven til seksflekket bloddråpesvermer, er lysgul med en rad av svarte flekker på hver side og korte, hvite børster.

## Levevis
Arten lever på solrike, åpne områder, som tørrbakker. De gjenlevende norske bestandene holder til på rasmarker ved fjordene på Nordvestlandet, her kan arten være ganske tallrik. Larvene utvikler seg på ulike urter i erteblomstfamilien (Fabaceae). De voksne sommerfuglene flyr om dagen i juli og august.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa og Sibir. I Norge er den funnet over store deler av Sør-Norge bortsett fra den sørligste delen av Vestlandet, men i dag ser den ut til å være utdødd på Østlandet. Det er fortsatt livskraftige bestander i indre fjordstrøk i Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Norges sommerfugler*, stor bloddråpesvermer: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/zygaenidae/lonicerae.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/z/zygaena_lonicerae.html
* *Zygaena lonicerae* på UK moths: https://web.archive.org/web/20080513201351/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=171

## Eksterne lenker
*
MF «Finnøy»

**«Finnøy»** kan vise til flere skip:

*MF «Austrheim» (1971) – bilferge eid av Tide. Gikk som **MF «Finnøy»** 1971 – 1995.
*MF «Finnøy» (1999) – bilferge eid av Norled. Går i Høgsfjordsambandet.
Statskuppet i Latvia 1934

**Statskuppet i Latvia 1934** fant sted den 15. mai 1934 da Latvias statsminister Kārlis Ulmanis støttet av den latviske hæren oppløste Saeima (parlamentet) og opprettet et utøvende ikke-parlamentarisk og autoritært styre, angivelig for å beskytte landet fra et kupp av den høyre-ekstremistiske «Legionen» under oberstløytnant Voldemārs Ozols.

## Statskuppet
Den 15. mai 1934 oppløste Ulmanis som statsminister Saeima (parlamentet) og opprettet et utøvende ikke-parlamentariske og autoritært styre, angivelig for å beskytte landet fra et kupp av den høyre-ekstremistiske «Legionen» under oberstløytnant Voldemārs Ozols.

Ulmanis ble støttet av adskillige offiserer fra hæren og enheter fra hjemmevernet (Aizsargi), som okkuperte de viktigste regjeringskontorene, kommunikasjons- og transportfasilitetene i byen. Mange av de valgte embetsmennene og militæroffiserer imot kuppet ble ulovlig tilbakeholdt.

Alle de politiske partiene, inkludert hans eget parti Den latviske bondeunionen, ble gjort ulovlige. Deler av den latviske grunnloven og de borgerlige rettighetene ble suspendert. Alle aviser eid av politiske partier og organisasjoner ble lukket. Omkring 2000 sosialdemokrater ble til å begynne med tilbakeholdt av myndighetene, inkludert de fleste av sosialdemokratiske medlemmene av det oppløste Saeima og diverse høyre-ekstremistiske radikale organisasjonene som Pērkonkrusts. I alt ble 369 sosialdemokrater, 95 medlemmer av Pērkonkrusts, pro-nazistiske aktivister fra det baltisk-tyske samfunnet og en rekke politikere fra andre partier internert i en konsentrasjonsleir etablert i Liepājas Karosta-distrikt.

Etter at flere av sosialdemokratene som Bruno Kalniņš hadde blitt være renset for beskyldninger om våpenanklager av domstolene, ble de fleste av disse løslatt over tid. De som ble kjent skyldig i forræderi, som Gustavs Celmiņš, forble fengslet for resten av deres dømte straffer.

## Konsekvenser

## Se også
*Latvias historie
*Kārlis Ulmanis
Albert Aanensen

**Albert Aanensen** (født 1972) er en kristen roots- og countryartist.
Han er født i Haugesund og oppvokst på Karmøy i en stor familie. Aanensens slekt har mye erfaring med musikk, noe som spilt en stor del i livet hans og som har inspirert ham til mye av det han driver med. Aanensen begynte å reise rundt med musikkinnslag allerede som liten gutt.

Aanensen har en musikkstil som kan beskrives som roots/country. Sangene hans har også blitt tatt i bruk av andre artister.

Aanensen har 4 barn fra tidligere ekteskap.

