open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Troides minos

***Troides minos*** er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den hører til blant de sommerfuglene som kalles fuglevinger. En gruppe av svalestjerter som har fått sitt navn fordi framvingene er store og trekantet, noe som gjør at de ligner fugler når de flyr.

*Troides minos* lever i India.

## Utseende
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.

Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.

Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.

## Levevis
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Eggene legges rett på larvens næringsplante. Larven lever som plantespiser og er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning.

*Troides minos* tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie svalestjerter (Papilionidae) 
**** delgruppe Papilioninae
***** slekt *[[Troides]]*
****** ***Troides minos*** (Cramer, 1779)

## Kilder
* www.funet.fi – Lepidoptera database
* Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist 

## Eksterne lenker
* 
* ''Troides minos'' – www.nic.funet.fi/
Anoraknophobia

***Anoraknophobia*** er det tolvte studioalbumet til det britiske progressiv rock-bandet Marillion. Albumet ble utgitt i mai 2001, og ble spilt inn i Marillions eget studio The Racket Club i Aylesbury.

Det ble utgitt en singel fra albumet, men den ble bare solgt fra gruppas nettside. Fans fikk to singler for prisen av en, slik at de kunne sende en singel til lokale radiostasjoner. Albumet nådde ikke inn blant Top 40 på den britiske albumlista.

*Anoraknophobia* ble forhåndssolgt fra Marillions nettside lenge før albumet var ferdig. Til sammen ble 12&nbsp;674 eksemplarer av albumet forhåndssolgt. Alle som forhåndsbestilte albumet fikk en spesialversjon av albumet med en bonus-CD med ekstramateriale. Dessuten fikk alle som forhåndsbestilte innen en viss frist, navnet sitt trykket i omslaget på spesialversjonen av albumet. Bare 1CD-versjonen ble solgt i vanlige butikker.

Et konsertalbum med blant annet alle sangene fra *Anoraknophobia*, *Anorak in the UK*, ble utgitt i 2002, både som enkelt-CD og dobbelt-CD. En stund etter utgivelsen av Anoraknophobia holdt Marillion en konkurranse der fansen ble invitert til å remikse sanger fra albumet. *Remixomatosis*, et album med vinnerbidragene i konkurransen, ble utgitt i 2004. I 2006 ga Marillion ut en dobbelt-CD med demo-materiale fra innspillingen av *Anoraknophobia*, kalt *Unzipped*.

## Tittelen
Albumtittelen spiller på klesplagget anorakk, som har vært mye brukt av trainspottere. Aktiviteten og klesplagget blir gjerne sett på av mange som ukule, slik også Marillion og deres fans ofte har blitt sett på av musikkritikere.

Anorakk-temaet går igjen på omslaget til albumet og relaterte produkter.

## Sporliste
### Albumet
#«Between You and Me» (6.27)
#«Quartz» (9.06)
#«Map of the World» (5.02)
#«When I Meet God» (9.17)
#«The Fruit of the Wild Rose» (6.57)
#«Separated Out» (6.13)
#«This is the 21st Century» (11.07)
#«If My Heart Were a Ball it Would Roll Uphill» (9.28)

### Bonus-CD
#«Number One» (2.48)
#«Fruit of the Wild Rose» (demo) (6.20)
#«Separated Out» (demo) (6.03)
#«Between You and Me» (Mark Kelly remix) (5.10)

Dessuten video fra demoinnspilling av «Number One» og «Map of the World».

Alle tekstene på albumet er skrevet av Steve Hogarth. All musikk er laget av Steve Hogarth, Steve Rothery, Peter Trewavas, Mark Kelly og Ian Mosley, unntatt «Map of the World», der melodien er skrevet av Marillion pluss Nick van Eede.

### Singel
#### «Between You and Me»/«Map of the World»
#«Between You and Me» (Mark Kelly radio mix) (4.15)
#«Map of the World» (radio edit) (4.15)
#«Quartz» (live in Manchester 19 May 2001) (9.22)
#«If My Heart Were a Ball it Would Roll Uphill» (Pete Trewavas edit) (4.44)

## Personell
*Steve Hogarth – vokal
*Steve Rothery – gitarer
*Mark Kelly – keyboard
*Pete Trewavas – bass
*Ian Mosley – trommer

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Informasjon om Anoraknophobia på Marillions nettside 
* Sangtekster på Marillions nettside
Luftens eventyrer

***Luftens eventyrer*** (originaltittel: *The Great Waldo Pepper*) er en amerikansk dramafilm fra 1975 med Robert Redford i hovedrollen som Waldo Pepper. Regi er ved George Roy Hill.

## Handling
Waldo Pepper (Redford) var krigsflyver under 1.verdenskrig som ikke fikk sjansen til å delta i kamp da han fikk tjeneste som flyinstruktør. Nå (1920-tallet) livnærer seg som luftakrobat og omtaler seg selv som verdens beste flyver. «Den beste» er tyskeren Kessler som skjøt ned 70 fly under krigen. Nå spiller de to mot hverandre under innspillingen av en film som snart viser seg å bli til blodig alvor.

En film om flypionerenes tid på begynnelsen av 1900-tallet.

## I rollene
(utvalg)
*Robert Redford –  Waldo Pepper 
*Bo Svenson –  Axel Olsson 
*Bo Brundin –  Ernst Kessler 
*Susan Sarandon –  Mary Beth 
*Margot Kidder –  Maude 
*Geoffrey Lewis –  Newt 
*Philip Bruns –  Dillhoefer

## Eksterne lenker
*
Bergewöhrden

**Bergewöhrden** er en kommune i Ditmarsken i den tyske delstaten Schleswig-Holstein. Den omfatter en enkelt, liten landsby på en polder ved Eideren. Den er en av Tysklands minste kommuner i folketall.

Ettersom Bergewöhrden har færre enn 70 innbyggere, velger den ikke et kommunestyre, men styres av et allmøte (direkte demokrati).

