open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lampronia fuscatella

***Lampronia fuscatella*** er en sommerfugl som tilhører familien knoppmøll (Prodoxidae). Den ble funnet første gang i Norge i Østfold i 2008.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 15–19&nbsp;mm), ensfarget brun møll. Den har ingen slående kjennetegn og kan ligne på arter fra flere ulike familier, men kan kjennes på at den har forholdsvis store og brede vinger, og trådformede antenner som er rundt halvparten så lange som forvingene. Antennene er mørkbrune. Hodet er kledt med brungule, oppstående skjell. Kroppen og forvingen er ensfarget gråbrune. Bakvingen er noe lysere på farge enn forvingen.

## Levevis
Den finnes i havnehager og andre halvåpne områder der det vokser bjørk (*Betula* spp.). Eggene legges på bjørkekvister, der larven utvikler seg i en rund galle som gjerne sitter 1 – 2 meter over bakken. Når larven er fullvoksen, spinner den en kokong av silke inne i gallen, der den forvandler seg til en puppe. Denne kryper ut av gallen før den voksne møllen klekkes, og puppeskallet sitter gjerne igjen i åpningen etterpå. De voksne sommerfuglene flyr i juni.

## Utbredelse
Den er utbredt i Mellom- og Nord-Europa østover til det nordvestlige Russland. Arten ser ut til å være sjelden nesten overalt. I Norge ble den først registrert fra Østfold i 2008, også i Sverige er det ganske få funn av den.

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. 
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. 
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/l/lampronia_fuscatella.html
* *Lampronia fuscatella* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071015093238/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=138

## Eksterne lenker
*
Haugen skole

**Haugen skole** er en barneskole som ligger i bydel Stovner på Grensen til bydel Alna, på området Furuset like ved Høybråten i Oslo. Skolen ble først etablert i 1975 som en grendeskole for 1. til 3. trinn, og utvidet med nytt hovedbygg i 1977 med plass til mellomtrinn og ungdomstrinn. I senere tid har Granstangen skole overtatt ungdomstrinnet fra Haugen skole, slik at det i dag er bare en barneskole. 

Skolen beskriver seg selv som en skole som er opptatt av integrering og samhold på kryss av kulturer og minoritetsgrupper i Norge. På skolen er 75 % av elevene minoritetsspråklige og skolen legger stor vekt på den enkeltes elev opplæring for å få best mulig resultat.

## Rektorer
* 2003–2014: Eva Hemstad
* 2014–2019: Leif Arild Haaland (fra Bryn skole (Oslo) til Rommen skole)
* 2019–2021: Gry Wikborg
* 2021–: Børge Arntzen

## Pedagogikk

Skolen har som mål å oppfylle og etterfølge en liste med pedagogiske virkemidler. Grunnet skolens situasjon er fokuseringen på *tilpasset opplæring* og *samarbeidet med hjemmene* som de selv kaller det, meget viktig. Skolens satsinger innen pedagogikk er blant annet:
* Elevrådsarbeid
* Uteskoledager
* «Grønt Miljø»
* Drama
* Leksehjelp

Skolen er med i en byomfattende pedagogisk satsing, *Early Years*, med opphav fra New Zealand og Australia.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Polsk blod – en balletdanserindes roman

***Polsk blod - en balletdanserindes roman*** (originaltittel: *Balettprimadonnan*) er en svensk stumfilm fra 1916 i regi av Mauritz Stiller. 

## Handling
Musikeren “Wolo” er forelsket i den vakre bondepiken “Anjuta”. Hun tvinges av sin stemor som driver en ulovlig kro, å danse for sine berusede gjester. Wolo som ser Anjuta danse forsøker å overtale stemoren til å la Anjuta utdanne seg til danserinne. Anjuta gjennomfører en glitrende opptaksprøve til ballettskolen med Wolo som akkompagnatør. For å skille Anjuta og Wolo tilbyr greve Orsky seg å bekoste Wolos utdanning til fiolinist utenlands. 
 
## Om filmen
Filmen hadde premiere 14. november 1916 på *Paladsteateret* i København i  Danmark. Den svenske premieren var den 20. november 1916 på kinoen *Röda Kvarn* i Stockholm. Innspillingen fant sted i Svenska Biografteaterns ateljé på Lidingö med visse avsnitt filmet på Röda Kvarns scene og øvre foajé, eksteriørscenene ble filmet på Kungliga Vetenskapsakademien i Frescati og ved Mölna gård på Lidingö med foto av Julius Jaenzon. Filmen ble solgt foruten til Danmark, der den hadde sin urpremiere, til Norge, Finland, Storbritannia, Nederland, Frankrike, Sveits, Spania, Tyskland, Østerrike, Ungarn, Russland, Balkanlandene, Argentina, Brasília, Chile, Cuba og USA. 

To kopier av filmen som ble sendt med et fartøy til England forsvant da fartøyet ble torpedert og senket høsten 1917. Filmen ble lenge ansett som forsvunnet, men i 1995 ble en ufullstendig kopi av filmen funnet i Zaragoza i Spania. Filmen ble restaurert og rekonstruert ved hjelp av stillbilder og copyrightruter. Det finnes nå i en visningskopi av filmen i det svenske Filminstitutets arkiv.

## Roller (utvalg)
* Jenny Hasselquist – Anjuta Jankin, danserinne 
* Lars Hanson –  Wolo Czawienko, fiolinist 
* Richard Lund –  Orsky, greve, godseier 
* Jenny Tschernichin-Larsson –  Anjutas stemor 
* Carl Johannesson –  ballettmesteren 
* Dagmar Ebbesen –  ballettdanserinne
* Thure Holm –  tilhører ved Wolos fiolinfremføring 
* Albert Ståhl –  tilhører ved Wolos fiolinfremføring

## Eksterne lenker
*
Hattula

**Hattula** er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Den grenser til kommunene Tavastehus, Pälkäne og Valkeakoski. Kommunen er enspråklig finsk. Hattula hadde .

*Det hellige korsets kirke* i Hattula var i middelalderen en valfartskirke i Finland. Kirken ble bygget rundt midten av det 15. århundre og er oppført i tegl. Kirkens veggmalerier fra 1500-tallet hører til de best bevarte av sitt slag.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 


Fil:Hattula Pyhän Ristin kirkko 1.jpg|Det hellige korsets kirke i Hattula
Fil:Hattulan kirkko.jpg|Hattula kirke
Fil:Parolan rautatieasema.JPG|Parola jernbanestasjon
Hausjärvi

**Hausjärvi** er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Den grenser til kommunene Hyvinge, Tavastehus, Janakkala, Kärkölä, Mäntsälä og Riihimäki. Kommunen er enspråklig finsk. Hausjärvi hadde .

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Hausjärvis offisielle nettsted
* Hyrinet – Hyvinkää–Riihimäki, områdeportal på finsk


Fil:Hausjarvi1.jpg|Hausjärvi kirke
Fil:Cemetery for World War II veterans in Hausjärvi, Finland.jpg|Kirkegård
Humppila

**Humppila** er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Den grenser til kommunene Forssa, Jockis, Ypäjä, Loimaa, Punkalaidun og Urjala. Kommunen er enspråklig finsk. Humppila hadde .

