open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anne Karen Bjelland

**Anne Karen  Bjelland** (født 1952 i Bergen) er en norsk sosialantropolog og professor ved Universitetet i Bergen.

Bjelland fullførte i 1981 hovedfag i sosialantropologi ved Universitetet i Bergen på oppgaven *Aldershjemmet som livsmiljø: En analyse av beboernes tilpasningsmønstre og identitetshåndtering*. I 1990 avla hun dr.polit.-graden på avhandlingen *«Sorgerne glemmer jeg, minnerne gjemmer jeg -». En studie av beboernes identitetshåndtering i aldershjem*. I sin forskning har Bjelland særlig beskjeftiget seg med helse- og sosialsektoren, da i særdeleshet spørsmål knyttet til aldring, eldre og institusjonsomsorg, men også helse og sykdom i kulturelt perspektiv.

Bjelland har vært tilknyttet Institutt for sosialantropologi, Universitetet i Bergen siden 1982, først som vitenskapelig assistent og så som NAVF-stipendiat. Fra 1985 til 1986 var hun amanuensis i helse- og sosialadministrasjon ved Sogn og Fjordane Distriktshøgskule, før hun returnerte til UiB for å sluttføre sin stipendiatperiode. Fra 1988 til 1989 var hun ansatt ved Institutt for helse- og sosialpolitikk ved UiB, først som amanuensis og deretter som førsteamanuensis. I 1989 ble Bjelland førsteamanuensis ved Institutt for sosialantropologi, Universitetet i Bergen. Fra 1995 har hun vært professor samme sted.

## Bibliografi (utvalg)
* med Christine Øye og Aina Skorpen: «Doing participant observation in a psychiatric hospital – Research ethics resumed», *Social Science and Medicine*, 2007.
* «Kosmetisk kirurgi og odontologi i estetikkens tjeneste, Noen kritiske refleksjoner», *Tidsskrift for kjønnsforskning*, 2006.
* «Selje Spa Thalasso – en helse- og velværekatedral?», *Tidsskrift for kulturforskning*, 2006.
* «Det perfekte smilet idealer og trusselbilder», i Kari Tove Elvbakken og Per Solvang (red.): *Helsebilder. Sunnhet og sykdom i kulturelt perspektiv*, Fagbokforlaget, 2002.
* «Det vellykkede smilet», *Tidsskrift for Den norske lægeforening*, 2001.
* «Å være pårørende i det smertefulle: Skjæringspunktet mellom pasient og helsevesen», *Omsorg – Nordisk Tidsskrift for Palliativ medisin*, 1998.
* «Sosialantropologiske perspektiver i helse- og sosialforskning – med eksempler fra eldreomsorg og psykiatri»", *Milepælen, Tidsskrift for høgskoleutdanning i helse- og sosialfag*, 1995.
* «Kulturelle konstruksjoner av kropp og helse – antropologiske perspektiver»", *Norsk antropologisk tidsskrift*, 1993.
* «"Piker, vin og sang". Om pensjonerte sjømenn på et aldershjem», i Ottar Brox og Marianne Gullestad (red.): *På Norsk Grunn. Sosialantropologiske studier av Norge, nordmenn og det norske*, Ad Notam Forlag, 1989.

## Eksterne lenker
* Presentasjon fra UiB
NM i ishockey 1988

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 1988** var det 49. norgesmesterskapet i ishockey. 

 vant sitt 15. norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 3&ndash;1 i kamper mot .

## [[1. divisjon ishockey for menn 1987/88|1. divisjon 1987/88]]

## Sluttspill

; Semifinaler:
* Vålerengen - Frisk 7-4, 6-1
* Furuset - Storhamar 6-4, 3-2

; Finale
* Vålerengen-Furuset 2-3, 4-2, 4-2, 1-3, 4-1 (3-2 i kamper)

## Kilder
* Jan Hedenstad, Arvid Eriksen (red.) *Sportsboken 1988/89*, s. 293. VG. ISBN 82-90773-01-3.
NM i ishockey 1989

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 1989** var det 50. norgesmesterskapet i ishockey. 

 vant sitt andre norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 3&ndash;1 i kamper mot .

## [[1. divisjon ishockey for menn 1988/89|1. divisjon 1988/89]]

## Sluttspill

; Semifinale:
*  .
* .

; Finale
* Trondheim-Sparta 3-6, 2-3, 5-4, 2-4 (1-3 i kamper)

## Kilder
* Arvid Eriksen (red.) *Sportsboken 1989/90*, s. 294. VG. ISBN 82-90773-02-1.
NM i ishockey 1990

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 1990** var det 51. norgesmesterskapet i ishockey. 

 vant sitt sjuende norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 3&ndash;0 i kamper mot .

## [[1. divisjon ishockey for menn 1989/90|1. divisjon 1989-90]]

## Sluttspill

; Semifinale:
* Vålerenga  - Sparta (2-1 i kamper)

* Furuset  - Stjernen (2-1 i kamper)

; Finale
* Furuset-Vålerengen 8-3, 5-3, 6-2 (3-0 i kamper)
NM i ishockey 1991

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 1991** var det 52. norgesmesterskapet i ishockey. 

 vant sitt 16. norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 3&ndash;0 i kamper mot .

## [[Eliteserien i ishockey for menn 1990/91|Eliteserien 1990/91]]

## Sluttspill

; Semifinale:
* Vålerengen-Sparta 8-2, 3-2  
* Furuset-Stjernen 3-5, 9-2, 6-5

; Finale
* Vålerengen-Furuset 8-5, 6-3, 6-3 (3-0 i kamper)

## Kilder
* Arvid Eriksen (red.) *Sportsboken 1991/92*, s. 285. VG. ISBN 82-90773-05-6.
Eidsberg (sogn)

**Eidsberg** er et sogn i Indre Østfold kommune som strekker seg fra Trøgstad/Askim til Rakkestad og fra Skiptvet/Glomma til Mysen. De fleste større bygninger ligger rundt Eidsberg kirke. Sognet utgjør med 92 km² en stor del av tidligere Eidsberg kommune.

## Historie

Eidsberg var først ute med postkontor (før Mysen), dette lå ved Høyendal (ved Lekum mølle) til 1924, postkontoret ble åpnet rett etter jernbanelinjens åpning i 1882 . Det har også ligget et postkontor ved Heia stasjon sammen med noen butikker. 

Ved Eidsberg stasjon lå det på et tidspunkt en skofabrikk, lokalene ble senere benyttet til et båtbyggeri. Båtbyggingen ble kortvarig, da lokalene brant ned.

I tillegg til Eidsberg kirke lå det i Eidsberg tidligere en kirke, kalt Hen kirke, kirken lå ved Hen nær Heia.
Svartedauden tok hardt på for vedlikeholdet og bruken av kirken, i dag står det derfor bare et monument på stedet. Også Tenor kirke og Folkenborg kirke har ligget innenfor Eidsberg sogn.

Det har til sammen ligget fem landhandlerier i Eidsberg: Et ved Høyendal, et sør for Eidsberg kirke ved Lundsrudveien, et i Fiskerbygda nær Glomma, et ved Dingtorpkrysset og et ved Heia stasjon.

