open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Manfred Kaltz

**Manfred Kaltz** (født 6. januar 1953 i Ludwigshafen) er en tidligere tysk fotballspiller.

Allerede som guttespiller var Kaltz svært lovende. Han spilte på alle de aldersbestemte landslagene.

Han spilte 581 Bundesligakamper fra 1971 til 1991 for Hamburger Sportverein og scoret 76 mål. Han ble tysk cupmester med Hamburger SV i 1976 og 1987, vant cupvinnercupen i 1977, og ble tysk mester i 1979, 1982 og 1983. Han spilte høyreback og var kjent for sin store løpsstyrke.

Han innehar både rekorden for flest selvmål (deler med Nikolce Noveski) med 6 mål og flest mål på straffespark i Bundesligaen med 53 mål som er to flere enn Gerd Müller.

Han spilte på  fra 1975 til 1983. Han fikk med seg 69 kamper og scoret 8 mål. Kaltz deltok i verdensmesterskapet i 1978 i Argentina, og i 1982 i Spania. Han var også med på laget som vant EM i 1980.

Etter at han la opp som aktiv spiller, var han trenerassistent for ulike lag, blant annet Eintracht Frankfurt (2000/2001).

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Manglerud

**Manglerud** er en drabantby i bydelen Østensjø sørøst i Oslo. Navnet kommer av norrønt *Magnarud* som kan komme fra mannsnavnet Magni, og da bety gården Magni ryddet, eller Mgna i betydningen stor, altså den store rydningen, store gården. Kjent fra middelalderen, klostergods under cistercienserne på Hovedøya og lagt under kongen som krongods etter reformasjonen. Solgt til flere eiere i tiden 1663–1754 da gårdbrukeren Hans Henrik Manglerud overtok gården. Gården hadde da husmannsplassene Rognerud og Mangelberg. På Manglerud bor det omkring  mennesker.

Senere ble Manglerud gård delt i tre gårder; Lille Manglerud ble fradelt i 1852 og lå i dagens kryss Plogveien/Emil Korsmos vei mot Johan Hirsch' vei, kjøpt av kommunen og revet i 1919; Nordre Manglerud, fradelt i 1832, kjøpt av kommunen i 1919 og hovedhuset er bevart, adresse Manglebergvn. 4; og Søndre Manglerud, i dag Manglerud Eldresenter.

Minnet om det rike jordbrukslandet er bevart gjennom veinavn som for en stor del er tilknyttet landbruks og -redskaper; Plogveien, Havreveien, Våronnveien, Beiteveien o.a. Den første utbyggingen av Manglerud begynte i årene 1949–1953 på jordene til Lille Manglerud Gård, der hvor dagens Manglerudvei begynner ved Svartdalsveien og videre oppover mot Høyenhall. Stor boligutbygging i tiden 1952–1963 med totalt  leiligheter, vesentlig i varierende blokkbebyggelse og en del rekkehus. De fleste boliger er borettslag og tilknyttet OBOS. 

Forstadsbane (trikk) fra 1957 (Lambertseterbanen) til T-banen åpnet i 1967.. I dag betjenes Manglerud stasjon av T-banens linje 1 og 4.Manglerud kirke ble innviet i 1963 og Manglerud senter i 1966, ombygget flere ganger, senest tidlig i 2010. I 1986 ble Manglerud ungdomshus åpnet. På Manglerud finner man også Marius Müllers plass.

Det lokale ishockeylaget heter Manglerud/Star.

## Bildegalleri

Fil:Manglerud boligblokker 1.jpg|Boligblokkene på Manglerud. Foto: Roman Cieslak
Fil:Manglerud boligblokker 2.jpg|Boligblokkene på Manglerud. Foto: Roman Cieslak
Fil:Manglerud i vinter.jpg|Boligblokkene på Manglerud. Foto: Roman Cieslak


## Kjente personer fra Manglerud
* Pål Waaktaar (a-ha)
* Magne Furuholmen (a-ha)
* Trond Granlund
* Marius Müller
* Kjetil Try
* Roy Johansen
* Knut Reiersrud
* Ingunn Yssen
* Rolf Graf
* Geir Schau
* Sondre Olden
* Mads Hansen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bilder fra Manglerud, Oslo Museum
* Historisk turtips på Manglerud
* Kunstvandring på Manglerud
Maskinvare

**Maskinvare** (engelsk: *hardware*) er de fysiske delene en datamaskin eller annen teknologisk innretning består av. Begrepet brukes også om hele enheten som sådan.  Eksempler på maskinvare er minnebrikker (RAM), kretskort, prosessorer (CPU), kabler, strømforsyninger (PSU), skrivere, vifter, harddisker (HDD), CD-ROM/DVD-brennere, skjermer, kabinetter, m.m.

## Typer maskinvare
Maskinvare kan grovt deles inn i enheter for *prosessering*, *datalagring* og *inn-/ut-operasjoner*.
Eksempler:
*Prosessering:
**Prosessor
**Matematikkprosessor
*Datalagring:
**RAM
**ROM
**EPROM
**Disketter
**Minnepinne
**Hullkort
**Harddisk
**CD-ROM
**DVD
**Magnetbånd
*Inn-/ut-operasjoner:
**Skjermkort
**Tastatur
**Mus
**Lydkort
**Skriver

## Maskinvareutvikling
**Maskinvareutvikling** er en kompleks innsats som inkluderer opprettelse og optimalisering av elektronikk og mekaniske systemelementer som utfører ulike beregningsprosesser. Forbindelsen mellom disse elementene og objektene er vanligvis realisert gjennom et maskinvaregrensesnitt.

**Maskinvareutvikling utføres vanligvis gjennom følgende stadier:**

* skjematisk utvikling av maskinvareelementer;
* implementering av maskinvareelementer (i form av et trykt kretskort eller deres kombinasjon);
* testing av maskinvareelementer i laboratoriemiljøet;
* system integrasjon;
* maskinvaretesting i feltforhold.

Forresten, det første trinnet i hardwareutviklingsprosessen er det viktigste. Tross alt reduserer riktig maskinvaredesign ikke bare prosjektbudsjettet, men forhindrer også en rekke potensielle sammenbrudd og nedetider.

**Likhetene med [[programvareutvikling]] er åpenbare:**

* Oppførsel

Brukere samhandler med produktene på ulike måter, produkter samhandler med andre produkter, og produkter gir utganger gitt input.

* Krav

Den har funksjonell (brukervendt) og ikke-funksjonell (ikke-brukervendt) krav.

* Kompleksitet

Enhver representasjon av produktspesifikasjoner fører alltid til en trestruktur, ettersom hovedtrekk dekomponeres til finere detaljer.

## Referanser


## Kilder
* 

## Se også
* Datamaskin
* Programvare
Mozilla

**Mozilla** er et fellesskap for fri programvare grunnlagt i 1998 av medlemmer fra Netscape. Mozilla-fellesskapet bruker, utvikler, sprer og støtter Mozilla-produkter, og fremmer dermed gratis programvare og åpne standarder. Fellesskapet støttes av den ideelle organisasjonen Mozilla Foundation og dets datterselskap Mozilla Corporation.

