open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Borgåfellesskapet

**Borgåfellesskapet** er et anglikansk-luthersk kirkefellesskap mellom de lutherske kirkene i Norden og Baltikum, de anglikanske kirkene på De britiske øyer og episkopalske kirker på Den iberiske halvøy. Avtalen om fellesskapet, Borgåavtalen, ble fremforhandlet i Borgå i Finland og for Den norske kirkes vedkommende godkjent av Kirkemøtet 1994. Avtalen ble underskrevet av kirkenes øverste ledere ved kirkelige seremonier henholdsvis 1. september 1996 i Nidarosdomen, 8. september 1996 i Tallinn domkirke i Estland og 28. november 1996 i Westminster Abbey i London. Preses i Bispemøtet, Andreas Aarflot og leder i Kirkerådet, Oddbjørn Evenshaug, undertegnet på vegne av Den norske kirke. 

Avtalen innebærer at kirkesamfunnene godkjenner hverandres dåp, nattverd og bispeembede, og at døpte medlemmer av de enkelte kirker kan betraktes som medlemmer av andre kirker i fellesskapet. Innen Borgåfellesskapet kan biskoper, prester og diakoner gjøre tjeneste i hverandres kirker uten ny ordinasjon eller vigsling.

## Medlemskirker
*Den norske kirke
*Den engelske kirke
*Den irske kirke
*Den skotske episkopalske kirke
*Kirken i Wales
*Lutheran Church in Great Britain
*Den evangelisk-lutherske kirken i Finland
*Den islandske kirke
*Den svenske kirke
*Den estiske evangelisk-lutherske kirke
*Den litauiske evangelisk-lutherske kirke
*Den portugisiske lusitanske kirke
*Den spanske reformerte episkopalske kirke
*Den danske folkekirke
*Den færøyske folkekirke

Den danske folkekirke og Den latviske lutherske kirke deltok i utformingen av fellesskapet, men godkjente ikke Borgåavtalen. Den danske folkekirke sluttet seg derimot til fellesskapet 3. oktober 2010.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Berbisk

**Berbisk** eller **berbersk** har flere betydninger:

* Berbere, vestlige navnet på urfolket som holder til i Nord-Afrika
* Berbiske språk (tamazight), gruppe afroasiatiske språk
Fylke (USA)

Et **fylke** i USA er en administrativ geografisk enhet i en delstat. I 48 av delstatene benyttes betegnelsen *county*, mens Louisiana og Alaska bruker henholdsvis *[[parish]]* og *[[borough]]*.

Til sammen er det  fylker i alle delstatene, med et gjennomsnitt på 60 fylker per delstat. I noen av delstatene regnes visse byer for å stå utenfor fylkene, dette gjelder spesielt Virginia med 38 uavhengige byer, men også Baltimore i Maryland og St. Louis i Missouri er uavhengige. Inkludert disse er det  fylker og tilsvarende enheter. Flest fylker har Texas, med 254, og færrest har Delaware, med tre fylker.

Hvilken funksjon fylkene har, varierer fra delstat til delstat. I noen av delstatene har fylkene liten betydning foruten å være geografiske områder. I andre delstater har de en meget viktig oppgave innen lokalpolitikken. Fylkene har ofte ansvaret for skoler og flere offentlige tjenester.

Fylkesinndelinga i USA skiller seg markant ut fra inndelinger av fylker/provinser/regioner i de fleste andre land, da det ikke er noen bestemt regel om at alle kommuner i sine helheter skal ligge innenfor et spesifikt fylke. De aller fleste kommunene i USA ligger derimot i sine helheter innenfor et fylke, men det finnes unntak hvor noen kommuner ligger fordelt i flere fylker samtidig. Eksempler er bykommunene Houston og Dallas i Texas. Houston kommune ligger fordelt i fylkene Harris County, Fort Bend County og Montgomery County, mens Dallas kommune ligger fordelt i fylkene Dallas County, Collin County, Denton County, Kaufman County og Rockwall County. Når det gjelder bykommunen New York, er dette en helt spesiell situasjon som skiller seg markant ut fra resten av USA. I det meste av USA er fylkene nivå 1 mens kommunene er nivå 2, altså fylkene huser kommunene. Men i New York kommune er det omvendt. Her er kommunen nivå 1 mens fylkene er nivå 2. New York er altså en kommune som huser fylker. De 5 fylkene som New York kommune huser er New York County, Kings County, Queens County, Bronx County og Richmond County, som deler grenser og er sammenfallende med New Yorks 5 bydeler Manhattan, Brooklyn, Queens, Bronx og Staten Island.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Karin Gulbrandsen

**Karin Gulbrandsen** (født 1945) er en norsk politiker (Sp). Hun var ordfører i Aurskog-Høland fra 1999 til 2007.

## Referanser
Ister

**Ister** (av norrønt *istr*) er innvollsfett, spesielt fettet rundt nyrene. Ister er mettet fett. Ister brukes blant annet til å fremstille talg. Ister fra storfe og får brukes i matlaging, blant annet i engelsk *[[christmas pudding]]*. Vegetabilsk ister lages av palmeolje og rismel og er en erstatning for animalsk ister til bruk i vegetarisk matlaging.

I eldre tider i Norge har ister også vært brukt som skismøring.
Talg

**Talg** er bearbeidet fett fra storfe og får (ister).

I motsetning til ister kan talg oppbevares lenge uten å være nedkjølt, forutsatt at den er oppbevart i en lufttett beholder for å hindre oksidering. Ved oksidering/harskning dannes bl.a. smørsyre med en kraftig gulfarge og besk smak.

Talg brukes til å fremstille såpe, i matlaging, som fuglemat og ble tidligere brukt til å lage talglys, f.eks. prås. 

Talg kan brukes som et av råmaterialene i produksjon av biodiesel, men denne begynner da å stivne alt ved +16 grader.

Tidligere var talg mangelvare på Østlandet, men nødvendig til belysning. Bare i løpet av to måneder i 1744 tok Kongsberg sølvverk imot 16.200 kilo talg til bruk i gruvegangene, fraktet vestfra over Hardangervidden på kløvhest.

## Referanser
Woolwich

**Woolwich** (uttales som *Woolitch*) er et område i bydelen Greenwich i sørøstlige London, Det ligger på sørsiden av Themsen, med en liten eksklave, North Woolwich, som nå er omfordelt til bydelen Newham, på nordsiden av elven. Det var opprinnelig en by i Kent, men har vært en del av Londons storbyområde siden 1800-tallet. 

Det går ferge over Themsen ved Woolwich, og det er også en fotgjengerundergang som gir forbindelse til nordsiden. 

## Historie
Det har eksistert en bosetning ved Themsen siden minst jernalderen. Romerne bygde en festning her. Det angelsaksiske stedsnavnet hadde antagelig betydningen «handelsted for ull», men det har dog ikke blitt funnet spor av et ullmarked.

Det er en by med lange militære og maritime preg. I 1512 ble marineverftet *Woolwich Dockyard* grunnlagt der, i 1671 kom *Woolwich Arsenal* og i 1741 kom *[[Royal Military Academy]]*. Det er fortsatt en militærbase og et militært museum i Woolwich. 

