open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Forening

**Forening** eller **selskap** er en ikke-kommersiell organisasjon, sammenslutning eller et samfunn av fagpersoner eller interesserte som har en felles interesse, sak eller et fagområde de ønsker å fremme, gjerne av en kulturell eller uegennyttig karakter. I dagligtale brukes selskap om en gruppe personer i en festlig sammenkomst, for eksempel et bursdagsselskap.

## Selskap
Ordet *selskap* er dannet av det gamle tyske *selle*, det vil si «kamerat», og betyr opprinnelig «en samling av venner». På gammelnorsk het det *selskapr*.

Det engelske ordet *company* kommer fra latinske *kompanium*, «brødreselskap» og brukes både om fellesskap, foreninger og ikke minst kommersielle selskaper. Den norske varianten kompani brukes på samme måte om lag og firmaer med flere eiere, og dessuten i militæret om en avdeling av soldater. Ordet parti betyr opprinnelig del eller part av noe, og brukes på samme måte som selskap både om «en samling meningsfeller» og på engelsk også om «fest» i formen *party*.

Før ble gjerne uttrykket *Selskap* brukt om slike foreninger som for eksempel *[[vitenskap]]elige selskap* eller *litterære selskap* for bokinteresserte. På engelsk blir et slikt selskap kalt *society* etter det latinske *societas*. Katolske ordenssamfunn og hemmelige foreninger kan også omtales som selskap, deriblant Jesuittordenen, som på latin kalles *Societas Jesu*, det vil si «Jesu Selskap», og Guds ords selskap.

Fra slutten av 1700-tallet og framover oppstod det i en rekke vitenskapelige akademier og selskaper i Europa, alt fra Royal Geographical Society til Selskapet for Psykisk Forskning og Det tyske selskap for rasehygiene. Også i Norge er det mange eksempler på samfunn og ideelle foreninger med ordet *selskap* i navnet, deriblant Det Kongelige Selskap for Norges Vel, Norsk-Tysk Selskap, Norsk Fysisk Selskap, Norsk Astronomisk Selskap, Norsk Skipsfartshistorisk Selskap, Norsk Selskab til Skibbrudnes Redning, Norsk Bok- og Bibliotekhistorisk Selskap, Norsk Fuchsia Selskap og koret Oslo Chorale Selskap.

## Klassifisering
I Enhetsregisteret (i Norge) defineres «ideell organisasjon» som «konsumentorienterte organisasjoner uten profittformål» – enten private eller offentlige.

## Se også
* Akademi
* Frivillig organisasjon
* Ideell organisasjon
* Klubb
* Selskap (jus)
* Fest

## Litteratur
* Geir Woxholth, (2018) Håndbok i foreningsledelse. 1. utgave. Oslo: Kopinor. .
* Geir Woxholth, (2020) Foreningsrett – med samvirkeloven. 4. utgave. Oslo: Gyldendal. .

## Eksterne lenker
* Hva er en forening? – Altinn/Starte og drive bedrift 
* Frivillighetsregisteret – Altinn/Starte og drive bedrift 
* Elektronisk skjema for registrering i Frivillighetsregisteret – Altinn/Brønnøysundregistrene 
* Korte ordforklaringer i 
* 4 gode råd: Slik forbereder du årsmøte, årsregnskap og revisjon i foreningen 8. desember 2022. SmartOrg.no
Fotoalbum

Et **fotoalbum** inneholder en samling av fotografier og har ofte form og fasong som en bok. 

De eldste fotoalbumene hadde i Norge ofte mørke grå sider hvor små sorthvit bilder kunne limes inn ved hjelp av fotohjørner eller lim. De gamle sorthvitt bildene kunne klebe seg sammen, særlig når det var varmt, så mellom hvert ark for å sette inn bilder var det ofte et tynt papirark (silkepapir) for å forhindre det. Etter hvert ble bildene i farger og sidene i albumene ble lyse grå eller hvite.

I tillegg til album med blanke ark der en kunne lime inn bilder kom det fotoalbum der det var plastlommer til å skyve bildene inn i. Albumene med plastlommer var ofte ringpermer og også vanlige album for inn liming kom som ringpermer. Man skrev ofte under bildene hvor, når de var tatt og navnet på personer på bildene.

Mange liker å lage flotte album der de skriver tekst til bildene, klipper, limer, setter inn klistremerker og lignende, dette kalles scrapbooking.

Med internett kan man nå opprette et online fotoalbum, dvs. et elektronisk fotoalbum hvor brukerne kan laste opp fotografier og dele dem med venner og familie.

Man kan også lage digitale fotoalbum hvor man hjemme på en PC setter inn bilder og skriver tekster. Man kan velge i et bibliotek med ferdiglagde bakgrunner og clipart.

## Eksterne lenker
*
Hjelmeland kirke

**Hjelmeland kirke** (**Hjelmeland kyrkje**) er en langkirke fra 1858 i Hjelmeland kommune, Rogaland fylke.

Byggverket er i tre og har 500 plasser. Kirken er reist etter typetegninger av Hans Ditlev Franciscus von Linstow.

Døpefonten er i romansk stil og muligens fra 1100-tallet. Altertavlen (integrert i fondveggen) ble utført av Tor Lindrupsen ved en omfattende restaurering i 2007. En eldre altertavle er utført av Maren Reisner Falch Sverdrup.

## Referanser


## Litteratur
* 
* Trygve Brandal: Kyrkje og kristenliv i Hjelmeland. Sogeskrift ved 150-årsjubileet for Hjelmeland kyrkje 2008. Hjelmeland sokneråd, 2008. ISBN 978-82-303-1126-4
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Bygdeturisme

**Bygdeturisme** er turisttilbud som tar sitt utgangspunkt i natur og kultur og legger vekt på steders og områders egenart. Begrepet er synonymt med det engelske «rural tourism». Hensikten er at turisten skal bli en tid på stedet for å gjøre seg kjent, i stedet for bare å se på en severdighet og forsvinne igjen.

På norsk finnes også andre begreper som i stor grad dekker eller er en del av det samme: grønt reiseliv, geoturisme, økoturisme, gårdsturisme, naturbasert turisme, grønt reiseliv og bærekraftig turisme.

I Norge er bygdeturismen organisert i Hanen. Dette er en bransje- og markedsorganisasjon for virksomheter innen bygdeturisme og gardsmat. Tidligere fantes to organisasjoner i Norge: Norsk Bygdeturisme og Norsk Gardsmat. Våren 2004 ble de to organisasjonene slått sammen til en under navnet Norsk Bygdeturisme og Gardsmat (NBG). Hanen har vel 400 medlemmer over hele landet fordelt på 12 regionlag. Hanen samarbeider med Statens vegvesen om vegskiltsymbolet 650.40 for "Gardsmat/bygdeturisme", den såkalte Veghane. Hanen innstiller på hvem som er i overensstemmelse med kravene til den enkelte bedrift, mens det er Statens vegvesen som gir den endelige godkjenningen
Quiz

**Quiz** eller **kviss** er en form for spørrekonkurranse der deltakerne konkurrerer om å svare riktig på flest mulig av spørsmålene som deles ut eller stilles av en leder, som gjerne kalles «quizmaster». Det er vanlig at deltakerne danner lag som konkurrerer mot hverandre. Quiz regnes av mange som en sosial aktivitet, og blir ofte brukt i ulike arrangementer for å skape fellesskapsfølelse og glede.

