Frøya (kommune)

**Frøya** er en kommune i Trøndelag og ligger vest for innløpet til Trondheimsfjorden og nord for øya og kommunen Hitra. Kommunen grenser mot Smøla i vest, Hitra i sør, og Ørland, Åfjord og Osen i øst. Frøya består av øya Frøya, flere fiskevær i varierende størrelse i nordvest, så som de bebodde Sula, Bogøyvær og Mausundvær, samt de fraflyttede Kya, Vågsvær og Humlingsværet, samt øygruppen Froan i nordøst. Øya Frøya grenser mot Frohavet i øst, Norskehavet i nordvest, Frøyhavet i nordøst, Frøyfjorden i sør.

## Geografi

Landskapet på Frøya er preget av lite skog, småkupert landskap med mye myr, berg og vann. Det er plantet betydelige mengder med leskog flere steder. Frøya er relativt flat, hvor den høyeste toppen er Besselvassheia (74,73&nbsp;moh). Frøya kommune er enorm i utstrekning, dersom en regner med de enorme havområdene innenfor kommunegrensene. Dersom en bare regner landområder, er øya Frøya på 147&nbsp;km², mens kommunen utgjør 244&nbsp;km². Kommunen består av til sammen rundt  holmer og skjær, og har 163 fiskevann og tjern, de fleste av dem med fiskbar bestand av ørret. En del av den store hjortestammen på Hitra har utvandret til Frøya. Den har etablert seg som en liten, men levedyktig stamme som det nå drives jakt på, om enn i mer beskjeden målestokk enn i nabokommunen.

Sularevet utenfor Frøya er en av verdens største forekomster av kaldtvannskorallrev.

Froan har det største sammenhengende havområdet fredet som naturreservat i Norge. Froan naturreservat og landskapsvernområde ble opprettet i 1979, og omfatter 400&nbsp;km² fra Vingleia fyr i sørvest til Halten i nordøst. I tillegg kommer et 80&nbsp;km² område sørøst for naturreservatet fredet som landskapsvernområde. Området har et rikt fugleliv med et lavt antall hekkende arter, rundt 50, men med et enormt antall av hver art. Med et par tusen hekkende skarv huser Froan 10&nbsp;% av bestanden i Norge, og med et par små unntak er området det sørligste området for denne artens hekkeområde. Området er dessuten kjerneområdet for selarten havert. Det er begrensninger i den frie ferdsel på land i enkelte tider av året.

Frøya er blant de kommunene i landet som har størst havareal, hvilket utgjør ca 5000 km2, som til sammenlikning er nesten like stort som Akershus fylkes landareal.

### Verneområder
* Froan landskapsvernområde, opprettet i 1979 
* Froan naturreservat, opprettet i 1979
* Froan dyrelivsfredning, opprettet i 1979
* Stormyra, Inntian naturreservat, opprettet i 1990
* Vassholmen naturreservat, opprettet i 2005


Fil:Sula, Frøya.JPG|Fra fiskeværet Sula
Fil:Bogøya.JPG|Bogøy med kaia rett forut
Fil:Mausund.JPG|Mausund med brua mellom Måøya og Lille Aursøy
Fil:Mausund 2, Frøya.JPG|Fra havneområdet på Mausund
Fil:Havert pho.jpg|Havert i Froan


## Samfunn

### Bygder på Frøya

Tettstedet Sistranda ligger øst på hovedøya og er det kommunale sentrumsområdet med offentlige kontorer, skoler og et variert tilbud innenfor handels- og servicenæringene. Størstedelen av befolkningen bor langs sørøstkysten på hovedøya særlig konsentrert til strekningen fra Flatval i sør, videre østover til Hammarvika og Sistranda og nordover til Nesset. Ellers ligger bosetningen nær sjøen. Flere av fiskeværene rundt hovedøya er avfolket, som Vågsvær, Halten og Inntian, mens andre har en svært liten befolkning som Bogøy, Sauøy og Gjæsingen, mens de største øysamfunnene Sula, Mausund og Sørburøy har en større befolkning. Øya Uttian som ligger øst for fast-Frøya, fikk bruforbindelse til hovedøya i 1973, noe som bidro til å stanse fraflytningen. Det samme gjaldt veiforbindelsen utover til Norddyrøya og Sørdyrøya.

