open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nykøbing Sjælland

**Nykøbing Sjælland** er en by og tidligere kjøpstad på Nordvestsjælland i det nordlige Odsherred ved Isefjorden. Den har 5&nbsp;049 innbyggere (2023) og ligger i Odsherred kommune i Region Sjælland. I sommerhalvåret bærer byens liv i høy grad preg av de mange turistene som gjester områdets feriehus og badestrender. Nykøbing Sjælland er handelsby for et stort sommerhusområde. 

## Byens historie
Nykøbing Sjælland er en av Sjællands eldst daterte byer, ettersom den for første gang nevnes i siste halvdel av det 13. århundret. Nykøbing kirke er imidlertid fra første halvdel av 1200-tallet. I 1290 brente Marsk Stigs tilhengere byen ned og byen ble siden herjet av all slags branner og ulykker. I 1370 ble byen og det omkringliggende jordet inkludert i Roskilde bispedømme, men dronning Margrete I oppløste det igjen. I middelalderen hadde Nykøbing Sjælland en fiskerihavn for sild og i 1443 fikk den kjøpstadsrettigheter, og deretter overtok fiske som det dominerende handelsproduktet. Byen fikk en latinskole i 1590, som i år 1740 ble avløst av en dansk skole. På dette tidspunktet hadde Nykøbing bare 350 innbyggere og var derfor én av de aller minste byene på Sjælland. 

I 1868 ble Nykøbing Sjællands tinghus oppført på Holtets plass tett ved kirken og bygningen kom på den måten til å fungere som råd- og arresthus. Siden 1991 har det vært fredet og fungerer i dag som domhus og spisested for "Restaurant Madkunsten". Odsherred Museum lå inntil 2004 i *Kirkestræde*, men har siden flyttet til moderne bygninger ved Annebjerggaard Museum ca. to kilometer sør for byen. Sistnevnte museum inneholder Nord-Europas største privatsamling av antikke glassgjenstander. Faktisk er Nykøbing også kjent for Sherlock Holmes-museet som generelt legger vekt på kriminallitteratur. 

Nykøbing Sjælland er nordligste endestasjon for Odsherredsbanen, som forbinder byen til Holbæk. 

## Galleri

Fil:Tinghuset i Nykøbing Sjælland.JPG|Tinghuset
Fil:Denmark Nykobing Sjaelland.jpg|Gågaten


## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Dansk Center for Byhistorie - Nykøbing Sjælland
Kopimaskin

En **kopimaskin** eller **kopieringsmaskin** er en maskin som lager papirkopier av dokumenter og bilder. 

De fleste av dagens kopimaskiner bruker en teknologi som heter *[[xerografi]]*, tørrkopiering ved hjelp av varme. Kopimaskiner kan også bruke andre teknologier slik som inkjet, men xerografi er standarden for kontorkopiering.

Fotokopiering er meget utbredt i forretningslivet, utdanningsinstitusjoner og statlig administrasjon.

## Historie
De første kopimaskinene kom på markedet i 1940-årene. Verdens første kopimaskin ble konstruert av James Watt.

Xerografisk kopiering ble introdusert av Xerox i 1960-årene, og gjennom de følgende 20 årene erstattet den gradvis kopier laget med Verifax, fotostat, karbonpapir, mimeografmaskiner og andre duplikatorer. Kopimaskinens utbredelse var en av faktorene som forhindret utviklingen av det papirløse kontoret som ble bebudet tidlig i den digitale revolusjonen.

## Referanser
Promillemåler

**Promillemåler** (også kalt *alkometer*, *alkotester*, *alkoholtester*) er et måleinstrument i form av et håndapparat som brukes ved alkotest eller promillekontroll  for å estimere mengden av alkohol i en persons blod gjennom en prøve av utåndingsluften.

Apparatet brukes av politi eller veimyndigheter til test av bilførere ved trafikkontroll, men også av militæret og på sykehus. Politi- og lensmannsetaten i Norge benytter apparater fra tyske Dräger.

En type alkometer er basert på et krystallisk stoff i apparatet som skifter farge avhengig av alkoholinnholdet i utåndingsluften som pustes inn i apparatet. Den angir eksakt promilleverdi. Den andre angir eksakt promille ved et umiddelbart viserutslag på en skala.

## Alkometer med halvleder

Disse alkometrene er elektroniske og virker ved at du blåser inn i et munnstykke som monteres på siden av alkometeret. Når luften passerer halvledersensoren blir alkoholmolekylene omdannet til en elektrisk spenning som sensoren så tolkes til et lesbart resultat på et display.

Problematikken ved denne type sensorer er at den ikke er spesielt nøyaktig. De første 10-20 testene viser den kanskje innenfor en rimelig margin, men resultatene blir fort veldig svingende.

## Alkometer med krystallisk stoff
Disse er av typen som de fleste kjenner fra politiet, sykehus og militæret. De blir også brukt i behandlingssektoren hvor det er behov for å teste mange forskjellige personer, noen ganger innenfor korte intervaller. Det som kjennetegner en brenselscelle er at den kun reagerer på alkohol og at resultatene er konsistente. Nøyaktigheten til de forskjellige typene alkometere varierer allikevel da cellens størrelse har betydning for hvor presist et resultat instrumentet kan vise.

Et munnstykke blir plassert på alkometeret (noen har innbygget munnstykke som man kan blåse direkte i). Når luften passerer en brenselscellen blir det laget ektrisk strøm som alkometeret ved hjelp av en algoritme omregner til en promille som vises i et display.

Krystalliske alkometere finnes både for privat- og profesjonell bruk. Brenselscellene i de profesjonelle alkometrene er typisk større og kan derfor gi et mer presist resultat. Dessuten kan disse instrumentene ta et stort antall tester uten at det er behov for service eller vedlikehold.   

## Referanser

## Se også
*Rusmiddeltesting

## Eksterne lenker
*
Sigbjørn Kvistad

**Sigbjørn Kvistad** (født 1939) var ordfører i Ørsta kommune fra 1984 til 1991. Han hadde også fire år som varaordfører og representerte Kristelig Folkeparti i kommunestyret fra 1970 til 1991. 

Etter at han avsluttet tjenesten som ordfører, ble han kretssekretær i Hedmark krets av Den norske Santalmisjon. I 1996 ble han personalsekretær for hele organisasjonen og da Santalmisjonen i 2001 gikk sammen med Indremisjonsselskapet og dannet Normisjon, ble han personalsjef i den nye organisasjonen. Denne stillingen hadde han til han i 2007 ble pensjonist. 

Kvistad har vært leder av landsstyret for Blå Kors siden 1999 og også hatt andre tillitsverv innenfor kristelig virksomhet. 

## Kilder
* 70-årsomtale i Aftenposten Kultur 24. november 2009 side 14
Dankvart Dreyer

**Dankvart Dreyer**, **Dankvart Christian Magnus Dreyer** (1816–1852) var en dansk kunstmaler.

Dreyer kom til København i 1831  for å utdanne seg til maler ved Kunstakademiet.  Han var elev av J.L. Lund på akademiet og forsøkte seg uten større hell som historiemaler.
 Etter hvert gikk han mer og mer over til å male landskaper og han var den første danske maleren som skildret landskapet i Jylland. Man kan ane påvirkningen fra Christen Købke i Dreyers små skisser og studier, men etter hvert fikk I.C. Dahls natursyn stor betydning for ham.

