open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Carsten Deberitz

**Carsten Andreas Deberitz** (1945–2006) var en norsk bassist og amatørastronom.

## Rockeartisten

Carsten Deberitz var en av kjernemedlemmene i The Beatniks, og gikk under tilnavnet «Mannen med stålplekteret».

Deberitz var fremdeles ikke kommet med i bandet da de vant en talentkonkurranse i Samfunnssalen i Oslo våren 1961, men han ble plukket opp fra Fagerborg Fritidsklubb og ble tilbudt å være bassist i bandet. Hans nyerverve sologitar ble byttet i en elektrisk bass, og dermed var karrieren sikret. Carsten var med da The Beatniks i 1962 deltok i Øyvind Vennerød-filmen Sønner av Norge kjøper bil.

31. mars 1963 vant de skandinavisk mesterskap for shadowsband og ble premiert med å få spille inn en EP. Seiren gjorde at de også fikk møte The Beatles i Göteborg i 1963. Etter å ha hørt The Beatles opptre gikk de nærmest over natta fra å være shadowsband til å bli beatband.

I 1967, da Kjaperud kom med, endret bandet musikalsk retning. Carsten gledet seg stort over et råere uttrykk og Sørlandsturnéen som de gjennomførte sommeren 1966. Imidlertid trengte Carsten mer tid til skolegang, og skaffet seg nye spillekamerater med færre spillejobber. Carsten ble nå ankermann Kolbotn-gruppa The Hugger Muggers, hvor også Kjell Aas (senere The New Beatnicks og Titanic) var med og spilte Hammondorgel. Ikke minst det kraftfulle basspillet til Carsten ga musikken liv og gjorde The Hugger Muggers til et attraktivt showband.

Etter den store norske rockegallaen på Jordal Amfi 22. august 1982 gjenoppsto shadows-versjonen av The Beatniks med Carsten Deberitz som selvskreven bassist. Det ble mange nye opptredener og flere LP-plater. 

## Astronomen
Også som hobbyastronom var Carsten Deberitz en foregangsmann, Han tok i bruk moderne teleskoper og utviklet astrofotograferingen, og hans observatorium og aktiviteter vakte også oppmerksomhet i utlandet. Observatoriet som han bygde opp, «Sky High Observatory» ble førstesidestoff i de største tidsskriftene.  

 

## Utmerkelser
* Æresmedlemskap i Norsk Astronomisk Selskap i Oslo 20. mai 1986.

## Litteratur
* Willy B.: Norge i rock, beat & blues. Del 1 1955-1971. Erik Sandberg as. Oslo 1983, s. 54-58. ISBN 82-7316-163-3

## Referanser
Birger Jarlsgatan (Stockholm)

**Birger Jarlsgatan** er en av de største og lengste gatene sentralt i Stockholm, med sine 2&nbsp;469 meter. Gaten utgjør grensen mellom bydelsområdene Östermalm og Norrmalm, fra Nybroplan til Tegnérgatan, samt mellom Östermalm og Vasastaden, fra Tegnérgatan opp til Roslagstull/Ingemarsgatan.

Gaten har fått sitt navn etter Birger jarl og fikk i 1885 navnet *Birger Jarls gata*, som ble endret til nåværende stavelse i 1932.
Skogheim gård

**Skogheim gård** er en gård på Oppeid i Hamarøy kommune, Nordland. Den er kjent som et kunstnerhjem ettersom forfatteren Knut Hamsun og hans familie eide og drev gården i årene fra 1911 til 1917. 

Ekteparet Knut og Marie Hamsun kjøpte gården i 1911, få år etter at de hadde giftet seg. Dette ble deres første felles egentlige hjem, og de bosatte seg i samme kommune hvor Knut hadde tilbrakt oppveksten fra 3 til 14 års alder. Hamsun oppholdt seg ikke selv mye på gården, men var sin vane tro vekk fra hjemmet i alle skriveperioder, mens han overlot til Marie å drive gården og hjemmet. De tre første av ekteparets fire barn er født her.

De tre romanene *[[Børn av Tiden]], [[Segelfoss by]] *og* [[Markens grøde]]* ble skrevet i årene mens Hamsun bodde her. 

Eiendommen eies i dag av Hamarøy kommune, som bruker huset til ulike kulturformål, og som kommunal «storstue». Gården er valgt til Hamarøy kommunes tusenårssted, og inneholder også kontorer for Hamsunstiftelsen, Hamsunselskapet, Nordlandsmuseet og «Reiseliv I Hamsuns Rike».

## Referanser


## Se også
*Hamsund gård

## Eksterne lenker
* Aftenposten, 20.6.2009: «På æventyr i Hamsuns rike»
* Hamaroy.kommune.no: Om Knut Hamsun
Sæby

**Sæby** er en havneby i det tidligere Sæby kommune, nå en del av Frederikshavn kommune etter kommunalreformen i 2007. Sæby ligger øst i Vendsyssel i Region Nordjylland, Danmark. Byen har 8&nbsp;836 innbyggere (2023), og ligger ved Kattegat 12 km sør for Frederikshavn. Nær Sæby ligger herregården Sæbygaard og ca. 15 kilometer mot sørvest finner man slottet Voergaard med sitt karakteristiske åttekantede tårn.

Sæby oppstod som fiskerby på 1200-tallet, og ble i middelalderen ofte kalt *Mariested* etter byens kloster. Biskopen av Børglum brukte den gode havnen i Sæby Å til utskipning av sine jordbruksprodukter.

I 1462 fikk byen et karmelitterkloster som fikk pavelig bekreftelse i 1475. Dette var et tigger-munkekloster innstiftet for *Sta Maria av Karmelfjellet*, og deres kirke var også sognekirke for stedet. Klostret ble nedlagt med reformasjonen i 1536.

Borgere av Sæby nevnes i 1466. Byen fikk byrettigheter av biskopen først i 1524, trolig på bakgrunn av eldre privilegier.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 7490

**Fylkesvei 7490** går mellom Vikasanden ved Fjær og Tårnvika i Bodø kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 571 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Alibi

Et **alibi** (fra latin: *alibi* &ndash; «et annet sted») er et bevis eller indisium for at en person har oppholdt seg *et annet sted* under en forbrytelse og derfor ikke kan være gjerningspersonen. Et alibi skal kunne styrkes av et vitne eller gjennom annet bevismateriale. Man snakker ofte om hvorvidt en persons alibi er vanntett (sikkert) eller ikke.
Ragnar Edenman

**Ragnar Hilding Leonard Edenman** (født *Ragnar Eriksson*, 1914-1998) var en svensk politiker som representerte Sveriges socialdemokratiska arbetareparti. Han var konsultativ statsråd i 1957, kirkeminister 1957&ndash;1967 (etterfulgt i 1967 av Olof Palme), og landshøvding i Uppsala län 1967&ndash;1980.

