Gråfluesnapper

**Gråfluesnapper** (*Muscicapa striata*) tilhører fluesnapperfamilien (Muscicapidae) og er en langdistansetrekkfugl som hekker over det meste av Europa og på den vestlige tundraen i Asia. Det er imidlertid reist spørsmål om de fuglene som hekker i Nordvest-Afrika (langs den fruktbare kysten mellom Marokko og Tunisia) og på øyer vest for Italia i Middelhavet.  Arten overvintrer i Afrika sør for Sahara.

## Taksonomi

Det regnes normalt med sju taxa til arten, men det er oppdaget at den består av to svært distinkte klader (*striata*-gruppen og *tyrrhenica*/*balearica*-gruppen) som er polytypiske. Tyrrenfluesnapper  kan derfor bli skilt ut som en selvstendig art, sammen med ssp. *balearica*. 

En ganske ny nederlandsk studie bekrefter at gråfluesnapper-gruppen splittet i to linjer alt for omkring  siden, og videre at kladen med *tyrrhenica* og *balearica* splittet lag for omkring  siden. Det hersker imidlertid ikke generell konsensus om splitting i to arter i øyeblikket, så derfor viser inndelingen begge gruppene under samme art. IOC World Bird List har imidlertid anerkjent to selvstendige arter siden IOC Version 7.1 (Jan 8, 2017).

## Biologi

Gråfluesnapperen blir cirka  lang og veier typisk  (opp mot  når de starter trekk).

Arten har i hovedsak ei musefarget gråbrun fjærdrakt på oversiden og en blekere grå underside, med mørke rett opp- og nedgående striper (avlange flekker) i brystet. Kjønnene og aldersgruppene er like og vanskelig å skille fra hverandre. Nebbet er mørkt og ganske langt og kraftig. Øyet er rundt og svart med diffus, smal og lys øyering. Beina er svarte og forholdsvis korte. Kroppen gir som regel et slankt inntrykk. 

Siden sangen er monoton og relativt beskjeden er den lett å overhøre, i motsetning til sin mer karakteristiske slektning, svarthvit fluesnapper. Gråfluesnapperen sitter ganske oppreist, gjerne helt åpent, når den holder utkikk etter flygende insekter. Etter et hurtig utfall snapper den et bytte for så å lande på samme eller en ny sitteplass.

I Norge er nominatformen en hekkende sommergjest, hovedsakelig fra mai til september. Den er en langdistansetrekker som overvintrer i områdene sør for Sahara i Afrika. I Europa finnes den stort sett i de fleste områder bortsett fra på Island og i de nordligste delene av Russland. Gråfluesnapperen finnes over det meste av Norge, men er vanligere i sør enn i nord. Den trives i litt åpen skog hvor det er godt med eksponerte sitteplasser som den kan jakte insekter fra.

Arten trives i variert åpen skog, helst med  trær som har høyt ansatte greiner der fuglene har god utsikt. Ernæringen består i hovedsak av flygende insekter, men den eter også mange insekter på bakken.

Vårtrekket begynner gjerne i sent i februar, og fuglene passerer typisk Nord-Afrika og Middelhavet mellom midten av april og slutten av mai. Progresjonen i trekket skjer gradvis og uten lange etapper. De fleste ankommer hekkeplassene mellom slutten av mai og slutten av juni på våre breddegrader. Hekkingen skjer i hovedsak i mai–juni. Reirplassen legges som oftest til steder med god utsikt, for eksempel små avsatser i bergvegger, på grenkløfter eller rotvelter. Om man skal lage fuglekasse for gråfluesnapper bør den derfor ha stor og åpen front. Ellers finner den seg også til rette i boligstrøk og bondegårder, på bjelkelag under takskjegg og lignende steder. Begge kjønn eller hunnen står for byggingen, som gjerne tar kun 3–7 dager.

Eggleggingen starter forholdsvis sent, i Sør-Norge som regel i første halvdel av juni. Hunnen legger vanligvis 4–6 egg (2–7 er innenfor normalen), og det er hunnen som i hovedsak tar seg av rugingen, mens hannen mater henne på reiret. Rugetiden er cirka 10–17 dager (13 i snitt) og klekkingen skjer synkront. Ungene forlater reiret etter 12–17 dager, men de blir matet av foreldrene i ytterligere 12–32 dager. På våre breddegrader begynner høsttrekket i august–september, og fuglene ankommer stort sett overvintringsplassene fra midt i august til midt i november.

