Ole Haugen-Flermoe

**Ole Haugen-Flermoe** (1878–1956) var en norsk lærer og forfatter fra Trysil og Gjøvik. Han skrev de fleste bøkene sine under fødenavnet **Ole Haugen**, og tok navneleddet *-Flermoe* senere. Han er særlig kjent for fortellinga *Trysil-Knut* (1909), som har vært førende for senere myter om skiløperen Trysil-Knut.

## Bakgrunn og virke
Han vokste opp på Østby og på gården Løvbekksetra mellom Østby og Ljørdalen, som den andre av 12 barn i en søskenflokk hvor 10 vokste opp. I unge år arbeidet han som tømmerhugger og fløter, før han gikk på folkehøgskole og på Elverum lærerskole 1896-98. Senere var han lærer i Eidskog en kort tid, deretter i hjembygda Trysil (Tørberget og Østby) før han i 1919 slo seg ned på Gjøvik.

Han giftet seg i 1903 med *Minda Ljøner* (1872-1954; egentlig *Aminda*) fra Eidskog; og paret bygde hus på Gjøvik i 1923. Som lærer var han blant annet en foregangsmann for dramatikk i klasserommet og med skolehager.

Han debuterte i 1903 med novellesamlingen *Vaar og høst*, og skrev i alt ti bøker. Skuespillet *På heimegrunn* (1907) var et «talerør for forfattrens syn på ungdom og bondeyrke», og har sjelden blitt oppført.

Fortellinga *Trysil-Knut* (1909) følger opp og bygger ut sagnstoff og anekdoter om den mytiske skiløperen Trysil-Knut slik det blant annet var kjent fra Bernt Lunds dikt fra 1861. I Haugen-Flermoes versjon er Knut dreng hos presten i Trysil omkring 1800, og kjemper både for å renvaske farens ære og for å vinne kjærligheten til storgårdsdattera Randi. Haugen-Flermoes fremstilling av Knut har vært førende for senere framstillinger, både i filmen *[[Trysil-Knut (film)|Trysil-Knut]]* (1942) og i tegneserier. Hovedpersonen i *Naar ungskogen veks* (1918) og *Naar skogen svaier* (1919) er Jakob Storåsen, en bondesønn som først ønsker å bli kunstner, men som likevel vender tilbake til gården og jordbruket. Skuespillet *Holmgang* (1929) skildrer trosskifte og religiøse brytninger i Trysilbygdene i årene etter Olav den helliges død ved slaget ved Stiklestad i 1030, og var skrevet som et bidrag til 900-årsjubileet.

I barnebøkene *Stortingsgutane* (1918) og *Fosterbrør* (1919) har han skildret sin egen barndom og barndomsmiljøet i en lett kamuflert fiksjonsform. Oppveksten var preget av den politisk engasjerte faren, og i *Stortingsgutane* beskriver han blant annet hvordan han og vennene «lekte politikk» og drøftet ulike samfunnsspørsmål, og laget håndskrevne aviser.

Ved faren Ola Haugens død i 1938 arvet han farens arkiv og brev, og skrev manuskriptet *Ei ættebok*, som en blanding av slektshistorie, roman og selvbiografi. Manuskriptet er stensilert og distribuert i familien. Han skrev også reisebrev, dikt og lokalhistoriske artikler som ble trykt i ulike blad og tidsskrift.

Han var bror av redaktøren og bokhandleren Olav Hougen, og gjennom søsteren Anne var han svoger med forfatteren Halvor Floden. Sønnen  (1912-96) har skrevet to barnebøker og noen hørespill for NRK Lørdagsbarnetimen, og oldebarnet  har redigert flere spørrebøker.

En minnestein med portrettrelieffer av tre lokale diktere er reist på Østby kirkegård; det er Haugen-Flermoe, Einar Skjæraasen og Halvor Floden.

## Forfatterskap

* 1903: *Vaar og høst : fire fortællinger* 
* 1907: *Paa heimegrunn : spelstykke i 2 vendingar*, Alfarheim bokhandels forlag
* 1909: *Trysil-Knut*, fortelling, Olaf Norlis forlag
* 1918: *Naar ungskogen veks*, fortelling, O. Bakkens forlag
* 1918: *Stortingsgutane*, barnebok, O. Bakkens forlag
* 1918: *Fosterbrør*, barnebok, O. Bakkens forlag
* 1919: *Naar skogen svaier : skuespill i 4 akter*, O. Bakkens forlag
* 1920: *Gullskillingen *, barnebok, Cammermeyer forlag 
* 1929: *Holmgang, drama i 1 akt*, bladet Austlands forlag
* 1948: *Kring Trysil-Knut*, dikt, Eget forlag

## Referanser