## Diskografi
### Album
* *[[Han skal stå ved himmelporten]]* 
* *[[Halleluja, hele himmelen er min]]* 
* *[[Vingeslag]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Thunder

**Thunder** er en snustype utviklet og produsert av V2 Tobacco.

Den kom på det norske og svenske markedet i utgangen av desember 2008. Thunder er en nikotinsterk snus med 1,6&nbsp;mg nikotin per gram (pr. pose for porsjonssnus), og kommer i både porsjonssnus (eksisterer også miniporsjon (0,5 gram pr pose)) og løssnus. Snusen selges i utvalgte butikker.

## Typer
*Thunder Original (uten smakstilsetninger)
*Thunder Frosted (mintsmak)
*Thunder Wintergreen (smak kan minne om lukten av tigerbalsam)
*Thunder Blended Berries (smakstilsetning av bær, smak kan minne om Götlands Julesnus)
*Thunder Coola (smak av cola)
*Thunder Raw (Sterk mintsmak)
*Thunder Cool Orange (Smak av appelsin)
*Thunder Long + (Long potion med en mild smak av appelsin)
Dealextreme

**DealExtreme** var en kinesisk nettbutikk og en av verdens største i sin nisje. Selskapet var lokalisert i Hongkong og baserte sin virksomhet på å selge billige produkter til Europa og USA. Nettsidene hadde  visninger per dag (2012). Den opphørte mellom 2020 og 2022.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jean-Pierre Abel-Rémusat

**Jean-Pierre Abel-Rémusat** (født 5. september 1788 i Paris i Frankrike, død 3. juni 1832 i Paris) var en fransk sinolog.
I 1826 publiserte Rémusat *Iu-kiao-li, ou les deux cousines, roman chinois* (玉嬌梨), en av de første kinesiske romaner kjent i Europa (den kinesiske originalen regnes ikke som noe ledende verk). Den ble lest av blant andre Thomas Carlyle, Ralph Waldo Emerson, Goethe og Stendhal. 

Han døde av kolera i 1830, kort etter at han hadde giftet seg.

## Verker i utvalg
* *Note sur quelques épithétes descriptives du Bouddha*. Journ. des Sav., 1819, 625 s.
* *Sur la succession des 33 premiers patriarches de la religion de Bouddha*. Journ. des Sav., 1821, 4 s.
* Abel-Rémusat et Humboldt, *Lettres édifiantes et curieuses sur la langue chinoise*, 1821-1831
* *Les élémens de la grammaire chinoise*, 1822
* *Aperçu d'un Mémoire sur l'origine de la Hiérarchie Lamaique*. Journ. As., Vol. IV., 1824, 257 s.
* *Mélanges Asiatiques, ou Choix de morceaux de critique, et de mémoires relatifs aux religions, aux. sciences, à l'histoire, et à la géographie des nations orientales*. Vols. I.- II., Paris, 1825.
* *Iu-Kiao-Li* (*Les Deux Cousines*), Paris, 1826.
* * Nouveaux Mélanges Asiatiques, on Recueil de morceaux*, &c., Vol. I.-II. 1829.
* *Observations sur trois Mémoires de De Guignes insérés dans le tome XI. de la Collection de l'Académie des Inscriptions et Belles-Lettres, et relatifs à la religion samanéenne*. Nouv. Journ. As., 2e série, Vol. VII. (1831), s. 265, 269, 301.
* *Observations sur Histoire des Mongols orientaux, de Ssanang-Ssetsen*. Paris, 1832.
* *Foé Koué Ki; ou, Relations des royaumes bouddhiques: voyage dans la Tartarie, dans l'Afghanistan et dans l'Inde, exécuté, à la fin du IVe siècle, par Chy Fa Hian. Traduit du Chinois et Commenté par M. Abel Rémusat. Ouvrage Posthume. Revu, Complété, et Augmenté d'Éclaircissements Nouveaux Par MM.* Klaproth *et Landresse*. Paris, l'Imprimerie Royale, 1836. Den opprinnelige kinesiske tittel er 佛國記.
* *Mémoires sur un voyage dans l'Asie Centrale, dans le pays des Afghans, et des Beloutches, et dans l'Inde, exécuté à la fin du IVe Síècele de notre ère par plusieurs Samanéens de Chine*. Mém. de l'Inst. royal de France, Acad. d. inscr. 1838, 343 s.
* *Mélanges posthumes d'histoire et de littérature orientales*. Paris, 1843.

