open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bjørkeglassvinge

**Bjørkeglassvinge** (*Synanthedon scoliaeformis*) er en sommerfugl som tilhører familien glassvinger (Sesiidae). Den er funnet spredt nord til Troms i Norge.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 26 – 33 mm), slank, svart glassvinge. Arten kjennes på den mørke fargen, den store, svarte flekken i forvingen og det gulaktige haledusken. Antennene er svarte, hos hannen med fine hår. Hodet og forkroppen er ensfarget svarte. Bakkroppen er svart med to smale, gule tverrbånd og en stor, gul til lyst brunlig haledusk. Forvingen er nokså smal, glassklar med temmelig bredt svart forkant, litt utenfor midten med en stor, svart flekk som går over nesten hele vingebredden. Bakvingen er glassklar med en smalt svart ytterkant, ved forkanten litt før midten med en liten, svart, trekantet flekk. Vingeårene er mørke. Beina er ganske lange, med korte, gulaktige hår. Navnet "scoliaeformis" betyr "som ligner en dolkveps" (slekten *[[Scolia]]*), men denne likheten er ikke særlig påfallende da dolkveps vanligvis er betydelig større.

## Levevis
Denne arten er avhengig av gamle bjørketrær som står soleksponert slik at stammen blir varmet opp av solen. Larvene utvikler seg inne i treet i to eller tre år, først mellom barken og veden, senere kan den også bore innover i veden. De voksne sommerfuglene flyr i juni – juli, men er ikke lette å finne.

## Utbredelse
Den er utbredt i Mellom- og Nord-Europa og i det nordlige Asia østover til Øst-Sibir og Japan. I Norge er den funnet spredt fra Østfold til Troms, men den ser ut til å være sjelden og det mangler funn fra store områder. Dette kan skyldes at arten blir lett oversett.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Norges sommerfugler*, stor bjørkeglassvinge: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sesiidae/scoliaeformis.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/synanthedon_scoliaeformis.html
* *Synanthedon scoliaeformis* på UK moths: https://web.archive.org/web/20120513231011/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=376
## Eksterne lenker
*
Oreglassvinge

**Oreglassvinge** (*Synanthedon spheciformis*) er en sommerfugl som tilhører familien glassvinger (Sesiidae). Den er funnet nord til Nordland i Norge.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 25 – 31 mm), slank, svart glassvinge. Den kjennes lettest på antennenes lyse område og på de gule lengdestripene på forkroppen. Antennene er svarte med et bredt område nær spissen hvitgult. Hodet og forkroppen er svarte, sistnevnte med to smale, gule lengdestriper som nærmer seg hverandre framover. Bakkroppen er kjegleformet, svart med et smalt, gult tverrbånd og en svart haledusk. Forvingen er glassklar, bredt svart langs framkanten og i vingespissen. Litt utenfor midten er det en stor, svart diskflekk som dekker nesten hele vingebredden. Bakvingen er glassklar med smalt svart kant, ved forkanten med en smal, svart diskflekk litt før midten. Beina er lange, kledt med mørke hår, føttene lyse. Navnet "*spheciformis*" betyr "som ligner *[[Sphex]]*" (en slekt av graveveps, som liksom denne har lange, svarte bein).

## Levevis
Denne arten har larver som utvikler seg inne i unge stammer av or (*Alnus* spp.) og bjørk (*Betula* spp.), oftest nær roten. Larven bruker to eller tre år på utviklingen. De voksne sommerfuglene flyr i juni – juli, men man ser dem sjelden.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa, bortsett fra lengst i sør, og i den nordlige Asia østover til Kamtsjatka. I Norge er den funnet fra Aust-Agder i sør til Tysfjord i Nordland i nord. Den ser ut til å være sjelden, men dette kan skyldes at den er oversett.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Norges sommerfugler*, oreglassvinge: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sesiidae/spheciformis.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/synanthedon_spheciformis.html
* *Synanthedon spheciformis* på UK moths: https://web.archive.org/web/20090917202855/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=375
## Eksterne lenker
*
Sotglassvinge

**Sotglassvinge** (*Paranthrene tabaniformis*) er en sommerfugl som tilhører familien glassvinger (Sesiidae). Den er funnet på Sørlandet og det sørligste Østlandet i Norge.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 20 – 38 mm), slank, hovedsakelig svart glassvinge. Den er den mørkeste av de norske glassvingene og kjennes lett på dette. Antennene er kraftige og svarte, dobbelt kamtannede hos hannen. Hodet er svart. Forkroppen (thorax) er svart med en smal, gul krage, en liten, gul flekk ved roten av hver vinge og mer eller mindre tydelige, gule flekker ved bakkanten. Bakkroppen er svart med fire smale, gule tverrstriper, den ender i en svart haledusk. Forvingen er smal, den ytre delen kledt med mørkbrune skjell slik at bare et område ved roten er klart. Bakvingen er glassklar med mørkbrune årer, vingefrynsene mørkbrune. Navnet "*tabaniformis*" betyr klegg-lignende, men arten ligner mer på stikkveps av gruppen murerveps (Eumeninae).

## Levevis
Denne arten er knyttet til skogbryn med osp, og poppel-alléer. Larvene lever under barken på osp (*Populus tremula*) og poppel (*Populus* spp.), gjerne nede ved bakken. De kan tilbringe den første tiden av larveperioden i galler laget av trebukken liten ospebukk (*Saperda populnea*), eller i egne ganger mellom barken og veden. Larveutviklingen tar to år. De voksne sommerfuglene flyr fra slutten av mai til juli, og besøker gjerne blomster.

## Utbredelse
Den er utbredt i det meste av den palearktiske sone: Nord-Afrika, Europa og Asia øst til Øst-Sibir og Japan, sørover til det nordlige India. I Norge forekommer den på Sørlandet og Østlandet nord til den sørlige delen av Hedmark, men den er regnet for lokal og sjelden. Det er trolig at den er mye oversett, i likhet med mange andre glassvinger.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Norges sommerfugler*, sotglassvinge: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sesiidae/tabaniformis.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/p/paranthrene_tabaniformis.html
* *Paranthrene tabaniformis* på UK moths: http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=372
## Eksterne lenker
*
Escenic

**Escenic **var et programvareselskap som -- i samarbeide med sitt moderselskap, CCI Europe -- utviklet multi-kanal publiseringsplatformer for media- og merkevarehus. Escenic og CCI var utviklere av publiseringssystemet CUE som benyttes av mediahus til å publisere til nettet, smarttelefoner, sosiale medier, apper, til print med mer.