Arten er tallrik. I 2015 estimerte BirdLife International den europeiske hekkebestanden til omkring 14,9–22,7 millioner par, noe som tilsvarer cirka 29,7–45,5 millioner individer. BirdLife International regner videre med, at den europeiske populasjonen utgjør cirka 55 % av den globale populasjonen. Bestandene har hatt en svakt nedadgående tendens i Nord- og Sentral-Europa siden 1983, noe organisasjonen antar skyldes endringer i habitatet (forårsaket av drenering og lignende), kjøligere somrer, og reduksjoner i populasjonene av insekter som følge av forurensning.

## Inndeling
Inndelingen følger Birds of the World og er i henhold til Sangster *et al.* 2010 og Zuccon & Ericson 2010. Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017).

* Passeriformes, spurvefugler
** Passeri, sangfugler
*** Passerida
**** Muscicapoidea
***** Muscicapidae, fluesnapperfamilien
****** Muscicapinae
******* *[[Muscicapa]]*, 
******** *[[gråstripefluesnapper|M. griseisticta]]*, gråstripefluesnapper (monotypisk)
******** *[[gråflankefluesnapper|M. sibirica]]*, gråflankefluesnapper
******** *[[rustfluesnapper|M. ferruginea]]*, rustfluesnapper (monotypisk)
******** *[[brunfluesnapper|M. dauurica]]*, brunfluesnapper
******** *[[askebrystfluesnapper|M. randi]]*, askebrystfluesnapper (monotypisk)
******** *[[sumbabrunfluesnapper|M. segregata]]*, sumbabrunfluesnapper (monotypisk)
******** *[[umbrafluesnapper|M. muttui]]*, umbrafluesnapper (monotypisk)
******** *[[sulawesifluesnapper|M. sodhii]]*, sulawesifluesnapper (monotypisk)
******** *[[brunstripefluesnapper|M. williamsoni]]*, brunstripefluesnapper
******** *[[smussfluesnapper|M. adusta]]*, smussfluesnapper
******** *[[pygméfluesnapper|M. epulata]]*, pygméfluesnapper (monotypisk)
******** *[[gulbeinfluesnapper|M. sethsmithi]]*, gulbeinfluesnapper (monotypisk)
******** *[[gråfluesnapper|M. striata]]*, gråfluesnapper (kompleks)
********* ***striata''-gruppen''', gråfluesnapper
********** ''M. s. striata'' ([[nominatform]]en), utbredt fra [[Europa]] østover gjennom [[Ural]] til [[Irtysj]] i [[Sibir|Vest-Sibir]] og [[Kasakhstan|Nord-Kasakhstan]]; ikke hekkende også i [[Afrika]] sør for [[Sahara]]
********** ''M. s. neumanni'', utbredt på øyer i [[Egeerhavet]] og østover til [[Kaukasus]] og [[Iran]] og [[Sibir|Sentral-Sibir]] og sørover til [[Kypros]], [[Levanten]]; ikke hekkende også i Afrika sør for Sahara
********** ''M. s. sarudnyi'', utbredt fra [[Iran|Øst-Iran]] og [[Turkmenistan]] østover til [[Tien Shan]] og nordover til [[Pamir]] i [[Pakistan|Vest-Pakistan]]; ikke hekkende også i Afrika sør for Sahara
********** ''M. s. inexpectata'', utbredt på [[Krimhalvøya]]; ikke hekkende også i Afrika sør for Sahara
********** ''M. s. mongola'', utbredt fra [[Altaj|Sørøst-Altaj]] til [[Transbajkal|Sørøst-Transbajkal]] og [[Mongolia|Nord-Mongolia]]; ikke hekkende også i Afrika sør for Sahara
********* ***tyrrhenica*-gruppen*', tyrrenfluesnapper
********** *M. s. balearica*, utbredt på Balearene; ikke hekkende også i Afrika sør for Sahara
********** *M. s. tyrrhenica* (nominatformen), utbredt på Korsika og Sardinia; ikke hekkende også i Afrika sør for Sahara
******** *[[akasiefluesnapper|M. gambagae]]*, akasiefluesnapper (monotypisk)
******** *[[sumpfluesnapper|M. aquatica]]*, sumpfluesnapper
******** *[[flomfluesnapper|M. cassini]]*, flomfluesnapper (monotypisk)

## Referanser




## Eksterne lenker
*