open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paul Julius von Reuter

**Paul Julius Baron von Reuter** (1816–1899) var en tysk forretningsmann. Han grunnla nyhetsbyrået Reuters.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Han ble født som **Israel Beer Josaphat** i Tyskland som sønn av rabbien Samuel Levi Josaphat, som stammet fra Witzenhausen, og hans hustru Betty Sanders.  Han vokste opp i gamlebyen i Kassel. Der begynte han i kjøpmannslære og ble bankkjøpmann. 

I Göttingen møtte han Carl Friedrich Gauss, som eksperimenterte med elektriske signaler gjennom ledninger. Disse eksperimenter var en del av grunnlaget for utviklingen av den elektriske telegrafi. I 1840 dro Josaphat til Berlin.

### Karriere

Han flyttet videre til London i 1845, konverterte til luthersk  kristendom og lot seg døpe i den tysk-lutherske menighet *St. George's Church* i byen, og tok navnet Paul Julius Reuter. Senere giftet han seg med bankierdatteren Ida Maria Elizabeth Clementine Magnus i Berlin. Han kjøpte seg inn i et ansett forlagshus med egen bokhandel, «Reuter und Stargardt». Ved sin publikasjon av demokratiske skrifter under den mislykkede borgerlige revolusjon av 1848/49 ble Reuter utsatt i Berlin. Han unndro seg det prøyssiske politis rekkevidde ved å emigrere tilø Paris i 1848.

I Paris arbeidet han i et nyhetsbyrå. Da telegrafien utviklet seg, åpnet Reuter et kontor i Aachen som sendte meldinger mellom Brussel og Aachen med brevduer. Dette var den manglende forbindelsen som forbandt Berlin med Paris. Brevduene var meget hurtigere enn posttoget, noe som ga Reuter raskere tilgang på nyheter fra Paris-børsen. I 1851 ble brevduene erstattet av en direkte telegraflinje.

Også mellom Storbritannia og det europeiske kontibent ble det lagt en telegrafforbindelse, gjennom Den engelske kanal. Reuter åpnet så kontor ved Londonbørsen og flyttet dit i 1851. 

I 1863 ble telegraflinjen forlenget til havnebyen Cork i det sørvestlige Irland. Skip som kom fra Amerika kastet kanistre med nyheter i havet utenfor kysten; beholderne ble fisket opp og bragt tinn til Cork og derfra videretelegrafert. Slik ble de ferske nyheter fra Amerika spredt i Europa lenge før amerikaskipene i det hele tatt var kommet i havn i London. På denne måten hadde Reuters formidlingstjeneste atter skaffet seg et avgjørende nyhetsforsprang.

Etter at telegrafen kom til stadig nye byer sørget han for å plassere egne korrespondenter og agenturer i alle viktigere byer, og etterhvert hadde han ved sitt aksjeselskap «Reuters Telegraphic Comp. Incorporated» i praksis et nyhetsformidlingsmonopol.

I 1871 ble Reuter opphøyet i adelstanden og utnevnt til baron av hertug  Ernst II av Sachsen-Coburg-Gotha.

Han døde i 1899 i Villa Reuter i Nice i Frankrike.

## Referanser


## Litteratur
* Gerd Kulle et al.: *Paul Julius von Reuter. Pionier des weltweiten Nachrichtenwesens*. Kassel trifft sich, Kassel erinnert sich in der Stadtsparkasse. Deutscher Sparkassenverlag, Stuttgart 1978, 67 S.
*
Reuters

**Reuters** er et internasjonalt nyhetsbyrå grunnlagt i 1851 av Paul Julius Reuter. Foretaket fikk sin begynnelse med å sende kursnoteringer over den nye telegraflinjen mellom børsene i London og Paris. Reuters fikk etterhvert renommé for å være den første til å meddele nyheter fra utlandet.

Byrået utviklet etterhvert stor kompetanse innen nyhetsformidling, samtidig som finansnyhetene ble stadig viktigere. I dag abonnerer nesten alle nyhetsorganisasjoner på tjenester fra Reuters. Byrået er etablert i 200 byer og 94 land, og formidler nyhetsstoff på 19 språk.

Reuters har sitt hovedkontor i London og har 14&nbsp;700 ansatte.

## Eksterne lenker
*
Bygdanytt

***Bygdanytt*** er en lokalavis som har sitt nedslagsfelt i Arna bydel i Bergen og Osterøy kommune i Vestland. Bygdanytt.no er avisens hovedpublikasjon. Avisen kommer også ut to dager i uken på papir; tirsdag og fredag.

Avisen ble etablert i 1951, og er den eldste lokalavisen i bergensområdet. Avisen ble i 2005 kjøpt opp av *[[Bergens Tidende]]*, men eierskapet er senere overført til Bergens Tidenens eier; konsernet Schibsted. I 2023 solgte Schibsted 51 % av aksjene til Polaris Media.

Avisens ansvarlige redaktør er Eirik Langeland Fjeld som har vært redaktør siden 2015.

I 2012 ble *Bygdanytt* tildelt prisen for beste lokalavis i designkonkurransen European Newspaper Awards.

Avisen hadde i andre halvår 2019 et opplag på 5164, og har de siste årene opplev kraftig, digital vekst.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bergen byleksikon på nett, om Bygdanytt
Bømlo-nytt

***Bømlo-nytt*** er en lokalavis som blir utgitt i Bømlo i Hordaland. *Bømlo-nytt* tar sikte på å være lokalavis for Bømlo kommune og gis ut hver mandag, onsdag og fredag. Avisa redigeres på nynorsk.

Ansvarlig redaktør er Randi Olsen, som overtok etter Stein-Erik Ovesen 6. juni 2011.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 3&nbsp;381
* 2007: 3&nbsp;398
* 2008: 3&nbsp;407
* 2009: 3&nbsp;337
* 2010: 3&nbsp;301
* 2011: 3&nbsp;152
* 2012: 3&nbsp;198
* 2013: 3&nbsp;294
* 2014: 3&nbsp;188
* 2015: 3&nbsp;141
* 2016: 3&nbsp;205
* 2017: 3&nbsp;204

## Referanser





## Eksterne lenker
* Bømlo-nytt
FLAC

**Free Lossless Audio Codec** (**FLAC**) er et fritt, tapsløst lydformat fra organisasjonen Xiph.org. FLAC-prosjektets referanseimplementasjon er tilgjengelig under BSD-lisensen.

## Virkemåte
At formatet er tapsløst vil si at den lagrede lyden er identisk med den digitale lydkilden (f.eks. CD). Algoritmen baserer seg på lineær prediksjon. Korte segmenter komprimeres uavhengig av hverandre, slik at informasjon fra andre segmenter ikke trengs for å gjenskape et segment. Dette gjør at formatet kan spilles av selv om man bare har tilgjengelig deler av datastrømmen på et gitt tidspunkt, eksempelvis nettradio og avspilling av lineære lagringsmedier som CD. Dessuten vil en feil bare ødelegge et tidsavgrenset område av lyden. Lyd i FLAC-formatet kan enten lagres som .flac-filer eller lagres i et konteinerformat, vanligvis ogg.