Det har dessuten vært ferge ved Grønnsund (Salmonrud) og lensevirksomhet ved Fiskerbygda ved Skjørshammer. Denne virksomheten førte til at det utviklet seg et lite tettsted og at det ble anlagt butikk ved Skjørshammer brygge og andre steder hvor fløterne og de som drev lensene gikk i land.

## Steder i sognet
*Folkenborg
*Eidsberg stasjon (bebyggelse rundt)
*Høie/Høiekroken
*Fiskerbygda/Fiskærbøgda
*Heia
*Slitu

Sognet var også delt inn i fire skolekretser:
*Kirkefjerdingen
*Høiefjerdingen
*Hensfjerdingen
*Tyfjerdingen

## I sognet ligger
*Eidsberg kirke med kapell, kirkestue og historisk våpenmagasin
*Kirkefjerdingen barneskole 
*Kirkeby grendehus 
*Folkenborg museum

*Eidsberg historielag som holder til på Folkenborg museum.
*Lekum gård 
*Lekum mølle/kraftverk
*Skjørshammer brygge,  frikuftsområde med toaletter, grill, paviliong med overbygg, badeplass, brygge og båtutsettingsplass.
*Valdisholm borgruiner
*gress- og grusbane eid av Eidsberg IL

## Eksterne lenker
Hjemmesider:
* Kirkefjerdingen skole (ny)
* Kirkeferdingen skole
* Kirkeby grendehus
* Eidsberg kirke
* Folkenborg museum 
* Eidsberg Historielag
* Eidsberg IL
Artikler:
* Valdisholm borgruin
NM i ishockey 1992

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 1992** var det 53. norgesmesterskapet i ishockey. 

 vant sitt 17. norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 3&ndash;0 i kamper mot .

## [[Eliteserien i ishockey for menn 1991/92|Eliteserien 1991/92]]

## Sluttspill

;Kvartfinaler:
* Sparta-Vålerengen 3-4 
* Vålerengen-Stjernen 7-3
* Stjernen-Sparta 4-3
* Viking-Trondheim 0-3
* Trondheim-Storhamar 5-3
* Viking-Storhamar 9-5
 

; Semifinaler:
* Vålerengen-Storhamar 4-1, 5-8, 7-3  
* Trondheim-Stjernen 2-3 (sd), 0-8

; Finale
* Vålerengen-Stjernen 6-2, 5-3, 5-4 (3-0 i kamper)
NM i ishockey 1994

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 1994** var det 55. norgesmesterskapet i ishockey. 

 vant sitt første norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 3&ndash;1 i kamper mot .

## [[Eliteserien i ishockey for menn 1993/94|Eliteserien 1993/94]]

## Sluttspill

;
  ***'
 
 '''Pulje A'''
 Trondheim - Vålerenga          3- 6
 Stjernen - Trondheim          13- 1
 Vålerenga - Stjernen           7- 1
 Vålerenga        2    2  0  0    13- 4   4
 Stjernen         2    1  0  1    14- 8   2
 Trondheim        2    0  0  2     4-19   0
 <strong>
 Pulje B
 </strong>Sparta - Storhamar             3- 1
 Lillehammer - Sparta           7- 0
 Storhamar - Lillehammer        6- 1
 Storhamar        2    1  0  1     7- 4   2
 Lillehammer      2    1  0  1     8- 6   2
 Sparta           2    1  0  1     3- 8   2
 
 ***'
 Vålerenga - Lillehammer        1- 3
 Lillehammer - Vålerenga        4- 1
 
 Storhamar - Stjernen           4- 2
 Stjernen - Storhamar           3- 5
Finale
* Lillehammer-Storhamar 3-2, 3-2, 3-4, 5-3 (3-1 i kamper)





## Kilder
* Arvid Eriksen (red.) *Sportsboken 1994/95*, s. 257. Schibsted. ISBN 82-516-1543-7.
NM i ishockey 1995

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 1995** var det 56. norgesmesterskapet i ishockey.

 vant sitt første norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 3&ndash;0 i kamper mot .

## [[Eliteserien i ishockey for menn 1994/95|Eliteserien 1994/95]]

## Sluttspill

;
  ***'
 '''Pulje A'''
 Storhamar - Stjernen           3- 2
 Spektrum Flyers - Storhamar    3- 4
 Stjernen - Spektrum Flyers     6- 5
 Stjernen - Storhamar           5- 3
 Storhamar - Spektrum Flyers    2- 1
 Spektrum Flyers - Stjernen     5- 6
 Stjernen         4    3  0  1    19-16   6
 Storhamar        4    3  0  1    12-11   6
 Spektrum Flyers  4    0  0  4    14-18   0
 <strong>
 Pulje B
 </strong>Vålerenga- Viking              5- 3
 Lillehammer - Vålerenga        1- 4
 Viking - Lillehammer           2- 3
 Viking - Vålerenga             7- 5
 Vålerenga - Lillehammer        5- 1
 Lillehammer - Viking           9- 3
 Vålerenga        4    3  0  1    18-12   6
 Lillehammer      4    2  0  2    14-13   4
 Viking           4    1  0  3    15-22   2
 
 ***'
 Vålerenga - Storhamar          2- 4
 Storhamar - Vålerenga          5- 4
 
 Stjernen - Lillehammer         6- 3
 Lillehammer - Stjernen         3- 4
**Finale**
* Storhamar-Stjernen 4-1, 7-2, 6-1 (3-0 i kamper)

## Norgesmester for 1995

Jim Marthinsen, Svein Harald Arnesen, Petter Salsten, Tommy Larsen, Pål Johnsen, Ole Eskild Dahlstrøm, Tom Erik Olsen Jon-Hroar Nordstrøm, Jan Karlsson, Peter Madach, Martin Åhlberg, Erik Kristiansen, Martin Åhlberg, Carl Oscar Bøe Andersen, Patrick Eide, Kent Inge Kristiansen, Petter Thoresen, Klas Forfang, Jan-Tore Rønningen, Krister Sætre, Rune Gulliksen, Pål Martinsen

## Poengligaen i Eliteserien
 Martin Ålberg, Storhamar         48  20   68
 Kyle McDonough, Stjernen         31  21   52
 Eirik Paulsen, Viking            22  26   48
 Dan O'Connell, Viking            30  16   46
 Morten Finstad, Stjernen         22  22   44
 Ørjan Løvdal, Stjernen           13  30   43
 Trond Magnussen, Lillehammer     21  18   39
 Erik Kristiansen, Storhamar      15  24   39
 Tom Erik Olsen, Storhamer        23  14   37
 Ole E. Dahlstrøm, Storhamar      17  20   37
## Eksterne lenker
*
Fasttelefoni

**Fasttelefoni** foregår gjennom fast linjenett, det vil si trådnett av kobber, kabel eller fiber helt ut til abonnenten. Motsetningen er trådløs telefoni – det vil si enten mobiltelefoni, satellitt- eller radiotelefoni – hvor samtalen går i luften ut til abonnentens telefonapparat. 

Historisk er fasttelefoni den eldste varianten av telefoni. Den ble oppfunnet av italieneren Antonio Meucci i 1849, men skotten Alexander Graham Bell «stjal» patentet i 1876, og ble lenge feilaktig ansett som oppfinneren.