## Referanser


## Eksterne lenker
* 


Fil:Humppilan kirkko cropped.jpg|Humppila kirke
Fil:Humppila Railway Station, Finland.jpg|Humppila jernbanestasjon
Exclusive Books Boeke Prize

**Exclusive Books Boeke Prize** er en sørafrikansk bokpris, opprettet etter modell av den britiske bokprisen Man Booker Prize. «Boeke» er flertall av «bok» på afrikaans og prisen har bare blitt vunnet av to romaner skrevet på engelsk.

Prisen har blitt gitt ut siden 1995 og 11 av de 14 første vinnerne var debutromaner. Bøkene blir vurdert av et panel bestående av bokkritikere (40 i 2008).

## Vinnere

* 2008 – *[[The Girl with the Dragon Tattoo]]* – Stieg Larsson
* 2007 – *[[The Book Thief]]* – Markus Zusak
* 2006 – *[[Q and A]]* – Vikas Swarup
* 2005 – *[[The Time-Traveler's Wife]]* – Audrey Niffenegger
* 2004 – 
***[[The Curious Incident of the Dog in the Night-Time]]* – Mark Haddon
***[[The Kite Runner]]* – Khaled Hosseini
* 2003 – *[[Life of Pi]]* – Yann Martel
* 2002 – *[[Atonement (roman)|Atonement]]* – Ian McEwan 
* 2001 – *Eddie's Bastard* – William Kowalski
* 2000 – *[[The Poisonwood Bible]]* – Barbara Kingsolver 
* 1999 – *[[The Reader]]* – Bernhard Schlink 
* 1998 – *[[Cold Mountain (roman)|Cold Mountain]]* – Charles Frazier 
* 1997 – *[[Angela's Ashes]]* – Frank McCourt 
* 1996 – *[[Behind the Scenes at the Museum]]* – Kate Atkinson 
* 1995 – *[[Midnight in the Garden of Good and Evil]]* – John Berendt

## Se også
*Amstel Playwright of the Year Award
*M-Net Literary Awards

## Referanser


## Eksterne lenker
* Exclusive Books Boeke Prize Site
Forssa

**Forssa** er en finsk by og kommune i landskapet Egentliga Tavastland. Den grenser til kommunene Jockis, Tammela, Humppila og Urjala. Kommunen er en finskspråklig kommune. Forssa hadde .


Fil:Forssa072.jpg|Forssa
Fil:Forssan kirkko1.jpg|Forssa kirke


## Vennskapsbyer
* Gödöllő, Ungarn
* Sarpsborg, Norge
* Sault Sainte Marie, Canada
* Serpukhov, Russland
* Södertälje Sverige
* Struer Danmark
* Tierp Sverige

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Forssa hos Uppslagsverket Finland
Fjellhei

**Fjellhei** eller **vidde** er et åpent, skogløst fjellområde som i all hovedsak ligger høyere enn eller nord for tregrensen. Habitatet har begrenset vekst av busker eller dvergbusker.

I Norge inkluderer dette blant annet Hardangervidda, Ryfylkeheiane, Rørosvidda og Finnmarksvidda. Flere av disse har reinstammer, som enten består av villrein eller tamrein.
Hauho

**Hauho** er en tidligere kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Hauho var en enspråklig finsk kommune.

1. januar 2009 ble Hauho og nabokommunene Kalvola, Lammi, Renko og Tuulos slått sammen med Tavastehus kommune. Ved sammenslåingen hadde Hauho kommune et landareal på 354,53&nbsp;km² og  innbyggere per 31. desember 2008.

## Referanser
Crazy Horse minnesmerke

**Crazy Horse minnesmerke** er et monument av Crazy Horse under opparbeiding. Monumentet ligger ca. 40 km fra Mount Rushmore i Black Hills i Sør-Dakota. Den planlagte statuen gjengir Crazy Horse til hest mens han peker mot det fjerne.

Korczak Ziółkowski, som hadde jobbet med Mount Rushmore, fikk i oppdrag å lage monumentet. Han begynte på skulpturen 6. juni 1948, og arbeidet på den frem til sin død i 1982. Crazy Horse-skulpturens ansikt ble fulllført i 1998, og er (per 2019) fremdeles den eneste delen av statuen som er helt ferdig. 

Hvis skulpturen skulle bli fullført, vil den være 195 meter bred og 172 meter høy, og dermed være verdens største skulptur. Arbeidet er finansiert av frivillige donasjoner. Når alt står ferdig er det også planlagt museer og universiteter rundt.

## Kontroverser
Crazy Horse ble aldri fotografert i levende live. Skulpturen viser kun en skikkelse med generisk "indianersk" trekk. Han ble bevisst gravlagt hvor han ikke kom til å bli funnet. Ziolkowski så for seg monumentet som en metaforisk hyllest til ånden hans og de andre indianerne. Han sa: "*Mitt land er der mine døde er begravd*."

## Referanser


## Eksterne lenker
* Crazy Horse Memorial
* Highways-USA.com – Portrett av Crazy Horse Memorial, South Dakota
George Darwin

**George Howard Darwin** (1845–1912) var en engelsk astronom og matematiker. Han var sønn av Charles og Emma Darwin.

Han studerte tidevannskreftene som påvirket solen, månen og jorden.
Han var professor ved University of Cambridge og president i Royal Astronomical Society.

## Referanser
Else Dehli

**Else Synnøve Dehli** (født 20. november 1932) er en norsk operasanger (sopran) fra Oslo.

I hjembyen studerte hun sang hos Oskar Raaum. Hun er utdannet ved Mozarteum i Salzburg og Musikkhøyskolen i Wien, hvorpå hun i 1961 debuterte ved Landesteater Detmold som Agathe i "Jegerbruden" og senere både  Antonia og Giulietta i "Hoffmanns eventyr" og Evchen i Wagners "Meistersinger". Hun var ansatt ved Städtische Bühnen, det kommunale teater i byen Hagen, der hun blant annet sang titelrollen i "Arabella" av Richard Strauss. Sin debutkonsert hadde hun i Universitetets aula i 1962.  Hun bosatte seg deretter noen år i USA.  

I perioden 1968–85 var hun sopransolist ved Den Norske Opera, først i rollen som Alice Ford i Verdis "Falstaff",  Micaela i Bizets "Carmen" og Senta i Wagners "Den flyvende Hollender", der hun alternerte med Aase Nordmo Løvberg. Hun sang også Moren i Dallapiccolas "Fangen", Marzelline i « «Fidelio» og ble kjent fra roller som Marie i "Wozzeck", Sieglinde i "Valkyrien", kurtisanen Giulietta i Offenbachs "Hoffmanns Eventyr", fyrstinne Sylvia i «Czardasfyrstinnen», Venus i "Tannhäuser", tittelrollen i  "Salomé", Donna Elvira i "Don Juan", Leonora i "Trubaduren" og Leonore  i "Skjebnens makt" av Verdi, tittelrollen i "Katarina Ismailova", «Tosca» og "Katya Kabanova".

