open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sverre Jordan

**Sverre Jordan** (født 25. mai 1889 i Bergen, død 10. januar 1972 i Bergen) var en norsk komponist og dirigent. Han var kapellmester ved Den Nationale Scene.

Fra 1907 til 1914 studerte han komposisjon i Berlin. Han debuterte som pianist i Bergen i 1911. Jordan har i tillegg til scenemusikk skrevet kor-, orkester- og kammermusikk. Arven etter Jordan omfatter ca. 200 romanser til tekster av blant andre Knut Hamsun, melodramaet *Feberdigte* (1921), *Holbergsilhouetter* (Op. 39, 1938) og en fiolinkonsert.

Fra 1918 til 1949 var han gift med Magda Blanc, en av de fremste skuespillerne ved Den Nationale Scene, fra 1949 med Nina Sandvik Kristensen.

## Referanser
Brukskvalitet

**Brukskvalitet** er Norsk språkråds anbefaling for det engelske begrepet *usability*. Brukskvalitet er allerede et godt innarbeidet ord på norsk innen blant annet møbeldesign og industridesign. Begrepene **brukbarhet** og **brukervennlighet** (engelsk: *user friendly*) blir fortsatt benyttet som oversettelser for usability.

## Definisjon
Ifølge Jacob Nielsen (*Usability Engineering*, Addison-Wesley 1993) har et system brukskvalitet hvis det er:
* **Lett å lære**, så brukere kan gå raskt fra ikke å kjenne systemet til å gjøre noe arbeid.
* **Effektivt**, lar ekspertbrukeren oppnå en høy grad av produktivitet.
* **Lett å huske**, så brukere med lav brukshyppighet kan returnere etter en periode med inaktivitet uten å måtte lære alt på nytt.
* **Relativt feilfritt og feiltolerant**, slik at brukere ikke gjør mange feil, og at disse feilene ikke er katastrofale (og at man lett kan ta seg inn igjen)
* **Behagelig å bruke**, tilfredsstiller brukerne subjektivt, slik at de liker å bruke systemet.

## Metoder for å oppnå høy brukskvalitet
Hvorvidt et produkt ender opp med høy eller lav brukskvalitet er gjerne avhengig av om de som lager produktet har kompetanse og et bevisst ønske om at dette skal skje. De første eksempler på en metodisk tilnærming til dette finner vi tradisjonelt i miljøer som lager produkter eller systemer der feilhandlinger har store konsekvenser (fly, romfart, forsvaret, kjernekraft m.fl.). Etter hvert har man sett at brukskvalitet også kan være en viktig konkurransefaktor for konsumentprodukter. Et firma som tidlig så dette var Apple Computer, der sentrale personer på 1980-tallet laget enkle metoder for å drive det de kalte "User Inspection". Etterhvert har disse metodene blitt utviklet videre slik at man allerede ved lansering av et nytt produkt kan ha kontroll på produktets brukskvalitet. Ved kundefokusert utvikling (User Centered Design) tar man utgangspunkt i en analyse av hvem som skal benytte produktet og hvilke oppgaver disse brukerne ønsker å løse. Deretter drives gjerne designprosessen mer eller mindre iterativt med praktisk uttesting av hvorvidt representative forsøkspersoner klarer å benytte produktet (i en prototyp-versjon) til å løse oppgavene. Når man ser at brukerne klarer å løse de aktuelle oppgavene, kan man anse designet som mer eller mindre ferdig. Hvis produktet realiseres i henhold til dette, kan man forvente at det vil ha høy brukskvalitet.

## Eksterne lenker
* Bad Usability Calendar Kalender med eksempler på dårlig brukskvalitet
* Brukskvalitet.no  Norsk blogg som i 2010-2013 tok for seg brukskvalitet som tema, se web.archive.org
Wulfstan fra Hedeby

**Wulfstan fra Hedeby** (også kalt **Wulfstan fra Hadeby**) var en handelsmann som fortalte om en reise fra Hedeby (norrønt Hæðum, latinsk Haithabu) i Danmark til Truso i dagens Polen. Reisen skjedde trolig rundt 880 e. Kr.

Reiseskildringen stammer fra en tekst som den engelske konge Alfred den store omkring 890 lot sette inn i sin egen oversettelse av en senromersk, kristen verdenshistorie av Orosius. Dermed hører Wulfstans beretning, sammen med en reise som Ottar fra Hålogaland gjorde til Nordishavet og til England, til de eldste kilder om Nordens geografi. Den ga også de eldste skriftlige belegg for en rekke nordiske stednavn, sannsynligvis vært en av de første personer som har anvendt ordet Danmark (eller Danemark) i sin beskrivelse.

Den nøyaktige plasseringen av Trosu er ikke sikker, ettersom kystlinjen har endret seg betydelig, men de fleste historikere ettersporer området innenfor eller nær den nåværende polske byen Elbląg, ikke langt fra Gdańsk.

## Wulfstans reise
Wulfstan fortalte at han reiste fra Hedeby, at sjøreisen til Truso tok syv dager og netter og at skipet hele vegen gikk under seil. Vendland var på hans styrbords side, og til babord (*venstre*) hadde han Langaland (*i dag Langeland*), Læland (*Lolland*), Falster, og Sconeg (*Skåne*), land som alle hørte til *Denemearcan* (Danmark).

«Så havde vi Burgendaland (*[[Bornholm]]*) til babord, og de har deres egen konge. Så efter Burgendaland hadde vi de land som heter først Blecinga (*Blekinge*), Meore (*Møre, i dag en del av Kalmar len*), Eowland (*Øland*), og Gotland, som alle tilhørte Sweom (*sveaerne*). Og vi hadde Vendland til styrbord hele vegen til Wislas munning. Wisla er en meget stor flod som skiller Witland fra Vendland.» (*Oversettelsen en tillemping fra Niels Lund, se Litteratur*)

## Dansk eller engelsk?
Karl Baumann begrunner i sin bok *Die Prussen. Ein sympathisches Volk zwischen Weichsel und Memel* (1991) at Wulfstan ikke bare besøkte, men også bodde i Truso. Wulfstan benevnes ofte som angelsakser, og det er mulig at han var en engelsk handelsmann som i motsetning til sine landsmenn ikke bare reiste til Hedeby, men også ytterligere østover. Det er derimot også mulig at han var fra Danmark, og at navnet er angelsaksisk tillemping og at han ga sin fortelling når han uansett var i England.

Handelsmannen Wulfstan av Hedeby bør ikke forveksles med St. Wulfstan av Worcester, biskop av Worcester i det 11. århundre, heller ikke med Wulfstan I av York, erkebiskop av York i det 10. århundre, og Wulfstan II av York, erkebiskop av York i det 11. århundre.

