open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dronning Elizabeth-øyene

**Dronning Elizabeth-øyene** (engelsk: *Queen Elizabeth Islands*) er ei gruppe øyer lengst nord i Canada, mellom 74° og 83°N. Samlet areal er om lag 419&nbsp;000&nbsp;km². Øygruppa er skilt fra Grønland ved Naresstredet, og fra de sønnenforliggende kanadiske øyene Baffinøya og Kitlineq (Victoria Island) ved Lancastersundet og Melvillesundet. Administrativt hører øygruppa til Nunavut-territoriet.

Øygruppa består av mange svært store øyer, hvorav Ellesmereøya er den største. Andre store øyer er Devonøya, Melvilleøya, Axel Heibergs land, Bathurstøya, Ellef Ringnes’ øy og Amund Ringnes’ øy. En mindre øy som er en del av denne øygruppen er Skrælingøya, oppkalt på denne måten etter skrælingene beskrevet av norrøne i de islandske sagaene.

Klimaet er arktisk, vegetasjonen er tundra, og flere av øyene har store isbreer.

Øyene ble i 1953 gitt navn etter dronning Elizabeth II av Storbritannia.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Queen Elizabeth Islands'' – Store Norske Leksikon
Clinton Davisson

**Clinton Joseph Davisson** (født 22. oktober 1881 i Bloomington i Illinois, død 1. februar 1958 i Charlottesville i Virginia) var en amerikansk fysiker. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1937 sammen med George Paget Thomson «for deres eksperimentelle oppdagelse av elektronavbøyning i krystaller».

Denne oppdagelsen skjedde i 1927 ved en tilfeldighet i et eksperiment som opprinnelig hadde en annen hensikt. Det uventete resultatet viste at elektronet hadde en bølgenatur som forutsagt noen år tidligere av den franske fysiker Louis de Broglie.

## Priser (fysikk)
* 1937 – Nobelprisen i fysikk
* 1935 – Hughesmedaljen

## Referanser




## Eksterne lenker
*
James Chadwick

**James Chadwick** (født 20. oktober 1891, Bollington, Cheshire, død 24. juli 1974 i Cambridge) var en britisk fysiker og nobelprisvinner. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1935 «for oppdagelsen av nøytronet». Han deltok også i Manhattanprosjektet, hvor han bidro til utviklingen av atombomben som senere ble sluppet over Hiroshima under andre verdenskrig.

## Utmerkelser og priser (utvalg)
* 1966 – Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste
* 1950 – Faradaymedaljen
* 1950 – Copleymedaljen
* 1935 – Nobelprisen i fysikk
* 1932 – Hughesmedaljen

## Referanser




## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
George Paget Thomson

**George Paget Thomson** (født 3. mai 1892, død 10. september 1975) var en britisk fysiker. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1937 sammen med Clinton Joseph Davisson  «for deres eksperimentelle oppdagelse av elektronavbøyning i krystaller».

Han var sønn av fysikeren og nobelprisvinneren J.J. Thomson.

## Priser (utvalg)
* 1937 – Nobelprisen i fysikk
* 1960 – Faradaymedaljen

## Referanser




## Eksterne lenker
Ernest Lawrence

**Ernest Orlando Lawrence** (1901–1958) var en amerikansk fysiker med norske aner. I 1929 utviklet han syklotronen (en type partikkelakselerator). For denne oppfinnelsen ble han tildelt nobelprisen i fysikk i 1939.

Grunnstoff nummer 103, lawrencium, er oppkalt etter ham.

## Priser (utvalg)
* 1952 – Faradaymedaljen
* 1939 – Nobelprisen i fysikk
* 1937 – Hughesmedaljen

## Referanser



   
## Eksterne lenker
*
Klovdyr

* se inndeling!

**Klovdyr** (Artiodactyla) er en gruppe pattedyr som kjennetegnes ved at de har et partall tær, eller klauver. Klovdyrene utgjør en stor gruppe pattedyr med omkring 362 arter, og mange av de største pattedyrartene både på land og i havet finnes i denne gruppa. Mange av viktige husdyrene finnes også i gruppa, og flere av de ville artene har også stor økonomisk betydning. Klovdyrene har en kosmopolitisk utbredelse. Rundt Antarktis og Australia finnes de naturlig kun i havet, men da Australia ble besatt av europeere ble både husdyr og kameler introdusert dit.

## Taksonomi
Klovdyrene er godt kjent fra funn av fossiler, så i tillegg til kommer en serie utdødde linjer. O'Leary and J. Gatesy (2008) plasserer dessuten Cetacea (hvaler) i Artiodactyla, som i tilfellet blir nærmest identisk med Cetartiodactyla.

I løpet av 1990-tallet ble det klart at hvaler er nært beslektet med klovdyrene. Nøyaktig hvordan slektskapsforholdet mellom de hvalene og klovdyrene ser ut er foreløpig usikkert. Fossilfunn og genetikk peker i flere retninger, og drøvtyggerne eller flodhester kan være nærmere beslektet med hvaler enn noen av dem er med de øvrige klovdyrene.

## Inndeling
Inndelingen følger Spaulding, O'Leary & Gatesy (2009) og Groves & Grubb (2011), men utdødde linjer er ikke tatt med.

* Artiodactyla, klovdyr
** Tylopoda, kameldyr
** Artiofabula
*** Suina, svinedyr
*** Cetruminantia
**** Cetancodontamorpha
***** Whippomorpha
****** Ancodonta, flodhester
****** Cetacea, hvaler
***** Ruminantiamorpha
****** Ruminantia, drøvtyggere

## Referanser




## Se også
* Liste over pattedyr i Norge
* Klauv
* Hov

## Eksterne lenker
*
Aba

**ABA** og **Aba** kan sikte til

* Aba (Nigeria), by i Nigeria
* Ngawa, det kinesiske navnet på det autonome prefekturet Ngawa i provinsen Sichuan i Kina
* Aba (Ngawa), et fylke i det autonome prefekturet Ngawa i provinsen Sichuan i Kina
* Aba (elv), en elv i Kemerovo oblast i Russland
* American Basketball Association, amerikansk basketballiga 1967 &ndash; 1976
* AB Aerotransport
* Aba (plagg), også kalt abajeh, abaya og kemli, tradisjonell arabisk kappe for menn, minner om kvinnenes abaya
* ABA, kort for Automatisk Brannalarm
Laptevhavet

**Laptevhavet** (russisk: мо́ре Ла́птевых) er havområdet nord for utløpet av Lena i Sibir, mellom Tajmyrhalvøya og Nysibirøyene. Mot sjølve Polhavet i nord danner linja mellom nordspissen av Severnaja Semlja og nordspissen av Nysibirøyene grense.

