Moss Glassverk

**Moss Glassverk** produserte glassemballasje fra etableringen i 1898 til det ble nedlagt i 1999.

## Bakgrunn
Moss Glasværk ble stiftet 18. januar 1898 og fikk tomt i  Helgerødgaten 10. Produksjonen og første arbeidsdag startet 22. desember 1898. Senere ble bedriftsnavnet endret til Moss Glassverk AS. 

Anton Thorstensen, Kristian Oppegård og Einar Westbye Egeberg regnes som glassverkets grunnleggere. 

Det var flere grunner til at de begynte med flaske produksjon i Moss. Byen begynte å vokse og utvikle seg, da økte antall bryggerier i Norge generelt. Bryggeriene trengte flasker og glass, derfor var det gunstig å starte opp bedriften AS Moss Glassverk. Det var mange bryggerier i Moss på denne tiden og derfor var behovet stort for flasker. Etter mellomkrigstiden var det mangel på kvalifiserte glassblåsere, da ble mange personer fra det svenske glassbruk rekruttert. De svenske arbeiderne hadde erfaring fra Liljedahls glassverk i Värmland.Etter hvert vokste driften og i 1907 hadde verket to smelteovner og 65 glassblåsere. 

På sitt største produserte Moss Glassverk både glassembalasje og plastembalasje. Det var alt fra konserveringsglass, flasker, bokser og begre. På slutten av 1930-årene produserte Moss Glassverk 20 millioner enheter i året. På det meste, i 1972, var produksjonen oppe i 187 millioner enheter årlig. I 1954 fikk glassverket sitt eget varemerke, MG. 

Både produksjonslokaler og administrasjonslokaler på Jeløya er i dag revet. Området hvor verket lå er i dag delvis bebygget med boligblokker. 

## Overgangen til automatisk glassblåsing
Glassverksindustrien forandret seg drastisk i overgangen mellom det 19. og 20. århundret, og ble gradvis mer og mer automatisert gjennom flaske-blåsemaskiner. Den første helautomatiske maskinen, bygget etter patentet til amerikanske Michael Joseph Owens, ble lisensert til Europa gjennom det europeiske glassflaskekartellet. Moss Glassverk og Laurvig Glasværk i Larvik fikk tilgang til lisensen gjennom en felles aksjonær, Johan Jørgensen. Jørgensen kjøpte lisensen selv, og lisenserte den videre til Moss Glassverk og Laurvig Glasværk. Hvor den første maskinen skulle bygges ble et viktig spørsmål, og valget falt til slutt på&nbsp;Moss. I 1913 ble den første flaske-blåsemaskinen kjøpt inn til Moss Glassverk. Like etterpå fusjonerte Laurvig Glasværk med Moss Glassverk. Samme år ble Bergen Glasværk føyet til selskapet. Produksjonen ved Laurvig Glasværk ble lagt ned i 1926 og året etter Bergen Glasværk. Fra 1927 hadde Moss Glassverk monopol på produksjon av glassemballasje i Norge. På glassverkområdet ble det bygget åtte store hus med leiligheter for arbeiderne og funksjonærer. Fem av husene ble senere revet fordi verket skulle utvides.

Moss Glassverk ansatte over 50 gutter og jenter som assistenter for glassblåserne. Dette var barn i alle aldere, hvor de fikk liten eller ingen skolegang. De bidro tidlig med inntekter til hele familien, og glassblåsning gikk gjerne i arv fra far til sønn. Oppgavene kunne variere. De litt større guttene med kallenavnet "innbærsgutter", hadde blant annet ansvar for å bære inn ferdigblåste flasker til kjøling. 

## Referanser

## Litteratur

* Finn Saugestad jr.: *A/S Moss glasværk 1898-1973*, Moss, 1973 (Ebok fra bokhylla.no)
* Nils Johan Ringdal: *Moss bys historie . Bind 3 . Perioden 1880-1990*, Moss kommune, 1994, ISBN 82-991219-2-2 (Ebok fra bokhylla.no)
* Arve Tomt Gundersen: Mossehistorien. Mossehistorien: Moss Glassverk  
* Moss Glasværk – lokalhistoriewiki.no Sist redigert 2. juni 2023.
* Biram, R. S. (1958). The Introduction of the Owens Machine into Europe. *Journal of the Society of Glass Technology* 42:19N-45N
* Hammer, Simon Christian (1931). *Den norske flaskeindustri.* Aktieselskapet Moss Glasværk.