Hovedøya Frøya ble landfast da Frøyatunnelen ble åpnet i 2000 som en del av Fastlandsforbindelsen Hitra–Frøya

## Kommunen
### Kommunevåpen
Frøya kommunes våpen ble vedtatt av kommunestyret 18. desember 1986 og 13. mars året etter av Kongen i statsråd. En åpen idekonkurranse utlyst i februar 1986 skaffet til veie motivet. "Beinkroker", laget av S. Hogstad fra Kolsås, vant. Våpenet er tegnet av lektor Einar H. Skjervold fra Trondheim.  Motivet er tre skråstilte sølv angler mot en blå bakgrunn, noe som viser til at fiskerinæringene er og har vært den viktigste næringa i kommunen.

### Kommuneblomst
Kystbergknapp

### Kommunehistorie
Fra 1837 var Frøya en del av Hitra formannskapsdistrikt. Frøya skilt ut som egen kommune med  innbyggere 1. januar 1877.

1. januar 1906 ble kommunen delt i Sør- og Nord-Frøya kommuner med henholdsvis  og  innbyggere. På 30-tallet ble det vurdert å skille ut Sula, Mausund og Froan som egen kommune fra Nord-Frøya og en brukte de lange avstandene som argument for planen som ikke møtte velvilje i Kommunaldepartementet. 1. januar 1964 ble de to Frøya-kommunene igjen slått sammen. I sør var det da  innbyggere, i nord  slik at den nye storkommunen fikk et innbyggertall på totalt  ved opprettelsen.

Av Frøyas rundt  innbyggere er seks milliardærer på oppdrettsnæring, deriblant Gustav Witzøe; og ti&nbsp;% av innbyggerne kommer fra Litauen.

### Politikk

Frøya har tradisjonelt være en sterk kommune for Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre. Kommunestyret har hatt vekslende flertall siden kommunesammenslåingen i 1964, selv om Arbeiderpartiet har sittet ved makten lengst. Etter kommunestyrevalget 2011 ble det etablert et samarbeid mellom Ap og Høyre, der Ap fikk ordfører og H varaordfører. Samarbeidet ble videreført i 2015. I 2019 overtok Høyre ordførervervet. I 2023 ble Høyre største parti.

#### Kommunestyrevalget 2023

#### Ordførere

## Kultur

### Frøya kommunes kulturpris

I statuttene for prisen heter det blant annet at prisvinneren skal ha arbeidet i lang tid med kulturarbeid, ha nedlagt en stor del frivillig arbeid for kulturlivet, være allsidig og delta i flere av de kulturelle retningene og ytringsformene som finnes kommunens kulturliv. Den er utdelt siden 1980 med varierende intervaller, siden 2004 annethvert år.

#### Tildelingskriterier
Kulturprisen skal tildeles til en person som fyller følgende kriterier:
* Prisvinneren har arbeidet i lang tid med kulturarbeid
* Prisvinneren har nedlagt en stor del frivillig arbeid for kulturlivet i kommunen.
* Prisvinneren har i lang tid vært en stor pådriver og motivator for kulturarbeidet i kommunen.
* Prisvinneren er allsidig og deltar i flere av de kulturelle retningene og ytringsformene som finnes kommunens kulturliv.
* Prisvinneren har tilført kommunens innbyggere mye kunnskaper og gode opplevelser omkring sitt emne/fag innen kulturen, og på denne måten hatt stor betydning for sine sambygdinger.
* Prisvinneren må oppfylle minst ett av punktene i statuttene.