## Referanser
Herøy prestegjeld (Nordland)

**Herøy prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nord-Helgeland prosti. Det omfattet sogn i Herøy kommune i Nordland fylke, og hovedkirken var Herøy kirke.

Herøys kirkesogn er nå en del av Herøy kirkelige fellesråd, og underlagt Nord-Helgeland prosti i Sør-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Hereyjar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Herøy antas å være lagt under Alstahaug i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 lå Herøy under Alstahaug prestegjeld som hadde seks kirker og to kapell betjent av fire prester. Herøy og Tjøtta kirker ble betjent av en *domestico sacellano* (kapellan boende hos sognepresten).

Det vidløftige Alstahaug prestegjeld ble i flere omganger delt, og ved kgl.res. av 11. desember 1861 ble Herøy sogn utskilt fra Alstahaug som eget sognekall, gjeldende fra 1. mai 1862. Ved kgl.res. av 22. mai 1869 ble det bygget en hjelpekirke for norddelen av Herøy prestegjeld på gården Nordvik. Etter kgl.res. av 10. mars 1911 ble Hæstad kapell oppført og det skulle holdes seks gudstjenester årlig. Ved kgl.res. av 17. november 1916 ble Nordvik skilt ut fra Herøy sogn som eget kirkesogn, og ved kgl.res. av 18. mai 1962 utskilt fra Herøy og med Dønna sogn fra Nesna for å utgjøre et nytt Dønna prestegjeld. Ved kgl.res. av 10. januar 1964 ble sognegrensen til Alstahaug justert slik at Husvær, Barøy og Prestøy ble overført til Herøy.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Menigheter
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:
* Herøy

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
Yobes Ondieki

**Yobes Ondieki** (født 21. februar 1961) er en kenyansk friidrettsutøver. Han var den første som løp 10&nbsp;000 meter under 27 minutter.

En av sine største triumfer feiret Ondieki da han vant gull på 5000 meter i VM 1991 i Tokyo. Han satte ny mesterskapsrekord med tiden 13.14,45. Det samme året satte han sin bestenotering på denne distansen, med tiden 13.01,82. 

I OL 1992 i Barcelona var han med i en femmannsgruppe som kjempet om seieren på 5000 meter, men på oppløpssiden måtte han se seg slått av både vinneren Dieter Baumann og ytterligere tre løpere, og måtte dermed nøye seg med femteplassen.

Ondieki sikret seg plassen i historiebøkene under Bislett Games 10. juli 1993. Der forbedret han den fem dager gamle verdensrekorden til Richard Chelimo på 10&nbsp;000 meter. Med tiden 26.58,38 ble Ondieki dermed den første som løp en mil under 27 minutter. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jan Danielsson

**Jan Danielsson** (1940–2009) var en svensk generaldirektør og jurist.

Danielsson var overanklager i Stockholm og deretter leder av forundersøkelsen rundt Palmemordet fra 1996. I 2000 tiltrådte han som sjef for Säkerhetspolisen. Han gikk av fra denne posisjonen i 2003, og ble etterfulgt av Klas Bergenstrand.

## Referanser
Fylkesvei 571 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 571** i de følgende fylkene:

*Fylkesvei 571 (Nordland)
*Fylkesvei 571 (Sogn og Fjordane)
LGV Bordeaux–Toulouse

**LGV Bordeaux-Toulouse** er et 200 km  høyhastighetsbane-prosjekt reservert for passasjertrafikk mellom Bordeaux og Toulouse i Sør-Frankrike. Dets formål:

*sikre høyhastighet service for Toulouse-regionen ved forlengelse av LGV Sud Europe Atlantique og muliggjøre en kjøretid mellom Paris og Toulouse på ca. 3 timer
*være del av en foreslått forbindelse mellom Atlanterhavet og Middelhavet fra Bordeaux til Nice via Toulouse, Montpellier og Marseille.
Pyrginae

* Achlyodidini
* Carcharodini
* Celaenorrhinini
* Erynnini
* Pyrgini
* Pyrrhopygini
* Tagiadini

**Pyrginae** er en gruppe (underfamilie) av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae). Det er beskrevet rundt 1100 arter fordelt på 150 slekter. De fleste lever i den Neotropiske region (Sør- og Mellom-Amerika), der gruppen inneholder mange store og fargerike arter. I Norge forekommer fem arter: tiriltungesmyger (*Erynnis tages*) og fire arter i slekten *[[Pyrgus]]:* polarsmyger (*Pyrgus andromedae*), alvesmyger (*Pyrgus alveus*), bakkesmyger (*Pyrgus malvae*) og moltesmyger (*Pyrgus centaureae*). Larvene lever stort sett på tofrøbladete planter.

## Systematisk inndeling / norske arter

Inndelingen følger Brower & Warren (2007).

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
************* Familien smygere, Hesperiidae
************** Underfamilien Pyrginae Burmeister, 1878
*************** Pyrrhopygini Mabille, 1877 – ca. 160 arter fordelt på 34 slekter. Neotropiske region. Før gjerne regnet som en egen underfamilie, Pyrrhopyginae. Store og fargerike arter. 
*************** Tagiadini Mabille, 1878 – ca. 170 arter fordelt på 27 slekter, for det meste i tropene i den gamle verden
*************** Celaenorrhinini Swinhoe, 1912 – ca. 140 arter fordelt på sju slekter, tropiske
*************** Carcharodini Verity, 1940 – ca. 270 arter fordelt på 29 slekter. I Europa forekommer:
**************** Slekten *Carcharodus* Hübner, 1819 – 7 arter, den palearktiske sone
**************** Slekten *Muschampia* Tutt, 1906 – 16 arter, den palearktiske sone
*************** Erynnini Brues & Carpenter, 1932 – 130 arter fordelt på 17 slekter, stort sett Neotropiske region. I Europa forekommer:
**************** Slekten *[[Erynnis]]* Schrank, 1801 – 23 arter, Holarktisk. I Norge:
***************** Tiriltungesmyger, *Erynnis tages* (Linnaeus, 1758) – nord til Møre og Romsdal
*************** Achlyodidini Burmeister, 1878 – 87 arter fordelt på 14 slekter, Neotropiske region, mange fargerike arter
*************** Pyrgini Burmeister, 1878 – ca. 150 arter fordelt på 22 slekter. I Europa forekommer:
**************** Slekten *[[Pyrgus]]* Hübner, 1819 – 40 arter, Holarktisk. I Norge:
***************** Polarsmyger, *Pyrgus andromedae* (Wallengren, 1853) – fra Nordland og nordover
***************** Moltesmyger, *Pyrgus centauraea* (Rambur, 1839) – i fjellet over det meste av Norge, men ikke vanlig
***************** Bakkesmyger, *Pyrgus malvae* (Linnaeus, 1758) – forholdsvis vanlig nord til Hordaland
***************** Alvesmyger, *Pyrgus alveus* (Hübner, 1803) – nord til Sør-Trøndelag, mangler på Vestlandet