Fasttelefoni brukte lang tid til å ta av i verdensmarkedet, og har vokst meget sakte. Det var om lag 884 millioner fasttelefonibrukere i verden i 2021, mot rundt 1,25 milliarder i rekordåret 2009. Antallet mobiltelefonibrukere var om lag syv milliarder i 2021 med en anslått vekst til 7.5 milliarder i 2025.

Fasttelefoni krever nedgraving av linjenett i bakken eller i luftstrekk, og dette er mer kostbart enn å installere mobilnett. Selv om det trengs fibertilknytning mellom basestasjonene for mobiltelefoni, slipper man da å bygge fastlinjer ut til hver enkelt abonnent.

## Norge
Fasttelefoni ble introdusert i Norge i 1879. Mobiltelefoni er av langt nyere dato, og ble introdusert kommersielt på 1970-tallet, og digitalisert i 1993 i Norge gjennom GSM.

I Norge ble fasttelefon over kobbernettet avviklet 31. desember 2022. På dette tidspunktet var det mindre enn 300 private abonnementer igjen.

## Storbritannia
Storbritannia planlegger å avslutte telefoni på fastnett i 2025.

## Regulatoriske forhold
Fasttelefoni bygde tidligere på monopoler i nesten alle land, dog hadde noen land (som Sverige og Finland) konkurranse allerede fra 1800-tallet. Frem til kobbernettet ble stengt i 2022, var de dominerende fastnett-operatørene i Norge, som f.eks Telenor og Telia Company, regulert og pålagt å gi konkurrerende teletilbydere adgang til «kobbernettet» (LLUB) og fibernettet (bitstrøm-aksess) på like og ikke-diskriminerende vilkår.

## IP-telefoni
I de senere år har IP-telefoni blitt mer og mer utbredt i Norge og denne typen telefoni misforstås ofte som fasttelefoni. IP-telefoni kommuniserer via tilgjengelig internettlinje, og blir således ikke definert som fasttelefoni.

## Se også
* PSTN

## Referanser
NM i ishockey 1996

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 1996** var det 57. norgesmesterskapet i ishockey.

 vant sitt andre norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 3&ndash;0 i kamper mot .
## [[Eliteserien i ishockey for menn 1995/96|Eliteserien 1995/96]]

## Sluttspill

;
  **Pulje A**
 Storhamar - Vålerenga          6-3
 Vålerenga - Trondheim          5-3
 Trondheim - Storhamar          1-7
 Vålerenga - Storhamar          2-3
 Trondheim - Vålerenga          3-5
 Storhamar - Trondheim          3-2
 Storhamar        4   4  0  0  19- 8  8
 Vålerenga        4   2  0  2  15-15  4
 Trondheim        4   0  0  4   9-20  0
 
 Pulje B
 Stjernen - Lillehammer         5-3
 Spektrum Flyers - Stjernen     3-4
 Lillehammer - Spektrum Flyers  2-1
 Lillehammer - Stjernen         7-4
 Stjernen - Spektrum Flyers     5-3
 Spektrum Flyers - Lillehammer  7-4
 Stjernen         4   3  0  1  18-16  6
 Lillehammer      4   2  0  2  16-17  4
 Spektrum Flyers  4   1  0  3  14-15  2
 
 ****
 Stjernen - Vålerenga           1-3
 Vålerenga - Stjernen           7-2
 Stjernen - Vålerenga           2-6
 
 Storhamar - Lillehammer        4-1
 Lillehammer - Storhamar        0-5
 Storhamar - Lillehammer        7-1
Finale
* Storhamar-Vålerengen 3-2, 6-1, 5-3 (3-0 i kamper)

## Norgesmester for 1996
Jim Marthinsen, Svein Harald Arnesen, Petter Salsten, Tom Erik Olsen, Ole Eskild Dahlstrøm, Tommy Larsen, Morten Fjeld, Alexander Smirnov, Patrick Eide,Lubos Sikela, Erik Kristiansen, Klas Forfang, Jon-Hroar Nordstrøm, Peter Madach, Rune Gulliksen, Pål Johnsen, Pål Martinsen, Magnus Østeraas, Tommy Marthinsen, Torkil Brustad, Martin Åhlberg

## Kilder
* Arvid Eriksen (red.) *Sportsboken 1996/97*, Schibsted. ISBN 82-516-1611-5.
* Bjørn Veseth (red.) *Sport 96*, Notabene Forlag. ISBN 82-90723-50-4.
* HockeyArchives.Info - Championnat de Norvège 1995/96, fransk, besøkt 20. august 2020
NM i ishockey 1993

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 1993** var det 54. norgesmesterskapet i ishockey. 

 vant sitt 18. norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 3&ndash;0 i kamper mot .

## [[Eliteserien i ishockey for menn 1992/93|Eliteserien 1992/93]]

## Sluttspill

;
  ***'
 '''Pulje A'''
 Lillehammer - Storhamar        3-4(sd)
 Furuset - Lillehammer          3-1
 Storhamar - Furuset            1-2(sd)
 Furuset          2   2  0  0   5- 2  4
 Storhamar        2   1  0  1   5- 5  2
 Lillehammer      2   0  0  2   4- 7  0
 <strong>
 Pulje B
 </strong>Viking - Vålerenga             3-5
 Stjernen - Viking              3-6
 Vålerenga - Stjernen           5-2
 Vålerenga        2   2  0  0  10- 5  4
 Viking           2   1  0  1   9- 8  2
 Stjernen         2   0  0  2   5-11  0
 
 ***'
 Furuset - Viking               2-1
 Viking - Furuset               5-2
 Furuset - Viking               4-0
 
 Vålerenga - Storhamar          3-2
 Storhamar - Vålerenga          3-2(sd)
 Vålerenga - Storhamar          4-3
**Finale**
* Vålerengen-Furuset 6-0, 2-3, 4-3, 6-2 (3-1 i kamper)
NM i ishockey 1999

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 1999** var det 60. norgesmesterskapet i ishockey. 

 vant sitt 20. norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 3&ndash;2 i kamper mot .

## [[Eliteserien i ishockey for menn 1998/99|Eliteserien 1998/99]]

## Sluttspill

; Semifinaler:
* Vålerengen-Stjernen 5-3, 7-3, 7-3  
* Storhamar-Trondheim 1-3, 5-2, 2-4, 6-2, 6-3

; Finale
* Vålerengen-Storhamar 2-3, 2-6, 5-1, 5-2, 5-2 (3-2 i kamper)

## Poengligaen i Eliteserien
 Kyle McDonough, Frisk-Asker      33  44   77
 Morten Finstad, Stjernen         28  46   74
 Wayde Bucsis, Trondheim          37  34   71
 Lars Håkon Andersen, Stjernen    43  24   67
 Dallas Gaume, Trondheim          19  41   60
 Henrik Aaby, Frisk-Asker         26  32   58
 Marius Rath, Vålerenga           22  34   56
 Patrik Englund, Vålerenga        25  29   54
 Stig Johansen, Stjernen          13  39   52
 Pål Johnsen, Storhamar           16  34   50
U.D.O.

**U.D.O.** er et tysk heavy- speed metal-band, som ble startet av vokalist Udo Dirkschneider etter at han forlot Accept i 1987. Platedebuten *Animal House* (1988) og oppfølgeren *Mean Machine* (1989) inneholdt tyngre heavy metal enn forsøket på en radiovennlig stil som Accept skulle komme med på sin *[[Eat the Heat]]* (1989).