## Bruksområder
Fordi FLAC er tapsløst, er det godt egnet for digital arkivering av ellers ukomprimert lyd, for eksempel wav-filer eller oppbevaring av favorittplatene. Men i motsetning til wav, støtter FLAC-lagring av metadata, akkurat som kvalitetstapende formater. Selv om filstørrelsen blir mindre enn en tilsvarende ukomprimert lydfil (typisk ca. 50% for musikk), blir den langt større enn i lydformater som komprimerer med kvalitetstap, altså ofrer kvalitet til fordel for sterkere komprimering. Det er ingen god ide å FLAC-komprimere lyd som har vært komprimert av kvalitetstapende kodeker; lydkvaliteten blir nøyaktig like dårlig, og FLAC vil vanligvis komprimere dårligere enn om man hadde tatt den opprinnelige digitale kilden.

## Eksterne lenker
* 
* Xiph.org, organisasjonen bak Ogg
Københavns slott

**Københavns slott** var et slott på Slotsholmen i det sentrale København.

## Historie
Det ble oppført på samme sted i København som Absalons borg hadde stått, kort tid etter at denne hadde blitt ødelagt.

Det store inngangstårnet, kjent som Blåtårn, ble brukt som fengsel. Christian IVs datter Leonora Christina Ulfeldt, gift med Corfitz Ulfeldt, satt fengslet der i 21 år. 

Slottet ble bygget om en rekke ganger og på begynnelsen av 1700-tallet endret Frederik IV det fullstendig. Ombyggingen var ikke vellykket, da vekten var for stor og for dårlig fordelt, slik at murene begynte å revne. Rundt 1730 besluttet Christian VI å rive det ned samt å bygge det første Christiansborg.

## Ruinene
Ruinene av Københavns slott ligger under Christiansborg slott, nærmere bestemt under slottsplassen. Ruinene ble funnet av arkeologer i 1902.  
De ble gravet ut i 1917 og det har vært offentlig adgang til dem siden 1924.

## Eksterne lenker
* Eremit.dk 
* Om ruinene hos Slots- og Ejendomsstyrelsen
Samsara

***Saṃsāra*** (sanskrit; også kalt «livshjulet») betyr å flyte eller strømme, men oversettes med gjenfødelse. Saṃsāra er innenfor hinduisme, buddhisme og jainisme den gjenfødelsessyklus som man gjennomgår. En som gjennomgår samsara, kalles *samsari*.

Uttrykket beskriver sjelens vandring som begynner ved fødselen, endres til lidelse og død og deretter gjenfødsel. Denne sirkulære tenkningen adskiller seg fra den lineære tenkningen med fødsel/død og skapelse/dommedag i de tre store monoteistiske religionene kristendom, jødedom og islam.

I hinduismen og buddhismen er frelsesmålet å unngå gjenfødelse (hinduismen: *[[moksha]]*, buddhismen *[[nirvana]]*). Som universet ellers har denne sirkelen av gjenfødsler ingen begynnelse eller slutt. Hinduene tror at etter døden vandrer sjelen (*[[atman]]*) inn i nye skapninger. *Atman* dør ikke. Denne sirkelen av tusener av gjenfødelser kaller hinduene *samsara*.
CVS

**CVS** eller **cvs** har flere betydninger:

* Concurrent Versions System, en videreføring  av versjonskontrollsystemet Revision Control System (RCS)
* Sykliske brekninger (av eng. *cyclic vomiting syndrome*), en lidelse som gir anfall av brekninger/oppkast i serie.
Bonifatius VI

**Bonifatius VI** (død 896) ble valgt til pave 11. april 896, kun 15 dager før han døde.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Bonifatius var romer, og var sønn av en biskop ved navn Hadrianus. Bonifatius var to ganger blitt dømt til å frakjennes sin verdighet som viet til kirken, både som subdiakon og senere, etter at han var blitt gjenopptatt i det kirkelige fellesskap, som prest. Det forefaller som at han ikke skulle ha blitt gjeninnsatt i presteembetet etter den andre degraderingen.

### Pave
Han ble valgt til pave Formosus' ettertreder på pavestol av det romerske parti den 11. april 896, under et folkelig opprør som utbrøt straks etter Formosus' død, et upprør som framtvang folkets vilje. 

Han døde ette bare 15 dagers pontifikat av urinsyregikt  Andre kilder gjør gjeldende at han ble tvunget til å avgå for å gi plass for ettertrederen pave Stefan VI, som ble støttet av Spoletopartiet. Ved en synode i Roma som  pave Johannes IX holdt i år 898 ble det erklært at hans krav på pontifikat var ugyldig.

## Litteratur
*
Sachsenhausen (andre betydninger)

**Sachsenhausen** kan referere til

*Sachsenhausen, en konsentrasjonsleir i Oranienburg i Tyskland.
*Sachsenhausen (Oranienburg), en bydel i Oranienburg i Tyskland. 
*Sachsenhausen (Frankfurt am Main), en bydel i Frankfurt am Main i Tyskland.
*Sachsenhausen (Thüringen), en kommune i Weimarer Land.
Alexander von Stahl

**Alexander von Stahl** (født 10. juni 1938 i Berlin) er en tysk jurist og nasjonalliberal politiker. Han var riksadvokat fra 1. juli 1990 til 6. juli 1993.

## Karrière
Stahl begynte sin karrière i 1967 som embedsmann i delstaten Berlins indreforvaltning. Fra 1970 til 1975 var han forretningsfører for FDP-fraksjonen i Berlins parlament. I mai 1975 ble han så utnevnt til statssekretær i Berlins justisforvaltning. Da Walter Momper dannet en ny rød-grønn regjering i februar 1989 gikk han av som statssekretær.

### Riksadvokat
Fra 1. juni 1990 til 7. juli 1993 var Stahl Tysklands riksadvokat. Bekjempelse av venstreekstrem terrorisme var et av områdene som var hans ansvar. Den 26. juni 1993 ble RAF-terroristen Wolfgang Grams skutt av politiet under en arrestasjon i Bad Kleinen, etter at Grams hadde skutt og drept politimannen Michael Newrzella. Etter at to vitner hadde hevdet at politiet forsettlig hadde henrettet Grams på kloss hold mens han lå på bakken, og at politiets versjon av hendelsesforløpet, at Grams hadde begått selvmord, var løgn, gikk innenriksministeren, Rudolf Seiters, av. Stahl måtte gå av av samme grunn, selv om han ikke hadde noe direkte ansvar for politiinnsatsen. Mistanken om at politiet skulle ha drept terroristen ble ikke bekreftet i den påfølgende straffesaken og i en sivil sak. Etter at Stahl gikk av som riksadvokat arbeidet han som advokat i Berlin. Fra slutten av sin embedstid vendte han seg også til nasjonalliberale og høyrekonservative prosjekter.

### FDP
Stahl var medlem av styret i FDP i Berlin, og forsøkte å bli valgt til partiets delstatsleder. Med støtte fra blant andre Klaus Rainer Röhl forsøkte han å gjenopplive partiets nasjonalliberale tradisjon. Ved ledervalget i 1998 ble han knapt slått av venstrefløyens kandidat Martin Matz, som senere meldte overgang til SPD og tok med seg sitt parlamentsmandat. Ved forbundsdagsvalget i 1998 stilte Stahl til valg som direktekandidat uten å være sikret på delstatslisten. Han oppnådde det relativt beste valgresultatet for alle FDPs direktekandidater i Berlin, men ble ikke innvalgt. Deretter trakk han seg fra aktiv politikk.