Fotballklubben Arsenal FC ble grunnlagt i Woolwich i 1886 av arbeidere ved det militære arsenalet. Den het opprinnelig *Dial Square*, ble så *Woolwich Arsenal* og en gang etter 1891 bare Arsenal. Klubben flyttet til Highbury i det nordlige London i 1913. 

Universitetet i Greenwich ble grunnlagt i 1892 som *Woolwich Polytechnic*. Det skiftet navn til *Thames Polytechnic* i 1970, og fikk universitetsstatus i 1992. 

I 1974 ble McDonald's første restaurant i Storbritannia åpnet i Woolwich. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Woolwich, *Royal Borough of Greenwich*
Woolwich (andre betydninger)

**Woolwich** kan vise til:

*Woolwich i London, England; det opprinnelige sted med dette navnet
*Woolwich, Ontario i Canada
*Woolwich, Maine i USA
Grangemouth

**Grangemouth** er en by i Falkirk i Skottland, ved elven Forth. Byen er kjent for Grangemouth-raffineriet som er et av de største i Europa. Byen har for 2020 en beregnet befolkning på 16 120 innbyggere.

Byen ble grunnlagt på slutten av 1700-tallet, da Lawrence Dundas foreslo å anlegge en landsby og en kai i østenden av Forth og Clyde-kanalen. Forslaget fikk støtte fra myndighetene, og byggevirksomheten startet i 1777. Innen 1797, da det ble skrevet en rapport om fremgangen, var stedet en landsby av betydelig størrelse, og hadde fått navnet Grangemouth. 

Det første navnet var *Sealock*, men dette ble endret til *Grange Burn Mouth*, etter den lille elven Grange Burn som rant inn i Carron like ved. I løpet av 1780-tallet ble dette trukket sammen til Grangemouth. 

Etter at det ble konstruert et havneanlegg, som hadde direkte forbindelse med Glasgow via kanalen, begynte stedet virkelig å vokse. En stor del av de varer som ble importert til Skottland ble tatt inn over havnen i Grangemouth før de ble sendt videre gjennom kanalnettverket. I 1810 fikk byen sitt eget tollhus, og trengte dermed ikke lenger å betale toll til den eldre landsbyen Bo'ness noen kilometer unna. Det ble også anlagt en tørrdokk i 1811. Mot slutten av det 19. århundre fikk Grangemouth bystatus.

Grangemouth Aerodrome ble opprettet i februar 1939 som en del av planleggingen for en eventuell krig, og var en tid Storbritannias største flyplass. Under andre verdenskrig ble den særlig brukt til opplæring av jagerflyvere. Bare to hangarer står igjen av anlegget, mens resten av området er dekket av en stor petrokjemisk fabrikk, et sportsstadion og andre bygninger.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Grangemouth hjemmeside
Bell Helicopter

**Bell Helicopter** er en amerikansk produsent av helikoptre og luftfartøyer med «tiltrotor». Foretaket ble grunnlagt som Bell Aircraft Corporation av Lawrence Bell i 1935. I 1960 ble Bell Aircraft Corporation oppkjøpt av konsernet Textron, og foretaket ble omorganisert som en avdeling under navnet Bell Helicopter Textron.

Bell-helikoptre er bygd på lisens av Agusta i Italia (se Bell Agusta Aerospace Company for utdypende informasjon) og Kawasaki i Japan.

## Produkter
* Bell AH-1 Cobra
* Bell UH-1 Iroquois
* Bell OH-58 Kiowa
* Bell ARH-70
* Bell 47
* Bell 204
* Bell 205
* Bell 206 JetRanger/LongRanger
* Bell 214
* Bell 222
* Bell 407
* Bell 412
* Bell 427
* Bell 430
* Bell/Agusta BA609

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bell

**Bell** kan vise til:

* Bell (California), by i California i USA
* Bell County, flere fylker i USA
* Alexander Graham Bell
* Bell (plateselskap)
* Bell Aircraft Corporation
* Bell Helicopter Textron
* Bell Laboratories
* BellSouth teleselskap
* International Bell Telephone Company
Tiltrotor

En **tiltrotor** er en rotor som kan tippes (*tiltes*) for oppdrift og fremdrift. Luftfartøyer med tiltrotor kombinerer helikoptrenes manøvrerbarhet med propellflyenes hurtighet.

For vertikal flyvning tippes rotoren slik at den blåser nedover og dermed sørger for oppdrift. I denne formen fungerer luftfartøyet i bunn og grunn som et helikopter. Etterhvert som luftfartøyet vinner høyde blir rotoren tippet slik at den blåser bakover, til slutt vinkelrett med bakken. I denne konfigurasjonen fungerer luftfartøyet som et propellfly der vingene sørger for oppdriften.
Bell Aircraft Corporation

::*se også [[Bell Helicopter Textron]]*

**Bell Aircraft Corporation** ble grunnlagt i 1935 i USA. Mest kjent for jagerflyene P-39 Airacobra og P-63 Kingcobra, brukt under den andre verdenskrig, og rakettflyet Bell X-1, som fløyet av den amerikanske piloten Charles Yeager var det første som brøt lydmuren 14. oktober 1947. Bell utviklet også helikopterne Bell 47 og Bell 204 før selskapet ble kjøpt opp av Textron i 1960.

Bell hadde også et tett samarbeid med NASA.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bell Aircraft Georgia Division (Marietta) Collection, 1942–1945 from Kennesaw State University
Textron

**Textron** er et stort amerikansk konsern grunnlagt i 1923. Selskapet har 44&thinsp;000 ansatte i nesten 40 land og er involvert i en rekke forskjellige industrier, fra produksjon av helikoptre og passasjerfly til golfbiler og gressklippere.

Blant avdelingene i Textron er Bell Helicopter Textron, Cessna Aircraft Company, E-Z-GO og Jacobsen.

Textron er utelukket fra Statens Pensjonsfond pga. produksjon av klasebomber.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bell UH-1 Iroquois

**Bell UH-1 Iroquois** er et militært helikopter produsert av Bell Helicopter Textron. Helikoptertypen er velkjent under kallenavnet **Huey**.

Bell UH-1 ble utviklet rundt 1950 og var basert på Bells modell 204. Den første betegnelsen på helikopteret var HU-1 (*helicopter utility*) noe som førte til kallenavnet «Huey». Helikopteret ble tatt i bruk i 1959 og er blitt produsert i mer enn 16&nbsp;000 eksemplarer. Helikopteret ble hyppig benyttet under Vietnamkrigen.

## Det norske forsvaret

Det norske Luftforsvaret hadde en flåte av UH-1B-helikoptre som ble brukt til taktiske formål ved 339 skvadron på Bardufoss, 719 skvadron på Bodø og 720 skvadron på Rygge. I FN-regi (UNIFIL) opererte Norge en helikopterving (Norair) med UH-1B-helikoptre i Naqoura - Libanon i perioden 1978-79. Den 3. februar 1979 mistet NORAIR helikopter med serienummer 2086 i en ulykke hvor fire norske soldater omkom. Det mest karakteristiske med denne versjonen var en relativt kort passasjerkabin. I perioden 1963 til 1990 var til sammen 35 UH-1B i tjeneste i det norske forsvaret. Modellen ble avløst av Bell 412.