Escenic hadde sitt hovedkvarter i Oslo, og hadde også en utviklingsavdeling i Dhaka, Bangladesh.

Escenic ble grunnlagt i 1999 for å levere publiseringsystem (CMS) til medieselskaper som ville publisere til nettet. I 2008 ble Escenic kjøpt av Vizrt, som solgte selskapet til CCI Europe i 2013. Sammen har Escenic og CCI utviklet CUE, et verktøy for å lage og distribuere nyheter og annet, som ble lansert i 2016.

## Referanser
Bear Stearns

**Bear Stearns** var en av verdens største investeringsbanker, med hovedkontor i New York. Banken tapte svært mye penger i de tidlige fasene av finanskrisen som startet høsten 2007, og måtte reddes 17. mars 2008. Den ble da kjøpt av konkurrenten JP Morgan, og opphørte som selvstendig selskap. JP Morgan fikk låne 29 milliarder dollar på gunstige betingelser fra den amerikanske sentralbanken for å kjøpe opp Bear Stearn. Aksjonærene i Bear Stearns fikk 10 dollar per aksje. Så sent som i februar 2008 var aksjekursen 93 dollar per aksje.

Banken hadde 15.500 ansatte, og hadde kontorer i alle viktige finansbyer i verden. Den var grunnlagt i 1923, og ble børsnotert i 1985. Det var et av de mest suksessfulle meglerhusene i årene før sammenbruddet.

## Eksterne lenker
*
Kaavi

**Kaavi** er en kommune i landskapet Norra Savolax i Finland. Den grenser til kommunene Tuusniemi, Kuopio, Juga, Polvijärvi og Outokumpu. Kommunen er enspråklig finsk. Kaavi hadde .

## Vennskapsbyer
*  Mõniste kommune, Estland
*  Võru maakond, Estland

## Referanser
Bjørn Myrer Lund

**Bjørn Myrer-Lund** (født 18. mars 1952), til daglig anestesisykepleier ved sykehuset Asker og Bærum HF, er en norsk fjellklatrer med en rekke ekspedisjoner bak seg. I 1985 deltok han på den norske ekspedisjonen til Mount Everest, ledet av Arne Næss jr., og ble den 21. april samme år den første nordmann til å bestige Mount Everest sammen med Odd Eliassen. Med til toppen var også engelskmannen Chris Bonington og sherpaene Pertemba Sherpa, Dawa Nuru Sherpa og Ang Lhakpa Dorje Sherpa. Åtte dager senere nådde Næss Jr. toppen sammen med blant annet nordmennene Håvard Nesheim, Stein P. Aasheim, og Ralph Høibakk. Myrer-Lund er utdannet sykepleier og har hatt medisinsk ansvar på ekspedisjoner.

## Referanser
Keitele

**Keitele** er en kommune i landskapet Norra Savolax i Finland. Den grenser til kommunene Pielavesi, Pihtipudas, Tervo, Vesanto og Viitasaari. Kommunen er enspråklig finsk. Keitele hadde .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Eupteleaceae

Slekt og arter: *Euptelea*

**Eupteleaceae** er en plantefamilie i ordenen Ranunculales. Den omfatter 2 arter i en slekt, og artene vokser i Kina, Bhutan og Assam (India) ved foten av Himalaya, samt i Taiwan og Japan. Artene er små trær eller høye busker. 

## Slekter (genera) og arter
Familien har en kjent slekt og består av følgende arter:
* Familie: **Eupteleaceae**
** Slekt: Euptelea
*** Euptelea polyandra – inntil 8 m høyt tre som vokser i halvskygge i skogland i Kina, Taiwan og Japan. Bladene kan spises kokte. Røde blomster, blomstring i mai.
*** Euptelea pleiosperma – inntil 15 m høyt tre i Kina, Bhutan og Assam. Unge greiner er grå eller purpur-sorte. Bladene inntil 16 cm lange, spisset ovale eller runde, og sagtakkete langs kanten.

## Eksterne lenker
* 
* L. Watson og M. J. Dallwitz *[http://delta-intkey.com/angio/www/euptelea.htm The families of flowering plants] * – på *delta-intkey.com*, besøkt 17. mars 2009. 
* Euptelea pleiosperma  - i *Flora of China*.
* Euptelea polyandra – i *Plants for a Future*.
Morten Tjessem

**Morten Tjessem** var generalsekretær i Norsk Organisasjon for Asylsøkere (NOAS) i perioden 2001 til januar 2010. Tjessem var også styremedlem i den europeiske paraplyorganisasjonen European Council on Refugees and Exiles (ECRE). Fra 2010 jobbet han i Justisdepartementet som sekretariatsleder for et regjeringsoppnevnt utvalg som skal vurdere organisering og rammer for tilbudet til personer som søker asyl i Norge.

## Referanser
Idensalmi

**Idensalmi** (finsk: *Iisalmi*) er en by og kommune i landskapet Norra Savolax i Finland. Den grenser til kommunene Kiuruvesi, Lapinlahti, Maaninka, Pielavesi, Sonkajärvi og Vieremä. Kommunen er enspråklig finsk. Idensalmi hadde .

Byen er kjent for slaget ved Virta bro den 27. oktober 1808.

Idensalmi er et viktig trafikk-knutepunkt, både for vei og jernbane. Riksvei 5 går gjennom byen i nord-sør-retning. I øst-vest retning møtes riksveiene 27, 87 og 88 i Idensalmi. Jernbanen mellom Kouvola og Kajana går gjennom byen. Banen har en forgrening til Ylivieska fra Idensalmi.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Uppslagsverket Finland'', Idensalmi


Flickr - Per Ola Wiberg ~ mostly away - iisalmi.jpg|Porovesi er en innsjø i Idensalmi.
Iisalmi old church.jpg|Gustav Adolf kirke
Fil:Idensalmi, monument 1808.jpg|Idensalmi-monumentet
Koljonvirta.JPG|Koljonvirta strøm
Iisalmi railway station.jpg|Jernbanestsjonen i Idensalmi
Odd Eliassen

**Odd Eliassen** (født 3. mai 1944) er en norsk fjellklatrer og eventyrer. I 1965 besteg han for første gang Trollveggen i Romsdalen. Sammen med Leif-Norman Patterson, Ole Daniel Enersen og Jon Teigland nådde han toppen av Trollveggen 23. juli 1965. I 1985 deltok han på Arne Næss jr. sin klatreekspedisjon til Mount Everest, og ble den 21. april samme år den første nordmann til å bestige Mount Everest sammen med Bjørn Myrer Lund. Med til toppen var også engelskmannen Chris Bonington og sherpaene Pertemba Sherpa, Ang Lhakpa Dorje Sherpa og Dawa Nuru Sherpa. Åtte dager senere nådde Næss Jr. toppen sammen med blant annet nordmennene Ralph Høibakk, Håvard Nesheim og Stein P. Aasheim. Eliassen har også deltatt i ekspedisjonen «Fem fjell, fem kontinenter, fem uker», ledet av Ivar Tollefsen. Målet var å bestige fem av «The Seven Summits» – det høyeste fjellet på hvert kontinent – på like mange uker. Han er også kjent for sitt store engasjement for utbygging av fjellhytter langs turrutene på Kilimanjaro.