### Junge Freiheit
Stahl hører til den liberal-konservative avisen *[[Junge Freiheit]]* mest kjente forsvarere. Som advokat har han representert avisen i en årelang kamp i rettsvesenet mot å bli nevnt i delstaten Nordrhein-Westfalens *[[Verfassungsschutz]]bericht*. Kampen ble kronet med seier i Tysklands føderale høyesterett i 2005, da høyesterett slo fast at delstatens overvåkning av avisen var et brudd på pressefriheten (*[[Junge Freiheit-dommen]]*). Stahl har skrevet boken *Kampf um die Pressefreiheit* om saken.

## Referanser
Grannar

***Grannar*** er en politisk uavhengig lokalavis for kommunene Etne i Hordaland og Vindafjord i Rogaland. Lokalavisen kom inntil oktober 2023 med to ukentlige utgaver, mandag og torsdag. Mandagsavisen ble da sløyfet og torsdagsavisen fikk doblet sidetall. Avisen har 12 ansatte. Avisen blir redigert på nynorsk. Kontorsted er Etne sentrum.

Opprinnelig ble Grannar etablert som en lokalavis for kommunene Ølen (nå sammenslått med Vindafjord) og Etne, men avisen fusjonerte med den tidligere lokalavisen Vindafjordingen og har etter den tid også dekket Vindafjord kommune.

Ansvarlig redaktør fra 2008 til 2022 var Arne Frøkedal. Han døde i 2023.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 3&nbsp;893
*2005: 3&nbsp;858
*2006: 3&nbsp;875
*2007: 3&nbsp;929 
*2008: 3&nbsp;889
*2009: 3&nbsp;852
*2010: 3&nbsp;816
*2011: 3&nbsp;682
*2012: 3&nbsp;548
*2013: 3&nbsp;548
*2014: 3&nbsp;575
*2015: 3&nbsp;582
*2016: 3&nbsp;534
*2017: 3&nbsp;527

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Grenda

***Grenda*** er lokalavis for Kvinnherad i Hordaland. Avisen utgis på nynorsk.

Redaksjonen holder til i Rosendal og bestod i 2005 av syv redaksjonsmedlemmer. Bladet Sunnhordland trykker avisen på Stord. Bladet har lokaler i Skålagato.

Gründer var Olav Aurvold, senere overtok Knut Hass som eier og redaktør. Han solgte den videre i 2000.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 2&nbsp;912
*2005: 2&nbsp;758
*2006: 2&nbsp;733
*2007: 2&nbsp;622
*2008: 2&nbsp;550
*2009: 2&nbsp;415
*2010: 2&nbsp;376
*2011: 2&nbsp;364
*2012: 2&nbsp;334
*2013: 2&nbsp;308
*2014: 2&nbsp;318
*2015: 2&nbsp;325
*2016: 2&nbsp;387
*2017: 2&nbsp;255

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Hardanger Folkeblad

***Hardanger Folkeblad*** er en lokalavis som blir utgitt i Odda i Vestland.

Redaktør for avisen er Eivind Dahle Sjåstad (2017), og avisen har fem redaksjonelle medarbeidere. Avisen ble først utgitt i 1949, men den har forgjengere som går tilbake til 1919. Avisen gis ut to ganger i uka, både på papir og elektronisk på Internett.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 5&nbsp;574
* 2007: 5&nbsp;538
* 2008: 5&nbsp;499
* 2009: 5&nbsp;400
* 2010: 5&nbsp;326
* 2011: 5&nbsp;142
* 2012: 5&nbsp;023
* 2013: 4&nbsp;866
* 2014: 4&nbsp;674
* 2015: 4&nbsp;514
* 2016: 4&nbsp;639
* 2017: 4&nbsp;712

## Referanser





## Eksterne lenker
* Hardanger Folkeblad
Hordaland (avis)

:*«Hordaland» har [[Hordaland (andre betydninger)|flere betydninger]]*

***Hordaland*** er en avis som blir utgitt på Voss i Vestland.

*Hordaland* ble grunnlagt i 1883 og var en Venstre-avis fram til 1972. Siden har den vært partipolitisk frittstående. Olaus Alvestad kjøpte avisa i 1896 sammen med Lorentz Nybø og redigerte den til 1903.

Avisa var frem til 2024 eid av et familieaksjeselskap, med Astrid Kløve-Graue som hovedeier. Hun var også avisas disponent i en årrekke. Redaktør i 2012-2013 var Frode Myhra Gjerald, som tok over etter Sigmund Midttun. Elin Madsen var redaktør fra 2013 til 2015. Fra 2015-2021 var Geir Geitle redaktør. I 2021 gikk avisen over til enledermodell, og Guro Valland ble ansatt i rollen som ansvarlig redaktør/daglig leder. Sommeren 2021 ble det kjent at avisa inngikk samarbeid med Amedia. 26. oktober 2021 ble den nye nettavisen lansert. Guro Valland ble etterfulgt av Ingvil Aaen Torpe som begynte i stillingen i august 2022. 

15. februar 2024 meldte Amedia i en pressemelding at mediekonsernet overtar avisa Hordaland, Hordaland Trykk og Vaksdalposten. Avisene har vært partneraviser i Amedia siden 2021 og er en del av +Alt-nettverket.

Våren 2024 flyttet avisen inn i nye og moderne lokaler midt i Voss sentrum.

I 2025 består avisen av 16 årsverk, der 15 av disse er redaksjonelle.

## Utgivelse og dekningsområde
Hordaland kom inntil 20. juni 2024 ut tirsdag, torsdag og lørdag i tabloidformat (omlagt fra fullformat i oktober 2003). Gjennomsnittlig sidetall var omkring 28 sider. Avisen kommer nå som papir- og e-avis tirsdager og fredager.

Dekningsområdet er Voss med tilgrensende kommuner. Avisa har en husstandsdekning på over 93 prosent i Voss herad.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 9&nbsp;585
* 2007: 9&nbsp;600
* 2008: 9&nbsp;582
* 2009: 9&nbsp;489
* 2010: 9&nbsp;386
* 2011: 8&nbsp;812
* 2012: 8&nbsp;777
* 2013: 8&nbsp;748
* 2014: 8&nbsp;342
* 2015: 8&nbsp;104
* 2016: 7&nbsp;880
* 2017: 7&nbsp;885
* 2019: 8 043

## Trykkeri
*Hordaland* hadde frem til 2022 eget trykkeri i avishuset på Svartenakken. Trykkeriet består idag av en trykklinje som kan produsere opptil 48 sider. 

Våren 2022 flyttet trykkeriet ut fra Svartenakken inn i nye lokaler på industriområdet Istad utenfor Voss sentrum. 

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Hordaland Folkeblad

***Hordaland Folkeblad*** er en avis som blir utgitt i Norheimsund i Vestland. *Hordaland Folkeblad* ble etablert i 1873 og er en av de eldste lokalavisene i Norge.

