open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hege Øygaren

**Hege Fernanda Øygaren** (født 1961) er en norsk journalist og programleder som begynte sin karriere i Norges første kvinnedrevne nærradio, *[[radiOrakel]]*, der hun var programleder for den aller første sendingen 16. oktober 1982, og arbeidet som daglig leder fram til 1984. Samme år ble hun ansatt i NRK, der hun i flere år var programleder i *[[Østlandssendingen]]*, *[[Nitimen]]* og *[[Reiseradioen]]* i P1. På fjernsyn har hun blant annet vært programleder i filmprogrammet *[[På kino]]* sammen med Pål Bang-Hansen samt i *[[Sommeråpent]]* (1993). Hun har dessuten ledet NRKs sendinger fra Slottsplassen i Oslo 17. mai i 1994 og 1995. 

I kortere perioder utenfor NRK har hun arbeidet som journalist i *[[Osloavisen]]* i 1988, og som informasjonssjef i *[[Oslo Promotion]]* i 1990.

Fra 1999 har hun arbeidet med den redaksjonelle ledelsen av NRK.no.

## Tekster og bøker
Hege Øygaren har utgitt boka *Husk dine drømmer, husk deg selv* på J.W. Cappelen forlag i 1991 (i dag Cappelen Damm). Hun har skrevet sangtekster for Gudny Aspaas (*[[Snap-shots]]*, 1985) og Elin Rosseland (*Fair Play*, Odin Records, 1989).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Blade – Menneskejegeren

***Blade  Menneskejegeren*** (originaltittel: *Mannaja*) er en italiensk western-thriller fra 1977 regissert av Sergio Martino. Filmen handler om prisjegeren Blade som returnerer til barndomstraktene for å ta hevn over den som drepte hans far og fordrev familien fra gården. Der vikles han inn i en konflikt med våpendrageren til stedets borgermester og gruveeier. Hovedrollene som spilles av Maurizio Merli, mens andre sentrale roller spilles av John Steiner, Donald O'Brien, Sonja Jeannine, Philippe Leroy og Martine Brochard.

Filmen er også kjent under den engelske tittelen *A Man Called Blade*. 

## Handling
Menneskejegeren Blade ankommer den lille gruvebyen Suttonville med den lovløse Burt Craven som sin fange. Han blir raskt lagt merke til, spesielt siden hans fremste kjennemerke er ei øks som han benytter meget presist. Han kommer raskt i konflikt Voller, McGowans høyre hånd (byens velstående og rullestollenkede borgermester). Men når McGowans datter forsvinner leier han Blade for å finne henne. Blade er imidlertid ikke klar over at hun er kidnappet av Voller, McGowans høyre hånd, som i hemmelighet arbeider for en gruppe lovløse som jevnlig plyndrer hestelass med sølv fra borgermesterens sølvgruve. Etter en stund blir Blade fanget, mishandlet og etterlatt for å dø på en utspekulert måte av Voller og hans menn. Men mot alle odds klarer han å overleve. Blade forbereder seg til det endelige  oppgjøret, men det innbefatter ikke bare Voller og hans gjeng. Han har også til hensikt å ta hevn overfor den som for mange år siden drepte hans far.

## Om filmen
*Blade* er en noe uvanlig Spaghetti-western som i forhold til de fleste andre i sjangeren inneholder en del symbolikk og stemningsfulle scener som tidvis gir seerne en eventyr- og grøsseraktig stemning. Særlig er åpningsscenen i sumpene særegen, samt scenen i grotten. *Blade* har blitt sammenlignet med en samtidig film kalt *[[Keoma]]* (1976). Begge kom helt på slutten av Spaghetti-western æraen. Som andre spaghettiwesterns er den tidvis nokså brutal og inneholder ganske grafiske skildringer av vold. Filmen ble opprinnelig forbudt i Sverige.

### I Norge
*Blade* ble ikke satt opp på norske kinoer, men ble lansert på video av Breien film i 1982 under tittelen *Blade - Menneskejegeren*. Den ble utgitt på DVD i 2007 under originaltittelen.

## I rollene
*Maurizio Merli : Blade (Mannaja)
*John Steiner : Theo Voller
*Sonja Jeannine : Deborah McGowan
*Philippe Leroy : Ed McGowan
*Donald O'Brien : Burt Craven
*Martine Brochard : Angela
*Salvatore Puntillo : Johnny
*Antonio Casale : Dahlman
*Enzo Fiermonte : Government agent
*Rick Battaglia : Gerald
*Aldo Rendine : Reisende i hestevogn
*Enzo Maggio : Oldtimer
*Sergio Tardioli : Servitør på saloon
*Sophia Lombardo : Lucy

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Skolen i Athen

***Skolen i Athen*** (italiensk *Scuola di Atene*) er en freske i rommet *Stanza della Segnatura* i Vatikanpalasset i Roma. Fresken er et av de mest kjente verkene til renessansemaleren Rafael, som også laget de tre andre freskene i det samme rommet. Rafael utførte fresken fra 1509 til 1511 og motivet viser mange av antikkens mest kjente greske filosofer.

