open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mexicos riksvåpen

**Mexicos riksvåpen** har vært et viktig politisk og kulturelt symbol i Mexico gjennom flere hundre år. Det avbilder en ørn sittende på en kaktus mens den fortærer en slange. De enkelte elementene er kjent fra førkolumbisk tid. Da Mexico ble uavhengig i 1821, ble den den slangeetende ørnen på en kaktus tatt til våpenmerke for den nye republikken. Det har siden i forskjellige versjoner vært landets våpen, alltid med det samme innholdet, bortsett fra at ørnen hadde krone på hodet i de to korte periodene da Mexico var et keiserdømme. I moderne meksikansk tolkning symboliserer det det godes seier over det onde, men for aztekerne hadde det et religiøst innhold.

Opphavet til merket er flere litt ulike aztekiske legender. Deres hovedstad 
Tenochtitlan, forløperen til dagens Mexico by, ble grunnlagt på en øy i Texcoco-sjøen. Ifølge legenden skulle azteker-folket etter befaling fra solguden Huitzilopochtli avslutte folkevandringen fra urhjemmet Aztlán og slå seg ned der hvor de fant en ørn sittende på en kaktus. I noen billedfremstillinger av legenden mangler slangen, mens den i andre versjoner er en fugl eller et aztekisk krigssymbol. Ørnen var i aztekisk mytologi et symbol for solguden, viktig fordi de oppfattet seg som «solens folk». Kaktusen (*Opunti ficus-indica*), som kalles «tenochtli» på Nahuatl-språket, symboliserer øya Tenochtitlan. Aztekerne oppfattet slangen som et symbol for visdom, og for guden Quetzalcoatl, den fjærprydede slange. Ørnen ville derfor ikke ha angrepet slangen i den opprinnelige versjonen. Legenden ble feil oversatt og misforstått av de spanske munkene som skrev den ned, og dermed oppsto den nyere tolkningen som handler om det gode som beseirer det onde. Den passet bedre inn i det kristne, europeisk verdensbildet og egnet seg som hjelpemiddel for misjonærene som skulle omvende den innfødte befolkningen til kristendommen. Denne versjonen kom første gang på trykk i «Atlas de la Historia de los Indios de la Nueva España e Islas de Tierra Firme», utgitt i 1581 av presten Diego Durán. Ørnesymbolet ble første gang tatt i bruk som våpenmerke under uavhengighetskrigen fra 1810 til 1821.
Kapabel Forlag

**Kapabel Forlag** er et forlag som holder til i Bergen. Forlaget utgir skjønnlitterær og historisk litteratur, fortrinnsvis fra og for det lokale markedet Bergen og Hordaland. Daglig leder er Otto Ersland.

De mest kjente bøkene til forlaget er 
*Dei fine ferjene* (2005), *Frå Krigsskip til flaggskip* (2006).

## Eksterne lenker
* Hjemmesiden til forlaget
Trysilelva

**Trysilelva** er en del av Trysilvassdraget, som har den store innsjøen Femunden som senter, i grenseområdene mellom Innlandet og Trøndelag. Elva starter som Femundselva som renner ut fra Galtsjøen sør for Femunden. Galtsjøen har sin tilførsel fra Femunden og Isteren via Isterfossen, Galthåen og Galtstrømmen. Femundselva renner gjennom Engerdal til den kommer til Sennsjøen (520 moh.). Derfra heter elva Trysilelva der den renner ned igjennom Trysils skogkledde landskap. Sør for Nybergsund brukes også navnet *Klara* på elva. Nær grensen til Sverige er det på norsk side to kraftverk: Sagnfossen og Lutufallet. Videre derifra renner Trysilelva inn i Sverige med navnet Klarälven ved Långflon. I Sverige renner elven ut i Sveriges største innsjø Vänern ved byen Karlstad.

Trysilelva inngår som del av det som sett i sammenheng er Skandinavias lengste vassdrag, medregnet innsjøene underveis, og som skifter navn flere ganger. Kilden for denne elva er innsjøen Rogen på grensa mellom Norge og Härjedalen. Her heter elva Røa, og følger grensa mellom Røros i Trøndelag og Engerdal i Innlandet hele veien til Femunden. Fra Femunden flyter den under navnet Femundselva gjennom Engerdal kommune. Når elva når Trysil kommune, heter den Trysilelva frem til svenskegrensen og heter derfra Klarälven helt ned til Vänern. Vänerns utløp er gjennom Göta älv, som renner ut i Kattegat ved Göteborg.

Trysilelva er varig vernet mot kraftutbygging i henhold til Verneplan I for vassdrag.

Elva hadde storflom i 1927, 1934 og 1967. Den 1. juni 1995 ble alle disse flommålene passert under det som er kjent som Vesleofsen. Elva hadde da en vannføring på  ved Nybergsund. Fremdeles er det Storofsen som står som flomrekord.

## Referanser
Bolna

**Bolna** (lulesamisk: *Bållná*) er et fjell i Rana kommune i Nordland. Fjellet har en høyde på  meter over havet, og ligger på Saltfjellet, like nord for polarsirkelen.

Mellom Bolna stasjon og Lønsdal skjedde i 1987 den største dyretragedien på Nordlandsbanen: 69 rein ble drept da toget kjørte inn i en reinflokk.

## Referanser
Sophies Minde Ortopedi

**Sophies Minde Ortopedi** hadde sitt utgangspunkt søstrene Agnes og Nanna Fleischers grunnleggelse av «Arbeidsskole for Vanføre» i Oslo i 1892. Skolen Sophies Minde ble i 1902 etablert med støtte av Kong Oscar II som en sentralanstalt for vanføre fra hele landet. Anstalten ble oppkalt etter unionsdronninga Sofie (Sofia). Ti år senere, i 1912, ble skolen utvidet til en klinikk for vanføre og i 1914 utvidet med et ortopedisk skomakerverksted. Skolen ble etter hvert spesialisert yrkeskole for vanføre. Sophies Minde har hatt kjøreskole for vanføre, og var lenge godkjenningsinstans for utgifter til spesialutstyr for biler for handikappede i Rikstrygdeverket 

## Sophies Minde Hospital
I 1927 åpnet anlegget i Trondheimsveien 132 med poliklinikk og ortopedisk verksted. Sykehuset fikk fort riksfunksjoner innen flere felter av ortopedien. 
Det første professorat i ortopedisk kirurgi som ble opprettet i Norge fikk overlege ved sykehuset Ivar Alvik. 

Sykehusdrift og poliklinikk ble flyttet fra Sophies Minde i Trondheimsveien i 2002 til de ortopediske avdelingene ved Rikshospitalet og Ullevål sykehus. Samtidig ble verksteddelen omgjort til en avdeling underlagt Rikshospitalet, *Sophies Minde Ortopediteknisk Senter*. Året etter ble senteret gjort om til et heleid aksjeselskap under Rikshospitalet og flyttet i 2004 til Aker sykehus sitt område i Trondheimsveien 235, bygg 79. 