Avisen er lokalavis for kommunene Kvam og Ullensvang. *Hordaland Folkeblad* kommer ut to ganger i uka, tirsdag og fredag, og blir skrevet på nynorsk. På folkemunne blir avisa ofte kalt «Skaaralappen», etter stifteren, som het Skaar. Avisen eies fremdeles av slekten Skaar, nå ved Camilla Skaar. Redaktør er Sigbjørn Linga.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 5&nbsp;733
* 2007: 5&nbsp;790
* 2008: 5&nbsp;799
* 2009: 5&nbsp;762
* 2010: 5&nbsp;680
* 2011: 5&nbsp;620
* 2012: 5&nbsp;633
* 2013: 5&nbsp;608
* 2014: 5&nbsp;520
* 2015: 5&nbsp;482
* 2016: 5&nbsp;299
* 2017: 5&nbsp;109

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Kvinnheringen

***Kvinnheringen*** er en lokalavis som blir utgitt i Vestland. Avisen er lokalavis for Kvinnherad og har hovedkontor på Husnes. Avisen redigeres på nynorsk.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Fiskaren

***Fiskaren*** var en riksdekkende avis for kystnæringene i Norge. *Fiskaren* ble utgitt i Bergen i Hordaland og drevet som et datterselskap av IntraFish Media AS, som igjen var eid av NHST (mediekonsernet Norges Handels og Sjøfartstidende) og A-pressen. Redaktør ved nedleggelsen Nils Torsvik. Avisa kom første gang ut i april 1923.

Fra og med 2. mai 2008 kom den nye avisa *[[Fiskeribladet Fiskaren]]* ut etter en fusjon mellom *[[Fiskeribladet]]* og *Fiskaren*. Denne avisa skiftet i 2017 navn til *[[Fiskeribladet]]*.

## Opplag
* 2006: 8&nbsp;852
*2007: 8&nbsp;455

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisielt nettsted
*
Pius I

**Pius I** (ukjent fødselsdato, antagelig fra Aquileia) var pave fra ca. 140 til ca. 155.

Ifølge Liber Pontificalis var han sønn av en Rufinus fra Aquileia. En annen tidlig kilde, *Den muratoriske kanon* fra 2. århundre, forteller at han var bror av Hermas, forfatteren av Hermas' hyrde, et av de tidligste bevarte kristne skrifter. Hermas skriver at han tidligere var slave, men det er usikkert om det stemmer. Det er ikke umulig at både Hermas og Pius var frigitte slaver, men det finnes ikke bevis for det. 

Enkelte kilder plasserer Pius I etter Anicetus; det er nå fastslått med rimelig sikkerhet at Pius kom først, og det er den plassen han har i den offisielle paverekken. 

Han var involvert i striden med gnostikeren Marcion, og Pius ledet i juli 144 synoden som stengte ham ute av kirken. Omkring 150 traff han filosofen Justin, som hadde blitt kristen apologet og som senere døde som martyr. 

En tradisjon hevdet at Pius fastsatte tidspunktet for påskefeiringen, men dette skjedde på et senere tidspunkt. Man vet at han lagde regler for jøders konvertering til kristendommen, noe som regnes som en viktig regulering av kirkens disiplin. 

I Ado av Viennes' martyrologium fra 858 nevnes han som martyr, men det finnes ingen tidligere kilder som kan bevise dette. Ble gravlagt nær St. Peters grav på Vatikanhøyden. Hans festdag er 11. juli. I domkirken i Siena står det en statue av Pius, laget av Michelangelo.

## Referanser


## Kilder
*
Marsteinen

***Marsteinen*** er en norsk lokalavis som utgis i Austevoll kommune i Vestland. Den utgis ukentlig på torsdag. Fra juni 2024 er Trond Hagenes publisher (daglig leder og redaktør) i avisen.

Marsteinen ble først utgitt som en prøveutgave i mai 1978. Den første utgaven av avisen utkom i august samme år. Avisen er oppkalt etter Marstein fyr. Marsteinen er tilknyttet Landslaget for lokalaviser.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for lokalaviser.
*2004: 2&nbsp;373
*2005: 2&nbsp;468
*2006: 2&nbsp;286
*2007: 2&nbsp;402
*2008: 2&nbsp;307
*2009: 2&nbsp;344
*2010: 2&nbsp;365
*2011: 2&nbsp;368
*2012: 2&nbsp;367
*2013: 2&nbsp;349
*2014: 2&nbsp;329
*2015: 2&nbsp;261
*2016: 2&nbsp;271
*2017: 2&nbsp;272

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Os og Fusaposten

***Os & Fusaposten*** er en lokalavis som blir utgitt i Bjørnafjorden kommune i Vestland siden 1987. Avisen kommer ut hver tirsdag og fredag, og tar mål av seg å dekke kommunen Bjørnafjorden. Den har i all hovedsak stoff på nynorsk.

Redaktør er Jostein Halland. Daglig leder er Reidar Hystad.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 5&nbsp;583
*2005: 5&nbsp;628
*2006: 5&nbsp;672
*2007: 5&nbsp;793
*2008: 5&nbsp;820
*2009: 5&nbsp;565
*2010: 5&nbsp;495
*2011: 5&nbsp;449
*2012: 5&nbsp;361
*2013: 5&nbsp;204
*2014: 5&nbsp;090
*2015: 4&nbsp;866
*2016: 4&nbsp;518
*2017: 4&nbsp;541

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Ostringen

***Ostringen*** var en lokalavis med dekningsområde primært på Osterøy i Hordaland. Den var en ukeavis med utgivelsesdag hver fredag, og hadde et nettoopplag på 1492 i 2005. 

Avisen ble etablert i 1996 og ble lagt ned i 2007. Helge Johnsen var redaktør og primus motor alle årene. Avisens målform var hovedsakelig nynorsk, men enkelte artikler ble også skrevet på bokmål. Avisen ble trykket av Hardanger Folkeblad med det fortsatt eksisterende ABC-forlaget Osterøy AS som utgiver.
Samningen

***Samningen*** er en avis som blir utgitt i Samnanger i Vestland.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 1&nbsp;339
*2005: 1&nbsp;360
*2006: 1&nbsp;374
*2007: 1&nbsp;380
*2008: 1&nbsp;387
*2009: 1&nbsp;375
*2010: 1&nbsp;393
*2011: 1&nbsp;418
*2012: 1&nbsp;404
*2013: 1&nbsp;419
*2014: 1&nbsp;438
*2015: 1&nbsp;433
*2016: 1&nbsp;424
*2017: 1&nbsp;396

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Norge IDAG

***Norge IDAG*** er en kristen, riksdekkende ukeavis som blir utgitt i Bergen. Avisen ble etablert i 1999 av Finn Jarle Sæle (født 1947) etter at han mistet jobben som redaktør i avisen *[[Dagen]]*. Han ble da redaktør i sin nye avis.

Grunnleggeren er tidligere prest og har samarbeidet med blant annet pentekostale miljøer i Norge og utlandet. Avisen representerer et kristenkonservativt verdisyn med sterk støtte til tradisjonell familiepolitikk, strengere abortlovgivning, israelske myndigheter, amerikansk evangelikalisme og Det republikanske partiet i USA, og med en tydelig liberalistisk opposisjon til den politiske venstresiden i Norge.

Sammen med TV-kanalen Visjon Norge kjøpte *Norge IDAG* gamle Forum kino på Danmarksplass i Bergen i 2007. Der fikk avisen sitt hovedkontor etter å ha holdt til i Temahuset på Straume i Øygarden kommune fra etableringen av.