Laptevhavet er et grunt sokkelhav med dyp på under 200&nbsp;m, og regnes som et randhav til Nordishavet. Det har et areal på ca. 0,6 millioner&nbsp;km². Laptevhavet har drivis året igjennom, men er seilbart i august og september.

Havet er oppkalt etter de russiske oppdagerne Dmiti og Khariton Laptev.

## Bilder

Laptev sea sunset.JPG|Solnedgang i Laptevhavet
Laptev sea ice hummocks.JPG|Isrygger på Laptevhavet
Laptev sea.JPG|Luftputefartøyet Hivus-10 på Laptevhavet


## Referanser


## Eksterne lenker
*
American Basketball Association

**American Basketball Association** (**ABA**) var en amerikansk basketballiga som ble stiftet i 1967 og til slutt slo seg sammen med NBA i 1976.

De første par årene levde ABA godt på enkelte små forskjeller i regelverket og derav i spillestil. For eksempel ble tree-poengs-linja introdusert i ABA, noe som førte til flere lange skudd og et åpnere og dermed raskere spill. 

Selv om fansen falt for ligaen, førte økonomiske problemer etter hvert til at ligaen gikk dukken. Fire lag, New York Nets, Denver Nuggets, Indiana Pacers, og San Antonio Spurs ble tatt opp i NBA, mens to andre ble nedlagt.

Ligaens kjennetegn var en rød, hvit og blå-stripete ball. De største stjernene som var innom (og senere hadde gode karrierer i NBA) var Julius Erving, Moses Malone og George Gervin.

## Eksterne lenker
*  https://web.archive.org/web/20081107214515/http://www.remembertheaba.com/ - Remember the ABA,
Øst-Sibir-havet

**Øst-Sibir-havet** (russisk: Восто́чно-Сиби́рское мо́ре) er havområdet utafor kysten av Øst-Sibir, mellom Nysibirøyene og Vrangeløya. Øst-Sibir-havet regnes som et randhav til Polhavet.

Øst-Sibir-havet er et grunt sokkelhav med største dyp 155 m. 70&nbsp;% av havet er grunnere enn 50 m. Kystene er lave, med noe mer fjell i øst. Gjennomsnittlig lufttemperatur er omkring 0°C om sommeren og ned mot -30°C om vinteren. Største havn er Pevek.

Havet har drivis året igjennom, men er seilbart om sommeren. Allerede på 1600-tallet kryssa russiske sjøfarere havet. I 1648 seilte Semjon Dezjnjov og Fedot Aleksejev kysten fra munningen av Kolyma til Beringstredet.

## Se også
* Nordøstpassasjen
* Nordlige sjørute

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tetrarki

**Tetrarki** (fra gresk: τετραρχία *fire personers styre*, av τετρα *tetra*; fire og αρχι *arki*; leder) er en betegnelse på et regjeringsstyre hvor fire regenter styrer samtidig. Den mest kjente bruken av ordet er det romerske tetrarkiet innført av keiser Diokletian.

Ordningen gikk ut på at to keisere (*Augusti*) skulle være de fremste mens de hadde hver sin utpekte "junior" (*Caesari*) som etterfølgere og underkeisere. Denne ordningen skulle sikre rikets samhold når det var vanskelig for én keiser å kontrollere hele riket. 

Ordningen gikk nokså godt under Diokletian og Konstantin den store, men førte ellers bare til rivalisering mellom kandidatene og ble derfor ganske raskt oppgitt.

Betegnelsen tetrarki har også blitt brukt i andre sammenhenger. For eksempel ble Palestina også omtalt som et tetrarki etter at Herodes den store var død, og riket ble delt mellom flere av hans sønner. De ble omtalt som tetrarker.

*Tetrark* var også betegnelsen på en rekke i gresk og romersk hærvesen.
Davisstredet

**Davisstredet** eller **Davissundet** (engelsk: *Davis Strait*, dansk: *Davisstrædet*) er havet mellom Grønland og den canadiske Baffinøya. Stredet er 400&nbsp;km bredt, og forbinder Labradorsjøen i sør med Baffinbukta lenger nord. Grenselinja mot Labradorsjøen er satt ved 60°&nbsp;N og mot Baffinbukta ved 70°&nbsp;N. Stredet er oppkalt etter den engelske oppdageren John Davis.

Sundet danner en terskel for havstrømmene med et vanndypet som varierer mellom 1000 m og 2000 m. Baffinstrømmen går mot sør på vestsiden. Vestgrønlandsstrømmen går mot nord på østsiden. Det forekommer kraftige tidevannstrømmer i sommerhalvåret. sjøis dannes i oktober, har maksimum utstreking i mars, og smelter fra april av. Tilfrysningen er fra vest mot øst, avsmeltingen fra øst mot vest. Midlere istykkelse er 1 meter, men det har også være observert 20 meter tykk is ved oppstuing (1967). Sundet er isfritt i juli og august.

## Referanser
Fylkesvei 128

**Fylkesvei 128** (**Fv128**) går mellom Berger i Nordre Follo og Kjølen i Marker.

Fylkesveien var tidligere del av europavei 18 inntil motorveien mellom Krosby og Sekkelsten ble åpnet den 28. oktober 2005. Ved åpning av ny motorveiparsell mellom Sekkelsten og Momarken 31. august 2007 ble Rv128 forlenget til Mysen langs gamle E18.

Da regionsreformen trådte i kraft 1. januar 2010 ble veikategorien endret til fylkesvei.

Nok en forlengelse skjedde 23. november 2010 da motorveiparsell mellom Knapstad og Krosby åpnet. 25. novemnber 2016 ble veien forlenget til fylkesgrensen mot Akershus da motorveien mellom Retvet og Knapstad ble åpnet. Da det siste parsellen av motortrafikkvei mot øst ble tatt i bruk ble veien forlenget videre, slik at strekningen mellom Svenneby og Åsekleva som tidligere hadde vegnummeret fylkesvei 818 ble del av veien, og også strekningen mellom Sletta og Kjølen som tidligere var del av E18.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

###### 

 
 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Tsjuktsjerhavet

**Tsjuktsjerhavet** (russisk: Чуко́тское мо́ре) er havområdet mellom Sibir og Alaska, nord for Beringstredet. Mot vest danner Vrangeløya grense mot Østsibirhavet. Grensa mot selve Polhavet regnes fra nordspissen av Vrangeløya til Kapp Barrow i Alaska. Polarsirkelen regnes som grense mot Beringstredet i sør.

Tsjuktsjerhavet er et grunt sokkelhav, og regnes som et randhav til Nordishavet. Mer enn halve arealet på 0,6 millioner km² er grunnere enn 50 m. Havet er seilbart ca. fire måneder. Største havn er Uelen.
 
Tsjuktsjerhavet har navn etter tsjuktsjerne, som bor ved kysten på sibirsk side.