Foran Sophies Mindes tidligere anlegg i Trondheimsveien ligger Bülow Hanssens plass.

## Ombygging 2023–2026
På 2000-tallet ble bygget tatt i bruk som midlertidig barnehage. I november 2022 ble det kjent at kommunen hadde vedtatt at bygningen skulle bygges om til permanent barnehage og bydelshus for bydel Grünerløkka. I desember 2024 opplyste kommunen at ombyggingen var i gang, med planlagt ferdigstillelse i 2026.

## Bildegalleri


File:De vanføres hjem - no-nb digifoto 20160118 00040 NB NS 000082A.jpg|«De vanføres hjem» i Skådalen i Oslo 1902. Skolen ble etablert dette året som en handikapanstalt oppkalt etter unionsdronninga Sofie. 

File:Oslo, Vanførehjemmet - no-nb digifoto 20151113 00215 NB MIT FNR 12844B.jpg|Sophies Minde flyttet inn i Trondheimsveien 132 etter ombygninger 1927-1931. De ortopeditekniske avdelingene flyttet til Aker universitetssykehus 2004. Bildet viser «Vanførehjemmet» på 1950-tallet. Arkitekt Magnus Poulsson.

File:Vanføreklinikken Tr.hjemsvn - no-nb digifoto 20160216 00507 NB NS NM 05355.jpg|Fra anlegget i Trondheimsveien på 1920-tallet 

File:Poliopasienter, Rikshospitalet.jpg|Barn med polio som pasienter ved sykehuset på 1950-tallet. 


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Historien om Sophies Minde
Lønsdal stasjon

**Lønsdal** (pitesamisk: *Luonos*, lulesamisk: *Luonosvágge*) stasjon på Nordlandsbanen ligger i Lønsdalen i Saltdal kommune i Nordland. Stasjonen ble åpnet 10. desember 1947, og var Nordlandsbanens endepunkt frem til 1. desember 1955. Stasjonen ligger 511.8 moh og er betjent av togekspeditør.

Et hotell ligger i nærheten av stasjonen. Området ved stasjonen er også et populært hytteområde med blant annet Bodø og Omegns Turistforenings hytte Lønsstua som brukes som utgangspunkt til fjellturer på Saltfjellet.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
Sikring (jus)

**Sikring** var en straffereaksjon og frihetsberøvelse for alvorlige forbrytelser, der vedkommende person på grunn av sinnslidelser ble ansett å være en fare for samfunnet ved å senere kunne begå de samme handlinger som vedkommende var dømt for.

Maksimal sikringsdom var 10 år.

Sikring kunne brukes som en straffereaksjon alene, men mest vanlig var å tildele straffen i tillegg til en ordinær fengselsdom. I Lilandsaken ble for eksempel Per Liland dømt til livsvarig fengsel og 10 års sikring.

Ved lovendring den 17. januar 1997, i kraft 1. januar 2002, ble reglene endret slik at det nå ikke er noen maksimal grense for frihetsberøvelsen. Betegnelsen sikring ble erstattet av forvaring.
Kents Hill, Monkston and Brinklow

**Kents Hill, Monkston and Brinklow** er et verdslig sogn i Milton Keynes. Det ble opprettet i 2001, da distriktet ble delt inn i sogn. 

Sognet omfatter som navnet sier Kents Hill, Brinklow og Monkston, og er avgrenset av Chaffron Way, Broughton Brook, Newport Road, Groveway, Brickhill Street, Standing way og elven Ouzel. 

I den vestlige delen av Kents Hill finner man Open University, og i Brinklow finner man et lite industriområde som domineres av Waitroses distribusjonssenter. Ellers består sognet for det meste av bolig- og naturområder.
Kents Hill

**Kents Hill** kan vise til:

* Et område i sognet Kents Hill, Monkston and Brinklow i Milton Keynes i England.
* Kents Hill (Maine), by i staten Maine, USA.
Tyskspråklige aviser utenfor hovedsakelig tyskspråklige land

**Tyskspråklige aviser** har blitt utgitt i en rekke land som har et annet hovedspråk enn tysk. Særlig har dette vært tilfelle i områder med tyskspråklig befolkning i Europa utenfor Tyskland, Østerrike, Sveits, Liechtenstein og Luxemburg, men også i andre verdensdeler utgis det tyskspråklige aviser. I USA, hvor tyskerne er den største etniske gruppen, utkom mange tyskspråklige aviser frem til første verdenskrig. I østeuropeiske land var det ofte jøder som var tyskspråklige og utgav tyskspråklige aviser. Flere av disse avisene var svært anerkjente og hadde stor innflytelse.

## Ufullstendig liste

*Dolomiten, Syd-Tirol (Italia)
*Allgemeine Zeitung, Namibia
*Brüssel-Rundschau, Belgia
*Budapester Zeitung, Ungarn
*Pester Lloyd, Ungarn
*Israel-Nachrichten, Israel
*Prager Tagblatt, Bøhmen i Østerrike/Tsjekkoslovakia
*Prager Zeitung, Tsjekkoslovakia/Tsjekkia
*Baltische Rundschau, Litauen/Estland/Latvia
*Aufbau, USA, nå Sveits
Sikring

Ordet **sikring** kan ha flere betydninger:
*Sikring (elektrisk) – Innretning for å hindre overbelastning av strømkretser.
*Sikring (mekanisk) – Innretning for å hindre ulykker.  
*Sikring (jus) – Oppbevaring av en person på en anstalt, under tilsyn – se også forvaring. 

## Se også
* Sikkerhet (andre betydninger)
Edgardo Codesal

**Edgardo Codesal Méndez** (født 2. juni 1951) er en uruguayansk-meksikansk fotballdommer, mest kjent for å ha dømt finalen i fotball-VM 1990 i Italia mellom  og . Han gav to røde kort, hvilket er rekord i en VM-finale, og et straffespark til Tyskland noen minutter før full tid som Tyskland scora på.

## Se også
* Liste over fotballdommere som har dømt VM-finalen

## Eksterne lenker
*
Bleksvatnet

**Bleksvatnet** er en innsjø i Andøy kommune i Nordland. Vannet ligger i Lovikdalen sørøst for Lovika på Hinnøya, 111 moh og dekker et areal på 3,10 km². Bleksvatnet har utløp gjennom Storelva til Lovika.