Bandet har gjennom årene flere ganger byttet ut alle medlemmer med unntak av Dirkschneider. Gitaristen Mathias Dieth var med til og med *Timebomb* (1991), men forsvant etter perioden 1993-1996 da Dirkschneider hadde U.D.O. på is under en gjenforening med Accept.

Stefan Kaufmann, tidligere trommeslager i Accept, var gitarist i U.D.O. i perioden 1996-2012. Kaufmann har også vært produsent for platene U.D.O. utga i perioden 1990-2011 (av og til i samarbeid med Dirkschneider). Produksjonene har fått kritikk for utstrakt bruk av trommemaskin.

Bandet opptrådte som Dirkschneider med kun låter av Accept på repertoaret fra 2016, noe som resulterte i konsertalbumet *Live - Back To The Roots*. Utgivelsen er tatt med blant U.D.O.s album i diskografien på bandets nettside.

## Diskografi
;Studioalbum 
**Animal House* (1988)
**Mean Machine* (1989)
**Faceless World* (1990)
**Timebomb* (1991)
**Solid* (1997)
**No Limits* (1998)
**Holy* (1999)
**Man And Machine* (2002)
**Thunderball* (2004)
**Mission No.X* (2005)
**Mastercutor* (2007)
**Dominator* (2009)
**Rev-Raptor* (2011)
**Steelhammer* (2013)
**Decadent* (2015)
**Steelfactory* (2018)
**We are 1* (2020) med Musikkorps der Bundeswehr
**Game Over* (2021)
**Touchdown * (2023)
;Konsert- og samlealbum
**Best Of* (1999)
**Live From Russia* (2001)
**Nailed To Metal – The Missing Tracks* (2003)
**Metallized – 20 Years Of Metal* (2007)
**Celebrator – Rare Tracks* (2012)
**Live - Back To The Roots* (2016) som Dirkschneider
**Live in Bulgaria 2020 – Pandemic Survival Show* (2021)
;Konsert-DVD
**Mastercutor Alive* (2008)

## Medlemmer
;Nåværende
*Udo Dirkschneider – vokal
*Andrey Smirnov – gitar
*Sven Dirkschneider – trommer
*Tilen Hudrap – bass
*Dee Dammers – gitar

;Tidligere
*Kasperi Heikkinen – gitar
*Francesco Jovino – trommer
*Fitty Wienhold – bass
*Igor Gianola – gitar
*Stefan Kaufmann – gitar
*Andy Susemihl - gitar
*Peter Szigeti – gitar
*Mathias Dieth – gitar
*Wolla Boehm – gitar
*Jürgen Graf – gitar
*Frank Rittel – bass
*Dieter Rubach - bass
*Thomas Smuszynski – bass
*Thomas Franke – trommer
*Stefan Schwarzmann – trommer
*Lorenzo Milani – trommer

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Kunsten er død

**Kunsten er død** er et lett omskrevet sitatutdrag fra et skrift fra 1919 av dadaisten Raoul Hausmann (1886&ndash;1971). Påstanden ble fremsatt i 1919, og vekket oppmerksomhet over store deler av den kunstinteresserte verden.

Som et uttrykk for ''Der Zeitgeist'' opplevde mange at utsagnet rammet. Yngre kunstnere var i ferd med å prøve ut nye måter å lage kunst på, og reagerte sterkt mot læresteder der en holdt fast på eldre idealer og stilarter. Tiden var i det hele turbulent, og nye kunstnerforbund og mer og mindre varige allianser var i ferd med å se dagens lys.

I etterhånd kom så nazistenes forsøk på å sortere kunst i samfunnsnyttig og entartet, hvor mange av de kunstnere som i dag regnes for viktige, fikk inndradd verker, brent bøker og fikk forbud mot å produsere.

Tolkningene av utsagnet har sprikt i flere retninger. Sitatet bringes her i sin helhet, og kan da leses som at den (klassiske) sexy pirrekunsten er død, og spissborgeren som fortsatt kjøper slikt antydes å drive med nekrofili.

:I oversettelse: *«Å, mine spissborgerlige herrer, dere sier at kunsten er i fare? Ja, vet dere ikke at kunsten er en vakker kvinnelig skapning, uten klær, som regner med å bli ført til sengs, eller å oppfordre til dette? Neida, mine herrer, kunsten er slett ikke i fare &ndash; kunsten eksisterer ikke lengre! Den er død.»*

## Referanser


## Eksterne lenker
* «Dada - Art and Anti Art», *Dadism*
NM i ishockey 2000

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 2000** var det 61. norgesmesterskapet i ishockey. 

 vant sitt fjerde norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 3&ndash;1 i kamper mot .

## [[Eliteserien i ishockey for menn 1999/00|Eliteserien 1999/00]]

## Sluttspill

; Semifinaler
* Vålerenga-Frisk 8-3, 4-3, 10-3 (3-0 i kamper)  
* Storhamar-Sparta 5-3, 2-0, 5-1 (3-0 i kamper)

; Finale
* Vålerengen-Storhamar 5-3 (sd), 4-5, 3-4, 2-3 (1-3 i kamper)





## Poengligaen i Eliteserien
 Patrik Ross, Frisk-Asker         27  35   62
 Pål Johnsen, Storhamar           24  36   60
 Patrik Englund, Vålerenga        30  29   59
 Johan Brummer, Vålerenga         28  28   56
 Per Christian Knold, Sparta           20  28   48
 Tom Erik Olsen, Storhamar        23  23   46
 Jan Morten Dahl, Trondheim       12  33   45
 Kyle McDonough, Frisk-Asker      19  24   43
 Henrik Pettersson, M/S           30  11   41
 Petri Lehtonen, Frisk-Asker      20  20   40
Ekeberg hageby

**Ekeberg hageby** eller **Ekeberg haveby** befinner seg på Ekeberg i Oslo. Den er reist i 1924, og er Norges nest eldste trehushageby etter Tåsen hageby, som kom opp året før. Ekeberg hageby ligger oppe på Ekebergskrenten på Ekeberg gårds nordlige og nordvendte marker. Ekeberg haveby vel ble stiftet i 1926. I *Salmonsens konversationsleksikon* 2. utgave fra 1929, står følgende å lese: «Ekeberg Haveby har 188 Huse med 1269 Indb».

Alle hagebyens hus står fremdeles ved lag, om enn noen er påbygd og ombygd. Flere av de relativt store hagene er i seinere år delt i to, og det er bygd nye hus på de fradelte partene.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Ekeberg hageby i ''Nordstrand blad''
Pollestad

**Pollestad** er et tettsted i Klepp kommune på Jæren i Rogaland. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger omtrent ni kilometer sørvest for kommunesenteret Kleppe.

I Pollestad ligger Orre kirke. Tettstedet har også en butikk, bensinstasjon, bilverksted, landbruksavdeling, skole, barnehage og idrettshall.