Spørsmålene i en quiz kan handle om hva som helst. En skiller gjerne mellom temaquiz og allmennkunnskap. Quizen foregår som oftest ved at svarene skrives ned underveis, og rettes etterpå.

Det er også vanlig å dele spørsmålene inn i ulike kategorier og vanskelighetsgrader, alt etter om de er enkle eller vanskelige og hvilket tema de handler om. En vanlig inndeling er å dele alt som kan spørres om inn de åtte hovedkategoriene «finkultur», «populærkultur», «verden», «historie», «livsstil», «sport og spill», «natur og vitenskap» og «samfunn og dagligliv».

## Quiz i Norge
Hvert år arrangeres det NM i quiz, og denne konkurransen består av tre konkurranser: individuell (100 spørsmål), par (100 spørsmål) og femmannslag (125 spørsmål).

## Internasjonale mesterskaper
Hvert år, vanligvis i juni, arrangeres Verdensmesterskapet i quiz. Denne konkurransen er individuell og består av 240 spørsmål fordelt i åtte hovedkategorier, og alle spørsmålene er stilt fra et internasjonalt ståsted, slik at deltagerne stiller likt, uavhengig av hvilket land de kommer fra.

Annethvert år arrangeres det EM i quiz, og Norge har opp gjennom årene gjort det veldig bra i dette mesterskapet, selv om vi ikke ligger helt øverst.

## Referanser
Pannelugg

**Pannelugg** er hodehår som vokser fremst på hodet og er klipt eller forma i ulike frisyrer i panna. En vanlig form er å klippe panneluggen ganske rett i høyde med eller like over øyebryna. Håret kan også være krølla, lagt eller reist med hårgelé og annet, gredd til sidene eller klipt i buer og spisser. Pannelugg er vanlig i korte gutte- og mannsfrisyrer. Lugg kan også gjelde kvinnefrisyrer der resten av håret henger på sidene, er løfta bak ørene eller samla i fletter eller en hestehale. Mange lar pannehåret vokse lengre uten markert lugg og grer det bakover eller samler det på sidene av ansiktet sammen med resten av hodehåret. Menn med hårtap kan lage pannelugg ved å kjemme hår fra andre steder på hodet i en hentesveis som henger framover.

Hester og andre hovdyr kan ha man med pannelugg. Manen utgjør beskyttelseshår sammen med hale og hovskjegg.

## Formvarianter

Galleriet viser noen eksempler fra motehistorien.

File:Stèle, NE 01.JPG|Amenmosé, adelsmann i Teben i det 18. egyptiske dynastiet, med klokkeformet parykk med pannelugg. Parykker var karakteristisk for hårskikken i det gamle Egypt. Kvinneskikkelsen bak har midtskill. 
File:Marie picot 1.JPG|Den franske krypdyreksperten Marie Phisalix (1861–1946) med anstendig oppsatt hår og krøllete pannelugg.
File:Anders Rambech.jpg|Eidsvollmannen og stortingsrepresentanten Anders Rambech (1767–1836) fra Søndre Trondhjems amt med korketrekkerforma pannelokk og tidsriktig embetsuniform.
File:Hamsun bldsa HA0269.jpg|Forfatteren Knut Hamsun (1859–1952) på Lillehammer 1895. 
File:Cloé02.jpg|Den franske sangartisten Cloé Vidiane (1894–1978) i kort, bobaktig og «frigjort» 1920-tallsfrisyre med kjemmet sidelugg
File:Adolf Hitler 1936 (foto carnet).jpg|Den tyske nazistlederen Adolf Hitler (1889–1945) med karakteristisk skråkjemmet pannelugg og penselbart. 
File:Bettie Page-2.jpg|Den amerikanske pin-up-modellen, og seinere stilikonet, Bettie Page (1923–2008) i frisyre med langt, utslått hår og rett pannelugg i hjelmformet pasjesnitt. 
File:Sylvester Stallone.jpg|Den amerikanske skuespilleren Sylvester Stallone (født 1946) med halvlang 1980-tallsfrisyre («hockeysveis») med rufsete lugg 1988
File:Klaudio 4.jpg|Spansk unggutt med piercinger og emofrisyre med lang, skråklipt pannelugg 
File:Donald Trump announcing latest David Blaine feat 3.jpg|Den amerikanske forretningsmannen Donald Trump (født 1946) med hentesveis og pannelugg 


## Se også
* Pompadur, pannelugg strøket bakover i en høy topp
* Khokhol, tradisjonell, glattbarbert kosakkfrisyre med pannelugg eller lang hårlokk på toppen
* Devilock («djevellokk»), en svært lang, taggformet pannelugg som punkartisten Jerry Only er kjent for
* Pasjehår, enkel, hjelmformet frisyre med rett pannelugg for slett hår

## Eksterne lenker
* kk.no om pannelugger i kvinnemoten 2012
Falnes kirke

**Falnes kirke** (Falnes kyrkje) er en langkirke fra 1851 i Karmøy kommune i Rogaland fylke.

Byggverket er i tømmer og har kapasitet til 350 personer.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Ferkingstad kirke

**Ferkingstad kirke** er en laftet langkirke fra 1854 i Karmøy kommune, Rogaland fylke. Byggverket er i tre og har 300 plasser.

Gravplassen er 6–700 meter nord for kirken.

Ferkingstad har hatt kirke siden middelalderen, og de tidligere kirkene stod lenger nord, ikke så langt fra Ferkingstad havn. Den gamle kirkegården er fortsatt å se.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* [Kart over kirkegården](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Karmoey)-Ferkingstad%20gamle.pdf) (Allslekt)
* Ferkingstad menighet


Fil:Ferkingstad gml kirkegård.jpg|De tidligere kirkene stod på den gamle kirkegården sørøst for Ferkingstad havn.
Fil:Ferkingstad gravplass.jpg|Ferkingstad gravplass er noen hundre meter nord for kirken.
Eide kirke

**Eide kirke** kan ha flere betydninger: 

* Eide kirke (Grimstad) i Aust-Agder.
* Eide kirke (Hustadvika) på Nordmøre i Møre og Romsdal.

## Se også
* Eid kirke (Kvinnherad) på Eide i Kvinnherad, Hordaland.
* Eid kirke (Nordfjordeid) i Eid kommune, Sogn og Fjordane.
* Eid kirke (Rauma) i Eidsbygda, Rauma kommune, Møre og Romsdal.
Norheim kirke

**Norheim kirke** er en arbeidskirke fra 1978 i Karmøy kommune, Rogaland fylke. Byggverket er i betong og har 425 plasser.

I 1976 påbegynte arbeidet med å bygge Norheim kirke, og 3. mars satte menighetsrådets leder Tjærand Milje det første spadestikket. Kirken ble bygget på grunn av stor tilflytting til Fastlands-Karmøy, der det ikke fantes noen kirke. Selve kirkens grunnmur og veggene ble betalt for, og bygget av fagarbeidere, mens taket og beisingen ble bygget på dugnad.