## Referanser
John Dragon Young

**John Dragon Young** (født 1949, død 1996) var en historiker og sinolog som også ble innvalgt som medlem av parlamentet i Hongkong under britisk styre. 

## Verker
* *Confucianism and Christianity: the Jesuits, their converts, and their critics, 1552-1669* (1976)
* «Sun Yat-sen and Hong Kong : the development of his early theories on China's modernization, 1887-1897», i  *Perspectives on China's modernization : variations on a theme* (1984)
* *Towards a Hong Kong identity : the riots of 1966 and 1967* (1991)

## Referanser


## Litteratur
* Kerrie L. MacPherson: «John Dragon Young (1949–1996)», i *The Journal of Asian Studies*, Vol. 56, No. 1 (Feb., 1997), s. 294-295.
Marit Isene

**Marit Isene** (født 18. januar 1923, død 9. mars 2002), var en norsk operasanger (sopran og mezzosopran).

Etter skolering og Ruudstipend (1941) i hjembyen fikk hun sin konsertdebut i Universitetets Aula (1946).  Hennes søster, Ebba Isene, akkompagnerte henne da, såvel som i NRK radio ved en rekke anledninger. Derpå studerte hun med støtte fra A.C. Houens legat i Stockholm (1947) og i Philadelphia (1948–50).

Hennes opera-debut kom ved Stockholmsoperaen (1950) som *Santuzza* i Cavalleria rusticana. Så var det gjesteopptredener i Helsingfors, før hun ble fast ved Stadtsteateret i Zürich (1954), såvel som gjestende ved europeiske scener, blant annet med Birgit Nilsson. Georg Solti brakte henne til Frankfurt am Main (1956–58).

Isene gikk over til mezzosopran (*dramatisk sopran*) etter den nyinnsatte operadirektør Kirsten Flagstad hentet henne til det nystartede Den Norske Opera (1958–74).  Hun gjestet ellers operaen i Paris og i Toulouse blant annet. Det nystartede Norges musikkhøgskole hyret henne inn som førsteamanuensis (1973), senere professor (1986–92) og medlem i Kassettavgiftsfondet.

## Priser
* Lindemanprisen 1993 på kroner 40 000
* St. Olavs Orden, ridder i 1. klasse, 1998
* Æresmedlem i Norsk Tonekunstnersamfund 2000

## Utgivelser
* ''Great Norwegian performers 1945-2000, vol. 1 (Simax, 2006).  Flere bidrag.

## Referanser
Adela croesella

***Adela croesella*** er en sommerfugl som tilhører familien svepemøll (Adelidae). Den er utbredt i Sør-Norge.

## Utseende
En liten (vingespenn 10 – 13&nbsp;mm), fargerik møll med lange antenner. Den kjennes lettest fra lignende arter på at forvingens lyse tverrbånd er kantet med fiolett, dessuten er den mindre enn de fleste andre svepemøll. Antennen hos hannen er trådformet og omtrent dobbelt så lang som forvingen, hos hunnen er den litt lenger enn forvingen, i den innerste halvdelen kledt med svarte, oppstående skjell. Hodet er kledt med lyst rustfargede, oppstående, hårlignende skjell. **Forvingen** er brunlig med en brunfiolett glans, og mer eller mindre tydelige, lyse (gulaktige) lengdestreker. Midt på har den et rett, gult tverrbånd, dette er bredt kantet med blåfiolett på begge sider. Vingefrynsene er mørkbrune. **Bakvingen** er mørkbrun med purpuraktig glans.

## Levevis
Arten lever i skogkanter og buskrik mark. Larvene lever på busker og løvtrær. Oppgitte næringsplanter er tindved (*Hippophaë rhamnoides*) og liguster (*Ligustrum vulgare*), men det er sannsynlig at den har andre vertsplanter i Norge. De spiser mest nedfalne blader, kanskje også på blomster og frø. Larven lever i en avlang, oval og flat hylse av bladrester. De voksne sommerfuglene flyr om dagen i juni og juli. Hunnene sitter mest i ro i vegetasjonen mens hannene med sine lange antenner svermer rundt buskene.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa og Sibir. I Norge er den funnet i Sør-Norge.

