open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jørn Lund

**Jørn Lund** (født 30. januar 1946 i Viborg) er en dansk språkforsker. Fra 2002 til 2011 var han direktør i Det Danske Sprog- og Litteraturselskab (DSL). Han er utdannet som cand.mag. i dansk og språkpsykologi fra Københavns Universitet.

Innen ansettelsen på DSL var han lærer og forsker på Københavns Universitet og i flere år professor i dansk på den daværende Danmarks Lærerhøjskole, det nåværende Danmarks Pædagogiske Universitet.

Han ble sjefredaktør i Den Store Danske Encyklopædi i 1991, og i en periode fra 1995 var han samtidig direktør i det danske forlaget Gyldendals konserndireksjon. Han har vært leder for to språkpolitiske utvalg oppnevnt av kulturdepartementet. Jørn Lund var leder for Undervisningsministeriets kanonutvalg, som i 2004 utarbeidet en litteraturkanon til anvendelse i grunnskolen og på gymnasiet. Senere ble han leder for det samlede kanon-arbeidet under Kulturministeriet, som fremla sitt arbeidsresultat 24. januar 2006.

Lund har vært medlem i Det Danske Akademi fra 1989, blant annet som sekretær. Han er også medlem i Dansk Sprognævn og Rungstedlundfonden. Lund har i en årrekke vært formann for Fondet for dansk-norsk samarbeid og er nå rådgiver for fondets styre. Han er korresponderende medlem i Det Norske Akademi for Språk og Litteratur. Videre er han medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi.

Jørn Lund mottok i  2000 Admiral Carl Hammerichs minnelegat for sin innsats for dansk-norsk samarbeid.  

Lund har skrevet flere bøker.

## Referanser
Inga Berentz

**Inga Sofie Berentz** (født 23. desember 1878 i Kristiania, Norge, død 22. februar 1962 i Stockholm, Sverige) var en norsk-svensk skuespiller samt operette- og kabaretsanger.

Berentz debuterte på scene i Kristiania i 1897 og kom til Sverige omkring forrige århundreskifte. I 1909 foretok hun en innspilling av Alice Tegnérs sang *Olle i skogen* (*Mors lilla Olle*) på merket Gramophone. Berentz var dermed én av de første i Sverige som spilte inn barnesanger på plate.

Inga Berentz spilte inn akustiske 78-plater på merkene Astoria, Gramophone, Odeon samt Zonophone.

## Filmografi (utvalg)

## Teater (utvalg)

## Rollefoto

Inga Berentz Frihetsbröderna Jonason.jpg|I operetten *[[Frihetsbröderna]]* på Vasateatern 1898.
Inga Berentz-Trollslottet.jpg|I *Trollslottet* på Vasateatern 1904.
Franskilda frun.jpg|Carl Barcklind (t.v.), Berentz som *Jana* og Axel Ringvall i operetten *[[Frånskilda frun]]* på Oscarsteatern 1909.
Inga Berendz, swedish norwegian actress.jpg|Som *Arsén* i *[[Zigenarbaronen]]* på Oscarsteatern 1911.

## Referanser


## Kilder
* Filmografi fra Internet Movie Database
* Inga Berentz

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Kvíslavatn

**Kvíslavatn** er en innsjø på Island. Innsjøen ligger på det islandske høylandet vest for hovedveien Sprengisandur og sørøst for isbreen Hofsjökull. Sjøen har et areal på om lag 20 km².

## Eksterne lenker
* Bilde
Kingo

**Kingo** er etternavnet til blant annet:

* Thomas Kingo  (1634–1703), dansk biskop og salmedikter.
* Tatsuno Kingo  (1854–1919), japansk arkitekt.
Fartsgrense

**Fartsgrense** er den høyeste farten et kjøretøy har lov til å kjøre på en bestemt veistrekning. Den er fastsatt gjennom trafikkregler, og har typisk sammenheng med veitype og øvrige forhold. Ofte blir fartsgrensen merket gjennom veiskilt fra der en viss grense gjelder, men det finnes også standardiserte fartsgrenser som kan gjelde der det ikke er skilt.

## Historie
Den første fartsgrensen ble innført i Storbritannia i 1861, da den ble satt til 10 miles per time (16&nbsp;km/t) for de nye bilene som hadde begynt kjøre på veiene. I 1865 ble den senket til 6&nbsp;km/t på landet og 3&nbsp;km/t i byer. I 1896 ble den hevet til 14 miles per time, ca. 22,5&nbsp;km/t. Denne hendelsen blir markert årlig med en veteranbilkortesje fra London til Brighton.

## Fastsetting av fartsgrenser
Fartsgrensen er avhengig av hvor mye trafikk det er på stedet, for eksempel om en er i et boligområde eller på en landevei, og kvaliteten på veien, hvor for eksempel motorveier tillater mye høyere fart enn ellers. Tyskland er kjent for sin Autobahn der det i mange tilfeller ikke er fastsatt en øvre fartsgrense. Noen steder setter en også en nedre fartsgrense ettersom en mener sene kjøretøyer vil være en fare i trafikken. Dette gjør en for eksempel ved å forby traktorer, hestekjerrer og liknende på motorveier.

## Se også
* Liste over fartsgrenser etter land
Det Danske Sprog- og Litteraturselskab

**Det Danske Sprog- og Litteraturselskab** (**DSL**) er et dansk litterært selskap, stiftet 1911, som utgir og dokumenterer dansk språk og litteratur fra de eldste tider til nåtiden. Utgivelsene skjer såvel i bokform som på internett.

Selskapet ble stiftet av Lis Jacobsen og Carl S. Petersen i 1911, og Lis Jacobsen ble valgt som selskapets første formann, en post hun hadde inntil 1931. Selskapets nåværende formann siden 2001 er Finn Hauberg Mortensen.

Selskapets administrative ledelse har vært bestyrt av Lis Jacobsen 1931–51, Albert Fabritius 1951–74, Erik Dal 1974–91, Iver Kjær 1991–2002, Jørn Lund 2002–2011, Lasse Horne Kjældgaard 2011–2015 og Karen Skovgaard-Petersen fra 2015. 

Det Danske Sprog- og Litteraturselskab har utgitt mere enn 200 titler i mere enn 800 bind. Verkene som er utgitt dekker et bredt spekter; fra store verker som *[[Ordbog over det danske Sprog]]* (28 bind), fortsettelsen *[[Den Danske Ordbog]]* (6 bind), samlede skrifter av bl.a. Tycho Brahe, Steen Steensen Blicher, Thomas Kingo, m.fl., serien *Danske Klassikere* (fra 17.-20. årh.) og ordbøker, som strekker seg fra *[[Gammeldansk Ordbog]]* til *[[Korpus 2000]]*, som dokumenterer dansk språk anno 2000.
## Referanser

## Eksterne lenker
*
Marit Paulsen

**Marit Eli Paulsen** (født 24. november 1939 i Oslo, død 26. juli 2022 i Mora i Sverige) var en svensk forfatter og politiker, svensk representant i Europaparlamentet for Folkpartiet liberalerna.