## Premier
* Musikkritikerprisen 1978 for tittelrollen i  "Salomé" ved Den Norske Opera,regissert av Lars Runsten og koreografert av Kari Blakstad
## Referanser
Midbrød

**Midbrød** er en gård og ei bygd som ligger på nord på Eigerøy, mellom Ystebrød og Seglem, i Eigersund kommune i Rogaland fylke.   

Eigerøy fyr ligger på Midbrød. Det er flere krigs minnesmerker på Vedafjellet på Midbrød, og det var tidligere en militær kystradarstasjon der som ble kalt «Kulå». Fiskeoppdretteren Egersund Aqua ligger på Midbrød, og det er et hyttefelt i Seksavik.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Johan Henrik Thomander

**Johan Henrik Thomander** (født 16. juni 1798 i Fjälkinge, død 9. juli 1865 i Lund) var en svensk professor, biskop, oversetter og forfatter. Han avla teologisk embetseksamen i 1836. Han satt på stol nr. 18 i Svenska Akademien mellom 1855 og 1865).

Etter farens død testamenterte Thomanders døtre et hus i Sandgatan i Lund til Lunds universitet, for at det skulle brukes til studenthjem. Det finnes fremdeles, og heter Johan Henrik Thomanders studenthem.

## Liv og virke
### Bakgrunn, oppvekst og studier
Thomander var utenomekteskapelig sønn av visepastor Albrecht Johan Pisarski og Maria Sophia Thomaeus (1776-1851). Foreldrene møttes da faren hadde tjeneste i morfaren prosten Thomas Thomanders forsamling Fjälkinge. Morens slekt stammet etter tradisjonen fra en skotsk adelsmann som var blitt strandsatt ved Torekov omkring 1615 og senere opptatt som murermestere i Helsingborg, og kalte seg Hans. Thomander var søstersønn av forfatteren, salmedikteren og presten Jöran Jakob Thomæus. Moren giftet seg senere med faktoren Thomas Bond.
 
Thomander vokste opp hos sin mormor Elsa Sophia Mandorff i Lund, og begynte å studere ved universitetet i 1812. I 1814 måtte han avbryte studiene og ta en stilling som lærer i Karlshamn. Han begynte å arbeide hos en kjøpmann i samme by. Han studerte på fritiden.

### Prest, tidlig karriere
Han  ble presteviet for den lutherske kirke i Sverige i 1821. I 1826 ble han dosent ved teologisk seminar i Lund. I 1833 ble han professor i pastoralteologi, og avla teol.dr. graden ved København universitet i 1836.

I 1840 trådte han inn i det politiske liv som medlem av prestestanden, og i 1855 ble han valgt inn i Svenska Akademiet etter Per Daniel Amadeus Atterbom.

I 1851 tiltrådte han som domprost i Göteborg.

### Biskop
I 1856 etterfulgte han Henrik Reuterdahl som biskop i Lunds stift. Han kjempet ivrig for forandring av kirkeforfatningen og var likeledes talsmann for avholdssaken. Han deltok i de skandinaviske kirkemøtene i København i 1857 og i Lund i 1860.

### Litterær produksjon
Thomanders skrev flere fagbøker, men arbeidet også som oversetter. I 1825 utkom hans svenske oversettelser av Shakespeares *[[De lystige koner i Windsor]]*, *[[Som dere vil ha det]]*, *[[Helligtrekongersaften (skuespill)|Helligtrekongersaften]]*, *[[Antonius og Kleopatra]]* og *[[Kong Richard II]]*. Videre oversatte han *Skyene* av Aristofanes i 1826, *Manfred* av Lord Byron samme år, og *Brutus* etter Voltaire i 1830.

### Teologisk forfatterskap
Han innledet sitt teologiske forfatterskap med avhandlingen *De antichristo primae ecclesiae* (1826). Sammen med Henrik Reuterdahl utgav han tidsskriftet *Theologisk quartalskrift* (1828&ndash;1832, 1836&ndash;1840).

## Referanser


## Litteratur
*

## Eksterne lenker
*
Paranthrene

* sotglassvinge

***Paranthrene*** spp. er en slekt av  sommerfugler som hører til familien glassvinger (Sesiidae).

## Utseende
Middelsstore, nokså slanke, mørke glassvinger. Forvingene er ofte fargede. Hannene har dobbelt kamtannede antenner.

## Levevis
Larvene lever inne i stammene på ulike busker og trær.

## Systematisk inndeling / europeiske arter

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Sesioidea
********** Familien glassvinger, Sesiidae
*********** Underfamilien Sesiinae Boisduval, 1828
*********** Slekten *Paranthrene* Hübner, 1819  – 58 arter i verden, 1 i Norge:
************ *[[Paranthrene diaphana]]* Dalla Torre & Strand, 1925
************ *[[Paranthrene insolita]]* Le Cerf, 1914
************ Sotglassvinge, *[[Paranthrene tabaniformis]]* (Rottemburg, 1775)  – på osp, poppel og selje. Sjelden på Sør- og Østlandet.

## Kilder
* Pühringer, F. 2008. Sesiidae – Clearwing moths – Glasflügler (Lepidoptera: Sesiidae). https://archive.today/20070527145550/http://members.mywave.at/m204259aa/sesiidae.htm
* Norges sommerfugler – Glassvinger http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sesiidae/hylaeiformis.html
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/p/paranthrene_tabaniformis.html
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr. http://www.faunaeur.org/ 
## Eksterne lenker
*
Janakkala

**Janakkala** er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Den grenser til kommunene Hausjärvi, Tavastehus, Loppi og Riihimäki. Kommunen er enspråklig finsk. Janakkala hadde .

## Referanser


## Eksterne lenker
* 


Fil:Vanantaankartano.jpg|Gutshof Vanantaa
Fil:Janakkalankirjastourheilutalo.jpg|Janakkalas bibliotek og sportssenter
Filius nullius

**Filius Nullius** er et latinsk uttrykk, med direkte betydning «en sønn av ingen». 

Det betyr at personen har ingen legale rettigheter til arv eller liknende.

## Se også
*Filius populi
Tet

**Tet** kan ha flere betydninger:

*Tết, det vietnamesiske nyttår
*Tết-offensiven under Vietnamkrigen i 1968
*Têt (elv) i Roussillon i Frankrike
*Tet, en bokstav i det hebraiske alfabetet
*Tét, en by i Ungarn
*`tet`, ISO 639-2 kode for Tetum
Tet kan også være en forkortelse for Tetraeder.
Hauptscharführer

***SS-Hauptscharführer*** («Hovedtroppfører») var en paramilitær grad i Schutzstaffel (SS). Graden tilsvarte oberfeldwebel i Wehrmacht. Graden ble innstiftet som en følge av reorganiseringen av Schutzstaffel etter De lange knivers natt i 1934. Graden erstattet den tidligere Obertruppführer i Sturmabteilung (SA).

SS-Hauptscharführer ble mest brukt blant vaktstyrkene i konsentrasjonsleire og i *[[Einsatzgruppen]]*.

