open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Peder Olivarius Bugge

**Peder Olivarius Bugge** (født 2. desember 1764 på Holt nær Tvedestrand, død 6. desember 1849 i Trondhjem) var biskop i Nidaros bispedømme 1803&ndash;1842.

Han hadde en sentral rolle i norsk kristenliv og politikk i tiden rundt 1814. På begge felter hadde Bugge sterke meninger som ofte sto i motstrid til hverandre. Han fikk derfor tilnavnet *Bifrons*, mannen med to ansikter.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Peder Olivarius Bugge var av Bugge-slekten, sønn av sogneprest til Vanse på Lista Søren Bugge. Etter eksamener i København hadde han vært sogneprest på Sjælland, Jylland og Lista før han ble biskop i Nidaros 40 år gammel. Han var far til pedagogen Frederik Moltke Bugge og presten Søren Bruun Bugge samt morfar til kjøpmannen Johannes Christian Piene.

### Prest og biskop
Etter eksamener i København hadde han vært sogneprest på Sjælland, Jylland og Lista før han ble biskop i Nidaros i 1803, 40 år gammel.

Fra 1804 var Bugge visepreses i Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab og et par år senere begynte en utstrakt brevveksling med prins Christian Frederik som var preses i selskapet. Da prinsen kom til Norge som stattholder i 1813 knyttet de nære bånd.

Da Riksforsamlingen satt sammen på Eidsvoll var Bugge tilstede etter invitasjon fra prinsen. Bugge var der, sammen med Akershus stifts biskop Bech og regjeringsråd Sommerhielm med i en komite uavhengig av Riksforsamlingen som gjennomgikk representantenes adresser og fullmakter. Det er ellers ikke klarlagt hva rollen hans var der, og det har blitt hevdet at han var Christian Frederiks spion.

Bugge ble valgt som representant til Stortinget fra Trondheim for perioden 1815–1817.

På det første ordentlige storting 1815-16 møtte Bugge som 1. representant for Trondhjem og valgtes til odelstingspresident og visepresident i Stortinget. I tillegg var han medlem av en rekke viktige komiteer. 

Hos Karl Johan stod Bugge til å begynne med alt annet enn i gunst, men det tok ikke særlig lang tid før Bugge hadde forsonet seg med den fransksvenske monarken og de nye tilstander. Karl III Johan ble konge i 1818 var det Bugge som salvet kongen i Nidarosdomen. I talen han holdt under kroningsseremonien ga han kongen æren for Norges frihet, refset folket og formante dem om å bøye seg for Gud og kongen. Talen viste hvilket overveldende inntrykk Karl Johans personlighet hadde gjort på biskopen, men hans ord innbragte den for tvetungethet mistenkte prelat demonstrativt mishag fra hans medborgeres side. Talen førte til at alle vinduene i bispegården ble knust av stenkasting. 

Krenket og misfornøyd trakk Bugge seg da tilbake fra politikken.

Bugge ble tildelt Nordstjerneordenen i 1815.

## Referanser



 
## Eksterne lenker
* 
* 
*
Skjernøy kapell

**Skjernøy kapell** ble bygget i 1913, og ligger på Skjernøy i Mandal, Lindesnes kommune, Agder.  Kapellet ble bygd for å gi mulighet for lokale gudstjenester og annet kristelig arbeid på Skjernøy. Kapellet eies av Skjernøy kristelige ungdomsforening, og ungdomsforeningen ble stiftet i 1903. Skjernøy kapell er til dags dato et viktig samlingpunkt for beboerne av øya.

###### Historie
Ungdomsforeningen hadde tilholdssted i skolehuset på øya. Etterhvert som foreningen vokste, ble det behov for et større lokale. I 1908 foreslo kateket Reidar Kobro at man burde bygge et kombinert kapell og forsamlingslokale.

I 1909 ble hele øyas befolkning innkalt til møte, og en startkapital på 300kr ble stilt til rådighet til byggefond. Presten i Mandal mente at øya kunne få 12 høymesser i året, dersom kapellet ble bygd. Med dette utgangspunktet ble det satt ned en komité, men et medlem fra hver av de 7 gårdene på øya.

I første runde ble det stilt gratis tomt til kapellet på Berge. Ungdomsforeningen stelte til basarer og gavelister, og også i Amerika ble det samlet inn penger til kapellet. Konsul A Svenaas i Drammen gav også et uventet, men betydelig bidrag til byggingen. Lærer Julius Tobiassen plantet gran- og furutrær som skulle pryde stedet. 

Imidlertid var ikke alle like fornøyde med tomtevalget, og i 1912 ble derfor en ny tomt gitt. Dette var av Kristen Willumsen Farestad. Bygging av kapellet ble deretter lagt ut på anbud, og byggmester Gustav Olsen i Mandal fikk tilslaget. Dette var på 5000kr, og innbefattet bygging av huset, prekestolen, og benkene til stor- og lillesalen.  Lokalet ble åpnet med fest, den 23. november 1913, og tilsammen deltok 485 personer.  Kapellet ble innviet av prest Arctander 28. desember 1913.

###### Renovering og utbygging
Kapellet har gjennomgått en betydelig renovering og utbygging i 2011. Evnen og viljen til å drive basar og innsamlinger syntes å være like høy i dag, som den var for 100 år siden. Dette har tilført moderne kjøkken og toaletter, og økt plass til foreningsliv, kafe, basarer, selskap, ungdomsklubb og andre aktiviteter. 

## Kilder
* 

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Horisont

**Horisonten** (fra gresk *orizein*, å begrense) linjen som skiller jorden fra himmelen. Mer presist er det linjen som deler alle retninger du kan se i inn i to kategorier, det som er på jorden og det som ikke er det. Mange steder er den *sanne horisonten* blokkert av trær, bygninger, fjell og lignende. Skillet mellom himmel og jord blir da kalt den *synlige horisonten*.

Når man er på et skip på havet er den sanne horisonten helt tydelig. Historisk sett har avstanden til den synlige horisonten vært svært viktig, da den representerte den maksimale avstanden for kommunikasjon før utviklingen av radio og telegrafen. Selv i dag, når piloter ikke bruker instrumentflyvning, er den synlige horisonten viktig. Piloten bruker da en teknikk hvor vedkommende bruker forholdet mellom flyets nese og horisonten for å styre flyet. 

I astronomien er horisonten det horisontale planet (gjennom øynene) til den den som ser. Her er det altså ikke en synlig linje, snarere et punkt som ligger i 0° vinkel fra tilskueren.

## Avstanden til horisonten

Avstanden *d* i kilometer til den sanne horisonten på jorden er omtrent

d = \sqrt{13h}, 

hvor *h* er øynenes høyde over bakken i meter. Eksempler:

*Står du på bakken (0 meter over havnivå) med øyehøyde *h* = 1,70 m vil horisonten være 4,7 km unna.
*Står du i et tårn på 100 m (over havnivå) vil horisonten være 36 km unna.