## Den amerikanske hæren

Den amerikanske hæren satte inn rundt 7&nbsp;000 UH-1-helikoptre i Vietnamkrigen, hvor 2&nbsp;202 piloter mistet livet og 5&nbsp;086 helikoptre gikk tapt. Helikopteret ble brukt til en rekke taktiske formål, som støtte, luftangrep, frakt, ambulanse, søk og berging samt elektronisk krigføring. I 1967 ble helikopteret oppgradert til den forlengede versjonen UH-1D, som hadde intern modellbetegnelse 205.

Hæren erstattet senere UH-1 med UH-60 Black Hawk.

## Det amerikanske marinekorpset
Det amerikanske marinekorpset benytter fortsatt UH-1-helikoptre. Den opprinnelige versjonen UH-1N var basert på Bell 212 og hadde to motorer istedenfor én. Hensikten med to motorer var å kunne operere tryggere over åpent vann. Den siste versjonen, UH-1Y, er en oppdatert versjon av UH-1N. Marinekorpset har bestilt 100 slike oppdaterte helikoptre, som første gang ble fløyet i 2001. Operasjonell evaluering var ventet å komme i gang i løpet av 2005.

## Fakta
* Lengde: 17,4 m (med rotor)
* Bredde: 2,6 m
* Høyde: 4,4 m
* Vekt: 4,7 tonn
* Last: Om lag 1,5 tonn
* Motor: 1 stk. Lycoming T53-turbinmotor på 1325 hk
* Hastighet: 204 km/h
* Rekkevidde: 512 km
* Maks. flyhøyde: 14&nbsp;200 ft (4&nbsp;300 m)
* Besetning: 2-4
* Passasjerer: 7-14 (avhengig av modell)

## Eksterne lenker
* 
* UH-1Y &ndash; Offisiell nettside
* UH-1Y &ndash; army-technology.com
Bell Boeing V-22 Osprey

**Bell Boeing V-22 Osprey** er et amerikansk militært luftfartøy med en 12-meter tiltrotor på hver vinge. Luftfartøyet kan ta av og lande vertikalt (VTOL) eller på en kort rullebane (STOL) som et helikopter, og fly som et vanlig propellfly når det er kommet i luften.

Det amerikanske marinekorpset er den forsvarsgrenen som har ansvaret for utviklingen av luftfartøyet. Korpsets versjon, MV-22, er et taktisk transportfartøy for tropper, utstyr og forsyninger i stand til å operere fra skip. Den amerikanske marinens versjon, HV-22A, bygges for søk og redning i strid, innsettelse og uthenting av spesialstyrker og logistikkstøtte til flåten. Den tredje versjonen, CV-22, brukes av det amerikanske luftforsvaret for spesialoperasjoner og søk og redning i strid.

LV-22 Osprey kan erstatte funksjonen til marinekorpsets CH-46E og CH-53D helikoptre, samt flere spesialversjoner av H-53, H-47, Sikorsky HH-60 Pave Hawk og C-130. Men selv om det allerede er i operativ bruk i Irak, er det betydelig politisk tvil om dets videre skjebne. Programmet er flere ganger lagt på is etter alvorlige ulykker og etter at kostnadsrammene er sprengt.

Det engelske ordet  *osprey* betyr vanligvis «fiskeørn».

## Ulykken i Gråtådalen
18. mars 2022 ble et amerikansk fly av denne typen funnet styrtet i Gråtådalen i Nordland. Flyet var stasjonert i Bodø for å delta i NATO-øvelsen Cold Response og var på vei tilbake til Bodø fra Sandnessjøen da det styrtet. De fire om bord mistet livet.

## Bildegalleri

Bell-Boeing CMV-22B Osprey hovers at Amarillo, Texas (USA), on 7 February 2020 (200202-N-QO990-1004).JPG
A U.S. Marine Corps MV-22B Osprey tiltrotor aircraft assigned to Marine Medium Tiltrotor Squadron (VMM) 266, 26th Marine Expeditionary Unit, II Marine Expeditionary Force prepares to land at Husky Field at Patch 130328-A-KD154-001.jpg
V-22 Osprey tiltrotor aircraft.jpg|V-22 Osprey i overgang mellom vertikal og horisontal flukt
VMM-165 MV-22B Osprey at Dubai Airshow 2021.jpg
160907-F-UQ958-0011 (29661197925).jpg
USMC MV-22B 24 MEU Deployment 2012 120923-M-KU932-472.jpg|Osprey i horisontal flukt sett forfra
Bell Boeing MV-22 Osprey line drawing.svg|Profiltegninger


## Referanser


## Kilder
* Boeing: V-22 Osprey Besøkt 18. juli 2015
* CombatAircraft.com: Boeing V-22 Osprey Besøkt 18. juli 2015

## Eksterne lenker
*
Cessna Aircraft Company

**Cessna Aircraft Company** er en amerikansk flyprodusent. Selskapets historie går tilbake til 1911, da bonden Clyde Vernon Cessna bygget et fly av tre og ble den første til å fly mellom Mississippi og Rocky Mountains. Selskapet Cessna Aircraft Company ble grunnlagt i 1927. Det ble kjøpt av General Dynamics i 1985 og av Textron i 1992.

## Liste over fly produsert av Cessna

### Sivile modeller

* Cessna «Next Generation Piston Aircraft» (NGP)
* Cessna LSA Concept
* Cessna 120
* Cessna 140
* Cessna 150
* Cessna 152
* Cessna 165 Airmaster
* Cessna 170
* Cessna 172 Skyhawk
* Cessna 175
* Cessna 177 Cardinal
* Cessna 180
* Cessna 182 Skylane
* Cessna 185
* Cessna 188 AGwagon, AGpickup, AGtruck, and AGhusky
* Cessna 190
* Cessna 195
* Cessna 205, 206 Stationair and 207
* Cessna 208 Caravan
* Cessna 210 Centurion
* Cessna T303 Crusader
* Cessna 305
* Cessna 310
* Cessna 335
* Cessna 336 
* Cessna 337
* Cessna 340
* Cessna 401
* Cessna 402
* Cessna 404 Titan
* Cessna 406 Caravan II
* Cessna 411
* Cessna 414
* Cessna 421
* Cessna 425 Conquest I
* Cessna 441 Conquest II
* Cessna 500 Citation I
* Cessna 501 Citation ISP 
* Cessna 510 Citation Mustang 
* Cessna 525 CitationJet, CJ1, CJ1+
* Cessna 525A CJ2, CJ2+
* Cessna 525B CJ3
* Cessna 550 Citation II, Cessna Citation Bravo
* Cessna 551 Citation IISP
* Cessna S550 Citation SII
* Cessna 560 Citation V, Citation Ultra, Citation Encore, Citation Encore+
* Cessna 560XL Citation Excel, Citation XLS
* Cessna 650 Citation III, Citation VI, Citation VII
* Cessna 680 Citation Sovereign
* Cessna 750 Citation X
* Cessna 850 Citation Columbus

### Militære modeller

* Cessna A-37 Dragonfly
* Cessna AT-8 Bobcat
* Cessna AT-17 Bobcat 
* Cessna C-78 Bobcat
* Cessna C-94 Airmaster
* Cessna C-106 Loadmaster
* Cessna C-126
* Cessna L-19 Bird Dog
* Cessna L-27 Blue Canoe
* Cessna O-1 Bird Dog
* Cessna O-2 Skymaster
* Cessna T-37 Tweet
* Cessna T-41 Mescalero
* Cessna U-17 Skywagon
* Cessna U-27 Caravan

## Eksterne lenker
*
Bell 222

**Bell 222** er et helikopter produsert av Bell Helicopter Textron. Helikopteret har to gassturbinmotorer, en strømlinjeformet fasong og kan også ha understell som kan trekkes inn i skroget.