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/adela_croesella.html
* *Adela croesella* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071019024435/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=151
## Eksterne lenker
*
Adela cuprella

***Adela cuprella*** er en sommerfugl som tilhører familien svepemøll (Adelidae). Den er utbredt på Østlandet og langs kysten til Rogaland i Norge.

## Utseende
En ganske litenj (vingespenn 14 – 17&nbsp;mm) bronsefarget møll med lange antenner. Av andre norske arter ligner den mest på *[[Cauchas rufimitrella]],* men antennene er lengre enn hos denne artan, dessuten er hannens hode svart. Hodet er kledt med oppstående, hårlignende skjell som er svarte hos hannen, gule hos hunnen. Antennen er lang og trådformet, hos hannen over dobbelt så lang som forvingen, hos hunnen litt lengre enn forvingen. Forkroppen er svart hos hannen, bronsefarget hos hunnen. Forvingen er metallisk uten noen flekker eller bånd, gullglinsende innerst og bronse- eller purpurglinsende i den ytre delen. Bakvingen er mørkbrun med purpuraktig glans.

## Levevis
Denne arten lever på fuktige steder der det vokser selje (*Salix caprea*) eller vier-busker (*Salix* spp.). De voksne sommerfuglene flyr om dagen i april og mai, og hannene svermer rundt buskene. Lengst i nord flyr den like til slutten av juni. Hunnene legger egg på blomstene (gåsunger) til vertsplantene. Når larven er klekket, firer den seg ned til bakken i en silketråd og lever deretter av nedfalne blader. Larven omgir seg med en hylse av planterester.

## Utbredelse
Den er utbredt over mesteparten av Europa, østover til Kaukasus. I Norge finnes den på Østlandet, og langs kysten av Sørlandet og Rogaland.

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/adela_cuprella.html
* *Adela cuprella* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071019043148/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=149

## Eksterne lenker
*
Adela reaumurella

***Adela reaumurella*** er en sommerfugl som tilhører familien svepemøll (Adelidae). Denne metallgrønne arten er lett å kjenne på de ekstremt lange antennene, som hos hannen er omtrent tre ganger så lange som forvingen.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 15 – 17&nbsp;mm), metallgrønn møll med svært lange antenner. Antennene er mørke og trådformede, hos hannen over tre ganger så lange som forvingen, hos hunnen litt lenger enn forvingen. Hos hannen er hode, palper og bein kledt med lange, oppstående, svarte, hårlignende skjell, og virker ganske rufsete. Hunnens hode er brunlig. Forkroppen er svart hos hannen, metallgrønn hos hunnen. Forvingen er ensfarget metallgrønn. Bakvingen er mørkbrun med en svak, purpuraktig glans.

## Levevis
Denne arten lever i skogkanter og mellom busker og kratt, der hannene med sine lange, svepeformede antenner svermer. Ofte finner man den rundt eikebusker (*Quercus* spp.), men det er usikkert hvor sterkt den egentlig er knyttet til eik. De voksne sommerfuglene flyr om dagen i mai og juni. Hunnene legger egg på ulike planter, men de nyklekte larvene slipper seg ned på bakken der de lever av nedfalne blader. Larven omgir seg med et hylster av planterester.

## Utbredelse
Den er utbredt over hele Europa og i den asiatiske delen av Tyrkia. I Norge finnes den bare langs kysten av Østlandet og Sørlandet.

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/adela_reaumurella.html
* *Adela reaumurella* på UK moths: https://web.archive.org/web/20080615205444/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=150
## Eksterne lenker
*
Kangasniemi

**Kangasniemi** er en kommune i landskapet Södra Savolax i Finland. Den grenser til kommunene Hankasalmi, Hirvensalmi, Joutsa, St. Michel, Pieksämäki og Toivakka. Kommunen er enspråklig finsk. Kangasniemi hadde .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Cauchas fibulella

***Cauchas fibulella*** er en sommerfugl som tilhører familien svepemøll (Adelidae). Den er funnet på Østlandet og i indre fjordstrøk i Norge.