## Kilder
* Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Pyrginae på Tree of life http://tolweb.org/Pyrginae/12152
## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 7516

**Fylkesvei 7516** går mellom Holkestad og Leirvikbogen i Steigen kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 636 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Vestfold Flatbrødfabrik

**Vestfold Flatbrødfabrik**, kjent som **Korni**, var en flatbrødfabrikk på Barkåker i Tønsberg kommune. Bedriften ble grunnlagt i 1919 av Nils Halvorsen Norheim og hans to sønner, Harald og Olaf. Halvorsen mottok i 1934 Kongens fortjenstmedalje for sitt arbeid med automatisert flatbrødbaking. Kavli, som var samarbeidspartner siden 1924, overtok eierskapet over bedriften i 1984. I 2013 ble fabrikken nedlagt og produksjonen flyttet utenlands.

Korni var også navnet på fabrikkens hovedprodukt: et flatbrød laget av rug, sukker, salt og vann. Oppskriften er uforandret siden 1947.

Ved årsskiftet 2012/2013 overførte O Kavli AS produksjonen av kjeks til Latvia, og samme sommer ble flatbrødproduksjonen flyttet til Tyskland. Virksomheten hos Vestfold Flatbrødfabrikk på Barkåker ble nedlagt, og 61 mål eiendom og bygninger på til sammen 9300 kvadratmeter ble lagt ut for salg.

## Referanser

## Litteratur
"Vestfold flatbrødfabrik a-s 1919-1969" (Tønsberg Aktietrykkeri. Utgitt i samarbeid med Tønsberg og Omland Turistutvalg.
## Eksterne lenker
* Produksjonsprosessen, dokumentert av Norsk Teknisk Museum 
* Vestfold Flatbrødfabrik i Sem og Slagen bygdebok
* Produktbeskrivelse
Tommy Lindström

**Tommy Lindström** (født 1945) er en svensk sjef for Rikskriminalpolisen og forfatter. Han var aktiv i politiets utredning av Palmemordet.

## Bibliografi
* Tommy Lindström: *Mitt liv som snut – berättat för [[Thomas Sjöberg]]*, 1996. ISBN 91-7964-230-6
Claes Zeime

**Claes Zeime** (født 20. april 1923 i Lyby, Skåne, død 15. februar 1998) var en svensk jurist. Han tok cand.jur. ved Lunds universitet og tjenestegjorde som aktor i Stockholm, Västerås og Gävle, før han i 1967 ble byråsjef på riksadvokatens kanselli. I årene 1979&ndash;1987 var han overanklager i Stockholm. Han var en av de største kritikerne av politisjef Hans Holmérs arbeid i utredningen av Palme-mordet.

Han var sekretær i politivirksomhetsutredningen i 1958&ndash;1960 , sakkyndig i justitiedepartementet 1964&ndash;1967, medlem av åtalsrättskommittén 1970&ndash;1976 og ekspert i arrestasjonsutredningen 1974&ndash;1976.

## Referanser
Anders Helin

**Anders Martin Helin** (1931–2014) var en svensk sjefsaktor i Stockholm fra 1983.
 
Helin var aktor i to av 1900-tallets mest omtalte rettssaker, Palmemordet og Styckmordsrättegången.
 
## Filmografi
* 2005 &ndash; Styckmordet (Berättelsen om en rättsskandal)

## Referanser
Agneta Blidberg

**Agneta Blidberg** (født 29. august 1944 i Malmö) er en svensk overanklager. Hun er bl.a. kjent for sitt arbeid med utredningen av mordet på Anna Lindh og Palmemordet.

## Referanser
Palmekommisjonen

**Palmekommisjonen** kan bety:
*Uoffisielt navn på *Den uavhengige kommisjonen for nedrustnings- og sikkerhetsspørsmål* som Olof Palme startet i 1980 og som etterlot sin sluttrapport i 1982, se Palmekommisjonen (1980–1982).
*Uoffisielt navn på den statlige granskningen av utredningen om mordet på Olof Palme, ledet av Ragnar Edenman, se Palmekommisjonen (1986).
Dønna prestegjeld

**Dønna prestegjeld**, inntil 1962 benevnt **Dønnes prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Nord-Helgeland prosti. Det omfattet sogn i Dønna kommune i Nordland fylke, og hovedkirken var Dønnes kirke.

Dønnas kirkesogn er nå en del av Dønna kirkelige fellesråd, og underlagt Nord-Helgeland prosti i Sør-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Dynjarnes sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. På den nordlige delen av Dønnes lå hovedgården til Dønnesgodset, og der stod det allerede på 1200-årene et kapell. Dønnes antas å være lagt under Alstahaug i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 lå Dønnes under Alstahaug prestegjeld som hadde seks kirker og to kapell betjent av fire prester. Nesna og Hemnes kirker og Dønnes kapell ble betjent av en residerende kapellan i Nesna.

Det vidløftige Alstahaug prestegjeld ble delt ved kgl.res. av 30. januar 1731 ved at Ytre Ranen og Indre Ranen ble utskilt som egne prestegjeld. Delingen skulle imidlertid ikke iverksettes så lenge sognepresten Anders Dass var i live. Først etter hans død i 1736, ble nye prester for de respektive sognekall ble utnevnt 17. august 1736 og delingen bekreftet ved kgl.res. av 12. desember 1738.

Det ble tillatt å vigsle et bedehus oppført på Husby i Dønna sogn til kirkelige forretninger ved kgl.res. av 16. januar 1905. Husby kapell skulle ha minst fire gudstjenester årlig, og kapellet fikk eget kirketilsyn. Ved kgl.res. av 18. mai 1962 ble Dønna sogn utskilt fra Nesna prestegjeld og Nordvik sogn fra Herøy prestegjeld for sammen å utgjøre et nytt *Dønna prestegjeld*.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Menigheter

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:
* Dønnes
* Nordvik

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
British Commonwealth Occupation Force

**British Commonwealth Occupation Force** (BCOF) var navnet på en britisk, australsk, indisk og newzealandsk felleskommando i Japan fra 21. februar 1946 til 1952. De britiske styrkene var utplassert i Japan som det britiske bidraget til okkupasjonen av Japan. På det meste omfattet BCOF 40 000 mann. I mesteparten av okkupasjonsperioden bidro Australia med mest personell og en australsk offiser var hele tiden sjef for styrken.

BCOFs ansvarsområde var å overvåke demilitariseringen av det japanske samfunnet og å okkupere de vestlige perfekturene Shimane, Yamaguchi, Tottori, Okayama, Hiroshima og øya Shikoku. BCOFs hovedkvarder var i Kure. 