## Se også
* Nordøstpassasjen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Myklebust (Bremanger)

**Myklebust** er en liten grend i Midtgulen, Bremanger. Navnet kommer av at Myklebust var en felles betegnelse på den største gården i et område.
Botnane

**Botnane** er ei bygd i Bremanger kommune i Vestland. Bygda ligger i Pollen, ei bukt på sørsida av Frøysjøen.

Stedet har et rykte for å være ganske værhardt.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Botnane og Årebrot Grendalag
Haukåtunnelen

**Haukåtunnelen** er en veitunnel på fylkesvei 614 i Kinn kommune i Vestland. Tunnelen er 140 meter lang og går gjennom Haukånipa mellom Grytadalen og Haukå i Norddalsfjorden.

## Se også
*Norddalstunnelen
*Veitunneler i Norge
Nysibirøyene

**Nysibirøyene** (russisk: Новосиби́рские острова – *Novosibirskije Ostrova*) er ei øygruppe nord for kysten av øst-Sibir i republikken Sakha i Russland. De ligger mellom Laptevhavet i vest, Øst-Sibirhavet i øst og Polhavet i nord.

I september 2014 reetablerte Russlands marine en marinebase fra Sovjettiden på øygruppen. Basen hadde da vært forlatt siden 1993.

## Geografi
Nysibirøyene består av tre øygrupper, som domineres av Anzjuøyene. Den største øya er Kotelnijøya (11&nbsp;700 km²) og øst for denne Faddejevskijøya (5&nbsp;300 km²). Disse to er forbundet med det lavtliggende Bungeland (6&nbsp;200 km²), som ofte blir oversvømt av havet. Øst for disse ligger Novaja Sibir (6&nbsp;200 km²) og vest for Kotelnijøya ligger Belkovskijøya på 500 km².

Mellom Anzjuøyene og fastlandet ligger Lyakhovskijøyene, som består av Store Lyakhovskiøya (4&nbsp;600 km²) og Lille Lyakhovskiøya (1&nbsp;325 km²) og Stolbovojøya (170 km²).

Den tredje gruppen er De Long-øyene på til sammen 228 km², som ligger nordøst for Anzjuøyene og består av de fem små øyene Jeanetteøya, Henriettaøya, Bennettøya, Vilkitskijøya og Zjokhovøya.

De fleste øyene er lave og er dekt av løsmasser. Den største høyde er 426 meter over havet på Bennettøya. De er en del av Det østsibirske lavland og er geografisk sammenhengende med slettelandet på fastlandet i sør.

## Historie
Nysibirøyene var engang et langstrakt høydedrag på den nordligste delen av Beringia, landområdet som i sen-pleistocen lå mellom Sibir og Alaska under siste istid. Disse øyene utgjør restene av rundt 1,6&nbsp;millioner kvadratkilometer av Den store arktiske slette som nå ligger under havflaten. Da slettelandet var på sitt største lå havnivået 100–120 meter lavere enn nå og kysten lå 700 til 1000 kilometer nord for sin nåværende posisjon.

Slettelandet ble ikke dekt av breer under istiden fordi det lå i regnskyggen bak den nordeuropeiske ismassen. Under siste ismaksimum  til  f.kr. ble detdannet små passive iskapper på De Long-øyene. Små rester av disse iskappene finnes fremdeles på Jeannetteøya, Henriettaøya og Bennettøya. Havet oversvømte Den store arktiske slette innenfor et relativt kort tidsrom på  under tidlig til midtre Holocen.

## Klima
Klimaet er strengt arktisk, og bakken er snødekt ni måneder av året. Juli har en gjennomsnittstemperatur på 11°C i innlandet og 4°C ved kysten, mens januartemperaturen ligger på rundt -30°C. Årsnedbøren ligger på 130 mm. Grunnen har permafrost, og overflata har tallrike små innsjøer.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Smørhamn

**Smørhamn** er en havn på Smørhamnsøy i den ytre delen av Bremanger kommune i Sogn og Fjordane. Smørhamn har bro- og veiforbindelse til øyene Frøya og Bremangerlandet. Alle rutebåtavgangene fra Ytre Bremanger sydover går fra Smørhamn. Fra 1977 til mai 2013 var det også fergesamband østover til Kjelkenes på fastlandet.

## Smørhamn fyrstasjon på Fiskholmen
Fyret ble tent den 17. oktober 1871. I 1897 ble fyrlyset forsterket ved installasjon av nytt fyrapparat. Landingen ble utbedret i 1908, blant annet med ei svingkran. Da fyrvokteren gikk av med pensjon i 1936, ble fyrstasjonen lagt ned og erstattet med ei gassfyrlykt som fikk utvidet antall fargede sektorer med fem. Huset ble solgt og revet (det ble bygd opp igjen på Stranda), og eiendommen gikk tilbake til grunneieren. Lyktehuset ble stående igjen i mange år, men ble fullstendig ødelagt av lynnedslag. Grunnmurene til bygningene står fremdeles.

Fyrvokterne på Fiskholmen: 
*Ole H. Hansen (1871–1889)
*Olaus Olsen (1889–1896)
*Carl A. Olsen (1896–1911)
*Johan M. Christensen (1911–1913)
*Edvard O. Ellefsen (1913–1917)
*Guttorm Andreassen (1917–1921)
*Carsten A. Bisgaard (1921–1924)
*Johan M. Ommundsen (1924–1931)
*Ingebrigt Sjøsæter (1931–1936)

## Eksterne lenker
* Bilde av fyrlykta på Fiskholmen
Berge i Sogndal

**Berge** er en gård i Sogndal kommune rett over Fjærlandsfjorden. Gården ligger i bratt terreng langs riksvei 5 mellom to tunneler, Frudalstunnelen og Bergstunnelen.

Det er en rasteplass på Berge som er blitt et populært sted for turister å se ut over fjorden. Rasteplassen ligger 189 meter over havet. 

Fra rasteplassen går det vei ned til gårdstunet der det er mange hus. Gården er delt i to bruk, som hver har sine teiger i ulike 

Veien går videre ned til fjorden der det er kai, naust og sjøboder og fortsetter langs sjøen til nabogården Bjåstad. 

Fra gårdsveien går det traktorvei mot nordøst under riksveien og oppover til gårdens nærmmeste seter, Heimastølen, som ligger på 352 meter over havet. Lenger oppe ligger Fjellstølen, på 610 meter. På Heimestølen er det bebyggelse, men Fjellstølen er uten hus, noe som tyder på at det er lenge siden det var seterdrift der. Alt dette kan man lese av kartet. 

Gården Berge var lenge en veiløs gård som var avhengig av båttransport. Riksvei 5 ga gården veiforbindelse, tunnelene er bygd 1994.

Besselvi avgrenser gården Berge mot sør. 