## Kirkegård
Kirkegården ved kirken ble tatt i bruk i 2006. Fra før fantes Norheim gravplass (nær Karmsund bru) fra 1957.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* Norheim menighet
* Kart over kirkegården vis-à-vis kirken
* Fastlandsiå (Norheim menighetsblad) nr. 3/2006, s. 5 og 12 (om kirkegården)
Torvastad kirke

**Torvastad kirke** er en langkirke fra 1880 på Torvastad i Karmøy kommune i Rogaland.

Byggverket er i tømmer og har 450 plasser.

Det er kirkegård ved kirken og dessuten en gravlund noen hundre meter lenger øst-sørøst.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
*  Torvastad menighet
* 
* Kart over Torvastad kirkegård (Karmøy kirkelige fellesråd)
* [Kart over Torvastad kirkegård](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Karmoey)-Torvastad%20kirkegaard%20(vestre).pdf) (Allslekt)
Byfogd

**Byfogd** var tidligere tittelen på dommerne ved byfogdembetene som fantes i de største byene i Norge. Det siste byfogdembetet i landet, Oslo byfogdembete, blei slått sammen med Oslo tingrett 26. april 2021. 

Man hadde byfogder i Norge allerede på 1300-tallet. I 1947 var det tolv byfogdembeter igjen. Før sammenslåingen av Oslo byfogdembete var byfogdembetene i Stavanger (1. juli 2007), Bergen (1. september 2006) og Trondheim (1. januar 2003) de siste som blei innlemma i de respektive byenes tingretter.

## Referanser
Hestenese

**Hestenese** er eneste art i slekten *Eretmodus*. 
De blir mellom 7 og 10&nbsp;cm lange i naturen.

De lever på veldig grunt vann, langs kysten hvor oksygennivået er ekstremt høyt på grunn av de kontinuerlige vannbevegelsene.

De eter alger. Siden individer fra forskjellige deler av sjøen har bemerkelsesverdig store forskjeller i munn og tenner, er det ikke umulig at arten vil bli delt opp i flere arter i fremtiden.
I tillegg finnes det lokale fargevariasjoner.

## Eksterne lenker
*
Bore kirke

:*For Borre kirke, se [[Borre kirke]].*

**Bore kirke** er en langkirke fra 1891 i Klepp kommune, Rogaland fylke. Kirken er tegnet av arkitekt Hartvig Sverdrup Eckhoff fra Stavanger, som har tegnet flere kirker i Rogaland. Byggverket er i tre og har 165 sitteplasser.

Altertavlen er skåret av Lauritz Snekker og smykket ut av Gottfried Hendtzschel som var en sentral kunstner i Rogaland under Stavangerrenessansen. I *Norsk kirkeleksikon* er det opplyst at den er fra 1628.

Prekestolen i tre er fra 1891.

Kirkeklokken er fra Olsen Nauen Klokkestøperi og har inskripsjonen: «Kjære kyrkjeklokka, Tona um frelsa. Kalla og helsa, Kalla og helsa med fred Guds born.»

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Grip ordet, komiker!

***Grip ordet, komiker!*** er en norsk humorserie med norske stand-up-komikere som ble sendt på NRK i 1995. En lang rekke av de som i ettertid ble kjente komikere i Norge hadde sin TV-debut i dette programmet. Programmet ble gikk seint på mandagskveldene.

## Bakgrunnshistorie
I august 1994 åpnet Christian Kvart med standup på scenen fra første dag. Eddi Eidsvåg booket komikere utenom RDKs regi, og stedet etablererte seg som en offisiell standupscene i Oslo. Øyvind Loven, Åsleik Engmark, Atle Antonsen, Trond Hanssen, Øyvind Angeltveit og Thomas Giertsen debuterte her. TV-produsent Erling Bonde så tidlig potensialet, og satte i gang den første TV-produksjonen "Grip ordet, komiker!" fra Christian Kvart, som ble sendt på NRK i 1995. Med dette begynte kjennskapen til genren å etableres i større grad.

I serien fikk vi blant annet se og høre Jon Schau, Rigmor Galtung, Jånni Kristiansen, Are Kalvø, Sturla Berg-Johansen, Ragnhild Lavik-Lund, Siv Lysell, Yann-Robert, Trude Mette Johansen, Kenneth Dean, Erling Bonde, Eilert Munch Lund, Maja Løvland m.fl. 

## Referanser
Ulset kraftverk

**Ulset Kraftverk** er et vannkraftverk i Orklavassdraget i Tynset kommune i Innlandet.
  
Kraftverket utnytter ett 325 meter fall fra reguleringsmagasinet Storsverjesjøen som reguleres mellom 879 og 868 moh. I tillegg reguleres Falningsjøen mellom 873 og 825 moh. Det hentes også inn vann fra to bekkeinntak, noe som reduserer vannmengden i  elven Ya.

Midlere årsproduksjon er på 140 GWh og installert effekt er på 35 MW på en francisturbin. Kraftverket startet produksjonen i 1985.

Eier er Kraftverkene i Orkla der Statkraft igjennom Trondheim Energiverk Kraft er største eier.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* TrønderEnergi
* Hafslund E-CO
Tettsteder i Finnmark

Dette er en liste over tettsteder i Finnmark slik begrepet er definert av Statistisk sentralbyrå. Per  var det 30 tettsteder i fylket, ingen tettsteder i Finnmark krysser fylkesgrensen.

## Referanser
Dvergkochin

**Dvergkochin** er en hønserase (urdverg) fra Kina. Denne rasen kom til Europa i 1860. Dvergkochin er en rund og svulmende høne med en fyldig og dunet fjørdrakt. Rasen har blitt videreforedlet siden slutten av 1800-tallet gjennom England og Tyskland. Dvergkochin er en urdverg som det ikke finnes noe klart motstykke til, det finnes riktignok en rase med samme navn, men det er også alt de har til felles sammen med at de stammer fra Kina. Det er en veldig kjent og populær hønserase med kompakt befjæring som er dunrik og myk. Den er en ganske god verper, og har ekstremt god rugelyst. De passer derfor perfekt som fostermødre. De er rolige, behagelige, lette å temme, og de passer perfekt for deg med barn i hagen. De passer derfor veldig godt som kjæledyr, og passer godt for nybegynnere. De har et ganske godt rykte som en god egglegger og kyllingfører. Eggene er lysebrune og veier 30 gram. Hanen veier 850 g. og hønen veier 750 g.

## Farger
* Hvit
* Svart
* Gul
* Blå
* Perlegrå
* Rød
* Blå/svartspettet
* Tverrstripet
* Gul/tverrstripet
* Rød/tverrstripet
* Svart/hvitflekket
* Blå/hvitflekket
* Lys/columbuia
* Gul/columbia
* Legbarfarget
* Sølvhalset
* Rapphønsfarget
* Brunbåndet
* Sølvtegnet
* Laksefarget
* Hvetefarget
* Bjørkfarget

## Referanser


## Se også
* Liste over hønseraser
* Høne
* Hønsefugler

## Eksterne lenker
*
Pterophyllum leopoldi

***Pterophyllum leopoldi*** er den minste arten i skalareslekten. 
I tillegg til å skille seg ut ved størrelsen, har den en tydelig flekk ved roten av ryggfinnen som slektningene ikke har.
Den har også en blålig flekk bak øyet.

