open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tasmania

**Tasmania** (forkortet **TAS**, på engelsk ofte kalt **Tassie**) er en øy og en delstat i Australia. Den ligger 240 kilometer sør for den østre delen av kontinentet, adskilt av Bass-stredet. Delstaten Tasmania omfatter øya Tasmania, som er verdens 26. største øy, samt 334 omkringliggende øyer. Delstaten har   innbyggere (per juni 2023), hvorav nesten halvparten er bosatt i Hobart og nærliggende områder. Den har et areal på 68&nbsp;401 km², hvorav hovedøya dekker 62&nbsp;409 km².

Tasmania blir markedsført som *nature state*, som oversatt blir «naturlig delstat», eller også «naturlig tilstand», som «øya for inspirasjon», og *A World Apart, Not A World Away* (En annen verden, ikke all verden unna), med henvisning til delstatens store og relativt urørte naturomgivelser. Nesten 37 % av Tasmania består av reservater, nasjonalparker og verdensarvsteder. Øya er 364 km lang fra det nordligste til sørligste punktet, og 306 km fra øst til vest. 36 % av Tasmania er i dag naturreservat. Den største byen i Tasmania er Hobart, som også er hovedstaden.

## Historie





De første menneskene kom til Tasmania mellom 29 000 og 14 000 år siden. Lenge var de tasmanske aboriginene de som levde lengst sør i verden. Det er funnet hulemaleri i huler i det sørvestlige Tasmania som er datert til å være 14 000 år gamle. 

Den første europeer som så Tasmania var den nederlandske utforskeren Abel Tasman, som så øya for første gang 24. november 1642. Han ga øya navnet Anthoonij van Diemenslandt etter sin sponsor, guvernøren av Nederlandsk Østindia. Øya ble senere omdøpt til Van Diemens land av britene.

Den første britiske bosetningen ble grunnlagt i 1803, på samme plass som dagens hovedstad Hobart ligger. De første bosetterne var britiske fanger og militære vakter, som hadde i oppgave å utvikle samfunnet på Van Diemens land. Flere andre byer oppstod i løpet av årene med utspring i fengsler, blant annet Port Arthur og Macquarie Harbour.

Tidlig på 1800-tallet ble nesten alle tasmanske aboriginer drept av europeiske bosettere i en konflikt som varte i tiår og har blitt døpt The Black War, eller den svarte krigen.

I 1825 ble Van Diemens land skilt fra kolonien New South Wales og ble en separat britisk koloni. I 1856 skiftet staten navn fra Van Diemens land til Tasmania etter Abel Tasman, i et forsøk på å kvitte seg med Van Diemens lands rykte. Tasmania fikk også sin første grunnlov dette året.

Det siste kolonifengselet ble stengt i 1877, i Port Arthur, og i 1901 ble Tasmania en delstat i den nylig opprettede staten Australia.

## Klima

Den høyeste målte temperaturen på Tasmania er 40,8 ℃, målt i Hobart 4. januar 1976. Den laveste temperaturen noensinne målt på Tasmania er &minus;13 ℃, målt i Shannon 30. juni 1983.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Thanet (distrikt)

**Thanet** er et distrikt i Kent, England. Det var opprinnelig en øy, atskilt fra fastlandet av Wantsumkanalen. Den første broen over kanalen ble bygget i 1485. Omtrent på samme tid ble kanalen så tilmudret at Thanat ikke lenger kunne kalles en øy. Det eneste som nå avgrenser den er de små elvene Wantsum og Stour. 

De største byene i distriktet er Margate (administrasjonssenter), Ramsgate og Broadstairs.

På grunn av nærheten til kontinentet var Thanet det første stedet romerne gikk i land under invasjonen i 55 f.Kr.. Det var også i Thanet at Vortigern skal ha inngått en allianse med de jyske brødrene Hengest og Horsa, som resulterte i opprettelsen av kongedømmet Kent. 

St. Augustin av Canterbury skal også ha kommet til Thanet, der han steg i land ved Ebbsfleet før han grunnla Englands første bispesete i Canterbury.

Thanet er et av Englands minst utviklede områder med tanke på infrastruktur.
## Eksterne lenker
*
Maradalstindane

**Maradalstindane** er en tinderekke i Hurrungane, i den sørvestre delen av Jotunheimen, på grensen mellom Luster og Årdal kommuner i Bestland fylke. Maradalstindane ligger ved Maradalsbreen, og sør for Styggedalstindane. Maradalstindane har mange topper over 2&nbsp;000 meter, hvor den høyeste er Nordre Maradalstinden (2&nbsp;160&nbsp;moh.).

## Referanser
Wantsum

**Wantsum** er ei elv i grevskapet Kent, England. Den er ei sideelv til Stour. På området hvor Wantsum og den nedre delen av Stour i dag renner lå tidligere Wantsumkanalen, et sund som skilte Isle of Thanet fra fastlandet i Kent. I dag er Wantsum ikke stort mer enn ei dreneringsgrøft som begynner like øst for Reculver, renner sørover gjennom de rike  jordbruksområdene på den tidligere havbunnen, og munner ut i Stour ved Stourmouth. Fra vest kommer sideelva Sarre Penn (lokalt også kalt *Fishbourne Stream*, som løper sammen med Wantsum ved Sarre.)

Beda sa på 700-tallet at Wantsum – altså Wantsumkanalen – var tre furlong bred (ca. 600 meter). I 1414 fantes det ennå ei ferge som krysset over Wantsum ved Sarre, men i 1550 var Thanet ikke lenger ei øy. Ved Reculver bygget romerne et fort som lå rundt 1,5 kilometer fra sjøen, mens historikeren John Leland på første del av 1500-tallet sa at Reculver lå 400 meter fra sjøen, og den store stormen i 1809 tok til slutt med seg halve fortet. Det hevdes at det eroderte materialet ble fraktet langs kysten og med tiden blokkerte den nordlige munningen til Wantsumkanalen.

## Referanser
Europavei 105

**Europavei 105**, også kalt **E105**, går mellom Kirkenes i Norge og Jalta på Krim. Lengde 3876&nbsp;km, herav 15&nbsp;km i Norge.

Trasé fastlagt av UNECE: Kirkenes - Murmansk - Petrozavodsk - St. Petersburg - Moskva - Orjol -
Kharkiv - Simferopol - Alusjta - Jalta. I Norge skiltes E105 bare fra Hesseng. Etter det gamle nummersystemet fra 1950 gikk E105 mellom Izmit og Izmir i Tyrkia.

E45, E75 og E105 (som alle går i Finnmark) er de eneste europaveier i Norge som går sør for Sverige, Danmark eller Storbritannia.