## Referanser
Lamaer

* guanako
* lama

**Lamaer** (*Lama*) er en slekt som består av kameldyr uten pukkel. Slekten eksisterer som to nålevende arter, lama og guanako. Lamaen har vært domestisert som husdyr i omkring 6&nbsp;000 år, mens guanakoen for det meste lever i viltlevende flokker. Begge artene er flokkdyr som lever naturlig i alpine strøk.

## Inndeling

* Camelidae, kamelfamilien
** Camelini, cameloider
***  *[[Kameler|Camelus]]*, kameler
**** *[[baktriakamel|C. ferus]]*, baktriakamel (domestisert også kjent som *C. bactrianus*)
**** *[[dromedar|C. dromedarius]]*, dromedar
** Lamini, lamoider
*** *[[Lamaer|Lama]]*, lamaer
**** *[[lama|L. glama]]*, lama (domestisert)
**** *[[guanako|L. guanicoe]]*, guanako (vill)
*** *[[vikunjaer|Vicugna]]*, vikunjaer
**** *[[alpakka|V. pacos]]*, alpakka (domestisert)
**** *[[vikunja|V. vicugna]]*, vikunja (vill)

## Eksterne lenker
*
Europavei 65

**Europavei 65** går mellom Malmö i Sverige og Khaniá på Kreta i Hellas. Veiens lengde er 3950&nbsp;km.

Trasé fastlagt av UNECE: Malmö – Ystad ... Świnoujście – Wolin – Goleniów – Szczecin – Świebodzin – Jelenia-Góra – Harrachov – Zelezný Brod – Turnov – Mladá Boleslav – Praha – Jihlava – Brno – Břeclav – Bratislava – Rajka – Mosonmagyaróvaŕ – Csorna – Szombathely – Körmend – Zalaegerszeg – Nagykanizsa – Letenye – Zagreb – Karlovac – Rijeka – Split – Metković – Dubrovnik – Petrovac – Podgorica – Bijelo Polje – Skopje – Kicevo – Ohrid – Bitolj – Niki – Vevi – Kozani – Larisa – Domokos – Lamia – Brallos – Itea – Antirrion ... Rion – Egion – Korinthos – Tripoli – Kalamata ... Kissamos – Khaniá.

Det er ingen fergeforbindelse mellom Kalamata og Kissamos. Alternativ:  og ferge fra Gytheio til Kastellion.

## Knutepunkter

}

 

|}

## Se også
* Europavei 65 (Sverige)

## Eksterne lenker
Hahnenkamm

**Hahnenkamm** er et fjell ved Kitzbühel i Østerrike, 1712&nbsp;moh. Hahnenkamm er en del av alpinområdet omkring Kitzbühel, og er åsted for de årlige Hahnenkammrennene. Den mest kjente alpinløypa er «die Streif», som regnes som en av verdens farligste og mest fryktede løypetraséer.

## Eksterne lenker
* Bergbahn AG Kitzbühel
Parakitter

* afrikanske papegøyer
* amazonaspapegøyer
* araer
* fikenpapegøyer
* flathalepapegøyer
* halsbåndparakitter

**Parakitter** eller **parakittfamilien** (Psittacidae) er en gruppe fugler med mange arter. Sammen med kakaduer og New Zealand-papegøyer utgjør de ordenen papegøyefugler. Familien deles i henhold til HBW Alive videre inn i ni underfamilier.

## Beskrivelse
Et fellestrekk for papegøyefugler er et stort og kraftig nebb, der overnebbet er krummet. De kalles derfor «krumnebb». Parakitter har et vegetarisk kosthold og spiser typisk bær, frukt, nøtter og frø.

Parakittene er sosiale dyr som lever i monogami, i livslange parforhold, og ofte opptrer i flokk. Noen arter kan bli opp mot en meter lange, mens andre kun blir en knapp desimeter.

Papegøyefugler har fire tær på hver fot og er zygodaktyler, det betyr at to tær peker framover og to bakover. Dette gjør artene til dyktige klatrere. 

Papegøyer er den eneste fuglearten som kan spise med føttene. De fleste papegøyeartene kan bruke føttene til å føre mat inn i munnen, omtrent som mennesker bruker hendene. En studie av australske papegøyer viste at fuglene hadde en klar preferanse for å plukke opp mat med enten sitt venstre eller høyre ben.

Øynene sitter på hver sin side av hodet og gir papegøyene et omnidireksjonalt syn (360°), der hele synsfeltet er skarpt. Artene regnes derfor som fluktdyr.

Noen av artene er flinke til å herme lyder fra andre arter, for eksempel mennesker. Ekte papegøyer har derfor blitt populære som kjæledyr. Jako (*Psittacus erithacus*) er i så måte kanskje mest kjent.

## Taksonomi
Den systematiske inndelingen av papegøyefugler har vært gjenstand for debatt og endringer opp gjennom årene. Selv artsbegrepet har blitt debattert. I 2005 fant en gruppe forskere ut, at Strigopidae (New Zealand-papegøyer) var søstergruppen til alle andre papegøyefugler, og fuglene ble skilt som egen familiegruppe; Strigopidae. Dette støttes nå av stadig flere.

Tidligere var det vanlig å dele papegøyefugler inn i kun to undergrupper; kakaduer (Cacatuidae) og parakitter (Psittacidae). Stadig flere velger imidlertid å dele dem inn i tre superfamilier, men her behandlet som familier, som i fylogenien nedenfor og i henhold til *de Kloet & de Kloet* (2005) og *Homberger* (2003).  I denne inndelingen har papegøyefuglene på New Zealand blitt skilt ut som egen familiegruppe, kalt New Zealand-papegøyer (Strigopidae). Dette støttes også av *Christidis & Boles* (2008) og *del Hoyo og Collar* (2014).

Nyere forskning viser at New Zealand-papegøyer trolig var den første gruppen som splittet fra gruppen med alle papegøyefuglene, tett fulgt av gruppen med kakaduer. Det har gjenstått å avklare om både *Strigops* og *Nestor* hører til i familien Strigopidae (Gill m. fl., 2010) eller om de må rankes i superfamilien Strigopoidea (Joseph m. fl., 2012)). I det ny omfattende bokverket «HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World» anerkjennes begge slektene som en del av Strigopidae.

### Fylogeni

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Skopje

**Skopje** (makedonsk: *Скопје*, albansk: *Shkup* eller *Shkupi* , romanes: *Skopiye*) er hovedstaden og den største byen i Nord-Makedonia.  Byen er det politiske, kulturelle, økonomiske og akademiske senter i landet.

Byen er flerkulturell og har forskjellige folkeslag. Mesteparten er makedonere, deretter kommer etniske albanere, sigøynere og etniske serbere.

Dagens Skopje er en moderne storby med flere historiske monumenter. Byen ligger ved bredden av Vardar-elven og mellom fjellene Vodno og Skopska Crna Gora. Byen er 8&nbsp;km bred og 32&nbsp;km lang og hadde 668&nbsp;518 innbyggere i 2006.