I 2002 startet Mozilla arbeidet med det som var tenkt å bli en nestegenerasjons-nettleser, *Phoenix*. Fordi navnet allerede var tatt måtte man skifte navn til *Firebird*. Det ble også konflikt med et annet selskap denne gangen, så navnet ble skiftet til *Mozilla Firebird* og deretter til Mozilla Firefox.

Mozillas nåværende produkter er blant annet nettleseren Firefox, e-post klienten Thunderbird, feilsporingssystemet Bugzilla og nettlesermotoren Gecko.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Moores lov

**Moores lov** er en «lov» som ble fremsatt i 19. april 1965 av fysikeren Gordon Moore (1929–2023). Moore var 18. juli 1968 en av tre grunnleggere av mikroprosessorprodusenten Intel.

Loven sa at antall transistorer på et areal dobles hver 12. måned, noe han i 1975 justerte til hver 24 måned. (Intels David House hevdet hver 18. måned, men Moore sa aldri det.) Mindre transistorer vil normalt medføre reduserte kostnader og høyere effektivitet i en prosessor. Moores lov ble fremsatt på grunnlag av observasjoner, og har vært gyldig i mer enn 50 år.

Prediksjonen ble fremsatt 19. april 1965 i en artikkel i bladet «Electronics Magazine», og ble av Professor Carver Mead kalt Moores lov. Opprinnelig gjaldt loven antall enheter, altså både transistorer og motstander, som var per areal.  På den tiden artikkelen kom ut så inneholdt en typisk brikke 60 enheter. Til sammenligning kan det nevnes at Intel sin 32&nbsp;nm Intel Itanium-prosessor fra 2011 kom med 3,1 milliarder silisium-transistorer, og Oracles Sparc M7 fra 2015 hadde over 10 milliarder transistorer.

Med jevne mellomrom spås det at Moores lov har nådd det punktet hvor fysiske lover begrenser gyldigheten, men halvleder-fabrikantene finner stadig opp nye metoder. Med transistorstørrelse på 7&nbsp;nm i 2018 og 5&nbsp;nm fra 2020 er det ikke lenger realistisk å redusere transistorstørrelsen særlig lenger, men stadig økende kompleksitet har holdt liv i Moores lov til 2015, men etter det har farten avtatt.

## Se også
* Koomeys lov

## Referanser


## Eksterne lenker
* News.com sin dekning av jubiléet i 2005
* The Lives and Death of Moore's Law 
* Cramming more components onto integrated circuits Goordon Moore 1965 Press release
Marinarkeologi

**Marinarkeologi** (eventuelt **maritim arkeologi**) er en subdisiplin innen arkeologi som beskjeftiger seg med studiet av menneskelig tilknytning til havet, innsjøer og elver gjennom undersøkelser av materiell kultur. Dette kan være farkoster, havnekonstruksjoner, last, menneskelige levninger og oversvømte landskap. I likhet med arkeologien som helhet kan marinarkeologien ta for seg alle tidsperioder fra forhistorie til nyere tid. Innenfor marinarkeologien har man også undervannsarkeologi som undersøker oversvømte spor etter mennesker uavhengig av om de er maritime. Eksempel på dette i Norge er seteranlegg som er oversvømt på grunn av ras.

Den mest typiske marinarkeologiske lokaliteten, skipsvraket, representerer ofte tidsmessig et svært avgrenset øyeblikk i motsetning til for eksempel havnerelaterte lokaliteter som representerer materiale som er deponert over tid. Dette har ført til at media ofte omtaler skipsvrak som "tidskapsler". 

Arkeologiske lokaliteter under vann er utsatt for andre bevaringsforhold enn lokaliteter på land. Men i likhet med landarkeologiske lokaliteter er ofte de tingene som overlever kun et begrenset utvalg av det som opprinnelig ble deponert. I enkelte tilfeller representerer likevel marinarkeologiske lokaliteter svært gode bevaringsforhold. Slike lokaliteter gir gjerne et omfattende gjenstandsinventar som gir mye informasjon om fortiden, selv om lokalitetene kan være utilgjengelige.

Innen de arkeologiske fagmiljøene eksisterer det oppfatninger om at marinarkeologi er en separat disiplin som beskjeftiger seg med sine egne problemstillinger (f.eks. angående skipsvrak), og krever visse ferdigheter - som dykking. Andre framhever en integrert oppfatning, der maritim aktivitet har økonomiske og sosiale forbindelser til samfunnet på land og at arkeologi er arkeologi uavhengig av om materialet er deponert på land eller under vann.

## Eksterne lenker
* Marinarkeologi
* Store norske leksikon - Marinarkeologi
* Norsk Maritimt Museum - Arkeologi 
* Vitenskapsmuseet - Kulturminner under vann
* Stavanger maritime museum - Kulturminner under vann
* Bergens Sjøfartsmuseum - Marinarkeologi
Morsmål

**Morsmål** er det flere definisjoner av. Én definisjon sier at morsmålet er det første språket eller talemålet en person lærer, eller et språk en person lærer i veldig ung alder. Denne definisjonen innebærer at morsmål er det samme som førstespråk.

Man kan ha ett, to eller flere morsmål, ettersom man f.eks. kan ha flere enn ett språk som førstespråk, eller kan identifisere seg selv med mer enn ett språk. Morsmål i noen land kan anses som språket til folks etniske grupper. Noen anser det som språket man identifiserer seg med. Det er språket man kan mest. Og det er språket man bruker mest i tankene og verbalt i hjemlandet sitt.

## Morsmålsundervisning i Norge
Ifølge opplæringsloven § 2-8 kan elever med annet morsmål enn norsk og samisk søke om særskilt norskopplæring inntil de har tilstrekkelige ferdigheter i norsk til å følge den vanlige opplæringen i skolen. Dette kan gjelde nyankomne og andre minoritetselever med svært begrensede norskkunnskaper.  Morsmålsopplæringen kan legges til en annen skole enn den eleven går på.

I perioden 2009-2010 ble det registrert morsmålsundervisning på 117 ulike språk i Norge. Av dem som fikk morsmålsopplæring, var somalisk og urdu de største språkene med rundt 2 500 elever hver. Til sammen fikk 20 000 elever (2,3% av alle elevene i grunnskoler) morsmålsopplæring i denne perioden.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Den internasjonale morsmålsdagen 21. februar (FN-kalenderen)
MS-DOS

**MS-DOS** (det internasjonale fonetiske alfabetet: /ˌɛmɛsˈdɒs/, *EM-es-DOSS*), en forkortelse for **M**icro**s**oft **D**isk **O**perating **S**ystem, er et operativsystem for X86-arkitekturen, som for det meste ble utviklet av Microsoft. Versjon 1.0 av MS-DOS ble lansert sammen med IBM Personal Computer den 12. august 1981, og dets videre utbredelse på senere personlige datamaskiner la fundamentet for Microsofts suksess. Fra 1981 opp til midten av 1990-tallet var det verdens mest utbredte operativsystem. Fra 1995 og utover, ble det erstattet av Windows 95 og senere versjoner av Microsoft Windows.