## Enkelte nordmenn med graden
* Finn Knutinge Kaas
* Bjørn Østring
Lotusfamilien

* *[[Nelumbo]]*
** *[[Nelumbo lutea]]*
** *[[Nelumbo nucifera]]*

**Lotusfamilien** (Nelumbonaceae) er en plantefamilie i ordenen Proteales av egentlige tofrøbladete planter (Eudicotes). Familien har bare én kjent slekt Lotusslekten (*Nelumbo*),  med to tropiske arter – *[[Nelumbo lutea]]* og *[[Nelumbo nucifera]]* (eller eventuelt kun en art med to underarter ). *N. lutea* vokser naturlig i Amerika, mens *N. nucifera* er en asiatisk art.

Lotusslektens arter er urter som lever i vann, og som har jordstengler (rhizomer) som er spiselige og brukes blant annet i japansk og kinesisk matlaging. Bladene hos lotus er store og har sentralstående bladstengel. Blomstene bæres en og en på lange stengler. De har 2-5 begerblad som gradvis går over i 20-30 kronblader i spiral. Blomsterfargen er gul, rosa eller rød. Blomsten har 200-400 lange pollenbærere. Fruktemnet er helt særegent; det er mange frie fruktblader (apokarpi) som er nedsenket i en stor, svampaktig, omvendt kjegleforma blomsterbunn. Pollinering skjer ved hjelp av biller. 

Navnet *Nelumbo* kommer av det singalesiske ordet "Nelum". Arten *Nelumbo nucifera* eller «hellig lotus» er kjent som nasjonalblomst i India og Vietnam. Gruppen må ikke forveksles med  tiriltungeslekten *(Lotus)* i erteblomstfamilien hvor bare navnet er likt, og kan skape forvirring. Lotus kan også forveksles med arten tigerlotus *(Nymphaea lotus)* i Egypt, som tilhører nøkkerosefamilien.

## Taksonomi og arter
Lotusfamiliens klassifikasjon er en av de store overraskelsene som de nyere, genetiske metodene innen plantetaksonomien har frambrakt. Alle nyere undersøkelser plasserer familien sammen med platanfamilien og proteafamilien i ordenen Proteales. Tidligere klassifikasjoner som Takhtajan- og Cronquist-systemene, plasserte lotusfamilien som nære slektninger til nøkkerosefamilien som lotus i stor grad ligner på morfologisk (med unntak av fruktemner/frukt). I tillegg er lotus morfologisk svært ulike proteafamilien (hovedsakelig busker og trær) og platanfamilien (trær). Denne ordenen plasseres blant de basale tofrøbladete og ikke blant de basale blomsterplantene der nøkkerosefamilien plasseres (se APG III-systemet). Den morfologiske likheten mellom nøkkeroser og lotus er altså ett eksempel på konvergent evolusjon og ikke resultat av felles evolusjonær historie. 

Den taksonomiske plasseringen av de to artene i gruppen, omfatter:
* Orden: **Proteales**
** Familie: **[[Nelumbonaceae]]** (Lotusfamilien) – nordlige halvkule
*** Slekt: *Nelumbo* (Lotusslekten)
**** Amerikansk lotus (*Nelumbo lutea*) = syn. *N. nucifera* ssp. *lutea*, *N. pentapetala* - «Amerikansk lotus» - Mellom-Amerika
**** Lotusrot *(Nelumbo nucifera)* = syn. *N. nucifera* ssp. *nucifera*, *N. caspica*, *N. komarovii*, *N. nelumbo*, *N. speciosum* - «Indisk lotus», «Hellig lotus» - Sør-Asia

## Symbolikk
Lotusartene har stor symbolsk og religiøs betydning i sitt opprinnelige vokseområde fra Afghanistan i vest til Vietnam i øst. 

*For nærmere beskrivelse, se: [[Lotusblomst]].*

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Nelumbonaceae , i: L. Watson and M.J. Dallwitz (1992–), hjemmesiden ''The families of flowering plants .
Jockis

**Jockis** (finsk: *Jokioinen*) er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Den grenser til kommunene Tammela, Somero, Ypäjä og Humppila. Kommunen er enspråklig finsk. Jockis hadde .

I Jockis finnes en smalsporet jernbane som er bevart som museumsbane. *Forskningscentralen för jordbruk och livsmedelsekonomi (MTT)* har et anlegg i Jockis.


Fil:Jokioinen.jpg|Jockis jernbanestasjon 


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''MTT &ndash; Forskningscentralen för jordbruk och livsmedelsekonomi''
Loppi

**Loppi** (eldre svensk: *Loppis*) er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Den grenser til kommunene Hyvinge, Tavastehus, Janakkala, Högfors, Riihimäki, Tammela og Vichtis. Kommunen er enspråklig finsk. Loppi hadde .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ypäjä

**Ypäjä** er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Den grenser til kommunene Jockis, Humppila, Loimaa, Koskis (på ett punkt) og Somero. Kommunen er enspråklig finsk. Ypäjä hadde .

## Referanser



Fil:Ypaja church.jpg|Ypäjä kirke
Fil:Horse statue.jpg|Statue
Amerikansk lotus

**Amerikansk lotus** eller ***Gul lotus*** (*Nelumbo lutea*) er en akvatisk plante i Lotusslekten *(Nelumbo)*, som vokser i Mexico, sørøstre USA, Honduras og i Karibia. Planteroten er spiselig og har vært i bruk blant flere indianerfolk i Mellom-Amerika. Detet er kanskje planten som kalles «macoupin» på Illinois-språket.

Amerikansk lotus har palatale (runde) blader og flere lag med kronblader som danner en inntil 20 cm stor blomst. Jordstengelen (rhizom) slår rot på bunnen av ferskvann, elver eller sumper, og bladene flyter i vannflaten. Det mest karakteristiske er den sentrale, oppstående og gule frøkapselen midt i blomsten. Pollineringen skjer ved biller. Planten tåler periodisk flom.

## Eksterne lenker
*
Sturmscharführer

***SS-Sturmscharführer*** («Stormtroppfører») var en paramilitær grad i Schutzstaffel (SS). Graden tilsvarte stabsfeldwebel i Wehrmacht. Graden ble innstiftet som en følge av reorganiseringen av Schutzstaffel etter De lange knivers natt i 1934. Graden erstattet den tidligere Haupttruppführer i Sturmabteilung (SA). 

Sturmscharführer ble bare benyttet innen Waffen-SS og ikke innen det vanlige SS (Allgemeine-SS) hvor den høyeste underoffisersgraden var Hauptscharführer.
Riihimäki

**Riihimäki** er en finsk by og kommune i landskapet Egentliga Tavastland. Byen Riihimäki ligger cirka 70 kilometer nord for Helsingfors. Den grenser til kommunene Hausjärvi, Hyvinge, Janakkala og Loppi. Kommunen er enspråklig finsk. Riihimäki hadde .

Museer er blant annet Krigshistorisk signalmuseum.

## Vennskapsbyer
* Szolnok, Ungarn
* Lillestrøm, Norge
* Húsavík, Island
* Gus-Khrustalnyj, Russland
* Karlskoga, Sverige
* Aalborg, Danmark
* Bad Segeberg, Tyskland

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Värmlänningarne

***Värmlänningarne*** er en svensk stumfilm fra 1910, regissert av Carl Engdahl. Den er et kjærlighetsdrama der giftermål, makt og stilling i samfunnet står sentralt i handlingen.