Når det gjelder påvirkningen fra C.W. Eckersberg er den minimal, selv om han deltok i Eckersbergs
perspektivkurs i 1835.

På Akademiet vant Dreyer den lille sølvmedaljen i 1834 og den store i 1837. Han søkte forgjeves om reisestipend og etter hvert ga han opp malingen. Han bosatte seg på Fyn hvor han hadde kjøpt en bondegård. 

Dreyer døde av tyfus i 1852 og ble glemt. I forbindelse med Raadhusudstillingen i København i 1901 ble han trukket frem av Karl Madsen og Dreyer har deretter fått en plass i kunsthistorien ved siden av J.Th. Lundbye og P.C. Skovgaard.


Fil:Dankvart Dreyer - Moonlight. The west coast of Jutland at Bovbjerg - Google Art Project.jpg|«Vestkysten af Jylland ved Bovbjerg», 1843, 40,2 x 28,5 cm, tilhører Den Hirschsprungske Samling
Fil:Munkemølle i Odense (Dankvart Dreyer).jpg|«Munkemølle i Odense, ca. 1644», olje på papir oppsatt på lerret, 26 x 33 cm. Tilhører Statens Museum for Kunst


## Referanser
Wilfrid Stinissen

**Wilfrid Stinissen** (opprinnelig **Georges Celest Arthur Stinissen**; 1927–2013) var en nederlandsk-belgisk katolsk prest, karmelittmunk og forfatter.
## Liv og virke
Han gikk inn i karmelittordenen 18 år gammel. 

Under andre verdenskrig, den 8. september 1944, avla Stinissen klosterløftene sine som broder Wilfrid av Kristus Kongen. Han ble presteviet den 5. august 1951.  Han hadde også doktorgrad i filosofi fra Université catholique de Louvain.

Han var bosatt i et kloster i Sverige siden 1967, i Tågarp i Skåne; et kloster han selv var med på å grunnlegge. Han ble også valgt til dets prior. Han var åndelig veileder til en av de svensker som inntrådte i klosteret som novise, konvertitten Anders Arborelius, som senere ble katolsk biskop og de nordiske lands første kardinal. 

Tågarp kloster er en gammel renovert bondegård som ligger på landet, tretti kilometer fra Helsingborg og tyve kilometer fra Landskrona. Brødrene tar ikke imot studiebesøk, men har et retretthjem i nær tilslutning til klosteret. Karmel er en kontemplativ orden, derfor vies meget tid til bønn. 

Stinissen var en svært produktiv forfatter av andakts- og oppbyggelselitteratur. Han var også en etterspurt retrettmester.

## Bibliografi
* 2010 – *Göm dig vid bäcken Kerit*
* 2008 – *Störst av allt är kärleken*
* 2007 – *Sann människa: en bok om skapelse och helighet*
* 2005 – *Låt oss ses i din skönhet: kommentar till Johannes av Korsets dikt ”Andlig sång”*
* 2004 – *Den lilla boken om god tid*
* 2003 – *Den kämpande tron*
* 2001 – *Jag dör inte – jag träder in i livet*
* 2000 – *Längre in i bönens land*
* 1999 – *Den enkla vägen till helighet*
* 1998 – *Som en skatt...*
* 1998 – *De svagas styrka*
* 1998 – *Mitt namn är i dig*
* 1997 – *Ordet är dig nära*
* 1996 – *Andens terapi*
* 1994 – *I dag är Guds dag*
* 1992 – *Evigheten mitt i tiden*
* 1990 – *Natten är mitt ljus*
* 1989 – *Hör du vinden blåsa?*
* 1989 – *Bröd som bryts*
* 1987 – *Vandring till sanningen*
* 1986 – *Fader, jag överlämnar mig åt dig*
* 1985 – *Inre vandring*
* 1981 – *Maria i Bibeln – i vårt liv*
* 1981 – *Jesusbönen*
* 1978 – *En bok om kristen djupmeditation*
* 1974 – *Bikten: försoningens sakrament*
* 1974 – *Den inre bönens väg*

## Referanser
Liste over ordførere i Aurskog-Høland

**Liste over Aurskog-Hølands ordførere** er en liste over ordførere i Aurskog-Høland kommune og de kommunene som har blitt slått sammen til Aurskog-Høland: Nordre Høland, Søndre Høland, Aurskog, Setskog og Rømskog. Aurskog-Høland tilhører Akershus fylke.

## Ordførere i Aurskog 1838–1919
Aurskog prestegjeld ble, som følge av formannskapslovene av 1837, et eget formannskapsdistrikt (kommune).

## Ordførere i Aurskog 1919–1965
Den 1. januar 1919 ble Aurskog kommune delt, så Aurskog og Blaker ble egne kommuner. Blaker ble senere slått sammen med Sørum.

## Ordførere i Høland 1838–1904
Høland prestegjeld ble opprettet som eget formannskapsdistrikt (kommune).

## Ordførere i Høland 1905–1924
Den 1. januar 1905 ble Høland delt, så Høland og Setskog ble egne kommuner.

## Ordførere i Setskog 1905–1965

## Ordførere i Nordre Høland 1924–1965
Den 1. juli 1924 ble Høland på nytt delt i to kommuner: Nordre og Søndre Høland.

## Ordførere i Søndre Høland 1924–1965

## Ordførere i Aurskog-Høland 1966–2019
Den 1. januar 1966 ble Søndre og Nordre Høland, Aurskog og Setskog kommuner slått sammen til Aurskog-Høland kommune

## Ordførere i Aurskog-Høland etter 2020
Den 1. januar 2020 ble Rømskog slått sammen med Aurskog-Høland kommune.

 
## Referanser
Bjørn Chr. Torp

**Bjørn Christian Torp** (1919–2009) var en norsk politiker, bonde og forstmann.

Han var kommunepolitiker i Søndre Høland i flere perioder.  Han var Søndre Hølands ordfører fra 1962 til 1963. Han ble senere, etter kommunesammenslåingen, medlem av kommunestyret i Aurskog-Høland. Han representerte Senterpartiet.

Han gikk Statens skogskole på Kongsberg og så skogbrukslinjen ved Norges landbrukshøgskole på Ås. Fra 1956 til 1972 var han ansatt i Haldenvassdragets skogeierforening, og fra 1972 til 1986 var han herredsskogmester (skogbrukssjef) i Aurskog-Høland. Torp var sanitetsjef i Heimevernet fra 1950 til 1970. Han var også bonde.

## Referanser
Kolonikrig

En **kolonikrig** kan enten betegne en krig mellom to eller flere land som kriger om større landområder i andre land *eller* en krig mellom en kolonimakt og motstand i det koloniserte landet. 