## Liv og virke
Marit Paulsen ble født i Oslo og hadde tysk morfar, den avvisende holdningen mot tyskere i Norge etter Andre verdenskrig har siden påvirket hennes forfatterskap. Paulsen flyttet til Sverige på 1960-tallet og arbeidet i industrien, ved Smedjebackens Valsverk. Etter syv år ved valseverket tok hun folkehøyskole og debuterte i 1972 med romanen *Du, människa?*.

Marit Paulsen ble valgt til Årets europeer i Sverige i 1995 for sitt engasjement for Sveriges medlemskap i EU. Paulsen var ledende i kampanjen for jasiden ved den svenske folkeavstemningen om EU-medlemskap i 1994.

I 1998 gikk Paulsen over fra Sosialdemokratene til Folkpartiet liberalerna og var frem til 2007 partiets andre viseordfører og talsperson i eldrespørsmål. Paulsen representerte partiet i Europaparlamentet i perioden 1999-2004. Ved valget til Europaparlamentet i 2009 ble Marit Paulsen igjen innvalgt og fikk 51,5 % av personstemmene for Folkpartiet.

## Bibliografi
* *Du, människa?* (1972)
* *Du skulle gråta om du visste ...: en bok om förtryck* (1973)
* *Förlossningen* (1975)
* *Liten Ida* (1979)
* *Sju sorters blommor* (1981)
* *Natten är min egen* (1984)
* *Den stressade potatisen* (1985)
* *Riktig mat* (1986)
* *Livet på gården* (1986– )
* *Hela Sverige – eller kaos* (1990)
* *Europa och djuren* (1993)
* *En liten bok om en stor fråga: om Sverige och EU* (1994)
* *Hela havet stormar: en liten bok om vår tid* (1995)
* *En liten bok om euron* (2003)

## Priser og utmerkelser (utvalg)
*  – ABFs litteraturpris

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Folkpartiet liberalerna om Marit Paulsen 
*  Europaparlamentet om Marit Paulsen
*  'Fra «tyskertøsens datter» til riksmoder', artikkel i *[[Aftenposten]]* om Marit Paulsen
Daniel Merriweather

**Daniel Paul Merriweather** (født 17. februar 1982 i Melbourne, Australia) er en australsk R&B sanger og låtskriver. I juni 2009 slapp han sitt debutalbum *[[Love and War]]*, og den gikk inn på Storbritannias albumlister som nummer to.

Singelen «Red» er spilt på mye på norsk radio.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Den Danske Ordbog

***Den Danske Ordbog*** er en ordbok i seks bind over det danske språk i perioden fra ca. 1950 og fungerer som en fortsettelse av Ordbog over det danske Sprog. Ordboken utgis av Det Danske Sprog- og Litteraturselskab, og siste bind ble utgitt i november 2005 (første bind utkom i november 2003). Den omfatter rundt 100&nbsp;000 oppslagsord.

Den Danske Ordbog er basert på et meget omfattende, elektronisk tekstkorpus på ca. 40 millioner ord. De tekster som inngik i korpuset, stammer fra vidt forskjellige kilder spennende fra dagboksopptegnelser fra forskningsprosjekter som Nationalmuseets Vi skriver dagbog over tekster fra Folketinget og Københavns borgerrepresentasjon til skjønnlitterære tekster fra forskjellige forlag. På dette punkt adskiller Den Danske Ordbog seg markant fra «forgjengeren» *Ordbog over det danske Sprog*, som hovedsakelig er basert på tekster fra forfattere og andre profesjonelle språkbrukere og således ikke dekker samme spredning hva angår genrer, stil og dialekter som den moderne etterfølger.

## Eksterne lenker
* Den Danske Ordbog – presentasjon av ordboken
Lille Wien

**Lille Wien** er et uttrykk som gjerne brukes om enkelte europeiske byer, for å understreke at byenes arkitektur er inspirert av byggestilen i det tidligere Østerrike-Ungarns hovedstad Wien. Blant disse byene er: 
* Bielsko-Biała i Polen
* Tsjernivtsi i Ukraina
* Cluj-Napoca i Romania
* Lviv i Ukraina
* Ruse i Bulgaria
* Sofia i Bulgaria
* Varaždin i Kroatia

## Bildegalleri


Fil:Bielsko-Biała Town Hall.jpg|Rådhuset i Bielsko-Biała
Fil:Chernivtsi Railroad Station.JPG|Jernbanestasjonen i Tsjernivtsi
Fil:Rousse-architecture3.jpg|Ruse regionale historiske museum
Fil:643pixels-SofiaUni60percent.jpg|Universitetet i Sofia
Fil:Lwów - Opera.jpg|Operahuset i Lviv
Fil:HNK Varaždin.jpg|Det kroatiske nasjonalteatret i Varaždin
Fil:CJROmaniustreet.jpg|Iuliu Maniugaten i Cluj-Napoca

## Referanser
Pitbull (rapper)

**Armando Christian Pérez** (født 1981), mest kjent under artistnavnet **Pitbull**, er en amerikansk rapper og låtskriver. 

Han er mest kjent for sanger som «I Know You Want Me (Calle Ocho)», «Hotel Room Service», «Give Me Everything» samt en rekke låter hvor han rapper sammen med andre kjente artister. Han rapper på både engelsk og spansk. I 2011 ga han og Marc Anthony ut sangen «Rain Over Me». Han har kallenavnet sitt etter hunderasen pitbull. 

## Diskografi
* *El Mariel* (2006)
* *The Boatlift* (2007)
* *Rebelution* (2009).
* *Armando* (2010)
* *Planet Pit* (2011)
* *Global Warming (2012)
* *Globalization (2014)
* *Dale (2015)
* *Climate Change (2017)
* *Libertad 547 (2019)*
* Trackhouse *(2023)*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Mål og Mæle

***Mål og Mæle*** er et dansk populærvitenskapelig tidsskrift om språk, som har eksistert siden 1974. Det spenner emnemessig meget vidt og inneholder artikler av varierende vanskelighetsgrad. Tidsskriftet utkommer 4 ganger om året og har i 2007 knapt 1700 abonnenter. *Mål og Mæle* ble i 1987 tildelt PH-prisen. Redaksjonen består p.t. av professor Carsten Elbro, professor Jørn Lund, professor emeritus Erik Hansen, forskningsadjunkt Kasper Boye og forskningsadjunkt Ken Farø.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Mål og Mæles hjemmeside
Slumber Party Girls

**Slumber Party Girls**, forkortet **SPG**,  er en amerikansk jentegruppe. Disse fem sangerne utga sin debut-CD  3. oktober 2006. 

SPG var verter for TV-showet KOL Secret Slumber Party hver helg på CBS fra premieren 16. september 2006. I løpet av 2006-2007 sesongen, ble musikken også omtalt på TV-showet Dance Revolution, hvor de fungerte som showets band; programmet ble 'hosted' av Radio Kols DJ Rick. 

