Joachim Rønneberg

**Joachim Holmboe Rønneberg** (født 30. august 1919 i Borgund, død 21. oktober 2018 i Ålesund) var en norsk offiser og journalist. Han er kjent for sin innsats under andre verdenskrig, da han blant annet deltok i aksjonen mot tungtvannsanlegget på Vemork ved Rjukan. Etter krigen arbeidet Rønneberg i NRK, blant annet som programsekretær.

## Liv og virke
### Familie og bakgrunn
Rønneberg var sønn av disponent Alf Rønneberg og var oppkalt etter farfaren med samme navn, grosserer og Høyre-politiker Joachim Holmboe Rønneberg. Lillebroren Erling Rønneberg var agent for Secret Intelligence Service under andre verdenskrig. Slekten Rønneberg er nært knyttet til fremveksten av byen Ålesund og til det rønnebergske handelshus, byens dominerende bedrift fram til andre verdenskrig.

Rønneberg tok artium ved Ålesund offentlige høgre allmennskole i 1938 og tok eksamen ved Oslo handelsgymnasium i 1939. Han var hyttesjef (Standalhytta) i Aalesunds skiklub 1940–1941 og senere formann i flere perioder. Han var æresmedlem i klubben.

### Andre verdenskrig
Rønneberg forlot Norge ombord på MK «Sigurd» 13. mars 1941 og ankom Lerwick på Shetland 16. mars. Meningen var at han ville melde seg til tjeneste i Den Kongelig Norske Marine. Han ble med i Norwegian Independent Company No. 1, senere kalt Kompani Linge. Rønneberg tjenestegjorde som offiser og hadde ved freden grad som løytnant. Han hadde ingen militær bakgrunn da han meldte seg til tjeneste.

#### Tungtvannsaksjonen
Rønneberg var yngstemann i og leder for gruppen Swallow/Gunnerside, som i februar 1943 sprengte tungtvannsanlegget på Vemork ved Rjukan. Etter aksjonen brukte gruppen 14 dager på ski tvers over Sør-Norge til Sverige.

Rønneberg visste ingenting om tungtvann da de utførte oppdraget, først etter krigen og atombomben over Hiroshima forsto han hvor viktig det var. Aksjonen ble gjennomført uten at de løsnet skudd. «Vi gjorde bare en jobb. Vi hadde flaks. Absolutt flaks, men også svært god etterretning om målet,» sa han 70 år senere. Rønneberg sa at han hadde flaks som tok med seg en kraftig tang (boltekutter) som gjorde at gruppen raskt tok seg inn på Vemork-anlegget. Historikeren M.R.D. Foot beskriver Vemork-aksjonen som et «kupp» som «changed the course of the war» og som fortjener «gratitude of humanity». 

Rønneberg mente det var ganske utrolig at topplederne i Norsk Hydro, som samarbeidet med nazistene, ikke ble straffeforfulgt etter krigen.

#### Operasjon Fieldfare
Mot slutten av krigen ledet Rønneberg operasjon Fieldfare i Tafjordfjella mellom Sunnmøre, Romsdalen og Oppland. Oppdraget var å forberede angrep på tyske forsyningslinjer særlig i Romsdalen med Raumabanen. Stuguflåten bru ble sprengt i januar 1945. Sammen med Birger Strømsheim og Olav Aarsæther ble de sluppet i fallskjerm over Veltdalen. De oppholdt seg i Tafjordfjella i over ett år uten å bli oppdaget. Først bodde de i Tafjord kraftselskaps anleggsbrakke som var satt opp i forbindelse med reguleringen av Veltdalen for Tafjord 1 kraftverk. Etter at reguleringsarbeidet var ferdig ble brakka overtatt av Ålesund-Sunnmøre Turistforening. Deretter bygget de den skjulte Fieldfarehytta i nærheten.

