open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paris Metrolinje 6

Metroen i Paris' linje 6 er en semisirkulær linje i den sørlige delen av Paris, og går mellom Charles de Gaulle – Étoile og Nation. Den ble tatt i bruk i 2. oktober 1900. Traséen er totalt 13,6 km lang, og går over bakkeplan halvparten av strekningen (6,1 km).

## Historikk

*Oktober 1900: Åpning av traséen **Étoile** (nåværende Charles de Gaulle – Étoile)-Trocadéro, som et sidespor til dagens linje 1
*November 1903: Forlengelse sydover til Passy. Linjen kalles på denne tiden *Linje 2 syd* eller *Circulaire sud* (i motsetning til *Linje 2 syd*, dagens linje 2)
*April 1906: Forlengelse sydover til Place d'Italie
*Oktober 1907: Traséen overtas av linje 5 og linje 2 syd
*Mars 1909: Åpning av linjen Place d'Italie-Nation under betegnelsen *Linje 6*
*Oktober 1942: Traséen mellom Place d'Italie og Charles de Gaulle – Étoile legges til, og linjen får den utstrekning den har i dag

## Materiell
I 1974 ble linje 6 utstyrt med vognsett av typen MP73 som et ledd i å redusere støynivået.
Vognene er utstyrt med gummihjul, som både er støysvake og bidrar til en myk gange.

## Annet
*Linje 6 krysser Seinen to ganger, og hver gang på en bro over bakkeplan: Mellom Bercy og Quai de la Gare ble det bygget en viadukt over den gamle broen ved **Bercy**, og mellom Passy og Bir-Hakeim.
*Stasjonene Passy, Saint-Jacques, Corvisart og Bel-Air har én ende ut mot en viadukt og den andre undergrunns.
*Kléber (i retning Nation) er den egentlige endestasjonen i vest. Ved Charles de Gaulle – Étoile går sporet i en vendesløyfe, og der foregår kun førerbytte. Det finnes også en slik vendesløyfe ved Nation i øst &ndash; denne brukes kun i rushtiden.

## Eksterne lenker
* Kart over metroen i Paris
Paris Metrolinje 8

Metroen i Paris' linje 8 går mellom Balard og Créteil – Préfecture, og ble tatt i bruk i 1913. Da metronettet ble planlagt i 1898 var dette den siste linjen som skulle opprettes, og den opprinnelige planen var å forbinde stasjonene Opéra og Porte d'Auteuil.

Linjen er den nest lengste i metronettet med sine 22 km. Bare linje 13 er lengre.

## Historikk
*Juli 1913: Åpning av strekningen Beaugrenelle (nåværende Charles Michels)-Opéra
*September 1913: Forlengelse vestover til Porte d'Auteuil
*Juni 1922: Forlengelse østover til Richelieu Drouot
*Mai 1931: Forlengelse østover til Porte de Charenton
*1937: Traséen Porte d'Auteuil-La Motte Picquet Grenelle blir avgitt til linje 10
*Juli 1937: Forlengelse vestover til Balard
*Oktober 1942: Forlengelse østover til Charenton – Ecoles
*September 1970: Forlengelse østover til Maisons-Alfort – Stade
*April 1972: Forlengelse østover til Maisons-Alfort – Les Juilliottes
*September 1973: Forlengelse østover til Créteil – L'Echat
*September 1974: Forlengelse østover til Créteil – Préfecture

Linje 8 ble den første metrolinjen som gikk helt ut til de omkringliggende kommunene i Île-de-France. En videre forlengelse østover til stadionet **Créteil-Parc-des-sports** er planlagt i 2007.

## Materiell
Linje 8 brukte Sprague-vogner til å begynne med, men fikk MF67 i 1975 og MF77 i 1980.

## Annet
*Linje 8 er den eneste metrolinjen som krysser både Seinen (mellom Invalides og Concorde) og Marne (mellom Charenton – Ecoles og Ecole Vétérinaire de Maisons-Alfort).
* Metrostasjonen Champs de Mars, som finnes mellom La Motte Picquet Grenelle og Ecole Militaire, ble lagt ned 2. september 1939.
Paris Metrolinje 12

Metroen i Paris' linje 12 går mellom Porte de la Chapelle og Mairie d'Issy, og ble tatt i bruk i 1910. Lengden er 13,9 km.

Denne linjen var opprinnelig eiet av *Compagnie Nord-Sud*, med sin direktør Jean-Baptist Berlier, og drevet som *linje A* frem til 1. januar 1930 da dette firmaet ble overtatt av *Compagnie du chemin de fer métropolitain de Paris* (CMP) som driver alle de andre metrolinjene i Paris.

## Historikk
*November 1910: Åpning av traséen Porte de Versailles-Notre-Dame de Lorette
*April 1911: Forlengelse mot nord til Pigalle
*Oktober 1912: Forlengelse mot nord til Jules Joffrin
*August 1916: Forlengelse mot nord til Porte de la Chapelle
*Mars 1934: Forlengelse til Mairie d'Issy

Linje 12 er planlagt forlenget mot nord til *Proudhon-Gardinoux*, begrenset av *Saint-Denis (Seine-Saint-Denis)* og *Aubervilliers*. Deretter kommer to nye stasjoner, *Pont de Stains* og *Mairie d'Aubervilliers*. Linjen blir ytterligere forlenget frem til *Courneuve* med overgangsmuligheter til forstadsbanens linje B &amp;ndash; tunnelen blir gravet men finansiering for driften av denne, siste biten er ennå ikke klar.

## Materiell
Ved oppstarten i 1910 brukte linjen Sprague-vogner med både pantografer ( 600V) og strømavtagere (-600V). I 1930, ved overtagelsen av CMP, forsvant strømlinjen og pantografene. Men materiellet var fremdeles spesielt for denne linjen, ikke minst fargene &amp;ndash; grå-blå og gul-rød i motsetning til grønn og rød.

I 1972 mottar linje 7 nye vogner av typen MF67 og overgir sine tidligere Sprague-vogner til linje 12.

Fra 1978 har linje 12 har brukt vognsett av typen MF67.

## Annet
**Compagnie Nord-Sud* brukte en noe annen utforming av stasjonene enn *Compagnie du chemin de fer métropolitain de Paris*. Veggene er vertikale og ikke buede, og keramikkfliser med eierselskapets navn pryder reklameplakatene.
*I gulvet på avgangshallen på stasjonen Saint-Lazare var det inntil 2004 en stor mosaikk med navnet *Compagnie Nord-Sud*

## Eksterne lenker
* Kart over metroen i Paris
Paris Metrolinje 7bis

Metroen i Paris' linje 7bis går mellom Louis Blanc og Pré Saint-Gervais, og ble tatt i bruk i 1911. Traséen ligger øst i Paris, nesten utelukkende i det 19. arrondissement.

Linjen er den nest korteste i metronettet med sine 3 km. Bare linje 3bis er kortere.

