Israelsk litteratur

**Israelsk litteratur**, generelt referert til som **hebraisk litteratur**, er poesi og prosa skrevet på moderne hebraisk, som en del av det hebraiske språkets renessanse i moderne tid.

## Historie
Den første moderne hebraiske poesien og prosaen var verkene etter jødiske forfattere på det 19. århundre, fra forskjellige land i Europa, hvis morsmål var hebraisk. Sjolom-Alejkhem skrev på russisk, hebraisk og jiddisch; Isaac Leib Peretz og Mendele Mocher Sforim skrev på hebraisk og jiddisch; Hayyim Nahman Bialik vokste opp i Russland, men skrev på hebraisk. Noen av disse forfatterne publiserte først sine verker i hebraiske aviser publisert i Europa. Mange av pionerene innen hebraisk litteratur var sionister, og dro til slutt til landet Israel. Noen skrev på hebraisk før deres ankomst, mens andre gikk over til hebraisk som formidlingsspråk for deres litterære bestrebelser etter at de ankom Israel.

## 40- og 50-tallet
I løpet av 40- og 50-tallet: «Uavhengighetskrigsgenerasjonen» . Innfødte forfattere kom i konflikt «mellom individualisme og hengivelse til samfunnet og staten»; karakterisert av «sosial realisme». På denne tiden hadde israelske forfattere innflytelse på resten av verden.

* S. Yizhar 
* Moshe Shamir 
* Hanoch Bartov 
* Haim Gouri 
* Benjamin Tammuz 
* Aharon Megged
* Igal Mossinsohn 
* Yitzhak Shami 

## 60-tallet
På begynnelse av 60-tallet: «veldig innflytelsesrike» forfattere fulgte mindre «ideologiske mønstre», og skrev mer om individet; «psykologisk realisme, allegori og symbolisme»; «spekulasjon og skepsis angående … sedvaner».

* Abraham B. Yehoshua
* Amos Oz
* Natan Yonatan 
* Yoram Kaniuk 
* Yaakov Shabtai 
* Yeshayahu Koren

## 80- og 90-tallet
I løpet av 80- og 90-tallet: «Intens litterær aktivitet», rettet mot «muliggjøre[lse] for lesere å forstå seg selv», karakteriserte «tre generasjoner» av forfattere, inkludert Oz, Yehoshua, Kaniuk, så vel som:

* Aharon Appelfeld
* David Shahar
* David Grossman
* Meir Shalev

### Holocaust-fiksjon
Holocaust ble satt i nytt perspektiv av Appelfeld og Grossman, så vel som av (blant andre):

* Yehoshua Kenaz
* Yonat and Alexander Sened 
* Nava Semel
* Esty G. Hayim

### Nye temaer
Nye temaer oppsto:
* Anton Shammas, «en arabisk-kristen forfatter»: «araberlandsbyen»; likevel valgte populære israelske arabiske forfattere som Emil Habibi (mottaker av Israel-prisen) fortsatte å skrive på arabisk.
* Yossl Birstein: Haredi-verdenen
* Haim Be'er: «Jerusalems hasidiske gårder»
* Dov Elbaum, Michal Govrin: ytterligere forfattere innen «religiøs dimensjon» (Furstenberg)
* Yitzhak Orpaz-Auerbach: «skeptikeren» når «fundamentalisme vinner frem»
* Sami Michael, Albert Suissa, Dan Benaya Seri: «stedet for... nye immigranter fra arabiske land»
* Shimon Ballas, Eli Amir, Amnon Shamosh, Yitzhak Gormezano-Goren: ytterligere forfattere om Sephardi-opplevelser
* Yitzhak Ben-Ner, så vel som Kaniuk, Grossman, Oz: «universelle temaer slik som demokrati og rettferdighet» under «konstante utfordringer»

## Forfatterinner
Kvinnelige forfattere ble mer prominente på «generelle emner», så vel som på kvinnens rolle innen «jødisk tradisjon og... i innen sionismevirksomheten»:
* Amalia Kahana-Carmon
* Hannah Bat-Shahar – erotisk litteratur
* Shulamith Hareven
* Shulamit Lapid 
* Ruth Almog
* Savyon Liebrecht 
* Batya Gur
* Eleonora Lev
* Yehudit Hendel
* Leah Aini
* Nurit Zarchi