## Historie
Byen utviklet seg raskt etter andre verdenskrig, men fremgangen ble avbrutt av et kraftig jordskjelv som rammet byen i 1963.

Den 26. juli 1963 kl. 05.17 ble byen jevnet med jorden av et kraftig jordskjelv målt til 6,1 grader på Richterskalaen. 2&nbsp;487 mennesker omkom (1&nbsp;070 mennesker ble funnet i ruinene og 1&nbsp;417 mennesker ble meldt savnet) og mer enn 4&nbsp;000 ble skadd. Over 90 % av byens bygninger lå i ruiner, og mer enn 20&nbsp;000 mennesker ble hjemløse.

Skopje (dengang het det *Scupi*) var i gamle dager hovedstaden i kongeriket Dardania. På Albansk heter byen Shkup eller Shkupi og har utviklet seg direkte fra antikkens navn Scupi > Shkup.  

Før den slaviske innvandringen var byen en del av romerriket og det byzantiske riket. Rundt år 800-900 ble byen okkupert av bulgarerne og gikk mellom byzantinsk og bulgarsk kontroll. 

Senere ble byen erobret av serberne (1282), deretter av tyrkerne (1392) og den ble en sentral by i Det osmanske riket (på makedonsk kalt Det ottomanske riket). Senere ble den igjen en del av Serbia under Balkankrigene (1912–1913) og deretter ble den del av Kongeriket av Serbere, Kroater og Slovenere (1918). Dette siste skiftet senere navn til Jugoslavia (1929). 

I 1623-1624 skrev den katolske presten Pjeter Mazreku at byen var bebodd av flertall albanere.

I 1991 ble den jugoslaviske republikken Makedonia en selvstendig stat.

## Næringsveier
Skopje er et handelssentrum for tobakk, ull, frukt og grønnsaker som dyrkes i områdene rundt byen. I det gamle Jugoslavia var Skopje en viktig produsent av jernprodukter inntil jernverket ble stengt. Skopje Universitet ble åpnet i 1949.

## Bilder

Fil:Skopje old tykish bridge on Vardar river in 1909.jpg|Den gamle tyrkiske broen i 1909
Fil:04 Skopje.jpg|Skopje og den gamle tyrkiske broen
Fil:Skopje panorama 3.jpg|Utsikt over Skopje fra Vodno-fjellet
Fil:Skopje station1 i juli 1979.jpg|Skopje i juli 1979 - den gamle jernbanestasjonen står nå som monument for jordskjelvet 26-07-1963
Fil:St. Clement Church Skopje 3.jpg|Sankt Klemens-kirken
Fil:Government Headquarters in Skopje by night 02.jpg|Regjeringshovedkvarteret i Skopje om natten


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Alpin kombinasjon

**Alpin kombinasjon** er en gren i alpin skiidrett. Øvelsen kombinerer den kraft- og utholdenhetskrevende øvelsen utfor eller super-G med den teknisk krevende disiplinen slalåm, to svært forskjellige konkurranseformer. Fra VM 2025 og OL 2026 er alpin kombinasjon en lagøvelse med to deltakere: én i utfor og en annen i slalåm. 

## Historie
Øvelsen bestod tradisjonelt av et utforrenn (én omgang) og et slalåmrenn (to slalåmomganger). I verdenscupen var kombinasjonsøvelsen vanligvis ikke en separat øvelse, men en summering av et utfor- og et slalåmrenn som ble arrangert på samme sted, men på forskjellige dager. Antallet kombinasjonskonkurranser i verdenscupen varierte. For herrene var kombinasjonsøvelsen fast bestanddel under i Hahnenkammrennene i Kitzbühel til 2017 og Lauberhornrennene i Wengen til 2020.

I verdensmesterskap og olympiske leker er kombinasjonen blitt arrangert som selvstendig øvelse siden 1985, uavhengig av de egentlige utfor- og slalåmrennene. Utfor- og slalåmrennet ble til 2022 arrangert i løpet av én dag, med noe forkortede løyper. I 2021 og 2023 ble kombinasjonen under VM arrangert som super-G og slalåm i stedet for utfor og slalåm.

## Superkombinasjon

Superkombinasjonen ble innført som et alternativ til den tidligere formen for alpin kombinasjon. Superkombinasjonen bestod av et (sterkt forkortet) utforrenn eller super-G og én slalåmomgang, som ble arrangert samme dag med kort tidsavstand. Superkombinasjonen ble arrangert for første gang 14. januar 2005 i Wengen. fra og med sesongen 2013/2014 ble alle kombinasjonsrenn i verdenscupen arrangert som superkombinasjon. Til og med sesongen 2012/2013 var kombinasjonen i Hahnenkammrennene i Kitzbühel sammenlagtresultatet av det ordinære utforrennet og det ordinære slalåmrennet. Fra 2014 til 2016 ble kombinasjonen også der avholdt som en superkombinasjon. Den bestod av det ordinære super-G-rennet etterfulgt av en egen slalåmomgang arrangert som flomlysrenn.

FIS har bestemt at øvelsen heter alpin kombinasjon da det som tidligere het superkombinasjon er blitt den vanlige formen for avvikling av rennene.

## Lagkombi
I junior-VM 2023 ble det testet ut en lagkombiøvelse der hvert lag består av to personer, en i fartsdisiplin og en i slalåm. Dette ble gjentatt i junior-VM 2024. Øvelsen for kvinner og menn ble satt opp på programmet i VM 2025 og i OL 2026.

## Referanser
Axel Heibergs land

**Axel Heibergs land** (engelsk: **Axel Heiberg Island**) er en av Dronning Elizabeth-øyene i Nunavut-territoriet, Canada. Den ligger vest for Ellesmereøya på 80°&nbsp;N. De høyere partiene på øya er bredekt. Øya har et areal på 43&nbsp;178&nbsp;km² og er den sjette største øya i Canada. Det er ingen fastboende på øya, men en forskningsstasjon er tidvis bemannet.

Den har tidligere vært bebodd av inuitter, men var ubebodd da Otto Sverdrup utforsket området omkring 1900 og oppkalte øya etter den norske finansmannen Axel Heiberg, som hadde støttet ekspedisjonen økonomisk. Norge forsøkte i 1930-åra å gjøre krav på øya.

I 1960 opprettet forskere fra McGill-universitetet en forskningsstasjon innerst i Expedition Fiord (tidligere Sørfjorden). Stasjonen hadde på 1960-tallet en bemanning på 20, men brukes i dag bare for kortvarige feltarbeider.

## Fossile skoger
Øya er kjent for sine fossile skoger fra midtre eocen for omtrent 45 millioner år siden. Øya lå da på omtrent 78,6° nord, men var på grunn av det varme og fuktige klimaet i denne perioden dekket av frodig og artsrik skog. Vekstforholdene må likevel ha vært svært spesielle med en årlig mørketid på 115 dager og 130 dager med midnattssol.