## Om filmen
Filmen bygger på Fredrik August Dahlgrens teaterstykke *[[Värmlänningarna|Wermlenningarne]]*. Samtidig som denne ble filmet arbeidet Ebba Lindkvist med sin versjon av Värmländingarna, ytterligere tre innspillinger ble gjort på 1900-tallet.

## Rolleliste (i utvalg)
* Carl Engdahl – brukseier 
* Axel de la Motte – Wilhelm, sønnen hans, og Anna i drukningsscenen 
* Wilgot Ohlsson – prost 
* Oscar Söderholm – Sven Ersson i Hult 
* Käthie Jacobsson – Lisa, hustruens hans 
* Georg Dalunde – Erik, sønnen deres 
* Idof Bergqvist – Ola i Gyllby
* Frida Greiff – Britta, datteren hans
* Gotthard Jacobsson – Jan Hansson ved sjøen og Löpar-Nisse
* Ellen Ströbäck – Anna, datteren hans
* Gottfrid Hallberg – Anders, drengen deres
* Ellen Hallberg – Stina, Sven Erssons tjenestepike
* Torsten Jacobsson – Per, Sven Erssons dreng

## Se også
* Värmlänningarna (teaterstykke)
* Värmländingarna (1910)  , film av Ebba Lindkvist
* Värmlänningarna (1921)  
* Värmlänningarna (1932) 
* Värmlänningarna (1957) 
* Värmlänningarna (1962) (TV)
* Värmlänningarna (1980) (TV)

## Eksterne lenker
*
Kalvola

**Kalvola** er en tidligere kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Kalvola var en enspråklig finsk kommune.

1. januar 2009 ble Kalvola og nabokommunene Hauho, Lammi, Renko og Tuulos slått sammen med Tavastehus kommune. Ved sammenslåingen hadde Kalvola kommune et landareal på 300,54&nbsp;km² og  innbyggere per 31. desember 2008.

## Referanser
Vedvev

**Vedvev** (Xylem) er det ene av de to typer karvev som transporterer vann og næringsstoffer rundt i karplanter. Navnet kommer av det greske ordet *xylon*, som betyr «ved». Den andre typen rørkar er silvev (floem).

Vedvevet består av døde celler, og har store karåpninger. Det finnes to typer vedvev - vedrør og trakeider. Alle karplanter har trakeider, men vedrør oppstod tidlig i evolusjonshistorien til blomsterplantene. Vedvevet frakter både vann og oppløste mineraler rundt i hele planten, ikke bare i forvedet plantevev. Vedvevet sitter innerst mot margen i stilken eller grenen, og overlever selv om barken fjernes. Silvev, på den annen side, består av levende celler like innenfor barken, og kan ikke frakte rent vann rundt. Silvevet tar seg av transport av næringsstoffer, sevje, ulike typer sukker, og stoffer som dannes under fotosyntesen. 

Det er to krefter som bidrar til å føre vannet rundt i vevet: Røttene kan suge til seg vann på grunn av osmose (bortsett fra hos planter som vokser i så salt miljø at osmosen virker omvendt vei – da må plantene ta opp vannet ved aktiv transport, dvs. de må bruke energi på å pumpe vannet aktivt inn i røttene). Osmosen skaper et overtrykk i rotcellene. Og fordampingen av vann fra overflaten av stilk og blader fører til et tilsvarende, svakt undertrykk i celleveggene som trekker vann opp fra rot og stammer.

Vedvevet er evolusjonært sett gammelt. Fossile planter med vedvev er kjent fra silur omkring 400 millioner år siden.

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Nylig oppdatering av den klassiske boken om vedvev-transport, ved avdøde Martin Zimmermann.
Phylloporia bistrigella

***Phylloporia bistrigella*** er en sommerfugl som tilhører familien flekkmøll (Incurvariidae). Den er utbredt over det meste av Norge.

## Utseende
En liten (vingespenn 7 – 8&nbsp;mm), brungrå møll med hvite tverrbånd på vingene. Den er helt ulik de andre flekkmøllene som forekommer i Norge, men ligner overflatisk sterkt på møll i familien grasmøll (Elachistidae), som den imidlertid ikke er i slekt med. De skiller sge fra grasmøllene ved at den har oppstående, hårlignende skjell på hodet. Antennene er trådformede hos begge kjønn, mørkbrune og omtrent halvparten så lange som forvingen. Hodet er kledt med hvite, oppstående, hårlignende skjell. Kroppen og forvingen er mørkt brungrå med svak messingglans, i vingespissen ofte også et hint av purpur. Forvingen har to smale, hvite tverrbånd. Bakvingen er ganske smal, grå med lange, grå hårfrynser. Larven er lysgul, den grønne tarmen skinner gjennom. Hodet er brunt. Den er nesten helt uten bein, og grensene mellom kroppsleddene er innsnørte slik at den ser perlekjede-formet ut.

## Levevis
Denne arten finnes på fuktige steder der det vokser bjørk (*Betula* spp.). Hunnen legger et egg nær spissen på et bjørkeblad, og den nyklekte larven lager en buktende gangmine inne i bladet. Denne utvides etter hvert til en flekkmine. Senere skjærer larven u bladbiter og lager et hylster som den lever inne i resten av larvetiden. De voksne møllene flyr fra slutten av mai til begynnelsen av juli.

## Utbredelse
Den er utbredt i Mellom- og Nord-Europa østover til Uralfjellene. I Norge er den utbredt i Sør-Norge, men også i Nordland og Troms, den synes å mangle i deler av Midt-Norge.

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/p/phylloporia_bistrigella.html
* *Phylloporia bistrigella* på UK moths: https://web.archive.org/web/20071018202531/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=128

## Eksterne lenker
*
Silvev

**Silvev** (latin: *Phloem*) er det ene av de to typer karvev som transporterer vann eller næringsstoffer rundt i karplanter. Navnet kommer av det greske ordet *phloos*, som betyr «bark». Den andre typen karvev er vedvev *(Xylem)*.

Silvevet frakter ikke rent vann, men næringsstoffer, sevje, ulike typer sukker, og stoff som dannes under fotosyntesen. Mens vedvevet består av døde celler og større røråpninger nærmere stammen, så er silvev et tynnere lag av levende vev innenfor barken, som ikke kan frakte så store partikler som eksempelvis vann. Silvevets celler er også mindre spesialiserte.

Siden silvevet ligger mellom barken og vedvevet, vil trær ofte dø dersom barken tas bort, fordi det da ikke vil kunne fraktes næringsstoffer gjennom silvevet.