Bergewöhrden ble opprettet som egen kommune i 1934, da Delves sognekommune ble delt og alle landsbyene ble selvstendige kommuner under Delves amt. Delves amt ble slått sammen med Hennstedts amt i 1970. Hennstedts amt ble i 2008 slått sammen med Lundens amt og Tellingstedts amt til Eiderens amt.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Per Kristen Mydske

**Per Kristen Mydske** (født 9. desember 1940) er professor emeritus i statsvitenskap og tidligere instituttleder ved Institutt for statsvitenskap, Universitetet i Oslo. 

Mydske fullførte graden mag.art. i statsvitenskap i 1968 og dr.philos i 1979. Han var stipendiat ved Institutt for samfunnsforskning fra 1969 til 1972, universitetslektor ved Universitetet i Bergen 1972&ndash;75, forsker ved Norsk institutt for by- og regionforskning 1975&ndash;79, dosent ved Universitetet i Tromsø 1979&ndash;82. Han har deretter vært ansatt ved Institutt for statsvitenskap. 

Hans forskningsfelt er offentlig politikk og administrasjon, med emner som blant annet offentlig planlegging, regional politikk, miljøpolitikk og bypolitikk. 

## Publikasjoner (utvalg)
* Per Kristen Mydske, Dag Harald Claes og Amund Lie (red.): *Nyliberalisme: Ideer og politisk virkelighet*, Oslo: Universitetsforlaget, 2007
* Per Kristen Mydske (red.): *Skandinaviske regioner- plass for politikk?*. Bergen: Fagbokforlaget 2006. ISBN 82-450-0375-1. 242 s.
* Alf-Inge Jansen og Per Kristen Mydske: "Balancing environmental quality and interest in oil", i Kenneth Hanf & Alf-Inge Jansen (red): *Governance and Environment in Western Europe. Politics, Policy and Administration*. Longman 1998 
* Per Kristen Mydske og Robert Kvavik: "Political Parties and Norwegian Provincial Government". I Kaare Strøm og Lars Svaasand (red.): *Challenges to Political Parties. The Case of Norway*. The University of Michigan Press, Ann Arbor 1997. ISBN 0-472-10680-5. s. 191-214
* Planlegging og forvaltning. Oslo, 1978. 
* "Den historiske bakgrunn for fysisk-økonomisk planlegging i Norge". Institutt for sosiologi, Bergen, 1974. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Presentasjon på UiO sine nettsider
Na-dené-språk

**Na-dené-språk** er den største av de to undergruppene av språkfamilien dené-jenisejiske språk, og snakkes i Nord-Amerika fra Alaska i nord til USAs grense med Mexico i sør. Språkgruppen inneholder språkene tlingit, eyak og de athabaskiske språkene. Det største na-dené-språket etter antall brukere er navajo, som snakkes av rundt 150&nbsp;000&nbsp;mennesker.

Språkforskeren Edward Vajda la i mars 2008 fram resultatene av mer enn ti års forskning på ketisk, og konkluderer med at de jenisejiske språkene er i slekt med na-dené-språkene i Nord-Amerika, og med disse danner familien dené-jenisejiske språk. Denne avhandlingen av Vajda er blitt tatt godt imot av forskere som har studert både jenisejiske og na-dené-språk, og av andre anerkjente språkforskere.

## Inndeling
*Tlingit
*Athabaskisk-eyat
**Eyak
**Athabaskiske språk

## Referanser
Leena Peisa

**Leena Peisa** (født 1978) er en finsk musiker som spiller i bandet Lordi. Hun går under navnet **Awa** i bandet. Hun er en vampyr-grevinne, og spiller keyboard.

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Bunsoh

**Bunsoh** er en kommune i kretsen Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein i Tyskland. Bunsoh ligger i Midtre Ditmarskens amt, og var inntil 1. januar 2008 en del av Albersdorfs amt. Bunsoh ble nevnt for første gang i autentiske historiske skrifter i 1450.

## Bilder

GST Bunsoh von Norden JM P5200163.JPG|En megalittgrav i Bunsoh


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lønn som fortjent

***Lønn som fortjent*** (originaltittel: *Slither*) er en amerikansk thriller og road movie fra 1973 regissert av Howard Zieff. Filmen handler om en småkriminell som får vite hvor det befinner seg en stor sum penger. Sammen med kona og en bekjent legger de avgårde for å finne pengene. Etterhvert oppdager de at de forfølges av noen mystiske varebiler. Hovedrollen spilles av James Caan, mens sentrale biroller spilles av Peter Boyle og Sally Kellerman.

## Handling
Dick Kanipsia er en biltyv som slipper ut av fengselet med mål om å kutte ut forbryterbanen. Hans planer endrer seg imidlertid drastisk da en venn av ham blir skutt og døende forteller ham hvor han har gjemt 300 000 dollar. Sammen med kona og en bekjent av den drepte kjører han avsted for å finne pengene, men underveis oppdager de to sorte varebiler som de til stadighet observerer. Det hele utvikler seg til en forfølgelse gjennom hele California.

## Om filmen
Både Roger Ebert og Leonard Maltin gav den 3 av 4 stjerner.

Filmen ble ikke satt opp norsk norsk kino, men ble utgitt på video av Esselte video rundt 1983.

## I rollene
(Utvalg)
*James Caan –  Dick Kanipsia 
*Peter Boyle –  Barry Fenaka 
*Sally Kellerman –  Kitty Kopetzky 
*Louise Lasser –  Mary Fenaka 
*Allen Garfield –  Vincent J. Palmer 
*Richard B. Shull –  Harry Moss

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Periapsis

**Periapsis**, motsatte av apoapsis, er punktet i en bane hvor man er nærmest objektet banen går rundt. Begrepet er spesielt mye brukt i romfart hvor man bruker ordet for å forklare når en gjenstand er nærmest planeten e.l. den går i bane rundt.
Troides vandepolli

***Troides vandepolli*** er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den hører til blant de sommerfuglene som kalles fuglevinger. En gruppe av svalestjerter som har fått sitt navn fordi framvingene er store og trekantet, noe som gjør at de ligner fugler når de flyr.

*Troides vandepolli* lever helt sørøst i Asia.

## Utseende
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.

Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.

Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.

## Levevis
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Eggene legges rett på larvens næringsplante. Larven lever som plantespiser og er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning.