## Kolonikrig i Nord-Amerika mellom Storbritannia og Frankrike
Storbritannia gikk til krig mot Frankrike om å få større landområder enn det de hadde. Begge landene tok med seg hver sin indianerstamme. Disse indianerstammene het huronstammen og irokerserforbundet. Krigen førte til at huronstammen nesten ble utryddet. Irokeserforbundet ble også hardt svekket. Den tok slutt i 1763 da britene overtok de franske koloniene i Nord-Amerika. Mange liv gikk tapt, og krigen førte til mistro og hat.

## Noen andre viktige eksempler
*Den nederlandsk-portugisiske krig
*Den amerikanske uavhengighetskrigen
*De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
*Første og andre italiensk-etiopiske krig
*Zulukrigen
*Rifkrigen
*Opiumkrigene
*Mau Mau-opprøret
*Den første indokinesiske krig
*Algeriekrigen
Trørød

**Trørød** er en by på Nordsjælland beliggende i Rudersdal kommune, med 11&nbsp;439 innbyggere (2009). 194 av innbyggerne bor i Hørsholm kommune. Byen er i dag sammenvokst med Gammel Holte til ett samlet tettsted. Trørød ligger ca. 20 kilometer nord for Københavns sentrum. Trødrød tilhører Region Hovedstaden.

## Historie
Man går ut fra at navnet stammer fra *Trygve,* som har ryddet skogen der hvor Trørød ligger i dag. Alså er det "Trygves rydding". De eldste bygningene finner man ved byens torg, hvor blant annet byens eldste skole fra 1721 ligger. 

## Natur
Trørød er omgitt av en herlig natur. Mot nord grenser arealene opp til amtsgrensen mot Frederiksborg amt. I dette området finnes flere dyrkede områder. Videre er byen omgitt av myr, mindre skogområder med bronsealdergravhauger og vakre høydedrag. Gjennom dette området fører en av kommunens vakreste sykkel- og gangstier på den nedlagte jernbanestrekningen Nærum–Vedbæk, som en del av Kulturslangeruten. De eldste sporene av menneskelig aktivitet er funnet på denne stedet: 11&nbsp;000 år gamle flintredskaper.

## Steder
I Trørøds sentrum ligger et torg med moderne kjøpesenter, som igjen er omgitt av en rekke velholdte gamle hus, men også et villakvartal.
*Trørød torg
*Trørødskolen
*Kohaveskogen
*A/H Skovly
*Trørød Kollegiet

## Referanser
Solrød Strand

**Solrød Strand** er en by på Midtsjælland i Danmark med 17&nbsp;382 innbyggere (2023) beliggende i Solrød kommune, Region Sjælland, ute ved Køge Bugt. I byen ligger kjøpesenteret Solrød senter og på Solrød Strand stasjon er det togforbindelse til København og Køge.

Solrød Strand ligger drøyt 10 kilometer fra Køge, 19 kilometer fra Roskilde og 9 kilometer sørvest for københavnsforstaden Greve Strand. 

Solrød Strandkirke på stedet er fra 1982 og er tegnet av Keld Wohlert og Niels Munk.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Johann Bayer

**Johann Bayer** (født 1572 i Rain i Bayern, død 7. mars 1625 i Augsburg i Bayern) var en tysk jurist og astronom.

Bayer er mest kjent for sitt stjerneatlas *[[Uranometria]]*, publisert i 1603, som var det første atlaset til å dekke hele himmelkulen. I atlaset introduserte han et nytt system for navnsetting av stjerner – Bayer-betegnelse. Atlaset introduserte 12 nye stjernebilder som fylte ut den sørligste delen av himmelen, som var ukjent for antikkens Hellas og Roma.

Krateret Bayer på månen er oppkalt etter han.

## Referanser




## Eksterne lenker
* ''Uranometria'', 1603 – Full digital faksimile, Linda Hall Library.
Dybbøl

**Dybbøl** (tysk: *Düppel*) ligger i Sønderjylland og er en liten by med   innbyggere (2023) i Dybbøl Sogn på Sundeved mellom Stenderup og Dybbøl Banke. Dybbøl kirke er byens kjennemerke, men det er Dybbøl mølle ved utkanten av Sønderborg, man først og fremst forbinder byen med. 

Dybbøl har utvidet seg de senere år og ny bebyggelse er kommet til i byområdet. Byen ligger i Sønderborg kommune, Region Syddanmark.

## Opprinnelsen til navnet
Første leddet er et gammelt mannsnavn Dytti, etterleddet -bøl betyr *enkeltgård*. Navnet betyr altså «Dyttis enkeltgård», eller kanskje snarere «Dyttis udflyttergård».

## Dybbøls historie
Slaget ved Dybbøl i 1864 regnes for en viktig del av danmarkshistorien. Her ble krigen mellom tyskerne (prøysserne) og østerrikerne på den ene side og danskene på den andre avgjort. Kampene ved Dybbøl gjorde at Danmark tapte krigen og måtte avgi områdene Slesvig, Holsten og Lauenborg ved fredsslutningen. Det betydde også at Sønderjylland – dvs. området sør for Kongeåen og Ribe – ble avgitt til Tyskland og forble tysk inntil gjenforeningen i 1920, da grensen ble flyttet til sitt nåværende sted. Dybbøl ble etter dette et symbol på Danmarks nederlag og endelige opphør som europeisk krigsmakt.

### Skansene ved Dybbøl
Den 5. juni 1848 fant det sted kamper mellom Danmark og Tyskland (Preussen), og her lyktes det danskene (til tross for at de var i mindretall) å holde stand mot de tyske troppene. Dette medførte at den danske stat i 1855 bevilget penger til tre sterke skanser ved Dybbøl, men arbeidet kom først i gang seks år senere i 1861. 10 skanser var ikke bygget ferdige da tyske soldater rykket fram i 1864 og tross visse hurtige utbedringer falt Dybbøls skanser den 18. april etter 34 dagers heftige beskytninger og Danmark måtte kapitulere. Tyskernes styrke var på  mann, mens danskenes var på 11 000. Ved slagets avslutning var 6 000 soldater blitt drept, såret eller tatt til fange. Av disse var godt over  dansker. Tyskerne bygget senere ut skansene fra 1865-70, blant annet ble Kongeskansen bygget i denne perioden, den skansen hvor den offisielle gjenforeningsfest fant sted 11. juli 1920.

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
* Historier fra Dybbøl
Færøyenes økonomi

**Færøyenes økonomi** domineres av fiskeri og havbruk, som samlet står for rundt 95 % av Færøyenes eksportinntekter og halvparten av bruttonasjonalproduktet (BNP). Økonomien er  Finanskrisen på Færøyene 1989–1995 gjorde at arbeidsløsheten steg til rundt 10 %, og at en tredjedel av befolkningen utvandret, hovedsakelig til Danmark. Senere har arbeidsløsheten gått tilbake, og lå per 2007 på 1,4 %, som da var den 7. laveste i verden. I 2023 var sysselsettingsgraden 83 % for den delen av befolkningen som er i arbeidsfør alder (15–74 år), og ledigheten lå på 1,3 %.