## Eksterne lenker
* Winterborne J, 2005. *Hydroponics – Indoor Horticulture*, hos Hydroponicist . 
* Münch, E (1930), *Die Stoffbewegunen in der Pflanze*. Verlag von Gustav Fischer, Jena: 234.  
* Turgeon, R (1991). «Symplastic phloem loading and the sink-source transition in leaves: a model», i VL Bonnemain, S Delrot, J Dainty, WJ Lucas, (red): *Recent Advances Phloem Transport and Assimilate Compartmentation*.
Boogiewoogie

**Boogiewoogie** er en dans, med utspring i blues, som ble populær sent på 1930-tallet og tidlig på 1940-tallet. Den blir som regel danset til blues-, piano- og rockemusikk. I 1950 ble denne dansen kalt «rock and roll». Det er en dans som både kan gå veldig fort og rolig, derav «slow dancing». Det er en meget krevende dans hvor det handler om å danse med musikken, ikke bare til den. Den må tolkes og tilpasses figurene etter hvordan musikken går. Dette er noe som krever ekstremt mye trening, og man må være svært musikalsk for å danse denne dansen på for eksempel konkurransenivå. Dansen er fysisk krevende.

Boogiewoogie stammer opprinnelig fra lindy hop. Rundt 1950-tallet ble dansen brakt til Norden av amerikanske soldater. Dansen har også blitt «reformert» i løpet av de siste årene. Grunnstegene er blitt gjort en del om, og stilen er ikke den samme som for eksempel 10-15 år siden da den har gått mer bort fra lindy hop. Gutten fører jenta og bestemmer hvordan figurene skal plasseres til musikken. Det kalles «lead and follow». I tillegg er det kommet noe strengere regler til føring og holdning.
Six Ton Tank M1917

**Six Ton Tank M1917** er en amerikansk versjon av den franske stridsvognen Renault FT-17. Den var også kjent under navnet Six-Ton Special Tractor. 10 M1917 ble sendt til Europa før slutten på den første verdenskrig.

950 M1917 ble bygget, 374 med 37&nbsp;mm kanon, 526 med Colt 7,62&nbsp;mm mitraljøse og 50 som signalkjøretøyer. Den amerikanske versjonen skilte seg fra FT-17 ved at motoren ble byttet ut og ved flere forbedringer. Den ble utstyrt med en elektrisk selvstarter, forhjulene som tidligere hadde vært av tre ble erstattet med stålhjul og et skott ble bygd inn for å skille motorrommet fra mannskapet. I 1940 ble 329 M1917 overført til Canada hvor de ble brukt til trening under den andre verdenskrig.

I 1929 ble en forbedret versjon utviklet under navnet M1917A1. Denne var noe lengre, 5,28 m, og hadde en Franklin sekssylindret luftavkjølt motor på 100hk som økte toppfarten til 16&nbsp;km/t. Nye felger på forhjulene reduserte støynivået med 50%. Til tross for at man var fornøyd med resultatet ble bare seks M1917 bygd om til M1917A1 i tillegg til prototypen.
Buksbomordenen

* Buksbomfamilien
* Haptanthaceae

**Buxales** er en planteorden med usikker ordensplassering innen den store gruppen av egentlige tofrøbladete planter. I APG III-systemet utvides ordenen med en familie i tillegg til buksbomfamilien, nemlig Haptanthaceae.

Ordenen omfatter rundt 100-120 arter. Slekta *[[Didymeles]]* på Madagaskar er noen ganger ført til en egen familie Didymelaceae, men i APG III inkluderes denne i buksbomfamilien.

## Taksonomi
Familien, Slektene under familien skulle med dette utgjøre følgende mulige gruppering:
* Orden: **Buxales**
** Familie: **[[Buksbomfamilien]]**
*** Buksbomslekten *(Buxus)*
**** Mulig underslekt: *[[Notobuxus]]*
*** *[[Pachysandra]]*
*** *[[Sarcococca]]*
*** *[[Styloceras]]*
** Haptanthaceae

## Eksterne lenker
* 
* Buxales hos Angiosperm Phylogeny Website (AP), *[[University of Missouri]]*.
Halvs saga og halvsrekkene

**Halvs saga og halvsrekkene** (norrønt *Hálfs saga ok Hálfsrekka*, som betyr sagaen om Halv og kjempene hans), eller bare **Halvssaga**, er en legendarisk fornaldersaga som ble nedskrevet tidlig på 1300-tallet på Island. Sagaens hovedperson er Halv som var en av de mest berømte sjøkonger i Norge i sin tid, trolig en gang på 700-tallet. Navnet kan komme fra *Há Alfr* = «Høye Alv». *[[Nordisk familjebok]]* (1909) hevder at navnet er identisk med urnordiske *Haþuwulafr* = Stridsalv, og som er identifisert på runestein.

Halv var sønn av Hjørleiv den kvinnekjære og Hild den mjåve. Da Hjørleiv døde i viking, giftet Hild den mjåve seg med kong Åsmund, som ble fosterfar til Hjørleivs sønner. Halv hadde rike i Rogaland og Hordaland.

«Halvsrekkene» viser til Halvs beryktede krigere. Hans kjemper måtte underkaste seg stramme regler. Det sto en stor stein på gården, og kun de som klarte å løfte den, fikk være mannskap på utferden, og kun de som aldri viste frykt og aldri klagde. Hver hadde angivelig styrke som «tolv andre menn».

Etter at Halv hadde tilbrakt 18 år i austerveg i viking og herjing, kom han tilbake til Hordaland hvor hans stefar Åsmund hadde styrt. Åsmund sverget troskap til Halv og ba dem på gilde. Etter å ha skjenket Halv og halvsrekkene mat og drikke til de sovnet alle sammen, lot Åsmund sette slå på dørene og sette hallen i brann. Da hallen var full av røyk, våknet Halv og hans menn. De kastet seg mot tømmerveggen i samlet flokk, og klarte å bryte hull i veggen. Utenfor ventet krigerne til Åsmund, som slaktet ned de røykkvalte mennene som veltet ut av den brennende bygningen.

I henhold til sagaen skal Halv ha ledd da han døde. I *[[Ynglingatal]]* blir «Halvs bane» brukt som kjenning for «ild». Kvadet *[[Hyndluljod]]* (*Hyndluljóð*) sier at «Hild var Halv si mor». Det færøyske diktet «Alfur kongur» handler også om Halv.

Og før Innstein, en av halvsrekkene, døde ved siden av Halv skal han kvedet:
:*Her lyt Innstein*
:*halla seg ned*
:*ved hovudet*
:*til kongen sin;*
:*Sidan kan soga*
:*seia det*
:*at Halv konge*
:*lo då han døydde.*

Sagaen er kjent for sine store mangfoldighet i innholdet som strekker seg fra folkeminne til heltedikt. En del av kvadene kan være av betydelig alder, noe som antyder en lang muntlig tradisjon før sagaen fant sin endelige form sent i middelalderen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hálfs saga ok Hálfsrekka på norrønt hos heimskringla.no
* Sagaen på norrønt
* Sagaen i engelsk oversettelse på Northvegr
* Sammendrag av sagaen på Portal Avaldsnes: Kong Halv - den høge alven
Verdenscupfinalen i langrenn 2008/09

**Verdenscupfinalen i langrenn 2009** var et etapperenn som avsluttet verdenscupen i langrenn 2008/2009. Det var den andre utgaven av verdenscupfinalen i langrenn, og det bestod av fire renn på fem dager. Det første rennet var en sprint i klassisk som gikk i Stockholm, og så fulgte tre renn i Falun, en prolog i fristil, dobbel jaktstart og til slutt en jaktstart basert på samlet tid totalt.  