## Historikk

*Januar 1911: Åpning av strekningen mellom Louis Blanc og Pré Saint-Gervais, som et sidespor fra linje 7
*Desember 1967: Strekningen mellom Louis Blanc og Pré Saint-Gervais blir til en selvstendig linje

## Materiell
Linje 7bis har brukt vognsett av typen MF88 siden 1994. Imidlertid har det vært mange tekniske problemer på disse nye og eksperimentelle vognene, og det overveies å gå tilbake til den eldre typen MF67 som er rimeligere å holde vedlike.

## Annet
Stasjonen Danube blir kun betjent i retning Louis Blanc, og stasjonen Place des Fêtes blir kun betjent i retning Pré Saint-Gervais.

Linjen krysser Pariserkvarteret *Buttes-Chaumont* der det tidligere var kalkbrudd. Dette gjorde graving av tunneler vanskelig. For å sikre stabiliteten for stasjonen Danube ble det laget mange 30 meter lange pilarer som går ned til grunnfjellet.

Spøkelsesstasjonen Haxo ble bygget på 1920-tallet, men ble aldri tatt i bruk.
Paris Metrolinje 7

Metroen i Paris' linje 7 har endestasjonen La Courneuve – 8. mai 1945. Ved Maison Blanche splittes linjen i to, den ene går til Mairie d'Ivry og den andre til Villejuif – Louis Aragon. Linjen ble tatt i bruk i 1910.

Traséen går hovedsakelig nord-syd, og er på totalt 18,6 km. Denne linjen har 38 stasjoner, det største antall stasjoner på en metrolinje i Paris.

## Historikk

*1898: Planer ble lagt for en nordøst-forbindelse mellom Place Danube og Palais Royal
*Oktober 1910: Åpning av seksjonen mellom Opéra og Porte de la Villette (på tross av de opprinnelige traséplanene)
*Januar 1911: Åpning av seksjonen mellom Louis Blanc og Pré Saint-Gervais, i form av et sidespor
*Juli 1916: Forlengelse sydover til Palais Royal
*April 1926: Forlengelse sydover til Pont Marie
*Februar 1930: Forlengelse til Place d'Italie. I ett år bruker linje 10 en trasé tiltenkt linje 7 mellom Place Monge og Place d'Italie inntil tunnelen under Seinen blir fullført
*Mars 1930: Forlengelse til Porte de Choisy for linje 10
*Juni 1930: Åpning av stasjonen Sully – Morland
*April 1931: Linjen krysser Seinen og forlenges sydover til Porte d'Ivry
*Mai 1946: Forlengelse sydover til Mairie d'Ivry
*Desember 1967: Linje 7bis opprettes ved bruk av traséen Louis Blanc-Pré Saint-Gervais
*Oktober 1979: Forlengelse nordover til Fort d'Aubervilliers
*Desember 1982: Opprettelse av et nytt sidespor i syd, mellom Maison Blanche og Le Kremlin Bicêtre
*Februar 1985: Forlengelse av dette sidesporet fra Le Kremlin Bicêtre til Villejuif – Louis Aragon
*Mai 1987: Forlengelse nordover til La Courneuve – 8. mai 1945

Det er lagt planer for å forlenge linje 14 via en ny stasjon **Olympiad** (ferdigbygget 2007) til Maison Blanche.

## Materiell
Linje 7 har brukt vognsett av type MF77 siden 1979.

## Eksterne lenker
* Kart over metroen i Paris
Paris Metrolinje 10

Metroen i Paris' linje 10 går mellom Boulogne Pont de Saint-Cloud og Gare d'Austerlitz, og ble tatt i bruk i 1913.

Traséene går fra øst til vest i den sydlige halvdel av Paris, og er 11,7 km lang.

Linjen har to traséer mellom Boulogne Jean Jaurès og Javel André Citroën. Stasjonene Michel-Ange Molitor, Chardon Lagache og Mirabeau betjenes kun av tog i retning Gare d'Austerlitz, mens stasjonene Porte d'Auteuil, Michel-Ange Auteuil og Église d'Auteuil kun betjenes av tog retning Boulogne Pont de Saint-Cloud.

## Historikk
*Juli 1913: Åpning av strekningen Beaugrenelle (nåværende Charles Michels)-Opéra under betegnelsen *Linje 8*
*September 1913: Forlengelse mot vest til Porte d'Auteuil
*Desember 1923: Åpning av linje 10 mellom Invalides og Croix Rouge (nedlagt)
*Mars 1925: Forlengelse mot øst til Mabillon
*Februar 1926: Forlengelse mot øst til Odéon
*Februar 1930: Forlengelse mot øst til Place d'Italie
*Mars 1930: Forlengelse mot øst til Porte de Choisy
*1931: Traséen mellom Place Monge og Porte de Choisy overføres til linje 7. Strekningen Maubert Mutualité til Place Monge ble erstattet med Maubert Mutualité-Jussieu
*1937: Traséen mellom Porte d'Auteuil og La Motte Picquet Grenelle overføres til linje 10. Strekningen Duroc-Invalides overføres til linje 14 som igjen blir knyttet sammen med linje 13
*1939: Forlengelse mot øst til Gare d'Austerlitz
*Oktober 1981: Forlengelse mot vest til Boulogne Pont de Saint-Cloud

## Materiell
Linje 10 har kjørt med vognsett av type MF67 siden 1994.

## Annet
Stasjonen Cluny la Sorbonne var stengt mellom 1939 og 1988. Den ble gjenåpnet for å gi overgangsmuligheter til forstadstogenes linje B og linje C.

## Eksterne lenker
* 
* Kart over metroen i Paris
Paris Metrolinje 9

Metroen i Paris' linje 9 går mellom Pont de Sèvres og Mairie de Montreuil, og ble tatt i bruk i 1922.

Linje 9 er en av de lengste på metronettet i Paris med sine 19,6 km. Traséen går fra sørvest via sentrum til øst.

## Historikk

*November 1922: Åpning av strekningen Trocadéro-Exelmans
*Mai 1923: Nordøstlig forlengelse til Saint-Augustin
*Juni 1923: Nordøstlig forlengelse til Chaussée d'Antin – La Fayette
*September 1923: Sørvestlig forlengelse til Porte de Saint-Cloud
*Juni 1928: Forlengelse mot øst til Richelieu Drouot
*Desember 1933: Forlengelse mot øst til Porte de Montreuil
*Februar 1934: Sørvestlig forlengelse til Pont de Sèvres
*Oktober 1937: Forlengelse mot øst til Mairie de Montreuil

## Annet
Stasjonen Saint Martin, som befinner seg mellom République og Strasbourg – Saint-Denis, ble lagt ned 2. september 1939.

## Eksterne lenker
* Kart over metroen i Paris
Paris Metrolinje 11

Metroen i Paris' linje 11 går mellom Mairie des Lilas og Châtelet, og ble satt i drift i 1935. Lengden er bare 6,3 km, og linjen er således den tredje korteste i Paris.

## Historikk
*Desember 1922: Bystyret i Paris vedtar å opprette en metrolinje som skal erstatte kabelbanen ved Belleville i nordøst og som skal forbinde dette området med byens sentrum
*April 1935: Åpning av traséen Châtelet-Porte des Lilas
*Februar 1937: Nordvestlig forlengelse til Mairie des Lilas

## Materiell
Vognsettene på denne linjen er utstyrt med gummihjul, som reduserer støynivået betraktelig, og som bidrar til en myk gange.