Bell 222 ble benyttet i TV-serien *[[Airwolf]]* hvor helikoptertypen brukes som et fiktivt kamphelikopter med kraftige våpen.

## Spesifikasjoner

## Eksterne lenker
* Bell 222 Helikoptre (english)
Gaula (avis)

***Avisa Gaula*** er en avis som dekker Melhus og Skaun kommuner og Leinstrand og Byneset i Trondheim kommune.

Avisa ble etablert i 2001 av Åsmund Snøfugl.

27. april 2023 ble nettutgaven av avisa lansert, og avisa har siden hatt en sterk økning i antall abonnenter.

Avisa har lokaler i Melhuset i Melhus sentrum. Amedia kjøpte 70&nbsp;% av aksjene i  avisen i 2022.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.

## Redaktører
Åsmund Snøfugl 2001 – 2023

Berit Buran Juul 2023 – 2024

Andreas Haakonsen 2024 – 

## Referanser
B

:*Denne artikkelen omhandler bokstaven B. For annet bruk se [[B (andre betydninger)]].*

**B**, **b** er den andre bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører den gruppen bokstaver kalt konsonanter.

Det antas at opphavet for bokstaven er et piktogram som representerte grunnplanen for et hus i egyptiske hieroglyfer eller i det førsemittiske alfabetet. 

En liten *b*, , blir brukt i musikknotasjon til å markere toner som er senket en halv tone. 

## Koder for datamaskinen

## Alternative representasjoner av B

Fil:Semaphore Bravo.svg|Semaforflaggrepresentasjon av B
Fil:Sign language B.svg|B i amerikansk tegnspråk
Fil:LSF LettreB.jpg|B i fransk tegnspråk


## Bruk
* **B** er nasjonalt kjennemerke for biler fra Belgia.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 

 

  Tall & Bokstav kombinasjoner:    

	B0 	B1 	B2 	B3 	B4 	B5 	B6 	B7 	B8 	B9 	  	  	0B 	1B 	2B 	3B 	4B 	5B 	6B 	7B 	8B 	9B
D

**D** er den fjerde bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører den gruppen bokstaver vi kaller konsonanter.

## Koder for datamaskinen

## Alternative representasjoner av D

Fil:Semaphore Delta.svg|Semaforflaggrepresentasjon av D
Fil:Sign language D.svg|D i amerikansk tegnspråk
Fil:LSF LettreD.jpg|D i fransk tegnspråk


## Bruk
* **D** er romertall og betyr 500.
* **D** betyr 13 i sekstentallsystemet.
* **D** er nasjonalt kjennemerke for biler fra Tyskland.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
E (andre betydninger)

**E** eller **e** kan vise til 
* E – den femte bokstaven i det latinske alfabetet
* Е – den niende bokstaven i det kyrilliske alfabetet
* E eller epsilon – den femte bokstaven i det greske alfabetet
* E – note i musikkskala
* E i sekstentallsystemet – representasjon av tallet 14
* E, Spania – nasjonalitetsmerke for biler
* ℮ – EU-merket
* e (matematikk) – Eulertallet, matematisk konstant tilnærmet lik 2,7182…
* e (språk) – blandingsspråk som snakkes i Guangxi i Kina
* E (postområde) – postområde i London
* E, € eller euro – EUs valuta
* E eller ecstasy – MDMA i tablettform
* e eller elementærladning – ladningen til ett enkelt proton
* e eller exa – SI-prefikset 1018
* E eller irradians – styrke for elektromagnetisk stråling
F

:*Denne artikkelen omhandler bokstaven F. For annen bruk, se [[F (andre betydninger)]]. Av tekniske grunner blir F# sendt hit; for [[programmeringsspråk]]et F# se [[F Sharp]]*

**F**, **f** er den sjette bokstaven i det latinske alfabetet.  Den tilhører den gruppen bokstaver vi kaller konsonanter.

## Koder for datamaskinen

## Alternative representasjoner av F

Fil:Semaphore Foxtrot.svg|Semaforflaggrepresentasjon av F
Fil:Sign language F.svg|F i amerikansk tegnspråk
Fil:LSF LettreF.jpg|F i fransk tegnspråk


## Bruk
* **F** er nasjonalt kjennemerke for biler fra Frankrike.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
G

**G**, **g** er den syvende bokstaven i det latinske alfabetet.  Den tilhører den gruppen bokstaver vi kaller konsonanter. Denne bokstaven kommer før H og etter F

## Koder for datamaskinen

## Alternative representasjoner av G

Fil:Semaphore Golf.svg|Semaforflaggrepresentasjon av G
Fil:Sign language G.svg|G i amerikansk tegnspråk
Fil:LSF LettreG.jpg|G i fransk tegnspråk


## Bruk
* **G** er nasjonalt kjennemerke for biler fra Gabon.
* G blir brukt som forkortelse for Grunnbeløp i folketrygden.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Airbus AS332 Super Puma

**Airbus Helicopters (tidligere Eurocopter) AS332 Super Puma** (opprinnelig bygget av Aérospatiale) er en helikoptertype for sivilt og militært bruk som bygges av Airbus Helicopters. Den er en forbedret og større type basert på den tidligere Aérospatiale Puma. Super Puma fløy første gang i 1978, og har større passasjerkabin og kraftigere motorer enn Puma.

## Utvikling
Typen Super Puma er videreutviklet fra den opprinnelige Super Puma (AS332L) til Super Puma Mk 1 (AS332L1), med kraftigere motorversjon (MAKILA 1A1) og andre forbedringer. Super Puma Mk 2 (AS332L2) er den nyeste versjonen, hvor det i tillegg til enda kraftigere motorer (MAKILA 1A2) blant annet også er en lengre kabin, større rotordiameter og forbedret avionikkutrustning. Siste skudd på stammen er sivilt betegnet som EC225. Denne har samme utvendige mål som AS332L2, men kraftigere motorer (MAKILA 2A), mange forbedringer i kraftoverføring, rotorsystem og avionikk. Dette gir mer nyttelast, større rekkevidde og høyere marsjhastighet. EC225 ble tatt i bruk i Norge i 2008.

## Bruksområder
Typen har vært levert til 37 militærstyrker samt til om lag 1&nbsp;000 sivile operatører. Super Puma har vist seg spesielt godt egnet til bruk i oljeindustrien, hvor den blant annet frakter folk og utstyr mellom land og oljeplattformer. 

## Ulykker

*8. september 1997 – Norneulykken: Et AS 332L1 Super Puma helikopter havarerte under transport av personell fra Brønnøysund til Nornefeltet etter at det oppstod en alvorlig teknisk feil. 12 personer ble drept.