Operasjonen var Rønnebergs forslag og var planlagt ut ifra to scenarier for frigjøring av Norge: tysk tilbaketrekking eller alliert landgang i Norge. SHAEF ønsket ikke uro og eventuell oppstand i Norge i 1944 på grunn av forberedelsene til Operasjon Overlord og gjengen i Tafjordfjella fikk derfor ikke instrukser om aksjoner. Rønneberg antok at Fieldfare først og fremst hadde til formål å være bak fiendens linjer i tilfelle landgang i Norge og da landgangen kom i Normandie forsto han at eventuell invasjon i Norge ikke ville komme med det første. Fieldfare og Rønneberg hadde med motstandsgrupper i Romsdalen blant annet bestående av Arne Randers Heen og Torbjørn Krohn. På Brøste nedenfor Pyttbua lå det dessuten to ålesundere i dekning. I desember 1944 sendte SHAEF et direktiv om å forsinke eller hindre troppetransport til kampene på Vestfronten. Rønneberg ble i februar 1944 evakuert av Shetlandsgjengen til Storbritannia på grunn av helseproblemer.

### Etter krigen
Etter kapitulasjonen kom Rønneberg til Bergen 15. mai 1945 og til Ålesund 17. mai med familien som ikke hadde sett ham på 4 år. Etter krigens slutt i Europa arbeidet Rønneberg for Statens innkjøpskontor i London i rundt et år. Hjemme i Norge ble han sekretær i Ålesund-Sunnmøre Turistforening. Rønneberg begynte så i NRKs distriktskontor i Møre og Romsdal i 1948. I NRK ble han programsekretær i 1954 og  i 1977 redaksjonssjef. Han avsluttet karrieren i 1987.

Rønneberg mislikte heltedyrkelsen og avslo å være med i filmen om tungtvannsaksjonen. På 1970-tallet da det kom en ny generasjon med lite kjennskap til det som skjedde under krigen, engasjerte han seg i formidlingsarbeid.

Fieldfarehytta i Veltdalen i Tafjordfjella ble gjenoppbygd på 1990-tallet på Rønnebergs initiativ. Arbeidet ble gjort for å gi et bilde av hvordan motstandsmennene bodde. Han medvirket til å opprette krigshistorisk avdeling ved Ålesund museum.

Rønneberg ble hedret på 95-årsdagen (30. august 2014) i hjembyen Ålesund da prinsesse Astrid avduket en statue av ham på Rådhusplassen i byens sentrum. Statuen er laget av Håkon Anton Fagerås. Flere tusen mennesker var til stede.
## Utmerkelser

For sin innsats under Tungtvannsaksjonen ble Rønneberg 11. juni 1943 tildelt Krigskorset med sverd.

For krigsinnsatsen ble Rønneberg også tildelt St. Olavsmedaljen med ekegren, Deltakermedaljen og Haakon VIIs 70-årsmedalje.

Fra alliert hold ble Rønneberg hedret med den britiske Distinguished Service Order, den amerikanske Medal of Freedom med sølvpalme og de franske dekorasjonene Æreslegionen og Croix de Guerre med palme.

For sin innsats for forsvarsaken ble Rønneberg hedret med Forsvarets hederskors og Heimevernets fortjenstmedalje.

I 2016 ble Rønneberg tildelt Regjeringens minnemedalje for innsats under andre verdenskrig.

I 1995 ble han tildelt Amalie Laksovs Minnefonds internasjonale pris for vern om menneskerettene. Han fikk Ålesund kommunes hederspris i 1998.

Regjeringen kunngjorde dagen etter at han døde at han ville få begravelse på statens bekostning.

## Referanser




## Litteratur
* Gunnar Myklebust: *Tungtvannssabotøren Joachim H. Rønneberg – Linge-kar og fjellmann*, Aschehoug (2011) ISBN 978-82-03-29306-1.
* Jens-Anton Poulsson: ''Aksjon Vemork : vinterkrig på Hardangervidda'' – Gyldendal, Oslo, 1982

## Eksterne lenker
* 
* 
*  NRK Nett-TV: Joachim Rønneberg - den siste sabotøren
*  NRK Gulls side om Joachim Rønneberg
*  Han visste ikke om a-bombeplanene En fortelling omkring Joachim Rønneberg
*  Joachim Rønneberg Norsk Krigsleksikon