I løpet av 1947 ble BCOFs aktivitet gradvis redusert. Da Koreakrigen brøt ut i 1949 ble BCOFs baser brukt i tilknytning til samveldestyrker i Korea. Etter oppløsningen av BOCFs baser i Japan overført til British Commonwealth Forces Korea.
Slependen kalkovn

**Slependen kalkovn** på Slependen i Bærum er en sjaktovn for kalkbrenning fra 1914, tidligere **Slependen Kalkverk A/S**. Kalkovnen er i dag museum.

Ovnen ble restaurert utvendig i 1982 og innvendig i 1994. Ovnen er åpen for omvisning og har utstillingen «Kalkbrenning i Asker og Bærum». Den er et at Bærums viktigste industrielle
kulturminner.
 
Bærums kommunevåpen består av en stilisert tegning av kalkovnen.
Euschemon rafflesia

***Euschemon rafflesia*** er en sommerfugl som tilhører familien smygere (Hesperiidae). Denne store og fargerike arten fra Australia utgjør en underfamilie for seg selv, Euschemoninae. Et unikt trekk er at den har en vingesammenkoplings-mekanisme som består av en børste (frenulum) på bakvingen som gripes av noen kroker (retinaculum) på forvingen. En slik mekanisme er ganske vanlig blant nattsvermere, men svært uvanlig blant dagsommerfugler.

## Utseende
Arten er stor og kraftig til smyger å være, med et vingespenn på ca. 5 centimeter. Oversiden er svart, med et gult tverrbånd på forvingene og en stor, uregelmessig, gul flekk på bakvingene.

## Kilder
* Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Euschemoninae på *Tree of life* http://tolweb.org/Euschemoninae
* Nettside om arten, med bilder av larve og puppe

## Eksterne lenker
*
Caleb M. Fundanga

**Caleb Mailoni Fundanga** (født 28. februar 1953 i Mufulira i Nord-Rhodesia) er en zambisk økonom, som var sentralbanksjef for Zambias sentralbank, Zambias bank, fra 2002 til 2011. 

Han var sentralbanksjef fra mars 2002, og ble kåret til *Global Central banker for 2006* av magasinet *The Banker*. Magasinet utgis månedlig av *Financial Times Group*. Prisen gis til en sentralbanksjef som har framvist "enestående bidrag til langsiktig vekst og stabil økonomi i deres lands økonomi". 

## Liv og virke
### Familiebakgrunn
Han ble født i Mufulira, men familien flyttet tidlig til Mulungushi utenfor Kabwe. Foreldrene kom opprinnelig fra Nsofu i Mkushi-distriktet; faren var handelsmann, med en liten kolonialhandel, og moren var gårdbruker. Han gikk først på Mulungushi Primary School, deretter Imanza Primary School, som var en kostskole der de bodde hele uken på skolen, fra søndag til fredag. I 1967 begynte han på Mumbwa Secondary School, som er en *First National Development Plan*-skole. Der var han ferdig i 1971, hvorpå han fortsatte sin skolegang ved University of Zambia (UNZA), fra 1972.

Han er gift og har tre barn. 

### Utdanning
Da han begynte ved University of Zambia gikk han først humanistiske fag, men byttet til sosialøkonomi. Han studerte her fra 1972 til 1976, og flyttet deretter til Manchester for å studere videre. Her tok han en mastergrad i sosialøkonomi fra University of Manchester. 

Etter dette flyttet han tilbake til Zambia, og underviste i statistikk fra 1980 til 1981. Da flyttet han til Tyskland, og tok der doktorgrad (Ph.D) i sosialøkonomi ved Universität Konstanz, som han fullførte i 1985. 

### Yrkeskarriere
Da Fundanga var ferdig med sin doktorgrad fortsatte han å undervise ved University of Zambia. Han underviste fra 1985 til 1987, og ledet avdelingen for sosialøkonomi. 

I 1987 fikk han sin første jobb innen statsforvaltningen, da som *Permanent Secretary* i Finansdepartementet, under finansminister Gibson Chigaga. I november samme år ble han overført til Statsministerens Kontor, som *Permanent Secretary* for økonomi og finans. Denne stillingen hadde han til 1993, da han ble *Permanent Secretary* i Presidentens Kontor, med ansvar for Den nasjonale kommisjonen for utviklingsplanlegging.

I 1995 flyttet han til Elfenbenskysten, da han ble administrere direktør for Den afrikanske utviklingsbanken i Abidjan, med ansvar for Lesotho, Mauritius, Zambia, Malawi, Swaziland, og etterhvert Sør-Afrika. Dette var en treårsperiode, og da denne gikk ut var planen å flytte tilbake til Zambia, men da han ble utpekt til seniorrådgiver for presidenten i Den afrikanske utviklingsbanken i 1998 ble hjemreisen utsatt, til han i mars 2002 ble utnevnt til sentralbanksjef i Zambia, som en del av president Levy Mwanawasas «New Deal government». Den nyinnsatte president Michael Sata avskjediget Fundanga 29. september 2011, i sin første uke som president. Michael Mikayeli Gondwe overtok som sentralbanksjef etter Fundanga.  

## Referanser


## Eksterne lenker
* Presentasjon på sentralbankens hjemmeside
Ernest Vincent Wright

**Ernest Vincent Wright** (født 1873, død 1939) var en amerikansk forfatter. Hans mest kjente utgivelse er romanen *Gadsby* fra 1939, et lipogram som ikke inneholdt bokstaven E (bortsett fra forfatterens navn, introduksjonen og en sluttnote). Samtlige ord var riktig stavet, og alle setningene var grammatisk korrekte. Georges Perec utga i 1969 *La disparition* («Forsvinningen») på fransk, tilsvarende uten bruk av E.

Wright ble inspirert til denne bragden etter at han fikk vite at E forekommer fem ganger hyppigere enn noen annen bokstav på engelsk. Uten bokstaven E måtte ord omskrives, slik at *turkey* («kalkun») ble omtalt som *[[Thanksgiving]] National Bird*, mens *wedding cake* («bryllupskake») ble til *an astonishing loaf of culinary art*. Det tok Wright to år å få boken utgitt - 50.110 ord uten en eneste E. Men han var forfulgt av uhell. Da *Gadsby* endelig var trykt, brøt det ut brann i forlagets lager. Det kostet ikke bare en brannmann livet, men ødela også de aller fleste eksemplarene av *Gadsby*. Og Wright selv døde bare to måneder etter utgivelsen, så boken hans gikk snart i glemmeboken. Først i nyere tid har den fått sin renessanse som en klassiker blant særpregede utgivelser.

*Gadsby* er beretningen om den oppdiktede byen Branton Hills som våkner til nytt liv i regi av ordføreren John Gadsby og en gruppe ungdommer.