For å beregne avstanden til et tårn, en skipsmast eller et fjell som synes over horisonten, legg til avstanden til horisonten for objektets høyde. For eksempel, hvis du står på bakken med *h* = 1,70 m kan du se, om været tillater det, toppen av et 100 meter høyt tårn på 4,7 + 36 ≈ 41 kilometers avstand.

## Horisontens krumning
Fra et punkt litt over bakken vil horisonten fremstå som litt buet. Det geometriske forholdet mellom denne synlige krumningen, \kappa,  observasjonshøyden *h* og jordens radius *R* er:

:\kappa=\sqrt{\left(\frac{R+h}{R}\right)^2-1}\ .

På grunn av refraksjon av lyset i atmosfæren vil allikevel krumningen se mindre ut enn den i realiteten er.

## Horisont og arkitektur
Dersom større byggverk har store og lange utvendige deler som trapper og lignende, slik en finner ved pyramidene og Akropolis vil konstruksjonen følge horisontlinjen til en viss grad, slik at midten av trappen er noe høyere enn hjørnene. Legges trappen som en rett linje fra hjørne til hjørne, vil det menneskelige synet oppfatte linjen som buet. Den «henger ned» på midten.

## Horisont som kunstnerisk virkemiddel
Også større naturskildringer, spesielt større sjømotiver gir horisonteffekter, der kunstnerne bevisst gjør valg både når det gjelder enten å kompensere eller legge inn elementer som fjerner virkningen. Et større skip midt i bildet vil fange oppmerksomhet og lede blikket vekk fra horisonten, som ellers kan brytes med regnbyger eller øyer, holmer og skjær.

Hvor en legger horisontlinjen i et bilde er også med på å bestemme perspektivet, og har stor betydning for bildets endelige uttrykk.
Laudal kirke

**Laudal kirke** er en korskirke fra 1826 på Laudal i Marnardal, Lindesnes kommune, Agder fylke.

Byggverket er i tre og har 300 sitteplasser.

Adkomst til stedet er via Rv461.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
*  Kirker i Norge  (*Kirchen in Norwegen*)
Pols

**Pols** (fra *polsk dans*) er en pardans i slekt med svensk polska og polsk masurka og regnes som en av de norske bygdedansene. Dansen regnes å ha kommet til Norge med arbeidsinnvandringen til den norske gruveindustrien på 16- og 1700-tallet. Dansen er særlig utbredt i Røros og området rundt – da ofte kalt *rørospols*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om pols. (Engelsk tekst)
* Instruksjonsvideo
Bjelland kirke

**Bjelland kirke** er en korskirke fra 1793 på Bjelland i Marnardal, Lindesnes kommune, Agder fylke.

Byggverket er i tre, har 300 sitteplasser og tre gallerier.

Adkomst til stedet er via Rv455 og Rv462.

Dagens kirke er den tredje på stedet, den første var fra middelalderen, den andre fra 
1600-tallet.

Innvendig er veggene dekorert med rosemaling utført av Gutorm Persson Eftestøl (1779-1856) i samarbeid med rosemaleren Knud Knudsen Årstøl. Eftestøl har også stått for altertavlen.

## Valgkirke
Kirken fungerte som valgkirke i forbindelse med valgene til Riksforsamlingen på Eidsvoll i 1814.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Kirker i Norge  (*Kirchen in Norwegen*) (bilde)
Haughom kapell

**Haughom kapell** er en langkirke fra 1930 på Haughom i Sirdal kommune, Agder fylke.

Byggverket er i tre og har 150 plasser.

## Referanser


## Kilder
* Sirdal kirkelege fellesråd
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Pac

**Pac** eller **PAC** kan referere til:

* Pan Africanist Congress, et sørafrikansk parti
* Pac-Man
* Tupac &laquo;2Pac&raquo; Shakur, en amerikansk musiker

## Se også
* PACS
Kvævemoen kapell

**Kvævemoen kapell** er en langkirke fra 1962 på Kvævemoen i Sirdal kommune, Agder fylke.

Byggverket er i tømmer og har 300 sitteplasser. Arkitekt var Valdemar Scheel Hansteen.

Kirken ligger i Lister prosti, Agder og Telemark bispedømme.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Sirdal menighet
*
Skjernøysundbrua

**Skjernøysundsbrua** ble bygget i 1964, veien fram sto ferdig i 1963. Den forbinder Skjernøy med fastlandet i resten av Lindesnes kommune. 

Etter at brua kom, har folketallet nesten doblet seg på Skjernøy. Brua er smal, og det hender ofte at biler må rygge når de møter andre biler på brua. I 2016 har  Skjernøysundbrua blitt forsterket, og nye gjerder er satt på plass. Brua er en del av fylkesvei 4232.

## Se også
*Liste over broer i Norge
*Liste over broer i Norge etter lengde
Slaget ved Khalkis

**Slaget ved Khalkis** fant sted i 429 f.Kr. mellom Athen og halkidikiene og deres allierte i begynnelsen av Peloponneskrigen.

Athenerne under Xenofon marsjerte inn i Thrakia for å angripe Spartalos. De ødela avlingene utenfor Spartalos og begynte å forhandle med den proathenske fraksjonen i Khalkis, men den antiathenske fraksjonen ba om hjelp fra Olynthos. En hær fra Khalkis, Spartalos og Olynthos møtte athenerne på slagmarken, men deres hoplitter ble beseiret og de trakk seg tilbake til Spartalos. Men deres kavaleri seiret mot de athenske styrkene. Forsterkninger ankom snart fra Olynthos, og de satte i gang et nytt angrep på athenerne. Athenerne fikk panikk og ble omringet med alle sine generaler. 430 athenere ble drept.
Skjernøy

**Skjernøy** er Norges sydligst bebodde øy. Den ligger i Lindesnes kommune og er forbundet med fastlandet ved en smal bru, Skjernøysundbrua som ble bygget i 1964. Øya har om lag 400 innbyggere og er den største i kommunen (5,65 kvadratkilometer). Befolkningen fordeler seg på flere grender: Dyrstad, Skjernøysund, Valvik, Farestad og Rossnes.  For å komme fra Farestad til Rossnes må man over en hengebru som er 110 meter lang og 80 cm bred. På Farestad ligger Skjernøy kapell og den gamle Skjernøy skole, som er gjort om til grendehus. 

På en holme utenfor Skjernøy ligger Ryvingen fyr. Området på og rundt Skjernøy er kjent for rikt fugleliv. I 2003 ble det også rapportert at en ulv hadde besøkt øya.

Fylkesvei 4232 forbinder Skjernøy med fastlandet med bro over Skjernøysund (også skrevet Skjernesund). 