Linje 11 har fra brukt januar 1999 vognsett av typen MP59, overtatt fra linje 4.

Tidligere ble MP55 benyttet, og denne vogntypen var ikke brukt på andre linjer enn linje 11. I oktober 1957 var linjen den første som tok i bruk MP55-vognene med gummihjul.

Både togsett av type MP59 og MP55 var satt sammen av kun 4 vogner.

## Annet
*Stasjonen Télégraphe er en av de dypeste i Paris, og ligger 20 meter under bakkenivå. Ironisk nok ligger utgangen av denne stasjonen bare få meter fra det høyeste punktet i byen
*Stasjonen Arts et Métiers, tegnet av arkitekten François Schuiten, er dekket i sin helhet av kobberplater for å gi inntrykk av at man er inne i en undervannsbåt

## Eksterne lenker
* Kart over metroen i Paris
Actinoid

**Actinoider** eller **aktinoider** er en gruppe grunnstoffer med atomnummer fra og med 89 til og med 103. Alle actinoidene er radioaktive metaller. Grunnstoffene opp til nr. 94, plutonium, finnes i naturlige malmer på jorda, mens de tyngre av de transurane grunnstoffene bare er fremstilt kunstig.

Actinoidene tilhører periode 7 i periodesystemet, men er i grafiske oversikter som oftest plassert utenfor resten av tabellen sammen med lantanoidene.

## Litteratur

* 
* 
* 
*
Métro de Paris

**Métro de Paris** er Paris' tunnelbane (metro). Den var opprinnelig kjent under navnet *Chemin de Fer Métropolitain* («storbyjernbane»), deretter *Métropolitain*, som raskt ble forkortet til *Métro*.

Systemet består av 16 linjer, nummerert 1 til 14, med tillegg av to korte linjer som kalles *3bis* og *7bis*. Navnene på disse to kommer av at de er sidebaner med utspring i linje 3 og 7.

Parismetroen er den tredje lengste i Vest-Europa, etter Londons og Madrids undergrunnsbaner.

## Tekniske data

* 213 km skinnegang, flere enn 303 stasjoner
* høyrekjøring
* hver linje har egne plattformer, selv på stasjoner med overgangsmuligheter
* alle tog stanser ved alle stasjoner på linjen
* sporvidden er 1&nbsp;435mm (normalspor), akkurat som togene på det franske hovedbanenettet. Derimot er vognene smalere, slik at Metroen kan kjøre på hovedbanenettet, men ikke omvendt
* elektrisk kraft hentes via en strømskinne. Spenningen er 750 V likestrøm
* gjennomsnittlig avstand mellom stasjoner er ca. 300 m
* linje 1, 4, 6, 11 og 14 kjører på gummihjul
* linje 14 og linje 1 er førerløs (helautomatisk drift)
* togenes lengde varierer fra linje til linje (3 til 6 vogner er vanlig) avhengig av mengden passasjerer. Alle tog på samme linje har alltid like mange vogner

En enkeltbillett gir ubegrenset antall overganger i en to-timersperiode. Togene går fra ca. 05 om morgenen til 01 om natten, hele året.

Metrosystemet ble komplementert med et nettverk av forstadsbaner RER (Réseau Express Régional), fra 1970-tallet.

## Linjeoversikt

## Eksterne lenker
* 
* Panoramiske bilder av noen av de vakreste stasjonene på Parismetroen  (på fransk)
* Nettsted for offentlig transport innen Paris (på fransk)
* Generell informasjon om Parismetroen (på engelsk)
* Kart over metro- og forstadstoglinjene
* A Railfan's Guide to the Paris Métro (på engelsk)
GIUK-gapet

**GIUK-gapet** (fra engelsk: *Greenland, Iceland, UK gap*) er havområdene mellom Grønland, Island og nordlige deler av Storbritannia.  Uttrykket brukes i militær sammenheng, og stammer fra tiden under andre verdenskrig.

Området var strategisk viktig under den kalde krigen da det avgrenset hvor sovjetiske flåtestyrker fra Nordflåten kunne bryte ut i Atlanterhavet fra sin hjemmebase på Kolahalvøya.
Ray Nagin

**Clarence Ray Nagin** (født 11. juni 1956 i New Orleans) er en amerikansk økonom og politiker som var borgermester i New Orleans i Louisiana i USA. Han ble dømt til ti års fengsel for korrupsjon, svindel og hvitvasking av penger i kjølvannet av orkanen Katrina.

Nagin har en bachelorgrad i bokføring fra Tuskegee University i 1978 og en mastergrad fra Tulane University i 1994. 

28. august 2005 beordret Nagin evakuering av New Orleans etter som orkanen Katrina nærmet seg. I 2014 ble Nagin funnet skyldig i korrupsjon, svindel og hvitvasking av penger i kjølvannet av orkanen Katrina, og ble dømt til ti års fengsel.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Offisiell biografi
Federal Emergency Management Agency

**Federal Emergency Management Agency** (**FEMA**) er et byrå innen det amerikanske sikkerhetsdepartementet som har som ansvar å koordinere responsen på katastrofer, både naturlige og menneskeskapte.

FEMA koordinerer føderale, delstatlige og lokale enheter arbeid i respons til oversvømmelser, orkaner, jordskjelv og andre naturkatastrofer.  Byrået deler også ut midler til personer og myndigheter for å gjenoppbygge hjem, forretninger og offentlige instanser, de trener brannmenn og ambulansemannskaper og de finansierer katastrofeplanleggingen rundt i USA.

FEMA ble stiftet ved presidentordre 12148 av president Jimmy Carter i 1979.

Donald Trump hadde i sin andre presidentperiode planer om å legge ned FEMA. Etter en katastrofal oversvømmelse i Texas i juli 2025 ble planen lagt bort i følge ''Washington Post''.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
I Want You (She’s So Heavy)

**«I Want You (She's So Heavy)»** er en sang med rockegruppen The Beatles, innspilt for albumet *[[Abbey Road (album)|Abbey Road]]* utgitt i 1969. Den er skrevet av John Lennon (men på vanligvis kreditert Lennon/McCartney) og med «artistisk bidrag» fra Yoko Ono, og handler antagelig om henne.

Sangen er en sjelden Beatles-komposisjon av flere grunner: dens lengde (7:47), dens omvendt proporsjonale mengde av tekst i forhold til sangens lengde (kun 11 forskjellige ord), dens tre-minutters avslutning med repeterende gitarakkorder, dens tyngdepunkt mot musikkgenren tungmetall (*heavy metal*) og dens absolutte og plutselige avslutning.

Sangen slutter helt brått mens den spiller på fullt volum, noe som er helt uvanlig i platesammenheng, der sanger som ikke har en definert avslutning ofte skrus langsomt ned i volum (såkalt *fadeout*).