## Knutepunkter

}|||Fjellovergang 250moh}}

|}

## Referanser


## Eksterne lenker
Tiber

**Tiber** (italiensk: *Tevere*, latin: *Tiberis*) er den tredje lengste elven i Italia på 406&nbsp;km. Den har sine kilder på fjellet Fumaiolo i Appenninene i provinsen Emilia-Romagna, og renner gjennom Umbria og Lazio til Tyrrenhavet hvor den renner ut mellom byen Ostia og Fiumicino. Siden romertiden har elvedeltaet blitt forlenget med tre kilometere. Elven er særlig kjent ettersom den renner gjennom Italias hovedstad Roma, som ble grunnlagt på elvens østre bredder.

## Navn og etymologi
Det er sannsynlig at navnet «Tiber» har et førlatinsk opphav, som det romerske navnet *Tibur* (dagens Tivoli i Italia), og navnet kan være av italisk opphav. Samme rot finnes i det latinske *[[praenomen]]* Tiberius. Det finnes òg etruskiske varianter av dette *praenomen*, som *Thefarie* (fra det faliskiske navnet på Tiber, **Tiferios*, som bokstavelig talt betyr «(han) fra Tiber» > **Tiferis* – «Tiber») og *Teperie* (via det latinske hydronymet *Tiber*) Selv om det ofte hevdes så finnes det ingen bevis som støtter et etruskisk opphav, og det er mer sannsynlig at etruskerne tok til seg disse begrepene fra de innfødte italiske befolkningene, særlig gitt det faliskiske språks karakteristiske *f*/*b*-lydkorrespondanse med latin som er bevart i etruskiske former.

## Historie
Tiber gikk jevnlig over sine bredder, og dette skapte fuktige områder der malariamyggen trivdes. Som en følge av dette regnet man i 1869 med at to tredjedeler av befolkningen i Lazio-regionen, der Roma ligger, var kronisk malariasyke. Geriljalederen Garibaldi mente at løsningen måtte være å lede Tiber rundt Roma, men dette ble det aldri noe av. I stedet begynte man i 1907 en oppdemning av elven der den flyter gjennom hovedstaden. Skurene i slummen langs elven ble revet, og høye murer reist som et vern mot vannmassene.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Bruer over Tiber
Koloni

En **koloni**  er et landområde som ligger utenfor moderlandets grenser, som oftest erobret ved makt eller som nybygging på andre øyer. De mest kjente og omfattende eksemplene på kolonier er den europeiske (særlig den britiske og franske) koloniseringen av Amerika, Australia, Afrika og deler av Asia.

De fleste koloniene lå på andre kontinenter eller øyer, men også her finnes det unntak; den russiske koloniseringen av Sibir foregikk over land.

Det er de greske bystatenes kolonisering av nye landområder, slik som vestkysten av Tyrkia, Krimhalvøya, Sicilia og Spania, som er de første kjente koloniseringene. Bakgrunnen for denne koloniseringen var et økende behov for å flytte sitt befolkningoverskudd til nye områder. En lignende årsak lå bak den europeiske utvandringen til Amerika på 1800-tallet.

## Se også
* Kolonisering i antikken
* Oversikt over Wikipedias artikler om kolonihistorie
* Det britiske imperiet
* Danmark-Norges kolonier
* Norgesveldet

## Referanser
Misamis Occidental

**Misamis Occidental** er en filippinsk provins i regionen Northern Mindanao i landsdelen Mindanao. Den grenser i sør til provinsen Lanao del Norte og i vest til provinsene Zamboanga del Sur og Zamboanga del Norte. Største by er Ozamiz City (som het Misamis fram til 1948) og provinshovedstaden er Oroquieta City.

## Navn
Navnet Misamis kommer fra *kuyamis* som er en kokosnøtt med søtlig smak. Spanjolene forvansket det. Provinsens største by, Ozamiz City, het Misamis fra den spanske kolonitiden og frem til 1948. *Occidental* betyr *vestlig*.

## Politisk inndeling
Misamis Occidental er delt i 3 "cities" (bykommuner) og 14 "municipalities" (landkommuner).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Zamboanga del Norte

**Zamboanga del Norte** er en filippinsk provins i regionen Zamboangahalvøya i landsdelen Mindanao. Den grenser i vest til provinsen Misamis Occidental og i sør til provinsene Zamboanga del Sur og Zamboanga Sibugay. Provinssetet er i Dipolog City.

## Politisk inndeling
Zamboanga del Norte er delt i 2 "cities" (bykommuner) og 25 "municipalities" (landkommuner).

### Bykommuner (cities)

*Dapitan City
*Dipolog City

### Landkommuner (municipalities)

## Eksterne lenker
*
South Cotabato

**South Cotabato** er en filippinsk provins i regionen SOCCSKSARGEN i landsdelen Mindanao. Den grenser i nord og vest til provinsen Sultan Kudarat, i øst til Davao del Sur og i sør og øst til Sarangani. Provinssetet er i Koronadal City.

## Politisk inndeling
South Cotabato er delt i 2 "cities" (bykommuner) og 10 "municipalities" (landkommuner).

### Bykommuner (cities)
*General Santos City (Dadiangas)
*Kidapawan City

### Landkommuner (municipalities)

## Eksterne lenker
*
Sarangani

**Sarangani** er en filippinsk provins i regionen SOCCSKSARGEN i landsdelen Mindanao. Den grenser i nord til provinsen South Cotabato og i øst til provinsen Davao del Sur. Provinssetet er i Alabel.
Provinsen er delt i to deler som adskilles av Saranganibukten.

## Politisk inndeling
Sarangani er delt i 7 "municipalities" (landkommuner).

### Landkommuner (municipalities)

## Eksterne lenker
*
Sultan Kudarat (provins)

**Sultan Kudarat** er en filippinsk provins i regionen SOCCSKSARGEN i landsdelen Mindanao. Den grenser i nord til provinsene Maguindanao og Cotabato, i øst Davao del Sur og i sør  South Cotabato. Provinssetet er i Isulan.

Provinsen er oppkalt etter Muhammad Dipatuan Kudarat, som regjerte sultanatet Maguindanao fra 1619 til 1671.

## Politisk inndeling
Sultan Kudarat er delt i 1 "city" (bykommune) og 10 "municipalities" (landkommuner).

### Bykommune (city)
*Tacurong City

### Landkommuner (municipalities)

## Eksterne lenker
*
Zamboanga Sibugay

**Zamboanga Sibugay** er en filippinsk provins i regionen Zamboangahalvøya i landsdelen Mindanao. Provinssetet er i Ipil. Provinsen Zamboanga Sibugay deler provinsen Zamboanga del Sur i en vestlig og en østlig del. I nord ligger Zamboanga del Norte.

## Politisk inndeling
Zamboanga Sibugay er delt i 16 "municipalities" (landkommuner).

### Landkommuner (municipalities)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Basilan

**Basilan** er en filippinsk øy og provins i regionen Autonomous Region in Muslim Mindanao  (ARMM) i landsdelen Mindanao. Nord før øya ligger Zamboanga City i provinsen Zamboanga del Sur, og i sørvest ligger øygruppen og provinsen Sulu. Provinssetet er i Isabela City.