Bjarte Ystebø (født 1979), konservativ lokalpolitiker for Kristelig Folkeparti og medstifter av Oslo Symposium, var assisterende redaktør i *Norge IDAG* fra starten i 1999 til 2022, da han trakk seg etter en intern maktkamp.

Trine Overå Hansen (født 1977), tidligere politiker for Partiet De Kristne, ble i 2022 sideordnet sjefredaktør sammen med Finn Jarle Sæle, og Finn Jarle Sæles sønn Runar Sæle (født 1980) ble daglig leder.

*Norge IDAG* har i tillegg til sin utgivelse av ukeavis, investert i en rekke eiendomsprosjekter.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

* 2000: 9&nbsp;452
* 2001: 12&nbsp;275 
* 2002: 12&nbsp;222 
* 2003: 11&nbsp;329 
* 2004: 10&nbsp;442
* 2005: 10&nbsp;231
* 2006: 10&nbsp;154 
* 2007: 10&nbsp;167
* 2008: 10&nbsp;293 
* 2009: 10&nbsp;493
* 2010: 10&nbsp;691
* 2011: 11&nbsp;034
* 2012: 11&nbsp;052
* 2013: 11&nbsp;202
* 2014: 11&nbsp;322
* 2015: 11&nbsp;447
* 2016: 11&nbsp;465
* 2017: 11&nbsp;574
* 2018 	11&nbsp;716
* 2019 	11&nbsp;511
* 2020 	12&nbsp;070
* 2021 	11&nbsp;697
* 2022 	10&nbsp;902
* 2023 	9&nbsp;936

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
* 
*
Sydvesten

***Sydvesten*** er en avis som blir utgitt i Bergen i Vestland. Den er lokalavis for bydelene Laksevåg og Fyllingsdalen. Avisen het opprinnelig *Lokalavisen for Fyllingsdalen og Bønes* da den ble etablert i 1994. I mars 2002 utvidet en dekningsområdet med å inkludere Laksevåg bydel. Fra 25. januar 2013 til den gikk inn i august 2015 dekket avisen Lyderhorn Laksevåg. Nå dekker *Sydvesten* igjen både Fyllingsdalen og Laksevåg.

*Sydvesten* ble i mange år eid av Media Bergen. Sommeren 2022 ble avisen kjøpt av Amedia, ifølge pressemelding fra Amedia 1. juni 2022. Avisen kom ut hver torsdag, unntatt torsdagene i juli. 12. februar 2026 kom Sydvesten med sin siste papirutgave. Avisen fortsetter som digital- og e-avis.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser. Tall for 2021 og 2022 gjelder 2. halvår.
* 1994: 
* 1995: 
* 1996: 
* 1997: 
* 1998: 
* 1999: 
* 2000: 
* 2001: 
* 2002: 
* 2003: 
* 2004: 
* 2005: 
* 2006: 
* 2007: 
* 2008: 
* 2009: 
* 2010: 
* 2011: 
* 2012: 
* 2013: 
* 2014: 
* 2015: 
* 2016: 
* 2017: 
* 2018: 
* 2019: 
* 2020: 
* 2021: 
* 2022: 978
* 2023: 979
* 2024: 927

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Vaksdalposten

***VaksdalPosten*** er en ukesavis som dekker Vaksdal og Modalen kommuner  i Vestland. 15. februar 2024 meldte Amedia i en pressemelding at mediekonsernet overtar avisa Hordaland, Hordaland Trykk og Vaksdalposten. Avisene har vært partneraviser i Amedia siden 2021 og er en del av +Alt-nettverket.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 2&nbsp;401
*2005: 2&nbsp;397
*2006: 2&nbsp;395
*2007: 2&nbsp;405
*2008: 2&nbsp;339
*2009: 2&nbsp;326
*2010: 2&nbsp;306
*2011: 2&nbsp;270
*2012: 2&nbsp;250
*2013: 2&nbsp;253
*2014: 2&nbsp;295
*2015: 2&nbsp;273
*2016: 2&nbsp;183
*2017: 2&nbsp;200

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Strilen

***Strilen*** er en avis som har sitt hovedkontor i Knarvik i Alver kommune i Vestland. Den dekker kommunene Alver, Fedje, Austrheim, Masfjorden, Gulen, Modalen og Solund. Avisen er i konkurranse med avisa *[[Nordhordland (avis)|Nordhordland]]*. Ansvarlig redaktør er Eirik Langeland Fjeld. I januar 2015 ble antall ukentlige utgivelser redusert fra tre til to.

Navnet «Strilen» kommer av *[[stril]]*, et navn på folket i Nordhordland og Midthordland utenom Bergen. Disse regionene blir ofte samlet omtalt som «Strilelandet».

En av grunnleggerne av *Strilen* var Olav L. Hannisdal som også var redaktør for avisen fra 1961 til 1977. 

I 2008 kjøpte *[[Bergens Tidende]]* aksjemajoriteten i *Strilen* og *[[VestNytt]]*. Siden har konsernet som eier Bergens Tidende, Schibsted, overtatt eierskapet i Strilen.

Strilen sin konkurrent lokalt er Avisa Nordhordland, som driver sammen med blant andre Bergensavisen. Strilen samarbeider med Bygdanytt, Vestnytt, Askøyværingen og er eid av samme konsern som Bergens Tidende, VG  og Aftenposten. 

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
VestNytt

***VestNytt*** er en lokalavis for Sotra og Øygarden i Vestland. Avisen dekker kommunen Øygarden som ble etablert 1. januar 2020 og hadde tidligere utgivelser hver tirsdag, torsdag og lørdag. Per 2021 hver tirsdag og fredag. I fellesferien om sommeren kun på onsdager.

*VestNytt* ble etablert i 1988 på restene av avisene *Sotra Nytt* og* Vest Gula*. I dag har avisen redaksjon i lokaler på Sartorgården på Straume, kommunesenteret i Øygarden.

Avisens første redaktør var Geir Magnus Nyborg, så fulgte Øyvind Risnes.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Televerket (Norge)

**Televerket** var et norsk statlig verk som ble etablert i 1855 og hadde til oppgave å drive telefon- og telegrafvirksomhet i Norge. Televerket ble avløst av Telenor. Den første tiden var preget av nasjonalisering av private teleselskaper. Dette ble først avsluttet i 1974, da det siste privateide telefonselskapet i Andebu i Vestfold ble overtatt av Televerket.

Verket var først underlagt Telegrafstyret som i 1967 gikk over til å hete Teledirektoratet, og som i dag er videreført som Nasjonal kommunikasjonsmyndighet.

Under konferansen «Arbeidsmiljø 1980» i Kristiansand i september 1980 diskuterte man et utslett som plaget noen av Televerkets ansatte i Bergen. Utslettet ble antatt å skyldes arbeid med dataskjermer, men man kjente ikke til noe lignende i Norge ellers. Lidelsen ble omtalt som *Norwegian disease*. 

## Navnevarianter
*1855 – Den Norske Statstelegraf blir opprettet 1. januar – Den første norske telegrafforbindelse åpnet mellom Drammen og Christiania.
*1967 – Telegrafverket overtar det siste private bytelefonanlegg, i Mandal Telefonselskap (fra 01.01.1968)
*1969 – Telegrafverket skifter navn til Televerket. 
*1995 – 1. januar skifter Televerket navn til Telenor AS, nå Telenor ASA.