## Se også
* Tettsteder i Rogaland
* Orre

## Referanser


## Eksterne lenker
* SSB: «Tettsteder og sentrumssoner. 1. januar 2005. Rogaland»
NM i ishockey 1997

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 1997** var det 58. norgesmesterskapet i ishockey. 

 vant sitt tredje norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 3&ndash;1 i kamper mot .
## [[Eliteserien i ishockey for menn 1996/97|Eliteserien 1996/97]]

## Sluttspill

;
  ***'
 Storhamar - Lørenskog          8- 2
 Lørenskog - Storhamar          0-14
 Storhamar - Lørenskog          4- 1
 
 Vålerenga - Manglerud/Star     9- 3
 Manglerud/Star - Vålerenga     0- 3
 Vålerenga - Manglerud/Star     8- 3
 
 Trondheim - Stjernen           5- 4
 Stjernen - Trondheim           5- 4
 Trondheim - Stjernen           1- 3
 Stjernen - Trondheim           5- 2
 
 Frisk/Asker - Lillehammer      3- 1
 Lillehammer - Frisk/Asker      4- 5
 Frisk/Asker - Lillehammer      4- 3
 
 ***'
 Storhamar - Stjernen           5- 2
 Stjernen - Storhamar           2- 3
 Storhamar - Stjernen           7- 5
 
 Vålerenga - Frisk/Asker       13- 1
 Frisk/Asker - Vålerenga        2- 4
 Vålerenga - Frisk/Asker        6- 2
Finale
* Storhamar-Vålerengen 3-2, 1-4, 1-0, 4-1 (3-1 i kamper)

## Poengligaen i Eliteserien
 Ole Eskild Dahlstrøm, Storhamar  27  55   82
 Kyle McDonough, Frisk-Asker      33  42   75
 Tom Erik Olsen, Storhamar        37  36   73
 Trond Magnussen, Lillehammer     28  36   64
 Jurij Leonov, Storhamar          25  38   63
 Erik Kristiansen, Storhamar      30  28   58
 Per Christian Knold, Stjernen    27  31   58
 Sergej Pusjkov, Vålerenga       19  38   57
 Pål Johnsen, Storhamar           24  29   53
 Tore Vikingstad, Stjernen        22  31   53
NM i ishockey 1998

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 1998** var det 59. norgesmesterskapet i ishockey. 

 vant sitt 19. norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 3&ndash;0 i kamper mot .

## [[Eliteserien i ishockey for menn 1997/98|Eliteserien 1997/98]]

## Sluttspill

; Semifinaler:
* Storhamar-Stjernen 3-2 (sd), 3-1, 3-2 (sd)  
* Vålerengen-Sparta 5-1, 4-3 (sd), 5-1

; Finale
* Vålerengen-Storhamar 6-3, 5-1, 6-2 (3-0 i kamper)





## Poengligaen i Eliteserien
 Morten Finstad, Stjernen         29  44   73
 Marko Kivenmäki, Frisk-Asker     30  37   67
 Johan Brummer, Vålerenga         27  37   64
 Per Christian Knold, Sparta      22  39   61
 Lars Håkon Andersen, Stjernen    34  26   60
 Tore Vikingstad, Stjernen        26  31   57
 Kyle McDonough, Frisk-Asker      20  33   53
 Johan Åkerman, Vålerenga        16  36   52
 Pål Johnsen, Storhamar           25  26   51
 Sergej Pusjkov, Vålerenga       17  31   48
NM i ishockey 2001

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 2001** var det 62. norgesmesterskapet i ishockey. 

 vant sitt 21. norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 3&ndash;0 i kamper mot .

## [[Eliteserien i ishockey for menn 2000/01|Eliteserien 2000/01]]

## Sluttspill

; Semifinaler:
* Frisk Asker-Storhamar 3-0, 2-1, 2-0  
* Vålerengen-Trondheim 4-1, 8-1, 9-3

; Finale
* Vålerengen-Frisk Asker 2-1, 4-2, 4-1 (3-0 i kamper)
Postoppkrav

**Postoppkrav** er en type sendinger per post som etter ønske fra den som sender brevet eller pakken, bare skal sendes til adressaten mot betaling. 

Postoppkrav er en tjeneste som ble innført i Norge i 1872 for vanlige brev og kort. I 1895 ble denne tjenesten innført også for pakker.
Ostrogski-palasset

**Ostrogski-palasset** (polsk *Pałac Ostrogskich*, også kjent som *Gniński-palasset* – *Pałac Gnińskich*) er et palass i sentrum av Warszawa ved Tamka-gaten 41. Det huser i dag Frédéric Chopin-selskapet (*Towarszystwo im. Fryderyka Chopina*). 

## Historie
Palassområdet ble kjøpt av Kraków-kastelanen prins Janusz Ostrogski mot slutten av det 16. århundre, som planla å bygge et befestet slott der. Han bygget ferdig murene og kjellerne, men overga så området til Denhoff-familien, som i 1681 overga det igjen til Gniński-familien. Underkansleren Jan Gniński bestemte seg for å omdanne den påbegynte bygningen til et palass etter tegninger av Tylman van Gemeren. Palasset stod ferdig i andre halvdel av det 17. århundre. 

På begynnelsen av 1700-tallet gikk palasset over til Zamoyski-ordinatenes familie (palasset ble senere kalt for «ordinatpalasset»). I 1771 tilhørte palasset Czapski-familien og senere Chodkiewicz-familien. I 1820 ble palasset kjøpt av politisekretæren Michał Gajewski, som i senere tid ombygde det. Også palassindret fikk nye funksjoner, og huset henholdsvis et lasarett, en gummifabrikk, Helsehuset og Institutt for bortglemte barn. 

Fra 1858 huset palasset Warszawas musikkonservatorium. Her fikk blant annet Ignacy Paderewski og Stanisław Moniuszko sin utdanning. Konservatoriet ble likvidert i 1939 med krigens begynnelse, og palasset ble lagt i grus under Warszawaoppstanden i 1944. Det ble gjenoppbygd i årene 1949&ndash;1954 etter tegninger av Mieczysław Kuzma.
Branicki-palasset

**Branicki-palasset** (polsk *Pałac Branickich*) er det fremste av tre palasser reist av Branicki-familien i Warszawa. Det ble bygd i nærheten av Kongeslottet, og var en av de rikeste magnatresidenser i hovedstaden. Palasset ligger i dag ved Miodowa-gaten 6. 

Senbarokkpalasset til Branicki-familien har to klassisistiske tilbygg og en større gårdsplass som avgrenses av en port fra Podwale-gaten. Det huser i dag en del av Warszawas rådhus.

## Historie

Den opprinnelige bygningen som stod der palasset befinner seg i dag i den første halvdel av 1600-tallet var Sapieha-familiens herregård. I det 18. århundre ble gården kjøpt av Stefan Mikołaj Branicki.

Palasset ble reist i rokokkostil på 1740-tallet til storhetman Jan Klemens Branicki etter tegninger av Jan Zygmunt Deybel, i samarbeid med Jan Henryk Klemm, Jakub Fontana og Jan Chryzostom Redler, inspirert av samtidens franske palasser. Palasset var da kjent som «Fru Krakowskas palass», etter kallenavnet til hetmanens kone Izabela Poniatowska, søsteren til kong Stanisław August Poniatowski. I 1804 solgte hun palasset til Niemojewski-familien. I 1817 gikk det derimot over til Stanisław Sołtyk. Palasset ble ombygd flere ganger på 1800-tallet, og ble i stor grad ødelagt av tyskerne under andre verdenskrig. Etter krigen ble Branicki-palasset gjenoppbygd i årene 1947&ndash;1953, på grunnlag av et maleri av Bernardo Belotto.
Myślewice-palasset

**Myślewice-palasset** (polsk *Pałac Myślewicki*) er et klassisistisk palass i Łazienki-parken i Warszawa. Det ble bygd av Stanisław August Poniatowski i årene 1775–1779 etter tegninger av Domenico Merlini. Navnet kommer fra landsbyen Myślewice.

