Innlandet

**Innlandet** (sørsamisk: **') er et [[Norges fylker|norsk fylke]] som ble opprettet 1. januar 2020. Fylket tilsvarer i hovedsak den regionen som i de gamle [[kongesagaene]] fra [[middelalderen]] ble omtalt som **Opplandene** eller **Opplanda**. Regionen fikk status som eget [[amt]] under navnet [[Oplandenes amt]] i 1757, da det ble skilt ut fra [[Akershus stiftamt]]. Oplandenes amt ble i 1781 delt i [[Kristians amt]] og [[Hedemarkens amt]], også kalt Vestre og Østre Oplandenes amter. I 1919 skiftet disse navn til [[Oppland]] og [[Hedmark]] fylker og i 2020 ble de igjen slått sammen til Innlandet fylke, med unntak av to kommuner. Innlandet ble Norges største fylke i landareal i 2024, etter at [[Troms og Finnmark]] fylke ble oppløst.

Fylket ligger, som navnet indikerer, «inne i landet», og er Norges eneste fylke uten kystlinje. Det dekker nær 17&nbsp;prosent av fastlandsarealet i [[Norge]], og strekker seg fra [[Akershus]] og [[Osloregionen]] i sør til [[Trøndelag]] i nord. I nordvest grenser fylket mot [[Møre og Romsdal]] og i vest mot [[Vestland]] og [[Buskerud]]. I vest finnes også [[Jotunheimen]] og fjellområdene i [[Valdres]]. I øst grenser fylket til [[Värmland]] og [[Dalarna]] i [[Sverige]].

[[Mjøsa]] er (med sine 369,48&nbsp;km²) Norges største [[innsjø]], og ligger sentralt i den sørlige enden av Innlandet. Rundt Mjøsa ligger byene [[Brumunddal]], [[Gjøvik]], [[Moelv]], [[Hamar]] og [[Lillehammer]], som også omtales som [[Mjøsbyene]] og [[Mjøsbyregionen]]. Om lag halvparten av fylkets befolkning bor i kommunene rundt Mjøsa. Innlandet huser også Norges høyeste fjell, den 2468,8 meter høye [[Galdhøpiggen]], på Jotunheimplatået. Norges lengste elv, [[Glomma]], renner gjennom fylket.

Innlandet har en stor jord- og skogbruksbasert sektor. Om lag 20 prosent av jordbruksproduksjonen i [[Norge]] skjer i Innlandet, og rundt 40 prosent av all hogst.




== Fylkesblomst ==

[[Skogstjerne]] er Innlandets [[fylkesblomst]]. Dette ble vedtatt av fylkestinget 18. juni 2020. Skogstjernen finnes i hele Innlandet, helt opp til 1600 meter over havet i [[Lom]] i [[Gudbrandsdalen]]. Blomsten kan ha opptil ni [[kronblad]]er. Fylkesblomsten symboliserer at Innlandet er et grønt skogfylke.

==Fylkesvåpen==


[[Landskapsvåpen|Fylkesvåpenet]] til Innlandet ble vedtatt 24. oktober 2018 og symboliserer fylkets rikdom på fjell og vann.

Arbeidet med fylkesvåpenet startet i mars 2018, da politikerne inviterte befolkningen til å være med på utformingen. Til sammen kom det inn 162 forslag, hvorav fire ble valgt som grunnlaget for utvelgelsen. De fire forslagene fra innbyggerkonkurransen ble tegnet av:

* Edin Bjørseth Horten (7 år fra Hamar)
* Sean Fabian Andersen (19 år fra Lillehammer)
* [[Journalist]] Olav Brostrup Müller (41 år fra Lillehammer)
* Einar Andreas Lilleengen (20 år fra Brumunddal)

Tre designbyråer leverte så 12 forskjellige tolkninger av de fire ideene. Juryen ble ledet av [[Even Aleksander Hagen]] (f. 1988) og bestod av:

* en historiker/konservator
* en spillutvikler
* en grafisk designer
* kommunikasjonsleder i Hedmark fylkeskommune
* utviklingsleder i Gjøvikregionen
* folkevalgte politikere

Juryen innstilte 20. september 2018 på forslaget «Kommunikasjon og knutepunkt». [[Patentstyret]] hadde også godkjent [[Våpen (heraldikk)|våpenskjoldet]]. Det ble enstemmig vedtatt som fylkesvåpen i begge fylkestingene 24. oktober 2018.

Fylkesvåpenet beskrives slik:



Det kom også kritikk mot det nye fylkesvåpenet. [[Museum]]smannen og [[sivilarkitekt]]en [[Lars Roede]] (f. 1944) betegnet det som en «amatørmessig logo»; i et intervju med ''[[Aftenposten]]'' sa han 11. januar 2020 at fylkesvåpenet «bryter med kravene til god [[heraldikk]]» og ville blitt avvist av heraldisk sakkyndige i [[Riksarkivet]].