## Referanser


## Se også
*Telegrafverket
New York Journal

***New York Morning Journal*** var en dagsavis som ble utgitt i New York i tidsrommet mellom 1895 og 1966. Avisen var et produkt av en sammenslåing mellom to dagsaviser i New York som begge var eid av Hearst: *The New York American* (opprinnelig kalt *New York Journal*, omdøpt til *American* i 1901), en morgenavis og *New York Evening Journal*, en ettermiddagsavis. Begge ble utgitt av Hearst fra 1895 til 1937. De ble sammenslått i 1937.

I 1895 ble den kjøpt av William Randolph Hearst som et ledd i hans personlige krig med sin tidligere mentor, Joseph Pulitzer, som eide *[[New York World]]*. I tvekampen mellom de to ble journalistikken mer og mer rettet mot sensasjoner og skandaler.

## Historie
### Begynnelsen
#### ''New York Morning Journal''
Joseph Pulitzers yngre bror Albert grunnla *New York Morning Journal* i 1882. Etter tre år av dets eksistens, kjøpte John R. McLean avisen kortvarig i 1895. Den ble da omdøpt til *The Journal*. Men et år senere i 1896 solgte han den videre til Hearst.

#### ''New York American''
I 1901 ble morgenavisen omdøpt til *New York American*.

#### ''New York Evening Journal''
Hearst grunnla New York Evening Journal omtrent et år senere i 1896. Han gikk inn i en aviskrig med *New York World*, avisen drevet av hans tidligere mentor Joseph Pulitzer og som han stjal tegneserieskaperne George McManus og Richard F. Outcault fra. I oktober 1896 hoppet Outcault over til Hearsts *New York Journal*. Da Outcault hadde mislyktes i sitt forsøk på å opphavsrett til tegneserien *[[The Yellow Kid]]*, publiserte begge avisene versjoner av tegneserien og hvor George Luks tegnet en versjon *New York World* etter at Outcault dro. *The Yellow Kid*, framstilt som en gutt med en stor gul nattskjorte, var en av de første tegneseriene som ble trykt i farger og ga opphav til uttrykket «gul journalistikk», brukt for å beskrive de sensasjonelle og ofte overdrevne artiklene, som bidro, sammen med en prislapp på én cent, til å øke opplaget betraktelig av avisen. Som en del av dette, bortsett fra enhver nasjonalistisk følelse, kan Hearst ha bidratt til å sette i gang den spansk-amerikanske krigen i 1898 med skumle avsløringer av spanske grusomheter mot opprørere og utenlandske journalister.

#### ''New York Journal-American''
I 1937 begge avisene, morgenavisen kjent som *New York American* (siden 1901) og kveldsavisen *New York Evening Journal*, slått sammen i én publikasjon under navnet *New York Journal-American*. The *Journal-American* var en publikasjon med flere utgaver på ettermiddagen og kvelden.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Mr. Hearst's Flagship Sank Like the Maine av Stan Fischler for *[[Village Voice]]* 28. april 1966
* Database for the photographic morgue hos Harry Ransom Center ved University of Texas at Austin
Harvey Pekar

**Harvey Pekar** (født 8. oktober 1939, død 12. juli 2010) var en amerikansk tegneserieforfatter. Hans vennskap med Robert Crumb gav ham ideen til undergrunnsserien *[[American Splendor]]* der han forteller om sitt eget hverdagsliv. Serien utkom som flere hefter utgitt med ujevne mellomrom fra 1976 til 2008. Pekar var også en profilert jazz- og litteraturkritiker, og mottok priser for sine radiokåserier. Han var gift med forfatteren Jayce Brabner  som han samarbeidet med på *[[Our Cancer Year]]*, en tegneseriebok om Harveys kamp mot prostatakreft, tegnet av Frank Stack.

## ''American Splendor''
: *Se egen artikkel om [[American Splendor]]*

Tegneserien *American Splendor* («amerikansk storslagenhet») handler om Pekars enkle og mistrøstelige liv, eller kanskje mangelen på liv. Pekar skrev og skisserte fortellingene, men tegnet dem ikke selv. Isteden fikk han, hovedsakelig via sitt vennskap med Robert Crumb, en rekke tegnere til å illustrere dem, blant annet Gary Dumm, Greg Budgett, Spain Rodriguez, Joe Zabel, Gerry Shamray, Frank Stack og andre. Hverdagsrealismen og bruken av ulike tegnere og stilarter har gjort tegneserien annerledes og visuelt spennende. 

Serien førte til at Pekar ble hentet inn som gjest på *[[Late Night with David Letterman]]* åtte ganger sent i 1980-årene. Men hans konfronterende måte å snakke på og hans direktesendte kritikk av General Electric, som eide Tv-selskapet NBC, gjorde at han ble bannlyst fra showet helt frem til tidlig på 1990-tallet.

Flere av historiene i *American Splendor* ble filmatisert i 2003 under samme tittel. Filmen ble regissert av Robert Pulcini og Shari Springer Berman. Den dysfunksjonelle Pekar ble spilt av Paul Giamatti, mens den virkelige Pekar hadde en mindre rolle.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Tysnes (avis)

***Tysnes*** er ei avis som blir utgitt i Tysnes i Vestland. Avisa ble stiftet i 1953, og kommer ut hver torsdag. Ansvarlig redaktør og daglig leder er Randi Kleppe.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 2&nbsp;408
*2005: 2&nbsp;412
*2006: 2&nbsp;435
*2007: 2&nbsp;475
*2008: 2&nbsp;511
*2009: 2&nbsp;446
*2010: 2&nbsp;456
*2011: 2&nbsp;419
*2012: 2&nbsp;344
*2013: 2&nbsp;365
*2014: 2&nbsp;323
*2015: 2&nbsp;259
*2016: 2&nbsp;198
*2017: 2&nbsp;175

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Vestavind

**Vestavind** har flere betydninger:

* Vestavind (TV-serie), norsk TV-serie som gikk på NRK i 1994.
* Vestavind (avis)
* Vind fra vest
* Vestavind (album), musikkalbum av Hanne Krogh fra 1998
* Vestavindsbeltet, områder på midlere breddegrader der vinden som regel blåser fra vest
Stril

**Stril** er en opprinnelig nedverdigende betegnelse på folk som bodde i det såkalte Strilelandet i Hordaland, i dagens Vestland fylke, som ble benyttet av Bergens byborgere eller øvrighetspersoner, særlig om egnens fiskere som kom roende til byen.

## ''Hellemyrsfolket''
Forfatteren Amalie Skram gir på slutten av 1800-tallet en samtidsbeskrivelse av strilene sett med bergenske øyne i *[[Hellemyrsfolket]]*, hvilket ikke var i flatterende ordelag.

## Strilesoga
Historieverket «Strilesoga» definerer det geografiske området til å omfatte Nordhordland og Midthordland, utenom det gamle bysenteret (*Byen*) i Bergen. «Strilesoga» tar for seg disse kommunene etter kommuneinndelingen pr. 2001: Austevoll, Sund, Fjell, Øygarden, Fedje, Austrheim, Radøy, Meland, Askøy, Os, Fusa, Samnanger, Osterøy, Vaksdal, Lindås, Masfjorden og Modalen. Historisk sett blir Fana, Ytrebygda, Åsane, Fyllingsdalen og Laksevåg også regnet som en del av strilelandet, men er i dag bydeler i Bergen hvor de aller fleste innbyggerne ser på seg selv som «fullverdige» bergensere.
 
