Liste over musikkinstrumenter etter Hornbostel-Sachs-nummer

Den følgende oversikten er en opplisting av musikkinstrumenter klassifisert i henhold til Hornbostel-Sachs-systemet utfra hvordan de frembringer lyd. 

## 1. Idiofoner
Idiofoner er instrumenter som lager lyd primært ved måten instrumentet selv vibrerer uten bruk av membraner eller strenger.

### 11. Slagidiofoner
Idiofoner som blir satt i bevegelse av perkusjonsbevegelse, inkludert 111. direkte slag på instrumentet, 112. indirekte slag. Med 112.1 risting og 112.2 skraping.

*111. Direkte slag
** Klokke
** Cymbaler:
*** Crash-cymbal
*** Hi-hat-cymbal
*** Ride-cymbal
*** Splash-cymbal
** Klokkespill
** Gong
** Tamburin
** Triangel
** Xylofon
*112. indirekte slag
**112.1 risting
*** Kastanjetter
**112.2 skraping

* Chimes
* Fangxiang
* Guiro
* Hang
* Hosho
* Maracas
* Marimba
** Glassmarimba
* Marimbafon
* Metallofon
* Ranat ek lek
* Ranat thum lek
* Steelpan (steel drum)
* Leke-piano
* Ugal
* Vibrafon
* Vaskebrett
* Xylorimba

### 12. Plukkede idiofoner
Instrumenter som settes i vibrasjoner ved plukking
*Munnharpe
*Marímbula
*Mbira
*Spilledåse 

### 13. Friksjonsidiofoner
Instrumenter som settes i vibrasjon ved gnidning.

* Glassharpe
* Glass-munnspill
* Daxofon
* Styrofon
* Syngende sag
* Spikerfiolin

### 14. Blåste idiofoner
Instrumenter som settes i vibrasjon ved blåsing eller bevegende luft.

*Aeolsklaver

## 2. Membranofoner
Membranofoner er instrumenter som lager lyd primært ved hjelp av en vibrerende membran. Dette inkluderer alle trommer.

### 21. Slagtrommer
* Basstromme
* Bodhrán
* Bongotromme
* Conga
* O Daiko
* Octoban
* Pauke
* Skarptromme
* Tabla
* Taiko
* Tamburin (jinglene gjør at dette også er en idiofon)
* Tom toms

### 22. Plukkede trommer
Enkelte kommentatorer mener at instrumenter i denne klassen i stedet burde regnes som kordofoner (se nedenfor). 

### 23. Friksjonstrommer
* Cuíca
* Rommelpot

### 24. Selvklingende membraner
Instrumenter der en membran modifiserer en annen lyd (vanligvis en menneskelig røst) på noe vis (mirlitoner).

*Kazooer

## 3. Kordofoner
Kordofoner er instrumenter som produserer lyd først og fremst gjennom en eller flere strenger som vibrerer.

* Gayageum
* Geomungo

### 31. Enkle kordofoner
Instrumenter som består av en enkel strengeholder og strenger – det kan finnes en ekstra resonator, men den skal kunne fjernes uten at instrumentet blir ødelagt (resonatoren skal altså ikke utgjøre støtte for strengene).

* Klavikord
* Cembalo
* Moodswinger
* Musikkbue
* Piano
* Siter

### 32. Sammensatte kordofoner
Instrumenter der resonatoren ikke kan fjernes uten at instrumentet blir ødelagt.

* Eolharpe
* Balalaika
* Baljebass
* Banjo
* Cello
* Đàn nguyệt
* Đàn tỳ bà
* Kontrabass
* Fele
* Gitarer:
** Akustisk gitar
** Bassgitar
** Klassisk gitar
** Elektrisk gitar
** Moonlander
** Slidegitar
** Steelgitar
* Hammered dulcimer
* Hardingfele
* Harpe
* Dreielire
* Khim
* Komungo
* Kora
* Koto
* Lutt
* Lyre
* Mandolin
* Nyckelharpa
* Sitar
* Ukulele
* Altfiolin (og andre medlemmer av fiolinoktett-familien)
* Fele
* Gambe
* Bratsj
* Viola d'amore
* Fiolin
* Xalam (eller *khalam*)

## 4. Aerofoner
Aerofoner er instrumenter der den vibrerende luften selv forårsaker lyd. Dette kan inkludere en kolonne av luft som settes i vibrasjon (slik som for blåseinstrumenter) eller at en luftstrøm blir avbrutt av en kant (som i frirørblads-instrumentene).

### 41. Frie aerofoner
Den vibrerende luften er ikke omsluttet inni instrumentet.

* gammelt bilhorn
* Brummer
* Sirene
* Pisk
* Lasso d'amore

#### 412.13. Instrumenter med fritt rørblad
Instrumenter med fritt rørblad har et rør («flis») som vibrerer inni et nøyaktig tilpasset rom (det kan være en tilsluttet pipe, men den skal i så fall bare vibrere i sympati med rørbladet og ikke ha noen innvirkning på tonehøyden – instrumenter av denne klassen kan adskilles fra 422.3 ved at de mangler fingerhull).