De evigvarende primærnæringene har gjort at arbeidsløshet har vært et noe ukjent fenomen på øyene, selv om svingninger i de internasjonale fiskeprisene kan føre til store svingninger i landets økonomi. Rundt 15 % av landets BNP kommer i dag fra årlige subsidier fra Danmark, men dette tallet er stadig på vei ned. Etter 2000 har nye arbeidsplasser innen informasjonsteknologi (IT) og andre forretningsprosjekter blitt fostret på Færøyene for å tiltrekke nye investeringer.

Færøysk hvalfangst (færøysk: *grindadráp*) er omstridt på verdensbasis. Fangsten er ikke-kommersiell og organisert av de enkelte bygdene, og derfor ikke noen av del øyenes eksport. Fangsten er strengt lovregulert, og overvåkes alltid av den lokale sysselmannen, tilsvarende en grindeformann.

Færøyenes valuta er færøysk krone, som kun er dansk kroner med færøyske motiver på sedlene, og dermed ingen selvstendig valuta. Færøyene valgte å stå utenfor daværende EF da Danmark ble medlem i 1973. Færøyene har imidlertid en frihandelsavtale med EU, underskrevet med EF i 1989. 

## Nøkkeltall
Tall fra CIA World Factbook og Hagstova Føroya.

## Referanser


## Litteratur
* Richard A Apostle: *The Restructuration of the Faroese Economy The Significance of the Inner Periphery*. Frederiksberg 2002. ISBN 87-593-0891-5.
* Niels Elkær-Hansen: *The Faroe Islands Scenery, Culture, and Economy*. København 1959.

## Se også
* Energi på Færøyene
* Fiskeri på Færøyene
* Havbruk på Færøyene
* Færøysk hvalfangst

## Eksterne lenker
* 
* Hagstova Føroya, statistikk
* The Faroese banknote series hos Danmarks Nationalbank
* Informasjonsfilm om Færøyenes økonomi, YouTube
Carl Jacobsen

**Carl Christian Hillman Jacobsen** (1842–1914) var sønn av brygger J.C. Jacobsen, som grunnla Carlsberg-bryggeriet.

I 1871 ble han forpakter av farens nyoppførte bryggeri Ny Carlsberg. I 1906 direktør for Carlsberg-konsernet.

Jacobsen stiftet flere store legater, bl.a. Ny Carlsbergfondet i 1902, og skjenket tallrike skulpturer, bl.a. Den lille Havfrue, til København. Av andre folkegaver kan nevnes Ny Carlsberg Glyptotek og Jesuskirken i Valby. Bryggeren bygget opp en betydelig kunstsamling, som han skjenket offentligheten i 1888. Carl Jacobsen brakte en stor samling av antikke egyptiske, greske, etruskiske og romerske kunstgjenstander til Danmark, og disse kan ses på Glyptoteket i dag.

Også spiret på Sankt Nikolaj kirke i København skyldes Carl Jacobsen. Hans plan om å gjenskape spiret på Vor Frue kirke (ødelagt 1807) på samme måte, strandet på myndighetenes motstand.

Sønnen Vagn Jacobsen overtok ledelsen av Carlsberg Bryggerierne, mens Helge Jacobsen overtok ledelsen av Ny Carlsberg Glyptotek.

Carl Jacobsen var blant annet kommandør av 1. grad av Dannebrogordenen og ridder av Æreslegionen.

## Referanser


## Kilder
* Kristof Glamann *Øl og marmor*, København: Gyldendal 1996. .

## Eksterne lenker
* Carlsbergfondet
* Glyptoteket
Ringeriksavisa

**Ringeriksavisa** er en nettavis som geografisk dekker Ringeriksregionen med hovedvekt på Ringerike kommune og Hønefoss. Ringeriksavisa ble etablert i november 1999. Redaktør er Frank Tverran. Avisa har ingen fast ansatte og drives i stor utstrekning på dugnadsbasis.

## Eksterne lenker
* Ringeriksavisa
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn

***Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn*** var et dansk blad grunnlagt i 1803 av Johan Werfel, og som eksisterte til 1837.

Johan Werfel døpte bladet *Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn* til minne om sin venn samfunnsrefseren Niels Ditlev Riegels som var død året før. Riegels hadde i perioden 1786–1790 utgitt det samfunnskritiske bladet *Månedsskriftet Kjøbenhavns Skilderie*, men etter *[[Trykkefrihetsforordningen av 1799]]* var grensene for hva man kunne skrive blitt vesentlig innskrenket. Werfel forsøkte i noen nummere av bladet sitt å minnes Riegels ved å utgi noen av hans etterlatte skrifter, men måtte etter kort tid stoppe forsøket. Bokhandleren og forleggeren Salomon Soldin ble snart ansatt som redaktør. Werfel forsvant i 1808 og lot som han var død for å unngå sine kreditorer og Soldin overtok da også utgivelsen av bladet.

I de første årgangene var bladet et lite ukeblad som utkom i kvartformat, men det ble snart utvidet i både format og utvidelse. På denne måten kunne det konkurrere med tidens andre populære blader som blant annet *[[Berlingske Tidende]]* og *[[Adresseavisen (København)|Adresseavisen]]*.

Soldin la frem et program for bladets innhold. Første seksjon av bladet skulle bringe 1) små satiriske og humoristiske stykker, hvor maktpersoner med dårlig rykre skulle refses 2) moralske og filosofiske stykker av blandet innhold 3) historiske og politiske stykker, som viser den herskende ånd i fedrelandet. I andre seksjon, som ble trykket med en mindre skrifttype, ble det brakt notiser om forskjellige emner som kunne interesse den oppvakte borger, for eksempel om handelen, skipsfarten, industrien og utenriksbegivenheter.

Soldin skrev selv en stor del av innholdet i bladet, men også flere av tidens betydelige personligheter, slik som Rasmus Nyerup, Knud Lyne Rahbek, Christian Molbech og N.F.S. Grundtvig bidro ofte med innlegg.

*Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn* var et særskilt blad for København, og det ble fortrinnsvis lest av de dannede borgere. Det var dessuten i sin levetid et av de vesentligste blader, hvor bl.a. mange av de vigtigste litterære feider sto.

Allerede i 1825 overlot Soldin redaktørstolen til Frederik Thaarup. Omgangskretsen fryktet for bladets skjebne, og selv sa Soldin at han ved overgivelsen til Thaarup hadde sørget for at de fikk «kristelig Begravelse». Det var imidlertid ikke Thaarup som la bladet i graven, for etter 6 år på posten ble det overlatt til Hans Christian Wosemose, Claudius Rosenhoff og J. H. Stabell som døpte det om til *Allernyeste Skilderie*. Det eksisterte enda 6 år, men i 1837, samme år som Soldin døde, gikk bladet endelig inn.

## Kilder
*Chr. Kirchhoff-Larsen, *Den danske Presses Historie*, bind II, Ejnar Munksgaards Forlag, 1947, s. 325-331.
Liste over Færøyenes handelsministre

**Handelsministeren** (færøysk: *landsstýrismaðurin í handilsmálum*) var en ministerpost i Færøyenes regjering fra 1970 til 1985 med ansvar for utenrikshandel. Etter 1985 har utenrikshandel sortert sammen med øvrige næringssaker.