Voksne individer trives i par, og kan holdes i godt beplantede selskapsakvarier.
Den blir ca. 5 cm lang.

Anbefalte vannverdier for oppdrett er en temperatur på mellom 25,5 og 31 °C, en pH på mellom 6,0 og 6,5, og en hardhet på 4°GH.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tuastad bedehuskapell

**Tuastad bedehuskapell** er fra 1962 i Karmøy kommune, Rogaland fylke.

Byggverket er i tre og har 110 plasser.

## Litteratur
*
Klepp kirke

**Klepp kirke** (**Klepp kyrkje**) er en langkirke fra 1846 i Klepp kommune, Rogaland fylke. 

Byggverket er i tømmer og har 280 sitteplasser. Kirken er reist etter typetegninger av Hans Ditlev Franciscus von Linstow. Den ble restaurert i 1971, og et tilbygg ble oppført.

Kirken har en altertavle fra 1610 med motivet Jesu oppstandelse. Tavlen er skåret av Thomas Snekker og dekorert av Peter Reimers. Prekestolen er i  tre fra 1846. Orgelet er fra Jensen & Thomsen og har 18 stemmer. 

Kirkeklokken er fra Olsen Nauen Klokkestøperi og har inskripsjonen: «Kjære kyrkjeklokka, Tona um frelsa. Kalla og helsa, Kalla og helsa med fred Guds born.» Dette er samme inskripsjon som på kirkeklokken i Bore kirke.

Kirken forventes avløst av en ny kirke i 2026.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Bawburgh

**Bawburgh** er en landsby og et verdslig sogn i distriktet South Norfolk i grevskapet Norfolk i England. Den ligger i dalen til elven Yare, omkring åtte km vest for byen Norwich, i nærheten av Norfolk & Norwich Hospital. I henhold til folketellingen i 2011 har landsbyen og sognet en befolkning på 595 innbyggere.

## Sognekirken
Sognekirken St Mary and St Walstan, dedikert jomfru Maria og den lokale helgenen Walstan (død 1016), som ble født enten i Bawburgh eller i Blythburgh i Suffolk. Han er betraktet som en skytshelgen for gårdsbruk og bønder. Helgenens dag den 30. mai feires årlig med gudstjeneste og vandring til sankt Walstans brønn. Kirken er en av de 124 rundtårnkirkene som er bevart i grevskapet. Den er listet som et bevaringsverdig bygg i klasse I. Det er kanonisk (anerkjent) solur ved kirkens sørvegg.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*Bawburgh at a Glance, landsbyens eget nettsted
*Bawburgh St Mary and St Walstan, eget nettsted for rundtårnkirker
*Bawburgh Water Mill
Reppadalen naturreservat

**Reppadalen [[naturreservat]]** ovenfor Arnatveit i Bergen er et myrområde med regnvannsmyr, jordvannsmyr, flatmyr og bakkemyr og med vegetasjon av flaskestarr og bleiktorvmose. Området er 400 dekar stort og ble vernet i 1983. Området ligger ca. 400 meter over havet og er mye brukt som friluftsområde i Arna via turveiene Rambergsveien og Reppadalsveien. Man kan også følge turstiene fra Garnes over Ådnanipa.

Fra Reppadalen stiger Repparåsen 609 moh. opp mot nord, Herlandsfjellet 695 moh. ligger i sørøst, Skåldalsfjellet 718 moh. i sør og Skåldalsnipa 603 moh. i sørvest.

I naturreservatet befinner det seg også noen gamle setrer: Garnessetra, Ådnasetra og Seimssetra. Et bygg fra Seimssetra er flyttet fra Reppadalen til Ådnatun museum.

## Naturreservat i Arna
Kråmyrane naturreservat – Reppadalen naturreservat – Nesvika naturreservat

## Fjell i Arna
*Gullfjellet – 987 moh.
*Skåldalsfjellet – 718 moh. med Skåldalsnipa – 603 moh.
*Hananipa – 717 moh. med toppunktet i Vaksdal, men oppstigning fra Arna.
*Trollabotshaugen – 678 moh.
*Krånipa – 703 moh.
*Trengereidhotten – 577 moh.
*Borga – 634 moh.
*Repparåsen – 609 moh.
*Vardegga / Vareggen – 590 moh.
*Ådnanipa / Arnanipa – 456 moh.

Se også Byfjellene i Bergen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vernebeskrivelse Reppadalen naturreservat
*  Forskrift om freding av Reppadalen naturreservat
Tettsteder i Nordland

Dette er en liste over tettsteder i Nordland slik begrepet er definert av Statistisk sentralbyrå. Per  var det 72 tettsteder i fylket, inkludert eventuelle tettsteder som krysser fylkesgrensen.

## Referanser
Rundtårnkirke

**Rundtårnkirke** er en type kirkebygg som nesten utelukkende finnes i England, og bortimot de fleste av disse finnes i East Anglia: Av 185 bevarte rundtårnkirker er 124 i Norfolk, 38 i Suffolk, seks i Essex, tre i Sussex, to i Cambridgeshire og to i Berkshire. Det finnes spor etter omkring tjue rundtårnkirker i Tyskland, av lignende konstruksjon som de i East Anglia. Andre land som har eller har hatt minst én rundtårnkirke er Andorra, Danmark, Frankrike, Italia, Norge, Polen, Sverige, Sør-Afrika og Tsjekkia.

Bygningstypen er av angelsaksisk opphav, og kjennetegnes slik navnet antyder av et rundt tårn. I enkelte tilfeller er det klart at kirken opprinnelig kun bestod av tårnet, mens skipet er lagt til senere. Det er foreslått flere mulige forklaringer på bygningstypen:

* Kirkene opptrer særlig i områder hvor flint er det lettest tilgjengelige materialet. Ettersom det er vanskelig å få pene, rette hjørner med dette materialet var det enklere å bygge runde tårn med tykke vegger.
* De finnes i områder hvor det ofte var militære angrep på den tiden hvor de ble bygget, særskilt vikingangrep fra nordboere. Tårnene ble opprinnelig reist som defensive byggverk, og ble først senere brukt som kirker, eller tårnene ble reist sammen med eksisterende kirker. 
* I 937 bestemte Adalstein av England at hver thegn (lokal høvding) skulle ha et klokketårn på sin eiendom, og man begynte å bygge slike tårn i forbindelse med eksisterende kirker.

Det finnes også en rekke andre forklaringer som har vært mindre overbevisende, blant annet referanser til gamle steinsirkler og rester av brønner.

Kirketypen må ikke forveksles med de lignende keltiske rundtårnene som finnes i Irland og Skottland, eller med kirker med rund grunnplan.