Alan Parsons, som var lydmann på opptakene, ga følgende forklaring på denne uvanlige avslutningen:
«Vi jobbet med det siste grepene på den siden av LP-en og vi satt og lyttet til miksingen da John sa; ‘Der! Kutt tapen der!’ Geoff (Emerick, en av Beatles faste teknikere) kuttet tapen og det var det. Slutt på side en!»

Lennon benyttet en Moog synthesizer med en hvit støy-generator for å skape den stigende og synkende vindeffekten som kan høres de tre siste minuttene (fra omtrent 5 minutter og 10 sekunder ut i låten). Denne støyen var til stor bekymring for EMI-lydfolkene i 1987 da *Abbey Road* ble digitalisert. På vinyl var støyen innenfor toleransegrensene, men innenfor CD-teknologiens evne til å gjengi større forskjeller i lydstyrke, ble den til et stort problem.

George Harrison spilte elektrisk gitar på Alvin Lees versjon av denne Beatles-låten. Det er den hardeste rockeren Harrison har deltatt på.

## Eksterne lenker
* Teksten
* Alan w. Pollacks notater til «I Want You (She's So Heavy)»
BT

**BT**, **Bt**, **bT** og **bt** kan bety:

## BT

* IATA-koden for flyselskapet AirBaltic
* Avisen *[[Bergens Tidende]]*
* Avisen *[[B.T.]]*
* Avisen *[[Berlingske Tidende]]*
* Beredskapstroppen, norsk politistyrke med kallenavn «Delta».
* BT-serien, en serie sovjetiske lette stridsvogner (BT-1 til BT-8)
* BT Group, tidligere British Telecom
* Forkortelse for Blodtrykk.
* Black Temple (World of Warcraft)
* Buskerudtrampetten
*Forkortelse for Bluetooth

## Bt

## bT

## bt
*.bt, nasjonalt toppnivådomene for kongedømmet Bhutan
Toledo

**Toledo** er en by i Spania, 70 km sør for Madrid. Byen er hovedstedet i provinsen Toledo, og i 1986 ble byen satt opp på UNESCOs liste over verdensarven for sin omfattende og storslåtte kulturelle historie som en av det spanske rikets tidligere hovedsteder. Toledo har vært bebodd siden bronsealderen, og mange historiske begivenheter har funnet sted her. Fra romertid het byen Toletum. Etter at vestgoterne ble drevet ut av Gallia i 507, ble Toledo gradvis (under herskere som Teudis og Athanagild, mellom 527 og 567) deres nye hovedstad. Den fungerte som dette til maurerne la hele Den iberiske halvøy under seg fra 711.

I middelalderen var byen kjent for sine flinke kniv- og sverdsmeder som brukte damascenerstål i klingene. Metoden ga våpen og redskaper som tålte mye bruk uten å knekke og beholdt skarpheten lenge. *Toledoklinge* kan derfor betraktes som et tidlig varemerke som sto for kvalitet.

I 2008 hadde byen et innbyggertall på 80 810, og tar årlig i mot tusener av besøkende turister.

## Referanser
Alsvåg

**Alsvåg** er et tettsted i Øksnes kommune i Vesterålen. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger nordøst på Langøya. I nord grenser Alsvåg mot Instøya, Meløya og Sørvågen, i vest mot Øvergården og Steinland, og i sør mot Lia.

## Stedet
En mulig betydning av navnet Alsvåg kan være «den høye vågen». I forhold til andre havner i området ligger Alsvågen nærmere fjellet. Alsvåg er i areal en av de største gårdene i Øksnes.  Kontakten har vært sterk til alle nabogårdene der Alsvåg danner et naturlig midtpunkt.

Alsvåg har ei utmerket havn som ligger nært gode fiskeområder. Alsvåg utvikla med tida en rekke fellesfunksjoner for sitt omland, blant annet dampskipsanløp og fraktfart, og i seinere tid slipp og verksted. Gården er fra før vikingtida, og den har aldri vært øde. Alsvåg har holdt stillinga som et livskraftig sentrum i den østlige delen Øksnes, med et aktivt kulturliv på en rekke områder.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kuling.net: Alsvåg
* Kuling.net: Kjempen fra Alsvåg (om Johan Arnt Bredesen)
Presens

**Presens** er en grammatisk tid som på norsk vanligvis brukes til å uttrykke at handlingen skjer i nåtid, eller noe som er en generell sannhet. Den brukes også for å beskrive en spesifikk tilstand, noe som skjer regelmessig, og til en viss grad også til å beskrive en handling som vil skje i nær fremtid.

Eksempler:
* Jeg **sitter** på bussen. (Nåtid)
* Mennesker **behøver** mat for å overleve. (Generell sannhet)
* Jeg **er** sulten. (Tilstand)
* Jeg **er** snart hjemme. Han **kommer** om ti minutter. (Nær fremtid)

På bokmål og riksmål dannes presens hovedsakelig med suffikset **-er** i aktiv og **-es** i passiv. Dette gjelder bare for regelrette verb, og unntak finnes, for eksempel de preterito-presentiske verbene.

I de fleste norske dialekter og nynorsk varierer presensformen med hvilken bøyningsklasse verbet tilhører. Presens av sterke verb dannes ved at en bruker verbstammen med omlyd, men uten endelse. En kan sammenligne bokmål *kommer*, *sover*, *farer* med nynorsk *kjem*, *søv*, *fer*. Tysk har en lignende bøyning i 3. person entall: *kommt*, *schläft*, *fährt*.

Historisk presens er et litterært virkemiddel som brukes der man ønsker å bringe fortiden nærmere leseren.
Ferdinand II av Aragón

**Ferdinand II av Aragón** (spansk *Fernando de Aragón*, katalansk *Ferran d'Aragó*) «den katolske» (1452–1516) var konge av Aragón, Castilla, Sicilia, Napoli og Navarra, og greve av Barcelona. Han var konge av et forent Spania i årene 1479–1516.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Ferdinand II av Aragón var eneste sønn til Johan II av Aragón i hans andre ekteskap med Juana Enriquez.

### Medkonge, konge til stadig flere arveland
Allerede i 1466 med han medregent i Aragón, og i 1468 konge av Sicilia (som *Ferdinand&nbsp;II*).

Den 19. oktober 1469 giftet han seg med sin kusine, Isabella I av Castilla. Dette førte igjen til at de to rikene Aragón og Castilla forent i en personalunion i 1479. De to styrte det nye riket i fellesskap. 

Deres ekteskap resulterte i en gullalder for Spania. Riket kom til å omfatte hele Den iberiske halvøy, og Spania ble Europas ledende stormakt. Den spanske inkvisisjonen ble etablert i 1478. Kongeparet var svært religiøse, og ble omtalt som Det katolske kongepar («Reyes catolicos»). Ved innføring av felles styre erklærte de at de ville gjøre hele Spania til en kristen halvøy og erobre sultanatet Granada. Dette lyktes de med ved overtagelsen av byen 2. januar 1492. 

Ferdinand og Isabella støttet også handels- og oppdagelsesreisende. Dronning Isabelas støtte til Columbus førte til oppdagelsen av og den spanske koloniseringen av Latin-Amerika.