## QDOS
Det hele startet med QDOS (Quick and Dirty Operating System) som var utviklet av Seattle Computer Products. Bill Gates og Microsoft ble kontaktet av IBM som ønsket et operativsystem for deres nye personlige datamaskin (Personal Computer, PC) som var under utvikling. Microsoft kjøpte opp QDOS for 75&nbsp;000 dollar og ga ut den første versjonen i 1981 bare med et nytt navn, MS-DOS.

## Windows
I løpet av 80-tallet og ut på 90-tallet kom operativsystemet ut i stadig nye versjoner med utvidede funksjoner. Etterhvert tok en shell-applikasjon kalt Windows stadig mer over, og ved utgivelsen av Windows 95 var det snudd opp ned sånn at Windows var det faktiske operativsystemet, mens MS-DOS var blitt en shell-applikasjon.

Grunnet at Microsoft valgte å lisensiere programvaren sin fremfor å selge den tjente selskapet masse penger da MS-DOS ble meget populært.

## Kontroversen mellom Microsoft, Digital Research Inc. og IBM
I boken *They made America* påpeker Harold Evans at det opprinnelig var Gary Kildalls operativsystem CP/M som var tiltenkt den nye hjemmedatamaskinen til IBM. Kildall var leder for selskapet Digital Research Inc. (DRI) og laget det første operativsystemet for mikroprosessoren, CP/M. Hva som egentlig hendte har man aldri fått riktig greie på. IBM hadde en avtale med Kildall, men han var ute med småflyet sitt da de møtte opp på kontoret hans. Visstnok inngikk flyturen i en annen avtale Kildall hadde med Hewlett-Packard, siden han mente at avtalen var senere på dagen. Om han faktisk møtte representantene fra IBM er usikkert den dag i dag.

Det som er klart er at når IBM ikke fikk noen avtale med Kildall og DRI så gikk de til Bill Gates og Microsoft som ble forespurt om han kunne ordne det. Det var da Microsoft kjøpte QDOS. Ifølge Evans bok skal QDOS ha inneholdt mye kildekode fra CP/M. Da Kildall forsto at det ikke var CP/M, men derimot MS-DOS som kom til å bli brukt som operativsystem på IBMs datamaskiner ble han rasende. Han fikk til slutt gjort en avtale med IBM som gikk med på å selge maskiner med både MS-DOS og CP/M, markedet skulle bestemme. Det var et nytt sjokk for Kildall da han fikk vite at MS-DOS-maskinene skulle selges for 40 USD, mens maskinene med CP/M ble priset til 240 USD, altså seks ganger så mye.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Minister

**Minister** er en tittel som brukes på medlemmer av en regjering, og diplomater med rang under ambassadør (se Minister (diplomati)).

## I politikken
En minister som er medlem av en regjering, har ofte ansvar for et bestemt saksområde, som ofte inkluderer et ministerium (eller departement) og underliggende etater. En minister uten et slikt fastsatt ansvarsområde kalles minister uten portefølje. I mange land er kun høytstående ministre medlem av kabinettet.

I Norge har formelt kun to av regjeringens medlemmer tittelen *minister*: statsministeren og utenriksministeren. I dagligtale brukes likevel tittelen også om de øvrige medlemmene av statsrådet. Grunnloven omtaler «statsminister», «medlemmer av statsrådet» og den enkelte «statsråd» (del B om den utøvende makt). Stortingets forretningsorden omtaler statsminister, utenriksminister, forvarsminister, justisminister og «statsråder».

## I diplomatiet
En minister i diplomatisk tjeneste har nest høyeste rang, under ambassadør, og opptrer ofte som ambassadørens medhjelper. Tidligere (langt inn i det 20. århundre) ble ambassadører kun sendt av mektige stater til andre mektige stater, mens diplomatiske sendemenn til og fra mindre mektige stater hadde tittelen *minister*.

## I andre sammenhenger
Ordet **minister** kan også anvendes om prester eller andre som har en lederfunksjon i en menighet, som f.eks. er meget vanlig i unitarmenigheter i USA.

## Referanser
Maleri

**Maleri** kan på norsk bety
#Et malt bilde
#Malerkunst
#Malerisk (visuell) skildring av noe, for eksempel en tekst med fargerike beskrivelser

## Se også
*Maler
*Maling
Modem

Et **modem** (kommer fra **Mo**dulere, **Dem**odulere) er et elektronisk apparat som modulerer/endrer et analogt signal (f.eks. lyd) slik at man kan sende det som digitalt data over, for eksempel, en telefonlinje. Modem som brukes til å overføre data mellom to datamaskiner over en telefonlinje er de mest kjente typene.

Det er en grunnleggende forskjell mellom bruk av modem og xDSL. Et modem omformer datasignalene til frekvenser i talebåndet mellom 300 og 3400 Hz. Dette er båndbredden på en vanlig talekanal, og dataoverføringen skjer fra en abonnent, via telefonsentralen til et modem på en annen abonnentlinje. Som regel er det en bærersignalfrekvens, så den som tilsvarer 0, og den andre frekvensen 1, hvorfra hylet når man anlytter slikt signal på telefonen, av moduleringen fra bærerfrekvensen og mellom de dataoverførende, som blir dekodert til å gjengi bitmønsteret som ble sendt.

For å etablere forbindelsen må en «ringe opp», hvor mottagende modem oppfatter sendende modems bærertone, og så skjer håndtaksbytte med sammenligning av dekoderte pakkettverdier, som lar det sikres at data ikke blir korruptert.  Er det feil (pakkettenes CRC — cyclic redundancy check - verdier stemmer ikke), sendes ønske om gjensending til det stemmer, og så fortsetter samtalen til ferdig, eller signalet forsvinner.

Med xDSL har en innført en annen teknikk der det ene xDSL modemet står hos abonnenten, det andre modemet inngår i en DSLAM i sentralen. xDSL signalene ligger på frekvenser over talebåndet, og en kan føre en vanlig telefonsamtale i tillegg til dataoverføringen. Fra DSLAMen videreføres datainformasjonen i et eget datanett.

*Modem* er et teleskopord som kommer fra ordene «modulator» og «demodulator».  *Demodulere* refererer til den motsatte endringen, slik at en datamaskin i mottagerenden kan tolke det digitale signalet. 

Ordet «modem» ble først brukt i 1958.

## Nullmodem

Et såkalt **nullmodem** (også kalt **nullmodemkabel**) muliggjorde sammenkobling av to enheter, f.eks. PC-er, skrivere eller terminaler, dersom de befant seg på samme sted. Enhetene ble koblet sammen med en vanlig RS-232 seriekabel, som imidlertid også ble utstyrt med en kobling som krysset noen av kommunikasjonspinnene. Derved oppførte de tilkoblede enhetene seg som om de var koblet opp ved hjelp av et tradisjonelt modem.

## Se også
*DSL
* Smalbånd

## Referanser
Nystogs

**Nystogs** er et band fra Byrte i Tokke kommune i Telemark. Gruppa, som opptrer med en uhøytidelig blanding av gammeldans, country og dansemusikk, ga ut syv kassetter på 1980-tallet.