## Utseende
En liten (vingespenn 7 – 10&nbsp;mm), bronsefarget møll. Den er den minste av de nordiske svepemøllene og kan kjennes på den hvite flekken ved vingens bakkant. Antennene er forholdsvis kort til svepemøll å være, bare litt lenger enn forvingen hos hannen, den ytterste tredjedelen er hvit. Hodet er kledt med oppstående, svarte, hårlignende skjell og virker rufsete. Forkroppen er bronsefarget. Forvingen er bronsefarget med en hvit flekk ved bakkanten ca. 2/3 ut i vingen. Denne er smal og danner et ufullstendig tverrbånd som dekker litt over halve vingebredden. Ofte er det også en lys flekk nær vingeroten, eller begge flekkene kan mangle. Bakvingen er mørkt brunfiolett og tydelig glinsende. Larven er hvitaktig med mørkbrunt hode og en mørkbrun nakkeplate. Ryggplaten på andre kroppsledd og et par flekker på det bakerste leddet er grå.

## Levevis
Arten finnes på enger og andre åpne områder der det vokser tveskjeggveronika (*Veronica chamaedrys*), som er larvens næringsplante. De voksne sommerfuglene flyr i solskinn i juni. Larvene utvikler seg på tveskjeggveronika, først på frøkapsler, siden på de nederste bladene, på slutten av larvetiden trolig på visne blader på bakken. Larven lever i en avlang, flat hylse av bladrester.

## Utbredelse
Arten er utbredt i hele Europa og i den asiatiske delen av Tyrkia. I Norge finnes den på Østlandet og dessuten ved de indre delene av Sognefjorden.

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/cauchas_fibulella.html

## Eksterne lenker
*
Cauchas rufimitrella

***Cauchas rufimitrella*** er en sommerfugl som tilhører familien svepemøll (Adelidae). Den er funnet spredt nord til Nordland i Norge.

## Utseende
En liten (vingespenn 10–13&nbsp;mm) møll med nokså lange antenner og ensfarget grønnlig bronsefargede vinger. Antennene er trådformede, hos hannen ca. 1,7 ganger så lange som forvingen, hos hunnen ca. 1,3 ganger så lange. Den ytterste delen er hvitaktig. Hodet er kledt med oppstående, hårlignende skjell som er mer eller mindre rødaktige. Forkroppen og forvingen er mørkt bronsefargede, litt grønnlige. Langs framkanten av forvingen er det en stripe med tydelig kobberfarget eller fiolett glans. Bakvingen er gråaktig med noe purpurglans.

## Levevis
Arten finnes på fuktige enger og i åpen skog der det vokser engkarse (*Cardamine pratense*), som er larvens viktigste næringsplante. De voksne sommerfuglene flyr om dagen i slutten av mai og i juni. Hunnene legger egg på blomsterknopper på næringsplanten. Den nyklekte larven spiser på blomstene, siden kryper den ned til bakken der den lever på engkarsens bladrosett. Den lever i et hylster av bladrester.

## Utbredelse
Den er utbredt i mesteparten av Europa og i det nordlige Asia østover til Altaj. I Norge er det spredte funn i alle landsdeler nord til Lofoten.

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/cauchas_rufimitrella.html
## Eksterne lenker
*
Nemophora degeerella

***Nemophora degeerella*** er en sommerfugl som tilhører familien svepemøll (Adelidae). Den er utbredt i Sør-Norge.

## Utseende
En middelsstort (vingespenn 15–20&nbsp;mm, hannen litt større enn hunnen) møll med svært lange antenner, en av de større svepemøllene. Den kan forveksles med *[[Nemophora bellela]]*, men de to artene lever i ulike habitater. Fra *[[Adela croesella]]* skiller den seg ved at den er mye større, og at vingenes gule tverrbånd er smalt kantet med blått. Antennene er trådformede, hos hannen tre og en halv til fire ganger så lange som forvingen, den ytterste delen danner en tynn svepe. Hos hunnen er antennene litt lengre enn forvingen, i de innerste to tredjedelene kledt med svarte, oppstående hår. Hodet er kledt med oppstående, hårlignende skjell som er svarte mellom antennene, ellers gulaktige. Forvingen er gulaktig med mørke lengdestreker og mørk ytterkant. I den indre delen (ut til det gule tverrbåndet) er det også to blålige lengdestriper. Omtrent to tredjedeler ut i vingen er det et bredt, rett, gult tverrbånd, dette er smalt kantet med blått og svart på begge sider. Bakvingen er gråaktig med en svak, fiolett glans.