*Troides vandepolli* tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie svalestjerter (Papilionidae) 
**** delgruppe Papilioninae
***** slekt *[[Troides]]*
****** ***Troides vandepolli*** (Snellen, 1890)

## Kilder
* www.funet.fi – Lepidoptera database
* Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist 

## Eksterne lenker
* 
* ''Troides vandepolli'' – www.nic.funet.fi/
Büsumer Deichhausen

**Büsumer Deichhausen** er en kommune i kretsen Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein i Tyskland. Büsumer Deichhausen ligger i Büsum-Wesselburens amt, og var med over fra gamle Büsums amt. Kommunen ligger langs Nordsjøkysten, og de fleste av innbyggerne lever av landbruk og turisme, da kommunen ligger like ved det kjente *Nordsee Heilbad* Büsum.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Innånding

**Innånding** eller **inspirasjon** er innen medisin og fysiologi navnet på den delen av respirasjonen som består av at luften trekkes inn i lungene. På folkemunne brukes også begrepet **innpust**, for eksempel i «hun pratet både på utpust og innpust».

Begrepet **inhalasjon** har en lignende betydning, men nyttes vanligvis i forbindelse med innånding av røyk eller legemidler (ulike former for inhalasjonspulver).

## Se også
* Åndedrettssystemet
* Gassutveksling
* Cellulær respirasjon
Apoapsis

**Apoapsis** (gresk: ἁψίς, *apsis*; flertall ἁψίδες, *apsides*), det motsatte av periapsis, er det ytterste punktet i en bane hvor man er lengst fra objektet banen går rundt. Begrepet er spesielt benyttet i romfart hvor man bruker ordet for å forklare når en gjenstand er lengst fra planeten den går i bane rundt. Begrepet er tatt fra latin, avledet fra gresk, og er beslektet med apsis.

## Referanser
Guinea-Bissaus riksvåpen

**Guinea-Bissaus riksvåpen** ble tatt i bruk kort tid etter at landet ble uavhengig fra Portugal i 1973. 
Våpenet er basert på  emblemet til uavhengighetspartiet PAIGC, og viser en svart femtagget stjerne omkranset av to grønne palmegrener og en gyllen kammusling.

Stjernen i riksvåpenet er et symbol på afrikansk enhet, palmebladene et symbol på Guinea-Bissau og kammuslingen er et gammelt nasjonalt symbol. På et rødt tekstbånd står PAIGCs valgspråk *Unidade Luta Progresso* («enhet, kamp, fremskritt») i sort skrift. 
Frem til 2023 hadde våpenet en rød bakgrunn og hvitt bånd.

## Referanser
Dellstedt

**Dellstedt** er en kommune i kretsen Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein, Tyskland. Dellstedt ligger i Eiderens amt, og lå inntil 1. januar 2008 i Tellingstedts amt. Dellstedt er en av Ditmarskens østligste kommuner, og en av de som ligger aller lengst unna Nordsjøen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Kameruns riksvåpen

**[[Kamerun]]s riksvåpen** består av et skjold med et banner over og under det. Bak skjoldet er to kryssede fasces. Skjoldet har samme fargemønster som Kameruns flagg, og i senter er et kart over landet. En skålvekt er lagt over kartet. 

Det nederste banneret viser landets navn og uavhengighetsdatoen på fransk. Det øverste banneret inneholder det nasjonale motto: *Paix, Travail, Patrie*. Fascesene er et symbol på republikkens autoritet, og skålvekten representerer rettferd.
Komorenes riksvåpen

**Komorenes riksvåpen** har en halvmåne (tilsvarende nasjonalflagget) på en figur av en sol med stråler, alt i grønt. Komorenes fulle offisielle navn og nasjonalmotto på fransk og arabisk står skrevet rundt figuren.

## Kilder
*
Delve

**Delve** er en kommune i Ditmarsken i den tyske delstaten Schleswig-Holstein. Landsbyen ligger på en liten høyde over den flomutsatte elven Eider.

Nord for landsbyen ligger poldere på 12&nbsp;000 dekar, hvorav 1&nbsp;900 dekar ble i 1976 vernet som naturreservat.

Stedsnavnet Delve kommer fra lavtysk *delf*, «dike».

Delve nevnes første gang som kirkested i skriftlige kilder fra Hamburg fra 1200-tallet.

Delve ble opprettet som egen kommune i 1934, da den eldre sognekommunen ble delt, og alle landsbyene ble egne kommuner under Delves amt. Schwienhusen ble også egen kommune, men ble slått sammen med Delve i 1982. Delves amt ble slått sammen med Hennstedts amt i 1970. Hennstedts amt ble slått sammen med Tellingstedts amt og Lundens amt til Eiderens amt i 2008.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Battus philenor

***Battus philenor*** er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever helt i USA og Mellom-Amerika.

## Utseende
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.

Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.

Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.

## Levevis
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Eggene legges rett på larvens næringsplante. Larven lever som plantespiser og er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning.

*Battus philenor* tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie svalestjerter (Papilionidae) 
**** delgruppe Papilioninae
***** slekt *[[Battus]]*
****** ***Battus philenor*** (Linnaeus, 1771)

## Kilder
* www.funet.fi – Lepidoptera database
* Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist 

## Eksterne lenker
* 
* ''Battus philenor'' – www.nic.funet.fi/
Den demokratiske republikken Kongos riksvåpen

**Den demokratiske republikken Kongos riksvåpen** har blitt skiftet flere ganger, nåværende ble innført 8. februar 2006 av president Joseph Kabila.

Riksvåpenet har en heraldisk leopard, omgitt av en støttann fra en elefant til venstre og et spyd til høyre. Under står det nasjonale motto: *Justice, Paix, Travail* (fransk: «*Rettferdighet, Fred, Arbeid*»).


Fil:Coat_of_arms_of_the_Democratic_Republic_of_the_Congo_(1999-2003).svg|Riksvåpen 1999
Fil:Coat_of_arms_of_the_Democratic_Republic_of_the_Congo_(2003-2006).svg|Riksvåpen 2003
Heltberg private gymnas Ullevaal

**Heltberg private Gymnas** er en privat videregående skole drevet av Stiftelsen Heltberg, grunnlagt i 1988. 

Heltberg Gymnas var i perioden 1989–1998 lokalisert i gamle Hegdehaugen videregående skole i Sporveisgata 20. Skolen har hatt lokaler i Torggata i Oslo sentrum og i Gjerdrums vei i Nydalen. 1. januar 2016 flyttet skolen til Ullevaal Stadion.