Wright hadde tidligere utgitt tre bøker: *The Wonderful Fairies of the Sun* (1896), *The Fairies That Run the World and How They Do It* (1903) og *Thoughts and Reveries of an American Bluejacket* (1918).

## Referanser
Ringi gård

**Ringi gård** er en gård på Tanum i Bærum som i dag driver med epledyrking og produksjon av eplesaft. Gården er delt i øvre og nedre Ringi. Ringi kommer av *Ringvin*. Gården eies og drives av Charlotta og Jon Østen Ringi som er 10. generasjon eiere siden 1661.

Bondekalkovner på Ringi gård er 400 år gamle. En kalkovn ved gårdsveien ble restaurert i 1981.

## Eksterne lenker
*
New Zealand Army

**New Zealand Army** (maorisk **Ngāti Tumatauenga**) er den landbaserte delen av New Zealands forsvar. Den omfatter 4500 vervede og 2 500 ikke-vervede og sivile. Internasjonalt er newzealandske hærstyrker utplassert i Afghanistan, Øst-Timor og Salomonøyene.

## Utstyr

Kjøretøy:
*105 x NZ Light Armoured Vehicle (NZLAV)
*352 x Pinzgauer terrengvogner
*U1700 Unimog

Artilleri:
*34 x 105mm L118 Light Gun
*50 x L16 81mm Mortar

Missiler:
*12 x Mistral anti-luftskytsmissiler
*24 x Javelin panservernmissiler.
*42 x 84 mm Carl Gustav M3 rekryllfri kanon
*M72, panservern Light Armour Weapon

Våpen:
*M2 Browning maskingevær
*L7A2 FN MAG 58 7.62 mm, maskingevær
*C9 Minimi 5.56 mm, lett maskingevær
*M203, granatkaster
*F88 Austeyr 5.56 mm, automatgevær
*SIG P226 9 mm, pistol

## Se også

*ANZAC
*QEII Army Memorial Museum
*Newzealandske SAS
Alstahaug prestegjeld

**Alstahaug prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nord-Helgeland prosti. Det omfattet sogn i Alstahaug kommune i Nordland fylke, og hovedkirken var Alstahaug kirke.

Alstahaugs kirkesogn er nå en del av Alstahaug kirkelige fellesråd, og underlagt Nord-Helgeland prosti i Sør-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Álastarhaugr sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Alstahaug prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 hadde *Alstehoug Præstegjeld* seks kirker og to kapell betjent av fire prester. Sognepresten skulle betjene Alstahaug hovedkirke og Sandnes kirke, mens Herøy og Tjøtta kirker ble betjent av en *domestico sacellano* (kapellan boende hos sognepresten). Nesna og Hemnes kirker og Dønnes kapell ble betjent av en residerende kapellan i Nesna, og til sist en kapellan som betjente Dolstad kirke i Vefsn.

Vevelstad kirke ble innviet av biskop Schønheyder 16. september 1796 som annekskirke for den søndre delen av Tjøtta fjerding. Det vidløftige Alstahaug prestegjeld ble i flere omganger delt, først ved kgl.res. av 30. januar 1731 ved at Ytre Ranen og Indre Ranen ble utskilt som egne prestegjeld. Delingen skulle imidlertid ikke iverksettes så lenge sognepresten Anders Dass var i live. Først etter hans død i 1736, ble nye prester for de respektive sognekall ble utnevnt 17. august 1736 og delingen bekreftet ved kgl.res. av 12. desember 1738. Deretter ble Wefsen fradelt i 1767 og til sist Tjøtø og Herø i 1862. Ved reskriptet av 6. mars 1767, da Vefsn ble fradelt, ble det samtidig bestemt at Sandnes kapell, som var forfalt og var ubeleilig for menigheten, skulle nedlegges, og i stedet skulle det bygges kirke på Stamnes og opprettes et Stamnes sogn.

Alstahaug prestegjeld dannet grunnlaget for Alstahaug formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Det residerende kapellaniet i Alstahaug ble nedlagt ved kgl.res. av 11. desember 1861, samtidig som Stamnes ble gjort til hovedsogn. Ved kgl.res. av 16. februar 1881 ble det tillatt å rive den gamle hovedkirken i Stamnes sogn og oppføre en ny i stedet. Ved kgl.res. av 18. september 1914 ble Leirfjord skilt ut fra Stamnes sogn som et eget Leirfjord sogn. Ved kgl.res. av 19. mars 1948 ble det bestemt at sognenavnet Stamnes skulle endres til Sandnessjøen, gjeldende fra fra 1. juli 1948.

Tjøtta hovedsogn ble overført fra Tjøtta prestegjeld da dette ble lagt ned fra 1. januar 1998. Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Menigheter
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:
* Alstahaug
* Sandnessjøen
* Leirfjord
* Tjøtta

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
Alex Delaware

**Alex Delaware** er den fiktive hovedpersonen i Jonathan Kellermans populære mordmysterieserie.  Alex Delaware er en barnepsykolog som løser mysterier, ofte med hjelp av sin beste venn, LAPD detektiv Milo Sturgis. Han har et litt ustadig kjæresteforhold til instrumentmakeren og kunstneren, Robin Castagna. De har en fransk bulldogg, Spike. Spike dør i romanen *Gone* og blir erstattet av en ny fransk bulldogg med navnet Blanche.

De fleste bøkene finnes også som amerikanske lydbøker.

__TOC__

## Romaner
Her følger Alex Delaware romaner i den rekkefølgen de ble utgitt: 
**[[When The Bough Breaks (roman)|When the Bough Breaks ]]* (1985) , ISBN 0-345-46660-8
**[[Blood Test (roman)|Blood Test]]* (1986) 
**Over the Edge* (1987) 
**Silent Partner* (1989) 
**Time Bomb* (1990) 
**Private Eyes* (1992) 
**Devil's Waltz* (1993) 
**Bad Love* (1994) 
**Self-Defense* (1995) 
**The Web* (1996) 
**[[The Clinic (roman)|The Clinic]]* (1997) 
**[[Survival Of The Fittest (roman)|Survival of the Fittest]]* (1997) 
**[[Monster (Jonathan Kellerman roman)|Monster]]* (2000) 
**[[Dr. Death (roman)|Dr. Death]] * (2001) 
**[[Flesh and Blood (roman)|Flesh and Blood]]* (2001) 
**[[The Murder Book]]* (2002) 
**[[A Cold Heart]]* (2003)  
**Therapy* (2004)  
**Rage* (2005)  
**Gone* (2006) 
**Obsession* (2007)
**Compulsion* (Foreløpig ikke publisert)

## Oversettelser til norsk

## Referanser
Arbeiderkor

**Arbeiderkor** er et sangkor av eller for arbeidere.

Arbeiderkor kan i utgangspunktet defineres på tre måter:
#Kor der alle medlemmene, eller det store flertalet av dem, er arbeidere (tilhører arbeiderklassen).
#Kor tilknyttet organisasjon(er) i arbeiderbevegelsen (f.eks. fagforening, parti), gjerne med krav om at medlemmene i koret også må være medlemmer i organisasjonen.
#Kor tilknyttet arbeiderkorforbundet, dvs. (for Norge sin del) tilknyttet Norsk Sangerforbund.