Bartrær var viktigst, spesielt *[[Metasequoia]]*, men også representanter for andre slekter som *[[Cathaya]]*, *[[Chamaecyparis]]*, *[[Ginkgo]]*, *[[Glyptostrobus]]*, lerk (*Larix*), gran (*Picea*), furu (*Pinus*), *[[Pseudolarix]]*, *[[Taiwania]]* og hemlokk (*Tsuga*). Av løvtrær fantes blant annet lønn (*Acer*), or (*Alnus*), bjørk (*Betula*), hickory (*Carya*), kastanje (*Castanea*), katusuratre (*Cercidiphyllum*), hassel (*Corylus*), bøk (*Fagus*), ask (*Fraxinus*), *[[Ilex]]*, valnøtt (*Juglans*), ambratre (*Liquidambar*), *[[Nyssa]]*, *[[Nyssidium]]*, platan (*Platanus*), vingenøtt (*Pterocarya*), eik (*Quercus*), *[[Rhus]]*, pil (*Salix*), lind (*Tilia*) og alm (*Ulmus*).

Dyrelivet var også rikt med alligatorer, skilpadder og forskjellige pattedyr, blant annet primater, tapirer, brontotherer og den flodhestlignende *Coryphodon*.

## Galleri

Fil:AxelHeibergIslandCloseupMap.png|Kart over Axel Heibergs land.
Fil:Wfm axel heibergIsland.jpg|Satellittbilde av Axel Heibergs land.
Fil:Metasequoia occidentalis Mummified Forest 1997-08-03.jpg|Fossil trestamme av arten *Metasequoia occidentalis* på Axel Heibergs land.


## Referanser

## Eksterne lenker
*
Justin Warsylewicz

**Justin Warsylewicz** (født 19. oktober 1985 i Regina, Saskatchewan) er en canadisk skøyteløper.

I februar 2004, 18 år gammel, ble han canadisk allroundmester, etter at han tidligere samme år vant junior-VM. 

Han deltok under OL 2006 i Torino, der han var med på ta sølv for Canada i lagtempo. 

## Personlige rekorder

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Fotografier av Justin Warsylewicz
Ellef Ringnes’ øy

**Ellef Ringnes' øy** (engelsk: **Ellef Ringnes Island**) er en av Sverdrupøyene i arktisk Canada. Den har et flateinnhold på 11&nbsp;295&nbsp;km², og er en av verdens største ubebodde øyer. På vestkysten av øya ligger værstasjonen Isachsen.

Den norske oppdageren Otto Sverdrup utforska øya omkring 1900 og ga den navn etter Ellef Ringnes, den ene av bryggerieierne som hadde støttet ekspedisjonen økonomisk. Naboøya ble oppkalt etter broren Amund Ringnes. Norge gjorde krav på øya fra 1902, men frafalt kravet i 1930.

Ellef Ringnes' øy er det foreløpig siste landområdet som har hatt den magnetiske nordpol. I 1994 fastslo canadiske vitenskapsmenn at den magnetiske polen lå på øya. Den har siden flytta seg ut i Polhavet, og ligger i dag ca. 400 km nord-nordvest for øya.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
* Kart
Devonøya

**Devonøya** (engelsk: **Devon Island**) er den nest største av Dronning Elizabeth-øyene i arktisk Canada, og er med sine 55 247 km² verdens største ubebodde øy.

På grunn av sitt strenge arktiske klima har øya en svært artsfattig flora og fauna. Den har en liten stamme av moskusfe; ellers finnes noen få arter av mindre pattedyr og fugler. Sommertemperaturene overstiger sjelden 10°C, og vekstsesongens lengde er 40-55 dager. Om vinteren kan temperaturen gå ned til -50°C.

Berggrunnen består av prekambriske gneiser og paleozoiske leirskifre. En interessant geologisk struktur er Haughton-krateret, som ble dannet ved et meteorittnedslag for 23 millioner år siden. Meteoritten har hatt en anslått størrelse på 2 km i diameter, og krateret – som i dag er en innsjø – måler 20 km i diameter.

## Historie
Øya har i perioder vært bebodd av inuitter, men har siden 1936 ikke hatt fast bosetting. Kanadiske myndigheter etablerte i 1924 Dundas Harbour (74°31'N 82°30'V) som en utpost for å kontrollere utenlandsk hvalfangst og annen aktivitet. I 1933 ble stasjonen utleid til Hudson's Bay Company. Den var periodevis bemannet til 1951.

Siden 2004 har NASA gjort geologiske, hydrologiske, botaniske og mikrobiologiske studier på øya som et ledd i sin forskning på planeten Mars.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kart 
* NASA Haughton-Mars project
Sverdrupøyene

**Sverdrupøyene** er en gruppe øyer på vestsiden av Ellesmereøya og utgjør en mindre del av den canadiske øygruppen Dronning Elizabeth-øyene lengst nord i Canada. De største øyene er Axel Heibergs land, Ellef Ringnes' øy og Amund Ringnes' øy. Øyene er ubebodde, bortsett fra en værstasjon på Ellef Ringnes' øy. Administrativt hører øygruppen til Nunavut-området.

Øyene ble gitt navn av den norske oppdageren Otto Sverdrup, som på den andre store ekspedisjonen med polarskuta Fram kartla dette arktiske området i årene 1898 - 1902. Øyene var tidligere kjent og periodevis besøkt av inuitter. På vegne av Norge gjorde Sverdrup offisielt krav på de tre øyene Ellef Ringnes' øy, Amund Ringnes' øy og Axel Heibergs land i 1928. Norske myndigheter viste til å begynne med liten interesse for de tre ugjestmilde øyene og ville først og fremst bruke kravet som en brekkstang i forhandlingene om andre polarområder. 

I april 1929 ga norske myndigheter Sverdrup beskjed om at han kunne starte forhandlinger med Canada om en personlig kompensasjon for å frafalle kravet om øyene. 5. november 1930 anerkjente Norge Canadas rett til Sverdrupøyene. Bare 14 dager senere anerkjente Storbritannia Norges rett til Jan Mayen. At Norge ikke sto hardere på kravet om å beholde øyene skuffet Otto Sverdrup stort. 

Det canadiske parlamentet betalte til slutt 67&nbsp;000 dollar for Sverdrups dagbøker og kart. Pengene var også betaling for arbeidet Sverdrup hadde utført i forbindelse med ekspedisjonen. Dagbøkene ble senere tilbakeført til Sverdrups familie, men kartet er sporløst forsvunnet.