## Levevis
Denne arten lever i løvskog og på lysninger i denne. Larvens næringsplante er ukjent, trolig spiser den mest visne, nedfalne blader. De voksne sommerfuglene flyr fra midtsommer til ut i august, mest i skumringen, men av og til også på ettermiddagen. Hannene svermer flere sammen rundt en hunn, og hviler seg sammen i vegetasjonen imellom sverme-øktene.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa og den asiatiske delen av Tyrkia. I Norge er den nokså vanlig i Sør-Norge.

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/n/nemophora_degeerella.html
* *Nemophora degeerella* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071018201556/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=148
## Eksterne lenker
*
Nemophora bellela

***Nemophora bellela*** er en sommerfugl som tilhører familien svepemøll (Adelidae). Artsnavnet var sannsynligvis ment å være "*bellella*" (som betyr "den lille vakre"), men i originalbeskrivelsen er det (feil)stavet "*bellela*", så det er dette som er gjeldende.

## Utseende
En liten til middelsstort (vingespenn 17 – 20&nbsp;mm) møll med lange antenner. Antennen er trådformet, hos hannen vel dobbelt så lang som forvingen, hos hunnen litt lengre enn forvingen. Hodet er kledt med gulaktige, oppstående, hårlignende skjell. Forvingen er brungul, i den indre delen med 4 – 6 mørke, delvis blålige, lengdestriper. Litt utenfor midten er det et bredt, gult tverrbånd som ofte er litt innsnevret på midten, smalt kantet med blått på begge sider. I vingens ytre del er det sju mørke (mørkbrune eller blålige) lengdestriper. Bakvingen er mørkgrå med et svakt, fiolett skjær, kantet med lange, mørke frynser.

## Levevis
Denne arten lever i områder med kratt av dvergbusker i fjellet. Larvene utvikler seg på dvergbjørk (*Betula nana*), trolig også på ulike vier-arter (*Salix* spp.). De voksne sommerfuglene flyr når sola er oppe (dvs. lengst i nord, hele døgnet) i juli.

## Utbredelse
Den er utbredt i Fennoskandia og det nordlige Russland, trolig like til Stillehavet, og i Canada. I Norge ser utbredelsen ut til å være to-delt: den forekommer i fjellområdene i Sør-Norge, og nord for polarsirkelen, der den går like ned til havnivå.

## Referanser


## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/n/nemophora_belella.html

## Eksterne lenker
*
Boogiebertil

**Bertil Jøreng** (født 4. september 1951), bedre kjent under artistnavnet **Boogiebertil** er en norsk musiker og forfatter. 

Han spiller piano og munnspill, og har hentet sin pianostil fra New Orleans med vekt på boogie woogie og Professor Longhairs rhumba rock. Han har turnert i Skandinavia siden tidlig 1990-tallet og har samarbeidet med artister som JP West, Knut Nordhagen og Tiger City Jukes. Hans samarbeid med den amerikanske bluesartisten Louisiana Red startet i 1978 og har de siste år blitt gjenopptatt med bandet Elmore James Tribute Band. 

Han ga ut CD-n *Mumbo Jumbo* på Flipside Records med bandet Gumbo Cats i 2000. I 2003 samarbeidet og turnerte han sammen med Tor Einar Bekken som resulterte i albumet *The Ticklers* (Tickler Records). I 2007 samarbeidet han og var tekstforfatter med Jaga Jazzist-musikerne Martin Horntveth og Mathias Eick for en urframføring av verket «STOMP» sommeren 2008. Han har også siden 2001 forfattet en bok-trilogi under navnet *Vinylminner 1 til 3* (Gumbotronic forlag) med fokus på musikk og lokalhistorie. I 2008 forfattet han boken *Gimseklosser og Lampæler* (Gumbotronic forlag). I kjølvannet av disse bøkene har han produsert flere DVD-utgivelser.

## Eksterne lenker
* Hjemmeside