The Slumber Party Girls ble valgt ut fra mer enn 1000 som gikk på audition. Deres nye singel debuterte på iTunes og KOL i august 2006. Slumber Party Girls består av Cassie, Lina, Mallory, Carla og Carrouline.
Mizpa

**Mizpa** er et kristent stevnested i Follesebygda, og er kulturminnested for Askøy kommune. Stedet ble vigslet 13. juni 1909. Det eies og driftes av forsamlingen på Follese bedehus.

Follese bedehus ble bygd på dugnad, og stod ferdig i 1892. Bedehuset fikk raskt stor aktivitet, og man fikk behov for en større samlingsplass. Om sommeren arrangerte man møtene i friluft, og disse sommermøtene ble til storsamlinger som samlet mellom fire og fem tusen mennesker fra Askøy og øyene rundt Hjeltefjorden. Disse stevnene ble kalt «Det Stora Møte».

Området Mizpa ligger på Stølen på Follese, og ble skilt ut og gitt vederlagsfritt til forsamlingen i 1890. Stedet er et naturlig amfi, og ble straks tatt i bruk til friluftsmøtene. 13. juni 1909 ble stedet vigslet og gitt navnet *Mizpa*.  Navnet er hentet fra 1. Mosebok i Bibelen og betyr «vakttårn».

Mizpa er fremdeles i aktiv bruk. «Det Stora Møte» blir avholdt hver sommer, men uten den oppslutningen det hadde i begynnelsen. Stedet ble valgt tilkulturminnested for Askøy kommune i 2000, og ble godkjent som vigselsted av Bjørgvin biskop i 2004. Det blir avholdt gudstjenester i regi av Strusshamn menighet i Den norske kirke Kristi himmelfartsdag, og stedet er bygdens samlingspunkt på 17. mai.

Amfiet har 800 sitteplasser, og blir og brukt til konserter. Før jul brukes også Mizpa til Follese skole sine juleavslutninger.


Image:Mizpa 2.JPG|Mizpa fullsatt til jubileumskonsert med Oslo Gospel Choir
Image:Jubileum_Mizpa.JPG|Den geistlige prosesjonen i jubileumsgudstjenesten ved hundreårsjubileet i juni 2009. Bakerst går biskop Halvor Nordhaug.


## Kilder
**Jubileumsprogram. Mizpa 100 år*, Askøy, 2009.
Librasjon

**Librasjon** er i astronomien de forskjellige forholdene som gjør det mulig å se mer enn 50&nbsp;% av månens overflate over tid, selv om månen på grunn av bundet rotasjon alltid vender den samme siden mot jorda.

Ettersom prosessene i et kretsløp er gjentakende, vises librasjon ved at forsiden av legemet som går i bane vugger sakte fram og tilbake (eller opp og ned) sett fra det sentrale legemet.
 
I det bestemte tilfellet med månens librasjoner, tillater denne bevegelsen en observatør på jorda å se litt forskjellige halvdeler av månens overflate til forskjellige tider. Dette betyr at totalt 59&nbsp;% av månens overflate kan observeres fra jorda.

Det finnes tre typer librasjoner:

* *Librasjon i [[lengdegrad|lengde]]* er en følge av at månens bane rundt jorda er noe eksentrisk, slik at månens rotasjon noen ganger ligger forut for, og noen ganger etter, månens posisjon i banen.
* *Librasjon i [[breddegrad|bredde]]* er en følge av at månens rotasjonsakse heller litt i forhold til normalen til månens baneplan. Opphavet til denne librasjonen svarer til måten årstidene oppstår på som en følge av jordas bevegelse rundt sola.
* *[[Parallakse|Parallaktisk]] librasjon* er en liten daglig oscillasjon som kommer av jordas rotasjon, som flytter en observatør først fra den ene siden og så til den andre siden av den rette linja gjennom jordas og månens sentre. Denne librasjonen tillater en observatør å se månen fra to forskjellige vinkler. Dette er fordi observatøren er på jordas overflate, ikke i dens sentrum.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Astronomy Picture of the Day: 2005 November 13 – time-lapse-animasjon av månen gjennom en fullstendig syklus, hos NASA (på engelsk)
* Libration: 2 years in 2 seconds  – 24 fullmånebilder tatt over to år, satt sammen i en animasjon (lenket på siden) som viser månens librasjon og variasjon i diameter (på engelsk)
* National Maritime Museum: The Moon's Movement – omtale av komponentene i månens librasjon, med diagrammer (på engelsk)
* The Antikythera Calculator (Italian and English versions)
* Observing the Lunar Libration Zones
17. etappe i Tour de France 2009

**17. etappe i [[Tour de France 2009]]** ble kjørt onsdag 22. juli mellom Bourg-Saint-Maurice og Le Grand-Bornand, og gikk over fire første- og en andre-kategori-stigninger.

Like før toppen av første stigning stakk Thor Hushovd sammen med Thomas Voeckler fra feltet. Hushovd klarte å ta igjen en utbruddsgruppe som hadde ett minutts forsprang i utforkjøringen, og fortsatte videre på egen hånd, over en første- og en andre-kategori-stigning, for å ta spurtpoeng på de to innlagte spurtene. Før de siste to stigningene ble han tatt igjen av hovedfeltet. Han klarte dermed å øke forspranget på den grønne trøya med tolv poeng.

Siste stigningene ble en kamp mellom Alberto Contador og Schleck-brødrene. Fränk Schleck fikk etappeseieren og rykket opp på tredjeplass sammenlagt, mens Andy Schleck gikk inn på andreplass.

## Sprint og klatrepasseringer

### 1. sprint (Praz-sur-Arly)
Etter 75,5 km

### 2. sprint (Cluses)
Etter 126 km

### 1. klatring (Cormet de Roselend)
1. kategori stigning etter 18 km

### 2. klatring (Col des Saisies)
1. kategori stigning etter 56 km

### 3. klatring (Côte d'Arâches)
2. kategori stigning etter 111,5 km

### 4. klatring (Col de Romme)
1. kategori stigning etter 140,5 km

### 5. klatring (Col de la Colombière)
1. kategori stigning etter 154,5 km

## Resultatliste

## Sammenlagtstilling etter etappen

## Manglende ryttere

* **3**  José Ángel Gómez Marchante (CTT) brøt.

* **83**  Cyril Dessel (ALM) stod av sykkelen etter 50 km.

* **199**  Kenny van Hummel (SKS) brøt etter et fall. Han var på dette tidspunktet Lanterne rouge.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Etappeside på Letour.fr
Liste over ordførere i Lånke

**Liste over ordførere i Lånke**. Med formannskapslovene av 1837 var Lånke en del av Stjørdalen formannskapsdistrikt, som i 1850 ble delt i Øvre og Nedre Stjørdal. Lånke ble utskilt fra Nedre Stjørdal som et eget herred i 1902. I 1962 ble Lånke slått sammen med Stjørdal, Skatval og Hegra kommuner til den nye Stjørdal kommune.

## Fotnoter


## Referanser
Arkeologiåret 1921

**Arkeologiåret 1921** er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1921.

## Ekspedisjoner
*Funnstedet for Pekingmennesket ved Zhoukoudian, Kina blir oppdaget av den svenske geologen Johan Gunnar Andersson og den amerikanske paleontologen Walter W. Granger.