Besetningen har variert, men Lars Gardsteig og Kåre Nystog har hele tiden utgjort stammen i orkesteret. De spiller fortsatt til dans rundt om i Sør-Norge, og i dag (2005) består gruppa av følgende medlemmer;
* Lars Gardsteig (sang og gitar)
* Kåre Nystog (trekkspill)
* Per Arne Myrvold (trommer)
* Svein Jon Listaul (Bass)
* Torleif Sletta (gitar)
## Diskografi
**Nystogs spiller nygammelt* (1981)
**[[Spilledilla - liv & lyst]]* (1983)
**[[Full fart - trivelig med Nystogs]]* (1983)
**[[Den femte & på'n igjen]]* (1986)
**[[På vegen att...]]* (2002)

## Kilder
*Om Nystogs på rockipedia.no
Nils Johan Semb

**Nils Johan Semb** (født 1959) er en norsk ekspertkommentator i fotball og tidligere fotballtrener og idrettsleder.

Han holder til i Åsgårdstrand og er odelsgutt. Etter treårig lærerskole ble det utdanning i Forsvaret og et hovedfag i idrett fra Norges Idrettshøgskole.

Semb spilte aktivt for Ørn-Horten 1976–85.  Fra 1988 til 1991 trente han Eik Tønsberg i 1. divisjon. Under Semb rakk laget helt til semifinalen av Norgesmesterskapet i fotball for herrer 1989 der det måtte gi tapt for Molde FK.  

## U- og OL-landslagstrener (1990–98)
Han var assistenttrener for Norges U21-herrelandslag i fotball 1990–91 under Egil Olsen, og overtok hovedansvaret da Olsen tok over A-landslaget omkring 1992. Der ledet han Norge til bronse i EM 1998. I samme tidsrom ledet han også det såkalte «OL-landslaget» der spillerne ikke fikk være profesjonelle. Ellers trente han U20-landslaget 1996–98 og U23 i 1998, samt var tv-kommentator i NRK 1992–98.

## A-landslagstrener (1998–03)
Semb overtok som trener etter at de deltok i VM i fotball 1998. Han ble den første treneren  som tok  til et sluttspill i Europamesterskapet i fotball, til EM i fotball 2000. Sesongen forut gav mange gode resultater (ni seiere på rad i 1999), det franske fotballmagasinet France Football rangerte laget som det beste i Europa det året. I Norge mottok han Kniksenprisen. I EM ble det seier mot Spania, men Norge ble slått ut etter gruppespillet. Landslaget kvalifiserte seg ikke til VM i fotball 2002, og da de heller ikke klarte kvalifisering til EM i fotball 2004 ga han seg, og ble etterfulgt av Åge Hareide.
## Toppfotballsjef (2009–18)
Etter noen år som ekspertkommentator i TV2 2006–09 og leder for G18-landslaget, ble han  høsten 2009 ansatt som toppfotballsjef i Norges Fotballforbund. Der var han leder for Toppfotballsenteret, et samarbeidsprosjekt med Norsk Toppfotball. Semb ble i 2018 etterfulgt av Lise Klaveness som elitefotballens øverste sjef.  Semb ble sportssjef for herrelandslaget med de daværende trenerne Lars Lagerbäck og Per Joar Hansen. I 2019 gikk Semb over i en 40 %-stilling, og i 2021 sluttet han helt i NFF etter 30 år der.

I 2022 ble han ekspertkommentator i Viaplay.
## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Norsk Allkunnebok

***Norsk allkunnebok*** er et nynorsk leksikon som ble utgitt i ti bind, i tillegg til et atlas (bind 10), på Fonna Forlag i tiden 1948–1966. Da første bind kom ut i 1948 var 235 personer involvert i produksjon av innhold. Artiklene ble signert og det var noe nytt i et norsk leksikon. Allkunneboka fokuserte på forhold i Norge. Det er det eneste større leksikon på nynorsk. Leksikonet inneholder mye statistiske detaljer særlig om primærnæringene. En del av stoffet finnes ikke andre steder og er verdi for ettertiden, mens andre deler er utdatert. Tema utenfor Norge er knapt behandlet. Fotografiene er i sort-hvitt.

Redaktør for verket var Arnulv Sudmann. I redaksjonen ellers satt Agnes Børnes, Ragna Sæfland, Peder Galdal, Sivert Langholm, Kåre Tveito, Ragnar Øvrelid og Jostein Øvrelid.

Et sakkyndig råd besto av professor Sigvald Hasund, rektor Severin Eskeland, direktør Elias Berdal og ingeniør G.A. Frøholm.

Økonomiske vanskeligheter hos forlaget gjorde at verket måtte avkortes i forhold til de opprinnelige planene. De to siste bindene dekker derfor en uforholdsmessig stor del av alfabetet, som en «snarvei til målet».

## Utgaver

## Referanser
Levomepromazin

**Levomepromazin** er et legemiddel som brukes ved psykiatrisk sykdom. Det går under betegnelsen høydoseneuroleptikum, noe som tidligere var en mye brukt medikamentgruppe ved psykotiske sykdommer. På grunn av bivirkningsprofil har man i hovedsak gått over til nyere antipsykotika i behandling av psykose. Preparatet er dog fortsatt i utstrakt bruk ved legevakt, i eldrepleie, som sovemedisin, og i behandling av opiatavhengige.
 
Levomepromazin har i tillegg til antipsykotisk effekt en sterk uspesifikk sedativ virkning og en sterk smertelindrende effekt. Det brukes derfor også som ikke-vanedannende beroligende medisin ved angst og urotilstander, samt for å lindre smerter. 

For isjiaspasienter har middelet flere hensiktsmessige effekter. Den sedative(beroligende) virkningen virker også muskelavslappende. Kombinasjon med andre smertestillende midler som ibuprofen (Ibux ) og paracetamol (Paracet, Pinex, Panodil) gir god smertestillende effekt.

Bivirkninger forekommer hyppig ved høydosebruk, særlig ekstrapyramidale bivirkninger.

Ved de doser som brukes mot smerter og angst ser man i hovedsak sedasjon, tretthet, apati, engstelse, endringer i stemningsleie, blodtrykksfall, munntørrhet, forstoppelse, vannlatingsbesvær og lignende.

Vektøkning er vanlig ved langtidsbruk.

Preparatet markedsføres som *Nozinan* i Norge.

## Litteratur
* 
*
Norsk Forbund for Utviklingshemmede

**Norsk Forbund for Utviklingshemmede** (**NFU**), tidligere **Norsk Forbund for Psykisk Utviklingshemmede**, er en interesseorganisasjon for personer med utviklingshemming. NFU ble stiftet i 1967. 

NFU er en pådriver for å bedre levekårene for mennesker med utviklingshemming, høringsinstans i alle saker som berører mennesker med utviklingshemming. NFU driver også bistandsarbeid i Afrika, Asia og Øst-Europa.