* Trekkspill
* Bandoneon
* Concertina
* Munnspill
* Harmonium
* Melodeon (orgel)
* Melodica
* Sheng

#### 413. Plosive aerofoner
Lyden forårsakes av en enkelt komprimering og frislipp av luft.

* Udu-«tromme» eller kimkim
* Boomwhacker
* PVC-instrument, Tubulum & Drumbone, alle oppfunnet av Blue Man Group

### 42. Ufrie aerofoner (de egentlige blåseinstrumenter)
Den vibrerende lufta er inneholdt i instrumentet.

#### 421. Kantblåste instrumenter eller fløyter
Spilleren lager en båndformet luftstrøm med leppene sine, eller lar pusten sin rettes mot en kant.

* Konkylie
* Fløyte
* Hocchiku
* Krukke
* Khloy eller Khlui
* Okarina
* Panfløyte
* Piccolo
* Blokkfløyte
* Sleidefløyte
* Shakuhachi
* Blikkfløyte
* Whistle
* Seljefløyte

#### 422. Instrumenter med rørblad
Spillerens pust rettes mot en lamell eller et par lameller som regelmessig avbryter luftstrømmen og forårsaker at luften settes i bevegelse.

##### 422.1 Instrumenter med dobbeltrør
Det er to lameller som slår mot hverandre.

###### 422.111 Med sylindrisk utboring
* Cornamuse
* Krumhorn
* Hirtenschalmei
* Shawm
###### 422.112 Med konisk utboring
* Obo
** Musette (moderne liten obo i ess)
** Oboe d’amore
** Engelsk horn
** Bassobo / Baritonobo  (samme instrument)
** Heckelfon
* Fagott
**Tenoroon
**Kontrafagott
* Bombarde
* Cromorne
* Sarrusofon
** Sopraninosarrusofon
** Sopransarrusofon
** Altsarrusofon
** Tenorsarrusofon
** Baritonsarrusofon
** Bassarrusofon
** Kontrabassarrusofon
* Tarogato (tradisjonell))

* Sekkepiper:
** Great Highland-sekkepipe
** Uilleann pipes
** Northumbrian Smallpipes
** Musette de cour
** Biniou
** Gaita
** Dudelsack

##### 422.2 Instrumenter med enkelt rørblad (klarinetter)
En lamell som slår mot en fast overflate.

###### 422.211.2 Enkle klarinetter, sylindrisk utboring, med fingerhull
* Klarinetter
** Piccoloklarinett (Ass-klarinett)
** Sopraninoklarinett (Ess-klarinett, D-klarinett)
** Sopranklarinett (C-klarinett, Bb-klarinett, A-klarinett, G-klarinett)
** Basset-klarinett
** Basset horn
** Altklarinett
** Bassklarinett
** Kontraaltklarinett
** Kontrabassklarinett
** Oktokontraaltklarinett
** Oktokontrabassklarinett
* Sekkepiper:
** Duda
** Svenske sekkepiper
** Zampogna
* Eksperimentell:
** Folgerfon

###### 422.212 Konisk utboring
* Octavin
* Saxofon
**Soprillo
**Sopraninosaxofon
**Sopransaxofon
**Conn-o-sax
**F mezzo-sopransaxofon
**Altsaxofon
**Tenorsaxofon
**C melody saxofon
**Baritonsaxofon
**Bassaxofon
**Kontrabassaxofon
**Subkontrabassaxofon
**Tubax
* Tarogato (moderne)
* Xaphoon

###### 422.22 Sett med klarinetter
* Zummara (Dobbeltklarinett)

##### 422.3
Lik fri-rørblads-aerofonene, men med en pipe tilkoblet – skilles fra dem ved tilstedeværelsen av fingerhull i pipa.

#### 423. Trompeter
Spillerens vibrerende lepper setter luften i bevegelse.

##### 423.1 Naturlige trompeter
Det er ikke mulig å endre tonehøyden på andre måter enn med spillerens lepper.

* Signaltrompet
* Didgeridoo
* Shofar
* Alphorn
* Lur
* Naturtrompet
* Naturhorn

##### 423.2 Kromatiske trompeter
Tonehøyden kan forandres ved hjelp av klaffer (423.21) en sleide (423.22) eller ventiler (423.23).

* Bazooka
* Barokktrombone
* Trombone
* Cimbasso
* Baryton
* Cornett (eller *Cornetto*)
* Serpent
* Althorn 
* Kornett
* Eufonium
* Flygelhorn
* Mellofon
* Sousafon
* Trompet
* Tuba
* Helikon
* Saxhorn
* Ofikleide
* Valthorn
* Wagnertuba

## 5. Elektrofoner
Elektrofoner er instrumenter der lyden lages med elektriske metoder. Selv om de offisielt ikke er en del av det publiserte Hornbostel-Sachs-systemet, og av den grunn ikke har numeriske underkategorier, blir de ofte regnet som den femte hovedkategorien.

* Denis d'or
* Trommemaskin
* Hammondorgel
* Keyboard bass
* Mellotron
* Moog synthesizers
* Octapad
* Ondes Martenot
* Rhodes piano
* Synclavier
* Synthesizer
* Tannerin (også kjent som Elektro-Theremin)
* Teleharmonium
* Theremin

## Se også
* Liste over musikkinstrumenter

## Eksterne lenker
(på engelsk)
* Omfattende tabell over klassifisering av musikkinstrumenter
* Vietnamesiske kordofoner
* Arabiske kordofoner
* flere kordofoner