Heltberg private gymnas baserer seg på Maria Montessoris pedagogiske ideer og læreteknikker om at elevene skal utvikle selvtillit og lære ved å utfordre seg selv etter sine muligheter. 

Skolen har sitt navn etter Heltbergs studentfabrikk fra 1800-tallet. Heltberg private gymnas samarbeidet mellom 2012 og 2024 med Akademiet Norge og Heltberg Utdanning, og bar i en periode (2021-2024) navnet Akademiet VGS Heltberg Ullevaal, før den i 2025 tok tilbake sitt opprinnelige navn Heltberg private gymnas.

## Se også
* Montessoriskole

## Eksterne lenker
*
Trogonoptera brookiana

***Trogonoptera brookiana*** er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den hører til blant de sommerfuglene som kalles fuglevinger. En gruppe av svalestjerter som har fått sitt navn fordi framvingene er store og trekantet, noe som gjør at de ligner fugler når de flyr.

*Trogonoptera brookiana* lever helt sørøst i Asia. Arten er oppkalt etter sir James Brooke, kjent som rajah Brooke, som styrte som rajah over Sarawak mellom 1841-1868 og var vert for Alfred Russel Wallace under deler av hans lange forskningsopphold i Sørøst-Asia.

## Utseende

En meget stor svalestjert med lange, smale forvinger, ganske små bakvinger. Kroppen og vingenes grunnfarge er silkeaktig svart. Hodet og den fremre delen av forkroppen er skarpt røde. Forvingen har et bånd av mer eller mindre sammenvokste, trekantede, metallgrønne flekker. Bakvingen har et grønt midtfelt. Hos hunnen, som er noe større, er den grønne fargen mindre skarp. Dette er en av de største og mest oppsiktsvekkende svalestjertene.

## Levevis
Larvene utvikler seg på planten *[[Aristolochia foveolata]]* (holurtfamilien, Aristolochiaceae). Som mange andre svalestjerter lever denne på en giftig næringsplante og utnytter plantens gifter til å beskytte seg selv.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie svalestjerter (Papilionidae) 
**** delgruppe Papilioninae
***** slekt *[[Trogonoptera]]*
****** ***Trogonoptera brookiana***  (Wallace, 1855)
****** Synonym: *Troides brookiana*

## Kilder
* Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist 
* www.funet.fi – Lepidoptera database

## Eksterne lenker
* 
* ''Trogonoptera (Troides) brookiana'' – www.nic.funet.fi/
Liberias riksvåpen

**[[Liberia]]s [[riksvåpen]]** viser en due med en pergamentrull i nebbet, som er et symbol for fred og godhet. Det viser også en sol som går opp, et fartøy som legger til og valgspråket, *The love of liberty brought us here*. Disse tre tingene minner om grunnleggelsen av staten. Plogen og spaden symboliserer jordbruket og palmen står for fruktbarhet.
Libyas riksvåpen

**Libyas riksvåpen** fra 1977 til 2011 bærer statens navn på arabisk, og viser en falk, som er symbolet for stammen Quraisj som Muhammed tilhørte. På brystet har falken et grønt skjold. Falken sitter på et bånd med teksten اتحاد الجمهوريات العربية (*ittiħād al-jumhūriyyāt al-`arabiyya* &ndash; "Føderasjonen (bokstavelig: *Union*) av Arabiske Republikker").

Riksvåpenet fra 1977 ble tatt i bruk etter at føderasjonen med Egypt og Syria ble oppløst. Etter 2011 ble dette riksvåpenet tatt ut av bruk, og pr. 2017 er det ikke definert et nytt fra offisielt hold. De statlige etatene bruker ulike symboler.

## Tidligere riksvåpen
Eldre versjoner av Libyas riksvåpen inneholder det arabiske symbolet Saladins ørn, som også er i riksvåpenet til Egypt, Irak og Palestina. 

Fil:Coat of arms of Lybia (1940).svg|Italienske Libya 1940 - 1943
Fil:Coat of arms of the Kingdom of Libya.svg|Kongedømmet Libya 1951 - 1969
Fil:Coat of arms of Libya-1970.svg|1969 - 1971
Fil:Coat of arms of the Federation of Arab Republics (1972–1977).svg|Føderasjonen av Arabiske Republikker 1972 - 1977


## Statssymboler siden 2011
Det nasjonale overgangsrådet tok i bruk Stjerne og halvmåne i 2011. Symbolet har vært i bruk siden, i ulike utforminger.


Fil:Seal of the National Transitional Council (Libya, early version).svg|Tidlig versjon av det nasjonale overgangsrådets segl 2011
Fil:Seal of the National Transitional Council (Libya).svg|Det nasjonale overgangsrådets segl 2011-2012
Fil:The emblem on the passport of Libya.svg|Stjerne og halvmåne brukt i libyske pass siden 2013
Fil:Libyan COA used by Haftar.png| Merke brukt av Tobruk-regjeringen og deres øverstkommanderende Khalifa Haftar


## Referanser
Eiderens amt

**Eiderens amt** (tysk: *Amt Kirchspielslandgemeinden Eider*) er et amt i kretsen Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein, Tyskland. I tråd med den nye lokalforvaltningsreformen, ble Eiderens amt dannet etter en fusjonering mellom amtene Tellingstedt, Lunden og Hennstedt den 1. januar 2008.

Eiderens amt er oppkalt etter elven Eider(en) som renner igjennom amtet. Ingen andre amter i Ditmarsken har så mange underliggende kommuner som Eiderens amt, men det er fortsatt ikke det mest folkerike amtet.