Bygningens hovedkorpus er tre etasjer høy med to kvartsirkulære sidefløyer. Fasaden prydes av en enorm concha med skulpturer av Giacomo Monaldi som fremstiller Zefir og Flora. De lett konkave takene knytter an til datidens populære kinesiske mønstre. Til å begynne med var palasset bebodd av kongelige hoffmedlemmer, senere ble det overtatt av prins Józef Poniatowski. I kartusjen over inngangen finnes initialene hans. Palasset ble ikke skadd under andre verdenskrig. 

Den 15. september 1958 ble det første møtet mellom ambassadørene fra USA og Folkerepublikken Kina holdt i palasset som et forsøk på å etablere kontakt mellom de to landene.
Bleeding Me

**«Bleeding Me»** er en sang av det amerikanske Trash/Heavy Metal bandet Metallica, fra deres sjette studioalbum Load.

## Sang
Sangen er den syvende sangen på Load. Sangen handler om vokalist/gitarist James Hetfield stoppet og drikke alkohol, og mørke steder i livet hans.

Sangen er med fra Metallicas konsertalbum  S&M fra 1999. 

## Sporliste
# "Bleeding Me" (Edited Version)- 5:57
# "Bleeding Me" (Full Version) – 8:18

## Eksterne lenker
*
Jabłonowski-palasset

**Jabłonowski-palasset** (polsk *Pałac Jabłonowskich*) er et palass ved Teaterplassen i sentrum av Warszawa. Det huser i dag et banksenter.

## Historie

Palasset ble bygd i årene 1773–1785 til Antoni Jabłonowski etter tegninger av Jakub Fontana og Domenico Merlini. I årene 1817–1819 ble det ombygd etter tegninger av Fryderyk Albert Lessel og Józef Grzegorz Lessel, og overtok funksjonen som rådhus etter at det gamle rådhuset ved Gamlebytorget ble revet.

I 1863 brente palasset ned under januaroppstanden. Gjenoppbygningen i neorenessansestil fant sted i årene 1864–1869 etter tegninger av Józef Orłowski. Palasset fikk da også en ny takform, balkonger, en ny fløy og et karakteristisk branntårn med tre ur. Byrådet holdt sine møter i nyrenessansesalen, magistraten holdt til i portrettssalen, mens Dekert-salen var prydet av Marcelo Bacciarellis plafond overført fra Primaspalasset.

I årene 1936–1939 ble en ny modernisering gjennomført under ledelse av Oskar Sosnowski, og palasset fikk et nytt tak samt en åtte etasjer høy bygning fra Daniłłowiczowska-gaten. Under andre verdenskrig ble palasset totalskadd av tyskerne og de nedbrente murene revet i 1952. Palassets nordlige elevasjon ble gjenoppbygd i årene 1995–1997. Den beholdt sin opprinnelige form, med branntårnet og fasaden slik de så ut i 1936. De resterende elevasjonene fikk et moderne form.
NM i ishockey 2008

**[[Norgesmesterskapet i ishockey for menn|NM i ishockey]] 2008** var det 69. norgesmesterskapet i ishockey. 

 vant sitt sjette norgesmesterskap etter å ha vunnet finalen 4&ndash;2 i kamper mot .

## [[GET-ligaen 2007/08]]

## Sluttspill





; Utmerkelser
* Mest verdifulle spiller i sluttspillet: Ruben Smith – Storhamar
;Utmerkelser
* Norgesmestere 2008: Ruben Smith, Jonas Norgren, Martin Thelander, Cato Ørbæk, Henric Höglund, Johan Älgekrans, Linus Stensson, Eerikki Koivu, Jon Taarud Rømoen, Joakim Jensen, Lars Erik Hesbråten, Eirik Skadsdammen, Lars Løkken Østli, Magnus Østeraas, Kristian Forsberg, Pål Johnsen, Teemu Kohvakka, Simen Hoel Johannessen, Trygve Andreas Hillestad,  Fredrik Fleischer, Martin Blakseth Huse, Mattias Livf, Nathan Martz og Chris Leinweber

## Eksterne lenker
* 
*Sluttspill om Norgesmesterskapet menn 2007/2008, Norges Ishockeyforbund
Potocki-palasset

**Potocki-palasset** (polsk *Pałac Potockich*) er et barokkpalass i Warszawa ved Krakowskie Przedmieście 15, like ved Presidentpalasset. Det huser i dag Polens Kultur- og Nasjonalsarvdepartement. 

## Historie
I 1731 giftet fyrst August Aleksander Czartoryski seg med Zofia Denhoffowa og ble medeier av Denhoff-familiens herregård, som i 1760 ble ombygd av Czartoryski-familien til et palass i sen barokkstil. 

Palasset fikk med sine to nye fløyer og paviljonger med mansardtak etter tegninger av Jakub Fontana en hesteskoform, men en sentral del og to sidefløyer. Bygningen ble atskilt fra gaten med en gårdsplass og et stålgjerde med en port i nyrokokkostil av Leandro Marconi. I 1763 fikk palasset et vakthus med skulpturer av Sebastian Zeisl og to porter på hver side. 

Palasset tilhørte senere Izabela Lubomirska (av Czartoryski), som ombygde det i klassisistisk stil. I 1799 gikk palasset over til Izabelas datter Aleksandra, konen til Stanisław Kostka Potocki. Slik kom det i Potockifamiliens besittelse og forble formelt det frem til det ble ødelagt under Annen verdenskrig. Etter Polens delinger var palasset bebodd av Nikolaj Novosiltsev, sjefen av det hemmelige russiske politiet. I årene 1915–1918 var palasset residensen til grev Bogdan Hutten-Czapski, en viktig politisk personlighet i tiden under første verdenskrig.

Potocki-palasset ble revet ned av tyskerne under Warszawaoppstanden i 1944, og senere gjenoppbygd i 1948–1950 etter tegninger av Jan Zachwatowicz.
Pac-palasset

**Pac-palasset** (polsk *Pałac Paca*) er et palass i Warszawa ved Miodowa-gaten 15. En karakteristisk, halvsirkelformet port leder inn til palassets kvadratiske barokkbygning, som har én paviljong i hvert hjørne. Palasset huser i dag Polens helsedepartement. 

## Historie
Palasset ble reist mot slutten av det 17. århundre til fyrst Dominik Mikołaj Radziwiłł etter tegninger av Tulman van Gameren, og tilhørte Radziwiłł-familien frem til begynnelsen av det 19. århundre (med unntak av årene 1744–1759 da det tilhørte biskop Michał Załuski og hans bror Józef, og i årene 1762–1775 da det ble leid av Michał Fryderyk Czartoryski). Rundt 1757 ble nye bygg reist ved Miodowa-gaten etter tegninger av Jakub Fontana. Under Warszawaoppstanden av 1794 ble palasset delvis ødelagt. Under den prøyssiske okkupasjonen i årene 1807–1809 ble bygningen brukt som teater, brakke og lasarett.

