Halvstudert røver

***Halvstudert røver*** er et norsk og dansk uttrykk som opprinnelig kommer fra Ludvig Holbergs skuespill *[[Peder Paars]]* fra 1719. Det er også brukt av Henrik Ibsen i *[[De unges Forbund]]* fra 1869 og er i Norge like kjent derfra. «En halvstudert røver» er en person som er virksom i et fag, men som har dårlig faglig bakgrunn, en dilettant.

«En halvstudert røver» var lavt ansett og likestilt med en seminarist og narr. «Seminarist» var en gammel betegnelse på en jordbruksskoleelev («seminar» betyr opprinnelig «planteskole»), og på 1880-tallet presenterte en akademiker - visstnok en distriktslege i Finnmark - ordet som «semi-narr», som om lærerelever skulle være dårligere enn andre studenter. Ordet ble da brukt om lærerskoleelever og folkeskolelærere i nedsettende betydning, synonymt med «halvstudert røver». I 1902 ble det vedtatt en ny lov om lærerutdannelse hvor navnet «seminar» ble endret til «lærerskole» i håp om å få vekk betegnelsen «seminarist».

## Holbergs halvstuderte røver fra 1719
Ludvig Holberg hadde kjent en «halvstudert røver» av en huslærer i sin tid på Fron prestegård, og han hadde nørt kraftig opp under Holbergs livslange og trofaste hat til latinsk drill.
Uttrykket «halvstudert røver» stammer fra Ludvig Holbergs *Peder Paars* første bok tredje sang.
Peder Paars og hans mannskap kom i kamp med noen røvere. Etter at kapteinen var drept av røverne, inngikk Peder Paars fred med dem. Kokken hadde også desertert og ble stilt for krigsrett. 
Fordi de hadde inngått fred, ble tre røvere inkludert i krigsretten 
som dømte kokken til døden. 
Kokken ble derfor ført til retterstedet, og siden ingen av Peder Paars' folk sa seg villig, tilbød en av røverne seg som prest for den dødsdømte. 
Denne røveren karakteriseres som «en halv-studeret og en halv-lærd Røver». 
Profossen var uvant med sin oppgave som bøddel og hugget ham med sverdet fremdeles sittende i skjeden. 
Kokken overlevde, men var ikke selv klar over det, og truet med å spøke for rettspresidenten. 
Etter en del diskusjon om en krigsrett som kan ta liv, også kan gjenopplive, kom Peder Paars frem til at syllogismen er falsk, og at man ikke kan kurere galskap med krigsrett, men det kan en omgang med en stokk.

 

## Ibsens halvstuderte røvere i 1869
Ibsen skriver i De unges forbund i fjerde akt at Stensgård sier om halvstuderte røvere og seminarister:

I en mer moderne språkdrakt er dette omskrevet til:

## Halvstuderte røvere ved [[Universitetet i Oslo|Det Kongelige Fredriks Universitet]]
Å være en halvstudert røver var nedsettende og i studenterlivet i Kristiania ble de kalt *Præler*. Præliminaristerne («prælerne») var de studenter som ikke behøvde kunnskaper i latin og de ble møtt med den samme forakt som senere tiders akademiske borgere hadde overfor «seminarister og halvstuderte røvere». 

Å bli forvekslet med en «præl» var for en student en fornærmelse. De protesterte derfor gjentatte ganger i *[[Samfundsbladet]]* mot å få skylden for «Prælernes» utskeielser.

## Dostojevskijs halvstuderte røver
I den første oversettelsen av Dostojevskijs roman *[[Forbrytelse og straff]]* blir en av personene lite respektfullt omtalt som halvstudert røver.

Senere oversettelser bruker tilsvarende like nedsettende karakteristikker. I oversettelsen til Jan Brodal er dette oversatt med «* Han var en av denne mangehodede og brogede skare av vrøvlekopper, aborterte misfostre og <u>halvdannede</u> viktigpaver som tror de vet alt, denne legion som straks og på et blunk tilslutter seg enhver idé som er på moten, for så umiddelbart å vulgarisere den og på denne måten like så hurtig lage en karikatur av alt det som de i noen tilfeller mener seg å tjene på den mest oppriktige måte. *»

I Ivar Digernes oversettelse heter det: «*Tross alle disse egenskapene var Andrei Semjonovitsj alt i alt et innskrenket menneske. Han var en lidenskapleig tilhenger av fremskrittet og «vår unge generasjon» og hørte til den talløse, brokete hærskare av tomme hoder, mislykte eksistenser og <u>halvstuderte</u>, stormannsgale individer som straks stimler sammen om enhver moteidé som slår an, straks forflater den og gjør den til en karikatur selv om de undertiden tjener den med oppriktig hengivenhet. *»