*1. april 2009: En AS 332L2 Super Puma havarerte underveis mellom Aberdeen og Miller-plattformen etter at det oppstod en alvorlig teknisk feil. 16 personer omkom.

*18. januar 2023:  Et helikopter styrtet inn i en bygning i utkanten av ukrainske hovedstaden Kyiv. Blant de omkomne er Ukrainske innenriksminister, Denys Monastyrskyi.

## Fakta Super Puma Mk 1

* **Besetning:** 1&ndash;2
* **Passasjerer:** 18&ndash;24
* **Lengde:**  16,29 m 
* **Rotordiameter:** 15,6 m
* **Vekt, tom:** 4&nbsp;460 kg 
* **Maksimal avgangsvekt:** 8&nbsp;600 kg 
* **Motorer:** 2× Turboméca Makila 1A1 turbinmotorer, 1&nbsp;357 kW 
* **Maksimal hastighet:** 278 km/t
* **Rekkevidde:** 831 km
* **Flyhøyde:** Opp til 7&nbsp;200 m (19&nbsp;750 ft)

## Referanser
H

**H**, **h** er den åttende bokstaven i det latinske alfabetet.  Den tilhører den gruppen bokstaver som kalles konsonanter.

## Koder for datamaskinen

## Alternative representasjoner av H

Fil:Semaphore Hotel.svg|Semaforflaggrepresentasjon av H
Fil:Hotel flag.svg|«Jeg har los om bord»
Fil:Sign language H.svg|H i amerikansk tegnspråk
Fil:LSF LettreH.jpg|H i fransk tegnspråk


## Bruk
* **H** er nasjonalt kjennemerke for biler fra Ungarn.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
I

:*«ı» omdirigeres hit som følge av at I er dens majuskel. Se [[I (med og uten prikk)]].*

**I**, **i** er den niende bokstaven i det latinske alfabetet. I det internasjonale fonetiske alfabetet (IPA) er *i* tegnet til trang fremre urunda vokal, og dette er den lyden bokstaven oftest representerer i ulike språks ortografier.

## Historikk
Bokstaven I har kommet fra fønikisk. Bokstaven kalles *jodh* på semittisk, og tilsvarer J, og *iota* på gresk som tilsvarer vokalen I.
På latin og gresk brukte en ikke prikk over i-en, men dette diakritiske tegnet oppstod som en strek for å skille den lange i-lyden fra den korte j-lyden. På 1300-tallet ble streken over tegnet skrevet som en prikk.

## Koder for datamaskinen

## Alternative representasjoner av I

Fil:Semaphore India.svg|Semaforflaggrepresentasjon av I
Fil:Sign language I.svg|I i amerikansk tegnspråk
Fil:LSF LettreI.jpg|I i fransk tegnspråk


## Bruk
* **I** er nasjonalt kjennemerke for biler fra Italia.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
J

:*Denne artikkelen omhandler bokstaven J. For annet bruk se [[J (andre betydninger)]].*

**J**, **j**, også kalt jådd, er den tiende bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører den gruppen bokstaver vi kaller konsonanter. Det norske navnet på bokstaven varierer, og kan være både *jodd* og *je* (tidligere også «lang i»).

## Koder for datamaskinen

## Alternative representasjoner av J

Fil:Semaphore Juliet.svg|Semaforflaggrepresentasjon av J
Fil:Sign language J.svg|J i amerikansk tegnspråk
Fil:LSF LettreJ.jpg|J i fransk tegnspråk


## Bruk
* **J** er nasjonalt kjennemerke for biler fra Japan.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
O

**O** er den femtende bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører gruppen vi kaller vokaler.

## Bruk
* **O** er det kjemiske symbolet for grunnstoffet oksygen.
* **O** er forkortelse for omkrets i en formel.

## Opprinnelse

## Se også
* *[[Null]]*, tallet 0

## Referanser
P

**P** er den sekstende bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører gruppen vi kaller konsonanter.

## Bruk
* **P** er det kjemiske symbolet for grunnstoffet fosfor.
* **P** er nasjonalt kjennemerke for biler fra Portugal.
* **P** er symbolet for SI-prefikset peta, og **p** er symbolet for pico.
* **p** er symbolet for pond.
* I statistikk står **P** for sannsynlighet.
* I matematikk og informatikk er P ei kompleksitetsklasse.

## Musikk
* I dynamikk:
** p – piano
** pp – pianissimo
** ppp – pianissimo piano/pianopianissimo 
** pppp – pianissimo quanto possibile

## Referanser
Q

**Q** er den syttende bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører gruppen vi kaller konsonanter. Uttales "ku".

## Bruk

* På spillkort brukes **Q** om en dame.
* På biler er **Q** nasjonalitetsmerket for Qatar.
* I James Bond-filmene er «**Q**» en rollefigur.
* I teologi brukes **Q** (av tysk *Quelle*, «kilde») om q-kilden, en hypotetisk kilde brukt i Matteus- og Lukas-evangeliet.
* Q-Meieriene
* Q (magasin)
* Q (film)
* Q er standardsymbolet for varme.

## Referanser
R

:*Denne artikkelen omhandler bokstaven R. For annet bruk se [[R (andre betydninger)]].*
**R** er den attende bokstaven i det latinske alfabetet.

## Bruk
* **®** er et internasjonalt symbol for registrerte varemerker.
* **r** brukes ofte i geometri om radien til en sirkel.
* Reelle tall innen matematikken (**R** eller \mathbb{R})
* R er en Statistikkpakke og programmeringsspråk som er gitt ut under GNU General Public License.
* R brukes som betegnelse på partiet Rødt.
* MPAAs sensursystem (**R**) &ndash; R &ndash; Restricted: Unge under 17 må ha følge av foreldre eller foresatte.
* **<small>R</small>** brukes ofte som en transliterasjon av runetegnet Elgr: . Uttalen var [] i urgermansk og [] i urnordisk og norrønt språk.
* R-er kan vise til medlemmer i svenske Kommunistiska Partiet, tidligere kalt KFML(r) og KPML(r).

## Se også
*Skarre-r

## Litteratur
* Arne Torp *R: ei urokråke i språket* Samlaget 2007 ISBN 978-82-521-7000-9
T

**T** er den tyvende bokstaven i det latinske alfabetet.

## Bruk
* **T** er symbolet for SI-prefikset tera.
* **T** er symbolet for tesla i SI-systemet.
* **T** er nasjonalt kjennemerke for biler fra Thailand.
* **t** er et symbol for en time.
* **t** er et symbol for et tonn

## Referanser
S

**S** er den nittende bokstaven i det latinske alfabetet.

## Bruk
S er forkortelse og symbol for blant annet dette:
* **S** er det kjemiske symbolet for grunnstoffet svovel.
* **s** er symbolet for sekund i SI-systemet. I norsk rettskriving kan man også å bruke «sek» (uten punktum) som forkortelse for sekunder.
* **S** er nasjonalt kjennemerke for biler fra Sverige.
* **S** – særdeles godt – tilsvarte i mange år toppkarakteren 6.
* **S** er symbolet for siemens i SI-systemet.
* **S** brukes ofte som forkortelse for sentrum av en by. Det kan også betegne himmelretningen sør.
* **S** er brukt som forkortelse for figuren Supermann, og er plassert sentralt på brystet av drakten hans.
* I norsk grammatikk er **s** en forkortelse for substantiver.