## Referanser
UFC 111

***UFC 111: St-Pierre vs. Hardy*** var et MMA-arrangement i regi av UFC i Newark, New Jersey USA 27. mars 2010.

## Bakgrunn
På grunn av Brock Lesnars lange sykefravær var det lenge usikkert hva UFC ønsket å gjøre. Det ble spekulert og rapportert at det det ble jobbet med en kamp mellom Frank Mir og Shane Carwin om en interim tungvekt tittel for dette arrangementet. Kampen ble offisielt bekreftet under UFC 108.

Ben Saunders var opprinnelig satt opp til å møte Martin Kampmann, men Kampmann ble erstattet av Jake Ellenberg på grunn av skade. Senere da Thiago Alves ble tvunget til å trekke seg fra kampen sin mot Jon Fitch ba Ben Saunders om å få møte Fitch. Jake Ellenberg fikk utbetalt både for kamp og seier.

## Resultater
### Innledende kamper
***Weltervekt:  [[Matthew Riddle]] vs.  [[Greg Soto]]**
:Riddle beseiret Soto med diskvalifisering (ulovlig spark) 1:30 i 3. runde.
***Lett tungvekt:  [[Rodney Wallace]] vs.  [[Jared Hamman]]**
:Hamman beseiret Wallace med enstemmig avgjørelse (29-28, 29-28, 29-28). Denne kampen ble vist under direktesendingen i opptak.
***Mellomvekt:  [[Rousimar Palhares]] vs.  [[Tomasz Drwal]]**
:Palhares beseiret Drwal med submisson (heel hook) 0:45 i 1. runde. Denne kampen ble vist under direktesendingen i opptak. Palhares ble etter kampen suspendert i 90 dager for ikke å ha sluppet teknikken da dommeren stoppet kampen.
***Weltervekt:  [[Ricardo Almeida]] vs.  [[Matt Brown]]**
:Almeida beseiret Brown med submission (rear naked choke) 3:30 i 1. runde.
***Weltervekt:  [[Nate Diaz]] vs.  [[Rory Markham]]**
:Diaz beseiret Markham med TKO (slag) 2:47 i 1. runde.

### Hovedkamper
***Lettvekt  [[Jim Miller]] vs.  [[Mark Bocek]]**
:Miller beseiret Bocek med enstemmig avgjørelse (29-28, 29-28, 29-28).
***Weltervekt:  [[Jon Fitch]] vs.  [[Ben Saunders]]**
:Fitch beseiret Saunders med enstemmig avgjørelse (30-27, 30-27, 30 27).
***Lettvekt:  [[Kurt Pellegrino]] vs.  [[Fabricio Camoes]]**
:Pellegrino beseiret Camoes med submission (rear naked choke) 4:20 i 2. runde.
***[[Tungvekt (MMA)|Tungvekt]] [[interim]] tittelkamp:  [[Frank Mir]] vs.  [[Shane Carwin]]**
:Carwin beseiret Mir med TKO (slag) 3:48 i 1. runde å ble med det den nye UFC tungvekt interim tittelholder.
***[[Weltervekt (MMA)|Weltervekt]] tittelkamp:  [[Georges St. Pierre]] **(c)** vs.  [[Dan Hardy]]**
:St. Pierre beseiret Hardy med enstemmig avgjørelse (50-43, 50-44, 50-45) og forsvarte med det sin UFC weltervekt tittel.

## Bonuser

***Fight of the Night:  Rodney Wallace vs.  Jared Hamman**
***Knockout of the Night:  Shane Carwin**
***Submission of the Night:  Kurt Pellegrino**

## Referanser
Retikkel

**Retikkel** (latinsk *reticule*, som betyr «nett») er siktepunktet for optiske sikter. Retikkelet er «strekene» eller andre former for siktepunkt som man ser inne i et kikkertsikte eller annen optikk der man trenger å måle eller sentrere. Ordets opphav kommer trolig av at tradisjonelle retikler er formet som et knutepunkt er i et nett; et kors. 

En håndkikkert har vanligvis ikke noe retikkel, men den kan ha det hvis det ligger målefunksjoner i den. Et kikkertsikte vil nå alltid ha et retikkel for at man skal kunne utføre siktefunksjonen.

## Utforming
Retikler kommer i mange former, for eksempel: Et enkelt kors, bare et rødt punkt, kombinasjon av et kors og et rødpunkt, et kors med tykke streker ytterst og tynnere innerst, et kors med tykke streker ytterst og tynnere innerst, og et retikkel med bare et rødt punkt i midten (rødpunkt). 

Forskjellige retikler har forskjellige navn for å skille dem ifra hverandre. Eksempler på noen kjente er tysk nummer 4, duplex, diavari og så videre.


Absehen 1.svg|Tysk #1 (også kalt «normalretikkel»), egnet for skumring. Et gammelt skarpskytter-retikkel.
Absehen Diavari.svg|Diavari-retikkel, egnet for skumring.
Absehen 4.svg|Tysk #4.
Absehen 4A.svg|Tysk #4A.
Absehen 6.svg|Tysk #6, enkelt trådkors som er godt egnet under gode lysforhold.
Absehen 8.svg|Tysk #8
Absehen 8A.svg|Tysk #8A.


## Billedplan
Avhengig av kikkertens oppbygning kan et retikkel være plassert i:

* Første billedplan (såkalt medforstørrende retikkel, engelsk *First Focal Plane* - FFP)
* Andre billedplan (såkelt ikke-medforstørrende retikkel, engelsk *Second Focal Plane* - SFP)
* Eller en kombinasjon av disse (engelsk *Dual Focal Plane* - DFP)

Med retikkel i begge billedplan er det vanlig med en enkelt lysprikk i 2. billedplan, og en ballistisk skala (f.eks. milliradian) i 1. billedplan.

## Retikkel med måleskala
Retikler kan ha graderte skalaer som viser høyder og bredder, og kan brukes som en «optisk linjal». På kikkerter med justerbar forstørrelse vil retikler med måleskala (f.eks. milliradian) vise korrekt på alle forstørrelser dersom retikkelet er i 1. billedplan. Dersom måleskalaen ligger i 2. billedplan vil kikkerten bare vise korrekt graduering på én forstørrelse (oppgitt av produsenten), som vanligvis er maksimal forstørrelse.

## Eksterne lenker
* 
* Zeiss – Retikkelvelger
Lillerød

**Lillerød** ligger i Nordsjælland og er administrasjonssentrum i Allerød kommune, Region Hovedstaden. Byen har 16&nbsp;836 innbyggere (2023) og kalles ofte for *[[Allerød]]* (noe som formelt er galt), med referanse til jernbanestasjonen og kommunen. 

Byens gågate heter M.D. Madsensvej. I Lillerød ligger et mindre teater ved navn Mungo Park, oppkalt etter en oppdagelsesreisende. Tidligere huset byen teatergruppen Dr. Dante, som startet sin virksomhet her. Byen har sin egen kino, Allerød kino, som er drevet av frivillig arbeidskraft (Allerød Bios Venner).