## Eksterne lenker
* 
* Detaljert kart
Isidor Isaac Rabi

**Isidor Isaac Rabi**  (født 29. juli 1898 i Rymanów i Galicia i Østerrike-Ungarn, nå Polen, død 11. januar 1988 i New York) var en amerikansk fysiker. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1944 «for hans resonansmetode for å ta opp de magnetiske egenskapene til atomkjerner».

## Publikasjoner
* 
* 
* 

## Referanser




## Eksterne lenker
Amund Ringnes’ øy

**Amund Ringnes' øy** (engelsk: **Amund Ringnes Island**) er en av Sverdrupøyene i arktisk Canada. Øya har et flateinnhold på 5&nbsp;255 km² og er ubebodd.

Øya ble kartlagt under Otto Sverdrups Fram-ekspedisjon mellom 1898 og 1902, og fikk navn etter Amund Ringnes, den norske bryggerieieren som hadde støtta ekspedisjonen økonomisk. Naboøya Ellef Ringnes' øy fikk navn etter broren Ellef Ringnes. Norge gjorde krav på disse øyene fra 1902, men frafalt kravet i 1930.

## Referanser

## Eksterne lenker
* Kart
Right To Play

**Right To Play** er en internasjonal organisasjon som ble etablert 29. november 2000 etter initiativ fra nordmannen Johan Olav Koss, for å styrke sårbare barns rett til lek. Organisasjonen skal bruke lek som verktøy for å beskytte, utdanne og styrke barn i utviklingsland.  

## Om formålet
Organisasjonen ble etablert 29. november 2000 i forlengelsen av Olympic Aid. Organisasjonen har hatt prosjekter i Afrika, Asia og Midtøsten. Hovedkontoret ligger i Canada, og har lokale kontorer i Canada, England, Nederland, Norge, Sveits, Sverige, Tyskland og USA.  

Organisasjonen oppgir å ha «forpliktet seg til artikkel 31 i FNs barnekonvensjon, med særlig fokus på barns rett til lek».  

## Økonomisk støtte fra Norge
Right To Play inngikk en fireårig samarbeidsavtale med det norske direktoratet Norad for perioden 2016–2019, der Norad støttet prosjekter i Jordan, Libanon, Palestina, Etiopia, Mosambik og Tanzania. I tillegg til avtalen med Norad samarbeidet Right To Play i samme periode med en rekke bedriftspartnere, idrettsarrangement, skoler, idrettslag og toppidrettsutøvere.

## Kontroverser om pengebruk og samarbeidsavtaler
I 2021 meldte TV&nbsp;2 at norske myndigheter hadde bedt Right To Play om å forklare hvorfor organisasjonen hadde inngått økonomiske avtaler med gruveselskaper som var blitt beskyldt for grove brudd på menneskerettighetene.

Sommeren 2022 publiserte TV&nbsp;2 nye innslag og artikler om organisasjonens pengebruk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Flypostavisen Nytt fra Norge

***Flypostavisen Nytt fra Norge*** var en ukeavis beregnet på nordmenn i utlandet. Avisen, som ble grunnlagt i 1954 etter et stortingsvedtak, ble utgitt av en stiftelse der Utenriksdepartementet og en rekke organisasjoner sto bak. Et styre bestående av pressesjef Oddvar Aas, UD, skipsreder Chr. Østberg, Rederiforbundet og Elgar H. Ottersen, Sjømannsforbundet ble nedsatt. De utnevnte redaksjonssekretær i Utenriksdepartementet, Odd Hjorth-Sørensen, til redaktør. Tor Jenssen var redaksjonssekretær og William R. Flood forretningsfører. Avisen utga sitt første nummer den 12. januar 1955. Den ga en oversikt over forrige ukes nyhetsbilde i Norge. I utgangspunktet var hovedtyngden av leserne sjøfolk, men dette endret seg noe etter hvert. Odd Hjorth-Sørensen var redaktør ut 1958, hvoretter Tor Jenssen (Dagre) overtok.

I 1974 fikk *Nytt fra Norge* i oppdrag av Utenriksdepartementet å opprette pressekontoret Norinform. Hensikten var å styrke informasjonsarbeidet rettet mot utenlandske journalister og opinionspåvirkere. Kontoret ga blant annet ut avisen *Norway Now* på tre språk.

Etter hvert som internett vokste fram, ble behovet for analog informasjon stadig redusert. I 1996 besluttet Utenriksdepartementet å avvikle Norinform, og i 2003 var det *Nytt fra Norges* tur.  Ragnvald Berggrav var ansvarlig redaktør da selskapet ble nedlagt.

I 2011 tok en kanadisk nettside navnet «Nytt Fra Norge» og bruker den til å viderebringe nyheter fra mange norske aviser. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* www.nyttfranorge.ca
Lagoa Santa (Minas Gerais)

**Lagoa Santa** er en by og kommune i delstaten Minas Gerais i sørøstregionen av Brasil. Byen ligger 37 km. fra delstatshovedstaden Belo Horizonte og har om lag 45 000 innbyggere (2004). Lagoa Santa ble grunnlagt i 1733. På midten av 1800-tallet hadde den danske naturforskeren og paleontologen Peter Wilhelm Lund og den norske tegneren og maleren Peter Andreas Brandt base i byen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Utenlandssendingen

**Utenlandssendingen** var det populære fellesnavnet på NRKs sendinger beregnet på sjøfolk og nordmenn i utlandet. Disse sendingene startet i 1948 med sendinger over Fredrikstad kringkaster, senere Kvitsøy kringkaster. Leder fra starten og gjennom mange år var Gunnar Nygård. Senere kom Einar Lia, som var der til avdelingen ble nedlagt.

Avdelingen ble nedlagt den 31. desember 2001.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
* Stemmen fra Norge – Einar Lie 
* radionorge.jankrogh.com: Lydsnutt fra Utenlandssendingen (oktober 1990)
Otto Stern

**Otto Stern** (født 17. februar 1888 i Sohrau, Øvre Schlesien, død 17. august 1969 i Berkeley, California, USA) var en tysk fysiker og nobelprisvinner. Han skapte seg mest berømmelse gjennom utførelsen av Stern-Gerlach-eksperimentet i 1922. Ti år etter at han flyktet fra hjemlandet til USA i 1933, ble han tildelt Nobelprisen i fysikk «for hans bidrag til utviklingen av den molekylære strålingsmetoden og hans oppdagelse av det magnetiske momentet til protonet». Det viste at protonet ikke var en elementær partikkel. I dag vet man at det består av kvarker.

Stern fullførte sine studer ved Universitetet i Breslau i 1912 med en doktorgrad i fysikalsk kjemi. Han fulgte så Albert Einstein til Karlsuniversitetet i Praha og senere til ETH Zürich. Stern mottok sin habilitasjon ved Johann Wolfgang Goethe-Universität i Frankfurt am Main i 1915 og i 1921. Han ble senere professor ved Universitetet i Rostock, som han forlot i 1923 for å jobbe med det nylig grunnlagte *Institut für Physikalische Chemie* ved Universitetet i Hamburg.