## Referanser


## Litteratur
* Goode, W.J. (1994): *Round Tower Churches of South East England*, Round Tower Churches Society, 1. utg., illustrert av Diana Bowie.
* Stilgoe, Lyn; Shreeve, Dorothy (2001): *The Round Tower Churches of Norfolk*, Norwich: Canterbury Press, ISBN 1-85311-448-0.
* Hart, Stephen (2008): «Round Tower Churches», *Building Conservation* (opprinnelig fra *Historic Churches*)

## Eksterne lenker
* Round Tower Churches Society, britisk interesseorganisasjon
* Round Tower Churches, tysk nettsted på tysk og engelsk
* Round Tower Churches Map, *The Temple Trail*; interaktivt kart
Orre gamle kirke

**Orre gml. kirke** er en langkirke fra 1250 på Jæren i Klepp kommune, Rogaland fylke. Kirka ligger ikke langt fra havet, og Orrestranda ved Nordsjøen. Trolig stod sjøen høyere i mellomalderen, slik at båter kunne legge til helt inne ved kirka. Orre gamle kirke var sognekirke for Orre fram til 1950, da Orre kirke på Pollestad (Orre sentrum) ble bygd.

Byggverket er i stein og har 174 plasser.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bruisyard

**Bruisyard** (uttales *Broos-yard*) er en landsby og et verdslig sogn ved elven Alde i grevskapet Suffolk i England. Landsbyens skilt har en avbildning av sankt Klara av Assisi og hennes nonneorden (på engelsk kalt *Saint Clare of the Order of the Poor Clares*) ettersom det var et nonnekloster i landsbyen inntil det ble oppløst på 1500-tallet under kong Henrik VIII. Landsbyskiltet ble bestilt av sognerådet i 2004 og framstilt av skulptøren Anne Smith, som har sitt verksted i Bruisyard. Ved folketellingen i 2011 hadde landsbyen en befolkning på 160 innbyggere.

## Rundtårnkirken
Sognekirken, viet apostelen Peter, er fra angelsaksisk tid, og er en av 38 rundtårnkirker som er bevart i grevskapet. Disse rundtårnkirkene er sjeldne i England som helhet, men er mest vanlig i East Anglia. Deler av kirkene er av nyere dato; vinduene i skipet og det sørlige kapellet til begynnelsen av 1500-tallet. Kirken er bevaringsverdig bygning av klasse I.

## Bruisyard Hall
Herregården Rokes Hall ble omgjort i 1364 til Abbey of the Poor Clares («fattigklarissene»), men da nonneklosteret ble oppløst i 1539 ble det siden reist et elisabethansk herregård på dette samme stedet som inkorporerte deler av den eldre bygningen.

## Referanser
Anders Karlsen

**Anders «Krakken» Karlsen** (født 15. februar 1990) er en norsk tidligere fotballspiller.

Karlsen kom til Glimt i august 2013, og har tidligere spilt i  og Stavanger IF. 

8. januar 2007, litt over en måned før sin 17-årsdag, fikk Karlsen (sammen med Andreas Aakre) sin første A-lagskontrakt av Bodø/Glimt. Kontrakten har bundet ham til Bodø/Glimt frem til 2010. Hans debut for A-laget i Bodø/Glimt kom i 2. runde i cupen mot Skarp 8. juni 2006. Spilte 19 minutter som innbytter for Mounir Hamoud. I 2008-sesongen ble Karlsen leid ut til 2.-divisjonsklubben Stavanger IF som ble trent av tidligere Bodø/Glimt-kaptein Cato A. Hansen. Karlsen imponerte i klubben, som fikk fornyet leieavtalen for 2009-sesongen, hvor de skal spille i Adeccoligaen. Bodø/Glimt kunngjorde 28. november 2011 at Karlsen hadde takket nei til et nytt kontraktforslag fra klubben, og i stedet ville signere for Mjøndalen. Karlsen gjorde det svært bra i Mjøndalen og spilte som kaptein i klubben første halvdel av 2013-sesongen. I overgangsvinduet i august hentet Bodø/Glimt han tilbake i klubben og hvor han spilte høstsesongen og ble med på opprykket til Tippeligaen. 

Karlsen spilte ti kamper for Norges G-17-landslag, og tolv kamper for G-16-landslaget. Han har vært på prøvespill i , og de engelske Premier League-klubbene  og  har også vært interessert.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Everest Base Camp

De to **leirene** på **Everest**-fjellets **fot** - **Everest Base Camp** - er to leirer som fungerer som utgangspunkt for bestigninger av verdens høyeste fjell, Mount Everest. 

Leirene består av rekker med telt. Klatrere vil typisk tilbringe noen dager i Base Camp for å venne seg til den tynne luften og redusere risikoen for hypoksi (høydesyke). Forsyninger bæres inn til leirene av sherpaer eller andre bærere, til dels ved hjelp av dyr. Nordleiren kan nås med kjøretøyer i sommermånedene. 

## Fjellfot-leiren i Nepal
Leiren er på fjellets sørlige fot og ligger i Nepal, sørøst for toppen, på 5360 meters høyde (). 

Turen opp til sørleiren i Nepal er en av Himalayas mest populære vandreruter. Den gjennomføres av flere tusen turister årlig.

## Fjellfot-leiren i Tibet

Leiren er på fjellets nordlige fot og ligger i Tibet, på nordsiden av fjellet, på 5208 meters høyde ().
Gundersen & Grønlund A/S

***Gundersen & Grønlund A/S*** var et norsk musikk-program ledet av Bjørn Gundersen og Ole Jørgen Grønlund som gikk på NRK i 1992. 

Gruppa Hellbillies hadde en av sine første TV-opptredener her.

Finn Bjelke var også involvert i produksjonen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Duel Masters

|}
**Duel Masters** (デュエルマスターズ, Dyueru Masutāzu) er en japansk tegneserie, *[[manga]]*, som også finnes som tegnefilm, *[[anime]]* og som kortspill. Kortspillet er produsert av Wizards of the Coast mens tegneserien er tegnet av Shigenobu Matsumoto og utgitt av Shogakukan i Coro Coro Comics. Handlingen foregår omkring et kortspill av samme navn. En seier oppnås ved å knuse alle skjoldene til motstanderen og deretter angripe uten at han/hun kan forsvare seg. 

Animeserien gikk fra 2002 til 2011.

## Plot
I anime-serien møter vi Shobu Kirifuda som ønsker å bli en Kaijudo-mester som hans far Shori Kirifuda og en dag får han muligheten. Han møter Knight som etter hvert blir Shobus læremester. Knight lærer Shobu mer om å om Duelmasters og hvordan han skal kalle monstre til livet.

## Den amerikanske versjonen kontra den japanske
Istedenfor å oversette den japanske TV-serien har den amerikanske versjonen (som den norske er oversatt fra) lagt til enkelte endringer i serien. Istedenfor en mer direkte oversettelse, har den amerikanske versjonen fått en parodi dubbing, som var ment å gjøre narr av serier som handler om kortspill. I noen episoder har også den amerikanske versjonen lagt til TV-effekter som blant annet ”split screen”.

Sesongene er også forskjellige fra den japanske versjonen. Sesong to ble laget spesielt laget for det amerikanske markedet der ”Duel Masters 1.5” er starten av den sesongen, og har ikke noe med den japanske opplegget. Det ble sendt tre sesonger på amerikansk fjernsyn (sesong tre ble ikke vist på norsk fjernsyn) og er den siste sesongen, mens den japanske versjon sender for øyeblikket sitt sjette sesong. 

