Henry Campbell-Bannerman

**Henry Campbell-Bannerman** (1836–1908) var en britisk politiker (Liberal Party). Han var Storbritannia og Irlands statsminister fra desember 1905 til april 1908. Campell-Bannerman var den første som offisielt kunne bruke tittelen statsminister.

Han ble omtalt som«CB», og var en varm tilhenger av frihandel, irsk Home Rule og forbedringer av de sosiale levekår. Campell-Bannermann var statsminister samtidig som han var parlamentets medlem med lengst ansiennitet (Father of the House). Han måtte gå av som følge av sykdom, men ble boende i Downing Street 10. Der døde han, som den eneste statsminister noensinne.

## Liv og virke
### Bakgrunn

Hans etternavn fra fødselen var Campbell - resten er et senere tillegg, som kom fra morssiden. Faren var James Campbell av Stracathro (1790-1873) forretningsmann og lokalpolitiker i Glasgow, moren var Janet Bannerman (1799-1873). Henry var deres andre sønn og yngste barn i en søskenflokk på seks. Han ble utdannet ved Glasgow High School, så Universitetet of Glasgow og så Trinity College i Cambridge.

### Parlamentsmedlem
1868 ble han valgt for det liberale parti til Underhuset. I 1884 kom han med i Gladstones annet kabinett som minister for  Irland. I Gladstones tredje (1886) og fjerde (1892–1894) kabinett såvel som i Roseberys regjering (1894–1895) var han krigsminister. 

Campbell-Bannerman talte fransk, tysk og italiensk flytende. Hver sommer tilbragte han og hans kone et par måneder på det europeiske kontinent, vanligvis i Frankrike og i kurbyen Marienbad i Bøhmen.

I 1898 ble han etterfølger etter William Vernon Harcourt som de liberales anfører i Underhuset. 

### Statsminister
Etter at den konservative Balfour-regjeringen fratrådte i desember 1905 fikk Campbell-Bannerman oppdraget å danne ny regjering. Et forsøk fra anførerne av partiets høyrefløy å få Campbell-Bannerman skjøvet ut av veien til Overhuset, slo feil.

Campbell-Bannermanns regjering ble kjent for sin styrke og effektivitet, og den sørget for å ha støtte i hele det liberale partiet. 

Det liberale partiet vant valget i 1906 og beholdt regjeringen. Regjeringen gjenreiste uavhengighet for Transvaal og Oranjefristaten som var deler av Sør-Afrika. Den møtte motstand i Overhuset til sin undervisningslov.
 
I løpet av sin tid ble Campbell-Bannerman til Father of the House (det parlamentsmedlem med den lengste uavbrutte mandattid). Han var i 2014 fortsatt den eneste britiske statsminister som hadde vært dette.

Han huskes for prøveløslatelsesloven av 1907 (Probation Act). Loven gjorde det mulig for domstolen å løslate straffedømte på prøve. Loven er grunnlaget for dagens prøveløslatelsessystem og kriminalomsorg i landet.

### Fratreden og død
Etter en tid gikk det verre med hans helse. Han trådte derfor tilbake fra statsministerembedet den 3. april 1908, og døde den 22. april 1908 i Downing Street No. 10. Han var dermed den eneste statsminister hittil som har dødd i det huset han kalte «en rotten gammel brakke av et hus» («a rotten old barrack of a house»).

## Referanser


## Litteratur
* A. J. A. Morris: ‘ Sir Henry Campbell-Bannerman (1836–1908)’, *Oxford Dictionary of National Biography*, )Oxford University Press, Sept 2004;  online edn, Jan 2008, accessed 29 March 2009.
* 
* Ewen A.  Cameron: «‘Maistly Scotch’ Campbell-Bannerman and Liberal Leadership», *Journal of Liberal  History*, Issue 54, Spring 2007.
* Tony Greaves: «Sir Henry Campbell-Bannerman», i Duncan Brack (red.):  *Dictionary of Liberal Biography* (Politico's, 1998), pp.&nbsp;69–73.
* J. F. Harris og C. Hazlehurst: «Campbell-Bannerman as prime minister», *History*,  55 (1970), pp.&nbsp;360–83.
* Roy Hattersley: *Campbell-Bannerman*  (British Prime Ministers of the 20th century series) (Haus, 2006).
* T. P. O'Connor: *Sir Henry Campbell-Bannerman* (Hodder & Stoughton, 1908).
* John A. Spender: *The Life of the Right Hon. Sir Henry Campbell-Bannerman.* 1932, ny utgivelse New York 1969.
* John Wilson: *C. B.: A Life of Sir Henry Campbell-Bannerman* (Constable & St Martin's Press, 1973).

## Eksterne lenker
* 
* 
*  Henry Campbell-Bannerman i Classic Encyclopedia