Etter at han gikk av fra stillingen ved Universitetet i Hamburg i 1933 på grunn av den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen, ble han professor i fysikk ved Carnegie Institute of Technology, og senere professor emeritus ved University of California, Berkeley.

## Referanser




## Eksterne lenker
Annus horribilis

**Annus horribilis** er et latinsk uttrykk som betyr «et fryktelig år». Det er et ordspill på *annus mirabilis*, som betyr «et vidunderlig år».

## Opprinnelse
Uttrykket *annus horribilis* ble brukt i 1891 i en anglikansk publikasjon for å beskrive 1870, det år da den katolske kirke definerte dogmet om pavens ufeilbarlighet.

## Dronning Elizabeth II
Uttrykket er blitt særlig kjent etter at dronning Elizabeth II brukte det i en tale 24. november 1992 ved markeringen av 40 år på tronen. Hun sa: *«1992 is not a year on which I shall look back with undiluted pleasure. In the words of one of my more sympathetic correspondents, it has turned out to be an Annus Horribilis.»* Dette året var nok spesielt ille, blant annet på grunn av:
* I mars dette året ble det kjent at hennes sønn, Andrew, hertug av York, skulle skille seg fra kona Sarah Ferguson.
* Senere samme år ble det publisert bilde av en toppløs Sarah som kysset sin nye venn.
* I april skilte dronningens datter, prinsesse Anne, seg fra sin mann, Mark Philips.
* I november var det en omfattende brann på Windsor Castle.
* I desember ble det gjort kjent at prins Charles og Diana tok ut separasjon.

## Kofi Annan
FNs generalsekretær Kofi Annan brukte uttrykket i en tale 21. desember 2004 og sa: *«There's no doubt that this has been a particularly difficult year, and I am relieved that this *annus horribilis* is coming to an end.»* Kommentatorer mente at han tenkte på problemene med korrupsjon i Irak i programmet Olje for mat. At året skulle bli ytterligere forverret ved tsunamien i Asia, kunne han ikke vite da han sa det.

## Referanser
Percy Williams Bridgman

**Percy Williams Bridgman** (født 21. april 1882, død 20. august 1961) var en amerikansk fysiker. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1946 «for oppfinnelsen av et apparat for å produsere ekstremt høyt trykk, og for de funn han gjorde innen høytrykkfysikk ved hjelp av dette». Mineralet bridgmanite er oppkalt etter han.

## Bibliografi
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Referanser




## Eksterne lenker
Edward Victor Appleton

**Edward Victor Appleton** (født 6. september 1892 i West Yorkshire i England, død 21. april 1965 i Edinburgh i Skottland) var en britisk fysiker og nobelprisvinner.

12. mai 1927 ble han innvalgt som medlem av Royal Society.

Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1947 for sitt arbeid innen ionosfærisk fysikk. Fra 1949 til sin død i 1965 var han rektor og visekansler ved University of Edinburgh.

I 1947 ble Appleton tildelt Haakon VIIs Frihetskors «for fremragende fortjenester av Norges sak under krigen».

I 1974 ble *Radio and Space Research Station* omdøpt til *The Appleton Laboratory* til ære for mannen som hadde gjort så mye for å etablere Storbritannia som en ledende kraft innen ionosfæriske forskning. Han hadde også vært involvert ved stasjonen, først som forsker og deretter som sekretær for Instituttet for industriell og teknisk forskning. 

## Priser (utvalg)
* 1933 – Hughesmedaljen
* 1946 – Faradaymedaljen
* 1947 – Nobelprisen i fysikk
* 1950 – Royal Medal

## Referanser


## Eksterne lenker
Patrick Maynard Stuart Blackett

**Patrick Maynard Stuart Blackett**, baron Blackett (1897–1974) var en britisk fysiker. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1948 «for hans utvikling av Wilsonkammermetoden, og hans etterfølgende oppdagelser innen kjernefysisk og kosmisk stråling».
__NOTOC__
## Publikasjoner
* *Fear, War, and the Bomb: The Military and Political Consequences of Atomic Energy* (1948)
* *Atomic Weapons and East-West Relations* (1956)

## Priser (utvalg)
* 1956 – Copleymedaljen

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Cecil Powell

**Cecil Frank Powell** (født 5. desember 1903 i Tonbridge, Kent, død 9. august 1969 i Valsassina, Italia) var en britisk fysiker og Nobelprisvinner. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1950 «for hans utvikling av den fotografiske metoden for å studere kjernefysiske prosesser og hans oppdagelser av mesoner ved bruk av denne metoden». Denne metoden ledet til at han var med på å oppdage pionet i 1947

## Priser (utvalg)
* 1950 – Nobelprisen i fysikk
* 1949 – Hughesmedaljen

## Referanser




## Eksterne lenker
NBA Most Valuable Player

**NBA Most Valuable Player Award** (forkortet MVP) er en utmerkelse til sesongens beste spiller i National Basketball Association, og er den mest prestisjetunge prisen for en spiller i NBA. Den ble innført i sesongen 1955-56 og består av et trofé som er oppkalt etter Maurice Podoloff, ligaens første president.

Helt fram til 1980 var det spillerne selv som avgjorde hvem som skulle få trofeet; året etter gikk man over til å foreta avstemningen blant et bredt sammensatt panel av rundt 120 sportsjournalister. Avstemningen foregår hvert år april mellom grunnspillet og sluttspillet.

Flest MVP-utmerkelser har Kareem Abdul-Jabbar med seks og Bill Russell og Michael Jordan med fem hver.

## Vinnere
### Vinnere valgt frem av spillere

### Vinnere valgt frem av media

## Kilder
Tyskebukta

**Tyskebukta** (tysk: *Deutsche Bucht*, nederlandsk: *Duitse Bocht*, frisisk: *Dútske Bocht*, dansk: *Tyske Bugt*) er havbukta mellom Danmark, Tyskland og Nederland som utgjør den sørøstre delen av Nordsjøen. Doggerbank regnes som den nordlige avgrensninga av Tyskebukta. Vadehavet er her rundt 10 til 12 kilometer bredt.  

Bukta er grunn, med svakt skrånende bunn nordover. Største dyp er 56 m, sørvest av Helgoland. En rekke store elver munner ut i Tyskebukta; fra nord mot sør: Eider, Elben, Weser og Ems. 

En av verdens mest trafikkerte seilingsleder går gjennom den sørlige delen av Tyskebukta. Samtidig er mye av kysten og de kystnære områdene gitt beskyttelse gjennom ulike vernetiltak, for eksempel fuglefredningsområdet Östliche Deutsche Bucht og Vadehavet nasjonalpark, som for en stor del er nasjonalpark. 

## Referanser