## Historie

	
Semittisk Šîn («tenner») representerte en ustemt postalveolar frikativ  (som i *skj*ære). Gresk manglet denne lyden, og den greske bokstaven sigma (Σ) ble tegnet som skulle representere . I etruskisk og latin ble -verdien opprettholdt, og kun i moderne språk har bokstaven blitt brukt til å representere andre lyder.

### Lang ſ og rund s

Fram til rundt 1400-tallet ble den lille bokstaven *s* skrevet som «lang s», altså tegnet ſ (som ser ut som en f uten tverrstrek, Unicode 017F). Den slyngende S-formen, kalt «rund s»,  ble bare brukt til store bokstaver. Ved boktrykkerkunstens inntog begynte noen trykkere å bruke den moderne, runde formen av *s* i slutten av ord og i slutten av ledd i sammensatte ord. 
Senere ble den moderne formen brukt overalt, og spredte seg til manuskripter også. 

Tegnet ß er egentlig en ligatur, det vil si en typografisk sammensmelting, av tegnene ſ (lang s) og s (rund s), eller ſ og z i frakturskrift («tysk gotisk skrift»). Som hovedregel i tysk brukes rund s bakerst i ord, mens lang s brukes først i et ord og etter sammensetningsfuge inne i et ord. Det finnes imidlertid flere unntak. Dobbel s ble på norsk satt som sſ, unntatt i slutten av ord, hvor det ble skrevet som ſs. Denne bokstavkombinasjonen dannet ligaturen ß som fremdeles er i bruk i tysk skriftspråk.

Lang ſ gikk ut av bruk i antikva omtrent år 1800, etter at skriftdesignere som franskmannen François-Ambroise Didot begynte å lage «moderne» skrifter uten lang ſ, og forleggere som den britiske John Bell begynte å gi ut bøker med bare rund s. Lang ſ har ikke gått ut av bruk i fraktur, men fraktur har stort sett gått ut av bruk &ndash; i Norge i begynnelsen av 1900-tallet. *[[Aftenposten|Aftenpoſten]]*, som ble grunnlagt i 1860, skiftet ut brødskriften fra fraktur-skrift til antikva i påsken 1912, men beholdt fraktur med lang s i avishodet.

#### Bruk av lang s (ſ) i norske avishoder

* *[[Aftenposten|Aftenpoſten]]*
* *[[Adresseavisen|Adresſeaviſen]]*
* *[[Farsunds Avis|Farſunds Avis]]*
* *[[Finnmarksposten|Finnmarkspoſten]]*
* *[[Fredriksstad Blad|Fredriksſtad Blad]]*
* *[[Grimstad Adressetidende|Grimſtad Adresſetidende]]*
* *[[Lågendalsposten|Laagendalspoſten]]*
* *[[Romsdals Budstikke|Romsdals Budſtikke]]*
* *[[Svelviksposten|Svelvikspoſten]]*
* *[[Tvedestrandsposten|Tvedeſtrandspoſten]]*
* *[[Vesteraalens Avis|Veſteraalens Avis]]*

## Referanser
N

**N** er den fjortende bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører gruppen vi kaller konsonanter.

Se N (andre betydninger) for flere betydninger enn de følgende:
* **N** er symbolet for newton, en SI-enhet for måling av kraft.
* **N** er det kjemiske symbolet for grunnstoffet nitrogen.
* **N** er nasjonalt kjennemerke for biler fra Norge.
* **n** er symbolet for SI-prefikset nano.

## Referanser
U

**U, u** er den tjueførste bokstaven i det latinske alfabetet.

## Bruk
* **U** er det kjemiske symbolet for grunnstoffet uran.
* I matematikk står **U** for union.
* **u** er et forkortet lånord fra det engelske SMS-språket og betyr «du».
***U** er symbolet for elektrisk spenning.
* **u** er enheten for atommasse.  1\mathbf{u}=1,66\cdot10^{-27} kg 
* **U** er en burmesisk tittel som tilnærmelsesvis kan oversettes med «herr». Bl.a. brukt av U Thant.
W

**W (w)**, **dobbelt-v** er den tjuetredje bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører den gruppen bokstaver som kalles konsonanter. Bokstaven fantes ikke på romernes tid. Den ble først brukt på 600-tallet av angelsaksiske skribenter. 

Det er ingen skiller mellom uttalen av w og v på norsk, i og med at man ikke bruker den engelske uttalen av w. Før ca. 1800 ble w og v brukt om hverandre i skriftspråket i Norge, nærmest tilfeldig. W forekommer ofte i eldre steds- og personnavn samt i en del fremmedord, men er ellers lite brukt i moderne norsk.

På walisisk regnes bokstaven for å være en trang bakre vokal, eller nesten-trang nesten-bakre vokal, ikke en konsonant. Lydverdien dens er [ʊ] eller [u] («norsk o»). Siden den er en vokal, kan den opptre med de diakritiske tegn som andre vokaler kan ta på seg i walisisk, det seg være cirkumfleks som markerer lang vokal (ŵ), grav aksent som markerer kort vokal (ẁ), eller akutt aksent som markerer trykksterk vokal (ẃ).

## Bruk (utvalg)
* **W** er det kjemiske symbolet for grunnstoffet wolfram
* **W** er symbolet for watt i SI-systemet
* **W** er også brukt som symbolet for arbeid (for engelsk *work*) i fysikk, tilsvarende *A* på norsk

* **W** kallenavn for USAs president George W. Bush, også «Dubya», (utt. /dø:b-jə/I) etter Texas-uttale
* ***[[W.]]***, en film om George W. Bush fra 2008 som har hentet tittel fra den tidligere presidentens kallenavn – uttalt «Dubya»
* **W** kan brukes på Internett som et symbol på at noen vinner en diskusjon eller lignende, som en kortform for det engelske ordet *Win* (engelsk for verbet vinne eller for substantivet seier)

## Se også
* World Wide Web, forkortes ofte WWW, der uttalen kuriøst nok har tre ganger så mange stavelser som det fulle navnet. Dette gjelder både norsk og engelsk, selv om WWW på norsk også uttales «VVV».

## Referanser
X

**X** er den tjuefjerde bokstaven i det latinske alfabetet.

## Bruk
* **X** brukes ofte om noe ukjent eller hemmelig.
* **X** er romertallet for 10.
* I matematikk er **x** den mest brukte variabelen.
Y

**Y** er den tjuefemte bokstaven i det latinske alfabetet. På norsk er Y en vokal.

## Bruk
* **Y** er det kjemiske symbolet for grunnstoffet yttrium.
* **Y** er symbolet for SI-prefikset yotta, og **y** er symbolet for yocto.
Midtbyen bydel

**Midtbyen bydel** er fra 1. januar 2005 en av de fire administrative bydelene i Trondheim. Bydelen omfatter Trondheim Sentrum (Midtbyen), Byåsen, Ila, Tempe, Elgeseter, Singsaker, Stavne og Trolla.