## Rafael
Rafael var en ung, men likevel mye omtalt kunstner da han i 1508 ble presentert for den daværende paven, Julius II. Møtet kom i stand på initiativ av pavens arkitekt Donato Bramante. Både Danato og Rafael var fra Urbino. Paven ble så imponert av Rafael at han gav ham i oppdrag å utsmykke flere rom i Vatikanpalasset, blant annet *Stanza della Segnatura*, som skulle være pavens private bibliotek.

I det samme rommet finnes også et annet av Rafaels mesterverk: *[[Disputa]]*, eller *Disputas om det hellige sakrament*. 

## Maleriet
*Skolen i Athen* viser noen av antikkens fremste filosofer: Platon, Aristoteles og Pythagoras; iblandet andre kjente personer, fra andre historiske epoker, eller i noen tilfeller personer i Rafaels nærhet. For eksempel finnes Michelangelo, Aleksander den store, Rafaels mester Perugino og endog Rafael selv, fremstilt som store greske mestre. 

Bak personene strekker det seg ut en lang korridor med høye hvelv, rikt utsmykket. I bakgrunnen sees to statuer som forestiller guder fra den greske mytologien: Apollon (til venstre) og Pallas Athene (*Minerva*).

Rafael etterlot seg ingen nedtegnelser om hvem som er hvem av personene på fresken. Mange er derfor umulige å identifisere, mens andre kan gjenkjennes med stor grad av sannsynlighet. Ifølge Lahanas er den vanligste identifikasjonen den som fremgår av billedteksten nedenfor.

## Detaljer

Platon og Aristoteles er bildets sentralfigurer, og bærer hvert sitt hovedverk: *[[Timaios]]* og *[[Den nikomakiske etikk|Etikken]].*

Personenes hender er karakteristiske for deres anskuelser. Platon peker oppover, mens Aristoteles peker nedover. Aristoteles holder hånden utstrakt og «peker» således på midten, mens Sokrates, med ryggen vendt mot de andre, regner problemer med fingrene. Diogenes på sin side, ligger avslappet og usjenert i en positur som skal avspeile hans grunnholdning. 

Til venstre for Diogenes sitter Heraklit/Michelangelo i en klassisk tenkerposé lent mot en steinblokk. Han fantes opprinnelig ikke med i freskens første utkast, men etter at Rafael hadde sett Michelangelos halvferdige malerier i Det sixtinske kapell ble Rafael så imponert at han malte inn Michelangelo i sin egen freske.

Rafaels selvportrett finnes lengste ute til høyre, ved siden av det som trolig er hans læremester Perugino (i rollen som Protogenes).

## Referanser

** Vatikanets virtuelle omvisning
## Eksterne lenker
*
Åsmund Åmli Band

**Åsmund Åmli Band** er et countryband fra Setesdal i Aust-Agder. Åsmund Åmli Band har gitt ut tre albumer per 2022.

Bandet gikk til topps på Norsktoppen med låten «Stomp og Vatn», som var et av sporene på albumet *[[Bjorøyl]]* fra 2003; sangen ble en av de ti mest populære sangene på Norsktoppen i 2004. 

## Medlemmer
* Åsmund Åmli – vokal og bass
* Bjørn Stiauren – trommer og vokal
* Stian Øvland – gitar og vokal
* Dag Wolf – steelgitar
* Arne Vigeland (sluttet i 2006)

## Diskografi
* 2000: *No e det på det gamaste* (EP, 3 spor som inngikk på *Bjorøyl*, til sammen 8 minutter)
* 2003: *[[Bjorøyl]]*
* 2008: *[[Panorama (Åsmund Åmli Band-album)|Panorama]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisiell hjemmeside
Snurrebass

En **snurrebass** er et leketøy, som i prinsippet består av en skive med en smal pinne gjennom sentrum og vinkelrett på skiven.

Leken fungerer etter gyro-prinsippet, slik at når du snurrer den over en viss hastighet, holder spinnet på skiven snurrebassen oppe. Den stopper ikke å snurre før farten blir lav nok til at tyngdekraften overvinner spinn-kraften, og den velter. Snurrebasser viser også det fysiske fenomenet presesjon. 