I tillegg til dette har det funnes kor som, uten direkte å oppfylle 1, 2 eller 3, arbeider for å virkeliggjøre målet til arbeiderbevegelsen. Men slike kor har gjerne valgt seg andre navn enn arbeiderkor (t.d. Rødt Kor, Sosialistisk Kor).

## Historie

I norsk historie synes 2 å være den vanligste bruken av begrepet, skal en dømme etter Aksel Zachariassen (Norsk Arbeidersangerforbund. I: Hampus Huldt-Nystrøm (red.): Sangerliv, bd. I (Oslo 1958), s. 372):

 

Lovene i Norsk Sangerforbund fra 1924, i §1. Formål, gir samme inntrykket:
Rotebro

**Rotebro** er den nordligste bydelen i Sollentuna kommun, Stockholms län og inngår i Stockholm tettsted.

Jästbolaget, Sveriges eneste gjærfabrikk, flyttet hit omkring 1890-tallet fra Alkärret ved Brunnsviken. Tidligere var Wesströms verktygsfabrik och Gummeringsfabriken viktige industribedrifter i Rotebro.

Navnet Rotebro kommer av at det har vært behov for en bro over Edsån, en vik som forbinder Mälaren med sjøen Norrviken. Litt nord for viken ligger Stridsborgen og Jutekärret, som minner om slaget ved Rotebro, der Sten Sture sloss mot danskene.
Fylkesvei 7572

**Fylkesvei 7572**, eller **Skjomenveien** og **Skjomdalsveien**, går mellom Trong-Skjomneset, ved Skjombrua, og Grønnvoll i Narvik kommune. Veien går langs østsiden av Skjomen til Elvegård, og videre innover Skjomdalen til Grønvold. Veien er 28,5&nbsp;km lang.

Før veien ble fullført gikk det ferge fra 1952 til 1963 mellom Kongsbakk og Grindjord ved dagens E6.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 761 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

*Kongsbakk

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 761 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 761** i de følgende fylkene:

*Nord-Trøndelag (primær fylkesvei)
*Fylkesvei 761 (Nordland)
*Fylkesvei 761 (Rogaland) (omklassifisert til kommunal vei)
*Fylkesvei 761 (Østfold)
Märsta

**Märsta** er et tettsted i Sigtuna kommune i Stockholms län i Sverige. Det ligger i Uppland, nesten midt mellom Stockholm og Uppsala og er Sigtuna kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

## Historie
Märsta kommer av ordet Maerdhastadher som betyr plassen för merdfiske. Märsta gästgivaregård, som ligger ved nåværende (2017) Forum (tidligere Biokällan og Folkets hus), var en viktig stasjon for postdiligensen mellom Uppsala og Stockholm. Da jernbanen kom til Märsta 1866 fortsatte trafikk med hesteskyss til Sigtuna, en forbindelse som ble erstattet av en busslinje på 1920-tallet.

Märsta og omegn har rike kulturseverdigheter, som runesteiner, gravfelt og fornborger.

## Arameere
I Märsta, særlig i bydelen Valsta, bor (2017) det om lag 500 familier av arameisk herkomst. De stammer overveiende fra landsbyen Kellef (tyrkisk: Dereiçi) sørøst i Tyrkia. I dette området, kalt Tur Abdin, var det frem til 1960-årene om lag 20.000 arameere. De såkalte *kellefeniye* (som de kaller seg selv) er blitt til et vesentlig innslag i samfunnslivet i Märsta. De grunnla for eksempel fotballklubben *Syrianska Föreningen*, som i 1993 gikk sammen med *Valsta IK* og ble til *Valsta Syrianska IK*. 

I april 2011 ble deres kirke Mor Yuhanun (St. Johannes) innviet i bydelen Valsta. Den hører inn under Den syrisk-ortodokse kirke av Antiokia.

## Samferdsel
Stedet har god infrastruktur ved at den ligger nær Arlanda lufthavn, E4 og har en jernbanestasjon med tette bånd til Stockholm og Uppsala. Märsta er endestasjon for SLs pendlertoglinje 36, Södertälje &ndash; Märsta.

## Bibliografi
**Märsta, från forntid till flygtid* av Alf Nordström.
**Märsta, de fyra kullarnas stad* - Bertil Franzén om tiden 1951-71 av Tomas Stavbom og Ragnar Fornö
**Märstas moderna historia* av Bertil Franzén
**Över Märsta blinkar stjärnorna : bilder, tankar, drömmar inför 20-hundra* av Hans Alenius
**Sigtuna och Norrsunda* av Gunnar Gihl. Uppsala 1925. 101 sid. Ingår i Källor till Sigtuna Stads och Sigtunabygdens historia, del 2.
**Rosersberg* av Sture Lindahl. En sammanställning av tillgängliga uppgifter om slottet, trädgården och parken*. Allmänna förlaget 1975. 142 sid.
**Handlande i Sigtuna 1750-1915*. Sten Sjöberg. Utgiven av Sigtuna museer 1993. 164 sid.
**Förslag till Bevarande- och förnyelseplan för Sigtuna stad*. 158 sid. Utgitt av Sigtuna kommune 1986.
**Kulturminnesvårdsprogram för Sigtuna kommun, Kulturhistoriskt värdefulla områden*. Peter Bratt og Rolf Källman. Utgitt av Sigtuna kommun, Länsmuseet i Stockholms län och Länsstyrelsen i Stockholms län, första upplagan 1985, andra upplagan 1988. 221 sider.
**Hantverk och hantverkare i Sigtuna 1750-1915''. Sten Sjöberg. 199 sid. Sigtuna 1989.