## Referanser


## Litteratur
*«Ottar og Wulfstan. To rejsebeskrivelser fra vikingetiden», Niels Lund, m.fl., Roskilde 1983

## Eksterne lenker
* Wulfstans rejseskildring (slutn. 800-tallet)
* The Project Gutenberg Etext of Discovery of Muscovy – Den komplette teksten oversatt til moderne engelsk
*  Historia de los Gotlandeses (Guta saga) – Begynnelsen av originalteksten kan finnes i fotnote 1
Reichskriegsflagge (organisasjon)

***Reichskriegsflagge***, også omtalt som ***Verband Reichskriegsflagge *** eller ***Bund Reichskriegsflagge***, var en paramilitær, høyreradikal gruppering i Weimarrepublikkens Tyskland i årene etter første verdenskrig. Forbundet ble stiftet av Ernst Røhm i 1923. Navnet viser til «Rikskrigsflagget», keisertidens krigs- og orlogsflagg, som gruppen tok som sitt symbol. Den kan regnes som en del av Freikorps-bevegelsen, og i likhet med andre slike grupper  bestod den først og fremst av veteraner fra krigen som var desillusjonert og frustrert over situasjonen i Tyskland.

Et av de mest kjente medlemmene var Heinrich Himmler, som senere ble Reichsführer-SS og en av Det tredje rikes mektigste menn. Under ølkjellerkuppet i 1923 deltok flere av medlemmene. Gruppen gikk som andre frikorps i oppløsning, og mange av medlemmene ble absorbert inn i Sturmabteilung, nazistpartiets paramilitære organisasjon.
Feldwebel

**Feldwebel** er en tysk militær grad som har eksistert minst siden det 18. århundre. Den er også brukt som tittel helt siden middelalderen. Graden tilsvarer sersjant i andre lands system. 

## Det 19. århundre og keiserriket

Graden ble tatt i bruk i stort omfang fra begynnelsen av det 19. århundre. Frem til 1918 var feldwebel den høyeste underoffisersgrad, og hadde gjerne oppgaver som ellers ligger under en sersjantmajor. 

I 1877 innførte man graden *[[Feldwebel-Leutnant]]*, som kunne gis til veteraner i reserven. En feldwebel-leutnant hadde offisersrang, men sto under selv den yngste sekondløytnant, og var sosialt på et lavere trinn.

## I Reichswehr og Wehrmacht

Etter første verdenskrig delte man først i Reichswehr og senere i Wehrmacht opp graden i flere nivåer:

*Unterfeldwebel
*Feldwebel
*Oberfeldwebel
*Stabsfeldwebel

I Schutzstaffel og Sturmabteilung var en oberscharführer på samme nivå som en feldwebel i Wehrmacht. 

## I Nationale Volksarmee

Etter annen verdenskrig beholdt man i Nationale Volksarmee, DDRs militære styrker, samme grader av feldwebel som i Wehrmacht:

*Unterfeldwebel
*Feldwebel
*Oberfeldwebel
*Stabsfeldwebel

## I Bundeswehr

Etter andre verdenskrig, i Bundeswehr, regnes en feldwebel som en høyere underoffiser. Man oppnår normalt graden etter tre til fem års tjeneste. 

Graden er delt inn i flere nivåer:

*Feldwebel
*Oberfeldwebel
*Hauptfeldwebel
*Stabsfeldwebel
*Oberstabsfeldwebel (mottar offiserslønn)

I marinen er tilsvarende rang bootsmann

## Kilder
* Georg Ortenburg, Hrsg.: *Heerwesen der Neuzeit*, Abt. I, Das Zeitalter der Landsknechte, Bd. 2, Siegfried Fiedler: *Kriegswesen und Kriegführung im Zeitalter der Landsknechte*, Bernard & Graefe Verlag Koblenz, 1985, ISBN 3-7637-5462-8

## Eksterne lenker

* «Feldwebel», fra *[[Store norske leksikon]]*
Wulfstan

**Wulfstan** er navnet på flere personer:

*Wulfstan (navn), et gammelengelsk mannsnavn
*Wulfstan fra Hedeby, handelsreisende i det 9. århundre
*Wulfstan av Worcester, biskop av Worcester i det 11. århundre og helgen
*Wulfstan I av York, erkebiskop av York i det 10. århundre
*Wulfstan II av York, erkebiskop av York i det 11. århundre
Fylkesvei 825

**Fylkesvei 825** (**Fv825**) går mellom Tjeldsundbrua i Tjeldsund og Langmyra i Gratangen. Veiens lengde er 68,4 km.

Veien tar av fra E6 ved Middagshaugen og går forbi Gratangsbotn og Årstein og deretter vestover langs Astafjorden forbi Grov, Astafjord og Sandstrand til Steinsland der den møter E10.

Veien er et alternativ til europavei 10 via Bjerkvik, og fylkesvei 825 har imidlertid dårligere standard enn europavei 10.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

 

 

 

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
SS-Gauführer

**SS-Gauführer** var en tittel i Schutzstaffel (SS). Den kan oversettes med «distriktsfører» (se Gau), og var en tittel som ble gitt i tillegg til en paramilitær grad. Graden kunne være en lav offisersgrad, ettersom det ikke var noen direkte sammenheng mellom å være Gauführer og å føre kommando i SS. For eksempel var Heinrich Himmler SA-Sturmführer da han ble SS-Gauführer.

Etterhvert som SS vokste og fikk et bedre utbygget militært hierarki forsvant tittelens betydning mer og mer.

## Referanser
Ordnungspolizei

:*Annen betydning: Se egen artikkel for tysk [[Ordnungpolizei (Norge)|Ordnungspolizei]] i [[Norge under andre verdenskrig]]*

**Ordnungspolizei** (tysk, «Ordenspolitiet», forkortet **Orpo**) var ordenspolitiet i Nazi-Tyskland i 1936 til 1945.

Styrken ble opprettet av innenriksministeriet sommeren 1936, som en erstatning for alle tidligere politistyrker. Den ble underlagt Schutzstaffel (SS), hvilket førte til at SS hadde kontroll over alle politistyrker på lokalt, delstats- og nasjonalt nivå. Ved siden av Ordnungspolizei fantes også Sicherheitspolizei (Sipo, «Sikkerhetspolitiet») og Kriminalpolizei (Kripo, «Kriminalpolitiet»).

Ordnungspolizei hadde før andre verdenskrig i Tyskland ansvaret for alminnelig politiarbeid, mens politiske saker sorterte under Sipo. Kripo bestod av profesjonelle etterforskere som etterforsket særlig alvorlige forbrytelser, enten de var av alminnelig eller politisk karakter.

I forbindelse med hendelsene i Sentral-Europa samt krigen i Polen og Sovjetunionen deltok Ordnungspolizei sterkt i Einsatzgruppen som utførte krigsforbrytelser mot sivilbefolkningen. Før Christopher Brownings verk *Ordinary Men* (1992) var Ordnungspolizeis rolle i massedrapene lite kjent.