## Politisk inndeling
Basilan er delt i 2 "city" (bykommune) og 9 "municipalities" (landkommuner).

### Bykommune (city)
*Isabela City
*Lamitan City
### Landkommuner (municipalities)

## Eksterne lenker
*
Tawi-Tawi

**Tawi-Tawi** er en filippinsk øygruppe og provins i regionen Autonomous Region in Muslim Mindanao (ARMM) i landsdelen Mindanao. Den ligger rett øst for Borneo og er den ytterste av Filippinenes provinser mot sørvest. Nordøst for Tawi-Tawi ligger øygruppen og provinsen Sulu. Provinssetet er i Panglima Sugala.

I provinsen er Filippinenes mest sørlige punkt.

## Etymologi
Navnet Tawi-Tawi kan tolkes på to måter: den første er muligens den rette, men den andre er i det minste et interessant sammentreff.

*Tawi-Tawi* er sinamaspråkets form for *jawi-jawi*, som er malayisk for «banyantre»; øya er kjent for å være rikt bevokst av dette treet. Tidlige spanske nedtegner kaller hovedøya i området for *Tauitaui*, *Tavi-Tavi* eller *Tavitavi*.

Navnet Tawi-Tawi er dessuten en projeksjon av det malayiske ord *jaui*, som betyr «gjernt, lang unna». På malayiske språk er det vanlig å bruke ordfordobling både som forsterkende eller (som på indonesisk) for å danne flertallsform.

## Historie
Tawi-Tawi var tidligere del av Sultanatet Sulu. Under andre verdenskrig hadde japanerne en flåtestasjon her;øyenes beliggenhet er slik at det herfra lar seg gripe inn i skipsledene mellom Sørkinahavet-Sulusjøen inord og de sentale indonesiske havområder i sør.

Den 11. september 1973 ble provinsen Tawi-Tawi opprettet ved utskillelse fra provinse Sulu. Da ble kommunen Bongao valgt som administrasjonssentrum.

## Politisk inndeling
Tawi-Tawi er delt i 11 "municipalities" (landkommuner).

### Landkommuner (municipalities)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tingsrett

:*For det første nivået i domstolssystemet i Norge, se [[Tingrett]].*

**Tingsrett** er et juridisk felt om rettsreglene om "ting", dvs. fast eiendom, løsøre, aksjer, verdipapirer og immaterielle rettigheter. Tingsretten regnes gjerne som en del av formueretten, som i tillegg omfatter obligasjonsretten.  Blant de temaene som faller inn under betegnelsen tingsrett, er eiendomsretten, panteretten, forholdet mellom parter i et sameie eller servituttforhold, hevdsreglene, reglene om tomtefeste samt nabolovgivning. De rent kontraktsmessige spørsmål faller utenfor tingsretten. Reglene om forholdet mellom partene i avtaler vedrørende ting hører hjemme i obligasjonsretten.

I tingsretten skilles det mellom statisk tingsrett og dynamisk tingsrett. Statisk tingsrett tar for seg de reglene som gjelder for rettigheter som allerede er etablert. Den dynamiske tingsretten behandler reglene som gjelder for rettsforholdene i overgangsfasen, dvs. der de endrer seg ved at rettigheter stiftes og opphører, samt hvordan rettighetene går over fra en person til en annen.

## Litteratur
* Thor Falkanger-Aage Thor Falkanger *Tingsrett*. Universitetsforlaget 2007 ISBN 9788215010687.

## Eksterne lenker
* Om tingsrett, fra Institutt for privatrett, Uio
Formuerett

**Formuerett** sikter til den del av rettssystemet som omhandler de økonomiske rettigheter. Formueretten inndeles vanligvis i undergruppene tingsrett, panterett, obligasjonsrett, erstatningsrett, sammenslutningsretten og immaterialrett.
Brahman

**Brahman** er et sentralt begrep innen hinduismen og indisk filosofi. Brahman er «verdenssjelen» – det store verdensaltet, den guddommelige virkeligheten, «Gud finnes i alt» – som menneskets sjel, atman, forsøker å gå inn i.  Begrepet er særlig viktig i Vedanta-filosofien, og hinduistiske sekter som kommer derfra.  Upanishadene, som er de eldste tekstene innen Vedanta, beskriver Brahman på ulike måter.  Det er evig, endeløst og grenseløst, og er den urolige kilden for alt i universet.  Brahman er årsaken til verden og alle skapninger.  Det fins i alt og over alt, og er det innerste jeget for alle vesener.
Karma

**Karma** (Sanskrit: कर्म , ** «gjerning», «handling», «utførelse»; Pali: *kamma*) betegner filosofien rundt handling, gjerning og kausalitet i indiske religioner. Karma er innen visse religioner og åndelige læring den virkning som handlinger har på ens nåværende og senere liv. Denne læren spiller en stor rolle i alle indiske religioner som hinduisme, jainisme, sikhisme og buddhisme. Gode gjerninger og intensjoner bidrar til god karma og bedre gjenfødsler. Dårlige gjerninger og intensjoner bidrar til dårlig karma og dårligere gjenfødsel til et forhåpentligvis nytt liv. I enkelte skrifter er det ingen sammenheng mellom gjenfødelse og karma. Karma er ofte misforstått som straff.

Karma er etter hinduisk tro årsakene bak menneskets plass i livet. De handlingene et menneske gjør i dette livet, vil være med å bestemme hvordan det skal gå i det neste liv. Det er først og fremst motivet bak handlingen som er viktigst. Motivene bak alt vi gjør, skaper enten god eller dårlig karma. Tanken om at karma opprettholder liv er i Upanishadene kombinert med tanken om gjenfødelse/reinkarnasjon.

Buddhistisk karma skiller seg fra hinduistisk karma i det at resultatene av handlingene kommer med en gang, her og nå. Der man i hinduismen snakker om at handlingene (både gode og dårlige) regnes sammen etter ett liv før det avgjøres hva vedkommende skal gjenfødes til, kan man i buddhismen snakke om noe mer lignende en naturlov. Alle handlinger – det være seg seg aktive handlinger, valgt passivitet eller tanker – setter fra seg karmiske spor i bevisstheten. Disse sporene vil påvirke alle dine fremtidige tanker og handlinger. Men alle kan bryte ut av dette mekaniske handlingsmønsteret. Man kan til enhver tid ta aktiv stilling i sine valg. Om man klarer å fullstendig bryte løs fra den karmiske mekanikken, når man det stadiet som i buddhismen kalles opplysning, Nirvana og Moksha i hinduismen.

## Teori
En forklaring på karma varierer i hinduisme, buddhisme og jainisme. Hinduistiske skoler med fokus på Yoga og Advaita Vedanta har fokus på livet nå, istedet for at karma er fra tidligere liv. Argumentet er tredelt:

* Teorien om karma tar med både handlingen og intensjonen bak. Et individ er ikke bare påvirket av karma fra tidligere liv, men skaper ny karma i dette livet når de handler med en intensjon bak som enten er god eller dårlig. Hvis hensikt og handling kan bevises, vil ny karma skapes og rettferdigheten forsette med ny karma. 