## Referanser
Victoria University of Wellington

**Victoria University of Wellington** (Maori:**Te Whare Wānanga o te Ūpoko o te Ika a Māui**) er et universitet i Wellington på New Zealand. Det ble opprettet i 1897 som et college under University of New Zealand. Victoria ble oppkalt etter Dronning Victoria da 1897 var 60-årsjubileum for hennes kroning. Victoria har 21 076 studenter (av dem 3400 internasjonale studenter). Hovedcampus ligger i Kelburn, en høyde ovenfor Wellington sentrum. 
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Trapezitinae

* se Systematisk inndeling

**Trapezitinae** er en gruppe av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae). De er utbredt fra Ny-Guinea i nord til Tasmania i sør, med flest arter i det sørlige Australia. Det er kjent rundt 70 arter fordelt på 18 slekter.
## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
************* Familien smygere, Hesperiidae
************** Trapezitinae Waterhouse & Lyell, 1914- Australia
*************** Slekten *[[Anisynta]]* Lower, 1911 – fem arter, Sør-Australia
*************** Slekten *[[Antipodia]]* Atkins, 1984 – to arter, Australia
*************** Slekten *[[Croitana]]* Waterhouse, 1932 – tre arter, Australia
*************** *[[Dispar compacta]]* (Butler, 1882) – Sørøst-Australia
*************** Slekten *[[Felicena]]* Waterhouse, 1932 – to arter, Papua Ny-Guinea
*************** *[[Herimosa albovenata]]* (Waterhouse, 1940) – Australia
*************** Slekten *[[Hesperilla]]* Hewitson, 1868 – 13 arter, Australia
*************** *[[Hewitsoniella migonitis]]* (Hewitson, 1876) – Ny-Guinea
*************** Slekten *[[Mesodina]]* Meyrick, 1901 – fem arter, Australia
*************** Slekten *[[Motasingha]]* Watson, 1893 – to arter, Sør-Australia
*************** Slekten *[[Neohesperilla]]* Waterhouse & Lyell, 1914 – fire arter, Queensland og Ny-Guinea
*************** Slekten *[[Oreisplanus]]* Waterhouse & Lyell, 1914 – to arter, Sørøst-Australia
*************** *[[Pasma tasmanica]]* (Miskin, 1889) – Sør-Australia og Tasmania
*************** *[[Proeidosa polysema]]* (Lower, 1908) – Nord-Australia
*************** Slekten *[[Rachelia]]* Hemming, 1964 – to arter, Australia, Ny-Guinea og Aruøyene
*************** Slekten *[[Signeta]]* Waterhouse & Lyell, 1914 – to arter, Sørøst-Australia
*************** Slekten *[[Toxidia]]* Mabille, 1891 – ni arter, Australia
*************** Slekten *[[Trapezites]]* Hübner, 1819 – 18 arter, Sør-Australia og Tasmania

## Kilder
* Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Trapezitinae på *Tree of life* http://tolweb.org/Trapezitinae
## Eksterne lenker
*
Bernhard Getz

**Bernhard Getz** (født 21. mars 1850 i Strinda i Sør-Trøndelag, død 1. november 1901 i Kristiania) var Norges første riksadvokat (1889). Bernhard Getz blir regnet som en av Norges fremste jurister og lovreformatorer. Bernhard Getz ønskte å avkriminalisere homofili.

## Bakgrunn
Han var sønn av kjøpmann Anton Lauritz Getz og Anna Christine Jenssen. Han tok examen artium ved Trondheim katedralskole i 1868 som preseterist. Da han tok cand. jur.-eksamen i 1873 ble han innberettet til Kongen, som den eneste jurist ved siden av Claus Winter Hjelm i 1823 og Anton Martin Schweigaard i 1831. Bernhard Getz var gift med Johanne Christine Fredrikke Berg (1855‐1924). De fikk syv barn, blant andre oberst Ole Berg Getz og politiker og høyesterettsadvokat Eyvind Getz.

## Karriere
Etter et år som byfogd i Fredrikstad i 1874, reiste han i 1875 til utlandet med offentlig stipend. Han oppholdt seg for det meste i Leipzig for å studere strafferett og straffeprosess. Da han vendte tilbake til Norge ble han i 1876 professor i lovkyndighet, før han fylte 26 år.

Han tok den juridiske doktorgrad i 1889 ved Københavns Universitet. 

Fra 1885 ledet Getz komiteen som utarbeidet en ny straffeprosesslov (vedtatt av Stortinget i 1887), og en annen komité som forberedte en ny straffelov (vedtatt av Stortinget i 1902). Fra 1891 ledet han Civilproceslovkommisionen som utarbeidet tvistemålsloven av 1915.

I 1889 ble han landets første riksadvokat. Han hadde stillingen til sin død i 1901, men fungerte i realiteten bare i årene 1889–1891, da han i lengre tid var permittert for å utarbeide Almindelig borgerlig Straffelov.

## Verv
### Ordfører
Bernhard Getz ble aldri rikspolitiker, men han var i mange år medlem av Kristiania bystyre hvor han representerte Høyre. Fra 1884 var han medlem av formannskapet, i 1889 ble han viseordfører og i årene 1891–1892 var han ordfører i Kristiania. Getz hadde ellers en rekke private og offentlige verv.

### Nobelkomiteen
Han var medlem av Den norske Nobelkomite fra 7. august 1897 og dets første formann fra 12. september 1900 og frem til han avgikk ved døden.

## Utmerkelser
Getz ble utnevnt til ridder av St. Olavs Orden i 1887, og forfremmet til kommandør av 1. klasse den 4. november 1893.

## Gate
Han har fått en liten gatestump i Oslo sentrum oppkalt etter seg, Bernhard Getz' gate, hvor blant andre Frelsesarmeens hovedkvarter, Kirkens Nødhjelp og Det norske Bibelselskap holder til.
En gate i Voldsminne i Trondheim er også oppkalt etter ham.

## Referanser




## Litteratur
* Francis Hagerup: «Bernhard Getz», i *Udvalgte mindre juridiske Afhandlinger*. Kristiania: Aschehoug, 1913

## Eksterne lenker

* Utdypende artikkel på SNL
*
Axel Thallaug

**Axel Andreas Thallaug** (født 15. april 1866 i Lillehammer, død 16. mars  1938) var en norsk jurist og politiker. Han var sønn av brukseier Gulbrand Amundsen Thallaug og Marie Emilie Lysgaard.

Thallaug tok studentereksamen i Lillehammer 1884 og ble cand. jur. i 1889. Deretter hadde han flere fullmektigstillinger, før han etablerte seg med sakførerpraksis i hjembyen i 1894. Samme år ble han medlem av Lillehammer bystyre, et verv han hadde livet ut. Han var ordfører 1896–97, 1903–04 og 1920–22, samt viseordfører i 1898 og 1902. Han hadde også en rekke andre kommunale verv.

Han representerte Høyre på Stortinget i fem perioder:

* Valgt for Hamar, Lillehammer og Gjøvik 1903–06; medlem av protokollkomiteen (formann 1906)  
* Valgt for Hamar, Lillehammer, Gjøvik og Kongsvinger 1906–09; medlem av konstitusjonskomiteen (nestformann fra 1908)  
* Valgt for Hamar, Lillehammer, Gjøvik og Kongsvinger 1910–12; nestformann i konstitusjonskomiteen
* Valgt for Hamar, Lillehammer, Gjøvik og Kongsvinger 1913–15; nestformann i konstitusjonskomiteen
* Valgt for Hamar, Lillehammer, Gjøvik og Kongsvinger 1916–18; nestformann i konstitusjonskomiteen
Videre var han vararepresentant  for Lillehammer og Gjøvik 1919–21 og for kjøpstedene i Hedmark og Opland 1928–30. Han møtte da noen uker i mai 1928 og tiltrådte lønningskomiteen. Han var medlem i Lagtinget fra 1906 til 1918 (varapresident 1910–12, sekretær 1909).

