Ivittuut kommune

**Ivittuut kommune** (tidligere stavet **Ivigtut**) er en tidligere Grønlandsk kommune. 

## Navn og våpenskjold
Navnet betyr "gressrikt sted". Våpenskjoldet viser to fjellrever, dette våpenskjoldet fikk kommunen i 1974. Våpenskjoldet er todelt; øverste halvdel er en hvit fjellrev på blå bakgrunn, og nederste halvdel er en blå fjellrev på hvit bakgrunn. Todelingen gjenspeiler kommunens to områder; Ivigtut og Grønnedal. Fargene blått og sølv/hvitt representerer hhv. tilknytningen til havet og de i dag nedlagte kryolittgruvene. Fjellreven er med fordi dette er et vanlig dyr i dette området. 

## Geografi og geologi
Ivittuut er en av de sydlige kommunene i Vestgrønland amt, og er Grønlands minste kommune. Kommunen avgrenses av Arsukfjorden i nord og Qoornoqfjorden i syd. Den ligger på 61 grader nordlig bredde, dvs på linje med Bergen. 

Kommunen grenser til Narsaq kommune i nord, øst og sør, og Labradorsjøen i vest. Av kommunens 600 km² er ca. 450 km² isfritt, 50 km² dekket av is og 100 km² er havområde. Høyeste punkt er Laksefjeld, med 1.091 meter.

Området har tre isbreer, hvorav *Arsuk Bre* munner ut i fjorden, *Søndre Qoornoq Bre* slutter på en moreneslette, og *Nordre Qoornoq Bre* ender i en sjø.

Særlig Søndre Qoornoq Bre er interessant på grunn av de mange kuleformede sedimentene som inneholder fossile avtrykk. Innenfor et område på 1 km² kan man finne nesten 100 forskjellige mineraler. Dette gjør kommunen til et spennende geologisk område. Gjennom kommunen går Arsukfjorden. Denne har et rikt fugleliv, takket være kommunens tiltak for å bevare fuglebestanden i fjorden. Sør for Arsukfjorden går Ikafjorden, som også går gjennom kommunen. Denne har såkalte «ikaitter», som er 10-15 meter høye søyler («omvendte dryppsteiner») som bygges opp. Fjorden ble fredet i år 2000. 

Også andre deler av kommunen er fredet, dette gjør at kommunen har et rikt dyreliv, med bl.a. moskusfe, fjellrev, snøugler og falker.

## Historie
Byene Ivittuut og Kangilinnguit ble anlagt av europeere og amerikanere, etter funn av mineralet kryolitt, et hvitt mineral som har vært brukt i produksjonen av bl.a. aluminium. Den første transporten av kryolitt ble skipet i 1854, til København. Allerede i 1856 ble det tatt ut 100 tonn fra gruvene. Fra ca. 1920 øker etterspørselen etter aluminium, og dermed også etterspørselen etter kryolitt, og i 1926, da også elektrisiteten kom hit, ble det tatt ut 50&nbsp;000 tonn. De siste amerikanerne forlot Kangilinnguit og Ivittuut i 1952. Den 6 km lange landeveien mellom de to byene ble anlagt i 1956.

Kommunen ble selvstendig i 1951. Den gang var byens kryolittgruver fortsatt bærebjelken i byen Ivittuut. Kryolittgruvene ble imidlertid etterhvert utkonkurrert av kunstig framstilt kryolitt, og 15. desember 1987 ble de stengt, og gruvebyen ble snart avfolket. I år 2000 ble byen stengt, og de siste to familiene flyttet til Kangilinnguit.

## Byer og bygder
*Ivittuut (ikke fast bebodd)
*Kangilinnguit (176 innbyggere)

## Skoler og kultur
I kommunen er det kun én skole;
*Ivittuut skole

## Næringsliv
Hovednæringsveien i kommunen er fiske. Kommunen selv er en viktig arbeidsplass, her er ca. 10 personer ansatt. 5 km øst for gruveområdet i Ivittuut ligger Grønlands Kommando, som sysselsetter 150 militære personer. I Kangilinnguit er det også et entreprenørfirma, som sysselsetter 10-20 sesongarbeidere. 

## Turisme
For å komme til Ivittuut og Kangilinnguit kan man ta helikopter med Air Greenland, enten fra Paamiut eller Narsarsuaq. Det går også båt (som heter *Assartuisoq*) fra Arsuk. 

De viktigste turistaktivitetene her har med naturen å gjøre. Man kan dra på moskussafari, sportsfiske, dykking og fjordseilas for å se på hval, havørn, m.m. I Arsukfjorden er det et fuglefjell, og ruiner fra tidligere bosettinger. Det finnes mange hytter rundt i kommunen, som eies av kommunen, Grønlands Kommando eller private, som kan lånes.