* Gjennom livet får og mottar vi ikke bare konsekvenser fra karma i tidligere liv, men karma er i tillegg til stede i dette livet for å dømme, evaluere, initiere og gi konsekvenser.

* Karma er for noen en teori på ondskap.

Andre hinduistiske skoler, som buddhisme og jainisme ser på karmasyklusen og gjenfødsel som en sentral del i deres tro på at karma fra tidligere liv påvirkert dette livet. De tror på fri vilje (*[[cetanā]]*) og at karma kan sameksistere.

## I populærkultur
Karma handler om at handlingene et menneske gjør i dette livet, vil være med å bestemme hvordan det skal gå i det neste. Den amerikanske komiserien *[[My name is Earl]]* er basert på dette konseptet.

## Referanser
Konføderasjon

En **konføderasjon** er et statsforbund, i motsetning til en føderasjon, som er en forbundsstat. Det vil si at den er et forbund av (del-)stater der suvereniteten ligger hos de autonome statene forbundet består av, mens i tradisjonelle føderasjoner er suvereniteten delt mellom statene og forbundet. Det er glidende overganger mellom disse to formene. Konføderasjonen er en allianse mellom formelt suverene stater, som følgelig forstås mindre betinget av en sentralmakt enn hva tilfellet er i en føderasjon. 

I en konføderasjon må det være enstemmighet om en lov eller bestemmelse skal gjelde de deltakende statene. USA var opprinnelig en konføderasjon, men ble en føderasjon ved ratifikasjonen av den amerikanske grunnloven i 1789. I USAs tidlig fase var det talspersoner både for en løs konføderasjon (Thomas Jefferson) og for en sterk sentralmakt som kunne balansere statenes (James Madison). Sørstatene forsøkte i 1861 å rive seg løs og danne en konføderasjon i protest mot føderasjonens sentralmakt. Slik ble de føderale lovene overordnet delstatenes egne lover.
 
Den europeiske union beskrives av noen som en konføderasjon. I Europa er Sveits formelt en konføderasjon eller i navnet (tysk: *Schweizerische Eidgenossenschaft*; fransk: *Constitution fédérale de la Confédération suisse*), ettersom kantonene omtales som suverene stater. Forfatningen av 1848 og etterfølgende utvikling har medført at makt har blitt overført til det sveitsiske forbundets sentralmakt og er reelt en føderasjon (forbundsstat etter mønster av USA). Hver kanton har egen forfatning, lovgivning, eget parlament og egen domstol. En stat der suvereniteten er lagt sentralt omtales i statsvitenskaplig litteratur som en unitær stat (enhetsstat).

EU har dels preg av mellomstatlig samarbeid og statsforbund med føderale innslag i noen sektorer. I etterkrigstiden var det i Vest-Europa to hovedsyn på integrasjon: føderalistisk og konføderalistisk. På kontinentet dominerte det føderalistiske perspektivet med sikte på overnasjonalitet, mens særlig Storbritannia og Skandinavia dominerte ønske om nært samarbeid uten avgivelse av suverenitet.

## Referanser
 

## Kilder
*Nasjonal digital læringsarena (NDLA): konføderasjon Besøkt 25. mai 2014

## Eksterne lenker
*
HTTPS

**Hypertext Transfer Protocol Secure** (**HTTPS**) er en sikrere utgave av HTTP, som er kommunikasjonsprotokollen til World Wide Web. Det ble oppfunnet av Netscape Communications Corporation for å tilby autentisering og kryptering av kommunikasjon i forbindelse med elektronisk handel ved hjelp av digitale sertifikater.

En HTTPS-sesjon blir kryptert enten ved bruk av SSL-protokollen (Secure Socket Layer) eller TLS-protokollen (Transport Layer Security), og tilbyr beskyttelse mot «tyvlytting», og at noen endrer på de sendte dataene. 

Graden av beskyttelse avhenger av hvor korrekt implementasjonen av HTTPS er i nettleseren, tjeneren og hvilken krypteringsalgoritme som er brukt.

Nettsider som benytter HTTPS, har en URL som begynner med  i stedet for .

HTTPS blir brukt med 6,26 % av den totale registrerte norske domener.

## Funksjonsmåte
Https er ingen egen protokoll, men en kombinasjon av vanlig HTTP over en kryptert SSL- (Secure Sockets Layer) eller TLS-kopling (Transport Layer Security). Dette skaper beskyttelse mot avlytting og mellomleddsangrep.

En https-URL kan spesifisere hvilken TCP/IP-port som skal brukes. Hvis ikke, brukes port 443 (usikret HTTP bruker typisk port 80).

Når en web-tjener skal settes opp for å akseptere https-forbindelser, må administratoren opprette et digitale sertifikat for web-tjeneren. På Unix-baserte tjenere kan et slikt sertifikat opprettes med verktøy som OpenSSL sin  eller SuSE sin . Dette sertifikatet må så signeres av en  sertifikatautoritet. Dette beviser at sertifikateieren virkelig er entiteten den oppgir å være, for eksempel en organisasjon eller en person. Nettlesere er generelt distribuert med signeringssertifikatene til kjente sertifikatautoriteter for å kunne verifisere at sertifikatene virkelig var signert av dem.

Organisasjoner kan også drive sin egen sertifikatautoritet, spesielt om de er ansvarlige for å sette opp nettlesere for å aksessere egne sider (for eksempel et internt intranet). Da kan de legge sine egne signeringssertifikater til dem som allerede fulgte med nettleseren.

Noen sider, spesielt de drevet av hobbybrukere, bruker selv-signerte sertifikater på offentlige nettsider. Ved å gjøre dette, sikrer de seg mot enkel avlytting, men dette kan ikke stoppe et mellomleddsangrep slikt et godtkjent sertifikat kan.

Systemet kan også brukes til pålitelighetskontroll for å begrense tilgang til en tjener til bare autoriserte brukere. For å iverksette dette, oppretter  nettstedets administrator vanligvis sertifikater for hver bruker. Sertifikatene lastes inn i brukerens nettleser. De inneholder normalt navnet og epostadressen til brukeren, og sjekkes automatisk av tjeneren ved hver nye oppkopling. Dette kan brukes i stedet for å måtte taste inn et passord.

## Referanser
Union

**Union** (av kirkelatin *unio*, «enhet», fra *unus*, en) betegner en sammenslutning, en forening eller et forbund av politiske, private eller kirkelige enheter med felles mål.