### Ferdinands ekteskap
*Gift med (1469) Isabella I av Castilla
*Gift med (1505) Germaine de Foix

**Barn i 1. ekteskap**
*Isabella (1470 – 1498. Gift med 1) arvprins Alfonso av Portugal, 2) Manuel I av Portugal
*Juan (1478 -1498) "Don Juan"
*Johanna den vanvittige (1479 -1555)
*Maria (1482 – 1517), gift med Manuel I av Portugal
*Katarina av Aragón (1485 – 1536), gift med Henrik VIII av England

**Barn i andre ekteskap**
*En sønn, født og død 1509

## Trivia
*Ferdinand II skal ha vært det nærmeste forbildet for Machiavellis «*[[Il Principe]]*»

## Referanser


## Litteratur
* John Edwards: The Spain of the Catholic Monarchs 1474–1520. Oxford 2000.
* L.P. Harvey: *Islamic Spain, 1250-1500.* University of Chicago Press, Chicago, 1990. S. 283-300.
* 
* Joseph Pérez: *Ferdinand und Isabella. Spanien zur Zeit der Katholischen Könige*. München 1989.
* Raphael de Smedt (Hrsg.): *Les chevaliers de l’ordre de la Toison d’or au XVe siècle. Notices bio-bibliographiques.* (Kieler Werkstücke, D 3) 2., verbesserte Auflage, Verlag Peter Lang, Frankfurt 2000, ISBN 3-631-36017-7, S. 164–168, Nr. 71.

## Eksterne lenker
* 
*
Olav Hagen (illustratør)

**Olav Hagen** (født 1944) er en norsk illustratør. Han er utdannet ved Westerdals reklameskole der han studerte fra 1974 til 1976. Hagen arbeidet i reklamebyrå fram til 1984 da han ble frilans tegner på heltid. Han har hovedsakelig hatt illustrasjonsoppdrag for barne-, ungdoms- og skolebøker, men har også tegnet for tidsskrifter og reklame. Han arbeider med forskjellige teknikker og har et bredt uttrykksfelt. Olav Hagen har hatt mange utstillinger og mottatt flere priser.

## Eksterne lenker
De Havilland DH 71 Tiger Moth

::*For det senere treningsflyet Tiger Moth: se [[de Havilland DH 82 Tiger Moth]]

*'de Havilland DH 71 Tiger Moth** var et en-seter, lav-vinget [[endekker]], konstruert for å teste ut  de Havillands flymotor [[de Havilland Gipsy]] som var blitt konstruert som erstatning for den tidligere brukte [[Cirrus Engine]]. Flyet ble tilpasset dets test-pilot, Hubert Broad for å gjøre det så strømlinjeformet som mulig.

I august 1927 fløy Broad en 100 km lukket bane og satte hastighetsrekord på 300,09 km/h. Fem dager senere tok han flyet opp til en høyde på  5&nbsp;849 m (uten bruk av surstoffmaske] i et forsøk på å bryte den stående rekord.

I 1930 havarerte den første  DH.71 i et flyrace i [[Australia]]. Det andre flyet ble ødelagt i oktober 1940 under et bombeangrep  mot England under [[andre verdenskrig]].

Navnet ''Tiger Moth'' ble senere brukt på et av de Havillands mest vellykkede treningsfly **DH 82 Tiger Moth'''

## Spesifikasjoner
*Besetning = 1 (En-seter)
*Lengde = 5.66 m
*Vingespenn = 6.86 m
*Høyde = 2.13 m
*Vingeflate  = 7.11 m ²
*Vekt uten last = 280 kg.
*Vekt lastet = 411 kg
*Motor =1 x A.D.C. Cirrus II rekkemotor = 85 H/k
*Max hastighet = 267 km/t

## Eksterne lenker
* Mer om flyet
Kurator

**Kurator** (fra latin *curare*, å ta hånd om, passe på) er i kunstsammenheng en kunstfaglig person som er ansvarlig for å gi utstillinger og andre kunstneriske prosjekter et helhetlig innhold gjennom valg av kunstnere, valg av overordnet tema for utstillingen, og produksjon av tekstmateriale til kataloger og andre publikasjoner. En museumskurator har oppsyn med eller administrerer et museums eller annen institusjons samling eller utstillingsprofil. Kuratortittelen blir i tillegg  brukt om museumsansatte som arbeider med pedagogisk tilrettelegging og formidling. Kuratorer er også ofte frilansere og jobber prosjektbasert med utstillinger på forskjellige visningssteder som gallerier, kunsthaller, kunstforeninger og kunst i offentlige rom i tillegg til ved museer.

Med økt profesjonalisering av feltet med spesifikke kuratorstudier fikk tittelen som kurator en utvidet bruk på 1990-tallet og kuratorvirksomhet er av enkelte blitt ansett som et selvstendig uttrykk og en egen gren av kunsten. Det finnes flere universitet internasjonalt som tilbyr utdannelse innenfor kuratoryrket, mens i Norge er det få slike utdanningstilbud. Fra 2015–2025 var det et anerkjent kuratorstudium ved Universitetet i Bergen og i perioden 2004–2012 var det også et kuratorstudium ved Høgskolen i Telemark. I 2019 opprettet Universitetet i Oslo studieretningen "Kuratering, kritikk og modernismens kulturarv", som del av masterutdanning i Kunsthistorie og visuelle studier. 

I Norge ble det i 2011 opprettet en fagorganisasjon for norske kuratorer: Norsk Kuratorforening   

## Se også
*Konservator

## Referanser
Liste over stortingsrepresentanter 1892–1894

**Liste over alle [[Stortinget|stortingsrepresentanter]] i perioden [[1892]] til [[1894]]**.  Listen omfatter alle som ble valgt ved Stortingsvalget 1891.
Det var totalt 114 representanter, fordelt med 63 til Venstre, 36 til Høyre og 15 til Det Moderate Venstre.

## Landkretser

### Smaalenenes Amt

### Akershus Amt

### Hedemarkens Amt

### Kristians Amt

### Buskerud Amt

### Jarlsberg og Larviks amt

### Bratsberg Amt

### Nedenes amt

### Lister og Mandal amt

### Stavanger amt

### Søndre Bergenhus Amt

### Nordre Bergenhus Amt

### Romsdals Amt

### Søndre Trondhjems Amt

### Nordre Trondhjems Amt

### Nordlands Amt

### Tromsø Amt

### Finmarkens Amt

## Bykretser

### Fredrikshald

### Sarpsborg

### Fredrikstad

### Moss og Drøbak

### Kristiania, Hønefoss og Kongsvinger

### Lillehammer, Hamar og Gjøvik

### Drammen

### Kongsberg

### Holmestrand

### Tønsberg

### Larvik og Sandefjord

### Brevik

### Porsgrund

### Skien

### Kragerø

### Østerrisør

### Arendal og Grimstad

### Kristiansand

### Flekkefjord

### Stavanger og Haugesund

### Bergen

### Aalesund og Molde

### Kristiansund

### Trondhjem og Levanger

### Tromsø og Bodø

### Hammerfest, Vardø og Vadsø

## Referanser


## Eksterne lenker
* NSD Norsk senter for forskningsdata 

* kildevilkår
"(En del av) De data som er benyttet i denne publikasjonen er hentet
	fra Norsk samfunnsvitenskapelig datatjenestes politikerarkiv. NSD
	er ikke ansvarlig for hverken analysen av dataene, eller for de
	tolkninger som her er gjort."
Liste over stortingsrepresentanter 2005–2009

**Liste over stortingsrepresentanter 2005–2009** omfatter alle som ble valgt til stortingsrepresentanter ved stortingsvalget 2005, 12. september&nbsp;2005., og deres fast møtende vararepresentanter.