I lange tider ble strilene sett ned på grunnet sin fattigdom og sin manglende skolering, men idag er *strilebegrepet* mange ifører seg med stolthet og tilhørighet utenfor Bergen.

Lokalavisene *[[Nordhordland (avis)|Nordhordland]]* og *[[Strilen]]* har nyheter fra store deler av Strilelandet i Nordhordland (Lindås, Meland, Radøy, Austrheim, Fedje, Modalen og Masfjord) og Gulen.

## Etymologi
Begrepet «stril» er gammelt og har opp gjennom årene vært brukt som et negativt kallenavn – nærmest skjellsord – på fiskerne og bøndene fra øyene og bygdene omkring Bergen. Egentlig kan strilebegrepet ha sammenheng med landskapet der strilen bodde – et landskap som forandrer seg og endrer form etterhvert som du beveger deg i det. Landskapet var «strelete» eller stripete. Begrepet stril kan og komme av ordet «stridig», som forklares med historien om strilebøndene som nektet å betale ekstraskatt til futen og dermed skapte opprøret – «Strilekrigen».

### Pale
Uttrykket *Pale*, som kommer av fisken sei, gjerne omtalt som *Palelukt* eller *Paleekspressen*, hvilket var de grønne bussene som gikk til Sotra, ble gjerne brukt om folk fra Bergens omland. *Stril* var ikke nedverdigende nok, begrepet *pale* innga at de i tillegg luktet ille når de kom fra Strilelandet.

## Kjente striler

* John Alvheim
* Ingebrigt Bjørø
*Laila Dåvøy
* Jon Eikemo
* Trine Eilertsen
* Gjermund Hagesæter
* Mons Haukeland
* Sverre Helland
* Nils Hjelmtveit
* Ingrid Espelid Hovig
* Ragnvald Indrebø
* Johannes Kleppevik
* Kristoffer Larsen
* Claus Lundekvam
* Aslaug Låstad Lygre
* Dagfinn Lyngbø
* Ivar Medaas
* Mons Ivar Mjelde
* Teddy Nelson
* Lars Arne Nilsen
* Alexander Dale Oen
* Torhild Sivertsen
* Eyvind Skeie
* Magnus Stangeland
* Harald Stanghelle
* Anita Apeltun Sæle
* Olav Søfteland
* Terje Søviknes
* AURORA
* Roger Helland

## Referanser


## Litteratur
* Myking, Nysæter og Øye (red): Strilesoga : Nord- og Midhordland gjennom tidene, Bergen 1996–2001. Historieverk i fem bind.

## Eksterne lenker
*  Bergen byleksikon på nett, om Strilekrigen
*  Bergen byleksikon på nett, om Striler
*  Strilaforskning
Ahmed Bouchikhi

**Ahmed Bouchikhi** (1943–1973) var en marokkansk statsborger, opprinnelig fra Algerie, som arbeidet som kelner på Lillehammer i Norge. Han ble drept av israelske agenter som trodde Bouchikhi var en palestinsk terrorleder, den såkalte Lillehammer-saken. 

## Bakgrunn
Bouchiki ble født 13. april 1943 i Hennaya, Fransk Algerie. Han flyttet fire år gammel til Marseille i Frankrike, sammen med foreldrene. 17 år gammel deltok han i Algeries frigjøringskrig mot Frankrike. Han kom til Norge første gang i 1965 med algerisk pass. Året etter kom han til Norge med marokkansk pass og bodde deretter i landet.

Bouchikhis bror, Chico Bouchikhi er kjent som medgrunnlegger av pop-gruppen Gipsy Kings.

## Drept på Lillehammer
Den 21. juli 1973 ble han skutt og drept av israelske etterretningsagenter fra Mossad på åpen gate på Lillehammer. Israelerne trodde han egentlig var Ali Hassan Salameh, operasjonssjef og etterretningssjef i Fatah – og som angivelig hadde en forbindelse til planleggingen av München-massakren i 1972. Drapet på Bouchikhi ble kjent som Lillehammer-saken, og seks israelere ble arrestert og fem av dem dømt for drapet. Agenten Dan Ærbel fortalte til NRK at de visste at de drepte feil mann. 

Bouchikhi var gift med en norsk kvinne, og etterlot seg en sønn og en datter. Han ble gravlagt i Marokko.

22 år senere, i 1996, betalte Israel erstatning til de etterlatte, men påtok seg ikke ansvar for drapet.

Chico Bouchikhi har etter drapet på broren engasjert seg i fredsarbeid blant annet i Midtøsten og blitt utnevnt til UNESCO special envoy for peace. Ved feiringen av Oslo-avtalen spilte Chico for og hilste på Yassir Arafat og Shimon Peres. Peres, Arafat og arrangørene visste ikke at Bouchikis bror var et offer i striden mellom Israel og palestinerne. Chico har argumentert mot boikott av Israel og mener det ikke er produktivt.

## Referanser
American Splendor

**American Splendor** er en selvbiografiske tegneserie skrevet av den amerikanske undergrunnsforfatteren Harvey Pekar. Den utkom som flere hefter utgitt med ujevne mellomrom fra 1976 til 2008.

## Bakgrunn og innhold
Harvey Pekar gikk lei av hverdagslivet i Cleveland, Ohio, hvor han arbeidet som arkivar på et lokalt sykehus. Han rekrutterte kompisen Robert Crumb, som var en kjent undergrunntegneserietegner, til å hjelpe ham lage sin egen tegneserie basert på sitt eget liv. Historiene er realistiske og nesten sanne, og tar for seg problemer og frustrasjoner i dagliglivet.

Mens historiene i American Splendor er skrevet av Pekar, er tegningene gjort av en rekke kjente tegneserietegnere.

## Berømmelse og filmatisering
Serien gjorde Pekar berømt, spesielt som gjest på *[[The Late Show with David Letterman]]*. I 2003 kom en film med Paul Giamatti i hovedrollen som Pekar (i tillegg dukker Pekar selv opp i filmen). Filmen ble kritikerrost og ble hyllet på Sundance Film Festival.

## Bøker
**American Splendor: The Life and Times of Harvey Pekar* (2003) ISBN 0-345-46830-9

## Eksterne lenker
* From Off the Streets of Cleveland&#8230; Comes Harvey Pekar&#8217;s Official Blog
Werner von Siemens

**Ernst Werner von Siemens** (1816–1892) var en tysk oppfinner og industrimann.

## Liv og virke
Siemens hadde ikke råd til et teknisk studium, da han etter sine foreldres tidlige død måtte forsørge sine yngre søsken. Han ble artillerioffiser, men var også virksom som oppfinner. Han oppfant en ny og forbedret telegraf og grunnla i 1847 sammen med Johann Georg Halske firmaet Telegraphenanstalt von Siemens & Halske AG i Berlin. Dette ble senere giganten Siemens AG. Mellom 1852 og 1855 bygget de det russiske telegrafnettet.