## Utgravninger
*Funnstedet for pekingmennesket ved Zhoukoudian, Kina blir først utgravd av den østerrikske paleontologen Otto Zdansky.
* Utgravninger i Bet-Sjean av University of Pennsylvania begynner (fortsetter til 1933).
* Daya Ram Sahni starter utgravninger ved Harappa for Archaeological Survey of India.
* Hjortspringbåten graves ut i 1921–1922.

## Funn
* Blant materiale som ble funnet ved Otto Zdanskys utgravninger ved funnstedet for pekingmennesket ved Zhoukoudian, Kina, var to menneskelige jeksler, men funnene blir ikke offentliggjort før i 1926
* Mohenjo-daro blir oppdaget.
* Sverdet fra Pernik blir funnet.
* Egtvedpiken fra ca. 1360 f.Kr. var en ung pike som ble gravlagt i dagens Egtved i Danmark, og er et av de best bevarte arkeologiske funn fra bronsealderen.
* Edward Thurlow Leeds oppdager tidlige angelsaksiske bosetninger i Sutton Courtenay, de første i England som blir systematisk utgravd.

## Publikasjoner

* Januar – Society of Antiquaries of London starter utgivelsen av *The Antiquaries Journal*.

## Fødsler
*6. januar – Petter Dyrkorn, norsk bibliotekar og amatørarkeolog (død 2006) 
*23. januar – Marija Gimbutas, litauisk-amerikansk arkeolog (død 1994)
*13. februar – Stylianos Alexiou, gresk klassisk arkeolog (død 2013)
*11. mars – Philip Rahtz, engelsk arkeolog (død 2011)
*11. april – Lucos Cozza, italiensk arkeolog (død 2011)
*14. april – Ricardo Alegría, antropolog og arkeolog fra Puerto Rica (død 2011)
*16. april – Konrad Schauenburg, tysk klassisk arkeolog (død 2011)
*15. mai – Anders Hagen, norsk arkeolog (død 2005)
* 8. august – Jean Leclant, fransk egyptolog (død 2011)
*9. september – Émile Descouvrières, fransk abbed, historiker og arkeolog
*2. desember – Eduardo Pareyón Moreno, meksikansk arkitekt og arkeolog (død 2000)

## Dødsfall

*21. februar – Frits Uldall, dansk arkitekt og arkeolog (død 1839)
*16. juni – Vincenzo Giuseppe De Prisco, italiensk offentlig tjenestemann og amatørarkeolog (født 1855)
*26. august – Karl Frederik Kinch, dansk filolog og arkeolog (født 1853)
*26. november – Émile Cartailhac, fransk oldtidshistoriker som var spesialist på hulemalerier (født 1845)
*26. desember – Ludwig Mitteis, østerriksk rettshistoriker og papyrolog (født 1859)


Fil:Frits Uldall 1895.jpg|Frits Uldall(1839–1921)
Fil:LucosCozza1990.jpg|Lucos Cozza(1921–2011)


## Referanser
Hans Memling

**Hans Memling** (født mellom 1433 og 1440 i Seligenstadt i Kurmainz; død 11. august 1494 i Brugge; også: *Jan van Mimmelynghe*, *Johannes Memmelinc* oder *Memlinc*, feilaktig: *Hemling*) var en  tysk maler av den tidlige nederlandske skole.

Der finnes i dag lite sikker kunnskap om hans liv, bortsett fra at han var aktiv i Brugge og ble registrert som boende der i 1478. Bildene hans viser at han både var aktiv og etterspurt, og det eksisterer blant annet flere altertavler fra hans hånd. Særlig berømt ble han for sine madonnabilder og portretter. Hans religiøse motiv preges av en stille og lyrisk harmoni. 
 
## Liv og virke
Hans Memling tilbrakte noen tid i Rogier van der Weydens verksted i Brussel. Men etter at Rogier døde i 1464 ble det forandringer.

Memling blir første gang nevnt i dokument fra 1465, da han fikk borgerskap i Brugge. I 1466 bodde han i et stort steinhus i Sint-Jorisstraat, et hus han trolig kjøpte i 1480. På samme tid og i samme delen av Brugge bodde maleren og miniatyrdesigneren Willem Vrelant. Han var dessuten bokillustratør.

Memling skulle egentlig ha skaffet seg borgerskap i byen, men registrerte seg av ukjente grunner i malerlauget i Brugge. Senere hadde han også assistenter og lærlinger i sitt verksted. Lærlinger av han er nevnt i 1480 og i 1484. Michel Sittows læretid i Brugge fant stad i disse årene, og med bakgrunn i stilistiske likheter kan han ha vært en av Memlings lærlinger.

Dødstidspunktet er kjent fordi han etterlot seg mindreårige barn. Da notaren i Brugge registrerte Memlings død, påførte han dokumentet en kommentar om at Memling var «den dyktigste maleren i hele den kristne verden».

Minnet om Memling blir bevart i fødebyen, der det vites at det tidlig på 1500-tallet ble lest messer for hans sjel. Siden ble han glemt.

Hans hovedverker er malerier i Johannishospital i Brugge. Da malereine ble gjenoppdaget av kunsthistorikere vokste det samtidig frem en sentimental legende om maleren, som skulle ha skapt maleriene i Johannishospital etter en mirakuløs helbredelse. Denne legenden holdt seg, og ble senere formidlet i billedform av flere malere.

## Referanser
Peder Schøyen

**Peder Schøyen** (født 12. november 1836, død 2. juli 1913) var kjøpmann og brennevinshandler i Kristiania. Schøyen arbeidet aktivt for dyrs beskyttelse.

## Familie
Schøyen ble født i Nes på Romerike som sønn av Anders Aslaksen Schøyen (1761&ndash;1848) og Kari Nilsdatter (født 1797 og død etter 1865) fra Nygård i Odalen inne på skogen. 

Hans arving Martin Olsen Schøyen etablerte Schøyens BIlcentraler AS. M O Schøyens arving Martin Schøyen etablerte i sin tur en stor samling historiske håndskrifter, den såkalte Schøyen-samlingen.

## Forretningsvirksomhet
Schøyen drev virksomhet kjøpmann og brennevinshandler på Lilletorvet i Kristiania. Det er fortalt at Peder Schøyen dro til byen med kun 4 speciedaler i lommen, og bygde sin formue derfra. Han begynte forretningen i 1866 da han var 30 år gammel, og han eide denne forretningen til han døde. I 1911 gis følgende opplysning om firmaet: *P. Schøyen & Co. Indehavere: P. Schøyen, H. Killingmo og I. M. Iversen*.  

I *[[Christiania Adressebog]]* står han oppført første gang i 1880 med opplysningene: *P. Schøyen, Kolonial-, Vin & Brennevinsforretning. Brogaden 11*. Senere lot han bygge en ny bygning i renessansestil på adressen Brugata 11.

## Dyrenes beskyttelse
Schøyen arbeidet aktivt for dyrs beskyttelse, og var en stor bidragsyter til Foreningen til dyrenes beskyttelse i Christiania. Han testamenterte 40&nbsp;000 kroner til foreningen ved sin død i 1913, da et svært stort beløp. I *Dyrenes Ven* for august 1913 ble det trykket et minneord om Schøyen som beskrev både testamentets ordlyd og Schøyens innsats for dyrevelferd. 