Helt frem til første halvdel av 1700 tallet het øya «Mølø». Det antas at sundet har gitt navnet til Skjernøy, og ikke øya som har gitt sundet navn.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Norgesglasset besøker Skjernøy
* Mandalsbilder fra Skjernøy
* BirdLife IBA Factsheet
Europavei 42

**Europavei 42** går mellom Dunkerque i Frankrike og Aschaffenburg i Tyskland.

Trasé fastlagt av UNECE: Dunkerque – Lille – Mons – Charleroi – Namur – Liège – Saint-Vith – Wittlich – Bingen – Wiesbaden – Frankfurt am Main – Aschaffenburg

## Knutepunkter

}

|}

## Eksterne lenker
Lunde kirke (Sirdal)

**Lunde kirke** eller **Lunde kyrkje** er en langkirke fra 1873 i Sirdal kommune, Agder fylke.

Allerede i 1819 ble det bygd et kapell på Lunde, øverst i Sirdal. I 1847 ble Lunde kapell godkjent som sognekirke ved kongelig resolusjon av 29. oktober 1847. Og da Sirdal i 1854 ble eget prestegjeld med Tonstad som hovedsogn, ble Lunde kirke anneks.

Kirken ble oppført etter slottsarkitekt Hans Linstow sine tegninger, hvilket lå til grunn for mange av kirkene i Agder og Rogaland. Lunde kirke i Sirdal ble den siste av den såkalte rogalandstypen, og den har mange likhetstrekk med bl.a. Helleland kirke, Bjerkreim kirke og Tonstad kirke, den siste også beliggende i Sirdal. Kirken er oppført i tømmer og har 230 plasser.

Det var byggmester Tollak Tollaksen Gudmestad (1800-1881) som hadde ansvaret for byggingen av kirken, og han hadde god erfaring, ettersom han hadde stått for intet mindre enn elleve kirker fra 1830. Lunde kirke ble altså den 12. kirken han hadde ansvaret for, han er følgelig den enkeltperson i Norge med flest kirker på sin merittliste. Lunde kirke ble vigslet av biskopen i Agder, Jacob von der Lippe, 1. oktober 1873.

Altertavlen og prekestolen er fra 1620 og har tidligere stått i Lund kirke på Moi og Bakke kirke. Den skal også ha stått i det lille kapellet som stod på stedet før den eksisterende kirken ble oppført. Altertavlen ble malt av Gottfried Hendtzschel i 1637, og skal ha blitt overmalt flere ganger: I 1840 ble den rosemalt, 1841 ble den overmalt med fire strøk gråhvit maling og deretter et gyllent kors i midtfeltet. I 1930 ble altartavlen restaurert, og tilbakeført til de opprinnelige fargene gitt av Hendtzschels hånd. Sverre Næsheim har laget korsfestelsesbildet (1964) som står på midttavlen, hvilket er en kopi av det som stod i Ogna kirke, som Godtfried Hendtschell hadde malt i 1627. På midtpartiet i Lunde kirke var det opprinnelig et tekstfelt, hvor De ti bud var oppført.

Orgelet er bygd av Rudolf Janke fra Tyskland i 1983 og har 10 stemmer.

Lunde kirke ligger i Lister og Mandal prosti, Agder og Telemark bispedømme.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Sirdal menighet
Advanced Production and Loading

**Advanced Production and Loading AS** er et norsk industriselskap som er notert på Oslo Børs. De utvikler, produserer og selger avanserte systemer for offshore produksjon, med hovedvekt på lagring og transport av olje og gass ombord på skip.

Selskapet ble grunnlagt i 1993 og har hovedkontor på Gullsmedenga på Hisøy i Arendal kommune, med salgskontorer i Brasil, USA og Frankrike.

Selskapet ble grunnlagt av Arne Smedal. Fra og med juli 2007 har BW Offshore kontrollen over 99,9 % av APL aksjene. 

## Eksterne lenker
* 
* The ONS 2010 SME Innovation Award
* NTVAs Ærespris 2010
Tonstad kirke

**Tonstad kirke** er en langkirke fra 1852 på Tonstad i Sirdal kommune, Agder fylke.

Byggverket er i tømmer og har 300 plasser. Altertavlen er ved Finn Emanuel Olsen og er fra 1980.

## Referanser


## Kilder
* Sirdal menighet
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Robert I av Normandie

**Robert I av Normandie** (født ca. 1000/1010, død 3. juli 1035 i Nikaia i Østromerriket), også kalt for «den praktfulle» (fransk «le Magnifique») på grunn av sin forkjærlighet for stas og pynt, men også kalt for «Djevelen», var sønn av Richard II av Normandie og Judith, datter av Conan I av Bretagne.

## Liv og virke
### Greve av Hiémois fra 1026
Da hans far døde, etterfulgte hans eldre bror Rikard III faren som hertug, mens Robert selv ble greve av Hiémois. Da Rikard døde året etter, ble Robert mistenkt for å ha fått ham drept, derfor tilnavnet «djevelen», Robert *le diable*. Han er noen ganger blitt identifisert eller forvekslet med «Robert djevelen», en sagnskikkelse som opptrer i en 1100-tallslegende.

### Hertug av Normandie 1027
Robert ble så hertug av Normandie, i 1027. Han hjalp kong Henrik I av Frankrike mot dennes opprørske bror og mor, og for denne hjelpen fikk han området Vexin. Han grep også inn i hendelsene i Flandern, støttet engelske Edvard Bekjenneren, som da var i eksil ved Roberts hoff i Normandie, og støttet monarkiske reformer i Normandie.

Med sin elskerinne Herleva av Falaise, ble han far til to barn:
* Den framtidige Vilhelm Erobreren (1028&ndash;1087), også kalt for «Vilhelm Bastarden» ettersom han var avlet utenfor ekteskap.
* Adelaide av Normandie (1030-ca 1083), som ble gift tre ganger med henholdsvis:
** Enguerrand II, greve av Ponthieu
** Lambert II, greve av Lens
** Odo II av Champagne

Etter å ha gjort sin uekte sønn Vilhelm til sin arving, dro Robert II på pilegrimsferd til Jerusalem. I henhold til *[[Gesta Normannorum Ducum]]* reiste han om Konstantinopel, nådde Jerusalem og døde på tilbaketuren i Nikaia, som sannsynligvis er dagens İznik i Tyrkia, den 2. juli 1035. Noen kilder har oppgitt at hans død skyldes forgiftning, og at den skjedde den 1. eller den 3. juli.

Hans sønn Vilhelm, da omtrent åtte år gammel, etterfulgte ham.

I henhold til historikeren William av Malmesbury sendte Vilhelm en gang rundt 1086 en delegasjon til Konstantinopel og Nikaia for å frakte farens lik tilbake for å bli gravlagt i Normandie. Tillatelse ble gitt, men etter å ha reist så langt som til Puglia i Italia på tilbaketuren fikk de høre at Vilhelm selv hadde dødd i mellomtiden. De besluttet da å gravlegge Roberts lik i Italia.

## Referanser
Switch (film)

***Switch*** er en norsk actionfilm utgitt i 2007. Dette er den første spillefilmen Ole Martin Hafsmo har regissert. Produsent Jørgen Storm Rosenberg har beskrevet filmen som «Karate Kid på snowboard». Filmen hadde arbeidstittel *Snowboarder*. 