NFU har omtrent 8.000 medlemmer, fordelt på 13 fylkeslag og 250 lokallag. Forbundsleder (per 2024) er Tom Tvedt.

## Forbundsledere

* 1967: Gunnar Søyland
* 1967–1970: Sigurd Dittmann
* 1970–1973: Sigurd Gohli
* 1973–1975: Sigurd Dittmann
* 1975–1977: Olav Heggland
* 1977–1979: Tor Brandt
* 1979–1981: Guri Dyrendahl Grøsland
* 1981–1988: Harald Røhmen
* 1988–1994: Sølvi Knudsen
* 1994–2003: Sidsel Grasli
* 2003–2009: Helene Holand
* 2009–2021: Jens Petter Gitlesen
* 2021–: Tom Tvedt

## NFU er medlem av
*Samarbeidsforumet av Funksjonshemmede Organisasjoner (SAFO)
*Atlas-alliansen
*Nordisk Samarbeids Råd (NSR)
*Inclusion International

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
NSF

**NSF** er en forkortelse med en rekke betydninger:

;Fag-/yrkesorganisasjoner
* Norsk Sangerforbund
* Norsk Sjømannsforbund
* Norsk Sykepleierforbund
* Norsk statistisk forening
* Norsk statsvitenskapelig forening
* Norske Siviløkonomers Forening, senere kjent som Siviløkonomene og i dag som Econa

;Sportsforbund
* Norges Seilforbund
* Norges Sjakkforbund
* Norges Skiforbund
* Norges Skytterforbund
* Norges Skøyteforbund
* Norges Styrkeløftforbund
* Norges Sykkelforbund

;Hobbyforbund
* Norsk Scrabbleforbund
* Norsk Slektshistorisk Forening
* Norges speiderforbund
* Norsk Speidergutt-Forbund, stiftet i 1911 og i 1978 slått sammen med Norsk Speiderpikeforbund til seg sammen og dannet Norges speiderforbund

;I USA
* National Science Foundation

;Annet
* Norges Skogeierforbund
* Norsk Standariseringsforbund, stiftet i 1923 og er nå en del av Standard Norge
* Norsk Syndikalistisk Føderasjon
Nokia

**Nokia** har flere betydninger:
* Nokia (by), en finsk by 15 kilometer nordvest for Tammerfors.
* Nokia (selskap), et finsk aksjeselskap, bl.a. kjent for produksjon av gummistøvler, bildekk og i de senere år for mobiltelefoner.
** Gummiprodusenten har etter fremveksten av mobiltelefoner i markedet skiftet navn til Nokian som på finsk betyr Nokia-sin.
Forskerforbundet

**Forskerforbundet** (tidligere **Norsk forskerforbund**) er en norsk fag- og interesseorganisasjon for kunnskapsarbeidere: ansatte innen forskning, høyere utdanning og kunnskapsformidling. Forskerforbundet hadde per august 2024 over 26.000 medlemmer  som er ansatt i vitenskapelige, administrative og bibliotekfaglige stillinger ved universiteter, høgskoler, forskningsinstitutter, museer, arkiver, helseforetak og i offentlig forvaltning. Forskerforbundet har også mer enn  studentmedlemmer.

Forskerforbundet har som formål å arbeide for høyere lønn og bedre arbeidsvilkår for medlemmene, og å ivareta medlemmenes interesser i forsknings- og utdanningspolitiske spørsmål.

Forskerforbundet er tilsluttet Unio, som ble stiftet 1. juli 2005. Forbundet var tidligere tilsluttet Akademikerne, men meldte seg ut i 2005 sammen med Presteforeningen grunnet uenighet knyttet til lønnspolitikk, arbeidsvilkår og offentlig forvaltning. 

Forskerforbundet er også medlem i Education International, i Studentenes og Akademikernes Internasjonale Hjelpefond (SAIH) og Scholars at Risk (SAR) Norway.

Forskerforbundets engelske navn er Norwegian Association of Researchers (NAR). Forskerforbundets nordsamiske navn er Dutkiidsearvi.

Forskerforbundet utgir fagbladet *[[Forskerforum]]*, som kommer med ti årlige utgaver.

Høsten 2024 ble professor Steinar A. Sæther valg til leder av Forskerforbundet for perioden 2025 - 2027. Sæther har innehatt en rekke verv i Forskerforbundet, både lokalt og nasjonalt. Han er siden 2018 professor i historie ved Institutt for arkeologi, konservering og historie ved Universitetet i Oslo. Biologen Guro Elisabeth Lind ble i 2018 valgt til leder av Forskerforbundet for perioden 2019-2021. Hun er den andre kvinnelige lederen gjennom tidene og den første på 35 år. 2021 ble hun gjenvalgt som leder for perioden 2022-2024. Professor Petter Aaslestad ble i 2012 valgt til leder av Forskerforbundet. Han overtok etter Bjarne Hodne som ledet Forskerforbundet i perioden 2006-2012. Aaslestad ble høsten 2015 gjenvalgt for en ny treårsperiode, og var leder i seks år (2013-2018).

Hilde Gunn Slottemo er nestleder i perioden 2025 til 2027, styremedlemmer er Ann Cecilie Bergene (NIFU), Jo Rune Ugulen Kristiansen (Arkivverket), Bente Ovèdie Skogvang (Universitetet i Innlandet), Tord Mjøsund Talmo (NTNU), Hugues Verdure (UiT Norges arktiske universitet), og varamedlemmer Tony Burner (USN), Cecilie Wingerei Lilleheil (UiO) og Rannveig Sjøvaag (Kulturdirektoratet).

Birgitte Olafsen er generalsekretær. Hun overtok etter Hilde Gunn Avløyp 10. desember 2021. Avløyp overtok etter Sigrid Lem 1. august 2014.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Nødhjelp

**Nødhjelp** er hjelp i en nødsituasjon hvor det er personskade. Nødhjelp utføres for det meste av hjelpekorps eller redningtjenesten; spesielt har brannvesenet en viktig rolle. Hjelpen kan og bør også utføres av vanlige folk som ankommer ulykkessted før redningspersonell. Hvordan de eller den som først kommer til et ulykkessted handler, kan ofte avgjøre forskjellen på liv og død.

Nødhjelp omfatter også større innsaster og aksjoner ved regionale og internasjonale kriser.

## Se også
* Førstehjelp
* Redningstjeneste
* U-hjelp (utviklingshjelp, bistand)

## Eksterne lenker

* FN-sambandet: Temasider om humanitært arbeid
Vinter-OL 1984

**Vinter-OL 1984** var de 14. olympiske vinterleker og ble arrangert fra 7. til 19. februar 1984 i Sarajevo i daværende Jugoslavia (nå Bosnia-Hercegovina). 

Øst-Tyskland ble beste nasjon med ni gullmedaljer. Norske utøvere vant denne gangen tre gullmedaljer: De norske langrennskvinnene tok gull på 4 x 5 km stafett, Tom Sandberg vant kombinert og Eirik Kvalfoss vant 10 km sprint skiskyting. Kvalfoss tok også sølv på skiskytterstafetten samt bronse på 20 km normaldistanse. 