I 1825 ble palasset kjøpt av general Ludwik Michał Pac, og ble da også ombygd i klassisistisk stil etter tegninger av Enrico Marconi. I den midtre delen av palasset plasserte arkitekten en seks søyler lang portikus, samtidig som de gamle bygningene ved Miodowa-gaten ble omgjort til paviljonger og sidefløyer, forbundet med en tre arkader stor, halvsirkelformet port. Frisen over arkadene fremstiller Titus Flavius som erklærer de greske byers frihet, og ble dekorert med relieffer av Ludwik Kaufmann. I palassindret ble en gotisk og en mauretansk sal arrangert.

General Pac deltok i novemberoppstanden, og fikk av den grunn i 1835 eiendommene sine konfiskert, sammen med palasset. Det ble senere ombygd innvendig under ledelse av Stefan Baliński. I årene 1848–1875 huset palasset Guvernementregjeringen, og i 1875–1939 – en domstol.

Palasset ble jevnet med jorden under andre verdenskrig, og ble gjenoppbygd i årene 1947–1951 etter tegninger av Czesław Konopka og Henryk Białobrzeski. Palassgårdselevasjonen fikk samme form som Marconi hadde tegnet den, mens hageelevasjonen en noe modifisert form av de opprinnelige tegningene til Tylman van Gameren.

## Referanser
Kobbertakspalasset

**Kobbertakspalasset** (polsk *Pałac pod Blachą*, bokstavelig talt «*Palasset under blikket*») er et barokkpalass i Warszawa, like ved Kongeslottet. Palassets uvanlige navn (løst oversatt fra polsk) kommer av dets kobbertak, en sjeldenhet i første halvdel av det 18. århundre, da palasset ble bygd. Det huser i dag en utstilling av orientiske tepper.

## Historie
Palasset ble bygd av Stanisław August Poniatowski i årene 1720–1730 etter tegninger av Jakub Fontana til prins Józef Poniatowski. Palasset ble praktisk talt stadig ombygd, også i det 19. århundre og i mellomkrigstiden. Det ble brent ned av tyskerne under Warszawaoppstanden i 1944, og gjenoppbygd i 1948–1949 etter krigen, stilisert til Poniatowski-epoken.

## Referanser
Sapieha-palasset

**Sapieha-palasset** (polsk *Pałac Sapiehów*) er et barokkpalass i Nybyen i Warszawa. Det huser i dag en skoleavdeling for barn med hørselsskader. 

## Historie
Palasset ble bygd i årene 1731&ndash;1746 i barokkstil etter tegninger av Jan Zygmunt Deybl til den litauiske storkansler Jan Fryderyk Sapieha. I 1818&ndash;1820 ble palasset ombygd til den såkalte Sapieha-brakken (*koszary Sapieżyńskie*) etter tegninger av Wilhelm Heinrich Minter. Under novemberoppstanden huset brakken det berømte fjerde infanteriregiment. I mellomkrigstiden fungerte palasset som feltsykehus. Det ble brent ned av tyskerne under Warszawaoppstanden i 1944, og senere rekonstruert i årene 1950&ndash;1955 under ledelse av Maria Zachwatowiczowa.
Primaspalasset i Warszawa

**Primaspalasset** (polsk *Pałac Prymasowski*) er et palass ved Senatorska-gaten i Warszawa.

## Historie
Byggingen av palasset begynte mot slutten av det 16. århundre etter initiativ av Płock-biskopen Wojciech Baranowski. Etter å ha blitt primas overga han palasset til kapittelet i Gniezno i 1610. Det ble senere ødelagt under den svenske invasjonen av Polen i 1655&ndash;1660, og gjenoppbygd under ledelse av Józef Fontana. Palasset ble på ny ødelagt av saksere og kosakker i 1704, og senere gjenoppbygd av primas Stanisław Szembek. Frem til 1797 fungerte palasset som primasresidens. Mot slutten av det 17. århundre ble palasset utbygd under ledelse av Tylman van Gameren, mens det i første halvdel av det 18. århundre ble ombygd i rokokkostil som residensen til primas Adam Ignacy Komorowski.

I årene 1777&ndash;1783 ble palasset igjen ombygd, denne gang av Antoni Kazimierz Ostrowski, etter tegninger av Efraim Szreger i klassisistisk stil. Byggingen ble fullført av Michał Jerzy Poniatowski. Hovedkorpusen ble da beriket med sidefløyer med paviljonger. Palassindret ble tegnet av Johann Christian Kammsetzer og Szymon Bogumił Zug. 

I det 18. århundre ble palasset brukt til forskjellige formål. I mellomkrigstiden huset det Jordbruksdepartementet. Palasset ble ødelagt under Felttoget i Polen i 1939, og senere gjenoppbygd etter krigen.

## Litteratur
* Julius A. Chroscicki und Andrzej Rottermund, *Architekturatlas von Warschau*, 1. Auflage, Arkady, Warschau 1978, S. 179
* Tadeusz S. Jaroszewski, *Paläste und Residenzen in Warschau*, Verlag Interpress, ISBN 83-223-2049-3, Warschau 1985, S. 94f.
* Janina Rukowska, *Reiseführer Warschau und Umgebung*, 3. Auflage, ISBN 83-217-2380-2, Sport i Turystyka, Warschau 1982, S. 55
Park University

**Park University** er et privat, ikke-kommersielt universitet i Parkville i delstaten Missouri, USA. Det ble opprettet i 1875 som religiøst college på eiendom donert av George S. Park, dominert av den presbyterianske kirken. *Park* har siden 1889 utviklet seg til å bli en ledende tilbyder av fjernundervisning, spesielt for USAS militære styrker.

Ved universitetet var det 13&nbsp;182 studenter og 878 vitenskapelig ansatte i 2006, og samme året var skolepengene US$ 7&nbsp;340 for studenter folkeregistrert i delstaten. Studiene gis opp til mastergradsnivå.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Det saksiske palass

**Det saksiske palass** (polsk *Pałac Saski*) var et klassisistisk palass som lå mellom Den saksiske hage og Piłsudski-plassen i Warszawa.  

Det var her den tyske enigmakoden ble brutt i 1931 av de polske matematikerne Marian Rejewski, Jerzy Różycki og Henryk Zygalski. Bortsett fra en del av kollonaden, ble palasset sprengt av tyskerne under andre verdenskrig. Det er vedtatt å gjenoppføre bygningen innen 2030. 
## Historie

Den opprinnelige bygningen på eiendommen var herregården til Tobiasz Morsztyn. Hans arvtager Jan Andrzej Morsztyn bygde i 1661 et to etasjer høyt barokkpalass med fire tårn på samme sted. Palasset ble kjøpt av kong August II i 1713, som begynte å ombygge det. Ombygningen ble først ferdig i 1748 under August III. Arbeidet ble ledet av Carl Friedrich Pöppelmann og Joachim Danie Jauch. 

I 1724 flyttet det kongelige hoffet inn i palasset. Etter August IIIs død i 1763 mistet palasset sin status som kongelig residens. I årene 1808–1816 tilhørte bygningen fremdeles Sachsens konger, men ble så raskt solgt til Kongress-Polens regjering. En del av rommene ble overgitt til Warszawa-lyceet, hvor blant annet Frédéric Chopin fikk sin grunnutdanning i årene 1823–1826. 