#Unioner av stater
#*Den europeiske union
#*Personalunion
#*Kalmarunionen og senere skandinaviske unioner (Danmark-Norge, Sverige-Norge)
#Politiske partier
#*CDU og CSU kalles i Tyskland unionspartiene
#*Unionister (Nord-Irland)
#Økonomiske unioner
#*ØMU
#Annet
#*Union papirfabrikk i Skien
#*I matematikken er union en mengdeoperator
#*Union er en kommando i programmeringsspråket SQL
#*Union båtmotor
#*Hotel Union, to norske hoteller, ett på Øye (Ørsta), ett i Geiranger

## Se også
* Unionen (Den amerikanske borgerkrigen)
Mandal sykehus

**Mandal sykehus** var et sykehus i Mandal i Vest-Agder. Sykehuset ble vedtatt bygget i 1877, og sommeren 1878 startet arbeidet på tomten. Mandal sykehus sto ferdig og ble tatt i bruk 9. oktober 1879. Sykehuset ble bygget på «Lille Simons Bakke». Sykehuset ble finansiert ved bevilgninger fra brennevinsbolaget, totalt kr. 20 612,-. I denne summen var materialer, arbeidslønn og inventar med 12 senger inkludert. Byggmester Carl Weyergang reiste sykehuset. Han bygget også blant annet lord Salvesens hytte i Åseral samt sommerboligen på Risøbank.

Det første styret for sykehuset ble valgt av formannskapet og representantskapet i Mandal for tre år og bestod av doktor Johan Jørgen Broch Hagemann, hotellvert Laurits Olsen og kjøpmann Fred. E. Reymert. Telegrafist Hansen var sykehusets første kasserer. Verken styret eller kassereren fikk betalt for arbeidet.

I 1955 ble nytt hovedbygg reist av Mandal kommune. Straks dette var ferdig ble alle sykehus i Vest-Agder overført til Vest-Agder Sykehuslag. Siden ble dette da en del av Vest-Agder fylkeskommune. Sykehuset ble i 2001 og 2002 bygget om og kraftig modernisert både i operasjonsavdelingen, røntgen/MR og generell bygningsmessig standardheving med blant annet nye ventilasjonsanlegg. Etter sykehusreformen ble Mandal sykehus en del av Sørlandet sykehus HF (SSHF), som igjen var en del av Helse Sør RHF (senere Helse Sør-Øst RHF), og som et ledd i omorganisering ble sykehusets navn i 2003 endret til «Sørlandet sykehus Mandal». Ansvaret for sykehusdriften ble da samtidig flyttet fra Vest-Agder fylkeskommune til staten. Selve sykehusfunksjonene, operasjon, dagkirurgi, sengepost, poliklinikk, laboratorie, og andre støttefunksjoner, ble avviklet i 2005, med overføring av disse funksjonene til de andre sykehusene i helseforetaket. Sykehuset ble i 2006 bygget om til pasienthotell og drev med rehabilitering av hjerte-, lunge- og overvektpasienter. Dette tilbudet ble flyttet til Sørlandet sykehus Kristiansand sommeren 2008. Årsaken var at finansieringen av tiltaket ble lagt om og derfor lot det seg ikke å fortsette denne driften.

Det ble i januar 2009 innledet forhandlinger om salg av sykehuset til Mandal kommune. Samtidig startet planlegging av ombygging for å flytte inn distriktspsykiatrisk senter (DPS) inn i deler av sykehuset. Forhandlingsresultatet om salg av sykehuset til kommunen forelå i oktober 2010, hvor salgsummen var avtalt til kr. 27,5 mill. Mandal sykehus ble deretter overtatt av Mandal kommune 1. februar 2011. Etter salget leier Sørlandet sykehus HF ca. 1500 m3 av det tidligere sykehuset, hvor det drives DPS, barne- og ungdomspsykiatrisk poliklinikk, avdeling for barn og unges psykiske helse, ruspoliklinikk, røntgen og MR, ambulansesentral og blodgivertapping.
 
Det var i 2004 125 år siden sykehuset ble tatt i bruk, og i denne forbindelse ble jubileumsboken *125 år på Lille Simons bakke* gitt ut.

## Eksterne lenker
*
Åse Lill Kimestad

**Åse Lill Kimestad** (født 16. august 1955) er en norsk politiker (Ap) som var ordfører i Mandal kommune fra 2003 til 2007.

Hun ble valgt ved direkte ordførervalg i 2003, og vant med klar margin mot Kristelig Folkepartis Øistein Garcia de Presno.

Forrige gang Arbeiderpartiet fikk ordføreren i Mandal, var i 1946. Etter valgnederlaget i 2007 ble Åse Lill Kimestad rektor ved Vågsbygd videregående skole. 

Fra 2010 til 2015 var Åse Lill Kimestad nestleder i Språkrådet. Hun er også medforfatter av lærebokverket *Signatur*.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
XML Schema

**XML Schema** ble publisert som en *W3C Recommendation* i mai 2001, er et *XML schema*-språk. Det ble det første XML schema- eller «XML-form»-språket som fikk status som «anbefalt» fra W3C. Et XML Schema-dokument brukes til å validere XML-dokumenter med hensyn til struktur og innholdsformater.

Ettersom andre XML schema-språk eksisterer, som f.eks. RELAX NG, er det viktig å referere til språket som enten XML Schema eller W3C XML Schema, og alltid med ordet *Schema* med stor forbokstav. Det blir også referert med forkortelsen WXS. En XML Schema-instans kalles XML Schema Definition (XSD), og har som regel filtypen *.xsd*.

I sitt vedlegg av referanser anerkjenner XML Schema-komiteen påvirkningen fra DTD og andre tidlige XML schema-forsøk som
Document Definition Markup Language (DDML), Simple Outline XML (SOX), XML-Data og XML data reduced (XDR). XML Schema-definisjonen har tydelig hentet elementer fra alle disse forslagene, samtidig som det er et kompromiss mellom dem. Av disse språkene er det to som fortsatt er i bruk og videreutvikles: XDR and SOX. Deres sponsorer, Microsoft and Commerce One, har begge annonsert at de ønsker å støtte XML Schema i all nyutvikling, så W3C XML Schema burde være den eneste i familien som kommer til å overleve.

Etter en XML Schema-basert validering, er det mulig å uttrykke et dokuments struktur og innhold gjennom datamodellen som ble forutsatt under valideringen. Denne samlingen av informasjon kalles Post-Schema Validation Infoset (PSVI).

XML Schema-dokumenter er bygd opp etter et gitt mønster eller design. De mest kjente er Salami Slice, Venetian Blind, Russian Doll og Garden of Eden.

## Eksterne lenker
* 
* World Wide Web Consortium XML Schema
* Comparing XML Schema Languages
* Design patterns for developing XML Schema documents
* XML Schema Tutorial
Rasulykken i Loen i 1905

**Rasulykken i Loen i 1905** (blir sammen med rasulykken i Loen i 1936 omtalt som *Lodalsulykkene*) var en rasulykke 15. januar 1905. Det raste fra det 1493 meter høye Ramnefjellet ned i Loenvannet (Lovatnet) i Loen i Stryn kommune i Sogn og Fjordane fylke. Tilsammen 61 mennesker i bygdene Nesdal og Bødal omkom av den påfølgende tsunamien. Bare ni mennesker ble funnet, de 52 andre fikk sin grav i Loenvatnet.

