Den europeiske unions byråer

**Den europeiske unions byråer** er selvstendige organer opprettet for å bistå EUs institusjoner og medlemsland med bestemte juridiske, tekniske, vitenskapelige eller kontrollmessige oppgaver. Byråene dekker er vidt spekter av samfunnsområder, og det finnes flere typer av dem. De *desentraliserte* byråene finnes spredt rundt i EUs medlemsland. Europakommisjonens *forvaltningsbyråer* har hovedsakelig hovedkontor i Brussel, og det samme gjelder kommisjonens *byråer for [[offentlig–privat samarbeid]]*.

## Typer av byråer

### Organisasjonsmessig tilknytning
Det finnes ingen lovbestemt definisjon av et EU-byrå. Byråene karakteriseres ved at de er regulert av EU-lovgivning (sekundær lovgivning), og er selvstendige juridiske personer. Det siste skiller dem fra EUs institusjoner. De kan ofte også ta juridiske beslutninger med virkning for borgerne, og de er som regel finansiert over EUs budsjett.

De *desentraliserte* byråene har hovedkontorer spredt over hele EU og har finansiell og administrativ autonomi. I en særstilling kommer de tre byråene under EUs felles sikkerhets- og forsvarspolitikk, som på høyeste nivå styres av EUs utenriksminister.

Europakommisjonens *forvaltningsbyråer* fungerer som ytre etater for kommisjonen og utfører spesifikke oppgaver på kommisjonens vegne med kontorer i Brussel og Luxembourg. Byråene for *offentlig-privat samarbeid* har kontakt med land utenfor EU og store internasjonale organisasjoner og konserner, for utvikling av bestemte samfunnsområder. Også disse byråene har hovedsakelig sine kontorer i Brussel.

### Inndeling etter andre kriterier
Byråene kan ellers inndeles på ulike måter, for eksempel etter deres viktigste oppgaver og ansvarsområder, slik Revisjonsretten gjorde i sin beretning i 2018.

# En gruppe byråer støtter det indre marked, helse- og miljørelaterte målsetninger vedrørende registreringer, attesteringer og godkjennelser på EU-plan (for eksempel CPVO (plantesorter), EASA (flysikkerhet), ECHA (kjemikalier), ERA (jernbane), EUIPO (immaterielle rettigheter), EFSA (næringsmiddeltrygghet) og EMA (legemidler).
# Byråer på områdene for sikkerhet og rettferdighet har mer operasjonelle ansvarsområder og hjelper medlemsstatene med å koordinere felles aktiviteter, for eksempel Cepol (politiutdannelse), EASO (asylfeltet), Eurojust (påtalesamarbeid), Europol (politisamarbeid) og Frontex (grensevern).
# En tredje gruppe har hovedsakelig ansvaret for fastsettelse av regler og tilsyn, for eksempel ACER (myndighetssamarbeid om energi) og finansbyråene EBA (banktilsyn), EIOPA (forsikringstilsyn) og ESMA (verdipapirer) som utarbeider tekniske standarder for sine respektive sektorer, og sikrer felles tilsynspraksis i EU.
# Byråer som hovedsakelig driver med forskning, datainnsamling og -analyse med sikte på å støtte EUs institusjoner og medlemsstater i å utvikle kunnskapsbaserte politikkområder, for eksempel Cedefop (yrkesutdannelse), EIGE (likestilling) og FRA (grunnleggende rettigheter).

## Historie
Det eldste av de nåværende desentraliserte byråer er Euratom Supply Agency, opprettet i 1960 med grunnlag i Euratom-traktaten. De første byråene innenfor EEC-området og dermed Roma-traktaten, ble opprettet i 1975. Det dreide seg om Cedefop (yrkesmessig utdannelse innad i EU) og Eurofond (leve- og arbeidsvilkår).  Den europeiske enhetsakt som trådte i kraft i 1987, tok sikte på å gjennomføre det indre marked senest i 1992. For å gjennomføre dette, ble det opprettet flere byråer utover i 1990-årene. De fleste av byråene (per 2021) ble likevel etablert fra 2000 til 2010.

Byråene er opprettet etter hvert som det har oppstått særlige behov. Et vesentlig antall av dem ble opprettet som reaksjon på en krise. For eksempel ble byråene i finanssektoren som EBA (banktilsyn), EIOPA (forsikringstilsyn), ESMA (verdipapirtilsyn) og SRB (rekonstruksjon av banker) opprettet som svar på finanskrisen fra 2008.  Det samme gjaldt EASO på asylfeltet og Frontex på området for grensekontroll.  EFCA som arbeider med fiskerikontroll, ble opprettet i 2005 etter krav fra fiskerne og fiskeriindustrien.

De fleste av byråene ble opprettet som nye organer, med sikte på å overta ansvarsområder som inntil da hørte under Kommisjonen og/eller medlemsstatene. Kommisjonen har gjerne begrunnet opprettelsene med oppgavenes tekniske karakter eller ønsker om effektivitet, fleksibilitet og bedre muligheter for å skape fagmiljøer. Noen byråer, for eksempel Europol (politisamarbeid) og finanstilsynsbyråene EBA, EIOPA og ESMA, etterfulgte flernasjonale organer på europeisk plan.

Bortsett fra gjenoppbyggingsbyrået for Jugoslavia er ingen av byråene nedlagt. Kommisjonen har foreslått nedleggelser, men ikke fått medhold i Europaparlamentet og Rådet. Situasjonen er en annen for forvaltningsorganene. Kommisjonen har rett til å nedlegge dem uten samtykke fra andre institusjoner, og har flere ganger omrokert disse byråenes ansvarsområder.

## Lovgrunnlag og oppgaver
Byråene opprettes av EUs lovgivende institusjoner (Rådet og Europaparlamentet) etter forslag fra Europakommisjonen. De ledes av et styre med representanter for både medlemsstatene og Kommisjonen, og revideres av Revisjonsretten.

Byråene bidrar til å gjennomføre EUs politikk. De støtter også samarbeidet mellom EU og medlemslandenes regjeringer, ved å samle den tekniske og spesialiserte tekniske ekspertise i EU-organene og de nasjonale myndighetene. De desentraliserte byråene opprettes for en ubestemt periode og plasseres over hele EU.

## Budsjett
Byråenes budsjett var i 2018 (unntatt SRB) på 4 milliarder euro, som utgjorde 2,8 % av EUs budsjett. I 2018 var det i EUs 37 desentraliserte byråer inkludert Euratom Supply Agency, ansatt 8 957 personer som var ca. 13,4 % av alle ansatte i EU. Forvaltningsbyråene og byråene knyttet til utenriks- og sikkerhetspolitikken (EUISS, SatCen og EDA) er ikke med i denne oppregningen.
## Deltakelse fra andre land og organisasjoner
Flere byråer har åpninger for deltakelse fra andre land og organisasjoner. For eksempel har EFTA samarbeidsavtale med EU om deltakelse i flere av byråene. Land utenfor EU deltar også i samarbeid med byråene på bilateralt grunnlag. Norge som ikke er medlem av EU, deltok per 2017 i 31 av EUs byråer.

## Liste over byråer
* 
* 
### Desentraliserte byråer

### Forvaltningsbyråer

### Byråer for offentlig-privat samarbeid

### Tidligere byråer

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* EUs informasjonsside
* EU Agencies Network
* Centre for European Studies: Governance of the EU: The Reform Debate on European Agencies Reignited