Vassdraget ble utbygd først på 1950-tallet og Bleksvatnet er regulert som magasin for Lovik kraftverk i Lovikdalen. Kraftverket ble bygd av Andøya kraftlag og sto ferdig i 1954. Før utbyggingen gikk anadrome laksefisk (laks, sjøørret og sjørøye) opp til Bleksvatnet.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Andøy Historielag om Lovika
Lena Hjelm-Wallén

**Lena Birgitta Hjelm-Wallén** (født Hjelm 14. januar 1943 i Sala i Västmanlands län) er en svensk politiker for Socialdemokraterna. Hun var riksdagsmedlem 1969–2002. Hun var konsultativ statsråd for skolesaker 1974–1976, undervisningsminister 1982–1985 og bistandsminister 1985-1991. Hun var utenriksminister i Sverige fra 1994 til 1998 og visestatsminister fra 1998 til 2002.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jordskjelvet i Mexico 1985

**Jordskjelvet i Mexico 1985** var et av de mest ødeleggende jordskjelv i amerikansk historie.

19. september 1985, klokken 07:19, ble Mexico by rammet av et jordskjelv med en momentmagnitude (Mw) på 8,0. Jordskjelvet varte i mellom 2 og 3 minutter. Over 9&nbsp;500 mennesker ble drept, 30&nbsp;000 ble såret og 100&nbsp;000 ble hjemløse. 412 bygninger ble totalødelagt og over 3&nbsp;000 bygninger ble alvorlig skadet av hendelsen. Det kom et etterskjelv 36 timer senere (om kvelden den 20. september).
 
## Referanser
Sagnfossen kraftverk

**Sagnfossen** er et vannkraftverk i Trysilelva ca.  sør for Nybergsund i Trysil som ble satt i drift i 1946.

Nedbørsfeltet for kraftanlegget er . Middelvannføringen er på . Sagnfossen utnytter en fallhøyde på  og har en gjennomsnittlig årsproduksjon på .

Det gamle kraftverket hadde to aggregater på tilsammen 1500&nbsp;kW og en produksjon på 10 GWh.

Kraftverket ble oppgradert i 2004 med en kaplanturbin på 6,2 MW, produksjonen er tredoblet til 32 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Hafslund E-CO
* Teknisk Ukeblad: Ny kraft fra Trysilelva
Deir Yassin

**Deir Yassin** (arabisk: دير ياسين), var en palestinsk landsby som i 1948 ble okkupert av Israel. Den er kjent for Deir Yassin-massakren som ble anført av Irgun-styrkene under ledelse av Menachem Begin. Lehi (Stern-gjengen) deltok også, og militsgruppene fikk artilleristøtte fra Haganah. Antallet palestinere som ble drept oppgis i forskjellige kilder til mellom 100 og 250. Som resultat ble byen lagt øde, og massakren fikk også store konsekvenser for hele Palestina, siden ryktet om massakren bidro til panikk og masseflukt blant de palestinske araberne. Deir Yassin-massakren innleder dermed det som i palestinsk historieskriving omtales som al-Nakba &ndash; «katastrofen».

Deir Yassin eksisterer ikke lenger, den jødiske bydelen Kfar Sha'ul i det moderne Jerusalem ligger nå der hvor den arabiske landsbyen en gang lå.

## Se også
*Liste over landsbygder avfolket under den arabisk-israelske krig 1948

## Referanser
Ajusco

**Ajusco** (3930 moh) er en vulkan og en fjellkjede like sør for Mexico by i Tlalpan sør i Distrito Federal i Mexico.

Cumbres del Ajusco nasjonalpark dekker deler av fjellkjeden.

De høyeste toppene i Ajusco er:
*Cerro La Cruz del Marqués: 3930 moh
*Pico del Águila: 3880 moh
*Santo Tomás: 3710 moh
*Mezontepec: 3480 moh
Markasitt

**Markasitt** er et mineral som har kjemisk formel FeS2, og består altså av jern og svovel. Det tilhører mineralgruppen sulfider.

Markasitt blir dannet hydrotermalt, ved at væske renner gjennom vertsbergarten og løser opp enkelte element som igjen blir avsatt når væsken når et metningspunkt. Elementene som blir avsatt kan være Fe og S, som sammen kan danne mineralet markasitt. Markasitt er konsentrert i avgrensede soner, årer, der væske er blitt transportert gjennom vertsbergarten.

Markasitt danner messing-gule og litt grønne, rombiske krystaller. På grunn av jerninnholdet ruster det veldig lett og danner rustflekker i bergartene det finnes i.  

## Forekomster
Det er blitt rapportert langt færre funn av markasitt FeS2 enn den polymorfe varianten svovelkis FeS2. Markasitt er blitt funnet i oslofeltet ved Dalen-Kjørholdt gruver i Porsgrunn, som et sekundærmineral etter nedbrytning av magnetkis i Sauda, i Kautokeino og i vågan

## Lignende mineraler
Kobberkis (Chalcopyritt) ligner på Markasitt, men har en litt sterkere gulfarge, fordi det også inneholder kobber. Kobberinnholdet gjør kobberkis mykere enn markasitt. Kobberkis har formelen: CuFeS2, dvs. mineralet inneholder kobber, jern og svovel. 

Magnetkis (Pyrrhotitt) ligner mye på grunn av fargen, men er mer bronsefarget. Magnetkis er et vanlig mineral i Norge og har formelen: FeS.

Arsenkis (Arsenopyritt) har også en annen strekfarge og er grå, litt metallisk. Arsenkis finnes i Norge, på Stord, Sulitjelma og i Trøndelag, og har formelen: FeAsS.

Svovelkis (Pyritt) har en lys gul, metallisk strekfarge, og mangler helt grønn farge. Svovelkis er oppbygd med en kubisk krystallform. Svovelkis som finnes i hele Norge ligner veldig på markasitt, og har samme formel FeS2.

## Referanser


## Eksterne lenker
* mindat.org
Långflon

**Långflon** er et tettsted i kommunen Torsby, i nordre Värmland. Det er et populært grensehandelsområde langs Klaraälven.
Maria Michalk

**Maria Ludwiga Michalk** (født 6. desember 1949 i Merka, nå Radibor) er en tysk politiker (CDU).

Hun ble 28. september 1990 innvalgt i det første fritt valgte Folkekammeret i DDR. 3. oktober samme år ble hun innvalgt i den tyske Forbundsdagen for CDU i Sachsen. Hun satt i Forbundsdagen frem til 1994, og fra 2002 har hun igjen vært medlem av Forbundsdagen.

Maria Michalk er sorbisk, romersk-katolsk, gift med Wolfgang Michalk og har tre barn, Franziska, Claudius og Dorothea.
## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Trysilvassdraget

**Trysilvassdraget** starter i grenseområdene mellom Trøndelag og Innlandet med den store innsjøen Femunden som senter. Nedbørfeltets areal er . Nedenfor Nybergsund i Trysil renner Trysilelva inn i Sverige, og under navnet Klarälven munner det svenske vassdraget i Vänern ved byen Karlstad. 