## Kvinner
### Etappe 1, 18. mars 2009: Sprint klassisk i  [[Stockholm]], [[Sverige]]

### Etappe 2, 20. mars 2009: 2,5 km fristil, individuell start (prolog) i  [[Falun]], [[Sverige]]

### Etappe 3, 21. mars 2009: 10 km dobbel jaktstart (5 km klassisk + 5 km fristil) i  [[Falun]], [[Sverige]]

### Etappe 4, 22. mars 2009: 10 km fristil, jaktstart i  [[Falun]], [[Sverige]]

## Menn
### Etappe 1, 18. mars 2009: Sprint klassisk i  [[Stockholm]], [[Sverige]]

### Etappe 2, 20. mars 2009: 3,3 km fristil, individuell start (prolog) i  [[Falun]], [[Sverige]]

### Etappe 3, 21. mars 2009: 20 km dobbel jaktstart i  [[Falun]], [[Sverige]]

### Etappe 4, 22. mars 2009: 15 km fristil, jaktstart i  [[Falun]], [[Sverige]]

## Verdenscuppoeng under verdenscupfinalen
### Poengberegning
Vinneren av hver etappe får 50 verdenscuppoeng, nummer to 40 poeng og tredjeplass 30 poeng, siden minker poengene med plasseringer ned til 15.-plass som gir 8 poeng. Vinnerne får 200 poeng, andreplass 160 poeng og tredje 120 poeng, ned til plass nummer 30 som får 2 poeng.

### Bonussekunder
I sprintene deles det ut bonussekunder til alle som går videre fra prologoen, akkurat som i Tour de Ski. Bonussekundene trekkes fra samlet tid. Det deles også ut bonussekunder til de tre første i prologen, også det som i Tour de Ski, henholdsvis 15, 10 og 5 sekunder. Under dobbel jaktstart er det flere innlagte spurter, hvor det deles ut det samme antall bonussekunder som i prologen.

### Kvinner

### Herrer

## Eksterne lenker
* Oversikt over øvelsene og resultatene i Stockholm hos FIS
* Oversikt over øvelsene og resultatene i Falun hos FIS
Fabian Gustaf Norström

**Fabian Gustaf Norström** (født 1822 på Åkerö i Södermanland i Sverige, død 1898) var en svensk jordbrukslærer. Han var bestyrer for Jønsberg landbruksskole 1847–71.

Norström studerte ved Degebergs landtbruksinstitut, og var godsforvalter 1843–47. Da Jønsberg landbruksskole ble opprettet i 1847, ble han tilkalt som skolens første bestyrer. Gården Jønsberg hadde lenge vært bortforpaktet, og befant seg nå i forsømt tilstand. Som bestyrer sørget Norström for å få husene på gården ombygget, og han hadde selv nytte av at den forsømte jorden ble forbedret, ettersom den ble drevet for hans regning. I bestyrertiden ga han ut en lærebok, *Jordbruget* (1863).

Da Jønsberg landbruksskole ble nedlagt i 1871, ble Norström  forstander ved Ultuna landtbruksinstitut i Sverige. I 1876 ble han medlem av Landtbruksakademien, og i 1897 hedersmedlem.

## Verker
* *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2006111500054 Jordbruget]* (1863)
* *Kortfattet Beskrivelse over Hedemarkens Amts Landbrugsskolegaard Jønsberg* (1863)

## Referanser


## Kilder
* *[[Verdens Gang]]*, 29. november 1884, s. 1. http://www.nb.no/urn/source/hent_dokument.php?urn=URN:NBN:no-nb_digavisside_514075
* *[[Nordisk familjebok]]. Uggleupplagan*, bind 20, sp. 39. Stockholm: Nordisk familjeboks förlag, 1914.

## Eksterne lenker
Asikkala

**Asikkala** er en kommune i landskapet Päijänne-Tavastland i Finland. Den grenser til kommunene Heinola, Hollola, Hämeenkoski, Tavastehus, Nastola, Padasjoki og Sysmä. Kommunen er enspråklig finsk. Asikkala hadde .

## Vennskapsbyer
*  Köping, Sverige, 1973
*  Grindsted, Danmark, 1973
*  Grimstad, Norge, 1973
*  Prienai, Litauen, 1995
*  Yogo, Japan, 1997

## Referanser


## Eksterne lenker
* 


Fil:Asikkalan_kirkko.jpg|Asikkala kirke
Fil:Asikkalan kirkko sisalta.JPG|Asikkala kirke
Janssons frestelse

**Janssons fristelse** er en klassisk, svensk ansjosrett i form av en slags grateng som består av poteter, løk og ansjos.

## Eksterne lenker
* Oppskrift på Janssons frestelse
* Oppskrift på vegetarisk Janssons frestelse
Logiblocs

**Logiblocs** er elektronikkbyggeklosser beregnet for barn i alderen 7 år og oppover. Klossene har basisfunksjoner som mikrofon, forsterker, høytaler og brytere av forskjellige slag. Selskapet Logiblocs Ltd. ble stiftet i 1996 av ingeniøren Tony de Rivaz. Klossene designet og utvikles i England, mens produksjonen gjøres i Kina.

## Eksterne lenker
* Logiblocs
Gustav Adolfs

**Gustav Adolfs** (finsk: *Hartola*) er en kommune i landskapet Päijänne-Tavastland i Finland. Den grenser til kommunene Heinola, Sysmä, Luhanka, Joutsa og Mäntyharju. Kommunen er enspråklig finsk. Gustav Adolfs hadde .

Tettstedet ble grunnlagt på slutten av 1700-tallet og fikk sitt navn etter Sveriges daværende kronprins Gustav Adolf, som siden ble kong Gustav IV Adolf.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Heinola

**Heinola** er en finsk by og kommune i landskapet Päijänne-Tavastland. Den grenser til kommunene Itis, Lahtis, Asikkala, Sysmä, Gustav Adolfs, Mäntyharju og Kouvola. Byen Heinola ligger cirka 30 kilometer nordøst for Lahtis og cirka 140 kilometer nordøst for Helsingfors. Kommunen er enspråklig finsk. Heinola hadde .

## Befolkningsutvikling
* 1990 – 22&nbsp;255
* 1997 – 21&nbsp;713
* 2000 – 21&nbsp;178
* 2002 – 20&nbsp;940
* 2004 – 20&nbsp;910
* 2008 – 20&nbsp;531

## Vennskapsbyer
*  Piešťany, Slovakia
*  Baranavitsjy, Belarus
*  Peine, Tyskland

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Östra Gymnasiehuset

**Östra Gymnasiehuset** (opprinnelig **Banérs palass**) er et hus som ligger på Birger jarls torg 7 på Riddarholmen i Stockholm. Bygningen har røtter tilbake i middelalderen og fikk sin nåværende form på 1640-tallet. Deler av et fransiskanerkloster fra 1270-tallet er bevart under huset.

Eiendommen ligger mellom Riddarholmskyrkan og Evert Taubes terrass med fritt utsyn mot Riddarfjärden. Bygningen er sammenbygd med Västra Gymnasiehuset gjennom en forbindelsegang.