## Referanser


## Eksterne lenker
* www.travellersclub.no om Odd Eliassen
Karttula

**Karttula** er en tidligere kommune i landskapet Norra Savolax i Finland. I 2008 hadde kommunen 3&nbsp;519 innbyggere. Den grenset til kommunene Kuopio, Maaninka, Suonenjoki og Tervo. Karttula var en finskspråklig kommune.

Den 1. januar 2011 ble Karttula slått sammen med Kuopio.

## Referanser
Juankoski

**Juankoski** er en tidligere by og kommune i landskapet Norra Savolax i Finland. Den grenset til kommunene Juga, Kaavi, Kuopio, Rautavaara og Tuusniemi. Kommunen var enspråklig finsk. Juankoski hadde .

Byen vokste frem rundt Strömsdal bruk, et jernverk som ble grunnlagt i 1746. På begynnelsen av 1900-tallet ble anlegget utvidet til å omfatte tresliperi, sagbruk og kartongfabrikk. Stedets industrielle historie er fremstilt i museet *Masuuni Brunou*. 

Den 1. januar 2017 ble Juankoski slått sammen med Kuopio.

## Referanser




## Eksterne lenker
* ''Uppslagsverket Finland'', Juankoski
*
Cliffhanger – på kanten av stupet

***Cliffhanger*** er en amerikansk actionthriller og eventyrfilm fra 1993 regissert av Renny Harlin. Filmen handler om to klatre-kompiser som blir fiender etter at den enes venninne omkommer i en klatreulykke. De blir imidlertid nødt til å samarbeidet når de får i oppdrag å berge en gruppe mennesker som har styrtet med et fly i snøkledde Rocky Mountains. De styrtede viser seg å være tungt bevæpnede ransmenn. Hovedrollene spilles av Sylvester Stallone, John Lithgow, Michael Rooker og Janine Turner.

*Cliffhanger* ble en stor publikumssuksess. Den fikk forholdsvis god mottakelse av filmkritikerne.

## Handling
Gabe Walker og Hal Tucker er to erfarene klatrere som blir øyenvitne til at Hals venninne faller i døden fra en fjellskrent. Hal klandrer Gabe for ulykken og legger ham for hat.

Et år senere orker Gabe fortsatt ikke tanken på å begynne å klatre igjen, helt til Jessie Deighan, en kvinnelig bekjent og klatrerkollega, klarer å overtale han om å redde passasjerene om bord i et fly som har styrtet i det snøkledde Rocky Mountains. Oppe i fjellet møter han Hal igjen og en konfrontasjon oppstår mellom de to tidligere vennene. De to får imidlertid langt alvorligere ting å hanskes med da det viser seg at passasjerene om bord på det styrtede flyet er tungt bevæpnede kriminelle som tar Gabe som gissel i håp om at han skal klare å lokalisere tre kofferter med 100 millioner dollar.

## Om filmen

### Popularitet og økonomi
*Cliffhanger* ble meget populær på kinoer rundt om i verden. Den innbrakte 255 millioner dollar på verdensbasis, hvorav 85 millioner dollar på amerikanske kinoer alene. Den ble den tiende mest innbringende filmen i USA i 1993 og den fjerde mest innbringende på verdensbasis.

I Norge hadde den 290 000 besøkende og ble den tredje mest besøkte kinofilmen i Norge i 1993 (bare slått av *[[Bodyguard]]* og *[[Jurassic Park (film)|Jurassic Park]]*).

### Anmelderne
Den ble forholdsvis godt mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har mottatt 68 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmkritikeren Roger Ebert gav den tre av fire stjerner og beskrev den som en film som «leverer varene».

Den ble godt mottatt av de norske anmelderne. *[[VG]]* gav den terningkast tre, mens *[[Aftenposten]]*, *[[Dagbladet]]* og *[[Dagsavisen]]* gav den terningkast fire.

### Innspillingssted
Filmens mest dramatiske scener ble innspilt i Cortina d'Ampezzo i Italia. Noen scener ble også innspilt i Durango, Colorado i USA.

### Annet
Den fikk opprinnelig 18 års aldergrense i Norge, men etter noen klipp av Filmtilsynet ble aldersgrensen satt til 15 år.

## I rollene
*Sylvester Stallone – Gabe Walker
*John Lithgow – Eric Qualen
*Michael Rooker – Hal Tucker
*Janine Turner – Jessie Deighan
*Rex Linn – Richard Travers
*Leon Robinson – Kynette
*Caroline Goodall – Kristel
*Craig Fairbrass – Delmar
*Gregory Scott Cummins – Ryan
*Denis Forest – Heldon
*Michelle Joyner – Sarah
*Don S. Davis – Stuart
*Max Perlich –  Evan

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sandeåsen

**Sandeåsen** er en ås i Søndre Slagen i Tønsberg kommune, lokalisert omtrent to kilometer nordøst for Tønsberg sentrum.

Åsen ble brukt som gravplass i jernalderen, og spor etter gravhauger kan ennå ses på nordre del av åsryggen. Kjent bebyggelse i norsk senmiddelalder, med småbruk og plasser tilknyttet Sande gård.

Sande gård var gammelt klostergods og underlagt St. Olavsklosteret i Tønsberg frem til reformasjonen, da den ble krongods. I 1671 ble Sande overdratt til Peder Griffenfeld og i 1700 innlemmet under Jarlsberg hovedgård. Rundt 1750 ble området stykket opp og solgt til byens borgere.

I nyere tid spredt bebyggelse frem 1970-tallet, hovedsakelig med hus og næringsbygg tilknyttet vestre Sande gård, senere også Skjold gartneri. Deretter utstrakt bygging av boliger, herunder eneboliger, rekkehus, så vel som to mindre boligblokker. I dag til sammen rundt 250 boenheter, fordelt på tre gatefelt, der ett av disse er lokalisert i selve åssiden og to på markområdet rundt foten. Her ligger dessuten en barnehage, samt Sandeåsen skole, som tjener som barneskole også for de tilgrensende områdene Presterødåsen, Olsrød og Gauterød.