Trysilvassdraget er del av Göta älvs vassdrag som sett i sammenheng er Skandinavias lengste vassdrag, medregnet innsjøene underveis, og som skifter navn flere ganger. Kilden for denne elva er innsjøen Rogen på grensa mellom Norge og Härjedalen. Her heter elva Røa, og følger grensa mellom Røros i Trøndelag og Engerdal i Hedmark hele veien til Femunden. Fra  Femunden flyter den under navnet Femundselva gjennom Engerdal kommune. Når elva når Trysil kommune heter den Trysilelva frem til svenskegrensen og heter derfra Klarälven helt ned til Vänern. Vänerns utløp er gjennom Göta älv, som renner ut i Kattegat ved Göteborg.    

Det er tre kraftverk i vassdraget – Sagnfossen kraftverk (3,2 MW) og Lutufallet kraftverk (14,7 MW) i Trysilelva, og Hylla kraftverk (2,7 MW) ovenfor Engeren. Vassdraget er idag vernet i Verneplan I for vassdrag.

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* Trysileleva – Norges vassdrags- og energidirektorat
Deir Yassin-massakren

**Deir Yassin-massakren** var en massakre begått av de jødiske militsgruppene Irgun og Lehi («Stern-gjengen») i den palestinske landsbyen Deir Yassin i 1948. Massakren fant sted mellom 9. og 11. april 1948 – rett før opprettelsen av staten Israel. Mellom 107 og 120 palestinere ble drept.

Det er sprikende vitneberetninger fra hendelsene, særlig når det gjelder hvor mange som ble drept i kamphandlinger og hvor mange som ble drept etter at de væpnede palestinerne hadde overgitt seg. I flere tiår var det antatt at rundt 250 personer ble drept, først i slutten av 1980-årene ble det klart at dette anslaget var overdrevet. Sharif Kan'ana ved Universitetet i Birzeit har basert på intervjuer med overlevende anslått at 107 av innbyggerne ble drept og at 11 av disse var bevæpnet. Den israelske forskeren Eliezer Tauber har beregnet at 101 mennesker ble drept og at 61 av disse ble drept i regulære kamphandlingene. Fire eller fem jødiske militante skal ha blitt drept i skuddvekslingene, mens et tosifret antall ble alvorlig såret.

Deir Yassin lå like ved Jerusalem, men utenfor det geografiske området som FN hadde tiltenkt den jødiske staten. Angrepet ble gjennomført som en felles operasjon mellom de jødiske undergrunnsgruppene Irgun og Lehi og godkjent av Haganah. Deir Yassin eksisterer ikke lenger, den jødiske bydelen Kfar Sha'ul i det moderne Jerusalem ligger nå der hvor den arabiske landsbyen en gang lå. 

I palestinernes, og den arabiske verdens, kamp mot den israelske staten er Deir Yassin et av de sterkeste symbolene på den urett de mente ble begått  mot det palestinske folk. Hendelsen sendte sjokkbølger inn i den palestinske befolkning og bidro til den palestinske fordrivelsen i 1948. Det ble også satt ut falske rykter om at gravide kvinner var blitt voldtatt og drept av israelske soldater, og senere vitnesbyrd fra palestinske flyktninger har antydet at dette medvirket til at mange palestinere frivillig forlot sine landsbyer for å unngå tilsvarende skjebne.

Deir Yassin-massakren ble regionalt omtalt som «Palestinas Lidice» etter den tsjekkiske landsbyen Lidice som tyske nazister utslettet i 1942. Fra israelsk hold har reaksjonene variert fra alt fra total benektelse av at sivile som ikke deltok i kamphandlingene ble drept med overlegg, til fordømmelse fra jøder som ble øyenvitner til handlingene. Blant sistnevnte var Meir Pa'il som senere skulle bli militærhistoriker. Hans øyenvitneskildringer og bildene som ble tatt av fotografen som fulgte ham skal være arkivert av det israelske forsvaret som gradert informasjon.

## Annet
I 1998 la den britiske utenriksministeren Robin Cook ned en krans på minnesmerket til Deir Yassin mens han var på et besøk i Israel. Handlingen bidro til å skape en «isfront» mellom Israel og EU for en periode.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* SNL – Deir Yassin
Bevis (jus)

**Bevis** er i prosessretten noe som fremlegges av partene i en rettssak for å påvirke retten til å legge et spesielt faktum til grunn. En annen betegnelse på det samme er *bevismiddel*. 

Man deler gjerne bevismidlene opp i tre hovedgrupper: 
*Forklaringer 
*Tekniske bevis (reelle bevismidler) 
*Dokumentbevis

En *forklaring* kan være fra en part i saken, et vitne eller en oppnevnt sakkyndig. *Tekniske bevis* (reelle bevismidler) er betegnelsen på ulike gjenstander som kan belyse forhold i saken; eksempler er drapsvåpen, fingeravtrykk eller DNA-tester. Også menneskekroppen kan være et slikt bevis. *Dokumentbevis* er dokumenter med meningsinnhold som partene eller andre er i besittelse av, og hvor det er innholdet i dokumentet som har bevisverdi. 

Prosesslovgivningen inneholder regler som innebærer at partene kan pålegges å utlevere dokumentbevis (såkalt *provokasjon*). I sivilprosessen vil partene ellers måtte fremskaffe bevis på egen hånd, mens det innen straffeprosessen normalt er politiet som gjennom etterforskning og beslag fremskaffer bevismidlene.

Bevisene skal føres direkte for den dømmende rett (det såkalte bevisumiddelbarhetsprinsippet), slik at vitner forklarer seg direkte i rettssalen, reelle bevismidler fremlegges for gransking og dokumentbevis leses opp.

Retten må foreta en samvittighetsfull helhetlig vurdering av de bevisene som er kommet frem i saken, og fatte en beslutning basert på dette. Det gjelder ulike regler for hvor sikkert noe må være godtgjort for at retten skal kunne legge det til grunn. I sivile saker er utgangspunktet at retten skal legge til grunn det faktum som fremstår som mest sannsynlig. I straffesaker er derimot regelen at straffeskylden må være bevist utover enhver rimelig tvil, noe som har sammenheng med viktigheten av å unngå justismord. Også i sivile saker kan imidlertid kravene til bevisets styrke i noen tilfeller skjerpes, basert på de uheldige konsekvenser det vil kunne få dersom avgjørelsen er feil. Dersom avgjørelsen av et spørsmål om erstatningsansvar for eksempel vil komme an på om noen har begått en straffbar handling, vil beviskravet normalt skjerpes noe, skjønt kravene vil ikke være like strenge som i en straffesak.

Retten kan kun bygge sin avgjørelse på de bevis som er ført under hovedforhandlingen. Overfor de bevis som er ført har derimot retten fri bevisbedømmelse og kan bedømme hvilken vekt de forskjellige bevis skal ha. 

## Bevis i norsk straffeprosess
I norsk straffeprosess er hovedregelen at påtalemyndigheten har bevisbyrden for skyldspørsmålet, og som må bevise at siktede oppfyller både de objektive og subjektive straffbarhetsbetingelser. For domfellelse må skyld være bevist utover enhver rimelig tvil.

