Bernt Brendemoen

**Bernt Brendemoen** (født 10. januar 1949 i Oslo, død 9. mars 2024 samme sted), var en norsk turkolog og professor ved Universitetet i Oslo. Brendemoen er også kjent for å ha oversatt fem av den tyrkiske forfatteren og nobelprisvinneren Orhan Pamuks bøker til norsk.

## Biografi
Brendemoen vokste opp på Oppsal i Oslo. Fra 1967 til 1974 studerte han først klassisk filologi og fra 1969 tyrkiske studier ved Universitetet i Oslo. Fra 1974 til 1976 oppholdt han seg i Istanbul, der han studerte turkologi ved Universitetet i Istanbul. Samtidig arbeidet han med kilder i arkivene ved Topkapıpalasset. Han fortsatte studiene i turkologi ved daværende Ural-altaisk institutt ved UiO, med professor Even Hovdhaugen som lærer i gammeltyrkisk og tyrkisk språkhistorie. I 1977 avla han magistergradseksamen ved UiO med en oppgave om tyrkiske transkripsjonstekster fra Topkapıpalasset. 

Etter magistergraden mottok Brendemoen et forskningsstipend fra Forskningsrådet. I 1982 ble han ansatt som amanuensis i turkologi ved Universitetet i Oslo, fra 1989 som førsteamanuensis, og fra 2002 som professor. Han tok som amanuensis over for Hovdehaugen som lærer i tyrkisk ved det som etter hvert ble *Institutt for kulturstudier og orientalske språk*, en rolle han holdt frem til han gikk av med pensjon i 2019. Også som pensjonist fortsatte han forskningen og deltok i det internasjonale fagmiljøet. 

Brendemoen var en av redaktørene av tidsskriftet *Turkic Languages* (Harrassowitz Verlag), og av *Encyclopedia of Turkic Languages and Linguistics* (Brill forlag, Nederland). Fra 2004 var Brendemoen medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi, og holdt der 21. mars 2019 minnetalen over professor Hovdhaugen. I perioden 2010–2018 satt han i styret for Instituttet for sammenlignende kulturforskning.

## Forskning
Brendemoens forskningsområder lå i hovedsak innenfor tyrkisk lingvistikk og litteratur. I 1991 var han gjesteprofessor i turkologi ved Johann Wolfgang Goethe-Universität i Frankfurt am Main, og fra 2001 til 2002 ved Johannes-Gutenberg-Universität i Mainz. I august 2001 disputerte Brendemoen med avhandlingen *The Turkish dialects of Trabzon – Their Phonology and Historical Development*. I doktoravhandlingen studerte han dialektene på den østlige delen av Svartehavskysten. Studien kastet blant annet også lys over historiske befolkningsendringer i regionen. 

Brendemoen er blitt kalt en *köprücü*, som betyr «brobygger». Dette henspilte på at han ble ansett som en forsker som ønsket å bygge broer mellom tyrkisk og indoeuropeiske språk, særlig norsk. Disse broene utgjør lingvistiske konstruksjoner med utgangspunkt i en overbevisning om at forsøkene på å forstå tyrkisk språk og kultur må være basert på språkkompetanse.

Viktige bidrag til tyrkisk språkhistorie er Brendemoens studier av såkalte «transkripsjons&shy;tekster» – tekster skrevet med det latinske alfabetet under den osmanske perioden. Han diskuterer dette fenomenet både i magistergraden fra 1977 og i senere studier. I 2016 publiserte han sin siste undersøkelse av transkripsjonstekster, i dette tilfelle en blanding av tyrkisk og tysk.

Mest sentralt i Brendemoens forskning sto tyrkisk dialektologi. Interessen for gresk-tyrkisk språkkontakt fikk han til å interessere seg for tyrkiske dialekter langs østkysten av Svartehavet, tyrkiske dialekter som snakkes i Trabzon-provinsen. Fra 1978 og framover utførte han omfattende feltarbeid i denne provinsen og publiserte en rekke artikler om morfologiske, syntaktiske og leksikalske trekk ved disse dialektene. I 2002, utkom hans banebrytende arbeid i to bind, *The Turkish dialects of Trabzon. Their phonology and historical development*. Verket omfatter en syntese av hans lingvistiske, folkloristiske og historiske forskning i språkvarianter i talt tyrkisk i Trabzon-provinsen og delvis i Rize. Brendemoen viser at disse tyrkiske dialektene har bevart svært arkaiske trekk og samtidig oppviser en mengde innovasjoner som følge av innflytelse fra fremmede språk, særlig gresk. Påvirkning fra ikke-tyrkiske språk er ofte ignorert i tyrkisk dialektologi. Brendemoens lingvistiske data belyser den middelalderske tyrkifisering i området, et fenomen som det knapt hadde vært skrevet om tidligere.