Filmen ble første gang vist på Bergen internasjonale filmfestival den 20. oktober 2007, og hadde ellers première på en rekke norske kinoer 26. oktober 2007.

På tross av blandete filmanmeldelser ble filmen sett av over 47&nbsp;000 personer den første helgen den ble vist på norske kinoer og kom dermed på førsteplass på kinotoppen. Dette er det største antallet publikummere distribusjonsselskapet Sandrew Metronome noen sinne har hatt på en norsk film i åpningshelgen. Det er også en av de ti beste åpningshelgene for noen norsk film de fem siste årene.

Filmen ble nominert til Amandaprisen 2008 i kategorien beste barne- og ungdomsfilm, men ble slått av *[[Mannen som elsket Yngve (film)|Mannen som elsket Yngve]]*. Under Kanonprisen 2007 vant filmen klassen for beste produsent (Jørgen Storm Rosenberg) og var i tillegg nominert i klassen for beste nyskaper (Rosenberg) og beste klipp ( og ). Filmen hadde et besøkstall på 293 057 da den gikk på norske kinoer.

## Handling
17 år gamle Mikkel flytter fra Oslo til Voss. Han er dyktig på skateboard, men på det nye stedet er det snowboard som gjelder. Han får en mentor (Tommen), som spilles av Peter Stormare, og trener seg raskt opp. Han blir forelsket i jenta til den regjerende snowboard-mesteren, som også er skolens tyrann. Klimaks i filmen er konkurransen der de to skal møtes.

## Skuespillere
* Ida Elise Broch som Nina
* Espen Klouman Høiner som Gaute Aas
* Hilde Lyrån som Ann Katrin Nordskog
* Sebastian Stigar som Mikkel Nordskog
* Peter Stormare som Tommen.
* Bjarte Tjøstheim som en lærer
* Sindre Tveit som Aslak
* Benedicte Westbye som Roxanne

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norsk filmfond om ''Snowboarder''
* Stormare hits the slopes on a snowboard (Cineuropa)
* Filmweb
Bjarne Skeie

**Bjarne Egill Skeie** (født 2. mai 1945) er en norsk ingeniør og forretningsmann fra Eiken.

Skeie begynte sin karriere i Hydralift med konstruksjon av heisekraner. Denne ekspertisen har han benyttet til å bygge opp en lang rekke selskaper og ble i 2008 rangert av Kapital blant Norges rikeste med en formue på 3.9 milliarder kroner.

Skeie har vært involvert i flere selskaper. Han stiftet blant annet industriselskaper Ocean Rig i 1996. Selskapets ble solgt i 2008. I 2007 grunnla han oljeselskapet Skeie Energy.

Den 2. november 2007 ble Skeie utnevnt til ridder av  1. klasse av St. Olavs Orden for sin innsats for norsk næringsliv.Tildelinger - Bjarne Egill Skeie - kongehuset.no

## Referanser
Langenes arbeidskirke

**Langenes arbeidskirke** er en arbeidskirke fra 1987 på Langenes i Søgne i Kristiansand kommune, Agder fylke.

Byggverket er i leca og har 250 plasser.

Det er ikke kirkegård ved kirken.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Søgne menighet
Kangasala

**Kangasala** er en bykommune i landskapet Birkaland i Finland. Den grenser til kommunene Pälkäne, Valkeakoski, Lempäälä, Tammerfors, Orivesi, Kuhmois og Padasjoki. Kommunen er enspråklig finsk. Kangasala har .

Den 1. januar 2005 ble Kangasala slått sammen med tidligere Sahalahti kommune. Den 1. januar 2011 ble Kuhmalahti innlemmet i kommunen.

## Vennskapsbyer
*  Åland, Finland
*  Räpina, Estland
*  Vänersborg, Sverige
*  Holmestrand, Norge
*  Siglufjördur, Island
*  Herning, Danmark
*  Eiði, Færøyene
*  Arsuk, Grønland
*  Husby, Tyskland

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Sindi (språk)

**Sindi** (سنڌي, सिन्धी) er et indoarisk språk som tales i den pakistanske regionen Sind i Sørvest-Asia. Det tales av rundt 18,5&nbsp;millioner mennesker i Pakistan og 2,8&nbsp;millioner mennesker i India, og er et offisielt regionspråk i begge disse landene. Selv om språket er indoarisk, har det også en del innflytelser fra dravidiske språk.

Språket ble tidligere kun skrevet med devanagari, men etter Indias deling tok man i Pakistan i bruk en modifisert form av det arabiske alfabetet, mens man i India godkjente bruken av både dette og devanagari.

## Referanser
Lillestrøm Kultursenter

**Lillestrøm Kultursenter** er et kulturhus i Lillestrøm kommune. Kulturhuset ble innviet i 1926 og har adressen Kirkegata 11.  

Hovedbygningen ligger ca. 150 meter fra Lillestrøm stasjon.  

Lillestrøm Kultursenter arrangerer konserter, teaterforestillinger, musikaler og stand-up, samt konferanser.  

## Unge Viken Teater
I kulturhuset i Kirkegata 11 har også Unge Viken Teater (tidligere Akershus Teater) lokaler.

## Samfundet
Foretaket Lillestrøm Kultursenter eier også selskapslokalet Samfundet, som ligger i Brogata 2b. Huset ble gitt i gave til Lillestrøm Kultursenter i 2001 fra Lillestrøm Arbeidersamfunn. I 2004 ble Samfundet flyttet fra Voldgata 6 til Brogata 2b.

1860-1865: Huset ble bygget som en av tre arbeiderboliger for Tandberg Saga. Det ble bygget et søndre hus, et midtre hus og et nordre hus. Man er ikke sikker på hvilket av disse tre husene som er dagens «Samfundet». Det første sikre beviset på at huset eksisterte var ved folketellingen i 1865. Da bodde det syv familier, 40 personer, i det søndre huset, hvorav 11 av disse jobbet ved saga. Lillestrøm Arbeidersamfund, forkortet Samfundet, ble stiftet den 16. oktober 1881. I mange år var dette Lillestrøms viktigste politiske debattforum. Samfundet hadde i sine første tiår også en viktig funksjon i å bidra til «Medlemmenes opplysning og dannelse». Det nyttige skulle forenes med det underholdende, og Lillestrøms første kino åpnet her i 1907, med en pris for menn og halv pris for kvinner og barn.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Greipstad kirke

**Greipstad kirke** er en langkirke som ble oppført i 1828 i Greipstad i Kristiansand kommune i Agder fylke. Kirken ble vigslet 8. februar 1829. Den minste klokken i tårnet er merket med årstallet 1517.