## Referanser
Maaninka

**Maaninka**  er en tidligere kommune i landskapet Norra Savolax i Finland. Den grenset til kommunene Idensalmi, Karttula, Kuopio, Lapinlahti, Pielavesi, Siilinjärvi og Tervo. Kommunen var enspråklig finsk. Maaninka hadde .

1. januar 2015 ble Maaninka slått sammen med Kuopio.

## Referanser
Nilsiä

**Nilsiä** er en by og tidligere kommune i landskapet Norra Savolax i Finland. Den grenset til kommunene Juankoski, Kuopio, Lapinlahti, Rautavaara og Siilinjärvi. Kommunen var enspråklig finsk. Nilsiä hadde .

Den 1. januar 2013 ble Nilsiä kommune slått sammen med Kuopio.

## Referanser





Fil:Nilsiä Church 2.jpg|Nilsiä kirke
Fil:Syväri1.jpg|Syväri
Rødflekkglassvinge

**Rødflekkglassvinge** (*Synanthedon culiciformis*) er en sommerfugl som tilhører familien glassvinger (Sesiidae). Den er utbredt over hele Norge.

## Utseende
En nokså liten (vingespenn 19 – 29 mm), slank, mørk glassvinge. Den kjennes på bakkroppens røde "belte" kombinert med de rødlige skjellene ved roten av forvingen.
Antennene er svarte, hos hannen med fine hår. Hodet er svart. Forkroppen er svart, på sidene under vingene med oransjerøde flekker. Bakkroppen er slank og sylindrisk, svart med et bredt, rødt tverrbånd omtrent midt på, haledusken er svart. Forvingen er glassklar, smalt mørk langs framkanten, bredt mørk i spissen. Ved roten har den noen oransjerøde skjell, litt utenfor midten en nokså smal, svart diskflekk som dekker mesteparten av vingebredden. Bakvingen er glassklar med mørk kant.

## Levevis
Denne arten er kyttet til grupper av soleksponerte løvtrær. Larven kan utvikle seg i mange ulike løvtrær, hos oss oftest i bjørk. Larveutviklingen tar to år, det første året lever larven like under barken, det andre borer den seg innover i veden. De voksne sommerfuglene flyr i mai – juni i Sør-Norge, i juli lenger nord.

## Utbredelse
Arten er holarktisk, det vil si at den er utbredt både i den palearktiske sone og i Nord-Amerika. I Norge er den funnet over hele landet, og er trolig ganske vanlig.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Norges sommerfugler*, liten bjørkeglassvinge: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sesiidae/culiciformis.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/synanthedon_culiciformis.html
* *Synanthedon culiciformis* på UK moths: https://web.archive.org/web/20090917232600/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=381
## Eksterne lenker
*
Rødkantglassvinge

**Liten seljeglassvinge** (*Synanthedon formicaeformis*) er en sommerfugl som tilhører familien glassvinger (Sesiidae). Den er funnet på Sørlandet, Østlandet og i Sør-Trøndelag i Norge.

## Utseende
En liten (vingespenn 14 – 24 mm), slank, svart glassvinge. Den kjennes lett på forvingens røde spiss. Antennene er svart, hos hannen med fine hår. Hodet og forkroppen er svarte. Bakkroppen er svart, slank, noe konisk, nær midten med et rødt tverrbånd. Ytterst er det en stor, svart haledusk. Forvingen er glassklar, langs framkanten middels bredt svartkantet, et ganske stort område i vingespissen er rødt. Litt utenfor midten har vingen en nokså smal, svart diskflekk. Bakvingen er glassklar med smal svart ytterkant. Beina er ganske lange, hovedsakelig med mørke hår.
Navnet "*formicaeformis*" betyr "maurlignende" og henspiller på at arten kan ligne på flygemaur.

## Levevis
Denne arten lever på steder der det vokser selje eller ulike arter av vier og pil (*Salix* spp.). Kjente vertsplanter er selje (*Salix caprea*), krypvier (*Salix repens*), hvitpil (*Salix alba*), kurvpil (*Salix viminalis*) og mandelpil (*Salix triandra*). Larven utvikler seg i ganske tynne kvister, og i motsetning til de fleste andre glassvinger gjør den unna utviklingen på ett år. På selje og krypvier dannes det galler der larven gnager, men ikke på de andre vertsplantene. De voksne sommerfuglene flyr i juni og juli.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa, og i det nordvestlige Asia østover til Kasakhstan. I Norge er den funnet i det sørligste Norge nord til Rogaland og Buskerud,og i Sør-Trøndelag.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Norges sommerfugler*, liten seljeglassvinge: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sesiidae/formicaeformis.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/synanthedon_formicaeformis.html
* *Synanthedon formicaeformis* på UK moths: https://web.archive.org/web/20090917210422/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=380
## Eksterne lenker
*
Fjellglassvinge

**Fjellglassvinge** (*Synanthedon polaris*) er en sommerfugl som tilhører familien glassvinger (Sesiidae). Den finnes i fjellet, sannsynligvis over hele Norge.

## Utseende
En ganske liten (vingespenn 14–24&nbsp;mm), mørk glassvinge. Antenennene er svarte, hos hannen med fine hår. Hodet, forkroppen og bakkroppen er svarte, bakkroppen med en smal, gul tverrstripe i midten. Hos nyklekte individer kan man av og til se to til, ganske smale, gule tverrstriper. Bakerst har den en svart haledusk. Forvingen er glassklar, bredt mørkbrun langs forkanten og langs roten. I tillegg til den mørke fargen har den ganske mange rødoransje skjell langs kanten av vingen, særlig ved roten, og rundt diskflekken, som er nokså smal og mørkbrun. Bakvingen er glassklar med smal, mørk ytterkant, diskflekken knapt synlig.

## Levevis
Arten finnes på heier i fjellet, solvarme fjellsider og på myrer i barskogsregionen. Larvene lever på lappvier (*Salix lapponum*), sølvvier (*Salix glauca*) og grønnvier (*Salix phylicifolia*). De borer i stammen og røttene på vierbuskene. Larveutviklingen tar to eller tre år. De voksne sommerfuglene flyr om dagen fra slutten av juni til begynnelsen av august.