C. Fosse bruker i sin oversettelse ordene: «*Tross alle disse egenskaper var Andrej Semenovitsj i virkeligheten innskrenket. Han hadde av lidenskap sluttet sig til fremskrittet og «vår unge generasjon». Han var en av denne talløse, brokete legion av flaue personer, svake misfoster og <u>halvstuderte</u>, innbilske mennesker, som øieblikkelig ubetinget slutter sig til den idé der er på moten for straks å gjøre den flau og forvandle den til karikatur, og dog har de undertiden tjent den i oriktig hensikt.*»

## Andre halvstuderte røvere
I 1919 skrev Gerhard Gran om de halvstuderte røverne: «*Den smule radikalisme som fandtes herhjemme, var i sin ydre optræden litet tiltalende for civiliserte mennesker, - høirøstet og langhaaret, altfor folkelig, ikke uklanderlig sirlig, og hvad der var det værste, - ofte svakt funderte, saa at samfundsstøtterne ikke uten grund kunde avvise dens mænd som <u>halvstuderte røvere</u>.*» Francis Bull skriver om Gran at han «*elsket sitt sprog, han kunde sitte og kjæle for en setning i langsommelige tider, bare for å få den rette rytme i sine ord; og når han skulde stå på et kateter, likte han ikke å la setningene forme sig efter øieblikkets innfall. Han pleide å si om sig selv som bordtaler: «Jeg improviserer altid bedst naar jeg er forberedt», - og noget lignende gjaldt hans vel utarbeidede foredrag, ...*»

Jacob Aaland beskriver hvordan det var de halvstuderte røverne som hadde gått på latinskolen, og kanskje til og med vært en tid på universitetet, som var selvskrevet til å få stilling som degn eller klokker.

«Doktor» Fiva var på 1800-tallet en tidligere skredder og vervet soldat som hadde fått opplæring på et militært sykehus «til at aarelade, kopsætte, anlægge Tourniquet og Foreløbig Forbinding» var en kjent kvakksalver med en utstrakt praksis i Nordre Midthordland på 1800-tallet som ble kalt halvstudert røver.
Han fikk også sine reseptformler akseptert på byens apotek «da han understreket at han ikke hadde tatt medisinereksamen fordi han ikke kunde være enig med Professorene i alle deres Meninger».

Skråsikkerhet, unyanserte og kategoriske utsagn karakteriserer en halvstudert røver, som kan ha en tendens til å ha sterke meninger på områder hvor kunnskapen er minst.

Det argumenteres for at de kunnskapsmessige begrensinger «en halvstudert røver» har, henger sammen med mindreverdig moralsk gehalt.

Halvstudert røver kan være en «sosial merkelapp» som folk setter på seg selv.

*Den Bakvendte familieboken* fra 1951 har en mer humoristisk innfallsvinkel, og tilla  professor Emil Smith vanen med å karakterisere andre skribenter som «halvstuderte røvere».

På engelsk kalles en halvstudert røver *smatterer*, noe som også kan oversettes med «fusker i faget».

### Yrkesgrupper
Advokater er sjelden eksperter på alle områder og blir kalt for halvstuderte røvere.

Rask suksess som pengeflytter var ett av åttitallets jappeidealer, og førte til økt tilstrømning til økonomiske utdanninger med ønske om kjapp utdanning som halvstudert røver.

«Journalist» var på 1800-tallet synonymt med «bohem», «halvstudert røver» og andre løsaktige individer.

Gode diktere og gode journalister burde ifølge Sigmund Mjelve være «halvstuderte røvere» på en rekke områder.

Austveg beskriver hvordan enkelte har den holdning at en sosialkurator mangler nødvendig grundighet og kompetanse i de fleste sammenhenger, og derfor er «halvstuderte røvere».

Sykehusleger som kurser seg til litt psykologisk kunnskap hist og pist, kan regnes som «halvstuderte røvere» med kunnskap som ikke egner seg til stort annet enn å trekke gale konklusjoner.

Lærere kan fortone seg som halvstuderte røvere for den faglige ekspertise.

I Kina fantes det i første halvdel av 1900-tallet «halvstuderte røvere» som ikke hadde klart sine offentlige eksamener, men forsørget seg som skrivekyndige for sine naboer som ikke hadde lært å skrive.

### Kjente halvstuderte røvere
*Henrik Ibsen sa at han var absolutt ingen seminarist, men kalte seg en halvstudert røver.
*Øvre Richter Frich

## Referanser