Bryggeskipet

**Bryggeskipet** er restene av et stort lasteskip fra middelalderen som ble funnet under de arkeologiske utgravningene på Bryggen i Bergen etter den store brannen i juli 1955. Under disse utgravningene, som ble ledet av Asbjørn Herteig, fant man rester av hus der en del av bygningsdelene var gjenbrukte deler fra et stort skip. Først trodde man at skipet var bygd i den første halvdelen av 1200-tallet, for deretter å bli opphugd og gjenbrukt som deler av bygningsfundamenter for nye bygninger i Bryggen. I 1981 fant Herteig deler etter fartøyer på to separate steder, og konkluderte med at det var to skip som var funnet. Skipsdelene fra det største funnstedet fikk tilnavnet Bryggeskipet. Det ble lagt mindre vekt på det andre funnstedet som var mer fragmentert. 

Nyere undersøkelser i 1999 viste at delene egentlig kom fra det samme skipet. Dendrokronologisk datering av prøver fra begge funnstedene har vist at skipet mest sannsynlig ble bygget i år 1188. Den nye dateringen gjør det arkeologiske funnet i Bryggen enestående, og Arne Emil Christensen jr. har satt fram en hypotese om at *storskipet* kan ha vært bygget eller brukt av kong Sverre Sigurdsson.

## Konstruksjon
Det er gravd fram opptil 62 deler av dette store skipet. Delene utgjorde tre forskjellige tverrsnitt av midtskipet med bunnstokker, kjølsvin og store tverrbjelker i tre høyder som indikerte en bredde på 9–10 meter. Flere deler fra akterskipet eller forskipet viser et tverrsnitt i V-form med spanter utformet i ett stykke på underdelen og overdelen med separate spanter medregnet knær for en bite (tverrbjelke). Hakk på spantene (bandene) viser spor etter minst femten bordganger i et klinkbygd skip. 

Nitid gransking og rekonstruksjoner gjennom flere tiår har resultert i en rekonstruert seksjon, som nå er utstilt på Bryggens Museum, har ennå ikke gitt klare svar. Mye tyder på at skipet enten hadde vært et handelsskip eller et langskip av typen busse.

Skipet er høybordet og måler ti meter i bredde. Dette gir trolig en lengde på mellom 30 og 40 meter. Skroget har vært relativt flatbunnet med stor lasteevne. Skipet hadde en grunn kjøl, men var kanskje utstyrt med en ekstra stråkjøl for økt slitestyrke og stabilitet. Masten var senket ned gjennom en firkantet åpning i bunnstokkene som også var meget kraftige bjelker. Det var laget av furu, og dette tyder på at det var norskbygd.

## Dendrokronologisk datering
I 1998 kom de første anmodninger om å foreta dendrokronologisk datering av trevirket, og i januar 1999 ble 18 ulike prøver tatt fra disse femti delene samt åtte prøver fra 12 deler som kom fra et annet skip som også var funnet som gjenbrukte deler i bygningsfundamentene. Det viste seg at delene som tidligere var trodd å være fra et annet skip, i virkeligheten tilhørte Bryggeskipet. Det kom også fram at dateringen av Bryggeskipet er satt til vinteren 1187&ndash;1188 da trær ble felt og deretter brukt for byggingen i Bergen. Spor etter brann på Bryggeskipet trodde man først at kom fra bybrannen i året 1248, men kan ha kommet fra den såkalte «Bergenssommeren» i 1198. I den 10. august 1198 satt baglerne Bergen i brann etter å ha blitt drevet ut av birkebeinerne.

Det ble ikke funnet tegn etter langvarig benyttelse eller slitasje ifølge de dendrokronologiske analysene på prøvene. Om det skulle stemme at Bryggeskipet var oppbrutt og gjenbrukt for å fungere som bygningsfundamenter for flere bygninger etter bybrannen i 1248, mente det en alder på seksti år for et skip. Undersøkelsene av bygningsfundamentene der restene fra Bryggeskipet ble funnet, beviste bare en langsom gjenreisning etter bybrannen i 1248 fram til cirka 1300. Dessuten var Bryggeskipet så sterkt oppbrutt og gjenbrukt at det bare kan ha vært gjort med stor dyktighet.

## Referanser


## Litteratur
* *The Bryggen Papers: Ships and Commodities* Fagbokforlaget, ISBN 82-7674-770-1

## Eksterne lenker
* Bryggeskipet
* Bryggen