## Utbredelse
Arten finnes i Alpene, i fjellområdene i Fennoskandia, i det nordlige Russland og i Mongolia, trolig også like øst til Stillehavet. I Norge er den funnet fra indre Aust-Agder og Telemark til Dovrefjell, og dessuten i Karasjok i Finnmark. Trolig er den vidt utbredt i fjellet.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Norges sommerfugler*, fjellglassvinge: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sesiidae/polaris.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/synanthedon_polaris.html

## Eksterne lenker
*
Epleglassvinge

**Epleglassvinge** (*Synanthedon myopaeformis*) er en sommerfugl som tilhører familien glassvinger (Sesiidae). Den er bare funnet i Østfold og Akershus i Norge.

## Utseende
En ganske liten (vingespenn 14 – 23 mm), slank, mørk glassvinge. Antennene er svarte, hos hannen med fine hår. Hodet og forkroppen er svarte. Bakkroppen er svart med et bredt, rødt tverrbånd, hos hannen er de midterste leddene hvite på undersiden. Forvingen er glassklar med en svart framkant, mørk vingespiss og en stor, svart diskflekk. Den mangler oransje skjell. Bakvingen er glassklar med en liten, trekantet diskflekk og mørke frynser. 

## Levevis
Arten finnes helst i hager med frukktrær. Larvene utvikler seg mellom barken og veden på epletrær, rogn og andre trær og busker i rosefamilien. De bruker to år på utviklingen. De voksne sommerfuglene flyr i juni og juli. Man ser dem ikke ofte, men de lar seg lett lokke med feromoner.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Europa, unntatt lengst i nord, og i Lilleasia. I Norge er den bare funnet i Østfold og Akershus, men innsamling ved hjelp av feromoner i de seneste årene har vist at den lokalt kan være ganske vanlig her.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Norges sommerfugler*, epleglassvinge: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sesiidae/myopaeformis.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/synanthedon_myopaeformis.html
* *Synanthedon myopaeformis* på UK moths: https://web.archive.org/web/20090917222533/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=379
## Eksterne lenker
*
Ripsglassvinge

**Ripsglassvinge** (*Synanthedon tipuliformis*) er en sommerfugl som tilhører familien glassvinger (Sesiidae). Den er funnet spredt nord til Hedmark i Norge.

## Utseende
En liten (vingespenn 11-19 mm) og slank glassvinge. Antennene er svarte, hos hannen med fine hår. Hodet og forkroppen er svarte, sistnevnte med to gule legdestriper. Bakkroppen er slank og sylindrisk, slank med tre (hunnen) eller fire (hannen) smale, gule tverrstriper. Haledusken er stor og svart. Forvingen er smal, med smalt svart framkant og en stor, svart diskflekk. Vingespissen er brunlig. Bakvingen er glassklar med en smal, svart ytterkant og korte, mørke frynser.

## Levevis
Arten lever i hager og i åpen skog der det vokser busker i slekten *[[Ribes]],* som er larvenes næringsplanter. Denne slekten omfatter hagerips, villrips, alperips, solbær og stikkelsbær. Larvene utvikler seg inne i stammene og bruker to år på utviklingen. De voksne sommerfuglene flyr om dagen i juni og juli.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa, bortsett fra Den iberiske halvøya, og i det nordlige Asia til Stillehavet i Øst-Sibir. I Norge er den funnet spredt nord til den nordlige delen av Hedmark og Sør-Trøndelag.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Norges sommerfugler*, ripsglassvinge: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sesiidae/tipuliformis.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/synanthedon_tipuliformis.html
* *Synanthedon tipuliformis* på UK moths: https://web.archive.org/web/20090905140757/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=373
## Eksterne lenker
*
Transall C-160

**[[Transall]] C-160** (ofte **C.160**) er et militært transportfly utviklet av et consortium av franske og tyske flyprodusenter for luftforsvarene i de to landene, samt Sør-Afrika. C-160 vil bli erstattet i fransk og tysk tjeneste av Airbus A400M som nå er under utvikling. 

## Spesifikasjoner (C-160NG)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* C-160s side på Airforce-technology.com
Bodil Ipsen

**Bodil Ipsen** (født *Bodil Louise Jensen Ipsen*, 1889–1964) var en dansk skuespiller og regissør. Hun har sammen med Bodil Kjer gitt navn til Danmarks eldste filmpris, Bodilprisen.

## Liv og virke
Etter artium i 1908 kom hun inn på Det Kongelige Teaters elevskole og debuterte året etter. I 1910 ble hun engasjert av Folketeatret og Dagmarteatret. Hun vendte tilbake til Det Kongelige Teater i 1914 og så igjen på Dagmarteatret 1919–1922. I årene deretter byttet hun mellom Det Kongelige Teater og Folketeatret. Mellom 1930 og 1933 opptrådte hun på ny på Dagmarteatret, og hadde et kort opphold på Betty Nansen Teatret og vendte så nok engang tilbake til Det Kongelige Teater, hvor hun ble fram til 1944.

Hun opptrådte på landsdelsscenene. Dessuten i Oslo og i Stockholm og hadde engasjementer ved Frederiksberg Teater, Det ny Teater, Folketeatret og Odense Teater i perioden 1949–1958. Hun avsluttet sin teaterkarriere på Det Kongelige Teater, hvor hun opptrådte for siste gang den 2. april 1960.
Hun fikk tildelt utmerkelsen Ingenio et arti i 1922, Fortjenstmedaljen i gull i 1948, Dannebrogordenen i 1959 og Dansk Skuespillerforbunds gullnål i 1964.

Bodil Ipsen var gift fire ganger – i 1910 med skuespilleren Jacob Texière, i 1914 med sivilingeniør H.H.O. Moltke, i 1919 med teaterdirektøren og skuespilleren Emanuel Gregers og i 1932 med journalist Ejnar Black. Hun er portrettert i *Bodil Ipsen og filmen* (2006).