## Valg av vertsby
Sarajevo ble valgt ved avstemning under den internasjonale olympiske komités 80. sesjon i Athen i Hellas 18. mai 1978.

## Arenaer

## Idretter
Det ble arrangert 39 øvelser i 6 idretter.

### Demonstrasjonsidretter
*Para-ski

## Deltakelse
### Deltakerland
49 nasjonale olympiske komiteer deltok i lekene. (Antall deltakere per nasjon i parentes)

## Program

## Medaljefordeling

 Vertsnasjon ()

## Se også
* Liste over mestvinnende vinterolympiere
* Liste over norske mestvinnende vinterolympiere
* Liste over personer som har tent den olympiske ild

## Referanser


## Litteratur
* 
* Per Jorsett: *100 år med olympiske leker*, 1996, ISBN 82-590-1681-8 (norsk flaggbærer)

## Eksterne lenker
* 
*  Official Report 1984 hos la84.org
*  1984 Winter Olympics hos olympedia.com
Vinter-OL 2002

**Vinter-OL 2002** var de 19. olympiske vinterleker og ble arrangert fra 8. til 24. februar 2002 i Salt Lake City i Utah i USA. Dette var første gang vinterlekene ble arrangert i Salt Lake City, og fjerde gang de ble arrangert i USA.

Norge ble beste nasjon for første gang siden Vinter-OL 1968 i Grenoble etter at langrennsløperen Johann Mühlegg ble diskvalifisert på grunn av brudd på dopingreglementet og ble fratatt tre gullmedaljer. Etter Mühleggs diskvalifisering fra jaktstarten, ble det delt norsk seier til Frode Estil og Thomas Alsgaard. Norge vant totalt 25 medaljer, hvorav tretten gull-, fem sølv- og syv bronsemedaljer. Tyskland vant flest medaljer, med 36.

## Valg av vertsby
Salt Lake City ble valgt ved avstemning under den internasjonale olympiske komités 104. sesjon i Budapest i Ungarn 16. juni 1995. IOKs evalueringskomité valgte ut fire søkerbyer til den avgjørende avstemningen.

## Arenaer

## Idretter
Det ble arrangert 78 øvelser i 7 idretter.

## Deltakelse

### Deltakerland
77 nasjonale olympiske komiteer deltok i lekene. (Antall deltakere per nasjon i parentes)

## Program

## Medaljefordeling

 Vertsnasjon ()

## Se også
* Liste over mestvinnende vinterolympiere
* Liste over norske mestvinnende vinterolympiere
* Liste over personer som har tent den olympiske ild

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Official Report, v. 1 hos la84.org
*  Official Report, v. 2 hos la84.org
*  Official Report, – Sports Results hos la84.org
*  2002 Winter Olympics hos olympedia.com
*  NRK.no – Torino 2006 – Norske flaggbærere (norsk flaggbærer)
Ordklasse

**Ordklasser** er grupper som ordene i et språk deles inn i, i henhold til deres form (morfologi) eller funksjon (syntaks) i setningen. Ordklasseinndelinga har sitt opphav i latinsk grammatikk.

Det greske verket *Tekhne grammatike*, som tilskrives Dionysios Thrax (100-tallet f.Kr.), grupperer ordene i åtte kategorier.

## Ordklasser i norsk
*[[Norsk referansegrammatikk]]* opererer med følgende ordklasser:
*Substantiv – navn på steder, personer, ting og fenomener
*Adjektiv – beskriver substantiv
*Pronomen  – settes i stedet for et substantiv
*Determinativ  – bestemmer substantivet nærmere
*Verb – navn på en handling
*Adverb  – beskriver/modifiserer verb, adjektiv eller andre adverb
*Preposisjon – forteller hvor verbet/substantivet befinner seg i forhold til et annet verb/substantiv i både tid og rom
*Konjunksjon – binder sammen to og to ord av samme ordklasse eller to helsetninger
*Subjunksjon – innleder leddsetninger
*Interjeksjon – spesielle ord som gir et bilde av lyder som ikke kan skrives, følelser eller meninger

Tidligere regnet en substantiv, adjektiv, verb, pronomen, artikler, adverb, preposisjoner, konjunksjoner, interjeksjoner, tallord og infinitivsmerket som ordklasser i norsk.
Ove Aunli

**Ove Robert Aunli** (født 12. mars 1956 i Hemne) er en norsk tidligere langrennsløper som representerte klubbene Kyrksæterøra IL og Strindheim IL.

Ove Aunli tok bronse på 15&nbsp;km under OL 1980 i Lake Placid, der Thomas Wassberg slo Juha Mieto med et hundredels sekund. I samme mesterskap var Aunli med på det norske stafettlaget som tok sølv på stafetten. Han deltok også i 1984 i Sarajevo, blant annet i stafetten der Norge kom på 4.-plass.

Han deltok på det norske stafettlaget som tok gullmedalje under VM 1982, der Oddvar Brå brakk staven i en uforglemmelig spurtduell.

Under VM 1985 i Seefeld var Aunli Norges sterkeste løper på herresiden, med sølv på 30&nbsp;km og bronse på 50&nbsp;km. Han gikk ankeretappen på stafetten og spurtbeseiret Italias Giuseppe Ploner, slik at det ble norsk gull.

Aunli har ytterligere to bronsemedaljer fra VM-stafetter (1978 og 1987). Han vant NM-gull på 30&nbsp;km i 1985. Aunlis beste sammenlagtplasseringer i verdenscupen er tredjeplass i både 1981 og 1985.

Han deltok i første sesong av *[[Mesternes Mester]]*, som ble sendt i 2009, sammen med sin kone Berit Aunli. En statue av de to, utformet av Arne Mæland, ble avduket på Kyrksæterøra 10. juni 2023. 

## Verdenscupseire

## Se også
* Liste over norske idrettspersoner på sokkel

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Oleh Blokhin

**Oleh Volodymyrovytsj Blokhin** (ukrainsk Олег Володимирович Блохін; født 5. november 1952 i Kyiv) er en ukrainsk trener og tidligere fotballspiller (angriper).

Han spilte 432 kamper og scoret 211 mål for Dynamo Kyiv, og på  scoret han 42 mål på 112 kamper. Han ble hovedtrener for  i 2003.

I 1975 mottok han Gullballen som den beste europeiske fotballspiller det året.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Oppfinnelse

**Oppfinnelse** er materielle konstruksjoner og teknologi som er nye og har nyttige anvendelser. En oppfinnelse er en unik eller ny enhet, metode, sammensetning, idé eller prosess. En oppfinnelse kan være en forbedring av en maskin, et produkt eller en prosess for å øke effektiviteten eller redusere kostnadene. Det kan også være et helt nytt konsept. Personer som finner opp oppfinnelser kalles oppfinnere.