I mars 2021 ble det klart at politiet nå oppretter et sentralt bevislager på Gardermoen, som i første omgang vil være på 2500 kvadratmeter og skal tas i bruk i løpet av 2022.

## Se også
*Indisium
*Bevisbyrde

## Referanser
Anekdotisk bevisføring

Et **anekdotisk bevis** er en form for tankefeil der en *«viten»* bygger på et enkeltstående tilfelle (eller et begrenset antall enkeltstående tilfeller) som ikke kan bestrides. Beviset er dermed i logisk forstand ikke holdbart.

## Prinsipp
Begrepet anekdotisk bevis brukes ofte i kontrast til vitenskapelig bevis. Anekdotiske bevis er ikke nødvendigvis representative for det typiske; statistisk bevisføring gir for eksempel som regel et riktigere bilde. I tillegg til den statistiske uvissheten har anekdotiske bevis normalt også et aspekt av menneskelig tolkning som kan påvirkes på mange vis, for eksempel økonomisk egeninteresse eller kognitiv dissonans.

Anekdotiske bevis regnes som den minst troverdige form for bevisførsel. Det benyttes likefullt i forskningssammenheng til å lansere hypoteser, men i vitenskapelig sammenheng vil det aldri kunne benyttes til å trekke konklusjoner.

Det er gjennomført forskning som viser at nyhetsmedias utbredte bruk av anekdotiske bevis kan manipulere allmennoppfatning ved at menneskehjernen husker de oppsiktsvekkende historiene bedre enn de gjennomsnittlige. I noen tilfeller kan slik eksponering lede til moralpanikk.

## Eksempler
* Hvis min bestemor har røkt sigaretter fra hun var 15 år, og fremdeles er i live som 102-åring, kan jeg fremlegge dette som et *anekdotisk bevis* på at sigarettrøking ikke er helseskadelig.
* Etter at jeg begynte å gå til soneterapeut har jeg vært langt mindre forkjølet, altså har jeg *anekdotisk bevis* for at soneterapi hjelper mot forkjølelse.
* Hvis arbeidsformidleren hos NAV sier: «Du trenger bare å gjøre sånn og slik, så får du nok jobb. Det fungerte for meg!»"

I disse tilfellene ville man ved vitenskapelig bevisføring kunne bruke statistiske undersøkelser eller dobbeltblindede studier for å komme frem til en mer pålitelig konklusjon.

Pseudovitenskap baserer seg ofte på anekdotiske bevis blant annet ved at anekdotiske bevis kan ha sterk appell og være mer overbevisende ved personlige historier og vitnesbyrd. Vekt på anektdotiske bevis (sammen med blant annet vekt på bekreftelse og ikke kritisk test, samt ad-hoc hypoteser for å forklare avvikende funn) er typisk trekk ved pseudovitenskap.

## Utbredelse innen markedsføring
Anekdotisk bevisføring er et gjennomgående fenomen innen markedsføring av alternativ behandling, kosttilskudd, slankemidler og så videre. De positive historiene trekkes frem og effekten settes i sammenheng med behandlingen eller preparatet som er gitt, normalt uten at det resonneres over andre mulige forklaringer og årsakssammenhenger. Et eksempel på dette er hvordan det norske kosttilskuddet VitaePro som i mangel av vitenskapelig dokumentasjon markedsføres med slagordet «Det funker for meg!».

I henhold til den norske markedsføringsloven er anekdotiske bevis ikke regnet som tilstrekkelig dokumentasjon på en påstand om et produkt eller en tjeneste.

## Se også
* Anekdote
* Bevis (peker)

## Referanser
Indisium

**Indisium** (fra latin: *indicare* = «tegn, merke», jf. *indikere*) er et begrep brukt i enkelte lands rettspleie for indirekte bevis. Indisium er en faktor (indikator) som kan sannsynliggjøre en handling eller tilstand, og til sammen kan flere indisier benyttes for å forsterke en påstand. 

I norsk rett brukes ikke begrepet indisium, da det er fri bevisførsel i norsk rett, og derfor må alle bevis som fremlegges vurderes av retten. Man klassifiserer altså ikke bevis i norsk rett. Begrepet indisiebevis blir av og til likevel brukt for å illustrere at det er større sannsynlighet for at en gjerning har funnet sted, enn at den ikke har det.

Eks.: En tiltalt forklarer at han var hjemme hele dagen på en viss dag, likevel ble ikke hans stasjonære datamaskin brukt på hele dagen, enda den vanligvis ble brukt når han var hjemme, i tillegg til at mobiltelefonen ikke ble brukt. Dette vil forsterke vitnemålet fra vitnet «A» som sier hun så tiltalte gå ut av en bil 12 km fra hjemmet den dagen.

Da vil loggen fra datamaskinen og mobiltelefon forsterke vitnemålet, likevel klassifiseres begge som bevis.

## Referanser
Motiv

**Motiv** kan referere til:

* Motiv (bilde) &ndash; malerisk eller fotografisk
* Motiv (litteratur) – gjentagende elementer i fortellinger
* Motiv (jus) &ndash; en naturlig begrunnelse for å utføre en handling
* Motiv (musikk) &ndash; Betegnelse innen den musikalske formlæren for den minste melodiske meningsenhet
* MOTIV – medlemsblad for Juvente
Haus der Kulturen der Welt

**Haus der Kulturen der Welt** er et museum i Berlin som arrangerer utstillinger om samtidig kunst, musikk, litteratur og annen kultur fra Asia, Afrika, Latin-Amerika og ikke-europeiske deler av verden. 

Museet stiller også sine lokaler til rådighet for eksterne utstillere og samarbeider med universiteter, museer og kulturorganisasjoner.

Haus der Kulturen der Welt ble grunnlagt i 1989, og har sete i Kongreßhalle. Bygningen ble på grunn av sitt futuristiske utseende brukt som kulisse for science-fiction-filmen *Æon Flux*.

## Eksterne lenker
* 
* Om bygningen 
* Kulturveranstaltungen des Bundes in Berlin GmbH
Motiv (jus)

Et **motiv** er en juridisk betegnelse for en naturlig (logisk) begrunnelse for en utført handling.

Dersom en person er utsatt for et overgrep, og det er kjent at denne personen av en eller annen årsak har en fiende, vil fienden ha et motiv for å ha utført overgrepet.

Motiver kan ha både økonomiske og følelsesmessige årsaker (for eksempel sjalusi).
Sikring (elektrisk)

En **sikring** er en elektrisk komponent som skal hindre brann eller teknisk ødeleggelse i forbindelse med overbelastning eller kortslutning av elektriske strømkretser. Denne artikkelen omtaler smeltesikringen.