## Inndeling

## Eksterne lenker
* 

*  Avisartikkel og informasjon om Eiderens amt på Kleve kommunes nettsider
Lesothos riksvåpen

**Lesothos riksvåpen** ble innført 4. oktober 1966 i forbindelse med uavhengigheten. Det består av et orangegult basothoskold med en brun krokodille. To brune  basotohester holder skjoldet og bak skjoldet to korsede 1800-tallsvåpen. Foran et gyllent bånd med landets motto i rødt «*Khotso, Pula, Nala*» («Fred, regn, velstand»).
Malis riksvåpen

**Malis riksvåpen** består av en rund himmelblå skive med landets navn «République du Mali» og motto «Un peuple, un but, une foi» på fransk («Et folk, et mål, en tro»). Over den gylne moskéen i Djenné en gyllen gribb i flukt. Under moskéen en stigende gyllen sol og to hvite pil-og-buer.   

## Kilder
*
Leif Øverland

**Leif Johan Øverland** (født 1958) er en norsk næringslivsleder. Han har blant annet vært direktør for Oslotrikken, persontrafikkdirektør i NSB, direktør i Hurtigruten ASA, konsernsjef i Fjord1, og fra 2013 til 2024 administrerende direktør i Norsk Toppfotball. Fra 2024 er han styreleder i Norsk Topphockey og Elitehockey.. Han er utdannet ved Handelsakademiet i Oslo.

Tidligere var Øverland markeds-, hurtigrute- og produktdirektør i Hurtigruten ASA, og før dette direktør i Oslotrikken, der han blant annet lanserte konseptet «rullende fortau». Han har vært produkt-,markeds- og persontrafikkdirektør samt jernbanesjef i NSB og stod blant annet bak oppbyggingen av turistkonseptet Flåmsbanen (Myrdal–Flåm) i NSB. Fra 2009 til 2013 var han konsernsjef i Fjord1.

Øverland har hatt og har en rekke styreverv. Han har tidligere vært styreleder for datterselskapene til Fjord1; Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane (FSF), Møre og Romsdal Fylkesbåtar (MRF), Mørebil, Nordfjord og Sunnmøre Billag og Sogn Billag. Øverland har også vært styremedlem og styreleder i Sporveien samt nestleder i Unibuss. Han er styreleder for Norways Finest AS, Fotball Media Herrer AS og KPLP AS. Øverland har over flere år vært og er styremedlem i Widerøe AS og i Hamar Olympiske Anlegg AS (HOA).

## Referanser
Otto Fredrik Wollertsen

**Otto Fredrik Wollertsen** (født 12. november 1927, død 24. desember 2016) var en byoriginal i Bergen. Av bergenserne ble han ofte kalt «Ottoen». Tidligere bodde han utendørs, men flyttet i 1992 inn i Bakkegaten bo- og omsorgssenter. 

På dagtid befant han seg ofte på Torgallmenningen, og han hadde alltid med seg sykkelen sin og et munnspill. I 1989 ble han påspandert tur til England for å spille inn sangen om seg selv i Abbey Road Studios.

I 2008, i mangfoldsåret, medvirket han på en konsert sammen med blant annet Bergen filharmoniske orkester.  Ottoen ble oppfattet som et bysymbol og ble malt sammen med andre bergensene av nederlenderen Willem Sanders. Bildet ble i 2003 vist på utstillingen «Borgere av Bergen». I desember 2013 laget gatekunstneren Argus et bilde av ham på en vegg i Skostedet.

## Om Ottoen

## Referanser


## Eksterne lenker
* Ottoen Otto Fredrik Wollertsen, video i Bergens Tidende, Fred Ivar Utsi Klemetsen, besøkt 3. mai 2015
*  Bergensavisen:«Fikk nytt munnspill» besøkt 30. desember 2012
* Bergensavisen:«Ottoens festaften» besøkt 30. desember 2012 
* Dag-Geir Bergsvik Knudsen, Origo:«Også byoriginaler står i endringens tegn.» besøkt 30. desember 2012
* Fotografier besøkt 30. desember 2012
* BA: Her er den ekte «Ottoen», Byikon foreviget i Vestre Skostredet. besøkt 18. desember 2013
Mauritius’ riksvåpen

**Mauritius' riksvåpen** består av et firedelt våpenskjold. Et fartøy minner om de første kolonistene og tre palmene symboliserer landets vegetasjon. Nøkkelen og stjernen forklares av den latinske inskripsjonen «Indiahavets stjerne og nøkkel» og spiller på øyenes geografiske beliggenhet. Skjoldet holdes av en dronte (som nå er utdødd) og en sambarhjort.

## Se også
* Ordenen Indiahavets stjerne og nøkkel
## Kilder
* Mauritius' flagg og våpen
Madagaskars riksvåpen

**Madagaskars riksvåpen** ble tatt i bruk i 1993 og viser landets navn og valgspråket «Hjemland, frihet, utvikling». I midten ser man en soloppgang og på solskiven er konturen av øyen Madagaskar. Under er hodet av en afrikansk sebu.

## Kilder
* Worldatlas.com: Malagasy Symbols Besøkt 8. oktober 2018
Malawis riksvåpen

**Malawis riksvåpen** viser en løve i midtfeltet, som minner om at Malawi tilhører Samveldet av nasjoner. Symbolet for vann viser til Malawisjøen. Soloppgangen nederst er kopiert fra våpenet til Nyasaland, landets navn i kolonitiden. Våpenskjoldet bæres av en løve, en leopard  og en ørn, symboler på landets fauna. Lengst nede på våpenet vises Mlanje, landets høyeste fjell.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Jerf el Ahmar

**Jerf el Ahmar**, arkeologisk funnsted fra neolittisk steinalder i Syria, ved elven Eufrat. Bosatt omkring 9 600 – 8 800 f.Kr, det vil si fra slutten av Yngre dryas, ved inngangen til tidlig neolittisk jordbruksperiode. Dette var en kald periode klimatisk sett og representerte en periode hvor mange tidlige landsbyer ble forlatt eller krympet kraftig, eksempelvis Abu Hureyra.

Jerf el Ahmar ble oppdaget sent på 1980-tallet og utgravd av Danielle Stordeur ved universitetet i Lyon, som en hasteutgraving 1995-99 i forbindelse med oppdemming av Eufrat. 