Byggverket er i tre og har 270 plasser. Else Marie Jakobsen laget i 1972 billedveven *Det siste måltid* 60x150 cm til kirken.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Siglufjörður

**Siglufjörður** er en by, fjord og tidligere også kommune, nord på Island. På begynnelsen av 1900-tallet vokste den seg til å bli en sentral by for fiskeindustrien. Stedet hadde 1605 innbyggere i 1999 og 1386 i 2004, og har fortsatt å dale i folketall siden 1950, da det var 3000 innbyggere i byen. Grunnen til at folketallet daler er at silda som fikk stedet til å blomstre på 1940- og 50-tallet nå er borte. Byen har flere virksomheter innen fiskeindustrien, som fryserier og sildeoljefabrikker. 

Siglufjörður ligger i Fjallabyggð kommune og fikk bystatus i 1918.

I dag er byen fortsatt avhengig av fiskerinæringen selv om silda er borte. Regjeringen på Island forsøker å snu denne fraflyttingen i området ved å forbedre veitransporten. To nye veitunneler skal stå ferdig i 2010 for å koble Siglufjörður til nabobyen Ólafsfjörður i sør. Disse tunnelene vil bli kalt Hedinsfjordtunnelen og deres totale lengde vil være 11 km. Siglufjörður har allerede en 800 meter lang veitunnel i nord med navnet Strakatunnelen, for øyeblikket (før 2010) er det byens eneste veiforbindelse som er åpen hele året. Tunnelen sto ferdig i 1967, og før det var eneste vei til byen en smal fjellpassasje som kun var åpen om sommeren.

## Se også
*Strakatunnelen
*Hedinsfjordtunnelen
Heartagram

**Heartagram** er et symbol skapt av den finske rockemusikeren Ville Valo. Heartagrammet knytter seg til bandet HIM, hvor Ville Valo er frontvokalist.

Heartagrammet ble skapt på Ville Valos 20 års fødselsdag og forstiller et pentagram med avrundede kanter i toppen. Ville hadde alltid beundret de sterke grafiske symboler til det engelske bandet Led Zeppelin, og han ønsket at hans eget band skulle ha samme signalverdi, når man så Heartagrammet skulle man øyeblikkelig tenke på HIM.

Heartagrammet symboliserer den perfekte balanse mellem kjærlighet og død. Originalt ble symbolet tegnet uten ring rundt, men sirkelen ble tilføyd da HIMs fjerde album *Love Metal* ble utgitt. Bandet hadde vært på sammenbruddets rand på grunn av overarbeidelse og stress, og da sirklen symboliserer evigheten, var det passende å tilføye dette da bandet fant hverandre igjen etter et halvt års pause.

## Andre brukere
Den amerikanske skateboarderen Brandon Margera, bedre kjent som Bam Margera, bruker ofte heartagrammet i sine skatevideoer og som personlig emblem. Margera har tillatelse til å bruke symbolet i sin markedsføring.

## Eksterne lenker
*
Hægeland kirke

**Hægeland kirke** er en åttekantet kirke fra 1830 på Hægeland i Vennesla kommune, Agder fylke. Den brukes av Hægeland menighet som er en del av Vennesla fellesråd, Otredal prosti i Agder og Telemark bispedømme.

Byggverket er i tømmer og har 240 plasser. Adkomst til stedet er via Rv9 og Rv462.

## Historie
Arbeidet med murer til kirken tok til omkring 1824 og i et møte i 1826 ble menigheten enige om et åttekantet bygg av tømmer. I søknad sendt departementet i 1827 står det blant annet at daværende annekskirke var «såre brøstfeldig og meget forliden efter menighetens tiltagende størrelse». Søknaden var vedlagt tegning som viser en kirke med valmtak over korenden og tårn over inngangspartiet. I desember 1827 var byggenemnda til å Hornnes for å se på den nye kirken der, de brukte trolig Hornnes kirke som modell. Hornnes kirke sto ferdig i 1828. Det skal ha vært klager over at den endelige kirken avvek fra de godkjente tegningene. Minneskriftet nevner Anders Thorson Syrtveit som «kyrkjebyggjaren». Syrtveit bygde også Hylestad kirke og Sandnes kirke (Bygland), trolig etter mønster av Hægeland kirke.

## Tidligere kirke
Den forrige kirken var av trolig oppført i middelalderen. De eldste regnskapene er fra 1625 og kirken er nevnt i dokumenter fra 1565. Kirken eide på 1600-tallet flere kyr (opp til ni) som var utleid til gårdbrukere. Ved store reparasjonsarbeider i 1677 ble det notert at bygget var svært dårlig stand. På samme måte som de fleste andre norske kirker solgte kongen Hægeland kirke for å finansiere krigføring. Allmuen kjøpte kirken på auksjon i oktober 1723 for 395 riksdaler. Minneskriftet omtaler den gamle kirken som tømret og bordkledd, en vanlig langkirke med sakristi og tårn. Bordkledningen skal ha vært liggende og festet med trenagler. Minneskriftet mener også at den var dekorert innvendig med rosemaling, tekst og bilder. Den gamle kirken ble revet i 1829 (siste messe var 29. april) og deler av treverket brukt i den nye. Bygget var 8,5 m langt og 7 m bredt.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Kirker i Norge  (*Kirchen in Norwegen*)
Prioner

**Prioner** (PrPc) er smittestoffer bestående kun av proteiner som kan forårsake sykdommer som kugalskap hos storfe, skrantesyke hos hjortedyr og Creutzfeldt-Jakobs sykdom hos mennesker. 

Prioner er proteiner som forvandles. De trenger ikke arvestoff for å gi infeksjoner, som andre smittestoffer. Prioner finnes i kroppen til både mennesker og dyr, og hjelper stamcellene. Noen ganger forekommer de i avvikende foldet versjon (PrPsc). Den unormale tilstanden smitter over til andre celler, og slik kan genfeilen spre seg fra individ til individ. PrPsc tåler UV-stråling, høye temperaturer, og kan ikke brytes ned av enzymer. PrPsc dreper nerveceller og ødelegger vevet i hjernen.

## PrPc-relaterte sykdommer
* Skrapesyke
* Kugalskap
* Skrantesyke (CWD)
* Creutzfeldt-Jakobs sykdom (CJD) 
* vCJD 
* Kuru 
* Gerstmann-Strässler-Scheinkers sykdom (GSS) 
* Dødelig familiær søvnløshet

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hva er prionsykdommer? - artikkel fra forskning.no 2.7.07
*  Forskning.no - Prioner - artikkel fra 30.5.02
*  Forskning.no - Prionsykdommene - artikkel fra 30.5.02
*  Nature News - Prions give boost to stem cells
Finsland kirke

**Finsland kirke** er en korskirke fra 1803 i Finsland i Kristiansand kommune i Agder fylke. Kirken ble vigslet i 1812.

Byggverket er i tre og har 250 sitteplasser. Kirken er kjent for sitt umalte treinteriør som er karakterisert som det best bevarte i Norge. Altertavlen er fra 1750.