== Historie ==
Det området som idag er Innlandet, ble i gamle [[kongesagaer]] fra [[middelalderen]] kalt ''[[Opplandene]]''. Opplandene omtales i ''[[Historia Norvegiæ]]'' (ca. 1170) og i ''[[Halvdan Svartes saga]]'' i ''[[Heimskringla]]'', som ble skrevet av [[Snorre Sturlason]] på 1220-tallet. Området omtales også i ''[[Olav den helliges saga]]''.

=== 1757–1781: Oplandenes amt===

Området tilsvarer også ''[[Oplandenes amt]]'' som ble opprettet i 1757. På det daværende tidspunkt ble [[amt]]et utskilt fra [[Akershus stiftamt]] og var underlagt dette hovedamtet.

=== 1781–1919: Kristians amt og Hedemarkens amt===

Den 11. april 1781 ble Oplandenes amt delt i [[Kristians amt]] og [[Hedemarkens amt]], disse ble også kalt Vestre og Østre Oplandenes amter.

=== 1919–2020: Oppland og Hedmark ===


Den 1. januar 1919 skiftet disse amtene navn og ble til henholdsvis [[Oppland]] og [[Hedmark]] [[fylke]]r. Dette ble gjort med hjemmel i ''Lov om forandring av rikets inddelingsnavn'' av 14. august 1918. Den gamle benevnelsen [[amt]], som hadde vært i bruk i [[Danmark-Norge]] og deretter Norge siden 1662, ble da erstattet av benevnelsen fylke (fra [[norrønt]] ''fylki'', «folk»).

Oppland fylke var inndelt i regionene [[Hadeland]], [[Gjøvik]], [[Toten]], [[Land]], [[Valdres]], [[Lillehammer]], [[Gudbransdalen|Midt-Gudbrandsdal]] og Nord-Gudbrandsdal. Det omfattet også de to [[dalføre]]ne [[Gudbrandsdalen]] og [[Valdres]], samt de tre [[landskap (landsdel)|landskapene]] [[Toten]], [[Hadeland]] og [[Land (landskap)|Land]]. Dette speilet seg i fylkets våpenskjold, som viste en [[mogop]] med to blomster (dalførene) og tre blad (landskapene).

Hedmark fylke bestod av distriktene [[Hedmarken]], [[Solør]], [[Vinger]], [[Østerdalen]] og [[Odalen]]. Navnet ''Hedmark'' kommer av norrønt ''Heiðmǫrk'', ''«[[Heiner|heidenes]] skog»'', og var opprinnelig navnet på området mellom [[Hamar]] i vest og [[Elverum]] i øst.

<gallery>
Fil:Oppland våpen.svg|Våpenskjoldet til gamle [[Oppland]].
Fil:Hedmark våpen.svg|Våpenskjoldet til gamle [[Hedmark]].
</gallery>

=== 2020: Oppland og Hedmark blir til Innlandet ===


Som en del av [[Regionreformen i Norge|regionreformen]], foreslo regjeringspartiene i [[Erna Solbergs regjering]] den 21. februar 2017 at Hedmark og Oppland skulle slå seg sammen til ett fylke. Regionreformen ble vedtatt av Stortinget den 8. juni 2017.

Den 20. desember 2017 foreslo forhandlingsutvalget i Oppland og Hedmark fylkeskommune at navnet på det nye sammenslåtte fylket blir Innlandet. Det var ikke udelt begeistring for navnevalget, idet noen hadde foretrukket det gamle navnet ''Opplandene'' fra middelalderen.

Sammenslåingen ble formelt besluttet av de to fylkestingene i Hedmark og Oppland 15. januar 2018. Det ble også bestemt at fylkestinget i Innlandet får 57 representanter, mot 70 i de gamle fylkestingene (37 i Oppland og 33 i Hedmark). [[Even Aleksander Hagen]] (f. 1988) ble på det konstituerende møtet valgt til leder av fellesnemnda for sammenslåinga av fylkeskommunene i Oppland og Hedmark. Han ble senere også Innlandets første fylkesordfører.

Nye Innlandet fylkeskommune ble en realitet fra 1. januar 2020. Hovedsetet for administrativ og politisk ledelse er lagt til Hamar, men det er fortsatt flere fylkeskommunale funksjoner i Lillehammer.

[[Statsforvalteren i Innlandet|Statsforvalteren]] er lokalisert i Lillehammer. Tidligere [[liste over Norges justisministre|justisminister]] [[Knut Storberget]] (f. 1964) ble utnevnt til ''fylkesmann''. Den 1. januar 2021 fikk embetet navnet statsforvalter.

===2022: Fylket består===

[[Hurdalsplattformen]] av 13. oktober 2021  åpnet for at sammenslåtte fylker kan oppløses dersom de selv ønsker det. Den 8. desember 2021 gikk fylkestinget inn for å legge saken ut for rådgivende [[folkeavstemning]] før det ble tatt stilling til spørsmålet. Utsettelsesforslaget ble vedtatt med 29 mot 28 stemmer.