Viktige gater i Midtbyen er:
*Dronningens gate
*Kongens gate
*Kjøpmannsgata
*Munkegata
*Nordre gate
*Olav Tryggvasons gate

## Litteratur
*
Østbyen bydel (Trondheim)

**Østbyen bydel** er fra 1. januar 2005 en av de fire administrative bydelene i Trondheim. Bydelen omfatter Møllenberg, Nedre Elvehavn, Rosenborg, Lade, Strindheim, Tyholt, Charlottenlund, Ranheim og Vikåsen
Z

**Z** er den 26. bokstaven i det latinske alfabetet. Bokstaven uttales *sett* på norsk.

## Opphav

Fønikerne kalte denne bokstaven for *zayin*, som betyr våpen. På fønikisk sto bokstaven antakelig for lyden *dz*. Grekerne adopterte denne bokstaven fra fønikerne og brukte den for stemt s-lyd, som i engelsk *zap*, og gav bokstaven navnet zeta.

Etruskerne adopterte så alfabetet, inkludert denne bokstaven, fra grekerne og brukte den for sin eneste *s*-lyd, som antakelig ble uttalt som vår norske S. Det etruskiske utseendet på bokstaven var det samme som det fønikiske og det tidlig greske.

Bokstaven Z sto opprinnelig på sjuendeplass i det latinske alfabetet, altså der G står i dag. Men romerne fant snart ut at de ikke hadde bruk for Z-en fordi det ikke fantes noen stemt s på latin, dermed fjernet de Z helt, og satte den nye bokstaven G inn på den samme plassen. Senere, da romerne ble bedre kjent med gresk, fant de ut at de nok allikevel hadde bruk for Z, nemlig når de skulle skrive greske navn og lånord. Men nå var jo den gamle plassen opptatt, så da måtte bokstaven legges til på slutten – etter Y, som de også hadde kommet på at de måtte gjeninnføre. Derfor er Z den siste bokstaven i den versjonen av det latinske alfabet som for eksempel brukes på engelsk.

I moderne europeiske språk står Z ofte for stemt s, som i engelsk, men også for *ts*, som i italiensk *palazzo* og tysk *zehn*, som uttales *palatså* og *tsen*.

## Bruk

* I tegneserier brukes **Z** ofte om lyden av snorking.
* På biler er **Z** nasjonalitetsmerket for Zambia.
* **Z** er symbolet for SI-prefikset zetta, og **z** er symbolet for zepto.
* I rørleggerterminologi er **Z** forkortelsen for Z-lengde eller byggelengde, det vil si lengde av en rørdel (for eksempel midtstykket på et grenrør) unntatt lengden på eventuelle spissender eller muffer.
* **Z** brukes som symbol i Russland under Russlands invasjon av Ukraina 2022. I Tyskland ser delstatene Berlin, Niedersachsen og Bayern på bruk av symbolet Z til støtte for Russlands invasjon som en straffbar handling.

## Referanser
Ø (bokstav)

**Ø** er den tjueåttende bokstaven i det dansk-norske alfabetet, men er ikke en del av det normale latinske alfabetet. Bokstaven uttales som blandingen av en o og en e, og brukes i lydskrift for å vise den samme lyden som den representerer i norsk. Bokstaven ble også brukt i gammelpolsk istedenfor ę og ą.

En teori om opphavet til bokstaven *Ø*, er at det er en annen form av en sammenskriving av *O* og *E*, slik som i den franske *[[Œ]]*. Istedenfor at man skrev *O* og *E* sammen som en bokstav, har man droppet de tre vannrette strekene på *E*-en, og lagt resten av bokstaven («*I*») diagonalt over *O*-en. 

Bokstaven Ø ga den franske Bourbaki-gruppen inspirasjon til å innføre symbolet \emptyset for den tomme mengden.

## Referanser
Ole D. Hagesæther

**Ole Danbolt Hagesæther** (født 3. oktober 1941 i Bergen) er en norsk teolog. Han var biskop for Den norske kirkes bispedømme Bjørgvin fra 1994 til 2008. Han var også formann for Den norske santalmisjon fra 1993.

## Utdanning og arbeid
Hagesæther har teologisk utdannelse fra Menighetsfakultetet i Oslo, og ble cand.theol. i 1965. 

Hagesæther er sønn av teologen Olav Hagesæther, og bror til professor Gunhild Hagesæther.

Han har vært prest i 41 år og biskop i 13 år.
Han har hatt undervisningsstillinger og prestestillinger frem til han i 1994 ble utnevnt til biskop av Bjørgvin. Han gikk av med pensjon høsten 2008, og holdt sin avskjedsgudstjeneste som biskop i Bergen domkirke 30. november 2008.

### Andre oppgaver
En av hans spesialområder har vært å lære opp prester på sjelesorg og relasjonskompetanse. Biskopen i Bjørgvin har ansvar for sjømannsmisjonen som også omfatter oljeinstallasjoner i Nordsjøen, og han har fått dykkernålen som takk for sin innsats.

Hagesæther bistod i januar 2006 med mekling i forbindelse med Kristina-saken.

## Stillinger
* 1967-68 Vikarprest i Bjørgvin 
* 1969-71 Kallskapellan i Sunndal 
* 1972-74 Sykehusprest ved Diakonissehusets sykehus 
* 1974-79 Fakultetslektor i praktisk teologi ved Menighetsfakultetet 
* 1980-89 Sokneprest i Holmen 
* 1989-94 Sokneprest i Nordstrand og prost i Søndre Aker prosti 
* 1994-2008 Biskop i Bjørgvin

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Omtale på kirken.no
* NRK:«Takka biskopen i Bjørgvin» besøkt 28. november 2008 
* NRK: «Opnar for utandørs vigsle» besøkt 28. november 2008 
* BA: «Oles siste jul som biskop» besøkt 28. november 2008 
* Bergens Tidende:«Avskjed med biskop Hagesæther» besøkt 28. november 2008
Odd Bondevik

**Odd Bondevik** (født 20. juni 1941 i Sauda, død 6. september 2014 i Drammen) var biskop for Den norske kirkes bispedømme Møre fra 1991 til 2008. Han var Den norske kirkes preses fra 1998 til 2002. Odd Bondevik var fetter til tidligere statsminister Kjell Magne Bondevik.

Da han var åtte år, flyttet familien til Oslo fordi faren, Kjell Bondevik, ble innvalgt på Stortinget som representant for Kristelig Folkeparti. Han studerte teologi ved Det teologiske menighetsfakultet fra 1960 og tok den teologiske embetseksamen og ble cand. theol. i 1965. I 1967 avtjente han verneplikt som feltprest.  Tidlig i 1969 reiste han til Japan som misjonær for Det Norske Misjonsselskap (NMS).  I 1978 kom han hjem for å ta over stillingen som misjonssekretær ved NMS' hovedkontor. Fra 1980 til 1991 var han generalsekretær og øverste leder for NMS. 

## Biskop av Møre
Bondevik ble vigslet til biskop i Møre den 17. november 1991.

Sommeren 1996 gjorde han kjent at han hadde skiftet syn på kvinners prestetjeneste, og ikke lenger mente dette var i strid med Bibelens lære.
Han markerte seg ved flere anledninger som forkjemper for miljø og naturvern.

Teologisk hadde Bondevik et konservativt evangelisk syn og gikk blant annet mot ansettelse av praktiserende homofile som prester og mot homofile ekteskap.