## Eksterne lenker
* 
*
Orre kirke

**Orre kirke** er en langkirke i Klepp kommune, Rogaland fylke. Den ble innviet 28. mai 1950 og til stede var blant annet biskopene Jacob Christian Petersen og Karl Marthinussen samt seks prester. Marthinussen foretok selve innvielsen.

Byggverket er i stein og har 250 plasser. Arkitekter var Gustav Helland og Endre Årreberg.

Altertavlen er malt av Thoralf Gjesdal.  Motivet er «Den opstandne Kristus». Prekestolen er i stein fra 1950 og døpefonten i kleberstein av Gustav Helland og billedhugger Løw-Andersen. Alterringen og kirkebenkene er av Sverre Berland.

De første årene benyttet man et gammelt orgel fra Orre gamle kirke. Nytt kirkeorgel fra Landrok orgelbyggeri ble innviet i 1960.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* Hein Steinskog: ''Orre kirke 1950-2000'' fra Klepp kyrkjelege fellesråd
Jack Dempsey (fisk)

**Jack Dempsey** er en ciklide som har fått navnet etter bokseren Jack Dempsey. Som de fleste ciklider er den territoriell, spesielt ovenfor artsfrender og lignende arter. Denne fisken er populær i akvariehandelen blant annet på grunn av sitt slående utseende. Den er imidlertid ikke enkel å holde, på grunn av størrelsen og adferden.

Etter hvert som fisken blir voksen, endres fargen fra lysegrå eller -brun med svake turkise flekker, til en mørk purpur-grå med veldig sterke blå, grønne og gylne flekker. Gatt- og ryggfinnen hos voksne hanner har lange, spisse tupper.

Den foretrekker en pH på 7, en hardhet på 9-20 dGH og en temperatur på mellom 22 og 30 grader celsius. Den kan bli opptil 25 cm lang. Den er kjøtteter.

Jack Dempsey legger eggene på substratet (bunnen av akvariet eller dammen). Som de fleste ciklider viser de omfattende yngelpleie. Begge foreldrene hjelper med rugingen, og vokter yngelen når de klekker. Jack Dempsey er kjent for å være oppofrende foreldre, og tygger maten for å gi til avkommet. De kan imidlertid lett ete yngelen hvis de blir skremt eller miljøet er feil.

## Eksterne lenker
* 
*
Jack Dempsey (andre betydninger)

**Jack Dempsey** kan sikte til:

* Jack Dempsey, amerikansk bokser
* Jack Dempsey (fisk) oppkalt etter bokseren
Lund kirke (Moi)

**Lund kirke** er en langkirke i Lund kommune, Rogaland fylke. Kirken ble oppført i 1808 og vigslet den 23. september 1812. Den ble omfattende restuaurert i 1935–36.

Byggverket er i tømmer og har 330 plasser.

Det er kirkegård ved kirken.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* *Lund og Heskestad menighetsblad nr. 4/2011*, side 8  (om jubileumsbok) og side 10 (om jubileum)
* Lund kommune – Severdigheter
Borghild Olavsdatter

**Borghild Olavsdatter** er kjent som kong Sigurd Jorsalfares frille og kong Magnus Blindes mor, omtalt i *[[Magnussønnenes saga]]* del 19 i Snorres kongesagaer. Hun levde sannsynligvis i perioden 1090 til 1150, og hjemplassen hennes, sagaens Dal, tilsvarer antagelig gården Storedal i Skjeberg i Østfold.

En rik bonde som het Olav i Dal hadde to barn, sønnen Håkon Fauk og datteren Borghild, regnet som en pen jente, «klok og godt lærd». Olav og de to barna hans oppholdt seg lenge i Sarpsborg en vinter da også Magnussønnene var der, og Borghild pratet så mye med kong Øystein at det ble folkesnakk av det. Sommeren etter dro Øystein nordover, mens hans halvbror og medkonge, Sigurd Jorsalfar, dro mot øst. Den følgende vinteren ble kong Sigurd lenge i Konghelle og fikk reist både kirke og et kastell med vollgrav rundt. I mellomtiden hadde Borghild Olavsdatter hørt at folk snakket så mye om henne og kong Øystein at hun dro til Sarpsborg igjen og bar jernbyrd som bevis for at hun var uskyldig. Kong Sigurd fikk høre om dette og dro da hjem til faren hennes, Olav i Dal, angivelig så raskt at han tilbakela to dagsritt på én dag. Han nådde frem utpå natten, tok Borghild til sin frille og beholdt henne hos seg. De fikk sønnen Magnus, men han ble straks satt bort til oppfostring hos Vidkunn Jonsson på Bjarkøy i Hålogaland; Vidkunn tilhørte Giske-ætten, og var tremenning til Olav Kyrre, den lille guttens oldefar på farssiden. 

## Referanser


## Litteratur
* Norseng og Eliassen: *I Borgarsysle*. Bind 2 i Østfolds historie. Østfold fylkeskommune, 2005
* Karsten Alnæs: *Det ligger et land*. Bind 1 i Historien om Norge. Gyldendal Norsk Forlag, 1996
* Knut Helle *Vikingtid og rikssamling 800-1130*. Bind 2 i Aschehougs norgeshistorie, 1995
Randaberg kirke

**Randaberg kirke** er en langkirke fra 1845 i Randaberg kommune, Rogaland fylke, også kjent som Harestad kirke. Bygget i 1845 for å samle Randaberg i et sogn i stedet for de to middelalderkirkene på Viste og Randabergkirken geografisk sentralt i Randaberg kommune. Deler av bygningsmaterialet kommer fra stavkirken som lå på Randaberg.

Byggverket er i tømmer og har nå 460 plasser.

Kirken ble utvidet på slutten av 1970-tallet ved at en fikk nytt alterparti, dåps- og preste-sakresti og toalett. Det ble også installert et nytt Magnussen & Son orgel.

På slutten av 1990-tallet ble Grødem menighet utskilt som egen menighet og fikk egen kirke; Grødem kirke.

Høsten 2014 ble det oppført en «kirkestue», som har gitt kirken et ekstra møterom, kjøkken, toaletter og bårerom. Det gamle bårehuset, fra slutten av 70-tallet, ble revet i forbindelse med nybygget. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Randaberg menighets egen nettside
Gutta på tur

***Gutta på tur*** er et norsk reise- og kokkeprogram med Arne Hjeltnes, Arne Brimi, Vegard Ulvang og Bjørn Dæhlie som gikk på TV 2 fra 1996 til 2002. Konseptet gikk ut på at de reiste til forskjellige steder rundt om i verden. Reisene strakk seg fra Alaskas villmark til diverse vintersportssteder i Europa og videre til Midtøsten, Øst-Asia og Afrika. Turene gikk også til forskjellige steder i Norge. Å fange sin egen mat var sentralt i serien. Serien ble avsluttet i 2002, men de lagde noen spesialprogrammer i 2010 og 2017.