## Raset
En stor fjellblokk som var 100 m høy, 50 m bred og 10 m tykk, det vil si på ca.  kubikkmeter, løsnet ca. 500 meter oppe i fjellsiden, og tok med seg en stor steinur under. En regner med at til sammen  tonn masse raste ut i vannet. Flodbølgen var ca. 40 m høy. Alle husene både i Bødal og Ytre Nesdal ble rasert bortsett fra et par løer og noen mindre uthus i Bødal. Turistbåten «Lodalen» ble kastet 350 meter inn på land.

Flodbølgen raserte i alt 60 hus og drepte også 94 kyr, 10 hester, 145 sauer og 16 griser.

En minnestein ble satt opp på Nesodden samme år, 46 meter over Loenvannet, men den ble ødelagt av flodbølgen i 1936.

Flere vurderte å flytte fra stedet etter raset, men alle gårdene ble bygget opp igjen. Geologer ventet ikke flere ras og det ble antatt at vannet var blitt fylt av så mye masse at det ikke ville oppstå en så stor flodbølge dersom det derimot skulle rase på nytt. Husene ble trukket lengre opp fra vannet. Ca. klokken 04:30 natt til 13. september 1936 gikk det et nytt ras og 74 mennesker mistet livet i flodbølgene som oppsto. Det gikk enda et ras 22. juni 1950, men flodbølgen var ikke like stor som de forrige og ingen liv gikk tapt.

## Bilder

Fil:Loen Church Sogn og Fjordane Memorial 2015-04-28.JPG|Minnesteiner utenfor Loen kirke.
Fil:2012-07 Bødalen.jpg|Lovatnet i Loen i Stryn kommune, med Ramnefjellet i bakgrunnen og synlig sår etter rasene i 1905 og i 1936. 
Fil:Loenulykkene_3.jpg|Minneplate ved veien
Fil:(78) - 675 - Utigards Falls, leaping 2000 ft. from Ravnefjeld glacier into Lake Loen - seen from Naesdal, Norway stereofotografi - no-nb digifoto 20160622 00191 bldsa stereo 0158.jpg|Turistbåten ved Lovatnet først på 1900-tallet, med Ravnefjellet i bakgrunnen.
Fil:678 (76). Mountain-walled Loen Lake - unrivalled in beauty and grandeur - from Seten farm, Norway (8089363267).jpg|Fra Gården Sæten ved den nordvestre enden av Loenvatnet ca. 1905.
Fil:97 - 766 - Haystacks and grass-grown roofs of a farmer's sheds, on a sunny slope beside Loen Lake, Norway stereofotografi - no-nb digifoto 20160621 00059 bldsa stereo 0239.jpg|Barn ved hesjer ved Lovatnet før 1905  
Fil:(79) - 679 - Hogrending farm, nestling at the mountain's base, on the E. shore of Lake Loen, Norway stereofotografi - no-nb digifoto 20160622 00192 bldsa stereo 0159.jpg|Gård ved Lovatnet før 1905 


## Se også
* Rasulykken i Loen i 1936
* Norske katastrofer og store ulykker

## Referanser


## Eksterne lenker
* Fjellet tok bygda – Artikkel om Lodalsulykkene hos NRK Sogn og Fjordane
*
Rasulykken i Loen i 1936

**Rasulykken i Loen i 1936** (blir sammen med rasulykken i Loen i 1905 omtalt som *Lodalsulykkene*) var en rasulykke 13. september 1936, ved 5-tiden om morgenen. Som under rasulykken i 1905 raste det fra det 1493 meter høye Ramnefjellet ned i Loenvatnet (Lovannet) i Loen i Stryn kommune i Sogn og Fjordane fylke. Tilsammen omkom 74 mennesker i bygdene Nesdal og Bødal, 41 av disse ble ikke funnet. Dette skjedde 2 år etter Tafjordulykken der 40 personer omkom. 

Til tross for at geologer etter raset i 1905 mente at det ikke ville være fare for flere store ras i området, løsnet det en steinblokk på ca. en million kubikkmeter 800 meter opp i Ramnefjellet. En 70 meter høy flodbølge skylte gjennom gårdstunene og ødela alt som kom i dens vei, både mennesker og dyr, gårdstun og dyrket mark.  

Over hele Norge ble det satt i gang innsamlinger for å hjelpe de overlevende. Kronprins Olav deltok i gravferden i Loen kirke, der det var samlet ca. 4500 mennesker. Minnestunden ble kringkastet over riksnettet. 

Etter den siste ulykken var disse grendene så raserte at området ble fraflyttet.

Det gikk enda et ras 22. juni 1950, men flodbølgen var ikke like stor som de forrige og ingen liv gikk tapt.

## Bilder

2012-07 Bødalen.jpg|Lovatnet i Loen i Stryn kommune, med Ramnefjellet i bakgrunnen og synlig sår etter rasene i 1905 og i 1936.
Loen-monuments.jpg|Minnesteiner reist ved Loen kirke over de omkomne ved Loen-rasene i 1905 (venstre) og 1936 (høyre).
Loenulykkene_3.jpg|Minneplate ved veien.
Lake_Lovatnet_1.jpg|Lovatnet.
Loenulykkene_2.jpg|Såret i Ramnefjellet.
Loen-minnesmerke-1936.jpg|Minnesmerket som ble reist ved Lovatnet i 1936 er formet som et 4 meter høyt kors i stål. Ramnefjellet i bakgrunnen til høyre.
Loenmonument.JPG|Monumentene fra ulykkene står 98 moh. eller 46 meter over Lovatnet. Nærmest restene av monumentet fra 1905 som ble knust av flodbølgen i 1936.


## Se også
* Norske katastrofer og store ulykker

## Referanser


## Eksterne lenker
* Fjellet tok bygda – Artikkel om Lodalsulykkene hos NRK Sogn og Fjordane
* 
* Videoklipp fra NRK-skole
* Lydbåndopptak fra NRK 1936
Æthelbert av Kent

**Æthelbert** (også skrevet *Aethelbert* og *Ethelbert*; født ca. 552, død 24. februar 616) var konge av Kent i dagens England fra ca. 580 eller 590 og til sin død. Han ble etter sin død regnet som helgen. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Han var sønn av forgjengeren Eormenric, ifølge *[[Den angelsaksiske krønike]]*. Det er noe uklart når han kom til makten; Gregorius av Tours nevner ham som «en mann fra Kent», og ikke som konge, og derfor er det mulig at det var såpass sent som ca. 590.

### Konge
Æthelbert forsøkte omkring år 590 uten hell å fravriste Ceawlin av Wessex overherredømmet over det sørlige England iog bli ny bretwalda, angelsaksisk overherre. Han marsjerte inn i området mellom *Andredsweald* og Themsen (sør for London), men led nederlag for Ceawlin og hans bror Cutha ved *Wibbandune* (Wimbledon ?) og forfulgt tilbake til Kent.