Lederen for Ordnungspolizei var SS-Oberstgruppenführer Kurt Daluege, og fra 1. september 1943 til 8. mai 1945 av SS-Obergruppenführer und General der Polizei und Waffen-SS Alfred Wünnenberg. Deres tittel var Chef der Ordnungspolizei, som var direkte underlagt Reichsführer-SS Heinrich Himmler. Himmler fikk tittelen Chef der Deutschen Polizei.

## Uniformer og distinksjoner

## Referanser




## Eksterne lenker

*
Fylkesvei 851

**Fylkesvei 851** (**Fv851**) går mellom Sjøvegan i Salangen og Brandhaug i Bardu. Veiens lengde er 19,1 km.

Veien tar av fra E6 ved Brandhaug og går vestover til Sjøvegan der den møter Fv84.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter

###### 

*Kistefossen

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 8470

**Fylkesvei 8470** går mellom Setermoen og Altevatnet i Bardu.

Veien tar av fra E6 ved Setermoen og går sørover langs Barduelva til Innset, og utgjør første del av veien til Altevatnet.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

Strekningen Fv8470 ble definert 2019, og består av den tidligere fylkesvei 847, og den tidligere fylkesvei 166 (Troms). Strekningen mellom Setermoen og Innset er primær fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Riksvei 853

**Riksvei 853** (**Rv853**) var en forbindelsesvei mellom Andselv og Bardufoss lufthavn i Målselv med en lengde på 1,8 km.

2019 ble veien del av europavei 6.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

* Fossmobrua (Andselva, 32 m)

*Endepunkt 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
Israel (andre betydninger)

**Israel** (hebraisk ישׂראל *Yisra'el* eller *Yiśrā’ēl*, betyr «Stående (med) Gud») var navnet gitt til den bibelske patriarken Jakob.

Noen bibelkommentatorer har fremholdt at *Israel* er et annet navn for *[[Isak]]* eller *[[Jakob (stamfar)|Jakob]]*, eller at det kan bety begge. Dette ser ut til å være basert på *[[Amos’ bok|Amos' bok]]* kapittel&nbsp;7, vers&nbsp;9 og 16. På den annen side står det i ''Første Mosebok'' kapittel&nbsp;32, vers 22–28, at navnet ble gitt til Jakob, ikke til Isak; vers 28 lyder slik: «Da sa mannen: «Du skal ikke lenger hete Jakob. Israel skal være navnet ditt, for du har kjempet med Gud og mennesker og vunnet.»

;Avledninger av dette navnet

*Den moderne staten Israel
*Det forente kongedømmet Israel
*Israels land (også *Stor-Israel* og *Israels lovede land*), landet som ble gitt det jødiske folk ifølge Bibelen
*Israelere, innbyggere i dagens Israel
*Benai Israel, de innfødte jødene i India
*Oldtidens Israels og Judeas historie, historien om det gammeltestamentlige Israel, et rike som oppsto på 1200-tallet f.Kr.
*Israels barn (hebraisk: Am Israel), det kollektive navnet for det jødiske folk
**etterkommere av Jakob (Israel)
**De tolv stammene av Israel
**Israelitter
*Nordriket Israel og sørriket Judea, de to kongedømmene som ble til etter Det forente kongedømmet Israel ble delt i to
*Israel (mannsnavn), hebraisk navn

;Kjente personer med navnet Israel
Se også: Israel (mannsnavn).
*Israel Isidore Baline, amerikansk komponist og tekstforfatter
*Israel Kamakawiwo'ole, musiker fra Hawaii
*Joachim Israel, svensk professor i sosiologi
*Märt Israel, estisk diskoskaster
*Menasseh Ben Israel, portugisisk rabbi
*Israel Gelfand, russisk matematiker
*Israel Kirzner, amerikansk-jødisk økonom
*Israel Kolmodin, svensk professor, riksdagsmann og biskop
*Israel Regardie, engelsk okkultist
*Israel Ruong, samisk lingvist
*Israel Shamir, israelsk journalist
*Israel Joshua Singer, polskfødt forfatter

## Referanser
Jasper Johns

**Jasper Johns** (født 1930) er en amerikansk kunstner.

Johns har vært en av de mest innflytelsesrike kunstnerne i USA fra slutten av 1950-tallet. Han blir sett som en forgjenger for popkunsten, og arbeidene hans har fått karakteristikken neo-dada på grunn av slektskapet med dadaistene. Han er særlig kjente for «Flag»; et maleri av det amerikanske flagget, fra 1954. Ifølge *[[The Guardian]]* er «Flag« «*one of the most iconic of all American paintings*.» Han fikk sitt store gjennombrudd i 1958 ifølge *Dagsavisen*.

Han ble tildelt Wolfprisen i 1986.

Johns er begeistret for Edvard Munchs arbeider og siterer ham ofte i egne verk. I 2016 hadde Munchmuseet en utstilling der Johns og Munch blir satt opp mot hverandre. Samme utstilling ble vist på Virginia Museum of Fine Arts i november 2016. Johns har vært sammenlignet med Marcel Duchamp og Pablo Picasso.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Per Øyvind Heradstveit

**Per Øyvind Heradstveit** (1932–2004) var en norsk programleder, journalist og sakprosaforfatter som arbeidet en årrekke i NRK.

## Biografi
Heradstveit startet den journalistiske karrieren i NRKs *[[Dagsnytt]]* i 1956 etter å ha studert filologi. Han studerte tysk i Mainz og fransk i Dijon. Før han begynte i NRK var han lektor ved Lycée Pierre-Corneille i Rouen i Frankrike. Heradstveit og Mette Janson var de to første journalistene i *[[Dagsrevyen]]*.

Med programmet *[[Åpen post (debattprogram)|Åpen post]]* (1966–1971) var Heradstveit (sammen med Kjell Arnljot Wig) med på å innføre debatt som programform i fjernsynet. Han var også mangeårig programleder for debattprogrammet *[[På sparket]]* (1975–1981) og for en serie om menneskesinnet og depresjoner som han holdt sammen med psykiatriprofessor Nils Retterstøl på 1970-tallet. Serien fikk stor oppmerksomhet, og var med på å skape større forståelse for psykiske lidelser. Heradstveit var London-korrespondent for NRK fra 1988 til 1992. Heradstveit sluttet i NRK i 1996.

Som pensjonist var han i 1999 hoveddrivkraften bak den internettbaserte nettavisa *Treffpunkt*, en nettavis for eldre. Han var i perioden 1997 til 2000 leder for Statens IT-forum for eldre.

Han skrev en rekke bøker, blant annet om kongehuset, Vidkun Quisling og Einar Gerhardsen. Han ga i 1996 ut boka *Kong Harald. Monarkiet i medvind og motvind*.

Heradstveit fikk hjerneslag i 2000 og var lammet til sin død i 2004. 