Det er totalt 169 representanter, fordelt på 61 til Det norske Arbeiderparti, 38 til Fremskrittspartiet, 23 til Høyre, 15 til Sosialistisk Venstreparti, 11 til Kristelig Folkeparti, 11 til Senterpartiet og 10 til Venstre.

Ved valget i 2005 ble Stortinget utvidet med fire mandater, fra 165. Det velges 150 distriktsmandater i tillegg til ett utjevningsmandat fra hvert fylke (i alt 19). Den gamle ordningen med åtte utjevningsmandater fordelt på hele riket falt da bort.

Den fylkesvise oversikten nedenfor følger samme rekkefølge og alfabetiseringsprinsipp (*Agder, Vest*) som representantenes plassering i stortingssalen. Listen viser derfor også partienes oppslutning i det enkelte fylke, ved at den første representanten i hvert fylke kommer fra det partiet som fikk flest stemmer i fylket. Deretter følger representantene etter den beregningsmetode som brukes. Ved norske stortingsvalg brukes en modifisert versjon av St. Laguës metode; dette forklarer også hvorfor representantene fra det enkelte fylke ikke er samlet partivis.

Representantene i rosa er utjevningsmandater.

## Referanser



## Eksterne lenker
*
Malmo

:*For den svenske byen, se [[Malmö]]*

**Malmo** er en av de eldste gårdene på Malm i Verran kommune i Trøndelag. I bosettningstiden kan bebyggelsen ha ligget på et høyere sted, der gårdene ligger i dag.
Malmo lå under Reins kloster i årene omkring 1250, men gikk senere over til bispestolen.

Gården ligger i sentrum av bygda, innmarka ligger langs sjøen mellom Ressem og Bratreitelva og ovenfor ligger skogen og fjellet, et stort vald, og lengst ute ligger Seterlia med en gammel seter brukt av gården gjennom århundrer. Malmo består av to gårder; Øvre- og Nedre Malmo. 

Navnet Malmo har vært skrevet på forskjellige måter. Malmæ i 1430, Malme i 1516, Mollom i 1590, Malmen i 1692
og Malmo i 1668. Det er fra denne gården, at tettstedet Malm har navnet.

## Eiere
* 1250 Reinskloster
* 1516 Erkebiskop Erik Valkendorf
* 1550 Nils Lyche
* 1650 Monstjør Jeldstrup

## Loddeiere
* 1718 Bård Malmo
* 1727 Løitnant Jørgen von Coldevin
* 1735 Madame Johan Helsing
* 1736 Fru Anna Grabo
* 1736 Madam Johan Helsing etter skjøte fra kaptein Grabo, stiftscomisserie major Aurich, kaptein Bull og kaptein Tønder
* 1756 Fru Anna Grabo
* 1769 Fogd Peder Randulf Vith
* 1770 Erich Wensel
* 1829 Sivert Mortensen
Dieter Thoma

**Dieter Thoma** (født 1969) er en tysk tidligere skihopper, og var i 1990-årene den nest beste tyske hopperen etter Jens Weißflog.

Thoma var ikke den første kjente skihopperen i familien; hans onkel, Georg Thoma, var verdensmester og olympisk mester i kombinert.

Thoma vant sitt første verdenscuprenn som 19-åring. To år senere, i 1990, vant han den tysk-østerrikske hoppuka sammenlagt, og vant i tillegg VM i skiflyging i Vikersund på slutten av sesongen. 

Foran sesongen 1993/1994 endret Dieter Thoma teknikken fra å hoppe parallelt til den nye V-stilen, og var med på det tyske mannskapet som vant laghoppøvelsen i OL på Lillehammer. I tillegg tok han bronsemedalje i normalbakken. 

Thoma la opp etter sesongen 1998/99.

## Sammenlagtplasseringer i verdenscupen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Christiansværn

**Christiansværn** er det best bevarte av de fem gjenværende danske fort på De amerikanske Jomfruøyer, og ligger i Christiansted, St. Croix. Fortet ble bygd på restene av det franske fortet Saint Jean fra 1645, i tillegg brukte dets gule mursteiner til byggingen. Mursteinene kom fra øya som ballast til seilskutene.

## Historie
Fortet ble påbegynt i 1734 og stod ferdig i 1749, men ble senere utvidet og dagens fort er fra 1830-tallet, da mye av fortet ble ødelagt av en orkan i 1837. Fortet er i dag et velbevart eksempel på militær arkitektur fra 1700-tallet. 

Fortet ble frem til 1878 brukt som forsvarsverk, og deretter som både politistasjon og domstol.

Det var her overtagelsesseremonien fra dansk til amerikansk styre fant sted i 1917.

Orkanen Hugo gjordre store ødeleggelser på fortets yttervegger i 1989, men disse ble raskt restaurert.

## Turisme
Christiansværn og de omkringliggende bygningene som inngår i Christiansted National Historic Site er åpent for publikum mandag til fredag 08:00 – 17:00 og lørdag 09:00 – 17:00. Entré koster $3 per person (2005).

## Eksterne lenker
* 
* Christiansted National Historic Site (engelsk)
Helen Bjørnøy

**Helen Oddveig Bjørnøy** (født 18. februar 1954 i Kongsberg) er en norsk prest og politiker fra Sosialistisk Venstreparti som fra 1. oktober 2013 til 31. desember 2018 var fylkesmann i Buskerud.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Bjørnøy har examen artium fra Ålesund gymnas (1973), cand.theol. fra Menighetsfakultetet 1980 og ble ordinert som prest i Den norske kirke 1981. Hun var kapellan ved Tromsø domkirke (1985–87) og prest ved Tangen kirke (Drammen) (1987–91). Hun var høgskolelektor ved Lovisenberg diakonale høgskole (1991–99) og generalsekretær for Kirkens Bymisjon i Oslo (1999–2005). Hun var i 2004 kandidat til stillingen som biskop i Oslo Bispedømme. Hun var nestleder for Nei til EU i 1994, og har vært medlem av Pressens faglige utvalg.
Hun var generalsekretær for Plan Norge 2008-2013.

### Miljøvernminister
I 2005 ble Bjørnøy utnevnt til miljøvernminister for SV, en posisjon hun hadde frem til oktober 2007, da hun ble etterfulgt av Erik Solheim.

### Privatliv

Hun er gift med presten Torstein Lalim, har fire barn.