Om studiet av forekomster av gresk–tyrkisk språkkontakt spilte den mest sentrale rolle i Brendemoens forskning, må det nevnes at han også var en anerkjent ekspert på den såkalte Karamanli-litteraturen skrevet på tyrkisk i det greske alfabet av ortodokse kristne.

Brendemoens forskning omfattet også andre lingvistiske emner, som tyrkisk språkpolitikk. Hans artikkelen *The Turkish language reform and language policy Turkey* (2022) ga oversikt over utviklingen av språkreformbevegelsen i Tyrkia.

Brendemoen virket som mediator mellom tyrkisk og norsk språk og litteratur. Sammen med Even Hovdhaugen skrev han det første tyrkiske grammatikkverket som er utkommet i Skandinavia. Boken ble utgitt i 1992. Senere ga han ut ordbøkene Tyrkisk-Norsk og Norsk-Tyrkisk, som Brendemoen skrev sammen med andre, særlig Sinan Çorbacıoğlu (2013).

## Oversettelser

Brendemoen er i norsk offentlighet mest kjent som oversetter av bøker fra den tyrkiske forfatteren Orhan Pamuk. Hans oversettelse av fem av Orhan Pamuks romaner har vært viktig for kunnskapen om Pamuks forfatterskap i Skandinavia. 

## Utgivelser (utvalg)
Bernt Brendemoen formidlet bredt, og ga faglige publikasjoner på en lang rekke temaer. Han publiserte faglige bidrag på flere språk: norsk, engelsk, tysk, fransk og tyrkisk, og var en aktiv bidragsyter i det internasjonale fagmiljøet innen turkologi. 

### Avhandlinger, forskningsutgivelser og populærvitenskaplige utgivelser
#### lingvistikk, turkologi og dialektologi
* 1977: *Tyrkiske transkripsjonstekster i Topkapı Sarayı i Istanbul* [‘Turkish transcription texts in the Topkapi Palace in Istanbul’]. Masteravhandling, Universitetet i Oslo. 
* 1998: «Einige Bemerkungen über die Wortstellung in anatolischen Dialekten». I: Demir, Nurettin & Taube, Erika (red.) *Turkologie Heute – Tradition und Perspektive*. Wiesbaden: Harrassowitz. 1998. 27–46.
* 1999: 
* 2001: *The Turkish dialects of Trabzon – Their Phonology and Historical Development*, doktorgradsavhandling, Universitetet i Oslo, Institutt for østeuropeiske og orientalske studier, , 
* 2002: *The Turkish Dialects of Trabzon. Their Phonology and Historical Development* 1–2. (Turcologica 50). Wiesbaden: Harrassowitz. 
* 2004: 
* 2006: «Aspects of Greek-Turkish language contact in Trabzon» I: Boeschoten, Hendrik & Johanson, Lars (red.) *Turkic Languages in Contact.* (Turcologica 61). Wiesbaden: Harrassowitz. 63–73.
* 2013: «Trabzon ağızlarındaki soluksuz ötümsüz patlayıcı ünsüzler (Unaspirated and voiceless consonants in Trabzon dialects)». *Dilbilim Araştırmaları Dergisi* 1: 195–205.
* 2014: «Some remarks on the infinitive in *-mA* in 17th century Ottoman Turkish». I: *Turcology and Linguistics. Éva Ágnes Csató Festschrift*. Ankara: Hacettepe Üniversitesi. 103–113
* 2016: «Transcription texts in Topkapı Sarayı revisited». I: Csató, Éva Á. et al. *Spoken Ottoman in Mediator Texts*. (Turcologica 106). Wiesbaden: Harrassowitz. 61–73.
* 2016: «Karamanlidic literature and its value as a source for spoken Turkish in the 18th and 19th centuries». *Turkic Languages* 20: 5–25.
* 2021: 
* 2023: 

#### Språkhistorie
* 1978: 
* 2004: 
* 2020: «The Eighth International Congress of Orientalists held in Stockholm/Uppsala/ and Christiania (1–14 September 1889), and its echo in Turkish literature». I: Csató, Éva Á. et al. (red.) *Turcologica Upsaliensia. An Illustrated Collection of Essays* Leiden: Brill. 129–144.
* 2021: 

#### Filologi
* 1996:
* 2011: «Objekter i romanen. Orhan Pamuk og den materielle verden». I: *Materiell Kultur & Kulturens Materialitet.* Oslo: Novus. 81–97. 
* 2015: 
* 2017: «Pamuk en Scandinavie» I: Basch, Sophie & Göle, Nilüfer (red) *Cahier Pamuk*. Paris: Éditions de L’Herne. 115–120.

### Lærebøker
* 
* 

### Ordbøker
*  
* 

### Skjønnlitterære oversettelser
* 
* 
* 
* 
* 

## Litteratur
* 
* 

## Referanser


## Eksterne lenker