## Gravferd
Han var ugift og bodde i 1911 i andre etasje i Brogaten 11.   Han ble begravet på Oslo kirkegård.  Marskalkstavene ble båret av grosserer Frithjof Rasmussen og Tobias Larsen.

## Referanser


## Se også
* Dyrebeskyttelsen Oslo & Omegn
* Dyrebeskyttelsen Norge
* Foreningen til dyrenes beskyttelse i Christiania
* Ingeniør M.O. Schøyens Bilcentraler
* Martin Schøyen

## Litteratur
* *Dyrenes Ven*, nr. 8 for august 1913, s. 60ff
* *Christiania Adressebog*, 1880.

## Eksterne lenker
* The Schøyen Collection

* [Brugata 11, hjørnegården på Lilletorget i Oslo](https://lokalhistoriewiki.no/wiki/Brugata_11_(Oslo))

* Brugata over Lilletorget i Christiania opp mot Storgata, Stenersgata inn til venstre. Spaserende, Narvesens tårnkiosk, drakjerrer, folk i gata. P. (Peder) Schøyen vinforretning (fra 1866) til høyre (Brugata 11). Takreklame for Morgenposten. Postkort med påskrevet hilsen.
Soongsøstrene

**Soongsøstrene** (tradisjonell kinesisk: 宋家姐妹, pinyin: *Sòngjiā Jiěmèi*, eller 宋氏三姐妹) var tre hakkakvinner som, sammen med sine ektemenn, var blant Kinas mest fremstående politiske skikkelser i første del av 1900-tallet. De spilte hver for seg viktige roller ved den innflytelse de hadde over sine ektemenn, og dette og deres egne handlinger var med på å endre den kinesiske histories kurs.

Faren var metodistforstanderen Charlie Soong, som ble en fremgangsrik bankmann og publisist. Moren var Ni Kwei-tseng. De hadde tre brødre som alle ble høye embedsmenn i Republikken Kina. En av dem var T. V. Soong.

## Historie
Det som skilte dem, var den holdning de inntok til de to rivaliserende partier Kuomintang (KMT) og det kinesiske kommunistparti (KKP). I 1930-årene var Soong Ai-ling og hennes søster Mei-ling Kinas to rikeste kvinner. Begge støttet Kuomintang, mens Soong Ching-ling senere støttet kommunistene.

I 1937, da den annen sino-japanske krig brøt ut, kom de alle tre sammen etter ti års adskillelse og samarbeidet om å forene KMT og KKP mot den keiserlige japanske hær.  Soong Ai-ling konsentrerte seg om sosialt arbeid som det å hjelpe sårede soldater, flyktninger og foreldreløse barn. Hun donerte ambulanser og lastebiler til hæren i  Shanghai og til flyvåpenet, samt mange læruniformer.

Da japanerne okkuperte Nanjing og Wuhan flyttet de tre søstrene til Hongkong.  I 1940 dro de inn til  Chongqing og grunnla *The Chinese Industrial Association*, som hjalp folk til arbeid.  Søstrene besøkte stadig skoler, hospitaler, barnehjem og bomberom, og hjalp krigsrammede overalt på deres vei.  Selv om de to partiene ikke forente sine krefter i de kritiske 1940-årene, gikk søstrene i bresjen for å finansiere og hjelpe fedrelandet.

## De tre søstrene

## Film
Soongsøstrenes historie er gjengitt i Mabel Cheungs prisbelønnede film fra 1997: 宋家皇朝, *Sòngjiā Huángcháo*, – The Soong Sisters).

## Referanser


## Eksterne lenker
* General Introduction av Wesleyan College
Verdens dyrevernorganisasjon

**Verdens dyrevernorganisasjon**, World Society for the Protection of Animals (forkortet WSPA), er en internasjonal dyrevernsorganisasjon. WSPA ble opprettet i 1981 da to tidligere organisasjoner ble sammenslått: World Federation for the Protection of Animals (WFPA), som ble opprettet i 1953, og International Society for the Protection of Animals (ISPA), som ble opprettet i 1959. Organisasjonen har konsultativ status i FNs økonomiske og sosiale råd.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Paul Hart

**Paul Hart** (født 4. mai 1953) er en engelsk fotballmanager og tidligere fotballspiller.

## Spillerkarriere
Som spiller spilte Paul Hart i forsvar. Han begynte sin karriere i Stockport County i 1970. Han spilte 87 ligakamper og scora fem mål i klubben fram til 1973, da han gikk til Blackpool. Han spilte 143 ligakamper og scora 15 ligakamper fram til 1978. I 1978 kjøpte Leeds United Hart for £300&nbsp;000 som erstatning for Gordon McQueen. Han spilte 191 ligakamper på sine fem år i Leeds. Han gikk til Nottingham Forest i 1983, hvor han spilte 87 kamper til 1985. Han spilte 51 ligakamper for Sheffield Wednesday fra 1985 til 1986. I 1986 spilte han en kamp for Birmingham City, og han brakk beinet i sin første kamp. Det ble hans eneste kamp i Birmingham. I 1988 avslutta han spillerkarrieren i Notts County.

## Trenerkarriere
I 1988 ble han manager i Chesterfield. Han var tre år i klubben helt til han og styreformannen kom på kant, og han fikk sparken i 1991. Deretter fortsatte han i Nottingham Forest som ungdomstrener, og senere i Leeds. Harts elever i Leeds vant FA Youth Cup i både 1993 og 1997. Han returnerte til Nottingham Forest etter at han og manager George Graham kom på kant.

Forests U19-lag ble en umiddelbar suksess, og de vant U19-serien i 1999/2000. Han fikk fram flere spillere, mest kjent Michael Dawson. I 2001 ble han manager for Nottingham Forests A-lag. Han gjorde det ganske bra i starten, og nådde playoff-semifinalen mot Sheffield United i 2003. Men Forest måtte se seg slått. Etter at flere nøkkelspillere forlot klubben sommeren 2003, og ikke erstatta, endte det til slutt at Hart fikk sparken 7. februar 2004 etter en rekke med dårlige resultater.

Under en måned etter dette fikk han jobben som manager for Barnsley, som den gang lå i League One. Klubben rykka ikke opp og Hart fikk sparken. I 2006 ble han manager for Rushden & Diamonds. Etter en middels start på sesongen fikk han sparken igjen.

19. mars 2007 ble han oppnevnt som direktør for Portsmouths ungdomsavdeling. I 2009 tok han midlertidig over managerjobben i klubben etter at Tony Adams fikk sparken. Kort etter ble Brian Kidd Harts assistent. 21. juli 2009 ble han ansatt som manager på heltid i klubben. I 2009 fikk han sparken i Portsmouth og Avram Grant overtok.

Hart ble 17. desember samme år oppnevnt til ny manager i Queens Park Rangers etter Jim Magilton, men han trakk seg etter bare fem kamper. Han overtok Crystal Palace 2. mars 2010, etter at Neil Warnock ble manager i nettopp Queens Park Rangers.  Han reddet klubben fra nedrykk, men fikk ikke ny kontrakt.