I august 2007 tilkjennega han at han aktet å gå av som biskop av Møre, og 10. februar 2008 holdt han sin siste gudstjeneste som biskop i Møre. Gudstjenesten var i Molde domkirke. Bondevik hadde da vært biskop i Møre i 17 år.

## Kritikk av utvikling i Den norske kirke
Bondevik tok i september 2007 til orde for at bibeltro prester har minimalt med liberale biskoper å gjøre og heller søkte åndelig veiledning andre steder. På spørsmål fra *[[Vårt Land]]* tilkjennega Bondevik at han ikke visste hvor lenge han blir værende i Den norske kirke. Han forklarte sitt syn slik:

:*Jeg har to hovedkriterier og har hatt det lenge: Den dagen det legges ned forbud mot å tale som Bibelen gjør, for eksempel i etiske spørsmål, er det ikke mulig å bli der lenger. Situasjonen vil også være umulig den dagen det innføres liturgier som er i strid med Bibelen. Å fastsette liturgier er en læresak i vår kirke. På den annen side er det ikke et kriterium for utmeldelse at det finnes vranglære i kirken. Det har det alltid vært i kirken, og i perioder har det vært en minoritet som har stått for bibelsk lære.*

## Privatliv
I 2012 giftet han seg med Wenche Yamamoto (1944-2024).

## Trusler
I desember 2007 opplyste Bondevik at han hadde vært utsatt for trusler, trakassering, karikering og offentlig utskjelling fra motstandere av hans motstand mot å ordinere homofilt samlevende til prester. To ganger dreide det seg om drapstrusler. Han hadde ikke anmeldt noen av forholdene, som hadde skjedd over flere år og før det siste kirkemøtet.

## Verker
Bondevik ga blant annet ut boken *Gåten Gud : og andre refleksjoner* Oslo : Verbum , ISBN 978-82-543-1054-0

## Referanser
Finn Wagle

**Finn Wagle** (født 19. juni 1941) er tidligere biskop for Den norske kirkes bispedømme Nidaros (1991–2008). 

Wagle har teologisk utdannelse fra Menighetsfakultetet i Oslo, og ble cand.theol. i 1968. Fra 1970 til 1975 var han sokneprest i Sørreisa. Han var lektor ved menighetsfakultetets praktisk-teologiske seminar fra 1975 til 1981, instituttstyrer ved IKO fra 1981 og domprost i Trondheim fra 1988 til han i 1991 ble utnevnt til biskop i Nidaros. Han var ''preses'' (leder) i Bispemøtet fra oktober 2002 til september 2006.

Wagle ble i 2004 utnevnt til kommandør av St. Olavs Orden.

I september 2007 valgte han å søke avskjed ved fylte 67 år. Han hadde ønsket å fortsette lenger, men valgte å søke avskjed av helsegrunner. Wagle holdt sin avskjedsgudstjeneste i Nidarosdomen 27. april 2008, og gikk av samme sommer.

## Referanser



## Eksterne lenker
* 
* 
*
Øystein I. Larsen

**Øystein Ingar Larsen** (født 1. november 1941 i Aker) var biskop i Sør-Hålogaland fra 1992 til 2006.

Larsen er vokst opp på Høyenhall i Oslo (den gang en del av Aker). Han ble cand.theol. ved Det teologiske menighetsfakultet i 1966, og ordinert til prest i 1967. Larsen var ungdomssekretær i Oslo krets av Indremisjonsselskapet fra 1968 til 1972. Fra 1972 til 1979 var han residerende kapellan på Høybråten, fra 1979 til 1986 var han studentprest tilknyttet Menighetsfakultetet. Fra 1986 til 1992 var han sokneprest på Furuset. Han ble utnevnt til biskop i Sør-Hålogaland i 1992 og gikk av som biskop 1. desember 2006. 

Han har siden 1966 vært gift med Marit Hansen og har tre barn.
Olav Skjevesland

**Olav Skjevesland** (født 31. mai 1942 i Drøbak, død 8. september 2019) var en norsk teolog og biskop i Den norske kirke fra 1999 til 2012 og preses i Bispemøtet fra 2006 til 2010.     

## Liv og [[Agder og Telemark bispedømme|virke]]
 
Skjevesland hadde teologisk embetseksamen (cand. theol.) fra Menighetsfakultetet fra 1967.

Skjevesland tjenestegjorde som hjelpeprest i Nordstrand prestegjeld i Oslo 1968–72, underviste som lektor ved Det norske diakonhjem 1972–74, arbeidet som studiesekretær i Den norske kirkes presteforening 1973–75 da han også var stipendiat ved Stiftelsen Kirkens Hus 1974–75. Fra 1975 til 1976 var Olav Skjevesland residerende kapellan i Kampen prestegjeld i Oslo, og deretter og frem til 1979 residerende kapellan i Nøtterøy prestegjeld i Tunsberg. 

I 1989 ble han kalt til stillingen som fakultetslektor ved Menighetsfakultetets praktisk teologiske semnar, deretter som rektor. I 1994 ble han utnevnt til Norges første professor i praktisk teologi. Han var også sentral i det internasjonale fagmiljøet innen homiletikk. 

Skjevesland var forfatter av en rekke artikler og bøker om forkynnelsens form, innhold og oppdrag. Blant hans bøker er *Tro og tradisjon i ny tid* fra 2003. Han var redaktør av Luthersk Kirketidende fra 1976 til 1998.

I 1998 ble han utnevnt til biskop av Agder (fra 2005 kalt Agder og Telemark). Skjevesland etterfulgte Halvor Bergan som gikk av den 1. januar 1999. Han var preses i Bispemøtet (*[[primus inter pares]]* - den fremste blant likemenn) fra 2006 til 2010. 

Hans ektefelle, Anne Katrine Skjevesland, døde i 2009.

Olav Skjevesland gikk av med pensjon i 2012. Etter hans tid som biskop vedtok sentralstyret for Presteforeningen at Den norske kirke burde innføre vigselsliturgi for samkjønnede par. Skjevesland meldte seg da ut av foreningen etter 44 års medlemskap.

I sine minneord skrev biskop og preses i Bispemøtet Helga Haugland Byfuglien at Skjevesland har satt dype spor etter seg i kirkebildet og særlig i forkynnelsen. Ikker bare gjennom egne prekener og homiletiske artikler, men også gjennom de mange bøkene med kommentarer og refleksjoner til alle prekentekstene i kirkeåret. Hans innsikt og språkføring har vært en viktig inspirasjon. Hans bøker har virkelig blitt det noen av titlene lovet: *Ord til tro* og *Ord til vekst*. Han var en dyktig fagteolog med en tydelig stemme i den kirkelige, akademiske og samfunnsmessige samtalen.

## Skrifter i utvalg
* *Levende kirke. Om nådegaver, tjenester og menighetsbygging.* Luther, Oslo 1984.
* *Huset av levende steiner. En teologi for menighetsoppbygging.* Verbum, Oslo 1993.
* *Det skapende ordet. En prekenlære.* Universitetsforlaget, Oslo 1995; 2. opplag 1997.
* *Morgendagens menighet ledelse og livsform.* Verbum, Oslo 1998.
* *Tro og tradisjon i ny tid. Kirken ved et tideverv.* Luther, Oslo 2003.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Olav Skjevesland hos Kirken.no