Adkomst til stedet er via Fv101.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Greipstad og Finsland menigheter
Øvrebø kirke

**Øvrebø kirke** (Sangisland kirke) er en korskirke med vesttårn fra 1800 på Øvrebø i Vennesla kommune, Agder fylke. Den eies av Øvrebø menighet og forvaltes av Vennesla kirkelige fellesråd i Otredal prosti, som inngår i Agder og Telemark bispedømme.

Byggverket er i tre og har 300 plasser.

Adkomst til stedet er via Fv54 og Fv454.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Kirker i Norge  (*Kirchen in Norwegen*)

## Galleri

fil:Vennesla, Øvrebø kirke fra vest 03.JPG|Kirken ligger på en høyde i landskapet. Fra vest.
fil:Vennesla, Øvrebø kirke fra nord 03.JPG|Kirken og kirkegården fra nord (FV 454)
Brendan Behan

**Brendan Francis Behan** (irsk:*Breandán Ó Beacháin*; født 9. februar 1923 i Dublin, død 20. mars 1964 samme sted) var en irsk poet, novellist, roman- og skuespillforfatter. Han var også irsk republikaner og medlem av Irish Republican Army (IRA). Behan var en av de store irske dramatikere i det 20. århundre.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Han ble født i en familie i Dublin som var anti-britisk på begge sider. Faren var maleren og fagforeningdaktivisten Stephen Behan og moren var Kathleen Kearney. Han hadde to eldre halvbrødre, tre yngre brødre og en søster. 

Da Brendan ble født, sonet faren en fengselsstraff knyttet til IRA-virksomhet. IRA var forbudt i Irland på denne tiden. Den unge Brendan vokste opp i randen av et slumområde, i et fattig, men godt dannet hjem. Han ble allerede som barn medlem av det opprinnelige IRAs ungdomsorganisasjon Fianna Éireann. Senere ble han frivillig i IRA.

Han var irsk republikaner og politisk aktiv gjennom hele sitt liv. I 1939 ble han anholdt for å være i besittelse av sprengstoffer i Storbritannia, og han fikk en dom på tre år i Borstal.

### Forfatter
Hans første skuespill, *The Quare Fellow* ble oppsatt i 1954 i Dublin. Det ble vel mottatt. I 1958 var det premiere på hans annet stykke *An Giall*, som var skrevet på irsk. Senere oversatte han det til engelsk, og så fikk det internasjonal suksess.

Hans selvbiografi *Borstal Boy* fra 1958 ble en internasjonal bestseller. Behan har også gitt ut den selvbiografiske *Confessions of an Irish Rebel*.

I de tidlige 1960-årene fikk han diabetes. Han døde på Meath Hospital i Dublin i 1964 etter å ha brutt sammen på en pub.

Han hadde en bror Dominic Behan, også han forfatter og sangskriver. Dominic skrev hans nok mest berømte sang *[[The Auld Triangle]]* til Brendans stykke *The Quare Fellow*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vennesla gamle kirke

**Vennesla gamle kirke** er en langkirke i Vennesla kommune, Agder fylke. Etter en langtrukken byggeprosess ble kirken ferdig i oktober 1829, men den ble først innviet 22. august 1830. Vennesla gamle kirke ble erstattet av nye Vennesla kirke i 2022, som også overtok det opprinnelige kirkenavnet.

Skipet og koret (i samme bygningskropp) er av stein, mens vesttårnet med sidebygg samt sakristitilbygget i øst er av tre. Tårnet ble gjort høyere i 1886, og interiøret ble restaurert i 1925. Kirken avløste ei trekirke, trolig oppført i lafteverk, ifølge Riksantikvaren fra cirka 1640. Det har trolig også stått ei kirke der før den tid, for «Wendislaa kiercke» nevnes i 1620 og man tror den må ha vært gammel (trolig stavkirke), siden ei ny ble reist et par tiår senere.

Vennesla gamle kirke var prostikirke i Otredal prosti.

Det er kirkegård inntil kirken og på den andre siden av fylkesvei 405.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Vennesla kommune
*  Kirker i Norge  (*Kirchen in Norwegen*)
Vennesla menighetshus

**Vennesla menighetshus** er fra 1965 i Vennesla kommune, Agder fylke.

Byggverket er i tre og har 300 plasser.
Saltaske

En **saltaske** er en slags dobbel veske som henges bak salen på en hest, ponni eller et annet ridedyr, eventuelt en motorsykkel eller sykkel. 

Den er laget slik at en veske henger på hver side av hesten, med en bred rem fra den ene til den andre over ryggen, med stropper som kan festes i salen for å forhindre at den glir bakover. Saltasken brukes til å ha ting i hvis man skal på tur eller telttur. Størrelse, farge og prisklasse varierer.

## Sykler

På sykler er **seteveske** eller **sadeltaske** en veske festet under setet og til setepinnen. Det er vanligvis små vesker til utstyr som ekstra slange, reparasjonssett for punktering, sekskantnøkler eller andre småverktøy, regnjakke, førstehjelp eller mat. Størrelsen kan variere fra svært små til store (over 25 liter). Små vesker stikker ikke ut fra setet, mens større vesker kan stikke betydelig ut sidelengs og bakover.

## Se også
* Sykkelveske
* Sykkelpakking
* Bagasjebrett
Dekken

Et **dekken** er et klede som brukes til pattedyr og er tilpasset arten i størrelse og utforming. Et **hundedekken** er således tilpasset hunder, mens et **hestedekken** er tilpasset hester. 

Dekken er tilpasset ryggen og flankene (av og til også brystkassen og buken) på dyret, og formålet er helst å holde dyret varmt, tørt og rent. Av og til kan dyr også bruke signaldekken og pyntedekken. Førstnevnte kan være typisk for hunder som utfører bestemte arbeidsoppgaver, for eksempel en førerhund, lavinehund eller en servicehund. Sersjant Stubby, en høyt dekorert pitbull-lignende hund fra første verdenskrig som ble forfremmet til sersjant for sin innsats, fikk et uniformlignende dekken.

Det finnes mange typer dekken, for eksempel regndekken, varmedekken, signaldekken og pyntedekken. Dekken finnes i mange forskjellige farger, utforminger, kvaliteter og størrelser. De mest kostbare kan koste tusenvis av kroner.
Arsuk

**Arsuk** er en liten bygd på Grønland grunnlagt 1. september 1805. Bygden ligger i Sermersooq kommune. Den har ca. 170 innbyggere, og ligger i Vestgrønland, i nærheten av byen Paamiut.

Byen ligger ved foten av fjellet Kungnait (1&nbsp;396 m), ved munningen av Arsukfjorden. På sydsiden av fjorden ligger Ivittuut med sine forekomster av kryolitt. Utenfor fjorden ligger øya *[[Arsuk Ø]]*, som strekker seg 908 moh. 