Typisk for denne tidlige perioden hadde landsbyen en sentral, kommunal lagerbygning for korn og matvarer i sentrum, som også synes å ha fungert som bygning for ritualer. Oksehoder hang på veggene i visse bygninger både i Hallan Çemi og fire oksehoder i Jerf el-Ahmar, 300 km fra hverandre. 
Hvert enkelt hus viste ingen tegn til å ha hatt noen økonomisk funksjon. Først senere i neolittisk tid gikk hvert enkelt bolighus over til å inneholde forrådsrom for matvarer, særlig korn.

Studier viser at befolkningen livnærte seg av gasellejakt og konsum av vill-korn, ville belgfrukter og andre planter.

## Referanser

* Chris Scarre (red): *The Human Past*', Thames & Hudson, London 2005.
Mosambiks riksvåpen

**Mosambiks riksvåpen** viser symboler for jordbruket og industrien. Stjernen øverst står for internasjonal solidaritet og den oppslåtte boken, hakken og geværet for kunnskap, jordbruksproduksjon og forsvaret av friheten.
Namibias riksvåpen

**Namibias riksvåpen** består av et skjold med en skråbjelke og de samme fargene som i Namibias flagg. Skjoldet holdes av to oryxantiloper, som symbol for mot. Under skjoldet vises ørkenplanten Welwitschia mirabilis, som viser landets styrke og mot. En flodørn griper et bånd pyntet med diamanter, en av landets viktigste naturresurser.
Ћ

**Ћ** (minuskel: **ћ**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet, brukt i serbisk. På latinske bokstaver transkriberes den som ć, hvilket tilsvarer tsj-lyden i det engelske ordet *na*'t**ure'', til forskjell fra č (kyrillisk [[Ч]]), som tilsvarer tsj-lyden i det engelske ordet ***ch*'air''.
Nigers riksvåpen

**Nigers riksvåpen** ble tatt i bruk i 1962 og viser solen, omgitt av et zebuhode og hirseplanter som symbol på landets jordbruk og dyrehold. Spydet og de to kryssede tuaregsverdene viser til folkets militære tapperhet i det mektige riket som fantes i dette området før koloniseringen.
Rwandas riksvåpen

**Rwandas riksvåpen** ble endret i 2001 for at det skulle samsvare med landets nye flagg. Teksten er på kinyarwanda og kan oversettes med «Republikken Rawanda &ndash; Enhet, arbeid, patriotisme».

Riksvåpenet viser en agasekekurv i midten og to skjold på hver side. I tillegg et tannhjul, en sorghumplante og en kaffeplante og øverst i midten en sol. Solen er også på Rwandas flagg.
Den sentralafrikanske republikks riksvåpen

**Den sentralafrikanske republikks riksvåpen** er ifra 1963 og består av et skjold med republikkens flagg på sidene og solen som stiger opp over skjoldet. Over og under våpenet er det bannere med landets motto.

Elefanten og treet symboliserer naturen. Gullstjernen over det afrikanske flagget står for republikkens posisjon. Den sorte hånden representerer partiet MESAN.
Ќ

**Ќ** (minuskel: **ќ**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. Den er brukt i makedonsk, og blir på latinske bokstaver transkribert som ć, eventuelt som ḱ. Den tilsvarer den serbiske bokstaven Ћ, som også transkriberes som ć. Den representerer lyden [c]~[t͡ɕ], til forskjell fra č (kyrillisk Ч), som representerer lyden [t͡ʃ].
São Tomé og Príncipes riksvåpen

**[[São Tomé og Príncipe]]s [[riksvåpen]]** har et skjold med på gull bunn en naturfarget palme, og som skjoldholdere en falk og en due, begge stående og med løftede vinger. På  øvre skjoldkant er det en vulst og på den en blå stjerne. Over stjernen er det et flagrende gult bånd med landets navn. Under skjoldet er det et flagrende gult bånd som skjoldholderne står på, og som har tekst med landets motto: «Enhet, disiplin, arbeid».
Senegals riksvåpen

**Senegals riksvåpen** består av en skjold som er delt to felt, til venstre et rødt med en oppreist gyllen løve, symbol for styrke, og til høyre på gul bakgrunn et baobabtre over en grønn bølgelinje som symboliserer Senegalelven. Skjoldet er omkranset av to sølvfargede palmekvister. Over skjoldet mellom palmekvistene en femoddet grønn stjerne og under en medalje. Et sølvfarget bånd som er flettet rundt palmekvistene med mottoet på fransk «Un peuple, un but une foi» («Et folk, et mål en tro»).
Mad Max Beyond Thunderdome (album)

***Mad Max Beyond Thunderdome*** er filmmusikken til filmen *[[Mad Max etter Thunderdome]]* fra 1985, regissert av George Miller. Albumet kom på 7.-plass i Tyskland og 39.-plass i USA. På spor 1 til 3 er det Tina Turner som synger, og på spor 4 til 6 er det Royal Philharmonic Orchestra som spiller.

## Sporliste

**Side 1:**

# «We Don't Need Another Hero (Thunderdome)» - 6.07
# «One of the Living» - 5.59
# «We Don't Need Another Hero (Thunderdome)» (Instrumental) - 6.30

**Side 2:**

# «Bartertown» - 8.27
# «The Children» - 2.12
# «Coming Home» - 15.12

## Referanser
Çayönü Tepesi

**Cayönü Tepesi** er et arkeologisk funnsted og tidligere bosted i sørøstre Tyrkia, Anatolia, i høylandsområdene ved Eufrat. Stedet ligger i den fruktbare halvmåne like ved funnstedet Hallan Çemi, og skriver seg trolig fra tiden 10&nbsp;000 f.Kr. til etter 8&nbsp;000 f.Kr. Det var samtidig med Nevali Cori.

Det ble utgravet av tyrkiske arkeologer i 1980- og 90-årene. Stedet er en landsby på en liten høyde over en mindre elv, og ble bosatt i før-keramisk Neolittikum og var bosatt til omkring 6&nbsp;900 f.Kr. Dette plasserer byen som litt eldre enn den langt større Çatal Höyük. 

I likhet med Catal Höyük, men i motsetning til tidligere bosettinger som f.eks Jerf el Ahmar og Abu Hureyra, hadde også Cayönü Tepesi bolighus med private lagerrom for korn og andre matvarer. Bolighusene var store og rektangulære, i motsetning til tidligere landsbyer. Samtidig var det også felles kommunale bygninger i sentrum av bebyggelsen, trolig for rituelle formål.