Oppfinnelser omfatter prosessen fra idé til produksjon av noe nytt som ikke tidligere har eksistert, i alle fall ikke i den kombinasjonen eller tilpasningen, for eksempel hjul, glass og glidelås, mens oppdagelser omfatter avsløringen av det som fins, men likevel var ukjent, for eksempel nye landområder, naturlover og røntgenstråler. Hvis en idé er unik nok enten som en frittstående oppfinnelse eller som en betydelig forbedring i forhold til andres arbeid, kan den patenteres. Et patent, hvis gitt, gir oppfinneren en eierandel i patentet over en bestemt tidsperiode, som kan lisensieres for økonomisk gevinst. 

En oppfinner skaper eller oppdager en oppfinnelse. Ordet oppfinner på engelsk er *inventor* (oppfinner, oppdager) som kommer fra det latinske verbet *invenire*, «å finne». Selv om oppfinning er nært forbundet med vitenskap og ingeniørvitenskap, er ikke oppfinnere nødvendigvis ingeniører eller vitenskapsmenn. På grunn av framskritt innen kunstig intelligens er ikke lenger begrepet «oppfinner» utelukkende knyttet til et yrke. 

## Referanser


## Se også
*Innovasjon
*Kreativitet
*Oppfinner
*Teknikk
*Teknologi
Om det tragiske

***Om det tragiske*** var den filosofiske doktorgraden til Peter Wessel Zapffe, og ble første gang utgitt som bok i 1941.

Zapffes seks hundre sider store verk er en redegjørelse for den filosofiske tankegangen som ble grunnlagt i Zapffes essay *[[Den sidste Messias]]*. I «Om det tragiske» skriver han blant annet at det ligger i menneskets natur å spørre etter mening ettersom mennesket er et meningskrevende vesen. Denne søken etter mening er mennesket alene om, fordi vi er i besittelse av et åndsoverskudd. Mennesket har større intellektuell kapasitet enn det naturen krever, og dette overskuddet bruker vi på meningsløse grublerier for å finne mening med tilværelsen. Dette er «det tragiske».

## Referanser


## Litteratur
*
Pausefisk

**Pausefiskene** var uttrykket som ble brukt om akvariet som NRK pleide å sende opptak fra mellom programmene i 1960-årene. Fiskene ble vist i sendepauser på dagtid, mens prøvebilde ble vist etter at sendingene var avsluttet for dagen. I og med at kommersielle kanaler sender reklamesnutter, fyller de noe av de samme funksjonene. Pausefisker ble også brukt i andre lands fjernsynssendinger, som for eksempel i Danmark der de var i bruk frem til 1985.

## Referanser
Paul Breitner

**Paul Breitner** (født 5. september 1951 i Kolbermoor) er en tysk tidligere fotballspiller.

I 1970 gikk han fra ESV Freilassing til Bayern München, hvor han scoret 83 mål på 255 kamper. Han ble spansk mester med Real Madrid i 1975 og 1976. Han var innom Eintracht Braunschweig i 1978, før han returnerte til Bayern München. 

Breitner spilte 48 landskamper og scoret 11 mål for , og ble verdensmester i 1974 og europamester i 1972.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Pål Jacobsen

**Pål Jacobsen** (født 20. mai 1956 i Molde) er en norsk tidligere fotballspiller. Jacobsen har spilt 43 kamper og scoret 13 mål for . Han har også rekorden på landslaget i nyere tid med 4 scoringer i en og samme kamp mot . Pål Jacobsen har også blitt tildelt gullklokka for sitt spill på landslaget.

Han debuterte for  da han bare var 16 år og 358 dager, og er blant de yngste som har spilt i toppserien. Han er en yngre bror til Tom Jacobsen, som i dag for det meste jobber med juniorlaget til HamKam, som er i interkretserien. 

Etter at han hadde vært med på å rykke opp med HamKam til den øverste divisjonen for tredje gang i 1980 (han var også med i 1975 og 1978), gikk han til . I sin første sesong der ble han toppscorer i første divisjon med 16 mål. Som Vålerenga-spiller var han med på å vinne serien tre ganger, i 1981, 1983 og 1984. Totalt scoret han 82 mål i den øverste divisjonen.

## Karrièren som spiller
### Klubblag
* Vålerenga: ca. 100 kamper
* HamKam: ca. 350 kamper

### Landslag
* : 42 kamper (13 mål)
* U-landslag: 8 kamper
* Juniorlandslag: 3 kamper
* Guttelandslag: 1 kamp

## Karrièren som trener
* Vang Fotballag
* Løten
* Furnes
* HamKam Gutt 1 
Pål Jacobsen er i dag spesialtrener for spissene i HamKam og hjelpetrener for guttelaget deres, der forøvrig hans sønn spiller, Emil Jacobsen.

## Amputasjon
Varige komplikasjoner etter en akillesoperasjon i 1985 førte til at Jacobsen i 2001 valgte å få amputert det ene benet sitt under kneet.

## Referanser




## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
*  Pål Jacobsen på Eu-Football.info
* Sportskontoret.no – Biografi om Pål Jacobsen
* Enestående skuddtrener &ndash; artikkel i Dagbladet.
Programvare

**Programvare**, eller egentlig **datamaskinprogramvare**, (engelsk: *software*, noen ganger kalt **mykvare**) er en fellesbetegnelse for dataprogrammer. Ofte tenker en på programvare som noe som brukes på PC-er, men mye utstyr som tilhører hverdagen i det 21. århundre, som mobiltelefoner, mikrobølgeovner, tv-apparater, spillkonsoller, komfyrer og vaskemaskiner, inneholder også programvare.

Datamaskinenes programvare er slik navngitt for å skille det fra datamaskinenes maskinvare, selve datamaskinen. Programvare skrives/utvikles ved hjelp av et eller flere programmeringsspråk. De programmeringsspråkene som i sin oppbygning ligger nærmest til maskinvaren, er assembler.

## Eksempel på anvendelse programvare
* Programmeringsspråk, scriptspråk osv. som for eksempel C, C++, Java, C#.
* Websider utviklet ved hjelp av HTML, PHP, Perl, JSP, ASP.NET, XML
* Dokumenthåndteringssystemer  som Microsoft Office, OpenOffice
* Operativsystemprogramvare som Microsoft Windows, GNU/Linux (som kjører GNOME og KDE), Sun Solaris osv.
* Programvare omfatter også videospill som f. eks. Super Mario, Grand Theft Auto for PC eller videospillkonsoll. Disse spillene kan lages ved hjelp av CGI (datagenerert grafikk) som kan lages ved hjelp av programvare som Maya, 3DS Max osv.

## Se også
* Programvareutvikling
* Greyware
* Errorsafe

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Prosessor

**Prosessor** kan vise til:

* CPU, sentralenhet i en datamaskin
* Digital signalprosessor, en mikroprosessor optimalisert for signalbehandlingsoppgaver
* Grafikkprosessor
* Koprosessor, spesialisert hjelpeprosessor
** Aritmetisk logisk enhet, krets som utfører aritmetiske og logiske operasjoner
** FPU, flyttallsprosessor
* Mikroprosessor, en CPU i én integrert krets
* Vektorprosessor, en prosessor som utfører operasjoner på flere data samtidig
* Mikrokontroller, en programmerbar prosessor
Paleontologi

**Paleontologi** (fra gresk: *palaios*, «gammel» + moderne latin: *ontologia*) er vitenskapen om forhistorisk liv, planter og dyr, inkludert fossiler, foruten også studiet av organismers evolusjon og forbindelser mellom hverandre og deres miljøer (deres paleoøkologi). Folk som utøver denne profesjonen og er faglært kalles en *paleontolog*.