## Eksterne lenker
* Arsukfjorden.gl – offisiell nettside
Digital Millennium Copyright Act

**Digital Millennium Copyright Act (DMCA)** er en amerikansk lov om opphavsrett, tatt i bruk 28. oktober 1998. Loven er den amerikanske implementasjonen av WIPOs opphavsrettstraktat fra 1996. Den kriminaliserer bl.a. produksjon og spredning av teknologi, innretninger og tjenester som blir brukt for å omgå tekniske beskyttelsesmidler (digital rettighetsadministrasjon) med den hensikt å få ulovlig tilgang til opphavsrettsbeskyttet innhold.

## Se også
*EU Copyright Directive – EUs direktiv for implementasjon av den samme WIPO-traktaten DMCA er bygget på
*Opphavsrett
Andebu kirke

**Andebu kirke** er en romansk langkirke fra ca. 1100 i tettstedet Andebu i Sandefjord kommune i Vestfold.

Byggverket er i stein og har 300 plasser.

Kirken har et rektangulært skip og et lavere og smalere kor, samt et senere tilbygd sakristi i øst og våpenhus av tre på vestsiden. Kirken forfalt etter reformasjonen.

I 1673 ble kirken innlemmet i Jarlsberg grevskap, som den tilhørte fram til 1769. I 1686 ble kirken restaurert og fikk takrytter. Vinduene ble også utvidet. Takrytteren erstattet i 1701 etter at den gamle ble ødelagt av en storm.

Den gotiske døpefonten i kleberstein er det eneste som er tilbake av kirkens middelalder-inventar. Prekestolen og altertavlen er fra 1650. Altertavlen viser korsefestelsen og Jesu pisking og tornekroning. I skipet henger et nattverdsbilde fra 1569 som antagelig er malt av den nederlandske maleren Pieter Aertsen eller en av hans elever.

Søndag 13. april 2008 ble det nye orgelet innviet i Andebu kirke. Orgelet, som er bygget i Nederland, har nitten stemmer, 1176 orgelpiper og har kostet tre millioner kroner.

## Se også
*Andebu prestegård
*Liste over norske middelalderkirker i stein

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Heftet Vestfolds vakre middelalderkirker
* Sandefjord kirkelige fellesråd
Dmitrij Ipatov

**Dmitrij Gennadjevitsj Ipatov** (russisk Дмитрий Геннадьевич Ипатов, født 30. juni 1984 i Magadan) er en russisk skihopper.

Ipatov debuterte i verdenscupen 29. november 2003 i Kuusamo med en 43.-plass. Ipatov hadde sin hittil beste sesong i 2006/07, da han endte på 21.-plass i sammendraget. 

Under OL 2006 i Torino kom Ipatov på 19.-plass i normalbakken og 27.-plass i storbakken. I laghoppingen deltok han på det russiske laget som endte på åttendeplass.

Under vinter-Universiaden 2007 i Torino tok Ipatov gull i normalbakken (K95) og bronse i storbakken (K125). I verdenscupen var en 5.-plass i Lahtis hans beste plassering.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Informasjon om Ipatov på www.eurosport.de
Basilique Notre-Dame de la Paix

**Basilique Notre-Dame de la Paix** er verdens største kirke. Den ligger i Elfenbenskystens hovedstad Yamoussoukro.

Pierre Fakhoury var arkitekt for kirken, som blant annet er inspirert av Peterskirken i Roma. Byggearbeidet ble utført mellom 1985 og 1989, og prislappen ble om lag 250 millioner euro. Pave Johannes Paul II innviet basilikaen 10. september 1990. 

Det var Félix Houphouët-Boigny (1905–1993), Elfenbenskystens mangeårige president, som tok avgjørelsen om å bygge basilikaen i sin hjemby, og som sørget for pengestøtte til arbeidet. Presidenten er avbildet i et glassmaleri inne i kirken, like ved Jesus og apostlene.

## Navnet
*Notre Dame* («Vår frue») er et vanlig navn på kirker i områder der fransk språk blir benyttet. Navnet viser til jomfru Maria. Den enkleste oversettelse av kirkens navn er simpelthen «Vår Frue av freden».

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kodal kirke

**Kodal kirke** er en langkirke i romansk stil fra ca. 1100 i tettstedet Kodal i Sandefjord kommune i Vestfold.

Byggverket er i stein og tømmer og har 225 plasser.
Korparti, som er den eldste delen av kirken, ble bygd på 1100-tallet, mens skipet er fra 1691.

Kirken er fredet.

Kodal kirke er nevnt i skriftlige kilder første gang i 1339. Da den eldste Sandar kirke, som ligger ca. 12 kilometer sør for Kodal kirke, ble revet i 1790, overtok Kodal kirke altertavlen fra Sandar. I 1893 fikk Kodal kirke sitt første orgel, og i 1919 nye klokker fra Nauen Klokkestøperi.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Artikkel om Kodal kirke i Kodal bygdeleksikon
* Sandefjord kirkelige fellesråd
* Vestfolds vakre middelalderkirker, s. 12
Paris-traktaten av 1259

**Paris-traktaten av 1259** (stundom også kjent som **Albeville-traktaten**) var en overenskomst mellom Ludvig IX av Frankrike og Henrik III av England som kom i stand den 4. desember 1259.

Kong Henrik sa seg enig om å gi opp kontrollen over Normandie, unntatt Kanaløyene, Maine, Anjou og Poitou som hadde gått tapt under regimet til kong Johan av England. Henrik maktet å beholde Gascogne og deler av Aquitaine, men kun til en vasall av kong Ludvig. Som motytelse skulle Ludvig trekke tilbake sin støtte til engelske opprørere.

Avtalen resulterte i det faktum at de engelske kongene måtte betale hyllest til de franske monarker og således ble Frankrikes vasaller. Denne situasjonen forbedret ikke de vennskapelige forbindelsene mellom de to statene ettersom de gjorde to likeverdige overhoder for hver sin nasjon ulike. Det har blitt argumentert at Paris- traktaten var en medvirkende årsak til hundreårskrigen.
Hvem skal trøste Knøttet?

***Hvem skal trøste Knøttet?*** (svensk *Vem ska trösta knyttet?*) er en bildebok fra 1960 som er skrevet og illustrert av den finlandssvenske forfatteren og tegneren Tove Jansson. Den norske utgaven utkom i 1960, gjendiktet av André Bjerke.

Handlingen i boka foregår i Tove Jansons «mummiunivers», men uten at Mummifamilien deltar. Hovedpersonen er et *knøtt* (svensk *Knytt*), en liten, forskremt skapning som lever ensomt i det store huset sitt. Knøttet drar ut på reise, og treffer *homser*, *hemuler*, *filifjonker*, *hattifnatter* og en *mumrik*, men er for sjenert til å bli kjent med dem. Til slutt finner han en flaskepost fra det like ensomme *Nurket*, som gjør ham modig og sterk nok til å beseire *[[Hufsa]]* og redde *Nurket* (svensk *Skruttet*). Teksten i boken er formet i jambiske vers med enderim. Tegningene er store, utfallende tablåer med rare figurer i slående komposisjoner, utført i svart pennestrek og med grafiske fargeflater. Selv om handlingen i boka forteller om reise og kamp, er bildene stillestående, tablåaktige.