Byen er kjent for sine skilt med *Stridsvogner forbudt*, som skyldes at byen ligger rett ved Sjælsmark og Høvelte kaserne. 

## Galleri

Fil:MDMadsensVej.jpg|M.D. Madsensvej
Fil:MungoPark.jpg|Mungo park
Fil:AlleroedBiograf.jpg|Allerød kino
Fil:NoTanksSign.jpg|*Stridsvogner forbudt* skilt


## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Lokalhistorisk Arkiv og Forening i Allerød kommune
Hellebæk

**Hellebæk**  er en by på Nordsjælland ved Øresund i Danmark cirka 7 kilometer nord for Helsingør. Den har 5&nbsp;816 innbyggere (2023) og ligger i Helsingør kommune i Region Hovedstaden.

Byen var sentrert rundt Hammermøllen og den våpenindustrien som var knyttet til denne. Senere ble våpenproduksjonen erstattet av en klesfabrikk.

Ved en krigssituasjon flyttes regjeringen og kongehuset til en bunker i Hellebæk (Regan Øst). Deretter gjøres Regan Vest i Rold skog klar, i en atomsikret bunker, 60 meter under jorden.

## Referanser
Vågsvåg

**Vågsvåg** er en bygd og et tidligere tettsted i Kinn kommune i Vestland. Den ligger ved Vågsfjorden på sørsiden av øya Vågsøy, ved utløpet av Nordfjord. Vågsvåg ligger omtrent tre kilometer nordvest for Holvika og ca. seks kilometer vest for Måløy.

## Referanser
Jan Brodal

**Jan Brodal** (1939–2020) var universitetsbibliotekar ved Universitetet i Tromsø med ansvar for Øst-Europa og Sentral-Europa, forfatter og oversetter. 

## Bakgrunn og virke

Brodal tok artium ved Sydneshaugen skole i Bergen i 1958. Deretter tok han historisk-filosofisk embetseksamen ved Universitetet i Oslo i 1966, den besto av fagkretsen engelsk, allmenn litteraturvitenskap og russisk hovedfag etter stipendopphold i Leningrad. I de etterfølgende årene hadde han flere studieopphold i Øst-Europa. Brodal hadde videre ulike stillinger innen kulturlivet i Norge, i en periode var han kinosjef i Stavanger, lektor ved Distriktshøyskolen i Volda og Bø, han var deretter stipendiat ved Universitetet i Bergen. I 1979 ble han ansatt som universitetsbibliotekar i Tromsø. 

Av fag var Brodal litteraturviter. Han skrev som freelance journalist om østeuropeiske emner i en rekke aviser. Han utga diktsamlinger og samlinger av gjendiktninger i tillegg til å oversette bøker fra polsk, russisk og engelsk. Jan Brodal publiserte også egne dikt på polsk og rumensk. I en periode var Brodal redaktør for tidsskriftet *[[Profil]]*, den siste før det ble overtatt av støttespillere for de norske «maoistene».

## Heder
* 1991 – Riksmålsforbundets oversetterpris, for den polske romanen *En messe for byen Arras* av Andrzej Szczypiorski
* 1997 – Republikken Polens fortjenstorden, for sitt virke som formidler av polsk litteratur

## Bibliografi
* *Russisk kvintett*, essays, Solum (1977)
* *Passasjer*, lyrikk, Solum (1978)
* *Mosaikk*, lyrikk, Solum (1980)
* *Raketter og bondekjerrer*, lyrikk, Solum (1982)
* *Barn av Europa*, lyrikk, Solum (1983)
;Gjendiktning
* *Robert Rozjdestvenski: Ubebodde øyer*, Solum (1974)
* *Andrej Voznesenskij: Den tre-kantede pære*, Solum (1977)
* *Karol Wojtyla: Sangen om den skjulte Gud*, Solum (1988)
* *Forbrytelse og straff / Fjodor Dostojevskij*, Solum (1993)

## Referanser


## Kilder
* 70-årsomtale i Aftenposten Kultur 24. november 2009 side 14.
* Presentasjon av Jan Brodal i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

## Eksterne lenker
Idrettslaget Sverre

**Idrettslaget Sverre** er et idrettslag i Levanger i Trøndelag. Laget ble stiftet den 26. september 1886, og er et av landets eldste idrettslag. Idrettslaget Sverre har avdelinger innen blant annet fotball, tennis, turn og sykkel.

På fotballsiden har Idrettslaget Sverre lag opp til 16 år. Hjemmebanen heter Leva-Fro Arena Elberg, tidligere kjent som Elberg stadion. I 1996 slo senioravdelingene i Idrettslaget Sverre og Sportsklubben Nessegutten seg sammen og dannet Levanger Fotballklubb.

Den mest kjente utøveren som har representert Idrettslaget Sverre, er syklisten Knut Knudsen, som vant OL-gull i 1972. Av kjente fotballspillere er Vegard Voll, Kristoffer Paulsen Vatshaug og Per Verner Vågan Rønning spillere som har hatt sine barndomsår i Idrettslaget Sverre.

## Eksterne lenker
*
Georgi Zažitski

**Georgi Zažitski** (født 5. februar 1946 i Luga i Sovjetunionen) er en estisk fekter. Idag lever og jobber han i Bergen. Zažitski er tidligere verdensmester, sovjetisk mester (1966 og 1968) og han har bronse fra OL i München i 1972.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bernt Østerkløft

**Bernt Ludolf Østerkløft** (født *Jakobsen*, 6. april 1906 i Østerkløft i Valnesfjord, død 20. juli 1996 på Fauske) var en norsk kombinertløper som var aktiv på 1930-tallet. Han ble nummer seks i kombinert i OL i Garmisch-Partenkirchen i 1936. I VM i Sollefteå i 1934 ble han nummer 35 av 71 deltakere i det spesielle hopprennet. Bernt Østerkløft representerte Valnesfjord IL. Han var den første deltakeren i vinter-OL fra Nordland.

## Referanser


## Kilder
* Jens Jahn, Egon Theiner: *Enzyklopädie des Skispringens*. AGON Sportverlag, Kassel 2004. ISBN 3-89784-099-5, s. 151
* Jon Grunde Rolands slektsside

## Eksterne lenker
*
Selje (tettsted)

**Selje** er et tettsted i Stad kommune i Vestland. Stedet var administrasjonssenteret i den tidligere Selje kommune, som den 1. januar 2020 ble slått sammen med Eid. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger sørvest på Stadlandet.