## Bibliografi
* *Konfirmasjonstiden*, Aschehoug (1994), to medforfattere
* *Lederveiledning til konfirmasjonsboken "Ærlig talt"*, Aschehoug (1994)
* *Sosialfag, service og etikk*, Universitetsforlaget (1995).  Lærebok til bruk i videregående skole
* *Yrkesetikk og seksuelle overgrep*, i Yrkesetikk for prester (red.: Egil Morland), i serien *Presteforeningens studiebibliotek*, nr 42 
* *Til en aktet redaktørstand*, i boken *Status redaktør*. Norsk redaktørforening (1996)
* *Den norske kirkes menneskerettighetsengasjement*, i utredningen *Religion, livssyn og menneskerettigheter*, Universitetsforlaget (1997)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Landsem (gård)

**Landsem** er en gård i Steinkjer kommune som ligger i det trange dalføret som går fra Hjellbotn i øst til Malmfjellene i vest, og som grenser mot Saugestad i sør og Holmvik i øst, Bartneselda i nord og Gjelen i vest. 

I dalbotnen går fylkesvei 720 over myrlendene i øst og videre langs Landsemvatnet. Bak gården ligger høye, bratte fjell. Fra Kvitberget, 305 moh. kan man se over sju kirkesogn.

## Etymologi og historie
Gårdsnavnet har vært skrevet på forskjellige måter gjennom tidene; i Gautes jordebog var det skrevet *Landsempne*, i 1590 *Landtzemb* og i 1723 *Landse*. Det kommer av det gammelnorske *landsefni*,  «emne til land».

Gårdens brukere har vært eiere siden 1770. Inntil da hadde fru Anne Grabo eid gården siden 1765, og tidligere eiere hadde vært Kongen, Reins kloster og Tautra kloster.

## Referanser


## Kilder
*Rygh, Oluf. *Norske Gaardnavne*, XV Nordre Trondhjems Amt. (1903).
Golden Slumbers

**«Golden Slumbers»** er en sang av rockegruppen The Beatles, innspilt på albumet *[[Abbey Road (album)|Abbey Road]]*, og er en del av den såkalte *Abbey Road*-medleyen.

«Golden Slumbers» er løst basert på Thomas Dekkers dikt i skuespillet «Patient Grissel», første gang utgitt i 1603, og som McCartney satte musikk til i en vuggevise, såkalt *lullaby*.

«Golden Slumbers» og «Carry That Weight» er likeverdige integrert til hverandre slik «Mean Mr Mustard» og «Polythene Pam» er det. Sangen har piano og bass håndtert av George Harrison, og trommer i tillegg til overdubbing av strykere og blåseinstrumenter. Første vers åpner med piano alene, hvor en sparsommelig bass og strykere kommer til rundt McCartneys stemme:

:*Once there was a way to get back homeward*
:*Once there was a way to get back home*
:*Sleep pretty darling do not cry*
:*And I will sing a lullaby*

Trommer og blåsere kommer til ved refrenget, mens andre vers tilsvarer det første, unntatt med trommer.

## Opprinnelig lyrikk
På *[[Anthology]]*-DVD-en, under «Special Features» og helt i begynnelsen McCartney snakker om «Golden Slumbers», kommer Harrison med påstanden at Arthur Askey opprinnelig skrev poesien for «Golden Slumbers», men her husker Harrison feil. Arthur Askey er en engelsk komiker, ikke poet. Det er Thomas Dekker på begynnelsen av 1600-tallet som er den opprinnelige forfatteren.

:*Golden slumbers kiss your eyes,*
:*Smiles awake you when you rise.*
:*Sleep, pretty wantons, do not cry,*
:*And I will sing a lullaby.*
:*Rock them, rock them, lullaby.*

:*Care is heavy, therefore sleep you;*
:*You are care, and care must keep you;*
:*Sleep, pretty wantons, do not cry,*
:*And I will sing a lullaby:*
:*Rock them, rock them, lullaby.*
:*--  Thomas Dekker*

## Eksterne lenker
* Alan W. Pollack's note
* Lyric to Golden Slumbers
Lauri Soininen

**Lauri Soininen** (født 1. april 1875 i Pielavesi i Finland, død 2. september 1919 i Helsingfors) var en finsk journalist og forfatter. Han var sønn av Eerik Soininen og Brita Kaisa Similä. Han oversatte blant annet Jonas Lie 
til finsk. Soininen skrev under forutenom sitt eget navn, navnene, Lauri Soini, L. Sininen og Lauri Sauramo. 
Under sistnevnte navn skrev han kriminalromaner. Det er ikke oversatt noen bøker av ham til norsk.

## Bibliografi
* 1895 Runopisareita
* 1896 Savon saloilta
* 1896 Saaressa
* 1897 Aaro
* 1898 Kansanopistosta ja kansanopiston ympäristöltä
* 1900 Kansallisia lauluja
* 1902 Kansa ja kannel
* 1903 Kuoleman kilpakosija
* 1903 Nuoren kansan laulukirja
* 1903 Punasta ja Vihreää
* 1904 Mikko Miheläinen
* 1904 Taikapeli
* 1905 Naisten ääni
* 1905 Pianonvirittäjä
* 1905 Salojen Elämää
* 1908 Paratiisi ullakolla
* 1909 Kirjavassa hameessa
* 1909 Koti kulta
* 1910 Isä Johannes
* 1911 Luostarin metsästäjä
* 1911 Pyhä hymy
* 1912 Koitereen rannalla
* 1912 Niskureita
* 1912 Vanha Helsinki Vantaan suulla
* 1913 Juhani ja Elina
* 1913 Kalervo
* 1916 Pyhäsaaren arvoitus
* 1912 Punakaartin päällikön tytär
The End

**«The End»** er en sang skrevet av Paul McCartney, men som vanlig kreditert Lennon/McCartney. Sangen ble utgitt i 1969 på The Beatles-albumet *[[Abbey Road (album)|Abbey Road]]*, og er avslutningen på den såkalte *Abbey Road*-medleyen.

«The End» er som navnet indikerer den siste sangen på albumet, med unntak av en siste «skjult» sang, «Her Majesty», og den siste sangen hvor alle de fire medlemmene av The Beatles spilte sammen. Den var en grandios slutt på en legendarisk karriere.

Albumets foregående spor, «Carry That Weight», leder sømløst over i «The End». Sangen er unik på mange måter: Det er den eneste sangen fra The Beatles hvor Ringo Starr spiller en trommesolo, og den har tre forlengende gitarsoloer av de øvrige tre medlemmene i tur og orden: Paul McCartney, George Harrison, og John Lennon, skjønt det er ikke klart hvor den ene begynner og hvor den andre avslutter.

Den siste verselinjen, mens musikken svinner hen, er kanskje selve essensen i The Beatles' musikk og filosofi:

:*«And in the end, the love you take is equal to the love you make!»*

:*Og til slutt, den kjærlighet du tar er likestilt med den kjærlighet du gir!*

## Eksterne lenker
* 
* Lyrics
USS «Harry S. Truman» (CVN-75)

**USS «Harry S. Truman»** er nummer åtte i serien av store hangarskip i Nimitz-klassen i den amerikanske marinen. Skipet er oppkalt etter Harry S. Truman, som var USAs 33. president. Kjølen ble strukket ved Newport News Shipbuilding den 29. november 1993, og skipet ble døpt 7. september 1996.