Boka handler om «angst, ensomhet og om det å bryte ut av isoleringen og møte fellesskapet og kjærligheten. […] det at noen har behov for trøst, gjør at knøttet makter å bryte ut av ensomheten». Knøttets to prosjekter blir til to sider av samme sak: å befri Nurket for så å befri seg selv fra sin egen ensomhet gjennom henne. Redningen er også toveis og gjensidig: «Knyttet och Skruttet ska turas om att rädda varandra, trösta varandra, uppmuntra varandra.»
 
Hufsa symboliserer det farlige som Knøttet må overvinne for å redde Nurket. I motsetning til andre av mummibøkene er Hufsa her «framstilt som nokså troskyldig. […] hendene henger slapt og initiativløst ned langs siden.» Hufsa kan derved like gjerne oppfattes som en ytre konkretisering av en indre, abstrakt motstander: Knøttets egen redsel.

I løpet av fortellingen vokser Knøttet i selvsikkerhet, noe som gjenspeiles både i bildene og i fortellingen. «När han hittar flaskposten befinner han sig mitt på ett uppslag. Likaså när han ger sig iväg för att rädda Skruttet. Och för första gången lägger folk märke till honom.» Motivet med den usynlige som gjør noe aktivt for å bli synlig for seg selv og andre, bruker Jansson også i tittelnovellen i samlingen *[[Det usynlige barnet]]* (1962).

## Film og teater
*Hvem skal trøste Knøttet?* ble filmert som en 25 minutter lang tegnefilm i 1980 i regi av den svenske animatøren Johan Hagelbäck (født 1946). Musikken fra filmen var ved Torbjörn Eklund og sangen ved sangartisten Peter Lundblad (født 1950) og er utgitt på plate i flere opplag etter førsteutgivelsen i 1978. Den norske utgaven synges av Kine Hellebust.

Boka har også blitt satt opp som barneteater.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Nasjonalbiblioteket:
Frederik Christian II av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg

**Frederik Christian av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg** (**Fredrik Kristian**; født 28. september 1765 på Augustenborg slott, død 14. juni 1814 samme sted) var en dansk hertug, kulturpersonlighet og den ledende skikkelsen i hertugslekten i sin samtid. Han var sønn av Frederik Christian I av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg og hans ektefelle Charlotte Amalie Vilhelmine av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Pløn og 
bror av Christian August. 

## Biografi
Frederik Christian var velutdannet, opptatt av kultur og begeistret for opplysningstidens ideer. Han korresponderte med Friedrich Schiller og andre europeiske personligheter. Augustenborg slott med sitt lille hoff var et kulturelt og politisk sentrum i mange år av Frederik Christians periode som hertug. I årene 1803-10, var han sjef for Det Kongelige Bibliotek.

27. mai 1786 giftet han seg med Louise Augusta, datter av dronning Caroline Mathilde og sannsynligvis Johann Friedrich Struensee og dermed halvsøster av Frederik VI. Ekteskapet var arrangert av politiske grunner for å sikre at Holsten fortsatt skulle tilhøre det danske monarkiet dersom mannslinjen i det danske kongehuset døde ut. Frederik Christian fikk fra samme tid sete i regjeringen hvor han gjorde en stor innsats for undervisningsspørsmål. Han støttet tanken om et eget universitet i Norge.

Frederik Christians bror Christian August var blitt valgt til svensk tronfølger i 1809. Han døde imidlertid allerede året etter og det svenske monarkiet var uten tronfølger igjen ettersom  Karl II var 61 år og barnløs. Det fantes flere kandidater; Christian Augusts eldre bror Frederik Christian og Gustav IV Adolfs sønn prins Gustaf. Også kong Frederik VI hadde ambisjoner om å bli konge av Sverige i et forsøk på å gjenskape et forenet Skandinavia. På Riksdagen i Ørebro sommeren 1810 ble det nærmest avgjort at man skulle tilby Frederik Christian å bli tronfølger inntil alt ble snudd på hodet og Jean Baptiste Bernadotte ble valgt.
Frederik Christian hadde hatt et godt forhold til svogeren Frederik VI. Dette endret seg radikalt etter dette og Frederik Christian trakk seg fra sine embeder. Forholdet til ektefellen ble også dårlig fordi Louise Augusta aktivt stilte seg på halvbrorens side og nærmest fungerte som hans spion.

## Barn
I ekteskapet med  Louise Augusta fikk han barna Caroline Amalie, som ble gift med kong Christian VIII, Christian August av Augustenborg og Frederik av Nør.

## Utmerkelser
Frederik Christian ble tildelt Elefantordenen 4. september 1782.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Slager

**Slager** (av tysk *schlagen*, som betyr *slå*, i betydningen *slå til* eller *slå an*) var opprinnelig et begrep som ble benyttet om en sang eller melodi som var populær i øyeblikket (jf. engelsk *hit*). Det ble senere utvidet til også å omfatte annet (for eksempel moteklær) som ble populært i øyeblikket.

Slagermusikken har først og fremst vært populær i Mellom- og Nord-Europa (spesielt i Tyskland, Østerrike, Nederland, Sveits, Slovenia, Kroatia,Skandinavia) og Finland, men også i mindre grad i en rekke andre land (også land i Amerika og Asia). I Skandinavia kan det hevdes at såkalt dansebandmusikk i stor grad består av slagere.

Begrepet *slager* er først kjent benyttet om operetter i Wien på 1870-tallet. Etter hvert som pop og rock ble populært på 1950- og 1960-tallet tok det engelske uttrykket *[[Hit (musikk)|hit]]* (som egentlig har samme betydning) mer og mer over for *slager.* En *slager* trenger ikke på samme måte som en hit nødvendigvis å ha toppet hitlistene, men den har vanligvis en melodi som fester seg, ofte med en refreng som er lett å synge med på. Man kan derfor hevde at en slager er en sang eller melodi som ikke blir glemt (i betydningen sang eller melodi som ofte framføres, selv om den ikke lenger ligger på hitlistene) og den kan derfor også være en evergreen. Slagere er i dag dessuten populære innslag i karaoke.

## Kjente slagersangere

Fra Norge:
* Arne Bendiksen
* Jens Book-Jenssen
* Aage Braarud
* Hans Petter Hansen
* Stein Ingebrigtsen
* Inger Lise Rypdal
* Gro Anita Schønn
* Dag Spantell
* Kirsti Sparboe
* Arne Sveen
* Kurt Foss
* Reidar Bøe
* Jahn Teigen

Utenlandske:
* Christer Sjögren
* Stefan Borsch
* Heino
* Roger Whittaker
* Semino Rossi
* Nana Mouskouri
* Dana Winner

## Se også
* Danseband
* Hit

* One-hit wonder
* Sommerhit
* Evergreen