Hans ekteskap med Bertha, datter av merovingerkongen Karibert I styrket så hans posisjon, og førte til en allianse med Europas mektigste rike. Senere i sin regjeringstid lyktes han med å bli *[[bretwalda]]*.

Bertha var kristen, og hadde tatt med seg en kapellan til Kent. Det var antagelig på grunn av hennes ønske at Æthelbert, som selv var hedning, ba pave Gregor den store sende misjonærer fra Roma. 

Paven sendte Augustin og andre munker, som steg i land på Thanet i 597. Æthelbert skal ha hatt sitt første møte med Augustin under et eiketre, i den tro at treet ville nøytralisere enhver magi presten kunne prøve å bruke mot ham. Ifølge tradisjonen skal Æthelbert ha latt seg døpe innen året var omme, men det er mulig at det ikke skjedde før i 601. Det året ble Augustin erkebiskop.

Æthelbert etablerte skrevne lover for Kent, de første i noe angelsaksisk kongedømme. Blant lovene som er kjent er noen som ga beskyttelse for kristne, og et komplisert bøtesystem. 

Etter sin død ble han helligkåret for sin rolle i kristningen av England. Hans fest ble tradisjonelt feiret 25. februar, dagen etter dødsdagen som var på festen for apostelen Mattias.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* «Æthelberht 3»  hos *Prosopography of Anglo-Saxon England*
* «The Laws of Æthelberht»  hos *Mediaeval Sourcebook*
Vortigern

**Vortigern** var en britonsk høvding i Kent på 400-tallet i det som er dagens England. Tradisjonen forteller at han inviterte angelsakserne til Britannia som leiesoldater. De gjorde siden opprør og opprettet sine egne kongedømmer. Det eldste av disse, Kent, skal ha blitt opprettet ved at Vortigern ga området til brødrene Hengest og Horsa, som ble de første kongene i Kent.

## Gildas historie

Den første forfatter som nevner Vortigern er Gildas, som skrev en gang på 500-tallet. Han sier at en krigsherre sammen med sine rådgivere gjorde en tabbe da han inviterte anglere og saksere til Britannia for å virke som leiesoldater. Kelterne og de romano-britiske aristokratene trengte større styrker i kampen mot pikterne. Det var først en liten gruppe som kom, men de inviterte flere, og tilslutt måtte Vortigern gi etter. 

## Bedas historie

Beda den ærverdige, som skrev i det 600-tallet, var den første som nevner Vortigerns navn. Det er ingen tvil om at han skriver om samme person som Gildas. Han oppgir årstallet 449 («da Markian ble keiser sammen med Valentinian») som datering for når Kent ble opprettet. Denne datering har inntil det 1900-tallet vært allment akseptert, men er siden trukket i tvil. Det er også Beda som først navngir Hengest og Horsa.

## ''Den angelsaksiske krønike''

I *[[Den angelsaksiske krønike]]* oppgis det flere detaljer, blant annet datoer for slag mellom angelsaksere og briter. Vortigern nevnes som britenes leder bare i det første slaget, men han kan ha ledet dem også senere. Krøniken tyder på at angelsakserne ble slått tilbake, da det siste slaget i Vortigerns tid sto i 465 ved Wippedsfleot, som er stedet hvor sakserne først gikk i land.

## Geoffrey av Monmouth

Geoffrey av Monmouth, som er notorisk uhistorisk, utdypet historien en del. Det er mulig at han kjente en muntlig tradisjon, men det ser også ut til at han arbeidet en del med å harmonisere forskjellige tradisjoner, noe som har ført til feilaktige eller fiktive framstillinger. Han forteller at Vortigern var etterfølger til Konstans, sønnen til keiser Konstantin III, og at han brukte Konstans nærmest som en lydkonge inntil han fikk ham drept ved hjelp av piktere som gjorde opprør. Han forteller at Vortigern ble etterfulgt av sønnen Vortimer, som hersket en kort periode, og at Vortigern så kom tilbake til makten. Geoffrey nevner Vortigern som en av de mytiske konger over britene. Han knytter også den mytiske skikkelsen Merlin til Vortigern.
São Paulo (delstat)

**São Paulo** er en delstat i den sørøstlige regionen av Brasil og har en befolkning på om lag 40 millioner (2003). Hovedstaden er byen São Paulo. Delstaten grenser til nabodelstatene Rio de Jeneiro, Minas Gerais, Mato Grosso do Sul og Paraná. Delstaten er et økonomisk og industrielt kraftsenter i Brasil og i Sør-Amerika. Delstaten hadde i 2015 et beregnet folketall på .
 
## Økonomi
São Paulo står for om lag en tredjedel av Brasils BNP og en tredjedel av landets energiforbruk. Delstaten har omfattende industri, dette innebærer både stål-, mekanisk- og elektronikkindustri. Flere bilkonsern har fabrikker her og flyprodusenten Embraer har sitt hovedkvarter i denne delstaten. 

Innenfor landbruk er blant annet kaffe en viktig inntektskilde.

## Politikk
Politikken i São Paulo er kontrollert av Arbeiderpartiet (PT) og av Sosialdemokratene (PSDB). Begge disse partiene har sin opprinnelse i denne delstaten.

## Historie
Den første bosettingen i delstaten er registrert tilbake til 1532, med etableringen av *Vila da São Vicente*. I 1554 ble det etablert en jesuitt-misjon som skulle kristne tupi-indianerne i området. Denne misjonen ble senere til det som i dag er byen São Paulo.

Delstaten fikk sitt første økonomiske oppsving på 1900-tallet med etableringen av flere kaffeplantasjer i området. For å kunne eksportere kaffen gjennom havnebyen Santos ble det i denne perioden bygget både veier og jernbaner.

Veksten i kaffeplantasjene gjorde at et stort antall innvandrere kom til delstaten fra midten av 1900-tallet og utover. Innvandrerne kom fra land som Tyskland, Italia, Libanon og Japan. I tillegg til innvandrere, har delstaten også opplevd en stor innflytting fra andre deler av Brasil, spesielt fra delstatene i nordøst.

## Byer
Viktige byer er São Paulo (hovedstad), Santos, Campinas, Osasco, São José dos Campos og Ribeirão Preto. 

Andre byer er: Araraquara, Araçatuba, Barretos, Bauru, Franca, Jacareí, Jundiaí, Marília, Piracicaba, Presidente Prudente, São Carlos, São José do Rio Preto og Sorocaba.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* digital São Paulo
Distrito Federal (Brasil)

**Distrito Federal** er det føderale distriktet i Brasil. Det omfatter Brasília, som er landets hovedstad, og andre administrative regioner. Distriktet er ligger i den sentral-vestre regionen av landet. Det grenser til delstaten Goiás og delstaten Minas Gerais. Distriktet hadde i 2015 et beregnet folketall på .