## Privatliv
Han var bror av forskeren Daniel Heradstveit (1940-2018).

## Bibliografi
* *Partiene og utenrikspolitikken* (1965)
* *"Ett minutt til sending" : tanker og tvil om TV* (1970)
* *Sudan – en afrikansk tragedie* (1970)
* *Jemen – det lykkelige landet?* (1970)
* *Mennesket og krigen: En antologi fra krigsårene* (1970)
* *På skjermen: Råd og vink for TV-opptredende* (1971)
* *Hemmelige tjenester – Etterretning, spionasje og overvåking* (1973)
* *De medskyldige: Israelsk etterretning og mordet på Lillehammer* (1974) 	
* med Nils Retterstøl: *Menneskesinnet* (1975)
* *Quisling – hvem var han?* (1976)
* *Spionasje og infiltrasjon i industrien* (1976)
* med Nils Retterstøl: *Kriser i menneskesinnet* (1977) 
* med Gunnar Nilsen: *Stabbur-Nilsen forteller* (1978)
* *Kongen som sa nei!* (1979)
* *Ærbødigst Peter Grønvold: Dokumentasjon av en skjebne i velferdsstaten* (1979)
* *Einar Gerhardsen og hans menn* (1981)
* med Lars Korvald: *Politikk og kall – Lars Korvalds memoarer* (1982)
* med Nils Retterstøl: *Menneskesinnet – alkohol og alkoholproblemer* (1983)
* *Eventyret Norsk Data: En bit av framtiden* (1985)
* *En liten mikrofon – i en stor verden* (1992)
* *Kong Harald. Monarkiet i medvind og motvind* (1996)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Parallellogram

Et **parallellogram** er i geometri en firkant med følgende egenskaper:

* Sidekantene er parvis parallelle.
* Sidekantene er parvis like lange.
* Motstående vinkler er parvis like store.
* Diagonalene i et parallellogram deler hverandre på midten.

Alle parallellogram er også trapes. En delmengde av parallellogram er rektangler, hvor vinkelen mellom to sidekanter som ikke er parallelle er 90°. En annen delmengde er romber, hvor alle linjestykker er like lange. Kvadratet er både en rombe og et rektangel.

## Areal
Arealet *A* av et parallellogram er lik lengden av grunnlinja *b*, multiplisert med avstanden til dets parallell *h*:
 
: A = b \cdot h 

## Omkrets

Omkretsen *L* av et parallellogram er to ganger summen av lengdene to av sidekantene som har et felles hjørne:

: L = a + b + a + b = 2(a + b).

## Se også

* Firkant
* Kvadrat
* Rektangel
* Rombe
* Parallellogramloven
Ulna

**Ulna** er en av to rørknokler i underarmen. Ulna kalles på norsk for **albu**(**e**)**be**(**i**)**net**.

Albueleddet er et sammensatt hengselledd, ved at overarmsbenet, humerus, har leddflate både mot radius-spolebenet og ulna. Øverste ende av ulna er albuespissen, "olecranon". Resten av ulna kan kjennes under huden helt ned til håndleddet ovenfor lillefingeren der benet avsluttes i en liten sylinderformet del kalt «ulnas hode».

Se forklaring om rotasjon i underarmen under radius, som er det andre knokkelen langs underarmen.

## Referanser


## Se også
*Radius

## Eksterne lenker
*
Spolebein

**Spolebeinet**, på latin kalt **radius**, er et av to lange bein (rørknokler) i underarmen. Det andre heter underarmsbeinet (*ulna*).

## Rotasjon i underarmen

Spolebeinet roteres når vi vrir på underarmen. Dersom vi holder overarmen rett ned og underarmen fremover, heter rotasjonen «supinasjon» når håndflaten peker oppover, og «pronasjon» når håndbaken vender oppover. Den øverste enden av spolebeinet, også kalt «radiushodet», er sylinderformet og kan kjennes på utsiden av albuen som en av to knoker under huden. Når underarmen roteres, kan vi kjenne at det er bevegelse i radiushodet. 

Spolebeinet utgjør mesteparten av underarmsdelen av håndleddet. Ovenfor lillefingeren kan vi kjenne at spolebeinet roterer rundt ulnas hode som også er sylinderformet.

## Håndleddsbrudd (radiusfraktur/Colles fraktur/''fractura radii typica'')

Når vi faller og tar oss for, vil det ofte bli et håndleddsbrudd like ovenfor nederste ende av spolebeinet. Når det er nysnø eller is på gater og veier er dette et av de vanligste bruddene, *fractura radii typica* som kan oversettes til «typisk brudd i spolebeinet».

Radiusbrudd er det hyppigste håndleddsbruddet. Bruddtypen er vanligst hos eldre kvinner, og er vanligere hos kvinner enn hos menn. Ca. 90&nbsp;% av bruddene innebærer at det nederste bruddstykket er forskjøvet opp (dorsalt, mot håndryggssiden) – bruddtypen betegnes også Colles brudd.

Dersom den nederste biten av spolebeinet er rotert mot håndbaken, må det settes bedøvelse i bruddspalten før bruddet settes riktig på plass (kalt reponering). Dette gjøres med et kraftig drag i fingrene, før hånda og underarmen blir gipset fra albuen til fingrenes grunnledd. 

Vanligvis taes det røntgenbilde både før og etter at bruddet er satt på plass. 

Flere akuttstuer ved legevakt, legekontor eller sykehus har montert en egen krok i veggen omtrent en meter over gulvet spesielt for reponering av dette bruddet. Det benyttes en slynge fra kroken til like over albuen, slik at legen kan trekke i fingrene og manipulere bruddet for å sette det på plass, uten å trenge egen assistent for å holde igjen albuen.

## Se også
* Ulna, underarmsbeinet

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Bjarne Brustad

**Bjarne Brustad** (født 4. mars 1895 i Oslo, død 20. mai 1978) var en norsk komponist og bratsjist. Brustad var først fiolinist og deretter solobratsjist i Oslo Filharmoniske Orkester i en årrekke fram til 1943 da han tok avskjed fra orkestret og helliget seg komposisjon og undervisning. Han var knyttet til Musikkonservatoriet i Oslo.

Han var sønn av Postfunksjonær Olaf Baden (1871–1943) og Mathilde Halvorsen (1871–1962). Etter å ha spilt fiolin fra 1902 fikk han som 12-åring begynne ved Musikkonservatoriet i Oslo i 1907 hos Gustav Fr. Lange (1861–1939).  I 1912 dirigerte han Tivoli teaters orkester og i 1913 studerte han hos den danske Julius Thornberg (1883–1945) i Berlin som var konsertmester for Berlinfilharmonien.  Han debuterte i 1914 som fiolinist i Kristiania men dro rett tilbake til Berlin for å lære hos ungareren Carl Flesch (1873–1944) der han ble til i 1918 da han ble konsertmester for Stavanger Symfoniorkester, hvorpå han 1919–1922 fikk spille fiolin i det nystartede Filharmonisk Selskaps Orkester i Oslo. 