En heldigital folkeavstemning ble avholdt i perioden 10.–17. februar 2022 med en valgdeltakelsen på  prosent.  prosent ville tilbake til Hedmark og Oppland, mens  prosent ville beholde Innlandet. Å avholde folkeavstemmingen digitalt ble kritisert, da mange eldre av den grunn ikke stemte.

Fylkestinget gikk i sitt møte 23. februar 2022 inn for å se bort fra resultatet av folkeavstemmingen og beholde Innlandet fremfor å gjenopplive Hedmark og Oppland.

== Politikk ==
Fylkeskommunen styres etter formannskapsmodellen. [[Innlandet fylkesting|Fylkestinget]] har 57 representanter.

Etter [[Kommunestyre- og fylkestingsvalget 2023|fylkestingsvalget 2023]] har [[Arbeiderpartiet]] 18 representanter, [[Senterpartiet]] 10, [[Høyre]] 10, [[Fremskrittspartiet]] 5, [[Sosialistisk Venstreparti]] 3, [[Pensjonistpartiet]] 2, [[Rødt (norsk parti)|Rødt]] 2, [[Venstre]] 2, [[Miljøpartiet De Grønne]] 2, [[Industri- og Næringspartiet]] 2 og [[Kristelig Folkeparti]] 1.

Fylkesordfører er [[Thomas Breen]] (Ap) og fylkesvaraordfører er [[Hanne Alstrup Velure]] (H)

== Kommuner ==




Innlandet består av 46 kommuner:


== Tettsteder ==


De største tettstedene i Innlandet med over 1 500 innbyggere, rangert etter innbyggertall per  (kommune i parentes):

**Uthevede tettsteder''' har bystatus.

## Sentrale institusjoner i Innlandet

* Innlandet fylkeskommune
* Statsforvalteren i Innlandet
* Hamar bispedømme
* NTNU Gjøvik
* Høgskolen i Innlandet
* Fagskolen Innlandet
* Innlandet politidistrikt
* Eidsivating lagmannsrett
* Terningmoen
* Rena leir
* Cyberforsvaret
* Sykehuset Innlandet HF
* Eidsiva Energi
* NRK Innlandet
* Teater Innlandet
* Oplandske Dampskibsselskap

## Videregående skoler
Innlandet fylkeskommune har per 1. oktober 2023 23 offentlige videregående skoler:

Innlandet fylkeskommune vedtok i 2019 å følge nærskoleprinsippet basert på søkerens folkeregistrerte postnummer. Elevene styres til nærmeste skole med ønsket utdanningsprogram, eller til de nærmeste skolene så lenge differansen i reisetid ikke utgjør mer enn 10 minutter. Det er imidlertid gjort unntak for søkere fra Lillehammer og Gausdal, slik at det er mulig å søke på alle skolene i regionen selv om differansen i reisetid overstiger 10 minutter, av rekrutteringshensyn.

## Landbruk

Landbruket spiller en viktig rolle i økonomien i Innlandet. Jord- og skogbruket bidro til sammen nærmere 4% til den totale verdiskapningen i fylket i 2021, hvilket var den høyeste prosentandelen blant fylkene i Norge på dette tidspunktet. I 4. kvartal i 2023 var 6 547 sysselsatt innen jordbruksnæringen, som utgjør rundt 3,5% av det totale antallet sysselsatte i fylket.

Ringsaker er Innlandets største landbrukskommune, og flere av fylkets kommuner ligger på topp i landet i kontekst av samlet jordbruksareal. Totalt areal i drift i Ringsaker er cirka 190 000 dekar, som gjør kommunen til den nest største i landet etter Indre Østfold kommune. Ringsaker er også den fjerde største korndyrkingskommunen i landet, og blant de kommunene med flest husdyr. I tillegg er Østre Toten blant Norges 10 største landbrukskommuner etter areal.

I områdene rundt Mjøsa og i Glåmdalen utgjør korndyrking en vesentlig del av landbruket. I øvrige deler av Innlandet består landbruket i betydelig grad av husdyrhold. Storfe er den desidert største gruppen blant husdyrene, men også sau og geit er relativt vanlig på gårder i øvre del av fylket. Svin er utbredt i enkelte områder, blant annet i Øyer, Skjåk og Solør, samt på Hedmarken. Fjørfehold er vanligst rundt Mjøsa.

Oversikten nedenfor viser samlet jordbruksareal og prosentandelen som blir brukt til korndyrking blant regionene i Innlandet og Østlandet som helhet (inklusivt Innlandet) per 2022.

## Fotnoter


## Referanser


## Eksterne lenker
* Innlandet fylkeskommune
* Innovasjon Norge Innlandet
* Regionale Forskningsfond Innlandet (RFFINNL)
* IKT Ressursforum Innlandet 
*VRINN Immersive Learning Cluster 
*HelseINN helseklynge 
* NHO Innlandet