Smeltesikringen består av en sølvtråd som er trukket gjennom sikringen, mellom de to kontaktene. Sølvtråden kan være omgitt av sand. Når sikringen belastes over merkestrømmen på sikringen (altså ved overbelastning), vil tråden bli varmere og til slutt kan den smelte og slik bryte kretsen. Kvartsanden kjøler og slukker lysbuen som oppstår når tråden smelter. Spesielt ved kortslutning vil det oppstå lysbuer. I smeltesikringer for bygninger sitter sølvtråden fast i en fjærbelastet hette bak (grønn og rød på bildet). Når tråden smelter vil hetta sprette ut. Slik finnes en enkel indikasjon på hvilken sikring som er utløst i et skap som inneholder mange sikringer.

Det er to hovedtyper sikringer:
* Smeltesikringer som den tradisjonelle skrusikringen (UZ type), effektpatron (NH type), bilsikring og rørsikring som finnes inne i apparater.
* Automatsikringer som brukes i bygninger og på store motorer og apparater. Disse er ikke smeltesikringer og kan settes i funksjon igjen ved å legge om en vippe. Slike sikringer utløses også hvis vippa holdes fast.

Det er to ting en sikring skal sørge for:
* Hindre overbelastning (sikringstråden bruker en del tid for utløsning)
* Reagere fort ved kortslutning (sikringstråden smelter nesten øyeblikkelig)

Tradisjonelle sikringer for bygninger har ulik tykkelse på halsen for å hindre at en sikring med stor kapasitet kan settes inn i en kurs dimensjonert for lavere strøm. Dette gjør sikringsskapet «idiotsikkert» slik at det blir umulig å forveksle sikringer og dermed kunne overbelaste kursen. Det er derimot mulig og trygt å bruke sikringer med mindre kapasitet enn kursen er dimensjonert for. Da vil sikringen dog kunne utløses ved kursens normalbelastning. Det er altså trygt å bruke 10A sikringer på en 16A kurs.

I prinsipp er en sikring en elektrisk motstand med en lav resistans. Det er utelukkende strømmen som tilfører sikringen den energien som trengs for å smelte sikringstråden. Da effekten er proporsjonal med kvadratet av strømmen (P = R*I^2), blir strømkapasiteten ganske veldefinert og reproduserbar.

Det finnes et utall spesielle sikringer for formål som ikke er omtalt her.

## Referanser
La ley de Herodes

***La ley de Herodes*** er en meksikansk film fra 1999. Det er en satirisk komedie som tar for seg korrupsjonen i Mexico og den retter seg direkte mot partiet PRI. Handlingen foregår i året 1949. Filmen er produsert av Luis Estrada. 

Den vant blant annet den meksikanske Arielprisen.

## Handling
En ordfører i den fiktive landsbyen San Pedro de los Saguaros blir lynchet av sinte landsbyboere, blir et parti-medlem fra Partido Revolucionario Instituciona som heter Juan Vargas utnevnt til midlertidig borgermester av statsguvernøren. I begynnelsen forsøker den nye ordføreren å gjøre så godt han kan. Men mangel på økonomiske midler. Det faktum at flertallet av landsbyboerne ikke snakker spansk, og all motstanden fra både en lokal lege og Doña Lupe (en bordell-eier) ødelegger hans innsats. Han ønsker hjelp fra sin overordnede, López, sekretæren til PRI-guvernøren, som ikke hjelper ham.

Vargas blir etter hvert korrupt, først aksepterer han bestikkelser fra Doña Lupe, og snart går han videre til å presse fra butikk-eiere og landsbyboerne for selv de minste overtredelser. Vargas påstår at han finansierer et nytt prosjekt for å bringe elektrisitet til landsbyen. Vargas blir gradvis mer og mer korrupt, og dreper Doña Lupes og hennes nye livvakt som hevn fordi de ikke gjør som han krever. Han anklager Filemón, en lokal alkoholiker, for denne forbrytelsen, og underveis for å levere ham til føderale myndigheter dreper han Filemón.

Vargas presser også legen til å forlate byen, eller bli fengslet. Etter å ha kvittet seg med fiendene sine, blir Vargas enda mer besatt av makt til det punktet hvor hele byen forakter ham. Han krever absurde skatter for alt, fengsler de som nekter å betale, stjeler eiendelene deres, og omskriver flere lover til hans egne absurde og tyranniske innfall. Det er midt i dette at López og hans håndlanger, Tiburón, kommer til landsbyen. Han krever alle pengene Vargas hadde presset fra landsbyboerne. Men Vargas oppdager at hans egen kone har stukket av, og tatt hele formuen hans med seg. 

## Eksterne lenker
*
Deutsche Welle

**Deutsche Welle** (**DW**) er en tysk internasjonal kringkastingsorganisasjon. Den kringkaster nyheter og informasjon på kortbølger og satellittradio på 29 språk. Fjernsyn kringkastes på tre språk, og nyheter på internett, på 30 språk. Den kan sammenliknes med BBC World Service, Voice of America og Radio France Internationale.

Deutsche Welle har hatt regelmessige sendinger siden 1953. Frem til 2003 holdt organisasjonen til i Köln, men har nå sete i det gamle føderale regjeringsområdet ved bredden av Rhinen i Bonn. Fjernsynssendingene produseres i Berlin, mens internettnyheter produseres både i Berlin og Bonn.

Den 3. februar 2022 fikk Deutsche Welle sendeforbud i Russland. Forbudet var en reaksjon på Tysklands forbud mot den tyskspråklige versjonen av Russlands statskanal Russia Today, RT DE.Dagen etter, den 4. februar, ble Deutsche Welle sperret i Belarus, for første gang siden oppløsningen av Sovjetunionen. 

## Galleri

Bndw.jpg|DWs hovedkvarter i Bonn
DW-TV.jpg|Reporter i Dresden


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nailea Norvind

**Nailea Norvind** (født 1970) er en meksikansk skuespiller som har medvirket i både tv-serier og i filmen *Gaby: A True Story*. Hun har også medvirket med sin stemme (oversatt til spansk tale) i filmen **. Hun startet sin karriere veldig ung, men hun er mest kjent for sin opptreden i såpeserien *Quinceañera*.

Hun er datter av den norske skuespilleren Eva Norvind. Nailea var gift med Fernando Gonzalez Parra fra 1993 til 1998 og hun har to døtre, Naian og Tessa.

## Eksterne lenker
*
Filt

**Filt** er et ganske tykt tekstil av dyrehår eller ull som er presset tett sammen så det filtrer seg til et kompakt stoff. Filt brukes blant annet til hatter, tepper, tøfler, gulvbelegg og hobby- og kunstarbeider. De karakteristiske jurtene på steppene i Mongolia er kledd med flere centimeter tykk filt og lar seg bruke hele året.

Stampemøller for filt fantes flere steder langs elver og bekkefar i Norge. De er bare i liten grad bevart som del av vår tidlige industrihistorie.