Snurrebasser fins i flere ulike utførelser, og spinnet settes i gang med forskjellige metoder: manuelle, mekaniske og elektriske.

## Se også
*Tippetopp
Det lille Teater (Flensburg)

**Det lille Teater** er et danskspråklig teater i det indre Flensburg. Teatret holder til i *Hjemmet* i Marienstraße (Mariegade).

Det må ikke forveksles med Det Lille Teater i København. 

Teatret i Flensburg startet som amatørteater i 1966, under navnet Det lille Teater Flensborg. De første medarbeiderne ønsket et fast spillested med faste spilledager, og fikk lov til å benytte fasiliteter i *Hjemmet*. Ensemblet ble etter hvert utvidet med flere skuespillere, i skiftende perioder. Teatrets repertoar preges i stor grad av beliggenheten i et grenseområde som har vært preget av en rekke kriger og skiftende nasjonal tilhørighet. I 2018 hadde Det lille Teater for eksempel premiere på forestillingen *Danskhed - en kaleidoskopisk forestilling om Danmark og danskere*. Fra 2017 står *Adressaten ubekendt* på repertoaret; forestillingen bygger på en novelle av amerikanske Kathrine Kressmann Taylor. Novellen ble utgitt i 1938, og handler om den jødiske kunsthandleren Max Eisenstein i San Francisco og hans brevveksling med vennen og forretningspartneren Martin Schulse, som har reist tilbake til fedrelandet Tyskland. Handlingen starter i 1932, og gjennom brevene blir man gradvis vitne til nazifiseringen av Schulse, hans familie og det tyske samfunn for øvrig*.*

I 1980 startet en gruppe medarbeidere med *Det lille Dukketeater*. Dukketeateret ble til en stor suksess, og ble etablert som en fast del av teatervirksomheten. Også Det lille Dukketeater legger vekt på å fremføre stykker som avspeiler eller er tuftet på den særegne, sydslesvigske kulturen.

En kabaretgruppe var en tid i virksomhet som del av Det lille Teater, men ble avviklet i 2005.

Teateret er medlem av Sydslesvigs danske Ungdomsforeninger og foreningen Dansk Amatør Teater Samvirke.

## Bygningen «Hjemmet»
Etter at Marieport ble revet, ble den nåværende bygningen oppført i 1840, tett ved Vor Frue Kirke. Fra 1900 frem til 1906 var bygningen bolig for redaktør Jens Jessen. Navnet *Hjemmet* stammer fra dette. I 1920 kjøpte foreningen Flensborgsamfundet bygningen, og stilte den til disposisjon for de danske foreningene i byen.

Det er paraplyorganisasjonen Sydslesvigs danske Ungdomsforeninger som per 2018 eier «Hjemmet». Bygningen gjennomgikk en omfattende renovering i 2008/2009.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Det lille Teaters hjemmeside. Besøkt 17. oktober 2018.
* Nettsiden om Hjemmet  på nettstedet til Sydslesvigs danske Ungdomsforeninger. Besøkt 9. mars 2018.
Högboda

**Högboda** er et tettsted i Kil kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 262 innbyggere.

## Referanser
Sebrabotia

**Sebrabotia** er en art i gruppen smerlinger. 
Den er en tropisk ferskvannsfisk som finnes i De vestlige Ghatfjellene i India og blir ca. 8 cm lang.
Den foretrekker en temperatur på 23-26 °C, pH på 6,0 til 8,0 og en hardhet på 5 til 12 dGH.

Sebrabotia er en fredelig fisk som passer i et selskapsakvarium, skjønt den kan vise noe aggresjon mot mindre bunnfisker. 
Det er derfor ikke tilrådelig å holde den sammen med små *[[Corydoras]]*. 
Den bør holdes i grupper på tre eller flere og ha tilgang på huler å gjemme seg i.
Arten er sky og gjemmer seg en god del av tiden. Enkelte ganger når den er stresset, kan den angripe mindre fisk som tetraer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Koppom

**Koppom** er et tettsted i Eda kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2017 hadde tettstedet 671 innbyggere.
Koppom består av en lokal matbutikk, en bensinstasjon, en lokal bank, Frisör dam/herr/barn CentrumSalongen, matbutikk ved navn Coop Konsum, eget Rosarium og et Pizzeria

## Referanser
«Veverlaugets formenn»

**«Veverlaugets formenn»** (nederlandsk: *De Staalmeesters*) er et oljemaleri av fra 1662 av Rembrandt. 

Bildet ble malt på oppdrag fra veverlauget, og hang opprinnelig i laugets lokaler. Bildet er et av mange kollektivportretter fra denne perioden, og omtales som Rembrandts «siste store kollektivportrett», og karakteriseres ved kontrasten mellom den fargesterke røde bordduken og mennenes svarte klær. 

