Landsdel

**Landsdel** (også kalt **riksdel**) er en større del av et land som utgjør en geografisk enhet med en felles identitet. En landsdel trenger ikke å sammenfalle med administrative inndelinger, men har ofte røtter i eldre administrative og kirkelige inndelinger. Norge deles i moderne tid vanligvis i fem landsdeler. Inndelingen i landsdeler i Norge har delvis røtter i hovedlenene fra middelalderen, der f.eks. Østlandet omtrent sammenfaller med Akershus hovedlen.

## Landsdeler i Norge

Norge ble tradisjonelt inndelt i hovedlen og senere i stiftamt, som var større landsdeler som omfattet flere mindre len og amt; ordningen opphørte i 1919. I moderne tid deles Norge inn i landsdelene Nord-Norge, Trøndelag, Vestlandet, Østlandet og Sørlandet. De fire sistnevnte regnes som landsdeler i Sør-Norge. Landsdelene faller delvis sammen med eldre hovedlen/stiftamt; f.eks. er Østlandet i hovedsak sammenfallende med Akershus len/Akershus stiftamt, med enkelte unntak. Sørlandet faller sammen med det historiske hovedlenet Agdesiden (nå Agder). Trøndelag er en videreføring av Trondhjems len og Trondhjems stiftamt, og beholdt en felles trøndersk identitet også i den perioden Trøndelag var delt i to amt og fylker.

Navnet Sørlandet ble først brukt av forfatteren Vilhelm Krag i 1902. Før den tid ble området regnet som en del av landsdelen Vestlandet. Det nye begrepet Midt-Norge har ikke en veldefinert geografisk avgrensing, men inkluderer oftest deler av Vestlandet og hele Trøndelag og i enkelte tilfeller også tilgrensende områder i Nord-Norge og Østlandet. Øygruppen Svalbard og øya Jan Mayen, som på 1900-tallet ble deler av Kongeriket Norge, regnes ikke til noen landsdel, siden de norske landsdelene er områder i det geografiske Norge. 

Sørlandet ble innført som betegnelse i 1902 og før det ble Agder og deler av Telemark regnet til Vestlandet. Landets inndeling reflekteres blant annet i dialektgrenser. For eksempel har dialekten i Romsdal preg av både vestlandsk og trøndersk, mens nordmørsk er en trøndersk dialekt. Langs kysten og i ytre strøk er det ikke noen skarp naturlig grense mellom Nordmøre og Trøndelag, og landskapet i indre deler av Nordmøre ligner mye på Trøndelag. 

En eldgammel grense mellom Vestlandet og Trøndelag gikk tvers gjennom Møre og Romsdal fylke; her lå fram til 1983 bispedømmegrensen mellom Nidaros og Bjørgvin. Sunnmøre og Romsdal hørte til Bjørgvin, mens Nordmøre hørte til Nidaros.  Denne grensa reflekteres i dialekt, byggeskikk og andre kulturelle forhold.

Frem til omkring 1800 ble landet delt i nordenfjells (Vestlandet, Trøndelag og Nord-Norge) og sønnenfjells. Idag regnes nordenfjells som alt nord for Dovrefjell (i praksis Trøndelag og Nord-Norge).

Fylkene fordeles slik på landsdelene:

## Landsdeler i Sverige

Sveriges tre landsdeler er Götaland (den søndre delen), Svealand (i midten) og Norrland (den nordlige delen).

Landskapene fordeles slik på landsdelene:

## Landsdeler i Danmark

Fra 2007 er de tre offisielle landsdelene i Danmark følgende:
* Landsdel Hovedstaden, bestående av samme geografiske område som Region Hovedstaden.
* Landsdel Sjælland-Syddanmark, bestående av Region Sjælland og Region Syddanmark.
* Landsdel Midtjylland-Nordjylland, bestående af Region Midtjylland og Region Nordjylland.
Mer tradisjonelt var det tre andre landsdeler: Jylland, Øerne (alt øst om Lille Bælt unntatt Hovedstaden), og Hovedstaden (København med Frederiksberg).

## Se også
*Distrikter i Norge
*Norges fylker
*Landskap i Sverige
*Sveriges len

## Referanser