Aslaug Vaa

**Aslaug Vaa** (1889–1965) var en norsk forfatter. Hun var storesøster til billedhoggeren og maleren Dyre Vaa, gift med psykologen og filologen Ola Raknes, mor til billedhoggeren Anne Raknes og lyrikeren Magli Elster og mormor til Jon Elster. Hun var tremenning til Eivind Groven og Tarjei Vesaas.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Aslaug Vaa ble født den 25. august 1889 på fjellgården Nystog i Rauland. Da hun var fire år gammel flyttet familien til Kviteseid der hun ble boende fram til studietiden. Hun vokste opp i et miljø der gamle norske kulturtradisjoner ble holdt høyt i hevd. Begge foreldrene hadde gått på folkehøyskole, og den hjemlige kulturen kom til å prege Vaas forfatterskap sterkt.

Etter å ha tatt middelskoleeksamen 1905 og arbeidet et halvt år som lærer begynte hun på latinlinjen ved Aars og Voss' skole i Kristiania og tok examen artium 1909. Hun studerte fransk litteratur og kunsthistorie ved universitet i Paris (to ganger) og teaterhistorie ved Universitetet i Berlin. Deretter arbeidet hun en tid som lærer og journalist, blant annet i nynorskbladet *[[Den 17de Mai]]*.

### Lyriker, forfatter
Hun debuterte som lyriker i 1934, 45 år gammel. Den første diktsamlingen het *Nord i leite*. Hun skrev også skuespill.Dessuten oversatte hun bøker til nynorsk, blant anna *Jungel-boki*. 
For den oversettelsen fikk hun Melsom-prisen i 1935.

Med de eksperimentelle skuespillene *Steinguden*, *Tjugendagen*, *Munkeklokka* og *Honningfuglen og leoparden* var Aslaug Vaa med på å fornye norsk dramatikk. I det andre og tredje tegnes det stiliserte bilder fra bygdemiljø, med fargerike personer og livfull handling. Begge har mange lyriske partier som senere inngikk som separate dikt i hennes samlinger. Det siste er skrevet under inspirasjon av et opphold i Angola og bygger på afrikanske myter og legender. Motivet er møtet mellom en eldgammel stammekultur og moderne europeiske livsformer. 

Hun fikk Statens kunstnerlønn fra 1955. Hennes dikt ble ofte fremført i Ønskediktet på NRK, særlig *So rodde dei fjordan*. I 1963 ble hun den første som mottok Ønskediktprisen.

Vaa var blant forfatterne som meldte seg ut av Den norske Forfatterforening, for å slutte seg til Forfatterforeningen av 1952, i protest mot samnorskpolitikken.

*Skinnvengbrev* var det første av hennes dikt som ble tonesatt. Komponisten var Harald Lie. Siden er *Skinnvengbrev* og flere av hennes øvrige dikt tonesatt av Geirr Tveitt. Skuespilleren og sangeren Tone Ringen har også laget melodi til flere av Aslaug Vaas dikt. 

I 2001 tonesatte og fremførte Odd Nordstoga og Øyonn Groven Myhren bestillingsverket Nivelkinn, basert på Aslaug Vaas diktsyklus av samme navn fra *Nord i leite* på Telemarksfestivalen. Oppføringen ble tatt opp og utgitt på plate, og vant Spellemannprisen 2002 i klassen for Folkemusikk.

## Bibliografi
* 1934 *Nord i leite*, lyrikksamling
* 1935 *Skuggen og strendan*, lyrikksamling
* 1936 *Villarkonn*, lyrikksamling
* 1938 *Steinguden*, skuespill
* 1939 *På vegakanten*, lyrikksamling
* 1947 *Fotefár*, lyrikksamling
* 1947 *Tjugendagen*, skuespill
* 1954 *Skjenkarsveinens visur*, lyrikksamling
* 1963 *Bustader*, lyrikksamling
* 1964 *Dikt i utval*, lyrikksamling
* 1965 *Honningfuglen og leoparden*, skuespill
* 1966 *Munkeklokka*, skuespill
* 1989 *Dikt i samling*  
* 1999 *Og ordet var...*, etterlatte dikt

## Referanser


## Kilder
* Dagbladets forfatterside 
* Om Nivelkinn på Odd Nordstogas hjemmeside

## Bok om Aslaug Vaa
* 

## Eksterne lenker
* 
*  Opptak av intervju med Aslaug Vaa
*  Digitaliserte bøker av Aslaug Vaa hos Nasjonalbiblioteket.
*  Frå Telemark til Wisconsin – Om å omsette ord om kjærleik 130-årsjubileum for Aslaug Vaa (1889 – 1965) - Artikkel av Kari Anne Bye NTNU Universitetsbiblioteket