## Etymologi
Paleontologi sammensatt av gresk og latin, «gammel» + «ontologi», som er læren om tingenes eksistens, vesen og egenskaper. Det er såldes vitenskapen om jordens tidligere liv, som bevart i fossiler. Ordet er dokumentert i bruk i engelsk fra 1833, sannsynligvis fra fransk *paléontologie*.

## Beskrivelse
Paleontologi er en del av naturvitenskapen og ligger i grenselandet mellom geologi og biologi. Til forskjell fra arkeologi studerer paleontologien ikke moderne mennesker.

Den paleontologiske vitenskapen ble etablert på 1700-tallet, som et resultat av Georges Cuviers arbeid med komparativ anatomi, og utviklet seg hurtig på 1800-tallet. Paleontologien bruker metoder hentet fra en rekke vitenskaper, som biokjemi, matematikk og ingeniørvitenskap. Ettersom kunnskapen har økt har det oppstått flere spesialiserte underdisipliner; noen konsentrerer seg om de forskjellige typene fossile organismer mens andre studerer økologi- og miljøhistorikk, som paleoklimatologi. 

Fossilene kan være forsteinete kalkskall etter muslinger og snegler, skjelett-rester eller det kan være avleiringer etter mikroorganismer. I all hovedsak både i antall arter og individer forekommer organismer i havet, og mikro-paleontologi gir også størst bidrag til stratigrafien.

Generell paleontologi tar for seg studier av hva som hender med organismene etter at de er døde samt hvorledes de som livløst materiale tar del i jordens geologiske prosesser.

Paleontologi omfatter også mikropaleontologi og palynologi. Disse fagfeltene omhandler fossiler av mikroorganismer, pollen og sporer.

I Norge finnes det kjente forekomster av fossiler i Oslofeltet og på Svalbard.

## Referanser




## Eksterne lenker
* «Livet etter katastrofen»,  *Forskning.no* 15. november 2003
*Smithsonians paleontologiske nettsted
*Spørsmål og svar (FAQ) om paleontologi, Universitetet i Californias Museum for paleontologi
Paganisme

**Paganisme** er en internasjonal gruppebetegnelse på forskjellige eldgamle naturreligioner som dyrker en ikke-monoteistisk guddom. Paganisme blir ofte definert, noe nedsettende, som hedenskap, blant annet i forbindelse med ikke-kristne og ikke-jødiske stammereligioner. Ordet kan også brukes mer generelt om en sekulær, verdslig kultur eller livsanskuelse.

Wicca var pr. 2004 den tallmessig største av de ny-paganistiske religionene, mens hinduismen av mange regnes som den eneste store uavbrutte paganistiske religion. Ulike former for sjamanisme er også paganistisk, og blir fortsatt praktisert av ulike urbefolkninger.

## Historikk
Pagan kommer fra gresk der det betyr *en som bor på landsbygda.* og ble i den latinske formen *pagus* særlig brukt om galliske og germanske landsbyer. Dette henger sannsynligvis sammen med at de som bodde på landsbygda, ute på *hedene*, ofte kalt hedninger, ble kristnet sist og at deres religion ble ansett som bondsk hedenskap. Faktisk har mange urgamle, folkelige tradisjoner holdt seg nærmest intakte frem til vår tid. Eksempler på dette er påskeegg, maistang, st. hansbål og juletre. 

## Se også
* Hedning
* Åsatru
* Heks
* Druide
* Panteisme
* Nordisk Paganistforbund

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Søk på ordet «paganisme» i norske ordbøker: 
* Eutopia.no: Hva er paganisme?
* Nordisk Paganistforbund
*[HTTPS://Wicca.no Wicca.no] 
*Pagan Federation International - Norge
PD

**PD** eller **Pd** kan referere til:

* Palladium, grunnstoff
* Porsgrunns Dagblad, avis
* Public Domain, åndsverk uten definert eierskap som er til fri benyttelse
* Politidistrikt, geografisk enhet i den norske Politi- og lensmannsetaten
* Politidirektoratet, norsk direktorat
* Personlig datamaskin, oftest forkortet PC (fra engelsk personal computer)
Proteomikk

**Proteomikk** (engelsk: *proteomics*) er læren om hvordan proteiner dannes fra gener til ferdige proteiner. Det er ennå ingen fast definisjon på **proteomikk**, men denne definisjonen brukes i mer eller mindre innsnevrende grad.
Platelagerskive

En **platelagerskive** (engelsk: *hard disk drive platter*) er en komponent i et platelager som har en eller flere platelagerskiver.

En platelagerskive er en solid, rund skive som vanligvis er laget av plast, metall, glass eller keramikk. Den er dekket på begge sider med et tynt lag av jernoksid eller et annet metall med magnetiske egenskaper.

## Referanser
Pleiemedhjelper

**Pleiemedhjelper** er en betegnelse på en person uten formell utdanning som jobber i helsevesenet, oftest som funksjon som helsefagarbeider. Vanlige arbeidsoppgaver for en pleiemedhjelper er å pleie de eldre og syke som for eksempel mating, hjelpe dem å gå på toalettet, dusjing og å gi dem et sosialtliv. Det er vanlig for pleiemedhjelpere å snakke med pasientene sine i tillegg til å gå turer, spille spill og lignende. På noen arbeidsplasser hjelper de også sykepleierne og andre helsefagarbeidere med å sjekke temperatur, blodtrykk og blodsukker for eksempel.

Pleiemedhjelperne har ingen formell utdanning, men de får opplæring på arbeidsplassen sin og kan gå på kurs rettet mot jobben deres. Personer som er i lønnet arbeid kan bli realkompetansevurdert, få opplæring på arbeidsplassen og ta fagbrev på grunnlag av dette etter å ha arbeidet der i ett år. Ordningen kalles fagbrev på jobb. Det være relevant å ta fagbrev som helsefagarbeider hvis en jobber som pleiemedhjelper. Det er heller ikke obligatorisk å ta fellesfagene i videregående skole når en tar fagbrevet på jobben i Norge.

## Referanser
Profeti

En **profeti** er et budskap som kommer fra en profet, talsmann eller åndelig inspirert budbærer, og som ofte omhandler framtida.

## Se også
* Åpenbaring
* Spådomskunst
* Profet
* Profetbøkene (GT)

## Referanser
QSL-kort

**QSL-kort** er en skriftlig bekreftelse på radiokontakt utstedt av en radiostasjon i forbindelse med DX-ing. Den skal inneholde navnet på stasjonene som hadde kontakt, tidspunkt, kvaliteten på kontakten, frekvens, modulasjon og ev. navnet på operatøren. Kortet benyttes i hovedsak som bevis for deltakelse i konkurranser eller ved søknader om diplomer.

## Kilder
*