I mars 2011 fikk han kontrakt ut sesongen som manager for Swindon Town som lå på bunnen av tabellen i League One med oppgave om å redde klubben fra nedrykk.  To kamper før sesongen var over, trakk han seg da det ble klart at klubben ikke klarte å holde seg i divisjonen etter kun én seier på hans 11 kamper som manager.

## Managerstatistikk

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wikipedia på tysk

**Wikipedia på tysk** (ty.: *Deutschsprachige Wikipedia*) er den tyske språkutgaven av encyklopedien Wikipedia. Den ble lansert 16. mars 2001, to måneder etter at den første versjonen ble lansert, den engelskespråklige utgaven. Leksikonet passerte 27. desember 2009  artikler, noe som gjør at Wikipedia på tysk er den nest største versjonen av Wikipedia, etter den engelskspråklige utgaven.  

## Eksterne lenker
*
Prosesjonskors

**Et prosesjonskors** er et kors eller krusifiks som bli båret i kristne prosesjoner.

__TOC__

## Den ortodokse kirke

I de ortodokse kirkene er det forskjellige tradisjoner for bruk av prosesjonskors. Tradisjonelt har prosesjonskorset kun vært i bruk når patriarken eller lignende holder liturgi. Denne tradisjonen er fortsatt dominerende i de slaviske kirkene.
I den moderne greske tradisjonen blir korset ofte brukt i innledning til vesperen, og i den hellige liturgien, uansett hvilken grad hovedcelebranten innehar. I alle tradisjoner blir prosesjonskors brukt i utendørs prosesjoner for hendelser som palmesøndag, korsprosesjoner og prosesjoner til ære for relikvier eller et ikon av en helgen.

## Den katolske og anglikanske kirke

I romersk-katolske og 
anglikanske kirker brukes korset i prosesjoner fulgt av lys og røkelse. 
Korset blir bragt opp til alteret av en ministrant.

## Metodistkirken og lutherske kirker

I metodistiske og lutherske kirker bæres korset opp til alteret i starten av gudstjenesten 
og fungerer deretter som alterkors under gudstjenesten. De som gjør altertjeneste bukker for korset, da det representerer Guds nærvær ved alteret.

### Den norske kirke

I Den norske kirke bæres alterkorset inn av klokkeren eller en annen frivillig foran prosesjoner på de store festdagene, samt ved spesielle anledninger (dåp, familiegudstjeneste etc.). Korset blir plassert ved alteret, men har utover dette ingen spesiell funksjon under gudstjenesten.

## Referanser
-
Pensjonat

Et **pensjonat** er et overnattingssted der man kan mot betaling disponerer et soveværelse for en kortere eller lengre tid, og som regel også kan innta måltider i en spisesal som er felles for alle pensjonatets gjester.

I nyere tid brukes begrepet som oftest om overnattingssteder med en noe enklere standard enn hoteller. Pensjonater er i større grad enn hoteller basert på at eier og driftsansvarlig er en og samme person.

Pensjonater finnes i byene og på landet, særlig i typiske turistområder.

## Norge

### Historikk
På 1800-tallet og utover på 1900-tallet ble det etablert mange pensjonater rundt om i Norge. Kvinner av middelklassen og i de øvre samfunnslag som kom i økonomiske vanskeligheter, for eksempel fordi de mistet en ektemann eller far, kunne skape seg et livsgrunnlag ved å starte pensjonatsdrift. Bare på et begrenset geografisk område som Nordstrand i dagens Oslo, fantes det en rekke små og større pensjonater på slutten av 1800-tallet. Nordstrand var et landlig område som mange byfolk søkte seg til for å finne ro og nyte naturen gjennom noen uker eller måneder.

Omkring år 1900 var Tjøme - og andre steder ved Skagerrakkysten - blitt populært feriested for såkalte *[[badegjest]]er* fra hovedstaden. Det ble bl.a. etablert en rekke pensjonater.

Et vanlig bolighus kunne ombygges til pensjonat ved å bygge på loftsetasjen slik at det ble plass til flere soverom. En stor glassveranda var pensjonatets sikreste fysiske kjennetegn, og et soveanneks kunne utvide kapasiteten. Pensjonatdriften var viktigst i 1930-årene. Folk hadde da i større grad fått regulert ferie. I 1936 var det 25 pensjonater i drift samtidig. Mange av disse ble drevet i kombinasjon med jordbruk, slik at produkter kunne brukes til pensjonatdriften. Flere av Tjømes eksisterende bedrifter i hotellbransjen har sin opprinnelse i pensjonatdriften.

For øvrig var det vanlig for både studenter og enkeltstående yrkesutøvere som kontorister, lærere og lignende å bo på pensjonat, dersom de ikke hadde økonomi til å etablere sitt eget hjem.

### Nåtid
Per 2018 er begrepet «pensjonat» ikke så vanlig i Norge. Det finnes fortsatt hotell-lignende overnattingstilbud som kaller seg pensjonat, og da skyldes navnet ofte at stedet har beholdt et tradisjonsrikt og innarbeidet navn som stammer fra 1800-tallet eller begynnelsen av 1900-tallet.

## Se også
* Pensjonatskole

## Referanser
Inspektør Scott på farten

***Inspektør Scott på farten*** er tittelen på fire norske kriminalhørespillserier som ble sendt på NRK radio i 1960, 1961 og 1970. Hørespillseriene handler om inspektør Scott og overkonstabel Bingham fra Scotland Yard i deres jakt på å oppklare forbrytelser. Hver episode er en selvstendig og avsluttet fortelling. Rollen som Scott spilles av Ola Isene. Regi og oversettelse var ved Paul Skoe, mens Bjarne Amdahl skrev musikken.

Hørespillet har britisk opphav og ble skapt av John P. Wynn. Den britiske versjonen ble sendt på BBC Light Programme i perioden 1957&ndash;1963 under tittelen *Inspector Scott Investigates*. Deryck Guyler har rollen som inspektør Scott i de britiske seriene, mens Brian Hayes har rollen som overkonstabel Bingham.

## Handling
En forbrytelse ble begått. Inspektør Scott og hans assistent, overkonstabel Bingham avhørte to eller tre mistenkte. Så mens musikken spilte, var det en pause slik at lytterne kunne bestemme seg for hvem som hadde begått ugjerningen før den endelige avsløringen kom.