Fra 1922 gikk han enda mer over til komposisjon og debuterte i 1924 som komponist med blant annet sin «Suite nr. 1 for orkester, Fiolinkonsert nr. 1, Atlantis» med seg selv bak taktstokken og Leif Halvorsen (1887–1959) bak fiolinen.  Fra 1928 var han fast bratsjist i Filharmonisk Selskaps Orkester på solo helt til tyskeren og krigen kom.  Ved musikkonservatoriet underviste han fra 1937, såvel som skrev lærebøker og selvbiografier.  Etter krigen ville han helst skrive musikk og endte opp med i alt ni symfonier, fire fiolinkonserter, den til nå ikke oppførte operaen *Atlantis* fra 1945 og forskjellig kammermusikk og vokalmusikk. Fra 1951 fikk han kunstnerlønn.

Brustad ble i 1941 gift med keramikeren Elisabeth Scheel (1898–1980).
## Litteratur
* Ingrid Loe Dalaker 2011, *Nostalgi eller nyskaping. Nasjonale spor i norsk musikk. Brustad, Egge og Groven*
* 

## Referanser

__NOTOC__
Filateli

**Filateli** er studiet av og fritidsinteressen som går ut på å samle på frimerker og andre postrelaterte objekter som konvolutter, frankeringsmerker, førstedagsbrev og poststempler. En *filatelist* er en som samler både filatelistiske objekter og kunnskapen om dem. Følgelig kan ikke alle frimerkesamlere kalles filatelister.

Mange norske filatelister er medlem av Norsk Filatelistforbund. 
Blant aktuelle blader om filateli finner vi det norske *[[Norsk Filatelistisk Tidsskrift]]* og det svenske *[[Nordisk Filateli]]*.

## Eksterne lenker
* Norsk Filatelistforbund
Numismatikk

**Numismatikk** er læren om mynter, pengesedler og medaljer, og fritidsinteressen myntsamling. Hovedfokus er på mynter, mens samling av sedler gjerne inngår i numismatikken som en undergruppe. Seddelsamling kalles også *[[notafili]]*.

Myntsamling foregår i stor grad på samme måte som filateli ved at de fleste samlere ofte konsentrerer seg om et felt, for eksempel et land eller tidsepoke. En vanlig måte å samle mynter er å samle mynter av samme valør fra ulike årstall, for eksempel 1-kroner fra 1875 til 2008. Det finnes utallige andre måter å samle mynter på, for eksempel olympiske mynter, dollar-mynter, nød-mynter. 

Kvalitet er viktig for å avgjøre en mynts samlerverdi. I Norge benytter samlere seg av en skala: 0, 0/01, 01, 1+, 1, 1- og 2. En plettfri usirkulert mynt kalles en 0-mynt, mens et normalt sirkulert eksemplar kalles en kvalitet 1 mynt. Kvalitetsvurderingene tar ikke hensyn til myntens alder. Likevel kan måten mynten ble preget på spille inn i vurderingen, for eksempel om mynten er preget for hånd eller ved pregepresse.

*Proof-mynter* er preget på en spesiell måte som resulterer i mynter av høy pregekvalitet. Disse myntene er oftest speilblanke, men noen er preget som matte proof-mynter. Proof-mynter ligger som oftest i kapsel, og må ikke håndteres uten spesiell beskyttelse på fingrene om man tar den ut av denne, siden avsetning av hudens naturlige fettstoffer på mynten kan misfarge den over tid, og dermed senke verdien.

Sedler vurderes også etter en skala ganske lik mynter, men her tar man da utgangspunkt i ganske nøyaktige kriterier. Dette er beskrevet i boken *Norske pengesedler* av Karl Sæthre.

Studiet av numismatikk er de fleste steder organisert som et spesialstudium innen kunsthistorie, ofte med berøringspunkter til arkeologi.

## Se også
* Norske mynter
* Norske pengesedler

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* NNF – Norsk Numismatisk Forening
* Forum for samlere
Wulfstan II av York

**Wulfstan** (død 28. mai 1023) var erkebiskop av York fra 1003 til sin død. Han var den andre erkebiskop av York med dette navnet. Han er, sammen med Alfric av Eynsham, en av de fremste forfatterne i den benediktinske reformperioden i England.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Man antar at Wulfstan innledet sitt liv som kleriker som munk i benediktinerordenen. 

### Biskop av London
Han ble  biskop av London i år 996. 

Mens han var biskop der, skrev han en serie prekener som viser stor kyndighet i retorisk prosa. Han skrev i en rytmisk form med allitterasjon. Prekenene ble skrevet på gammelengelsk, selv om de er kjent under sine latinske navn. 

Den mest kjente av dem er *Sermo Lupi ad Angelos* («Ulvens preken til anglerne»), hvor han fremstiller danene som en straff fra Gud for engelskmennenes synder: Han anklaget det engelske folk for umoral og dårlig disiplin. Wulfstan anså vara dette som årsaken til at Gud lot vikingene herje landet.

*Sermo Lupi* inneholder en svart liste over syndere, hekser og illgjerningsmenn, og blant dem nevnes blant annet *waelcyrge* - sammr ord som valkyrier, asaguden Odens kvinneliga vesen som velger ut de falne kjemparne på slagmarken og fører dem til Valhall.

Flere av hans prekener omhandler de siste ting og Antikrists komme.

Under Ethelred II den rådville og Knut den store var han ansvarlig for å skrive ned engelsk lov, både verdslig og kirkelig. Han ser ut til å ha hatt en viktig posisjon ved hoffet.

### Erkebiskop av York
I år 1002 ble han valgt samtidig til biskop av Worcester og erkebiskop av York, og innehadde begge embedene til 1016, da han frasa seg Worcester, men forble som erkebiskop av York frem til sin død.

## Referanser


## Litteratur
*Barlow, Frank (1970). *Edward the Confessor*. Berkeley: University of California Press.
*Bethell, DL (1969). Bethell, DL (1969). "English Black Monks and Episcopal Elections in the 1120s" i *The English Historical Review*  84 (333): s. 673-694.
*Davidson, HR Ellis 1964. "Nordens gudar och myter" s. 61.
Førstegangstjeneste

**Førstegangstjeneste** er i de land som har allmenn verneplikt den første tjenesteperioden soldaten avtjener i militæret.

## Norge
Normal førstegangstjeneste utføres som soldat – det vil si menig eller visekorporal. Man kan også få utført førstegangstjenesten på befalsskole, der man er et år som elev, og påfølgende år som sersjant/kvartermester, eller utskrevet befalskurs (UB) hvor man har opplæring de første seks måneder, og er UB-korporal de siste seks månedene.

Lengden på førstegangstjenesten i Norge er som det fremgår av tabellen under. Selv om de fleste avdelingene offisielt har tolv måneder blir hele avdelinger førtidsdimittert. Reelt sett har de fleste soldatene i ti–elleve måneder førstegangstjeneste.