## Filmografi
### Skuespiller
* 1913 – *[[Scenens børn]]* – Leonie, Walters hustru
* 1913 – *[[Et syndens barn]]*
* 1920 – *[[Lavinen]]* – Maria, Pouls hustru 
* 1922 – *[[Frie fugle]]* – Naomi, kapteinens kone
* 1923 – *[[Madsalune]]* – Katharina II 
* 1932 – *[[Paustians Uhr]]* – Store Marie
* 1935 – *[[Det gyldne smil]]* – Elsa Bruun
* 1938 – *[[Bolettes brudefærd]]* – Bolette Jensen
* 1940 – *[[ Jomfru Sørensen]]* – grevinne Danner
* 1941 – *[[Gå med mig hjem]]* – landsrettssakfører fru Helene Hannøe
* 1942 – *[[En hustrus offer]]* – Clara Møller
* 1957 – *[[Ingen tid til kjærtegn]]* – kvinne i rullestol
* 1960 – *[[Tro, håp og trolldom]]* – bestemor Gunhild

### Regissør
* 1942 – *[[Avsporet (film fra 1942)|Avsporet]]*
* 1942 – *[[En herre i kjole og hvitt]]* 
* 1943 – *[[Erotikk (1943)|Erotikk]]* 
* 1944 – *[[Sonja (1944)|Sonja]]* 
* 1944 – *[[Besettelse (1944)|Besettelse]]* 
* 1945 – *[[De røde enger]]* (med Lau Lauritzen jr.)
* 1947 – *[[Bryllupsnatten (1947)|Bryllupsnatten]]* 
* 1948 – *[[De satte livet inn]]* (med Lau Lauritzen jr.)
* 1950 – *[[Café Paradis]]* (med Lau Lauritzen jr.)
* 1951 – *[[Det sanne ansikt]]* (med Lau Lauritzen jr.)

## Teaterroller (utvalg)
### Nationaltheateret i Oslo
* 1924 – Et dukkehjem – Nora
* 1927 – Den som ler sist – Constance  
* 1930 – Penelope – Penelope 
* 1938 – Madame – Marquise Eloise de Kestournel

## Priser (utvalg)
* 1935 – Mottaker av Tagea Brandts Rejselegat
* 1960 – Bodilprisen for beste kvinnelige hovedrolle i filmen *[[Tro, håp og trolldom]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bodil Ipsen hos Filmdelta
Ingrid Cecilie Ulla

**Ingrid Cecilie Ulla** (født 15. juli 1976) er en norsk glasskunstner. 

Hun har utdanning fra Glasskolan Kosta Boda, Sverige. I 2004 etablerte hun Ingrids Glassverksted AS i Moloveien i Ålesund, dette er både verksted og salgsutstilling. Ingrid blåser og designer glasset som selges, og det selges glass fra div utsalg over hele landet. 

## Utvalgte utstillinger
Deltatt på en rekke utstillinger, blant annet vært med på:  
* 2013 utstilling via Galleri Osebro
* 2010 Oslo Bymuseum
* 2010  BIRKA ”veldreid – glassklart – høyspent”.  
* 2009 Sommerutstilling Galleri Gudem 
* 2008 Juleutstilling, Kunstnersenteret Møre og Romsdal
* 2008 Sommerutstilling Hadsel Kunstforening 
* Elevprosjekt med Fagerlia VG skole "design & produksjon av glass" 
* Glass vist i filmen "The Frost" fra Ålesund
* Intervjuet i boken "Kystfolk" 
* Sykkulven Kunstforening
* Stranda Kunstforening
* Kunstforeningen i Kristiansund
* 2006 Skaret Handverk "Glass for den kresne"
* 2003 Galleri Fauskegard, Haram Kunstlag, Vatne
* Haram Kunstlag i Brattvåg
* 1999 Växjö Glasmuseum
* 1995 Ørsta Kunstforening

## Eksterne lenker
* Ingrids Glassverksted
* radioaalesund.no - Ingrid fra Ålesund er videre i Skaperen
* IN magasinet – Glad glassblåser
* Omtale -Skaret Handverk "Glass for den kresne"
Engglassvinge

**Engglassvinge** (*Bembecia ichneumoniformis*) er en sommerfugl som tilhører familien glassvinger (Sesiidae). Den forekommer på det sørlige Østlandet og i Aust-Agder i Norge.

## Utseende
En liten til middelsstor glassvinge, usedvanlig variabel i størrelse (vingespenn 11-29 mm). Den kjennes lett på at de har fem eller seks smale, gule tverrbånd på bakkroppen. Antennene er svarte, hos hannen med fine hår. Hodet og forkroppen er mørkgrå til svarte, forkroppen har to smale, gule lengdestriper. Bakkroppen er litt konisk, svart, med fem (hunnen) eller seks (hannen) smale, gule tverrstriper. Haledusken er svart og nokså liten. Forvingen er glassklar med svart fremkant. Den har oransje skjell i spissen, langs bakkanten og rundt den svarte diskflekken som sitter ca. 2/3 ute i vingen. Bakvingen er glassklar med mørke frynser. Bakbeina er gule, leggene (tibiae) med en svart ring.

(MHNT) Bembecia ichneumoniformis - Káraný Tchéquie - male dorsal.jpg|♂
(MHNT) Bembecia ichneumoniformis - Káraný Tchéquie - male ventral.jpg|♂  △


## Levevis
Arten lever på tørre og skrinne enger, der larvene utvikler seg på røttene av planter i erteblomstfamilien (Fabaceae), særlig tiriltunge (*Lotus corniculatus*), rundbelg (*Anthyllis vulneraria*) og beinurt (*Ononis* spp.). Ulikt de fleste glassvinger fullfører den utviklingen på ett år. Puppen overvintrer i det 5-7 cm langt, loddrett rør som når opp til jordoverflaten, er kledt med silke og er lukket med et silkelokk. De voksne sommerfuglene flyr fra slutten av juni til begynnelsen av august.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa, unntatt lengst i nord, østover til Uralfjellene, Kaukasus og det nordlige Iran. I Norge er den funnet på det sørlige Østlandet, og på Sørlandet vest til Arendal.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Norges sommerfugler*, engglassvinge: http://www.nhm.uio.no/fagene/zoologi/insekter/norlep/sesiidae/ichneumoniformis.html
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/b/bembecia_ichneumoniformis.html
* *Bembecia ichneumoniformis* på UK moths: https://web.archive.org/web/20120513162138/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=382
## Eksterne lenker
*
Toyota Mega Cruiser

**Mega Cruiser** er et kjøretøy med firehjulstrekk og firehjulsstyring fra japanske Toyota.  Det ble utviklet for det japanske militæret, men ble også solgt sivilt fram til 2002.  I militær sammenheng ble det brukt som feltvogn og trekkvogn for luftvernmissiler og haubitsere.

Mega Cruiser var aldri egentlig beregnet på det sivile markedet, men ble solgt til japansk politi, brannvesen og lignende, i tillegg til forsvaret.  Noe av teknologien tatt fram for Mega Cruiser skulle etter hvert brukes på Toyotas andre firehjulstrekkere, men det skjedde aldri.

Kjøretøyet har en firesylindret diesel rekkemotor på 4,1 liter.  Den er satt opp for å utvikle høyt dreiemoment på lave turtall.  Drivlinja har differensialer framme, bak og senter, og Mega Cruiser har også firehjulsstyring.