Den franske arkeozoologen Daniel Helmer har ved utgravninger her vist at storfe ble domestisert like tidlig som sau i dette området. Kroppsstørrelsen på storfeet gikk ned, spesielt for oksene, som i vill form var langt større enn dagens tamokser. De minste individene ble valgt, okser med skuldermål høyere enn en voksen mann var neppe særlig fristende å håndtere.

Det antas forøvrig at dette var et av de første stedene hvor gris ble temmet og inkludert i husdyrhold. Temmingen av gris fulgte senere enn sau og geit, trolig ble grisen temmet en gang før 7&nbsp;500 f.Kr. i nordlige Libanon og Syria og sørøstlige Tyrkia, som ved Çayönü Tepesi.

## Referanser


## Litteratur

* Scarre, Chris (red), *The Human Past*, Hudson&Thames, London 2005.
Nevali Cori

**Nevali Çori** var en tidlig neolittisk bosetning sørøstligste Anatolia, ved øvre løp på vestbredden av Eufrat, ikke langt fra Syria, og i provinsen Şanlıurfa i østlige Tyrkia. Det er i dag et arkeologisk funnsted fra tiden som i dag er kjent for å ha avslørt en del av verdens aller eldste templer og monumentale skulpturfigurer. Det var bosatt fra omkring 10&nbsp;000 f.Kr. til omkring 7000 f.Kr. Bosetninger var lokalisert rundt 490 meter over havnivået ved foten av Taurusfjellene og på begge breddene av Kantara, en sideelv av Eufrat. Steinalderkulturen var samtidig med Cayönü Tepesi. Som Cayönü Tepesi hadde også Nevali store, rektangulære hus med private lager- og forrådsrom, og et rituelt felleshus i midten av bebyggelsen. Funnene har gitt nær revolusjonerende vitenskapelig forståelse av neolittisk tid i Midtøsten og vestlige Asia.

## Utgravning
Stedet ble undersøkt i tiden 1983 til 1991 som hasteutgravningen grunnet konstruksjonen av Atatürkdemningen nedenfor Samsat. Utgravningene ble utført av en tysk arkeologisk gruppe fra Universitetet i Heidelberg under ledelse av professor Harald Hauptmann. Sammen med tallrike andre arkeologiske funnsteder i nærheten, har Nevalı Çori siden vært oversvømmet av damvannet fra Eufrat og er nå tapt.

## Litteratur
* Scarre, Chris (red.) (2005): *The Human Past*, Thames & Hudson, London.

## Eksterne lenker
* Halvo-Projekt Nevali Çori
Zephyr

**Zephyr** er et norsk vindkraftselskap som utvikler, bygger og drifter vindkraftverk i Norden. Selskapet ble stiftet i mars 2006. Hovedkontoret ligger i Sarpsborg i Østfold fylke. De har også kontorer i Sverige og Island.

Bak Zephyr står energiprodusentene Østfold Energi og Vardar AS.  

## Prosjekter
Zephyr har meldt følgende vindkraftverk. Totalt utgjør disse kraftverkene 846 MW.
* Remmafjellet vindkraftverk i Snillfjord kommune. Planlagt installert effekt er 130 MW.
* Geitfjellet vindkraftverk i Snillfjord kommune. Planlagt installert effekt er 160 MW.
* Innvordfjellet vindkraftverk i Flatanger og Namdalseid kommuner. Planlagt installert effekt er 90 MW.
* Guleslettene vindkraftverk i Bremanger kommune. Planlagt installert effekt er 180 MW.
* Bremangerlandet vindkraftverk i Bremanger kommune. Planlagt installert effekt er 160 MW.
* Holmafjellet vindkraftverk i Bjerkreim og Gjesdal kommuner. Planlagt installert effekt er 66 MW.
* Dufjellet vindkraftverk i Sokndal og Lund kommuner. Planlagt installert effekt er 60 MW.
* Vidar vindpark i nordre Skagerrak (Kragerø, Larvik, Tønsberg, Færder, Fredrikstad og Hvaler kommuner, i tillegg til den svenske kommunen Sotenäs).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Hjemmeside Zephyr
* Hjemmeside Østfold Energi
* Hjemmeside Vardar
* Hjemmeside Glitre Energi
Organofosfater

## Definisjon
Betegnelsen «organofosfater» (forkortes OP - fra engelsk «organophosphates») er et generelt navn på estere av fosforsyre. Strengt tatt ville denne definisjonen bare ha inkludert komponenter som er direkte relatert til formelen: O=P(OR)3 (der R står får et hydrogen eller alkyl-/aryl-kjede). Likevel så er betegnelsen i praksis benyttet for mange andre komponenter, dette inkluderer tiofosfater av typen S=P(OR)3 og andre varianter der R-substituenten er erstattet med S eller F. Eksempelvis er klorpyrifos, diazinon, pesticider med O=P-C, eller til og med sarin (med strukturen O=P(OR)(F)(R)) svært ofte referert til som 'organofosfater', selv om disse komponentene i større grad er bedre klassifisert som fosfortioater, tiofosfater, fosfonater, fosforyler eller andre mer spesifikke termer. Betegnelsen 'organofosfor-forbindelser' (på engelsk: 'organophosphorus compounds' hadde i slike tilfeller vært mer dekkende.

## Funksjonelle grupper med fosfor
*Fosfan – PR3
*Fosfinoksid - O=PR3
*Fosfinitt – P(OR)R2
*Fosfonitt – P(OR)2R
*Fosfitt – P(OR)3
*Fosfinat - O=P(OR)R2
*Fosfonat - O=P(OR)2R
*Fosfat - O=P(OR)3, slik som trifenylfosfat

Funksjonelle grupper med fosfor og svovel er de samme, men med prefikset «tio»

## Eksempler

## Fosfororganiske flammehemmere
Fosfororganiske flammehemmere tilsettes ulike produkter for å gjøre dem mindre brennbare, blant annet som erstatning for bromerte flammehemmere. Stoffene kan også benyttes som mykner i enkelte plastmaterialer. En del av stoffene har vist seg å kunne ha alvorlige langtidsvirkninger på helse og miljø. Ett av disse stoffene, tris(2-kloretyl)fosfat (TCEP), kom i 2012 inn på den norske prioritetslista som er miljømyndighetenes liste over stoffer der utslippene skal stanses eller reduseres vesentlig innen 2020. TCEP er bioakkumulerende, og norske målinger viser at stoffet finnes igjen i miljøet blant annet i fugler og blåskjell. TCEP er giftig for vannlevende organismer, er klassifisert som reproduksjonsskedelig og kan dessuten være kreftframkallende. Andre fosfororganiske flammehemmere som klassifiseres som miljøskadelige, er TCEP, EHDPP, TDCP, TCrP og TPhP.