## Referanser
Skunkbotia

**Skunkbotia** er tropisk ferskvannsfisk som lever i Mekong og andre elver i Thailand.
Den blir opptil 10 cm lang og lever i vann med en temperatur på 26-30 °C, pH på 6,0 til 8,0 og en hardhet mellom 5 og 12. 
Den lever av krepsdyr, insekter, snegler og andre virvelløse dyr.

## Akvaristikk
Den er ofte å se i akvariehandelen, men er en svært aggressiv fisk og ikke passende for selskapsakvarier. Andre mindre fisk og bunnlevende fisk i akvariet kan bli angrepet og drept.
Større ciklider kan passe sammen med denne arten i akvariet. 
Fisken bør ha huler tilgjengelig som den kan gjemme seg i.

## Eksterne lenker
* 
*
Yasuhikotakia

* blågrønn botia
* skunkbotia
* *[[Yasuhikotakia caudipunctata]]*
* *[[Yasuhikotakia eos]]*
* *[[Yasuhikotakia lecontei]]*
* *[[Yasuhikotakia longidorsalis]]*
* *[[Yasuhikotakia splendida]]*

***Yasuhikotakia*** er en gruppe smerlinger som finnes i elver som Mekong, Chao Phraya og Mae Klong. 
Mange av artene er populære akvariefisk. 

Gruppen har fått navn etter den japanske samleren og forskeren Dr. Yasuhiko Taki. 
Den ble utskilt fra *[[Botia]]* i 2004. Dvergbotia (*Ambastaia sidthimunki*) og *[[Ambastaia nigrolineata]]* ble i 2012 flyttet videre til en ny slekt.

## Eksterne lenker
*
Koff

En **koff** er et nederlandsk flatbunnet seilfartøy, med enten én eller to master. Baugen og akterenden er bred og avrundet. Den var svært vanlig som handelsskip på 1700-tallet, i en periode da Norge og Nederland handlet mye med hverandre via sjøen. Fartøytypen var også kjent som *«Dutch butterboxes»* med et lite tiltalende utseende med meget avrundet baug og rundgattet akterstavn samt flat bunn, men spring langs relingen mellom baug og hekk.

Koffen var et kystnært frakteskip på elvene Elben, Weser, Ems og Jade på de tyske vestkysten, langs den friske kysten mot nord og langs den nederlandske kysten fram til Zuiderzee, var opprinnelig små farkoster med senkekjøl. Etter hvert ble koffen større opptil 90 tonn i lastekapasitet med lengde på omtrent 30 meter. På 1800-tallet var Koffen blitt slankere med fire ganger lengde mot bredden istedenfor tre ganger lengde mot bredde på slutten på 1600-tallet. Den var en dårlig seilfarkost i begynnelsen på 1700-tallet med en kjøl på lesiden som senkes ned i sjøen når skipet var i bidevind, for å hindre avdrift. De nyere eksemplarene av denne typen hadde fast kjøl samt bedre rigging.

Koffen ble sist bygget i 1890, da hadde den fått den samme riggingen som ketchen, et annet seilfartøy fra samme århundret. På hovedmasten var det et stort skværseil med en rå og et gaffelseil samt toppseil og klyverseil, på mesanmasten var det bare gaffelseil. Galioten som også delte den samme type rigging, overtok etter hvert koffens plass som et handelsskip med gode egenskaper for farvannene i nordlige Europa.

De større koffer som ble omtalt som *«schoenerkof»*, bygget i Nederland, hadde to ekstra mersseil i tillegg til det store skværseilet og en like høy mesanmast lik en toppseilskonnert. En lokal betegnelse var brukt om denne typen; **Brabantse schoenerkof**, men de større ble også betegnet som **kofscheepje** eller **kofschip** som betyr «koffskip».

Den danske koffen kjent som **kuf**, er en egen variant fra 1800-tallet med to master og en liten besetning på bare to til tre mann, med flat bunn og kjøl, men den kunne ha senterbord eller sidesverd som senkekjøl i tillegg. Den danske kuffen ble også betegnet som en **kufgaleas** med den samme rigging som småskipet galeasen. Den var ikke utbredt i den danske sjøfarten fordi den var spesielt utformet for seilas på floder og kanaler, fartøyets spesielle utseendet som et rektangulært skrog sett ovenfra, skyldes størrelsene på slusene som dermed bestemte dimensjonene på koffen.