## Se også

* HMMWV
* Lamborghini LM002

## Eksterne lenker

* Toyota Mega Cruiser Presentation – Megacruiser.com (engelsk)
* Toyota Mega Cruiser Specifications And Photographs – ToyotaOffRoad.com (engelsk)
Rama (språk)

**Rama** er et chibchansk språk som blir snakka av rama-folket på øya Rama Cay og sør for Bluefields ved atlanterhavskysten i Nicaragua. Tidligere ble det også snakka i Costa Rica. Språket er sterkt utrydningstrua. Det hadde totalt 36 brukere i 1992, hvorav fire på Rama Cay. Rama er et av de nordligste chibchanske språka. Det nærmest beslekta nålevende språket er maleku.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Turkulka – ordbok på nett, med lærebøker og annen informasjon om språket
* Rama språkprosjekt av Colette Grinevald
Makrochibchanske språk

**Makrochibchanske språk** er en foreslått språkfamilie som inkluderer misumalpaspråk, xinca og lenca sammen med de språka som vanligvis regnes med i den chibchanske språkfamilien. Disse språka ble opprinnelig regna med i denne familien, men ble ekskludert på grunn av manglende beviser etter hvert som den chibchanske familien ble bedre etablert. En av de som støtter den makrochibchanske teorien er Kaufman (1990).
Minnilla

**Minnilla** er en liten elv som renner gjennom kommunene Oppdal og Rennebu. Den er ca. 22 km lang. Den starter i det øst-vestgående dalføret mellom Svarthøtta og Falkfangarhøa. Den meanderer på sin ferd gjennom Minnilldalsmyrene naturreservat. Den blir striere lenger nordover og skjærer seg gradvis ned i terrenget før den renner ut i Granasjøen omtrent midt på vatnet.

## Referanser
FA-cupen 1882/83

**FA-cupen 1882/83** var den tolvte sesongen av den engelske FA-cupen. 84 lag var med, men fem lag spilte aldri en kamp. Finalen ble spilt mellom Blackburn Olympic og Old Etonians.

## Første runde

### Omkamper

## Andre runde

### Omkamper

## Tredje runde

### Omkamper

## Fjerde runde

## Kvartfinaler

## Semifinaler

## Finale

## Referanser
FA-cupen 1883/84

**FA-cupen 1883/84** var den trettende sesongen av den engelske FA-cupen. 100 lag var med, selv om tre av lagene aldri spilte en eneste kamp. Finalen var mellom Blackburn Rovers og Queen's Park fra Skottland.

## Første runde

### Omkamper

## Andre runde

### Omkamper

## Tredje runde

## Fjerde runde

### Omkamper

## Kvartfinaler

### Omakmper

## Semifinaler

## Finale

## Referanser
Spissa

**Spissa** kan vise til:

* Spissbåtene fra Rana og Saltdal – en type robåt
* DS «Spes & Fides» – en hvalbåt bygd i 1863
Odfjell Invest

**Odfjell Invest** er en borerigg operatør selskap kontrollert av Odfjell og Odfjell Drilling. Selskapet opererer to semi-submersible rigg-nybygg på vegne av Odfjell Drilling, med levering i oktober 2008 og . Selskapet er basert i Hamilton, Bermuda. Selskapet var notert på Oslo Stock Exchange, men ble strøket den 6. februar 2009 etter at John Fredriksen hadde kontroll over selskapet.

Riggene bygges på et verft i Korea. Den første riggen, Deepsea Atlantic (DSA), ble levert 6. februar 2009, og den har kontrakt med StatoilHydro de neste fire år. Den andre riggen skal leveres i juni 2010.

## Eksterne lenker
* Hjemmeside
Holmvassdalen

**Holmvassdalen** er et mindre dalføre i øvre del av Svenningdalen i Grane kommune i Nordland. Gjennom dalen renner Holmvasselva fra Store Holmvatnet (404moh.) ned til samløpet med Gåsvasselva nær grenda Holmvassdalen, der Svenningdalselva begynner.

Hele dalføret er vernet som Holmvassdalen naturreservat fra 2008.

## Referanser
Kinesisk treolje

**Kinesisk treolje**  eller **Tung /Tung oil** er en olje som brukes til å gi en beskyttende finish først og fremst til tre, men også til stein og mur. Oljen og dens bruk antas å ha sitt utspring i antikkens Kina, og er nevnt av Konfucius. *Tung* er et løvtre fra Kina. Det er høyt verdsatt for oljen, og både i Argentina, Paraguay og USA har man iverksatt dyrkning av arten.

Oljen blir utvunnet av nøtten av det kinesiske tungtreet (kinesisk: 油桐), og inneholder vannavstøtende oljer og gummistoffer. Oljen trekker inn i treet og gummistoffene gir en hard, beskyttende overflate.

Kinesisk treolje finnes som tilsetning i en rekke produkter til trebeskyttelse. Den er ofte den aktive og viktigste komponenten siden den både trekker inn og beskytter. Tilleggsstoffene er mest for å gjøre den enklere å påføre (løsemiddel), og eventuelt legger man til lakk (f.eks. Danish Oil) for å få en hardere overflate. Og man kan tilføre pigment/farge. 

Rein tungolje er seigtflytende og ikke så lett å bruke, da den da krever sliping og lang tørking mellom strøkene. Treoljen selges derfor sjelden alene i rå form til forbruker. Den blir gjerne hydrolysert eller tilsatt løsemiddel og brukt som (den viktigste) komponenten i en rekke produkter som Danish Oil, Finishing Oil, terasseoljer med mer.

I Kina og landene rundt har oljen fra tungtrenøttene vært brukt i hundrevis av år for å ta vare på tre og porøs stein. I Norge har vi brukt linolje på samme måte til trebevaring.

## Finish på tre, stein og mur
Kinesisk treolje gir en gyllen finish på tre som ikke gulner, og er vannavvisende. På stein gir den en blank og beskyttende overflate til bruk i kjøkken, bad etc. Den er alkaliefast og kan med hell brukes som beskyttelseslag på mur og murpuss. 

## Helserisiko: Allergi
Kinesisk treolje er en nøtteolje, noe som er et problem for nøtteallergikere. Ellers er den giftfri og brukes ofte til finish på treflater og redskaper for matlaging.