Östra Gymnasiehuset er en del av Gråbrödraklostrets tidligere lengde som avgrenset klostergården i vest og deler av klostermuren finnes bevart. Det finnes også et bevart klosterrom i bygningen med et stjernehvelv som anses å ha blitt dekorert av Albertus Pictor samtidig med klosterets kjeller.

Oppå tomten og murene fra middelalderen som strekker seg ti meter opp skapte Gustaf Adam Banér dagens hus på 1640-tallet. Banér bygget på med en etasje, skapte den nåværende fasaden  og innredet huset. Stukktakene er fra hans tid da huset var kjent som Banérs palass (Banérska palatset). Trolig var det han som lot halve huset rive ned og lagt en gate mellom Riddarholmskyrkan og det gamle klosteret.

## Beboere

På 1730-tallet bodde Hedvig Taube, Fredrik Is elskerinne i huset. Kongen selv bodde i det nærliggende Wrangels palass sammen med dronning Ulrika Eleonora. 

Som en gave av kongen fikk også Hedvig Taube et annet palass på Riddarholmen, Hessensteins palass. Hessensteins palass gikk i arv til Fredrik Vilhelm von Hessenstein, utenomektenskapelig sønn av Taube og Fredrik I.

Senere ble Östra Gymnasiehuset bolig for kapellanen i Riddarholmens forsamling som eksisterte 1758&ndash;1807.
Trivialskolan holdt til her i 1814-1821, da Stockholms gymnasium flyttet inn og bygningen fikk sitt nåværende navn. Wallinska flickskolan holdt til her i 1888&ndash;1907. Dagens leietakere er Kammarrätten i Stockholm.

## Referanser
Artsjö

**Artsjö** (finsk: *Artjärvi*) er en tidligere kommune i landskapet Päijänne-Tavastland i Finland. Den grenset til kommunene Itis, Lappträsk, Mörskom og Orimattila. Artsjö var en finskspråklig kommune. I 2008 hadde kommunen 1&nbsp;466 innbyggere.

Finlands astronomiske selskap *Ursa* opprettet i 2006 et astronomisk observatorium med tilhørende undervisningssenter i Artsjö.

Den 1. januar 2011 ble Artsjö slått sammen med Orimattila kommune.

## Vennskapsbyer
*  Vallentuna, Sverige, 1960
*  Mäksä, Estland, 1992

## Referanser





Fil:Tähtikallio observatory at Artjärvi.jpeg|Ursas astronomiske observatorium i Artsjö
Hollola

**Hollola** er en kommune i landskapet Päijänne-Tavastland i Finland. Den grenser til kommunene Asikkala, Kärkölä, Lahtis og Orimattila. Kommunen er enspråklig finsk. Hollola hadde .

Selskapet Horze, som selger utstyr relatert til hestesport, har sitt hovedkontor og sentrallager i Hollola.

Den 1. januar 2016 ble nabokommunen Hämeenkoski slått sammen med Hollola.

## Befolkningutvikling
* 1987 – 19&nbsp;241
* 1990 – 19&nbsp;915
* 1997 – 20&nbsp;213
* 2000 – 20&nbsp;378
* 2002 – 20&nbsp;527
* 2004 – 20&nbsp;965
* 2005 – 21&nbsp;197
* 2008 – 21&nbsp;769

## Referanser




## Eksterne lenker
* 


Fil:Church of Hollola in Finland.JPG|Hollola kirke
Fil:Hollola Church Belltower.jpg|Kirketårnet
Fil:Lake Iso-Tiilijarvi in Hollola.JPG|Iso-Tiilijarvi
Hämeenkoski

**Hämeenkoski** er en tidligere kommune i landskapet Päijänne-Tavastland i Finland. Kommunen hadde . Den grenset til kommunene Asikkala, Hollola, Tavastehus og Kärkölä. Hämeenkoski var en finskspråklig kommune.

Hämeenkoski het *Koski Hl* før 1995. Forkortelsen *Hl* står for *Hämeen lääni* (svensk: Tavastehus län).

Den 1. januar 2016 ble Hämeenkoski slått sammen med Hollola.

## Referanser
Trebåtfestivalen i Ulsteinvik

**Trebaatfestivalen i Ulsteinvik** er et årlig arrangement som hvert år avholdes i Ulsteinvik i uke 33. Festivalen ble første gang arrangert i 2006. Det er den er den eneste trebåtfestivalen på Sunnmøre og blir arrangert i havneområdet og sentrum av Ulsteinvik, i Ulstein kommune. 
 
Arrangøren av Trebaatfestivalen i Ulsteinvik er Line Urke og Hugo Antonsen. Hensikten med festivalen er å bidra til fremme kystkultur, interesse for trebåter og lage en folkefest i Ulsteinvik. Festivalen er åpen for tre- og veteranbåter på festivalhavnen ved hotellet, men andre båter er velkommen til å legge til ved gjestehavnen ved småbåthavnen. I forbindelse med festivalen organiseres ulike aktiviteter, konkurranser og oppvisninger.

Trebaatfestivalen i Ulsteinvik blir driftet på dugnad.

I 2025 tok Hindholmens venner over Trebaatfestivalen, og vil prøve å gjennskape folkefest en sammen med IL Hødd og få til Ulsteindagane 2025

## Eksterne lenker
* Offisiell hjemmeside
Shakin’ the Ground

***Shakin' the Ground*** er et musikkalbum av artisten Ole Børud. Platen ble lansert i 2008.

## Sporliste
# «Backyard Party»
# «All Because of You»
# «The Vow»
# «King of the Road»
# «Spreading the News»
# «This Blood»
# «Under Control»
# «Shakin' the Ground»
# «Sanctified By Love»
# «One More Try»
# «Your Love»
# «City Lights»

## Musikere
Disse musikerne bidrar på platen:

* Ole Børud: Vokal, kor, gitar, programmering, keyboards
* Frode Østang Mangen: Keyboards
* Ruben Dalen: Trommer, perkusjon
* Markus Lillehaug Johnsen: Gitar
* André Berg: Gitar
* Lars-Erik Dahle: Bass
* Espen Østang Mangen: Trommer
* Per Erik Tørfoss: Trommer
* David Fjelde: Bass
* Stein Austrud: Keyboards
* Atle Hundsnes: Orgel
* Jens Petter Antonsen: Trompet
* Børge Are Halvorsen: Saksofon
* Torbjørn Sunde: Trombone

## Eksterne lenker
*
Vini Zabù - KTM

**Vini Zabù - KTM** er et italiensk sykkellag. Laget konkurrerer som et profesjonelt kontinentallag, og ble i 2009 invitert til å delta i blant annet Milano–Sanremo og Giro d'Italia.  

## 2021
### Ryttere

### Seire

## Eksterne lenker
*
Sysmä

**Sysmä** er en kommune i landskapet Päijänne-Tavastland i Finland. Den grenser til kommunene Gustav Adolfs, Heinola, Asikkala, Padasjoki, Kuhmois og Luhanka. Kommunen er enspråklig finsk. Sysmä hadde .

## Referanser