## Detektivfiksjon
Noen av de ovennevnte kvinnene (Lapid og Gur) begynte å skrive detektivfiksjon, så vel som de følgende menn og kvinner:
* Michael Barak, pseudonym for Michael Bar-Zohar, skriver hebraisk detektivfiksjon i hvert fall så tidlig som 1972
* Amnon Dankner
* Ram Oren
* Amnon Jacont

## Den yngre generasjon
En «yngre generasjon» av forfattere som er «mer universelle», «avhendte, surrealistiske og idiosynkratiske»:
* Judith Katzir 
* Etgar Keret: for det meste noveller
* Orly Castel-Bloom: for det meste noveller
* Gadi Taub
* Irit Linur: moderne fiksjon, humoristisk romantikk og spenning
* Mira Magen: Haredi-kvinnenes opplevelser
* Shimon Zimmer
* Lily Perry
* Yitzhak Laor
Noen postmodernistiske forfattere:
* Itamar Levy
* Yoel Hoffmann

## Senere på 90-tallet
En ny front av unge forfattere aktiv på slutten av 90-tallet og begynnelsen av det nye årtusen (se også haaretz)
* Dorit Rabinyan
* Yael Hadaya
* Alon Hilu
* Dudu Bossi
* Eshkol Nevo
* Moshe Ophir
* Efrat Danon
* Alex Epstein (postmoderne)
* Maya Arad (romaner på rim)
* Shimon Adaf (poesi og detektivromaner)
* Yuval Shimoni
* Avner Shavit
* Benny Ziffer

## Hebraiske barnebøker

Bøker for barn:
* Miriam Yalan-Shteklis
* Uri Orlev
* Yehuda Atlas: begynte en trend med å skrive korte dikt fra barneperspektiv
* Ephraim Sidon: satirisk skribent, skrev ofte for voksne under dekke av barnebøker
* Nira Harel
* Tamar Bergman
* Gila Almagor: for det meste selvbiografiske romaner
* Daniella Carmi
* Dvora Omer: produktiv forfatter for barn og ungdom, gitt Israel-prisen (2006)
* Dorit Orgad: produktiv forfatter for barn under 13 år og unge voksne
* Michal Snunit: korte, illustrerte bøker, allegorier om åndelighet og følelser, populær som gavebok for voksne
* Alona Frankel: *Once Upon a Potty*
* Galila Ron-Feder Amit: produktiv forfatter for barn under 13 år og unge voksne
* Smadar Shir: produktiv forfatter for barn under 13 år og unge voksne
* Yehonatan Geffen

## Utgivelse av bøker i Israel
Ved lov skal Det jødiske nasjonale universitetsbiblioteket og Det hebraiske universitetet i Jerusalem motta to kopier av hver bok som publiseres i Israel. I 2004 rapporterte de å ha mottatt 6436 nye bøker. De fleste var utgitt på hebraisk, og de fleste av de bøkene publisert på hebraisk var også originalt skrevet på hebraisk. Nesten åtte prosent av antallet fra 2004 var barnebøker og andre fire prosent var tekstbøker. Ifølge type forelegger, var 55&nbsp;% av bøkene kommersielle, 14&nbsp;% selvpubliserte, ti prosent regjeringsutgitt, syv prosent utdanningsbøker og 14&nbsp;% publisert av andre type organisasjoner.

## Referanser

*  Oversikt over hebraisk litteratur
*  Furstenberg, Rochelle. "The State of the Arts: Israeli Literature." Israels utenriksdepartement, 1998.,
*  Israels utenriksdepartement, "CULTURE- Literature", 2003. 
* Ricci, Cristián and Ignacio López-Calvo. «Caminos para la paz: literatura israelí y árabe en castellano». Buenos Aires: Corregidor, 2008.
*  Weill, Asher. "Culture in Israel- On the Cusp of the Millennium." Israels utenriksdepartement, 2000.

## Eksterne lenker
*