I 1870 fulgte byggingen av den indoeuropeiske telegraflinjen mellom London og Calcutta, med en lengde på over 11 000 km. I 1875 fikk Siemens ansvaret for byggingen av den første transatlantiske kabelen. For leggingen av kabelen konstruerte han et eget spesialskip, *Faraday*. I 1866 oppfant han det dynamoelektriske prinsipp (dynamo). Andre oppfinnelser omfattet den første elektriske jernbanen og den første elektriske gatebelysningen (i Berlin), den første elektriske elevator og den første elektriske sporvogn (i Lichterfelde).

I 1888 ble Werner Siemens adlet av keiser Friedrich III.

Siemens har gitt navn til en SI-enhet.

Den 17. februar 1887 kjøpte Werner von Siemens det 600 hektar store godset Biesdorf inkludert slott, som han overførte til sin sønn Wilhelm i 1889. Slottsparken ble av sønnen utvidet til 14 hektar mellom 1891 og 1898 og ytterligere av hagearkitekten Albert Brodersen som landskapspark.

Werner von Siemens er gravlagt på Südwestkirchhof Stahnsdorf.

## Familie
Følgende av hans brødre var engasjert i Siemens AG:
** Hans Siemens (1818–1867),
** Wilhelm von Siemens (1823–1883), i England Sir William Siemens
** Friedrich von Siemens (1826–1904),
** Carl von Siemens (1829–1906),
* hans sønner
** Wilhelm von Siemens (1855–1919),
** Carl Friedrich von Siemens (1872–1941),
*** Ernst von Siemens, sønn av Carl Friedrich (1903–1990)
** Arnold von Siemens (1853–1918)
* og hans fetter
** Georg von Siemens (1839–1901).

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi
Düsseldorf

**Düsseldorf** er hovedstaden i den tyske delstaten Nordrhein-Westfalen og ligger i Rhinland, øst for Rhinen i den sørlige enden av det tettbefolkede byområdet Ruhrgebiet. Tidligere var Düsseldorf hovedstad i landskapet Bergisches Land.

Düsseldorf har nærmere  innbyggere (2012), og er en velstående by som har bl.a. en stor messe- og utstillingsindustri, foruten å være et av Tysklands viktigste kunstsentre. I byen finnes et berømt operahus, *Deutsche Oper am Rhein* (= den tyske opera ved Rhinen); tallrike museer og teatre, musikkskoler og et stort universitet, Heinrich-Heine-Universität Düsseldorf.

Den gamle bydelen i Düsseldorfs nordlige utkant heter Kaiserswerth. Her ble det i 1836 åpnet et protestantisk sykehus der Florence Nightingale i 1851 tok eksamen i sykepleie.

## Næringsliv
Düsseldorfs nærhet til Köln og Ruhr-området sammen med rollen som delstatshovedstad har gjort byen til et sentrum for næringslivet. Flere store bedrifter har sine hovedkontorer i Düsseldorf: energikonsernet E.ON, stålbedriften ThyssenKrupp, kjemibedriften Henkel og Degussa og flere andre. Det norske energiselskapet Statkraft har lagt hovedkontoret for sin tyske virksomhet til Düsseldorf.

## Kunstakademiet
Byen har spilt en viktig rolle i norsk kunsthistorie. Kunstakademiet i Düsseldorf og den såkalte Düsseldorfskolen i perioden 1830-1870 ga avgjørende bidrag til utviklingen av norsk nasjonalromantisk malerkunst. Flere kunstnere oppholdt seg i byen for kortere eller lengre perioder: Adolph Tidemand, Hans Gude, Eilert Adelsteen Normann, August Cappelen, Peter Nicolai Arbo, Lars Hertervig, Erik Bodom, Johan Martin Nielssen og Sophus Jacobsen.

## ''Eurovision Song Contest'' i 2011
Esprit Arena i Düsseldorf huset *[[Eurovision Song Contest 2011]]* etter at Lena Meyer-Landrut vant *[[Eurovision Song Contest 2010]]* i Norge. 

## Døtre og sønner av byen
* Anna av Kleve, f. 22. september 1515 i Düsseldorf, dronning av England
* Peter von Cornelius, f. 23. september 1783, d. 6. mars 1867 i Berlin, maler
* Heinrich Heine, f. 13. desember 1797, d. 17. februar 1856 i Paris, dikter ("Die Loreley")
* Gustaf Gründgens, f. 22. desember 1899, d. 7. oktober 1963 i Manila, Filippinene, skuespiller, regissør, intendant
* Jürgen Habermas, f. 18. juni 1929, filosof, sosiolog
* Wim Wenders, f. 14. august 1945, regissør

## Bilder

Wilhelm-Marx-Haus.jpg|Wilhelm-Marx-Haus, Vest-Tysklands første høyhus fra 1920
Neanderkirche duesseldorf.jpg|Neanderkirken fra 1687 
Kunstakademie in Duesseldorf-Altstadt, von Nordwesten.jpg|Kunstakademiet
Tonhalle Düsseldorf.jpg|Tonhalle
Schloss Benrath.jpg|Benrath slott
Schloss-garath.jpg|Garath slott
Johanniskirche Duesseldorf 1900.jpg|Johanneskirken fra 1881


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bypanoramaer
* Fotografier av Düsseldorf
Blue Beret

***Blue Beret*** var organet for Den norske FN-styrken i Libanon (UNIFIL). Den ble utgitt i tidsskriftsform, tilnærmet A4-format, firefargers omslag samt fra 16 til 32 siders innmat i sort-hvitt. Ansvarlig utgiver var den norske kontingentsjefen i Naqoura. Redaktør var presse- og informasjonssjefen ved Den norske kontingentsjefen i UNIFIL (Norco).

Innholdet spente ganske vidt: fra reportasjer fra forskjellige avdelinger og posisjoner, bakgrunnsinformasjon om Libanon, de forskjellige militære elementene, våpentyper, sportsarrangementer, medaljeparader til intervjuer med enkeltpersoner, sivile libanesiske ansatte og norske besøkende. Humanitære prosjekter fikk god omtale. Skarpe trefninger ble alltid gjennomgått i detalj i *Blue Beret*, som et ledd i gjennomgangen av hendelsesforløpet i etterkant. Minneord ble ofte trykket over norske soldater som hadde gått bort under FN-tjenesten.

De første numrene av *Blue Beret*s første årgang i 1978 ble trykket i Libanon, blant annet ved Pagi, i Achrafieh i Øst-Beirut (med unntak av nr. 2 som ble trykket i *[[Adresseavisen]]* i Trondheim). Senere ble årgangene av *Blue Beret* og minnebøkene produsert på trykkerier på Kypros, i Israel, Norge og Libanon. De første årene ble alle bladene samlet i en minnebok som ble solgt ved avslutningen av kontingenten. Fra og med kontingent 27 ble det utgitt minnebøker som ikke var basert på *Blue Beret*.

*Blue Beret* var også navnet på «repøvelseaviser» for Norges beredskapsstyrke for FN. Oppsettende avdeling for FN-beredskapsstyrken var Jegerkorpset/Akershus Infanteriregiment nr. 4. På rep-øvelser mellom 1968 og 1978 var det alltid vanlig å gi ut en øvelsesavis.

## Eksterne lenker
* PDF-utgaver av Blue Beret fra Unifil