#### Mottagere
* 2018 : Astrid Reppe
* 2016 : Mausund IL
* 2014 : Brynhild Vavik
* 2012 : Hans Anton Grønskag 
*2010: Jan Otto Fredagsvik
*2008: Harald Gautvik
*2006: Frøya videregående skole og Elin Karpinski Strandheim
*2004: Havdur
*1999: Lars Kvalvær
*1998: Anton O. Haftorsen
*1997: Arnold Myreng
*1996: Flomål
*1995: Halten Fiskarheims Venner
*1994: Torstein Iversen
*1993: Eva Mjøen
*1992: Ragnhild Ervik
*1991: Hans O. Rabben
*1983: Sanitetskvinnene i Frøya kommune
*1982: Tor Aune
*1981: Hjalmar Flatval
*1980: Johan G. Foss

### Festivaler
*Titraniaden
**Islanders Speed Week
*Utihavet
*Frøyafestivalen
*Haltendagen

=== Tusenårssted ===
* [[Kya (Frøya)|Kya]]

===Skoler===


Oppvekstsentre inkluderer både barnehage og grunnskole.
* [[Dyrøy oppvekstsenter]]
* [[Mausund skole|Mausund oppvekstsenter]]
* [[Nabeita skole|Nabeita oppvekstsenter]]
* [[Nordskag oppvekstsenter]]
* [[Sistranda barne- og ungdomsskole]]
* [[Sistranda barnehage|Sistranda kystbarnehage]]
*[[Rabben barnehage]]
*[[Nesset barnehage]]
* [[Sørburøy skole]]
* [[Frøya kulturskole]]
* [[Frøya videregående skole|Guri Kunna videregående skole]]

===Kirkene===


:*Utdypende artikkel: Kirkene på Frøya*
[[Sletta kirke]] (1990) er kommunens største og yngste kirkebygg etter en gjenoppbygging etter en brann i den gamle trekirka i 1984, mens den andre kirka er [[Hallaren kirke]] (1881). De fire kapellene er [[Sula kapell]] (1925), [[Titran kapell]] (1873), [[Froan kapell]] (1904) og [[Måøy kapell]] (1975).

===Medier===
Tradisjonelt måtte frøyværingene lese byavisene («byen» var dels Kristiansund, dels Trondheim) for å lese nyheter fra kommunen. Lenge fungerte også menighetsbladene som formidler av ordinære nyheter, i tillegg til kirkelig stoff. Trondheimsavisene *Arbeider-Avisa* (inntil den gikk inn i 1996) og *Adresseavisen* inkluderer Frøya i sitt dekningsområde.

I 1973 ble lokalavisa *Frøyavisa* etablert som [[dugnad]]sprosjekt med utgivelse annenhver fredag. På 80-tallet ønsket avisa i nabokommunen Hitra, *Hitra-Nytt*, å etablere en felles avis for regionen, men aksjonærene i *Frøyavisa* avviste dette, ettersom avisproduksjonen ville bli flyttet ut av kommunen. *Hitra-Nytt* endret deretter navn til *Hitra-Frøya* og inkluderte fra 1985 Frøya i dekningsområdet, foruten at utgivelsesfrekvensen økte til to utgaver i uka. I 1988 var *Frøyavisa* utkonkurrert, og restene ble kjøpt av *Hitra-Frøya*. Avisa har avdelingskontor med journalist i kommunesenteret Sistranda.

===Idrett===
[[Frøya Fotballklubb]] spilte i sesongen 2017/2018 i 5. Divisjon for herrer, avdeling 03. Denne sesongen rykket de ned til 6. Divisjon. Frøya er sammen med nabokommunen Hitra medlem av [[International Island Games Association]].

== Næringsliv ==
Fra gammelt av var fisket viktigste næringsvei på Frøya, og kombinasjonsbruk med [[småbruk]] og fiske var den vanlige levemåten. Fiske, havbruk og fiskeforedling er fremdeles den dominerende næringsveien i kommunen.

[[Frøya Fiskeindustri]] var lenge en [[hjørnesteinsbedrift]] inntil foredlingsbedriften ble flagget ut til [[Polen]] i 2003. En annen bedrift i samme [[bransje]], [[Salmar]] økte på samme tidspunkt sin foredlingsvirksomhet kraftig og overtok mange av de ansatte i Frøya Fiskeindustri.