## Historie
På 1950-tallet land ble skilt fra staten Goiás, på grensen til delstaten Minas Gerais, for det nye Distrito Federal. Den 21. april 1960 overførte den brasilianske regjeringen hovedstaden til Brasília.

## Geografi
Distriktet er avgrenset av elvene Rio Preto i øst og Rio Descoberto i vest. Store deler (42 %) av naturen i distriktet er beskyttet. Dette inkluderer blant annet Brasilía Nasjonalpark.

## Økonomi
Økonomien preges av organisasjoner og lobbyvirksomheter som jobber mot Brasils regjering og parlament.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Liste over jordskjelv

Nedenfor er en **liste over [[jordskjelv]]** som har vært svært kraftige eller forårsaket store menneskelige eller materielle tap.  Styrken er angitt i forhold til Richters skala som ble utviklet av Charles Francis Richter i 1935.  Den angitte styrken før den tid er altså anslag, og derfor usikker.

## Kilder
* Betydelige jordskjelv 1900-2017 USGS, på engelsk
* The Significant Earthquake Database NOAA, på engelsk
Alexander Ødegaard

**Alexander Ødegaard** (født 1980) er en norsk fotballspiller som spiller for den norske 2.-divisjonsklubben Førde. Fra 2006 og ut 2010-sesongen spilte han for  Viking i Tippeligaen. Han har i tillegg tidligere spilt for klubbene Førde, Sogndal og Rosenborg.

## Biografi
### Klubblag
Ødegaard vokste opp i Førde og spilte på juniorlaget til Førde og senere på A-laget. Sommeren 1999 gikk Ødegaard til klubben Sogndal. Det første året for Sogndal skåret han to mål i debuten mot Hønefoss på Fosshaugane. I opprykksesongen 2000 satt Ødegaard inn ti seriemål og ett cupmål, i 2001 åtte seriemål og to cupmål, i 2002 tre seriemål og i 2003 syv seriemål og seks cupmål. Sesongen 2004 skulle derimot bli et mareritt for klubben, men på tross av klubbens manglende uttelling gjorde Ødegaard det bra. Han skåret hele 15 mål og vant Kniksenprisen. De to andre nominerte spillerne i denne kategorien var Rosenborgspilleren Frode Johnsen og Branns skotske spiller Robbie Winters.

I 2004 forlengte Ødegaard også kontrakten ut 2007, men Ødegaard ble likevel solgt til Rosenborg 28. desember 2004. Han ble kjøpt for hele 10 millioner kroner og fikk en kontrakt som skulle vare i tre år. Dessverre for både Ødegaard og Rosenborg ble han kun i én sesong. Den 28. desember 2005 ble angrepsspilleren klar for Viking FK. Alexander Ødegaard var da den dyreste spilleren Viking noen gang har kjøpt. Han skåret tre mål for Viking den første sesongen (2006), og det var i underkant av hva spilleren og klubben hadde forventet. Grunnen var delvis at Ødegaard var ute med knekt fot og delvis at laget samlet sett ikke presterte godt.

I januar 2011 signerte Ødegaard en 2,5-årskontrakt med den franske klubben Metz.

1. august 2012 vendte Ødegaard hjem til sin ungdomsklubb Førde, og signerte en 2,5-årskontrakt.

### Landslag
Alexander Ødegaard har spilt på aldersbestemte landslag siden 1996, da han spilte på G15-laget. I februar 2004 debuterte han på A-landslaget, og har spilt fire A-landskamper og scoret ett mål.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Spillerprofil hos Viking-FK.no
Dirch Passer

**Dirch Hartvig Passer** (1926–1980) var en dansk skuespiller og en foregangsmann både for den danske folkelige stand-up-komikken og som crazy-komiker med typisk understatement-humor.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Etter realeksamen skrev Passer inn seg på J. Lauritzens Søfartsskole, men hoppet av utdannelsen for å studere drama ved Frederiksbergske teaters Elevskole.

### Karriere
Dirch Passer fikk først oppmerksomhet i Fiffer-revyene i slutten av 1940-årene. I årene 1955–1962 opptrådte han i komikerduoen *Kellerdirk Bros* sammen med Kjeld Petersen, og dette bidro til å befeste hans posisjon som en av Danmarks mest populære revystjerner. Dirch Passer medvirket også i en lang rekke danske filmer.

Hans eneste seriøse rolle på teatret var i 1961, hvor Passer spilte den tilbakestående Lenny i *Mus og mænd* av John Steinbeck overfor Ove Sprogøe. Dessverre var Passers image som komiker så grunnfestet at folk brast i latter så snart han viste seg på scenen uten tanke for at det dreide seg om en tragisk rolle. Dette tok Passer seg meget nær av. Forestillingen stoppet etter elleve forestillinger. 

Straks etter Kjeld Petersens død som 41-årig trakk Passer seg fra teater- og revyscenen i fem år. I disse årene spilte han i stedet inn en rekke filmer av svingende kvalitet.

I 1967 stod Passer igjen på scenen i Cirkusrevyen, hvor han til sin egen overraskelse fikk ny og voksende suksess. Han fortsatte i Cirkusrevyen i syv år. Fra denne perioden kan især makkerskapet med Preben Kaas fremheves.

Passer ble 4. mars 1950 gift med skuespillerkollegaen Sigrid Horne-Rasmussen. Paret fikk en datter. I mai 1956 ble de separert, og i 1959 fikk de innvilget skilsmisse. Etter et forhold med sangerinnen Inge Østergaard ble han sammen med skuespillerinnen Judy Gringer, som han møtte på ABC Teatret. De levde i samboerskap til 1963. Samme år flyttet Passer sammen med reklametegneren Hanne Bjerre Pedersen. De fikk en datter i 1966 og giftet seg i 1970. Også dette ekteskapet endte i skilsmisse, i 1976. Passer flyttet samme år sammen med Bente Askjær.

I 1976 og 1977 var han det store trekkplasteret i Holstebrorevyen.

Den 3. september 1980 opptrådte Passer på Tivolirevyen, mens samboeren satt i sufflørboksen. Under forestillingen falt han om, og han ble erklært død kort tid etter. Kvelden før hadde han hatt et illebefinnende på scenen, og da han falt om siste gang, trodde publikum først at det var en spøk av den typen Dirch Passer gjerne kom med. Da han døde, hadde Passer levd med et enormt arbeidspress i flere år, og hadde også et stort alkoholkonsum. 

Passers to søstre Kirsten og Marchen er også skuespillere.

## Filmografi

*Listen er ikke komplett*

## Filmatisering
I 2011 var det premiere på filmen *[[Dirch]]* om Dirch Passers liv. Filmen var regissert av Martin Zandvliet med Nikolaj Lie Kaas i tittelrollen og Lars Ranthe i rollen som Kjeld Petersen. 

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
* http://www.dirchpasser.dk/ 
* videnskab.dk
SUS

**SUS** eller **sus** kan sikte til: 

* Samveldet av uavhengige stater
* Single UNIX Specification
* Stavanger universitetssjukehus
* Svin og griser