Filt forekommer i tre hovedtyper: 
* Ikke-vevd filt
* Vevd filt
* Nålefilt.

Filting er navnet på den prosessen der fibrene i ull og hår gjøres våte og arbeides i hverandre slik at de danner filt. 

## Filt i musikkinstrumenter
Filt brukes i en rekke musikkinstrumenter for en dempende effekt. 

Eksempelvis er stortrommens pedal ofte kledd i filt, i likhet med pianoets hamre. 

## Se også
* Fleece (syntetisk framstilt, loddent tekstil)
* Vadmel (tjukt ullstoff)
* Valking (vannbehandling av ullstoffer)
* Toving (sammenfiltring)
* Loden (tjukt stoff vevd av fettholdig ull)
* Kardegarn

## Eksterne lenker
* 
* Filt og filtlaging (på engelsk) 
* International Feltmakers Association (på engelsk)
* Kort om filt i Nordisk familjeordbok fra 1908 (på svensk)
Revolution (sang)

:*Revolution har [[Revolution|flere betydninger]]*
**«Revolution»** er en sang komponert av John Lennon og innspilt av The Beatles 12. juli 1968. Den ble utgitt som en Lennon/McCartney-sang i 1968 noen måneder før *[[The Beatles (White Album)]]*.

Sangen kjennetegnes av det heftige gitarspillet den begynner med. Teksten er ganske samfunnskritisk som mange andre sanger av Lennon. Den skulle egentlig gi navnet til en singel, men kom på B-siden til McCartneys «Hey Jude». Lennon ønsket det da «Hey Jude» var en sang som omhandlet hans sønn Julian. *The Beatles (White Album)* inneholder en annen versjon av sangen – «Revolution 1».

## «Revolution 1»

**«Revolution 1»** er en sang komponert av John Lennon og innspilt av The Beatles mellom 30. mai og 4. juni 1968, utgitt på bandets album *The Beatles (White Album)*. Sangen er som vanlig kreditert Lennon/McCartney.

Sangen er en tidlig versjon av «Revolution», og musikken har et noe lavere tempo samt at det er en liten forskjell i teksten. Tekstforskjellen består av inklusjonen av ordet «in» på slutten av refrengets linje: «Don't you know that you can count me out (in)». Lennon sa han ikke var sikker på sitt standpunkt angående sangens tema, slik at han ville være åpen for begge alternativene.

Lennon fikk beskjed om at tempoet på låten var for tregt til at den kunne gis ut på en singel, så det ble spilt inn en raskere og råere versjon for utgivelse på B-siden til singelen «Hey Jude». Denne første innspillingen fikk så navnet «Revolution 1» for at de to versjonene ikke skulle forveksles.
Samut Sakhon (provins)

**Samut Sakhon (provins)** er en provins i det sentrale Thailand som er en av de seks provinsene som utgjør metropolen Stor-Bangkok.

Provinsen ligger i Bangkokbukten, innerst i Siambukten ved munningen av Tha Chin Klong-elva, som er en sideelv til Chao Phraya. Provinsen er fra gammelt av kjent for handel. Den er en av de minste provinsene i Thailand i flateinnhold, men med 486&nbsp;281 innbyggere i 2000 fordelt på 872,3 kvadratkilometer, kommer den på fjerdeplass i folketetthet i landet med 535 innbyggere pr. kvadratkilometer. 

Provinsen har disse tre distriktene (*amphoe*):

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Eris

**Eris** har flere betydninger:
*Eris (dvergplanet), den mest massive, kjente dvergplaneten i solsystemet.
*Eris (gudinne), gresk gudinne.
Kolya

***Kolya*** (tsjekkisk: *Kolja*) er en tsjekkisk dramafilm fra 1996 regissert av Jan Svěrák og manus skrevet av Zdeněk Svěrák (regissørens far). Hovedrollen spilles av Andrey Khalimon.

Den ble tildelt både Oscar og Golden Globe i klassen beste fremmedspråklige film. 

## Handling
Historien utspiller seg i åttitallets Praha rundt den fattige cellisten og ungkaren Louka (Zdeněk Svěrák). For å komme ut av ei pengeknipe inngår han et proforma-ekteskap med en russisk kvinne som trenger tsjekkiske papirer. Like etter ekteskapsinngåelsen fordufter kvinnen, og Louka sitter tilbake med hennes fem år gamle sønn, Kolya. Louka har ingen interesse av en sønn, som sågar ikke taler hans eget språk og vice versa, og Kolya vil da heller intet annet enn å gjenforenes med familien sin. Tid og tålmodighet må til for at de to likevel knytter bånd.

## Rolleliste
* Kolya spilt av Andrey Khalimon
* Louka spilt av Zdeněk Svěrák
* Klára spilt av Libuše Šafránková
* Mr. Brož spilt av Ondřej Vetchý
* Louka's mor spilt av Stella Zázvorková
* Tamara spilt av Lillian Malkina
* Kolya's mor spilt av Irina Bezrukova

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pitotrør

Et **pitotrør** (uttales *pitå-rør*) er et rett eller L-formet rør. Det er åpent i den ene enden, som er rettet i fartsretningen, og det brukes til å måle trykket av strømmende væsker eller gasser, med rørforbindelse til en trykksensor eller til en trykkfølsom fartsmåler. Pitotrør anvendes blant annet for å måle farten på skip og på de fleste typer luftfartøy.

Pitotrøret ble funnet opp av den franske fysikeren Henri Pitot (1695–1771) og videreutviklet til dagens form av Henry Darcy.

Pitotrøret på et fly peker forover enten under fremkanten av vingen, eller på flyets nese. Trykket av luftmotstanden forrest på pitotrøret kalles dynamisk trykk eller stagnasjonstrykk og overføres til fartsmåleren. Trykkforskjellen mellom det dynamiske trykket og det statisk trykket, kalles totaltrykk, og benyttes til å vise *indikert flyfart*, «Indicated Air Speed» (IAS). I stor høyde med mindre lufttrykk og dermed mindre luftmotstand vil indikert flyfart være betydelig mindre enn den virkelige farten, "True Air Speed" (TAS) . Det statiske trykket tas for eksempel fra små hull på en eller begge sider av flykroppen. Det statiske trykket brukes til den barometriske høydemåleren, til den ene tilkoblingen til fartsmåleren og for stigehastighetsmåleren.

Utformingen av pitotrør bidrar til at det lett kan bygge seg opp is i røret, noe som påvirker trykket og kan gi feil fartsindikasjon. De aller fleste luftfartøy har derfor varmeelement som varmer opp pitotrøret elektrisk for å motvirke dette. Insekt eller andre fremmedobjekt kan tette åpningen på pitotrøret, noe som også kan gi feil måling av hastigheten. Feil på pitotsystemet har vært en faktor i flere flyulykker. Blant annet angir BEA i sin rapport etter ulykken med Air France 447 i Atlanterhavet utenfor Brasil 1. juni 2009 at ising i pitotsystemet var en medvirkende årsaksfaktor.