Skipets hjemmehavn er Naval Station Norfolk i Virginia. «Harry S. Truman»s første oppgave var i operasjonen Southern Watch fra 28. november til 23. mai 2003. Hangarskipet ble med i Southern Watch 5. desember og deltok så i invasjonen i Irak for så å returnere hjem 23. mai 2003. Skipet dro til Persiabukten igjen i oktober 2004, og returnerte til Norfolk i mars 2005.

USS «Harry S. Truman» var flaggskipet i den amerikanske marinens innsatsstyrke for å gjenopprette lov og orden i området som ble rammet av orkanen Katrinas herjinger.

## Operasjoner i Norge
### NATO øvelse
USS «Harry S. Truman» deltok på NATO-øvelsen Trident Juncture 2018 i og rundt Norge som startet 25. oktober 2018.

### Besøk i Oslo 2024
1. november 2024 ankom skipet Indre Oslofjord etter å ha hatt øvelser med Forsvaret i norske nærområder. På samme måte som under USS «Gerald R. Fords» besøk i mai 2023, ble det opprettet sikkerhetssoner rundt skipet.
Skipet forlot Oslofjorden 6. november for videre øvelser med norske styrker.

## Referanser




## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Henry Thingstad

**Henry Thingstad** (1916–1943) jobbet som urmaker, og var en av de første som tok opp illegalt arbeid i Norge under andre verdenskrig.

Thingstad tok allerede i 1940 initiativ for å organisere motstanden mot okkupasjonen. Organisasjon ble i ettertid kjent under betegnelsen «Thingstad-gruppen». Den ble opprinnelig dannet ved hjelp av hans kontaktnett som leder av Sør-Trøndelag Arbeideridrettskrets. I 1942 ble Thingstad organisatorisk leder for NKPs militære grupper i Nord- og Sør-Trøndelag. Thingstad ble da sammen med militær leder for gruppene i regionen, Arne Lund, tatt opp i NKPs sentralkomité.

Thingstad ble tatt under unntakstilstanden i Trøndelag og den påfølgende opprullingen av de kommunistiske motstandsgruppene i regionen i 1943. Den 14. februar 1943 ble han arrestert. Etter å ha blitt utsatt for grov tortur ble han 4. mai dømt til døden i tysk krigsrett. Den 19. mai ble han henrettet ved skyting på Kristiansten festning. Han ligger gravlagt på domkirkegården i Trondheim. I ''Ny Tid'' nr. 30 1945 ble det offentliggjort en omtale av Thingstad.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Norsk Krigsleksikon: Henry Thingstad
* NKP og NKU i Trøndelag i perioden 1936-45
The End (andre betydninger)

**The End** kan vise til:
*The End, en sang av Paul McCartney, gjort kjent av The Beatles
*The End (Morrison), en sang av Jim Morrison, gjort kjent av The Doors
Altan

:*For den irske folkemusikkgruppen, se [[Altan (band)]].*

En **altan** (fra latin *altus*, «høy») er et gulv utenfor en bygning, over første etasje. Takterrasser kalles ofte altaner. En altan kan ha rekkverk, og være understøttet av søyler, buegang eller annet underbygg. Underbygget kan være et inngangsparti, bislag eller annet tilbygg, og altanen er da på taket av dette tilbygget. Dette forutsetter at tilbygget ikke er i hele hovedbygningens høyde. Altan har som oftest ikke tak, men har av og til et såkalt skjermtak (ikke del av bygningens tak).

Den såkalte slottsbalkongen på slottet i Oslo er faktisk ikke en balkong, men en veranda. Dette fordi det utendørs gulvet med rekkverk er taket på en buegang, og slottets portico (gavl) er overbygg to etasjer lenger opp.

Buckingham Palace i London har tre ulike byggeformer på fasaden, der en veranda med et portico-overbygg har et utbygg på konsoller foran, altså en balkong, mens en altan fortsetter på sidene på samme plan (den hviler på et underbygg), uten at den har noe overbygg.

## Forskjell på terrasse, platting, veranda, balkong og altan

* Terrasse: En terrasse er en planert avsats for ute­opphold, med direkte atkomst fra terreng og er ikke overbygget
* Platting: En platting er en enkel trekonstruksjon (dekke) som enten er lagt på bakkenivå eller med noen lave fundamenter.
* Veranda: En veranda er et tilbygget til en bygning med én eller flere yttervegger fjernet eller erstattet av glassvegger (glassveranda). En veranda kan ligge i alle etasjer.
* Balkong: En balkong er et fremspring på en bygning fasade der gulvet ofte er en fortsettelse av gulvet i rommet innenfor.
* Altan: En altan er et gulv utenfor en bygning, over første etasje.

## Se også
* Balkong
* Terrasse
* Veranda

* Svalgang
* Loggia

## Referanser


## Eksterne lenker
* Språkrådet: Hva er forskjellen på en altan, balkong, terrasse og veranda?
Balkong

En **balkong** er et fremspring på en husfasade (over første etasje) der gulvet ofte er en fortsettelse av gulvet i rommet innenfor. Balkongen bæres som regel av horisontale bjelker fra gulvet innenfor eller støttes opp av konsoller. Den kan også henge i skråstilte opphengsstag som er festet i vegg eller tak. Balkonger er ofte omgitt av balustrader. En balkong bør ikke forveksles med en veranda eller en altan. En spesiell type balkong er en såkalt *[[fransk balkong]]* som egentlig ikke er en balkong, men bare et rekkverk på utsiden av såkalte franske vinduer. 

Slottsbalkongen er faktisk ikke en balkong, men en veranda (En åpen eller overbygd (med tak) oppholdsplass som tilbygg til hus. Taket på verandaen kan være understøttet av stolper. Fra verandaen kan du som regel gå rett inn i stuen eller gå ned trappen til hagen. Kilde: Norsk bygglesikon, 1980).

Ordet balkong kommer fra det italienske *balcone*, som er en form av det samme ordet som det svenske **balk** og det norske bjelke.

## Forskjell på terrasse, platting, veranda, balkong og altan

* Terrasse: En terrasse er en planert avsats for ute­opphold, med direkte atkomst fra terreng og er ikke overbygget
* Platting: En platting er en enkel trekonstruksjon som enten er lagt på bakkenivå eller med noen lave fundamenter.
* Veranda: En veranda er et tilbygget til en bygning med én eller flere yttervegger fjernet eller erstattet av glassvegger (glassveranda). En veranda kan ligge i alle etasjer.
* Balkong: En balkong er et fremspring på en bygning fasade der gulvet ofte er en fortsettelse av gulvet i rommet innenfor. 
* Altan: En altan er et gulv utenfor en bygning, over første etasje. 

## Se også
* Altan
* Fransk balkong
* Galleri (teater)
* Terrasse
* Veranda
* Svalgang
* Loggia

## Eksterne lenker
* Språkrådet: Hva er forskjellen på en altan, balkong, terrasse og veranda?
*  på ordet balkong.