FreeBSD

**FreeBSD** er et fritt og åpent Unix-liknende operativsystem. Det nedstammer fra Forsknings-Unix via Berkeley Software Distribution (BSD), men kan av juridiske årsaker ikke bruke merkenavnet UNIX. FreeBSD er idag den mest utbredte BSD-distribusjon, og utgjør mer enn tre fjerdedeler av alle installerte BSD-derivater. Første versjon ble lansert 1. november 1993. Siste versjon er 13.0, som ble lansert i april 2021.

FreeBSD har mange likheter med Linux, men omfang og lisensiering er forskjellig. FreeBSD er et komplett operativsystem som inkluderer operativsystemkjernen, utstyrsdrivere og programvare som kjører i brukermodus. Linux omfatter i utgangspunktet bare Linuxkjernen og utstyrsdrivere og trenger tredjeparts programvare for å skape en Linuxdistribusjon. Linux er lisensiert under GNU General Public License som er copyleft. FreeBSD er lisensiert under BSD-lisensen, og er som Linux fri og åpen programvare. BSD-lisensen tillater imidlertid også proprietær programvare, og BSD er basis for flere proprietære operativsystemer, inklusive SCO OpenServer (fra versjon 10), Apples macOS, iOS, NeXTSTEP, Sonys Playstation 3 og Playstation 4 og Junos OS fra Juniper Networks, for å nevne noen. Kildekoden til nettverksprotokollen TCP/IP i Windows NT 3.1 var hentet direkte fra BSD. Dette var også tilfelle med etterfølgende versjoner av Windows NT, til og med Windows 2000.
FreeBSD-prosjektet har et sikkerhetsteam som overvåker all programvare som lanseres sammen med basisdistribusjonen. Applikasjoner fra tredjeparts leverandører kan installeres ved å benytte pakkesystemet *pkg* eller FreeBSD Ports, eller ved å direkte kompilere kildekoden.

FreeBSD er blitt portert til en rekke datamaskinarkitekturer: x86-32, X86-64,  NEC PC-9801, 64-biter SPARC, PowerPC, ARM, Intel Itanium, MIPS, RISC-V og IBM ESA/390. Tidligere fantes det også porteringer til DEC Alpha.

Det finnes også en 'live' versjon av FreeBSD som heter Freesbie.

## Tredjeparts programmer

FreeBSD har en samling av tusenvis av programmer som utvikles av tredjepart utenfor selve prosjektet. Nettlesere som FireFox, Opera og Chrome, e-post-klienter som Mozilla Thunderbird, office-pakker som OpenOffice, etc er eksempler på dette. Generelt kan man si at prosjektet selv ikke utvikler disse programmene, men utvikler rammeverket som gjør at programmene kan installeres, kalt Ports Collection. Programmer kan enten installeres ved å kompilere kildekoden hvis lisensen som er tilknyttet programmet tillater dette (dette kalles «porter», eller «ports» på engelsk), eller som forhåndskompilerte, binære programmer (kalt «pakker», eller «packages» på engelsk). Ports Collection støtter de siste utgavene av STABLE og CURRENT. Eldre utgaver støttes ikke, og fungerer kanskje ikke med en oppdatert Ports Collection.

### Ports Collection
Hvert program i portsamlingen installeres fra kildekoden. Hver port sin Makefile henter automatisk applikasjonskildekoden, enten fra en lokal disk, CD-ROM eller ftp, pakker disse ut på systemet, installerer "patches", kompilerer og installerer programmet. Denne metoden kan være tidkrevende, siden kompilering av store programvarer kan ta flere timer, men brukeren får da mulighet til å kunne installere brukertilpassede programmer.

### Pakkesystem
For de fleste portene eksisterer det også fohåndskompilerte, binære pakker. Denne metoden er meget rask, siden kompileringsprosessen er unødvendig. Brukeren kan installere andre programmer etter behov i etterkant.

## Linux-kompatibilitet
De aller fleste programmene som kan kjøres på Linux, kan også kjøres på FreeBSD uten behov for å installere et eget «kompabilitetslager». Likevel tilbyr FreeBSD et slikt kompatibilitetslager for flere andre UNIX-liknende-operativsystemer, blant annet Linux. Dette gjør at mange Linux-programmer kan kjøres på FreeBSD i binær form. Eksempler på slike programmer er StarOffice, Linux-utgaven av Firefox (det finnes en egen "ekte" FreeBSD-utgave av Firefox), Linux-utgavene av Adobe Acrobat, RealPlayer, Oracle, Mathematica, Maple, MATLAB, WordPerfect, Skype, Wolfenstein: Enemy Territory, Doom 3 og Quake 4. Noen av disse programmene har også egne, "ekte" (engelsk: "native") utgaver for FreeBSD. Helt problemfritt er det imidlertid ikke. Noen programmer fungerer bare delvis eller ikke i det hele tatt på FreeBSD, fordi Linux-kompabilitetslageret kun støtter systemkall i den utdaterte Linux 2.4.2-kjernen. Siden versjon 7.0 har FreeBSD hatt støtte for systemkall i Linux versjon 2.6.16, og seneste versjon har støtte for 
systemkall i Linux versjon 2.6.32.

## Versjonshistorikk

## Noter



## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*  NOBUG, Norwegian BSD User Group 
*  FreeBSD ports
*  FreeBSD 7.0 installasjonsvideo