## Bilder

File:Selje church 02 Sogn og Fjordane Norway 2014-09-16.JPG|Selje kirke og naust 
File:Selje church beach Sogn og Fjordane Norway 2014-09-16.JPG|Seljesanden, 550 meter sandstrand
File:Selje school football field Sogn og Fjordane Norway 2014-09-16.JPG|Selje skule og fotballbane 


### Panoramabilder

File:Selje panorama school football field evening Sogn og Fjordane Norway 2014-09-16.JPG|Selje skule og fotballbane 
File:Selje panorama centre evening Sogn og Fjordane Norway 2014-09-16.JPG|Selje sentrum. Parken til høyre.
File:Selje panorama bay Selja evening 03 Sogn og Fjordane Norway 2014-09-16.JPG|Selje med øya Selja. Stranda Seljesanden går fra sentrum til Selje kirke. 
File:Selje panorama bay Selja evening 02 Sogn og Fjordane Norway 2014-09-16.JPG|Gravplassen ved Seljesanden, med Selja i bakgrunnen
File:Selje panorama bay Selja evening 01 Sogn og Fjordane Norway 2014-09-16.JPG|Selje sentrum sett fra naustene ved Selje kirke. Selja i midten.
File:Panorama02 Selja Ersholmen Hovsundet Selje marina Sogn og Fjordane Norway 2014-09-17.JPG|Selja med Ersholmen, Hovsundet, båthavn og Sagaboats i Selje


## Referanser
Bosnia-Hercegovina under Vinter-OL 1994

**Bosnia-Hercegovina under Vinter-OL 1994**. Ti sportsutøvere, åtte menn og to kvinner fra Bosnia-Hercegovina deltok i fire sporter, aking, alpint, bobsleigh og langrenn under Vinter-OL 1994 i Lillehammer i Norge. Bosnia-Hercegovina, som deltok for første gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en 33.-plass i aking ener for damer.

## Medaljer

## Eksterne lenker
*  Bosnia and Herzegovina at the 1994 Lillehammer Winter Games  på Sports-reference.com/olympics
Mogrenda

**Mogrenda** er et tettsted i Stad kommune i Vestland. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger omtrent fem kilometer øst for kommunesenteret Nordfjordeid på nordsiden av Eidselva. Vestenden av Hornindalsvatnet ligger ca. 1,5 kilometer øst for Mogrenda. Europavei 39 går på nordsiden av tettstedet, og møter riksvei 15 vest for Mogrenda.

## Referanser
Surgut 2 kraftverk

**Surgut 2** er et av verdens største varmekraftverk målt etter installert produksjonseffekt, med en kapasitet på  MW fordelt på 8 blokker. Maksimal produksjonskapasitet i 2013 var på 39,85 TWh. Bare et par kinesiske kullkraftverk har større produksjonskapasitet enn Surgut-anlegget.

Anlegget er et oljekraftverk som ligger i byen Surgut i det autonome området (OA) Khanty-Mansia øst for Uralfjellene i Russland. Det stod ferdig i 1985.

## Referanser


## Eksterne lenker
* OGK-4 - kraftverkets hjemmeside.
Belgia under Vinter-OL 1994

**Belgia under Vinter-OL 1994**. Fem sportsutøvere, to menn og tre kvinner fra Belgia deltok i to sporter, alpint og kortbaneløp under Vinter-OL 1994 i Lillehammer i Norge. Belgia tok ikke noen medaljer, beste plassering var en 17.-plass i kortbaneløp 1000 meter for damer.  

## Medaljer

 
## Alpint

## Kortbaneløp på skøyter

**Damer**

**Herrer**

## Eksterne lenker
*  Belgium at the 1994 Lillehammer Winter Games  på Sports-Reference/Olympics Besøkt 26. okt 2011.
Bermuda under Vinter-OL 1994

**Bermuda under Vinter-OL 1994**. Én mannlig sportsutøver fra Bermuda deltok i aking under Vinter-OL 1994 i Lillehammer i Norge. Bermuda, som deltok for andre gang i et vinter-OL, vant ingen medaljer. Beste plassering var en 30.-plass i aking ener for menn. 
 
## Medaljer

## Eksterne lenker
*  Bermuda at the 1994 Lillehammer Winter Games  på Sports-reference.com/olympics
Surgut 1 kraftverk

**Surgut 1** er et av verdens 20 største varmekraftverk målt i effekt, med en installert produksjonskapasitet på  MW fordelt på 16 blokker. Dette er et oljekraftverk i byen Surgut i det autonome området (OA) Khanty-Mansia øst for Uralfjellene i Russland. Anlegget ble påbegynt i 1968, og stod ferdig i 1972 og 1983. Operatør er OGK-2.

## Eksterne lenker
*
Nizjnevartov gasskraftverk

**Nizjnevartov gasskraftverk** er et gasskraftverk med en installert produksjonskapasitet på 2013 MW, beliggende ved elva Vakh i det autonome området (OA) Khanty-Mansia øst for Uralfjellene i Russland. Anlegget ble påbegynt i 1990, og stod ferdig i 2004. Årsproduksjonen er om lag 11 TWh. Operatør er OGK-1.

## Eksterne lenker
* OGK-1 - kraftverkets hjemmeside.
Kostroma gasskraftverk

**Kostroma gasskraftverk** (russisk: Костромская ГРЭС, *Kostromskaja GRES*) er et gasskraftverk med en installert produksjonskapasitet på  MW, beliggende i byen Kostroma i Kostroma oblast, øst for Moskva i det sentrale, europeiske Russland. Det ble opprinnelig bygd ut med 300 MW i 1969, og  MW i 1980. 

## Eksterne lenker
* OGK-3 – kraftverkets hjemmeside.
Reftinsk kullkraftverk

**Reftinsk kraftverk** er et kullkraftverk med en installert produksjonskapasitet på 3&nbsp;300 MW fordelt på 10 blokker á 300 MW hver, beliggende i Reftinskij i Sverdlovsk oblast, like øst for Uralfjellene i asiatisk Russland. Stedet ligger 120 km sørøst for millionbyen Jekaterinburg.

Anlegget ble påbegynt i 1963, og stod ferdig i dagens form med den tiende blokken innvidd i mars 2008. Kraftverket fyres med kull. Operatør er OGK-5.

## Se også
* Liste over verdens største kullkraftverk
Rjazan kraftverk

**Rjazan kraftverk** (russisk: *Rjazanskaja GRES*) er et varmekraftverk med en installert produksjonskapasitet på 3070 MW, beliggende utenfor Novomitsjurinsk i Rjazan oblast i Russland, sør for Moskva. 

Brenselskildene er kull, olje og naturgass. Anlegget ble påbegynt i 1970, og stod ferdig i 1973 (første byggetrinn, 4 enheter à 270 MW) og 1981 (enhet 5–6 à 785 MW) og 1990 (enhet 7 à 420 MW). Operatør er OGK-6.

## Eksterne lenker
*
Perm gasskraftverk

**Perm gasskraftverk** er et gasskraftverk med en installert produksjonskapasitet på  MW fordelt på 4 blokker, beliggende i Russland. Brenselskildene er naturgass. Anlegget ble påbegynt i 1980, og stod ferdig i 1990. I 2007 produserte kraftverket 14,25 TWh elektrisk kraft.

## Eksterne lenker
* OGK-1 - beskrivelse av kraftverket (kart og data)
Iriklin gasskraftverk

**Iriklin gasskraftverk** er et gasskraftverk med en installert produksjonskapasitet på  MW fordelt på 8 blokker, beliggende ved det oppdemmede Irklin-reservoaret i Novoorskij-distriktet i Orenburg oblast, sørvestre Sibir i Russland. Brenselskildene er  naturgass fra områdene nord for Det kaspiske hav. Operatør er det russiske energiselskapet *OGK-1*.