## Skuespillere

*Ola Isene (Inspektør Scott, de tre første seriene)
*Johan Sverre (Inspektør Scott, den fjerde serien)
*Lothar Lindtner (Overkonstabel Bingham)

## Episoder

1960: **Inspektør Scott på farten (1. serie)** – Seks deler 
*Ekkomordet
*En dommers død 
*Kidnapping
*Goddardsaken
*Yoghurtflasken
*På Hotell Magnificent

1960: **Inspektør Scott på farten (2. serie)** – Fire deler
*Pengeutpresseren
*Dystre Gilberts død
*Et sjokk for Hans Høyhet
*Den savnede rødhåringen

1961: **Inspektør Scott på farten (3. serie)** – Fire deler
*Tyveri i filmstudio
*Sir Walter Grimsdykes død
*Det hendte på Flight 616
*Den mystiske Mr. Forester

1970: **Inspektør Scott på farten (4. serie)** – Fire deler
*Billøpet
*Marokkansk mellomspill
*Postvognranet
*Mannen fra fangeleiren

## Referanser
Agri

**Agri** kan vise til:

*Agri (elv), en 136 km lang elv sør i Italia. 
*Ağrı, en by og et distrikt i det østlige Tyrkia.
Bekkjedalsknuten

** Bekkjedalsknuten ** er et fjell i Sirdal kommune i Agder. Det har en høyde på  meter over havet og er det 22. høyeste fjellet i Vest-Agder av fjell med primærfaktor på minst 50 meter.

## Se også
* Fjell i Vest-Agder

## Referanser
Jon A. Lea

**Jon Arvid Lea** (født 9. september 1948) er en norsk statsviter og offentlig tjenestemann. Han var tidligere direktør for Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB). Han ledet DSB fra det ble opprettet i 2003 til han gikk av i 2015, etter to åremålsperioder.

Han er utdannet cand.polit. i statsvitenskap og har arbeidet som prosjektleder i Sosialdepartementet, underdirektør og fra 1994 avdelingsdirektør i Arbeids- og administrasjonsdepartementet.

Jon A. Lea var konstituert fylkesmann i Hedmark i 1997 og fylkesmann i Buskerud i årene 1999 til 2001. Deretter var han fram til 2003 direktør for videregående opplæring i Vestfold.
## Referanser
Ağrı

**Ağrı** (kurdisk: *Qerekose*/*Agirî*) er en by og et distrikt i det østlige Tyrkia. Den er det administrative senter for provinsen Ağrı. Byen ligger nær fjellet Ararat ved grensen mellom Tyrkia og Armenia, og innbyggertallet var i 2007 på 97&nbsp;839. Majoriteten av befolkningen er kurdere, men det finnes også armenere og tyrkere.

## Referanser
Taumevassheia

**Taumevassheia** er et fjellområde i Sirdal kommune i Agder. Det utgjør den nordøstligste delen av Sirdalsheiane, og ligger mellom Taumevatn og øvre del av Sirdalen i vest, Rosskreppfjorden i øst, Suleskardveien i sør og fylkesgrensa mot Aust-Agder i nord. Stort sett hele Taumevassheia ligger innenfor Setesdal Vesthei Ryfylkeheiane landskapsvernområde.

Taumevassheia er det høyest beliggende området i Vest-Agder, med høyder fra  meter over havet i sør til  i nordøst. Av fylkets 25 høyeste topper ligger 21 i dette området, og de fleste av disse toppene er navnløse. Den høyeste er Urdalsknuten, på fylkesgrensa mot Aust-Agder, som har en høyde på  meter over havet.

Taumevassheia er et viktig tur- og friluftsområde hele året.

## Referanser




## Se også
* Fjell i Vest-Agder
Otto Zdansky

**Otto Zdansky** (født 28. november 1894 i Wien, død 26. desember 1988 i Uppsala) var en østerriksk paleontolog utvandret til Sverige, og er mest kjent for sin oppdagelse av Pekingmennesket. 

## Lov og virke
### Bakgrunn
Otto Zdansky, av jødisk opprinnelse, kom til Uppsala etter første verdenskrig der han ble tatt vare på av studentorganisasjonen ved Uppsala universitet. Ved studier i sin hjemby og ved kontakter med professoren i paleontologi ved universitetet, Carl Wiman, lykkes han å fullføre sine studier og disputerte i 1921. 

### Paleontolog, ''pekingmennesket''
Wiman var en bekjent av forskeren Johan Gunnar Andersson som på tiden da Zdansky disputerte, ledet utgravninger i Kina. Gjennom disse kontaktene fikk Zdansky hjelpe til ved utgravningene og en dag fant han en kinntann fra en hominid i en grotte ved Chou Kou Tien ( *[[Zhoukoudian]]*) ikke langt fra Beijing (Peking). Da han siden vendte tilbake til Uppsala og gikk igjennom forskningsmaterialet, som var sendt dit, oppdaget han ytterligere to tenner. Han gjemte funnet unna og publiserte ingenting før i 1926, etter at han hadde rukket å undersøke grotten nøyere. 

Han publiserte sine forskningsresultater i *[[Nature]]*, og fikk året etter et professorat ved universitetet i Kairo som han ble til 1950 før han vendte tilbake til Sverige og Uppsala.

Utforskningene i Kina ble fortsatt av den canadiske paleontologen Davidson Black og franskmannen Teilhard de Chardin, delvis i samarbeide med Otto Zdansky og Johan Gunnar Andersson. Ytterligere funn ble gjort og den fossile menneskeslektningen ble døpt *Sinanthropus pekinensis*.

Otto Zdansky er også kjent for sine utgravninger av pattedyrfossiler i Baode fylke i provinsen Shanxi.

## Referanser


## Litteratur
* 
* Nils Uddenberg, *Idéer om livet, II*. En biologibok (2003)
Bergsjø-Hølandselva dyrefredningsområde

**Bergsjø-Hølandselva dyrefredningsområde** er et våtmarksområde i Aurskog-Høland kommune som ble vernet i 1992 for å bevare det rike fuglelivet og fuglenes livsmiljø i området.

Fuglefredningsområdet omfatter en ca. 2,5 km lang strekning av Hølandselva og Bergsjø med omgivelser, nord for riksvei 125. Berggrunnen består av gneiser som i hovedsak er dekt av marin leire. Hølandselva renner her på en flat elveslette og vår- og høstflom danner en grunn sjø på opptil to km lengde. I Bergsjøområdet finnes soneringer med kratt- og sumpvegetasjon. Her vokser sumpplanter som sjøsivaks og kalmusrot, foruten elvesnelle og kvasstarr. På større dyp vokser undervanns- og flytebladplanter som gul nøkkerose, tusenblad og vanlig tjønnaks.

Området har betydning som raste- og hvileplass for fugl under trekk. Ved oversvømmelsene vår og høst er det et stort antall vade- og andefugler her. I disse periodene er det blant annet observert krikkender, sangsvaner, dvergsvaner, knoppsvaner, brunnakker, silender, gluttsniper, skogsniper, viper, rødstilker, storspover og toppdykkere.

Elvesletter med regelmessig oversvømmelse er etter hvert blitt sjeldne i landsdelen. Plantesamfunnene i området er velutviklede og representative for elvesletter i det sørøstlige Norge.

## Referanser
Vestre Fuglemosen naturreservat

**Vestre Fuglemosen naturreservat** er et våtmarksområde i Aurskog-Høland kommune som ble vernet i 1981 for å bevare ei større, uberørt nedbørsmyr og et plantegeografisk interessant område. Naturreservatet ble i 2022 utvidet og slått sammen med Vestre Risenhøgda naturreservat, se Vestre Risenhøgda og Fuglemosen naturreservat.