Etter avtjent verneplikt blir mange innkalt til tjeneste i Heimevernet, Sivilforsvaret eller Politireserven. De som ønsker å fortsette karrièren innen forsvaret kan søke videre jobb som spesialist.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Førstegangstjeneste  hos Forsvaret
* Livet i tjeneste  – Podkast og artikler om livet under førstegangstjenesten
Alpine County

**Alpine County** er et fylke i den amerikanske delstaten California. Alpine County er det fylket i California med lavest innbyggertall,  personer ifølge folketellingen i 2000. Administrasjonssenteret ligger i Markleeville.

## Historie
Alpine County ble opprettet i 1864 av deler fra fylkene Amador, El Dorado, Calaveras og Tuolumne.

## Geografi
Fylket dekker et areal på  kvadratkilometer, hvorav  kvadratkilometer er land og 12 kvadratkilometer er vann. Fylket ligger i fjellkjeden Sierra Nevada, mellom Tahoesjøen og Yosemite Nasjonalpark.

## Eksterne lenker
*
Streptokokker

Beta-hemolytiske streptokokker:
* gruppe A
* gruppe B
* gruppe C
* gruppe D (enterokokker)
* gruppe F
* gruppe G
alfa- eller ikke-hemolytiske streptokokker
* pneumokokker
* *Streptococcus viridans* og andre streptokokker

**Streptokokker** er en slekt (genus)  grampositive bakterier tilhørende klassen Firmicutes. De er runde (kokker) og vokser vanligvis i par eller kjeder. 

De deles historisk inn i α-, β-, og nonhemolytiske (= γ-hemolytiske) etter sin fenotypiske evne å løse opp røde blodlegemer i dyrkningsskåler i laboratoriet. De β-hemolytiske streptokokkene deles videre inn gruppe A, B, C, D, F, og G etter Rebecca Lancefields system som baserer seg på streptokokkenes ulike overflateantigener. En måte å differensiere de ulike gruppene på er latexagglutinasjon. Gruppeinndelingen er kun delvis sammenfallende med den naturlige/genetiske inndelingen i arter.
 
Streptokokker er en del av normalfloraen hos pattedyr. Hos mennesker finner man dem i munnen, huden, innvollene og de øvre luftveiene.

Gruppe A-streptokokker er blant de mest humanpatogene bakteriene vi kjenner. Også Gruppe B-streptokokker er en betydelig årsak for sykdom hos mennesker. Blant α-hemolytiske streptokokker finnes arter som kan lage abscesser og betennelser på hjerteklaffer, såkalt endokarditt. Pneumokokker er blant annet en betydelig årsak til alvorlige lungebetennelser, i de senere år finnes en vaksine mot disse. 

Som et ledd for å skille mellom streptokokker og stafylokokker kan man utføre en katalase-test hvorpå streptokokker vil gi en negativ prøve og stafylokokker gir en positiv prøve (brusing av væske fordi hydrogenperoxid spaltes til oksygen (gass og vil gi brusing) og vann).

## Se også
* Gruppe A-streptokokker
* Gruppe B-streptokokker
* Pneumokokker

## Eksterne lenker
*
Yosemite nasjonalpark

**Yosemite nasjonalpark** (uttale: [] yoh-SEM-it-ee) er en nasjonalpark og et verdensarvområde i delstaten California, USA. Parken ble etablert 1. oktober 1890, og er på 3&nbsp;081 km². De viktigste naturattraksjonene i parken er spektakulære granittklipper, høye fossefall, klare elver, mammuttrær og biologiske mangfold. Omkring 89% av parken regnes som villmark, som i liten grad er preget av menneskelig aktivitet. 

## Geografi
Yosemite ligger i fjellkjeden Sierra Nevada i California mellom 648 og 3&nbsp;997 moh. og favner over fem vegetasjonssoner: chaparral/eikeskog, submontan, montan, subalpin og alpin. 

Parken har tusenvis av innsjøer, vann og bekker, 1300 kilometer med stier og over 500 kilometer med veier. Yosemite-dalen er omgitt på begge sider av loddrette, opptil 900 meter høye fjellvegger, hvorav de mest kjente er Half Dome og El Capitan. Disse er populære mål for fjellklatrere fra hele verden.

## Historie
Indianerstammer som paiute, Sierra Miwok og ahwahnechee bodde i området før europeerne kom hit.

Gullrushet i California rundt 1850 økte ferdselen i området. Turismen tiltok fra 1855 og allerede i 1864 ble deler av området vernet under navnet *Yosemite Grant*. Yosemite ble med det den første naturfredningen i regi av USAs føderale myndigheter; selv om det ikke ble den første nasjonalparken – det ble Yellowstone nasjonalpark i 1872. Skotsk-amerikanske John Muir (1838–1914) var en av ildsjelene bak naturfredningen, og han deltok også i arbeidet med naturvitenskapelig utforskning av området. Siden 1984 har parken stått på UNESCOs Verdensarvliste. 

Årlig besøker over 3,5 millioner mennesker parken, de fleste av dem besøker bare de 18 km² i Yosemite-dalen som utgjør ca. 1% av parkens areal.

## Eksterne lenker
*
Rebekka Bakken

**Rebekka Bakken** (født 4. april 1970 i Oslo) er en norsk jazzsanger og komponist.

Rebekka Bakken samlet de første erfaringer som sanger i forskjellige skoleband. I 1988 begynte hun å skrive egne sanger og å synge i profesjonelle soul-, funk- og rockband. I 1995 avbrøt hun sitt filosofistudium og dro til New York, hvor hun og hennes band ble velvillig mottatt. 
 
Hun er kjent for sin særlig uttrykksfulle og variasjonsrike stemme. Hun fremfører musikk som er en kombinasjon av folk, jazz og pop og regnes som en av de viktigste representantene for den nye skandinaviske retningen i improvisert musikk. Hun betrakter seg ikke selv som jazzmusiker, selv om hun som regel blir tilordnet jazzen, og musikken hennes er sterkt preget av jazz. 

Den 17. mai 2007 mottok hun den østerrikske musikkprisen Amadeus Austrian Music Award for plata *I keep my cool* i kategorien jazz/blues/folk. 

## Diskografi
* *Daily Mirror* (2001, med Wolfgang Muthspiel)
* *Beloved* (2002, med Wolfgang Muthspiel)
* *Scattering Poems* (2003, med Julia Hülsmann)
* *The Art Of How To Fall* (2003)
* *Is That You?* (2005)
* *I Keep My Cool* (2006)
* *Morning Hours* (2009)
* *September* (2011)
* *Little Drop Of Poison* (2014)
* *Things You Leave Behind* (2018)
* *Winter Nights* (2020)
* *Always on my mind* (2023)
* *Nord* (2025)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
BBC World Service

**BBC World Service** er en divisjon i det britiske medieselskapet BBC som kringkaster internasjonale nyheter over radio på 33 forskjellige språk til rundt 150 millioner mennesker over hele verden. I likhet med BBCs andre radio- og fjernsynstjenester, finansieres BBC World Service gjennom en kringkastingsavgift.

BBC World Service ble tidligere produsert i Bush House i London, men sendes nå fra Broadcasting House.