Frøya og nabokommunen [[Hitra]] står sammen for 20&nbsp;% av all lakseslakting i Norge, og bidrar med over 40&nbsp;% av eksportverdiene for [[Sør-Trøndelag]]. Oppdrettsvirksomheten i regionen har også ført med seg en omfattende leverandørvirksomhet til næringen.

== Historie ==
===1700-tallet===
[[Sogneprest]] [[Peder Schvane Bang]] skrev i [[1780]] en omfattende *Beskrivelse over Hitterens Præstegield*, et viktig historisk dokument om Hitra og Frøya (som utgjorde [[prestegjeld]]et på denne tiden).

=== Historisk folketall (1769-2018)===

==Severdigheter==
*[[Froan]], og [[Halten]] med bebyggelse. [[Naturreservat]] som er rikt på naturopplevelser.
*[[Titran]], med [[minnesmerke]]t etter [[Titran-ulykken]] i [[1899]] og krigsminnesmerket [[Stabben fort]].
*Frøya bygdetun.


== Ferdselsårer ==
Landeveis forbindelse til Frøya går langs  fra [[Orkanger]] gjennom [[Snillfjord]] til [[Sunde (Snillfjord)|Sunde]] og videre gjennom den undersjøiske [[Hitratunnelen]] (264 meter under havet) og [[Frøyatunnelen]] (150 meter under havet). På Frøya går  fra sør til nord via [[Nordskag]].

Det er bussforbindelse til [[Kystekspressen]] som har avgang fra [[Sandstad]] på [[Hitra]] tre ganger daglig til [[Trondheim]] og [[Kristiansund]], men færre avganger i helgene. Medregnet buss Sistranda – Sandstad tar det litt over to og en halv time til Trondheim, og omtrent det samme til Kristiansund.

Det går lokalbåt til øyene [[Sula (Frøya)|Sula]] og [[Mausund]] flere ganger daglig, og noe sjeldnere til [[Froan]]. Reisen til Sula tar om lag én time. Den [[3. mai]] [[2006]] åpnet [[Fergesambandet Dyrøy–Lomsøya|fergeforbindelse]] fra [[Norddyrøya|Dyrøya]] på fast-Frøya til Mausund, Bogøy og Sula.

[[Frøya flyplass, Flatval|Frøya kystflyplass]] ved Flatval er for tiden ikke operativ.

== Fotnoter ==
<references group="lower-alpha"/>

== Referanser ==
<references>

</references>

== Litteratur ==
**Norges bebyggelse: Nordlige seksjon. Herredsbind for Sør-Trøndelag. Nordre del*. Oslo 1957
* [[Peder Schvane Bang]]: *Beskrivelse over Hitterens Præstegield*. Trondheim 1984
* Marie Vik og [[Ivar Ytreland]]: *Fastlandsforbindelsen til Hitra, Frøya, Fjellværøy og Hemnskjel*. Melhus 2002
* Johan G. Foss og Hans U. Hammer: *Frøya fiskeindustri gjennom 50 år*. 1997
* Johan G. Foss: *Gamle Frøya-bilder*. 1988
* Johan G. Foss: *Frøyværinger år 1900 : folketellinga for Frøya i 1900 : matrikkelen for Frøya 1890 : matrikkelen for Frøya 1907*. 1982
* Johan G. Foss: *Frøyværinger på 1800-tallet : folketellinga 1801, folketellinga 1825,matrikkelen 1838, folketellinga 1865*. 1985
* Gro Stangeland: *Det norske øyriket kysten rundt*. 1998
* Johan G. Foss: *Vågsværkrøniken*. 1999
* Maurits Fugelsøy: *Frøyaboka 1–3''. Trondheim 1955

## Eksterne lenker
* 
*  Kommunefakta - Frøya - Statistisk sentralbyrå 
* 
*  Hitra-Frøya-Fosen  - visitnorway.no
*  Slekter fra Hitra og Frøya