Anleggets effekt er inntil  MW fordelt på 8 like store enheter a 300 MW hver, og utbyggingen skjedde fra 1970 til 1979. Årsproduksjonen i 2007 var på 10,2 TWh elektrisk kraft.

## Eksterne lenker
* Irkilinskaya - *Global Energy Observatory*.
* OGK-1 - beskrivelse av kraftverket (kart og data).
Stavropol gasskraftverk

**Stavropol gasskraftverk** er et gasskraftverk med en installert produksjonskapasitet på 2400 MW fordelt på 8 enheter á 300 MW hver, beliggende i byen Stavropol i sørlige Russland. Brenselskildene er naturgass. Anleggsarbeidet startet i 1975. Operatør er OGK-2.

## Eksterne lenker
* OGK-2 – kraftverkets hjemmeside.
Konakovo GRES gasskraftverk

**Konakovo GRES gasskraftverk** er et gasskraftverk med en installert produksjonskapasitet på 2400 MW, beliggende i Tver oblast i det vestlige europeiske Russland. Brenselskildene er naturgass. 

Anlegget ble påbegynt i 1960, og stod ferdig i 1969. Det har 8 blokker á 300 MW hver. Operatør er OGK-5.
Novotsjerkassk kraftverk

**Novotsjerkassk kraftverk** er et varmekraftverk med en installert produksjonskapasitet på 1800 MW fordelt på 8 enheter, beliggende ved byen Novotsjerkassk langt sørvest i Russland. Brenselskildene er kull fra kullkildene ved Rostov øst for Asovhavet/Svartehavet. Dette anlegget har kogenerasjon og leverer fjernvarme. 

Anlegget ble påbegynt i 1965, og stod ferdig i 1972. Den ene av enhetene ble fornyet i 2005. Operatør er OGK-6 (UES-South). Elva Tuzlov er kilde for kjølevannet.

## Se også
* Liste over verdens største kullkraftverk

## Eksterne lenker
* Novocherkasskaja GRES - *Global Energy Observatory*.
Bulgaria under Vinter-OL 1994

**Bulgaria under Vinter-OL 1994**. Sytten sportsutøvere, ti menn og sju kvinner fra Bulgaria deltok i sju sporter, aking, alpint, bobsleigh, kunstløp, langrenn, kortbaneløp og skiskyting under Vinter-OL 1994 i Lillehammer i Norge. Bulgaria, som deltok for fjortende gang i et vinter-OL, vant ikke noen medalje. Beste plassering var en trettendeplass i skiskyting 4&nbsp;x&nbsp;7,5&nbsp;km stafett for damer.  
 
## Medaljer

## Eksterne lenker
*  Bulgaria at the 1994 Lillehammer Winter Games  på Sports-reference.com/olympics
Chile under Vinter-OL 1994

**Chile under Vinter-OL 1994**. Tre mannlige sportsutøvere fra Chile deltok i alpint under Vinter-OL 1994 i Lillehammer i Norge. Chile, som deltok for ellevte gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en 32.-plass i alpin kombinasjon for menn. 

## Medaljer

## Eksterne lenker
*  Chile at the 1994 Lillehammer Winter Games  på Sports-reference.com/olympics
Henri J.M. Nouwen

**Henri Jozef Machiel Nouwen** (født 24. januar 1932 i Nijkerk i Nederland, død 21. september 1996 i Hilversum) var en nederlandsk katolsk prest og forfatter av en rekke bøker om spiritualitet. Hans interesser i så måte var først og fremst rotfestet i psykologi, sjelesorg, spiritualitet, sosial rettferdighet og kommunitet. Nouwen lot seg inspirere av blant andre Anton Boisen, Thomas Merton, Rembrandt, Vincent van Gogh og Jean Vanier.

Nouwen fikk Emmausprisen for boken *Stillheten som skaper* i 2002. I Norge er han spesielt kjent for boken *Den Bortkomne Sønn Vender hjem*.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Henri Nouwens far var sakføreren Laurent Nouwen, moren het Maria Ramselaar. Henry tok eksamen artium i Haag i 1950 og begynte i 1951 studier i teologi og filosofi ved presteseminaret i Rijsenburg ved Utrecht.

### 1950-1980
Prestevielsen fant sted i 1957. 

Deretter tjente han i erkebispedømmet Utrecht samtidig som han studerte psykologi ved det katolske universitet i Nijmegen (*Radboud Universiteit Nijmegen*). Etter eksamen i 1964 arbeidet han i fire år i USA, først som foreleser i religion og psykiatri ved Menninger Clinic i Topeka i Kansas, deretter som gjesteprofessor ved det psykologiske fakultet ved University of Notre Dame. 

I 1968 flyttet han tilbake til Nederland for å undervise ved det katolske teologiske institutt i Utrecht. Han tok også en teologisk eksamen ved Nijmegens universitet. 

Etter tre år i Nederland vendte han tilbake til USA for å undervise i pastoralteologi ved Yale Divinity School, noe han gjorde til 1981. I løpet av disse år foreleste han også ved *Ecumenical Institute* i Collegeville i Minnesota og ved Pontifical North American College i Roma. I 1974 og 1978 tilbragte han flere måneder i *Abbey of the Gesesee*, et cisterciensk kloster i Piffard i New York.

### 1980 og fremover
I 1981 og 1982 besøkte han Latinamerika og viet meget av sin tid til de fattigste. 1983-1985 underviste han ved Harvard Divinity School. Deretter reiste han til Frankrike og bodde i ni måneder i et L'Arche-fellesskap, et kristent lokalsamfunn grunnlagt av Jean Vanier der psykisk utviklingshemmede og assister lever sammen i evangeliets ånd.

## Verker
### Bøker av Nouwen
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

#### Posthume utgivelser
*
*
*
*

### Kapitler
*
*

### Artikler
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Forord, innledninger og etterord
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

### Lesebøker og kompilasjoner
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Referanser

*
*

## Litteratur om Nouwen
### Bøker
* Beumer Jurjen, *Henri Nouwen: ett rastlöst sökande efter Gud*. Örebro: Libris 1999. ISBN 91-7195-273-X
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

### Artikler og essays
*
*
*
Karmanovskaja kraftverk

**Karmanovskaja kraftverk** er et varmekraftverk med en installert produksjonskapasitet på 2400 MW, beliggende i byen Neftekamsk i den russiske republikken Basjkortostan. Brenselskildene er olje og naturgass. Anlegget ble påbegynt i 1962, og stod ferdig i 1973. Operatør er Bashkir  Generation Company.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Karmanovskaya Gas Power Plant  industryabout.com
Tsjerepets kullkraftverk

**Tsjerepets kullkraftverk** er et kullkraftverk med en installert produksjonskapasitet på 1735 MW, beliggende i byen Tsjerepets i Russland. Brenselskildene er kull. Anlegget ble påbegynt i 1953, og stod ferdig i 1966.

## Eksterne lenker
* OGK-3 – kraftverkets hjemmeside.