Programmet utviklet seg fra andre programmer og opptredener som Brimi, Dæhlie, Hjeltnes og Ulvang gjorde i 1995. Blant annet hadde de en opptreden sammen i NRKs barne- og ungdomsprogram ''Heia Norge''. En av de første egenproduserte sendingene med de fire hadde tittelen «Vegards villmark», der Brimi, Hjeltnes og Dæhlie ble invitert hjem til der Ulvang bodde. Dette var et spesialprogram på rundt 50 minutter som ble sendt på TV 2 torsdag 21. desember 1995.

Serien fikk prisen beste underholdningsprogram under Gullruten 2000 for episoden *Gutta på tur til Tanzania* mens Arne Hjeltnes vant klassen for beste programleder under Gullruten 1998 og 2000.

## Slutt
Serien ble avviklet i 2002, da Bjørn Dæhlie og Vegard Ulvang brøt samarbeidet med TV 2. Dette skjedde i etterkant av kanalens dokumentarprogram Rikets tilstand med Gerhard Helskog som programleder. I et av programmene som kom høsten 2002 gjaldt det avdekking av bestillinger av dopingmedikamenter til norske langrennsutøvere under Vinter-OL 1994 på Lillehammer. I programmet ble det sådd tvil rundt hvorvidt profilerte norske toppidrettsutøvere hadde vunnet på ærlig vis. Deriblant ble både Bjørn Dæhlie og Vegard Ulvang mistenkeliggjort. Dæhlies navn ble knyttet til hundrevis av artikler rundt doping, publisert på internett. Dæhlie hevdet at dette var skader som i utlandet var så å si helt uopprettelige.

Gutta gjorde imidlertid et comebackprogram i desember 2010. Hvor de var på fisketur med Kong Harald V i Vefsna-vassdraget i Nordland. 

Høsten 2017 ble det sendt fire nye episoder. Blant gjestene var Dronning Sonja og Petter Northug.

## Bøker

* 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
* Mer på lur fra gutta på tur (Dagbladet, 2000)
* Penger på tur (Dagbladet, 2001)
Juvelciklider

* *[[Hemichromis angolensis|H. angolensis]]*
* *[[Hemichromis cerasogaster|H. cerasogaster]]*
* *[[Hemichromis elongatus|H. elongatus]]*
* *[[Hemichromis exsul|H. exsul]]*
* *[[Hemichromis fasciatus|H. fasciatus]]*
* *[[Hemichromis frempongi|H. frempongi]]*
* *[[Hemichromis guttatus|H. guttatus]]*
* *[[Hemichromis letourneuxi|H. letourneuxi]]*
* *[[Hemichromis lifalili|H. lifalili]]*
* *[[Hemichromis stellifer|H. stellifer]]*
* juvelciklide

**Juvelciklider** er en slekt ciklider. De er utbredte i akvariehandelen. 

De blir 7-13 cm lange. Noen arter har sterke farger. Når de leker blir fargene vanligvis sterkere. Det er liten forskjell mellom kjønnene, men hanner har vanligvis noe sterkere farger, og hos noen arter er hannenes finner spissere.

## Forplantning
I likhet med de fleste andre ciklider, har juvelciklider høyt utviklet yngelpleie. Artene danner vanligvis monogame par, og hunnen legger eggene på en flat overflate, som et blad eller en stein. Begge foreldrene vokter eggene og deltar i å oppdra yngelen.

## Akvaristikk
Juvelciklider passer verken for nybegynnere eller for vanlige selskapsakvarier. Flere unge individer kan holdes i et romslig akvarium med steiner og treverk til skjulesteder, til en par dannes før lek. 
Deres naturlige aggresjon gjør dem velegnet for arts-akvarier.

Juvelciklider er altetende og vil både ta tørrfôr og levende føde.

## Eksterne lenker
*
Hausken kirke

**Hausken kirke** (Hausken kyrkje) er en langkirke fra 1857 i Stavanger kommune, Rogaland fylke.

Byggverket er i tømmer og har 250 plasser.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Menighetens egen nettside 
* Stavanger kirkelige fellesråd
Woodbridge (Suffolk)

**Woodbridge** er en by i Suffolk i England. Den er administrasjonssenter for distriktet Suffolk Coastal, og ligger ved elven Deben. Selve byen har omkring 7500 innbyggere (2005), men flere landsbyer blir regnet med i byområdet slik at det offisielle tallet ligger på rundt 11&nbsp;000. 

Woodbridge stasjon betjener East Suffolk Line mellom Ipswich og Lowestoft.

Byen har siden middelalderen vært et senter for båtbygging, rep- og seilmakeri. Både Edvard III og Francis Drake fikk bygget krigsskip i Woodbridge. 

Woodbridge har bygninger fra tudortiden, georgiansk tid, regencyperioden og viktoriansk tid. Den har også en av de eldste kjente tidevannsmøller i landet, som er en av bare fire i Storbritannia som har blitt bevart og restaurert. Den er først dokumentert i 1170, da den ble drevet av augustinerkanniker. I 1536 ble den tatt over av Henrik VIII da kirkelig gods ble inndratt, og i 1564 gav Elizabeth I den til Thomas Seckford. Han grunnla Woodbridge School og Seckford almissehus i 1577, for å hjelpe byens fattige.

It was a centre for boat-building, rope-making and sail-making since the Middle Ages. Edward III and Sir Francis Drake had fighting ships built in Woodbridge.

Rett utenfor Woodbridge ligger Sutton Hoo, et av de rikeste funnsteder fra angelsaksisk tid. 

Den såkalte Rendlesham Forest-hendelsen fant sted nær Woodbridge. Det ble hevdet at et romfartøy hadde landet i skogen utenfor byen, noe som ble benektet av myndighetene. Hendelsen har blitt sammenlignet med Roswell-hendelsen i USA. 

Ifølge en lokal tradisjon er veien fra elven til toppen av Drybridge Hill den som *[[Frederick, hertug av York og Albany|The Grand Old Duke of York]]* gikk opp i en kjent barnesang.

## Referanser



## Eksterne lenker
*
Erik Jørgensen

**Erik Jørgensen** (1848–1896) var en norsk børsemaker som sammen med Ole Herman Krag oppfant han Krag-Jørgensen-geværet som i forskjellige versjoner og modeller var i bruk både i Norge, Danmark og USA, og totalt ble produsert i over 850&nbsp;000 eksemplarer.

## Bakgrunn og virke
Etter å ha gjennomført folkeskolen, kom han noe senere i lære hos børsemaker Larsen i Drammen i perioden 1865-1870. Han ble ansatt som fagarbeider ved Kongsberg Våpenfabrikk i 1870, og avla militær børsemakereksamen i 1872. På denne tiden ble han kjent med Ole Herman Krag.

I 1875 ble han korpsbøssemaker ved Smaalenske Bataljon (1. Akershusiske Korps) og flyttet til Fredrikstad, hvor han samtidig åpnet privat børsemakerverksted. Han fikk patent på et eget jaktgevær i 1878. I 1882 kom han tilbake til Kongsberg Våpenfabrikk. Den første kimen til Krag-Jørgensen-geværet ble sådd etter at Jørgensen hadde vært i Danmark i forbindelse med danske prøver med Krags Kapselmagasingevær på Jarmanns mekanisme. Etter at han kom tilbake konstruerte de sammen det som skulle bli det første prøvegeværet under Krag-Jørgensen-navnet.