## Se også
* BBC Monitoring

## Eksterne lenker
*
BBC Monitoring

**BBC Monitoring** (**BBC&thinsp;M**) er en avdeling i BBC som overvåker massemedia over hele verden. Avdelingen velger ut og oversetter informasjon fra radio, fjernsyn, presse, nyhetsbyråer og Internett fra 150 land på over 70 forskjellige språk. BBC Monitoring holder til i Caversham i Reading øst for London, og finansieres ikke via kringkastingsavgiften, men direkte fra interessentene, samt fra salg av abonnementstjenester til myndigheter og bedrifter.

BBC Monitoring ble opprettet i 1939 for å gi den britiske regjeringen tilgang til utenlandsk media og propaganda. Avdelingen skaffet regjeringen verdifull informasjon under andre verdenskrig, spesielt i områder der britiske journalister ikke hadde tilgang. Den spilte også en viktig rolle under den kalde krigen ved å bistå observatører med å følge utviklingen bak jernteppet. Senere har avdelingen vært aktiv i forbindelse med konfliktene i Jugoslavia, Midtøsten, Afghanistan, Irak og Nord-Korea.

## Se også
* Frikildeetterretning

## Eksterne lenker
* BBC Monitoring
St. Olavsmedaljen

**St. Olavsmedaljen** ble innstiftet av Kong Haakon VII 17. mars 1939 «til belønning av fortjenester ved utbredelse av kjennskap til Norge og fremme av forbindelsen mellom det utflyttede Norge og hjemlandet». Medaljen kan deles ut til nordmenn og utlendinger. St. Olavsmedaljen rangerer som nummer ni i rekken av offisielle norske utmerkelser. Medaljen er ikke tilknyttet St. Olavs Orden.

St. Olavsmedaljen med ekegren blir utdelt for innsats for Norge i krig og regnes som en separat utmerkelse. Den er rangert som nummer seks av de norske utmerkelsene. 

## Utforming
St. Olavsmedaljen er i sølv. Adversen har den regjerende monarkens portrett og valgspråk. Siden innstiftelsen i 1939 har medaljen på forsiden båret portrettene til kong Haakon, kong Olav og kong Harald. På reversen er Olavskorset. Både forsiden og baksiden bærer en perlerand mot kanten. Over medaljen er den regjerende monarkens kronede monogram. Medaljen skal bæres på venstre side i båndet tilsvarende båndet for St. Olavs Orden. 

Medaljene med kong Haakons og kong Olavs portrett ble modellert av Halfdan Rui St. Olavsmedaljen med kong Haralds portrett er modellert av Harald Wårvik og gravert av Yngvar Thoresen.

## Tildeling
Forslag om tildeling av St. Olavsmedaljen fremsettes gjennom ordenskanselliene for St. Olavs Orden eller Den Kongelige Norske Fortjenstorden. Tildeling skjer etter beslutning av kongen. I april 2009 ble Kongens medaljeråd opprettet for behandling av medaljesaker ved Det kongelige hoff.

St. Olavsmedaljen tildeles både nordmenn og utlendinger, som har arbeidet for å gjøre Norge kjent i utlandet. Her kan innsats innen kunst og kultur komme i betraktning, likeså virke innen idrett. Medaljen utdeles forholdsvis sjelden. I 2008 ble åtte personer hedret med St. Olavsmedaljen, alle bortsett fra en bosatt i utlandet. Oversikten for 2009 viser tre tildelinger til nordmenn og ni til utlendinger.

St. Olavsmedaljen er i 2010 tildelt Harry T. Cleven, Liv N. Garras og Asbjørn Odd Ystebø.

## Se også
* Artikler på Wikipedia om personer som har mottatt St. Olavsmedaljen

## Referanser


## Litteratur
*John Monn: «St. Olavs-medaljen», *Forsvarets Forum*, nr. 14–15, 1994
*Trosdahl, Tore Z.: *Norges medaljer 1920–1995*, Oslo: Tosses forlag, 2001, s. 45, 66 og 155
Fylkesvei 855

**Fylkesvei 855** (**Fv855**) går mellom Finnfjordbotn i Senja og Buktamoen i Målselv.

Veien tar av fra E6 ved Buktamoen og går i retning nordvest til Finnfjorden.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Sivilforsvarets hederskors

**Sivilforsvarets hederskors** er en medalje for personell i Sivilforsvaret, som tildeles for rådsnar innsats under farefulle forhold eller for spesiell fortjenstfull tjeneste i eller for Sivilforsvaret. Medaljen ble innstiftet 6. november 2003 og er administrert av Sivilforsvaret. Den er den fremste av de fire etatsmedaljene i Sivilforsvaret, foran Sivilforsvarsmedaljen med laurbærgren og Sivilforsvarsmedaljen og er Norges 18. høyeste dekorasjon av 49. Medaljen benyttes på Sivilforsvarets uniform og er også godkjent for bruk på norsk militær uniform. Statuttene ble sist oppdatert den 16. september 2020. Hederskorset var per august 2020 utdelt kun to ganger: til kong Harald og til distriktssjef i Nord-Trøndelag sivilforsvarsdistrikt Jørn Ove Myrvold.

## Tildeling
Sivilforsvarets hederskors kan tildeles norsk sivilforsvarspersonell, tjenestepliktige, tjenestemenn og øvrige ansatte i Sivilforsvaret som i tjenestesammenheng og under farefulle forhold har utvist personlig rådsnarhet og faglig dyktighet utover det som forventes.

Det skal stilles særlig høye krav til enestående faglig utøvelse, særlig handling utover det som forventes/kreves eller at utøvelsen er særlig farefull og utført for å redde liv eller avverge alvorlig skade på liv, helse, miljø og materielle verdier.

Hederskorset kan også tildeles for særdeles fortjentsfull stillingsutøvelse i sivilforsvarsetaten, dersom ikke høyere rangert norsk dekorasjon blir tildelt.

Hederskorset kan i særlige tilfeller tildeles personer utenfor Sivilforsvaret, også utenlandske, som i kraft av sin stilling på en særdeles fortjenstfull måte har bistått Sivilforsvaret.

## Utforming
Medaljen består av et blått malteserkors i emalje med en midtmedaljong i sølvfarget metall der Sivilforsvarets emblem er plassert. Sivilforsvarets emblem viser en løve som holder et skjold foran seg, det hele med en kongekrone over. På reversen er inskripsjonen: «honor et caritas» (*ære og barmhjertighet*). Båndet har fargene sølvgrått med to smale blå striper ved hver av kantene.