Thallaug hadde tallrike verv, hvorav kan nevnes:

* medlem av Lillehammer Sparebanks direksjon (1912–26)
* medlem av direksjonen for Oplandske Dampskibsselskap
* medlem av styret for De Sandvigske Samlinger (1901–07 og 1919–29) 
* medlem av direksjonen for Mesnaliens Kursted (fra 1901)
* formann i Norges Banks representantskap (fra 1919)
* ordfører i AS Borregaards representantskap (1923–29), styremedlem (fra 1929), viseformann (1934–38)
* formann i styret for 4. krets av Den Norske Sakførerforening
* medlem i Paris-delegasjonen om fredssaken i november 1904
* utsending til interparlamentariske konferanser i Berlin, Brussel, Geneve og Haag
* medlem av ordensrådet fra 1927 til sin død
* formann i Stortingets jubileumskomite av 1914

Han var medlem av Den norske Nobelkomite fra 1931 til 1933 og varamedlem 1925&ndash;1930 og 1934&ndash;1936. Da Carl von Ossietzky 23. november 1936 ble tildelt Nobels fredspris for 1935 og Carlos Saavedra Lamas prisen for 1936 var Thallaug fungerende medlem for utenriksminister Halvdan Koht. At prisen ble tildelt en tysk pasifist og straffange fikk Adolf Hitler til å fare opp i raseri. Hitler la ned forbud mot at tyske statsborgere for «evig tid» kunne motta nobelpriser.

Thallaug var leder av den første norske speiderguttkomiteen (1910).

Han ble tildelt 7. juni-medaljen, Kroningsmedaljen og kong Haakon VIIs jubileumsmedalje og var ridder av St. Olavs Orden, av Danebrogordenen og av Nordstjerneordenen.

Han var gift med Julie Louise Augusta Prytz Thallaug, og sammen hadde de seks barn, Gulbrand Thallaug, Harald Thallaug, Haakon Thallaug, Ingeborg Thallaug Arvesen, Erik Thallaug og  Anne Marie Thallaug Storvold.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Harlingen (by)

**Harlingen** (vestfrisisk: *Harns*) er en nederlandsk by i provinsen Friesland. Den er en viktig havneby og hadde .

Harlingen er tilknytta det nederlandske jernbanenettverket og herfra går det ferge og hurtigbåt til øyene Terschelling og Vlieland.

## Referanser
Pelle Svensson

**Pelle Svensson** (født 6. februar 1943 i Sollefteå, død 17. desember 2020) var en svensk advokat og bryter.

Som bryter ble han verdensmester to ganger, samt at han tok sølv under Sommer-OL 1964.

## Advokatkarriere
Svensson forsvarte blant andre Juha Valjakkala, en av de siktede i åmselemordene, og var forsvarsadvokat i Lindome-saken der en 89-årig mann ble slått ihjel med en stekepanne. Svensson forsvarte også forretningsmannen som planla et kidnappingsforsøk av Peter Wallenberg. På midten av 1980-tallet, tidlig i sin karriere, reiste han sammen med den forsvunne guttens foreldres privat søksmål i Johan-saken, noe som gjorde hans navn kjent som advokat, men som også gjorde at han pådro seg kritikk. Mot slutten av 1980-tallet kritiserte han vennskapskorrupsjonen mellom advokater, aktorer og dommere, hvilket gjorde ham upopulær blant andre jurister. Han pådro seg også kritikk da han påsto at menn er rettsløse mot anklager om incest og andre seksuelle lovbrudd.

På 1990-tallet la han frem hva han kalte for «bombemannens testament». Svensson hevdet i boken *Sanningen om mordet på Olof Palme* (1998) at «bombemannen» Lars Tingström under et fortrolig løfte hadde fortalt at han hadde gitt Christer Pettersson i oppdrag å myrde Olof Palme (journalisten Gunnar Wall hevdet at Pelle Svensson hadde manipulert Tingströms såkalte testament). Svenssons opplysninger bidro til at aktoren begjærte oppreisning til Christer Pettersson i Svea hovrätt, men Högsta domstolen avslo søknaden.

Svensson avsluttet sin karriere som advokat etter et psykisk sammenbrudd, såkalt utbrenthet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Museum of New Zealand Te Papa Tongarewa

**Museum of New Zealand Te Papa Tongarewa** er New Zealands nasjonalmuseum. Det blir markedsført og er vanligvis kjent som **Te Papa** og **Our Place**. «Te Papa Tongarewa» er maori og er grovt oversatt til «stedet med skattene fra dette landet».

Te Papas utstillingsbygning ligger ved Cabel Street i Wellington. Den er 36 000 kvadratmeter stor og har seks etasjer med utstillinger rundt New Zealands kultur og miljø. Museet har også en del utearealer med kunstige huler, krattskog og våtmark. Bygningen kostet 3 000 000 newzealandske dollar da den åpnet 14. februar 1998. I en annen bygning på Tory Street er det forskningslokaler og lagerrom, og denne bygningen er ikke åpen for publikum.
I løpet av de første fem månedene hadde museet én million besøkende. De etterfølgende årene har besøkstallet ligget på mellom 1 og 1,3 millioner besøkene.

## Kontroverser

Museet har vært gjenstand for en del kontroverser. Flere har uttrykt bekymring over å samle så store deler av den newzealandske kulturarven ved vannkanten i et jordskjelvrammet område. Dessuten har det vært uenighet rundt vektleggingen av museumsgjenstandene, der enkelte har følt at viktige museumsgjenstander ikke har fått nok plass.
I oktober 2006 holdt den newzealandske forsvarsindustriorganisasjonen for fjerde gang sitt årsmøte ved Te Papa. Dette tiltrakk seg demonstranter, som sperret inngangen. I en tilsvarende protest året før ble tjue demonstranter blitt arrestert av politiet.
## Eksterne lenker
*
A-62

**A-62** er en helmaske fra sivilforsvaret laget i plast. Den verner mot innånding av alle sannsynlige former for stridsgass samt radioaktivt støv og biologiske stridsmidler. Gassmasken er forsynt med en indremaske som slutter om nese og munn, og dette hindrer dugging når masken er riktig tilpasset.

## Kilder
* Forsvarsbrukt.no - Sivilforsvarsmaske A-62 (arkivert)
* Norges Postmuseum - Maske