Etter en del videreutvikling ble deres våpen sendt til utprøving i Danmark hvor det ble antatt som «Gevær 1889». I forskjellige varianter ble det produsert ca. 134&nbsp;500 våpen i Danmark fram til 1945. Våpenet ble stadig videreutviklet og det ble antatt i USA som «Gevær M/1892» i kaliber .30-40 Krag. Her ble det produsert nesten 480&nbsp;000 våpen i den korte perioden fra 1894 til det siste ble levert i 1907. Det våpenet som ble antatt i Norge ble totalt for alle modeller produsert i nesten 250&nbsp;000 eksemplarer fram til de siste ble satt sammen i 1951.

Etter at våpenet var approbert ble Jørgensen hedret som Ridder av St. Olavs Orden i 1894. Han var også ridder av den danske Dannebrogordenen, og var innehaver av 4. klasse av den tyrkiske Mecidi-ordenen.

Han ble rammet av slag i 1896, ble temmelig redusert og 15. september omkom han i en drukningsulykke i Numedalslågen. Han ble begravet på Kongsberg 19. september 1896 med stor deltagelse fra kolleger fra Kongsberg Våpenfabrikk.

## Referanser


## Kilder
*
Cha-cha-cha

**Cha-cha-cha** er en latinamerikansk danseart som tilhører salsa-familien, og er en 4⁄4-dans i saktere tempo. Dansen ble skapt på Cuba i 1952 av fiolinisten Enrique Jorrín. Den er avleda av dansen mambo og økte i popularitet i USA og Vest-Europa fra og med 1950-årene. Cha-cha-cha består av to trege (*go-go*) og tre raske (*cha-cha-cha*) trinn.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sørbø kirke

**Sørbø kirke** (Sørbø kyrkje) er en langkirke i romansk stil i Stavanger kommune i Rogaland.

## Kirkebygget
Byggverket er i stein og har 100 sitteplasser.

Håkon Christie daterte kirken til midt på 1100-tallet. Morten Stige mente at byggingen var omkring 1130-1150. 

Kirken har et nesten kvadratisk kor på 6,05m * 5,95m. Skipet er 11,5m langt og 9,16m-9,27m bredt. Kirken hadde tårn i middelalderen, som ble revet i 1883-1884. I koret er det et spissbuet vindu (gotisk stil).  Det kan være satt inn omkring 1300.

Kirken ble hardhendt restaurert i 1883-1884, men restaurert delvis tilbake igjen på 1960-tallet.

## Kirkens funksjon i middelalderen
Blant de kongelige kapellene i 1308 var ”sancti Petri de Saurbe”  – Peterskirken på Saurbø, som kan ha vært Sørbøkirken på Rennesøy eller Peterskirken i Stavanger. Argumentene for Sørbø på Rennesøy var at Saurbe kan tolkes som Sørbø. Vi har likevel ingen kilder som sier at dette var en Peterskirke. Vi hadde derimot en Peterskirke i Stavanger, men Saurbe er et ukjent stedsnavn. Navnet Sørbø på Rennesøy uttales likevel som ”sorrbe”, som ligger nær opp til skriveformen i 1308. Det er størst sannsynlighet for at Peterskirken i 1308 var Sørbøkirken, og ikke i Stavanger. Sverre Bagge: Den kongelige kapellgeistlighet 1150-1319, Universitetsforlaget, 1976, side 173.

## Oppgaver som kongelig kapell

De kongelige kapellene var grunnlagt av kongen og ble også finansiert av kongemakten.

Ordningen med kongelige kapeller ble godkjent ved et privilegium fra pave Clemens V for kong Håkon Magnusson 5. februar 1308. Prosten ved Apostelkirken i Bergen skulle være leder for kongens 14 kapeller, grunnlagt og dontert av kongen selv eller hans far kong Magnus Lagabøte.

Samme dag ga paven Clemens V også avlatsprivilegium for de 14 kongelige kapellene, til å ettergir henholdsvis ett år og hundre dagers pønitens for dem som besøker kapellene på deres festdag og de åtte nærmest følgende dager. Dette ga kapellene et visst økonomisk grunnlag, ved at en kunne selge avlatsbrev.

De kongelige kapellene hadde kapellaner. En regner med at prestene var skrivekyndige, og sto for skriving av offentlige dokumenter og for lokale kongelige arkiver.

## Referanser


## Litteratur
* Bendix Edvard Bendixen: Stenkirker fra Middelalderen i Ryfylke og paa Jæderen, Fortidsminneforeningens årbog, 1908, side 150-155.

## Eksterne lenker
* 
* Om Sørbø kirke på nettstedet disnorge.no
* Om Rennesøy sogn på nettsiden til Den norske kirke
* «Kirkebøker, Rogaland» på nettsiden til Arkivverket
* Kart fra 1979 som viser kirkesteder og sognegrenser, på nettsiden til Universitetet i Bergen
* Eldre fotografi av Sørbø kirke på nettsiden til Nasjonalbiblioteket
* 
* Stavanger kirkelige fellesråd
Heksagon

I geometri er en **heksagon** en regulær polygon med seks hjørner og seks kanter. Dens Schläfli-symbol er {6}.

De indre vinklene til en regulær heksagon (et hvor alle sider og vinkler er like) er alle 120°. Vinkelsummen til en heksagon er 720°. 

Arealet til en regulær heksagon med sidelengde a\,\! er gitt av
A = \frac{3 \sqrt{3}}{2}a^2 \simeq 2.59808 a^2.

Omkretsen til en heksagon med sidelengde a\,\! er 6a\,\!, dens maksimale diameter er 2a\,\! og dens minimale diameter er a\sqrt{3}\,\!.

## Konstruksjon
En regulær heksagon er konstruerbart med rettvinklet linjal og passer. Det følgende er en skritt-for-skritt animasjonsmetode, gitt i Euklids *[[Euklids Elementer|Elementer]]*, Bok IV, Proposition 15.

## Heksagoner av mennesker og natur


Fil:Fort-Jefferson Dry-Tortugas.jpg|Et luftfoto av Fort Jefferson i Dry Tortugas Nasjonalpark
Fil:Honey_comb.jpg|En bikube
Fil:Carapax.svg|En skilpadde


## Eksterne lenker
*  Definisjon og egenskaper til en heksagon med interaktive animasjoner
Saxmundham

**Saxmundham** er en lite markedsby i Suffolk i England. Den ligger ved elven Fromus, en bielv til Alde, omkring tre mil nordøst for Ipswich og åtte km fra kysten. 

Hovedveien A12 går ved byen, og Saxmundham stasjon betjener East Suffolk Line. 

Navnet antas å komme fra saksisk for «Seizmonds hjem». Første gang byen er nevnt i en skriftlig kilde er i *[[Domesday Book]]* fra 1086, der det fortelles at den hadde tre kirker og altså var en bosetning av en viss størrelse. Den fikk sitt markedscharter senest i 1272 og har beholdt bystatusen selv om den er mindre enn mange landsbyer.

## Referanser