## Se også
*Sivilforsvarets medalje for internasjonal tjeneste
*Sivilforsvarsmedaljen
*Sivilforsvarsmedaljen med laurbærgren
*Liste over norske dekorasjoner

## Litteratur
*''Heder og ære. Nasjonale og internasjonale dekorasjoner brukt i Norge'', bilag til *Forsvarets Forum*, nr. 5, 2012, Oslo: *Forsvarets Forum* / Forsvarets Veterantjeneste, 2012
*Oversikt over norske sivile og militære utmerkelser, i *f-xtra*, nr. 1, 2009, bilag til *[[Forsvarets Forum]]*, nr. 11, 2009
Fylkesvei 854

**Fylkesvei 854** (**Fv854**) går mellom Målsnes og Rundhaug i Målselv. Veiens lengde er 44,6 km.

Veien begynner ved Rundhaug og går nordover forbi Fleskanesan, krysser E6 ved Bukta/Olsborg og går videre nordover langs østsiden av Målselvfjorden til Målsnes.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Forsvarsmedaljen med laurbærgren

**Forsvarsmedaljen med laurbærgren** er en norsk militær medalje som ble innstiftet 1. mai 1982. Den blir delt ut til personer som har ytt særlig stor eller fremragende innsats for Forsvaret. Medaljen tildeles av forsvarssjefen. Forsvarsmedaljen med laurbærgren rangerer som nummer 19 i rekken av norske utmerkelser.

## Utforming
Medaljen har samme utforming som Forsvarsmedaljen, men med en laurbærgren i sølv på båndet. Medaljen er rund med en diameter på 33 millimeter og er i sølvfarget metall. Adversen har tre sverd plassert ved siden av hverandre, pekende oppover. Reversen har teksten «FORSVARET • FOR FORTJENESTER •». Båndet er rødt med en loddrett fire millimeter bred sølvstripe midt på.


File:Forsvarsmedaljen med laurbærgren stripe.svg|Båndstripe for Forsvarsmedaljen med laurbærgren


Sammen med medaljen følger diplom undertegnet av forsvarssjefen.

## Tildeling
Forsvarsmedaljen med laurbærgren kan tildeles «militært og sivilt personell som i tjenestesammenheng har utvist personlig dyktighet og fortjenstfull innsats for Forsvaret.» Lang og tro tjeneste regnes ikke som grunnlag for tildeling. Denne utmerkelsen kan også tildeles «norske og utenlandske personer utenfor Forsvarets organisasjon som på en fortjensfull måte har bistått Forsvaret.» Den kan tildeles samme person bare en gang. 

Forsvarsmedaljen med laurbærgren er tildelt en del av Forsvarets ledende personell i kraft av stilling. Dette gjelder forsvarssjefen, sjefen for Forsvarsstaben, sjefen for Fellesoperativt hovedkvarter, sjefen for Etterretningstjenesten, sjefen for Forsvarets logistikkorganisasjon, generalinspektøren for Hæren, generalinspektøren for Sjøforsvaret, generalinspektøren for Luftforsvaret, generalinspektøren for Heimevernet og sjefen for Militærmisjonen i Brussel. 

Medaljen tildeles av forsvarssjefen eller den han bemyndiger.  Saker om tildeling behandles av Forsvarssjefens dekorasjonsråd, tidligere Forsvarssjefens medaljeråd, og forelegges forsvarssjefen for avgjørelse.

I 2011 ble det innført en regel om at Forsvarssjefen kan frata medaljen den som har vist seg uverdig til å bære den.

Det ble i 2013 foretatt ti tildelinger av Forsvarsmedaljen med laurbærgren og i 2014 i alt 19 tildelinger.

## Statutter
Medaljen ble innstiftet 1. mai 1982. Statuttene er senere endret 20. mars 2003, 12. desember 2006, 28. juni 2007, 26. november 2008 og 25. oktober 2011. I ordlyden av 25. oktober 2011 lyder statuttene:

## Se også
*Liste over norske dekorasjoner
*Forsvarsmedaljen

## Referanser


## Litteratur
*John Monn: «Forsvarsmedaljen og Forsvarsmedaljen med laurbærgren», *Forsvarets Forum*, nr. 23–24, 1994

## Eksterne lenker
* Medaljer og utmerkelser , Forsvaret.no 
* ''Heder og ære. Nasjonale og internasjonale dekorasjoner brukt i Norge'', bilag til *Forsvarets Forum*, nr. 5, 2012, Oslo: *Forsvarets Forum*/Forsvarets Veterantjeneste, 2012
* ''Statutter for de mest benyttede medaljer i Forsvaret'', av 26. april 2012, Forsvaret
Politimedaljen med laurbærgren

**Politimedaljen med laurbærgren** er en norsk medalje tildelt av Politidirektøren. Medaljen ble innstiftet 1. mars 2002. Den er godkjent til bruk på politiuniform og også på norsk militær uniform. Den er en av flere etatsmedaljer i politiet og rangerer etter Politiets hederskors, men før Politimedaljen.

## Tildeling
Medaljen blir tildelt politiembetsmenn, polititjenestemenn og sivilt personell som har utmerket seg på en fortjenstfull måte i sin tjeneste for politi- og lensmannsetaten.

## Utførelse
Medaljen er i sølvfarget metall. Den er rund og har en diameter på 33&nbsp;mm. Advers har Politiets etatsemblem, det norske riksvåpenet mot en bakgrunn strødd med kors og flankert av fasces, og en opphøyet rand ytterst. Revers har teksten «POLITIET» i en halvsirkel øverst og «FOR TJENESTER» i en halvsirkel nederst. To femtaggede stjerner skiller de to delene av innskriften. Medaljen skal bæres i et 35&nbsp;mm bredt bånd i svart med en loddrett, 4&nbsp;mm gullstripe midt på. På båndet er det festet en sølv laurbærgren.

Medaljen er i utforming identisk med Politimedaljen, bortsett fra laurbærgrenen på medaljebåndet.

Sammen med medaljen følger et diplom.

## Tildelinger
Medaljen er også tildelt personer utenfor politietaten.

**November 2008:** Oberst 1 Vigar Aabrek og kontreadmiral Egil Jørgen Eikanger for «særdeles fortjenstfull bistand til norsk politi». I 

**2009:** Sjef Fellesoperativt hovedkvarter, viseadmiral Jan Reksten, for innsats for å bedre samarbeidet mellom politiet og Forsvaret.

**September 2021:** Fire ansatte fra Politiets utlendingsenhet for sin innsats i Operasjon Exit Afghanistan, hvor til sammen  mennesker ble evakuert, etter at Taliban tok over makten i Kabul.

**Oktober 2021:** En politibetjent for å ha reddet en tre år gammel jente ut av et brennende hus.

**Mars 2022:** Sjef Heimevernet på bakgrunn av innsatsen til Heimevernets mannskaper, som bisto politiet på grensen under store deler av koronapandemien.

**Desember 2024:** Forsvarets liaisonoffiser til Politidirektoratet, Otto Elshaug, for sin innsats i stillingen.

## Se også
*Liste over norske dekorasjoner

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bilde og statutter fra Politiets regelverk
*  Oversikt over norske sivile og militære utmerkelser  i *f-xtra*, nr. 1, 2009, bilag til *Forsvarets Forum*, nr. 11, 2009