Importen av TCEP til Norge har gått ned de senere årene (fosfororganiske flammehemmere produseres ikke i Norge). En av årsakene til dette kan være den strenge reguleringen av stoffet i EU de siste årene. Bedrifter som vil bruke TCEP i EU/EØS etter 21. august 2015, må søke EUs kjemikaliebyrå, ECHA, om godkjenning for hvert enkelt bruksområde.  

## Referanser
Erlend Stene

**Erlend Stene** (født 1989) er en skuespiller fra Stavanger.

Han har spilt i en rekke kortfilmer, men er kanskje mest kjent for filmen *[[Mannen som elsket Yngve (film)|Mannen som elsket Yngve]]*, hvor han spiller Oljeungen. Han har sin bakgrunn fra Iduns Julekomedie som er Stavanger katedralskoles skoleteater. Han var også blant elevene som vant Holbergprisen i 2007. 

Han bosatte seg i USA i 2010, for å forfølge en karriere innen filmindustrien. 

## Filmer
**[[Mannen som elsket Yngve (film)|Mannen som elsket Yngve]]* (2008) 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Josef Gabriel Rheinberger

**Josef Gabriel Rheinberger** (født 17. mars 1839 i Vaduz i Liechtenstein, død 25. november 1901 i München) var en komponist fra Liechtenstein. Han virket det meste av sitt liv i Tyskland. Rheinberger skrev mengder med orgelmusikk, blant annet hele 20 orgelsonater, men også opera, messer, requier og kammermusikk. Som komponist var han, som mange andre, sterkt påvirket av Felix Mendelssohn.

## Biografi
Rheinberger fikk sin første orgelundervisning allerede i femårsalderen, og to år senere hadde han lært så mye at han kunne tjene som organist i Vaduz. På denne tiden gjorde han sine første forsøk på å komponere. Fra 1848 fikk han mulighet til å få en mer formell undervisning i den nærliggende landsbyen Feldkirch. Læreren hans var Philipp Schmutzer, som selv hadde fått opplæring i Praha og der blitt litt kjent med musikken til Johann Sebastian Bach, Wolfgang Amadeus Mozart og Ludwig van Beethoven. Etter råd fra komponisten Matthäus Nagiller lot faren, som var i tjeneste hos fyrsten av Liechtenstein, sønnen få dra til München for å studere på musikkonservatoriet der i 1851. Der fikk han Julius Joseph Maier, Johann Georg Herzog, Julius Emil Leonhard og Franz Lachner som lærere i tre år.

I 1859, bare 20 år gammel ble han lærer i pianospill ved konservatoriet i München. Senere ble han også lærer i musikkteori, og fra 1867 til sin død i 1901 var han så professor i orgelspill og komposisjon ved konservatoriet. Noen av hans elever var Engelbert Humperdinck, Ludwig Thuille, Ermanno Wolf-Ferrari og Wilhelm Furtwängler. 

I 1867 giftet han seg med en tidligere elev som var blitt enke, Franziska von Hoffnaass. Hun skrev dikt, og han satte melodi til en rekke av dem. 

## Verkfortegnelse
* *Orgelsonate nr 3 G-dur* (Pastoralsonate),  op.88  (1875)
* *Orgelsonate nr 4 a-moll*  (Tonus Peregrinus),  op.98  (1876)
* *Missa [[Ess-dur]]*,  op.109
* *Orgelsonate nr 5 Fiss-dur,  op.111  (1878)
* *Orgelsonate nr 8 e-moll*,  op.132  (1882)
* *Orgelkonsert nr 1 F-dur*,  op.137  (1884)
* *Stabat Mater g-moll*,  op.138
* *Orgelsonate nr 11 d-moll*,  op.148  (1887)
* *Seks stykker for violin og orgel*,  op.150
* *Orgelsonate nr 12 Dess-dur*,  op.154  (1888)
* *Orgelsonate nr 13 Ess-dur*,  op.161  (1889)
* *Orgelsonate nr 14 C-dur*, op.165  (1890)
* *Suite for violin og orgel*,  op.166
* *Orgelsonate nr 15 D-dur*, op.168  (1891)
* *Messe i B-dur for mannskor og blåseorkester* (eller orgel), op.172
* *Orgelsonate nr 16 giss-moll*,  op.175  (1893)
* *Orgelsonate nr 17 H-dur* (Fantasisonate),  op.181  (1894)
* *Orgelkonsert nr 2 g-moll*,  (1894)
* *Orgelsonate nr 18 A-dur,  op.188  (1897)
* *Tolv trios*,  op.189  (1897)
* *Orgelsonate nr 19 g-moll,  op.193  (1899)
* *Orgelsonate nr 20 F-dur'',  op.196  (1900)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sierra Leones riksvåpen

**Sierra Leones riksvåpen** ble utviklet av College of Arms og har blitt brukt siden 1960.

Våpenet består av et våpenskjold med en løve under et taggete mønster som symboliserer fjellene i landet. Videre er det tre fakler som skal symbolisere fred og verdighet. I bunnen er det det bølgende striper i blått og hvitt som symboliserer havet. Skjoldet holdes oppe av løver. De tre hovedfargene i skjoldet&ndash;grønt, hvitt og blått&ndash;ble brukt i landets flagg. Det grønne representerer jordbruks- og naturresurser, det blå representerer havnen i hovedstaden Freetown og det hvite symboliserer samhold og rettferdighet.

Nederst på skjoldet er landets nasjonalmotto:«Enhet, frihet, rettferdighet»