## Litteratur
* P. S. Ku: *Zur direkten Bestimmung der Elaeostearinsäure in Holzöl (Tungöl)*, Fresenius' Journal of Analytical Chemistry 120(1-2): 37, 1940
* J. Greenfield: *Tungoil*, J. Amer. Oil Chem. Soc. 36:565, 1959 
* C.L. Franzke, Duong Tan Phuoc & E. Hollstein: *Zur Fettsäure-Zusammensetzung der Samen wildwachsender vietnamesischer Ölpflanzen*, European Journal of Lipid Science and Technology 73(10): 639-642, 1971
Speilsalen isbregrotte

**Speilsalen** var en isbregrotte i Trollheimen. Sammen med Blåsalen lå den mellom *Svarttjønnin* og *Blåhøtjønna* ved Blåhøas fot. Det var bare i enkelte år at disse isgrottene åpnet seg.

På grunn av klimaendringer krymper isbreene, og isgrottene kollapset i november 2007 og er nå borte. 

## Eksterne lenker
* Om kollapsen av grottene i Adresseavisen
Minilldalsmyrene naturreservat

**Minnilldalsmyrene naturreservat** ligger i Oppdal og Rennebu kommuner og består av 1878 dekar flatmyr. Naturreservatet ble opprettet i 1990. Minilldalsmyrene er et stort og særegent myrområde med spesiell flora og et rikt fugleliv.

Området er i sin helhet omsluttet av Trollheimen landskapsvernområde.

## Referanser
Energikrise

**Energikrise** er enhver større mangelsituasjon i leveringen av energi til et land. Dette kan ta form av, at energi ikke kan anvendes, eller at voldsomme prisstigninger gjør, at energi ikke kan fremskaffes til alle formål. Energikriser har som oftest store følgevirkninger for den øvrige økonomi; resesjoner i en eller annen form oppstår jevnlig i kjølvannet på energikriser. Når energiprisen stiger, medfører det oftest, at produksjonsomkostningene i andre erverv stiger. Ved en kullkrise ville man f. eks. tydeligst merke, at omkostningene til elektrisitet og oppvarming er stigende, men tidligere ville man også merke en stigning i prisen på togtransport. Ved en oljekrise vil man primært merke, at bensinprisene stiger, men også produkter av plast og landbruksvarer vil stige i pris. Ved en gasskrise vil den tydeligste konsekvens også være prisstigninger på elektrisitet og oppvarmning, men alle produkter fra energiintensive erverv vil også være stigende i pris.

Tidligere var det mest alminnelige, at et enkelt land kunne oppleve en energikrise. Som et eksempel kan nevnes streikene i Storbritannia i 1921 og 1926, der begge medførte produksjonsfall på mer enn 25% i Storbritannia. Kullstrejkene i Storbritannia i 1972 og 1974 hadde også vesentlige konsekvenser for Storbritannia, men problemet var ikke så stort som i de to første streiker, da Polen eksporterte ytterligere kull til Storbritannia, der derfor ikke opplevede en egentlig energikrise. I 1984–1985 var en sterkt økt kullimport fra blant annet Polen likeledes medvirkende til, at streiken ikke lykkedes. Verdenshandelen har dermed vært medvirkende til, at lokale energikriser i nyere tid er sjeldne.
Energikrisen på 2000-tallet

**Energikrisen på 2000-tallet** omhandler store økonomiske konsekvenser som følge av energimangel og derpå svingende råvarepriser.

Fra midten på 1980-tallet til september 2003 var prisen på et fat råolje på NYMEX under $25/fat. I 2003 steg prisen over $30, nådde $60 11. august 2005, og toppet på $147.30 i juli 2008. Prisstigningen skyldtes at United States Department of Energy rapporterte nedgang i petroleumsreserver, worries over peak oil, Middle East tension, and oil price speculation.

Andre hendelser på den tiden var 2006 North Korean missile test, the 2006 conflict between Israel and Lebanon, worries over Iranian nuclear plans in 2006, Hurricane Katrina, and various other factors. 
Global resesjon. In December 2008, oil prices fell to below $40 per barrel.

## Referanser
Phragmataecia castaneae

***Phragmataecia castaneae*** er en sommerfugl som tilhører familien tredrepere (Cossidae). Den er ikke funnet i Norge, men forekommer i det sørligste Sverige.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn  27–50&nbsp;mm, hunnen større enn hannen) og  middels kraftig, grågul sommerfugl. Hannens antenner er fjærformede i den indre halvdelen, trådformede i den ytre, mens hunnens antenner er trådformede. Arten har påfallende lang bakkropp som stikker ut langt bak vingene når sommerfuglen hviler. Kroppen og vingene er ensfarget grågule.

## Levevis
Arten lever i takrørsumper. Larvene utvikler seg inne i stråene til takrør (*Phragmites australis*). De voksne sommerfuglene flyr i mai–juli.

## Utbredelse
Den er utbredt i Europa nord til det sørligste Sverige.

## Kilder
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/p/phragmataecia_castaneae.html
* *Phragmataecia castaneae* på UK moths: https://web.archive.org/web/20090818173937/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=160
## Eksterne lenker
*
Endoxyla leucomochla

***Endoxyla leucomochla*** er en sommerfugl som tilhører familien tredrepere (Cossidae). Den finnes i Australia. Slekten *Endoxyla* har tallrike, store arter i Australia. Larvene av denne slekten er kjent som «witchetty grubs» og har tradisjonelt blitt spist av Australias aboriginer. Denne arten er den som er mest brukt til dette.

## Utseende
En stor (vingespenn ca. 160&nbsp;mm) og kraftig, gråbrun sommerfugl. Hannens antenner er fjærformede i den innerste halvdelen, trådformede ytterst, hunnens trådformede. Forkroppen og vingene er mørkt brunlige, forkroppen lys på sidene, forvingen med små, svarte flekker og noen lyse felter i midten. Bakvingen er hvitaktig hos hannen, brun og brunrød ved roten hos hunnen. Larven er opptil 7&nbsp;cm lang og kremhvit.

## Levevis
Denne arten har larver som utvikler seg på røttene av akasie-artene *Acacia kempeana* og *Acacia ligulata*. Larvene bruker mer enn ett år på utviklingen. De blir svært fete, og har derfor vært en viktig matressurs for mennesker i de tørre områdene av Australia. Som vanlig for tredrepere har de voksne sommerfuglene reduserte munndeler, og det tar ikke næring til seg.

## Utbredelse
Den er utbredt i Australia.

## Kilder
* Herbison-Evans, D., Marriott, P. & Crossley, S. (2009) Caterpillars of Australian Moths and Butterflies. https://web.archive.org/web/20090129155128/http://australian-insects.com/lepidoptera/coss/leuco.html
* Australian Moths Online: https://web.archive.org/web/20080801175313/http://www.ento.csiro.au/gallery/moths/Endoxylaleucomochla
## Eksterne lenker
*