## Se også
* Fartsmåler
* Flyinstrumenter
* Vertikalhastighet

## Eksterne lenker
*
Metaroman

En **metaroman** (metafiksjon, metatekst, metalitteratur) er en roman (tekst, litteratur) som kommenterer seg selv, litteraturen eller skriveprosessen.

Formen ble populær med postmodernismen på 1980-tallet, men er kjent langt tilbake i tiden. Et berømt eksempel er Miguel de Cervantes' Don Quijote, der forfatteren i første del (1605) hevder å gjengi en oversettelse av et arabisk manuskript, mens personene i annen del (1615) blir gjenkjent, både av folk som har lest del 1 og en «falsk» fortsettelse (skrevet av en annen forfatter). Et annet er Laurence Sternes *[[Tristram Shandy]]* (utgitt heftevis 1759–67), der hovedpersonen (i jeg-form) forsøker å skrive om sitt liv, men takket være en ustoppelig hang til digresjoner aldri kommer lenger enn til den dagen da han ble født. Fortellingen inneholder også diskusjoner med ulike, tenkte lesere og kritikere.

17- og 1800-tallets brev- og dagboksromaner har også ofte meta-trekk, ved at skrivingen og leserne kommenteres. Også den «allvitende» fortelleren i romaner fra samme periode kan kommentere skrive- og leseprosessen. I samme periode var det også vanlig å sette romaner inn i en ramme av metafiksjon, der fortellingen ble fremstilt som en overlevert skildring av faktiske hendelser (jfr. Don Quijote).

Metaromanen ble til en viss grad videreført innenfor kriminallitteraturen. Forfattere som Agatha Christie og Dorothy L. Sayers (m.fl.) lar ofte en kriminalforfatter være med i handlingen, eller understreker på annen måte at mysteriet som skal løses er litterært og ikke reelt. John Dickson Carr lar (i *The Hollow Man*/*The Three Coffins*, 1935) detektiven dr. Gideon Fell gjøre det klart at han er en person i en kriminalroman, og at det ikke er noen grunn til å la leseren tro noe annet.

Mer subtil metafiksjon ble skapt av Jorge Luis Borges ved midten av 1900-tallet; f.eks. «Pierre Menard, forfatter av *Don Quijote*» («Pierre Menard, autor del *Quixote*», 1939) og krimparodien «Døden og passeren» («La Muerte y La Brujula», 1944). Kjente forfattere av metalitteratur fra nyere tid er Italo Calvino, Umberto Eco og Paul Auster.
Diaspora

**Diaspora** (fra gresk διασπορά, «spredning», «dispersjon», eller såing av frø») er en bevegelse, utvandring eller spredning av et folk («*[[expat]]s*») fra deres opprinnelige sted eller fra deres forfedres land.

Opprinnelig var det den greske bibeloversettelsen av *[[Septuaginta]]*s betegnelse for jøder utenfor Israels land, og blitt en generell betegnelse for en gruppe i et trossamfunn som bor spredt i land med en annen religion, men benyttes særlig om jøder. Begrepet har kommet til å referere til historiske storstilt utvandring og spredning av folk med felles røtter, særskilt forflytninger som i sitt vesen er ufrivillig, som forvisningen av jøder fra Midtøsten, den afrikanske transatlantiske slavehandelen, eller det århundrelange forvisningen av messenianere under spartanernes styre.

Nyere forskning har skilt mellom ulike former for diaspora, basert på dets årsaker som eksempelvis imperialisme, handel eller arbeidsutvandring, eller ved en form for sosial sammenheng innenfor det diasporiske samfunn, og dets bånd til forfedrenes land. En del samfunn i diaspora har opprettholdt sterke bånd med deres hjemland. Andre kvaliteter som kan være typiske for mange samfunn i diaspora er forestillingen om en gang å reise tilbake, forholdet til andre felles samfunn i diaspora, og mangelen på full assimilasjon og tilpasning med vertslandet.

## Noen kjente diasporaer
*Den kurdiske diaspora
*Den afrikanske diaspora av afrikanske slaver i Amerika
*Den jødiske diaspora
*Romanifolket (sigøynerne)
*Den indiske diaspora
*Den armenske diasporaen
*Den tsjetsjenske diaspora
*Den ukrainske dispora

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Metohija

**Metohija** (serbisk: Метохија, også kjent som **Metohia**), eller **Dukagjini** (albansk: *Rrafshi i Dukagjinit*), er et slettelandskap og en region som dekker den sørvestlige delen av Republikken Kosovo. 

Regionen dekker 35 % av Kosovos areal og har en befolkning på om lag  (2011). Området dreneres til Adriaterhavet via elven Hvite Drin, og er omgitt av fjellene Mokra Gora i nord og nordvest, Prokletije i vest, Pashtrik i sørvest, Šar Planina i sør og sørøst, samt Drenica og Crnoljeva i øst, som skiller den fra regionen Kosovo i øst. 

Det albanske navnet på regionen, *Rrafshi i Dukagjinit* (Dukagjini-sletten), henviser til den albanske Dukagjini-familien som styrte deler av Nord-Albania og Kosovo på 1400-tallet, samtidig blir et lignende navn (Dukagjini høylandet) brukt for høylandet i Nord-Albania, mens det serbiske navnet stammer fra det greske ordet μετόχια (*metóchia*), som betyr «klostergods»; en referanse til at en stor del landsbyer og gods var eid av Den serbisk-ortodokse kirke og Athos i middelalderen. Det eldste navnet til regionen er Dukagjini sletten (Albansk: Rrafshi i Dukagjinit) som henviser til sletten i området eller lavlandet mens i Nord-Albania er det Dukagjini høylandet som henviser til høylandet, senere har navnet Dukagjini sletten blitt skiftet til Metohija av serbiske nasjonalister. Ottomanske registre fra 1400-1500-tallet indikerer at Dukagjini sletten, bortsett fra noen områder i Nahiyen Peja og noen små områder i Nahiyen Prizren, var bebodd av et albansk flertall.

Det offisielle navnet i Serbia på det som idag er Republikken Kosovo er Kosovo og Metohija. Navnet blir imidlertid hovedsakelig brukt av serberne, mens kosovoalbanerne og representanter for FNs styrker bruker begrepet Kosovo om hele landet.  I 1974 ble navnet Metohija avskaffet av det kommunistiske regimet i Jugoslavia på grunn av den religiøse betydningen, men ble gjeninnført av Slobodan Miloševićs regjering i 1989. Blant kosovoalbanerne kan betegnelsen «Metohija» bli ansett som et uttrykk for serbisk nasjonalisme.

## Referanser


## Eksterne lenker
*