Naturreservatet ligger øst for Skulerudvannet, nær toppen av en slak ås med høyereliggende skogsmark i øst og nord. Terrenget har svak kuppelform og myra er ei hvelvet nedbørsmyr. I kantene er det større, jordvannspåvirkede, fattigmyrområder. De nedbørspregete delene av myra er dominert av myrflatesamfunn med lave tuer, fastmatter, mykmatter og løsbunn. I tuene er lavarter vesentlig mer dominerende enn i de fleste andre myrer som er undersøkt i området. I myrkantene vokser frodige jordvannspåvirkete plantesamfunn.

Området er plantegeografisk interessant, og av særlig interesse er forekomsten av de to kystbundne artene klokkelyng og pors, som vokser sammen med granstarr som har østlig utbredelse.

Myra nås på sti og skogsvei.

## Referanser
Store Rekke naturreservat

**Store Rekke naturreservat** er et våtmarksområde på Setskog i Aurskog-Høland kommune som ble vernet i 1981 for å bevare et større sammenhengende myrlandskap med varierende myrtyper.

Naturreservatet ligger øst for sjøen Setten i et svært myrrikt, barskogdominert område med rolig topografi.

Området utgjør et myrlandskap med stor variasjon i myrtyper. Mange små flatmyrer og noen få store nedbørsmyrer dekker størst areal. På mindre områder finnes tydelige streng- og høljesystemer. Forsumpete områder med svak helling danner små partier med bakkemyr. I sørligste del av området finnes et slukhøl. Fastmarksøyer og tjern finnes spredt. Området har også meget høy verdi som fuglebiotop.

## Referanser
Museo Nazionale, Palazzo del Bargello

**Museo Nazionale, Palazzo del Bargello** er i dag et viktig kunstmuseum i Italia. Bygningen ble i en periode brukt som anstalt og fengsel, og ble da også kalt for **Palazzo del Popolo** (Folkets palass). Adressen er Proconsolo 4, Firenze.

**Bargello** er avledet av latin *bargillus*, og har samme ordstamme som det gotiske *bargi*, som på norsk er blitt til *borg*.

## Borgen
Palazzo del Bargello ble opprinnelig oppført som sete for *byrådet*, men ble 1261 overtatt den høyeste magistrat, *[[Podestà]]*, ved Firenzes bystyre, og ble da omtalt som Palazzo del Podestà. Palazzo del Bargello er nå den eldste offentlige bygning Firenze. I høyrenessansen på 1300-tallet var fasaden hyppig brukt som åsted for uthenging av folkets fiender gjennom såkalte pittura infamante.

Fil:Brogi, Giacomo (1822-1881) - n. 3044 - Cortile del Palazzo del Podestà, sec. XIV.jpg|Interiøret i Palazzo del Bargello, slik det så ut i 1870. Foto: Giacomo Brogi (1822-1881).
Fil:Bargello cortile 15.JPG|Interiøret i dagens Palazzo del Bargello. Foto: Sailko, 2008.
Fil:Bargello cortile 12.JPG|Fra utstillingene i Palazzo del Bargello. Foto: Sailko, 2007.


## Litteratur
* Giovanna Gaeta Bertelà: *Bargello Nationalmuseum*. Giunti. Firenze 2001. ISBN 88-09-01948-2

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  
* 
* Bargello Overview
* Oversikt over Firenzes museer (på engelsk)
Arkeologiåret 1926

**Arkeologiåret 1926** er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1926.

## Ekspedisjoner
* Februar – Thomas Gann besøker Mayaruinene i Coba, og publiserer den første førstehåndsbeskrivelsen av funnstedet seinere på året.
* Enrique Juan Palacios beskriver detaljert Chinkultic.
* Matthew Stirling utforsker Ny-Guinea (til og med 1929).
* Leo Frobenius gjør den første detaljerte undersøkelsen av den sentrale østre ørkenen i Egypt.
* Den første undersøkelsen av Tel Hazor blir gjort av John Garstang.
* Louis og Mary Leakey oppdager et område med funn fra neolittisk tid på Hyrax Hill, Kenya.

## Utgravninger
* British Museum sponser utgravninger ved Lubaantun under T.A. Joyce.
* Uaxactun prosjektet ved Carnegie Institution ledet av Oliver Ricketson begynner.
* Alexander Keiller og Harold St George Gray graver ut Windmill Hill, Avebury (fortsetter til 1929).
* Pierre Teilhard de Chardin slutter seg til de pågående utgravningene av funnstedet for Pekingmennesket ved Zhoukoudian, China som en rådgiver.

## Publikasjoner
* Otto Zdansky publiserer i Nature funnet av pekingmennesket
* Nils Åberg – *The Anglo-Saxons in England during the early centuries after the invasion*
* V. Gordon Childe – *The Aryans: a Study of Indo-European Origins*

## Funn
* Ringtunet på Vollmoen i Steigen blir funnet av amatørarkeologen Edvard Havnø.
* Oktober – Johan Gunnar Andersson offentliggjør funnet av to menneskelige jeksler blant materialet som er gravd ut fra funnstedet av Pekingmennesket i Zhoukoudian, Kina av hans assistent Otto Zdansky i 1921 og 1923.
* Første oppdagelsen av Maya bosettingen i El Mirador.
* Crofton Roman Villa oppdages av murere i Orpington, England.

## Hendelser
* Juni – Bagdads arkeologiske museum åpner.
* Ellis Minns får Disney-professoratet i arkeologi ved University of Cambridge.

## Fødsler

## Dødsfall

## Bildegalleri

BellK 218 Gertrude Bell in Iraq in 1909 age 41.jpg|Gertrude Bell(1868–1926)
Bernard_Pyne_Grenfell_(cropped).jpg|Bernard Pyne Grenfell(1869–1926)
Prof._dr._F._L._Bastet,_Bestanddeelnr_934-0880.jpg|Frédéric L. Bastet(1926–2008)
Ángela_Jeria.jpg|Ángela Jeria(1926–2020)


## Referanser
Hølvannet naturreservat

**Hølvannet naturreservat** er et våtmarksområde ved riksgrensen i Aurskog-Høland kommune. Området som ble vernet i 1992 for å sikre et næringsfattig vann beliggende i myrrike barskogstrakter i høyereliggende del av Østfold, var på 2256 dekar. Reservatet omfatter også myra Finnemosen som ligger inntil sjøen. Ved utvidelse i 2008 ble området på over 5500 dekar. I vannet er det en rekke holmer som utgjør et "skjærgårdsmiljø" som ikke finnes tilsvarende i andre sjøer i Østfold. Området har en spesiell hekkefuglfauna. Hølvannet var det eneste næringsfattige vannet som inngikk i verneplan for våtmark i Østfold.

Vannstanden i sjøen er kunstig høy som følge av en gammel reguleringsdam. Dammen ble restaurert i 1998 av Østre Rømskog Jeger- og Fiskerforening med tilskudd fra Fylkesmannen. 
I forbindelse med erstatningsoppgjøret ble det fastsatt en egen avtaleforutsetning om vedhogst på Storøya.

## Referanser