I 1839–1842 ble palasset ombygd etter tegninger av Adam Idźkowski i klassisistisk stil, etter at det ble kjøpt opp av Ivan Skvartsov. Det var da den sentrale delen av palasset ble revet og erstattet med en kolonnade i korintisk stil. Fra 1862 til 1915 var palasset under kontroll av den russiske tsararmeen. I mellomkrigstiden huset palasset Den polske hærs generalstab. I 1925 ble Den ukjente soldats grav opprettet i palassets kolonnade, under arkadene. I årene 1930–1937 befant også Biuro Szyfrów («Kodebyrået») seg i bygningen, hvor enigmakoden ble brutt for første gang i desember 1931. 

Under andre verdenskrig ble palasset omgjort til en Hitler-stab, og senere sprengt i luften av tyskerne under Warszawaoppstanden i 1944. Den sentrale delen av kolonnaden greide på en eller annen måte å overleve sprengningen. 

Etter krigen fantes planer om å gjenoppbygge palasset, men ingen konkrete tiltak ble igangsatt av den kommunistiske regjeringen. Kun den midtre delen av kolonnaden – Den ukjente soldats grav – ble renovert. I 2007 valgte bystyret i Warszawa firmaet som skal gjenoppbygge palasset. Under de arkeologiske arbeidene som ble satt i gang i 2006, ble det funnet en underjordisk tunnel i fundamentene, som sannsynligvis forbandt palassfløyene. Hele palasset er planlagt gjenoppbygd i 2010, og skal huse Warszawas rådhus, som i dag er fordelt på flere bygninger rundt i byen. 

## Referanser
Lady og Landstrykeren

***Lady og Landstrykeren*** (originaltittel: *Lady and the Tramp*) er en amerikansk tegnet romantisk filmmusikal fra 1955, produsert av Walt Disney. Filmen handler om den vakre hundetispen Lady som forelsker seg i en herreløs bakgårdshund. Den er delvis basert på boken *Happy Dan, the whistling dog* av Ward Greene.   

Den er den 15. filmen i rekken av Disneys klassikere.  

Filmen ble en stor suksess og regnes som en av de mest vellykkede av Disneys tegnefilmer. 

## Handling
Lady er en ung og veloppdragen cocker spaniel som lever lykkelig med sine eiere i et fint hus. Lady er vant med å få mye oppmerksomhet fra eierne sine og blir urolig når de begynner å oppføre seg annerledes. Noe har blitt viktigere, og hun vet ikke hva. Hun forklarer situasjonen for sine to hunde-venner Jack og Trofast. De forteller henne at det ikke finnes noe å uroe seg over. Ladys eiere venter nemlig en baby. Men for en liten hund som Lady, er det ikke lett å vite hva en baby er.

Landstrykeren er en tøff gatehund som elsker å leve i det frie, men han blir stadig jaget av hundefangeren. I en flukt fra ham havner han i det Landstrykeren kaller «snobbekvartalet». Han trasker inn i Ladys nabolag og hører hva Lady og hennes venner prater om. Han forteller Lady hva han mener at en baby er for noe, og Ladys bekymring kommer tilbake.

Tiden går, og plutselig har babyen kommet. Forsiktig tasser Lady fram for å se hva det er for noe som eierne hennes holder så kjært. Hun liker det hun ser og blir dermed vakthund for den lille guttebabyen.

Senere når eierne skal reise bort noen dager, kommer tante Sara for å sitte barnevakt. Med seg har hun sine ekle katter, som lurer Lady i en knipe. Lady blir belagt med munnkurv og blir så skremt over hva som har hendt, at hun rømmer fra huset. Hun havner i skumle avkroker, og da blir Landstrykeren hennes redning. Han hjelper også finurlig Lady å bli kvitt munnkurven, og etterpå vandrer de gatelangs sammen. Landstrykeren byr Lady på romantisk middag hos Tony, og Lady og Landstrykeren blir kjærester.

## Om filmen

### Popularitet og økonomi
*Lady og Landstrykeren* ble meget populær i USA hvor den innbrakte $36,4 millioner i 1955. Den har årenes løp innbrakt totalt $93,6 millioner i USA og $187 på verdensbasis.

Produksjonskostnadene var på $4 millioner.

### Anmelderne
Den fikk ikke så god omtale da den opprinnelig kom, men har fått langt bedre omtale i ettertid, noe som gjenspeiles i at den har fått 93 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmkritikeren Leonard Maltin har gitt den 3,5 av 4 stjerner i sin Movie Guide.

### Priser
Den ble tildelt en BAFTA for beste animasjonsfilm og en David di Donatello Awards for beste utenlandske produksjon.

Det amerikanske filminstituttet (AFI) har kåret filmen til tidenes 95. beste kjærlighetsfilm fra USA.

## Stemmer

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Fatso

***Fatso*** er en norsk filmkomedie fra 2008 regissert av Arild Fröhlich, som også har skrevet manus sammen med Lars Gudmestad. Manus er basert på Lars Ramslies roman *Fatso* (2003).

Filmen har Nils Jørgen Kaalstad i hovedrollen som den 34 år gamle jomfruen «Rino Hanssen». Filmen skulle opprinnelig hete *Knullegutt*, men ble endret til boktittelen etter ønske fra forfatteren og forlaget.

Filmen har et budsjett på 19&nbsp;750&nbsp;000 kroner.

## Handling
Rino er en ung singel mann, som bor i sin avdøde bestemors hus. Han holder seg opptatt med å oversette bruksanvisninger, fra tysk til norsk. Han ringer av og til sine tyske klienter og mottar noen ganger uanmeldte merkelige besøk av faren sin. Men bortsett fra dette er hans sosiale kontakter redusert til et vennskap med kameraten Fillip som ofte oppfører seg nedlatende mot ham. Rino blir veldig tiltrukket av en ung kvinne som arbeider ved en butikk, men hver gang han får øye på henne på supermarkedet blir han stum og begynner å svette. Han uttrykker frykten sin ved å i hemmelighet tegne tegneserier.

En morgen, etter en lang natt med å se på porno og innta rikelig med ferdigmat, får Rino vite at faren hans har leid ut et rom til en kvinnelig utlending. Når kvinnen ankommer, forklarer hun at hun kommer fra Sverige og har til hensikt å få en ny start i livet i Norge. Rino spør ikke hvorfor, men han får den informasjonen likevel når han en kveld finner henne hjelpeløst full på trappen utenfor leiligheten deres. Hun forteller også at hun tidligere hadde forelsket seg i en familiefar, som hadde vendt tilbake til hans tidligere kone.

## Rolleliste
* Nils Jørgen Kaalstad – Rino 
* Per Kjerstad – Magnus 
* Arnt Egil Andreassen – Dude #1 
* Maren Bervell – Kiwi-dama 
* Marie Gisselbæk – Nina date 
* Kyrre Hellum – Fillip 
* Ann Eleonora Jørgensen – Dansk prostituert
* Petter Kaalstad – Rinos far – Torleif 
* Josefin Ljungman – Malin 
* Lisa Loven – Martine 
* Jon Anders Løvøen – Dude #3 
* Julia Markiewicz – Nikita 
* Matti Herman Nyqvist – Mathias 
* Rudi Simmons – Dude #2 
* Jenny Skavlan – Synnøve

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kulturo.no – Fatso (teaser)
*