## Litteratur
* Aak to Zumbra, a dictionary of the World`s Watercraft, Basil Greenhill, 2000 ISBN 0-917376-46-3
V-magasinet

***V-magasinet*** (Vestkantmagasinet) er et norsk reklamefinansiert, fulldistribuert «livsstilsmagasin» som utgis kvartalsvis i Oslo og Bærum i 45&nbsp;000 eksemplarer. V-magasinet ble utgitt første gang i mai 2008 og utgiver er *oi-concept*. 

## Eksterne lenker
* V-magasinet
Fallskjermhoppmerket for hæren

**Fallskjermhoppmerket for hæren** (*Fallschirmschützenabzeichen des Heeres*) er en tysk militær utmerkelse ifra det tredje rike

## Historie
Merket ble introdusert av Generaloberst Frhr. von Fritsch 1. september 1937 for medlemmer av hærens fallskjerminfanteri-kompani som besto kvalifikasjonstestene som fallskjermsoldat. Testene inneholdt bl.a 4 fallskjermhopp. 10. september ble de første merker delt ut, av Hauptmann Zahn og Olt.Pelz under fallskjermøvelser i Mecklenburg. Omtrent 170 merker ble delt ut den dagen, og Generalleutnant Roese underskrev urkundene og tildelte personlig merkene til Hauptmann Zahn og Olt.Pelz. 

Etter at fallskjermkompaniet ble overført ifra Heer til Luftwaffe 1. januar 1939, fortsatte personellet å bære merket, frem til 18. desember 1943, hvor alle medlemmer av fallskjerminfanteri-bataljonen offisielt fikk utdelt Fallskjermhoppmerket for Luftwaffe. 

Merket ble på nytt tatt opp igjen 1. juli 1943 ved opprettelsen av det 15. fallskjermjeger-kompani i Brandenburg regiment 4 (1. april 1943)

## Design
Merket er ovalt, formet av en gullfarget ekekrans. Sentralt er en sølvfarget ørn som stuper ned på skrått ifra øvre høyre ned mot venstre. Øverst er en Wehrmachtørn med sammenfoldede vinger og hakekorset i klørne. Merket ble laget i aluminium, senere sink. Det var mulig for personell som var tildelt merket å få kjøpt merket i sølv.

## Kilder
* Wehrmacht Awards
* Cimilitaria

## Se også
* Liste over tyske militære utmerkelser 1933-1945
Zuccari

**Zuccari** eller **Zuccaro** er navnet på en italiensk familie av malere på 1500-tallet:

* Ottaviano Zuccari og hans sønner
* Taddeo Zuccari (1529–1566) og
* Federico Zuccari (ca. 1542-1609).

Palazzo Zuccari er et palass i Roma, nær kirken *Trinità dei Monti*.
Gjenforsikring

**Gjenforsikring** eller **reassuranse** er en praksis hvor et forsikringsselskap selv beskytter seg mot tapsrisiko ved å tegne en forsikring der man overlater deler av sine forpliktelser til andre forsikringsselskaper. Dette er spesielt vanlig for selskaper som risikerer store utbetalinger ved ulykker, blant annet innen shipping.

## Typer reassuranse
Fakultativ reassuranse er reassuranse som gjelder for en enkelt risiko. Ved denne typen reassuranse vurderes hvert enkelt forsikrede objekt individuelt. En av fordelene med denne typen reassuranse er at den individuelle vurderingen øker sannsynligheten for en riktig risikopris. En av ulempene er at den individuelle vurderingen øker administrasjonskostnadene. 

Ved proporsjonal reassuranse dekker reassurandøren en fast andel av hvert krav fra den forsikrede parten.

Ved ikke-proporsjonal reassuranse dekker reassuranseselskapet utbetalinger over en på forhånd avtalt sum. De to hovedformene for ikke-proporsjonal reassuranse er excess of loss og stop loss. 

Excess of loss reassuranse brukes for å forsikre seg mot store enkeltskader. Reassuranseselskapet forplikter seg til å dekke en skade hvor utbetalingen er over en bestemt størrelse. Det er ofte også  bestemt en øvre grense for hvor mye reassuranseselskapet skal dekke av en skade. 

Stop loss reassuranse dekker summen av alle skader som inntreffer i løpet av en tidsperiode dersom disse tilsammen overstiger et avtalt nivå. Reassurandøren har som regel avtalt en øvre grense for hvor mye den skal betale.

## Referanser
Deje

**Deje** er et tettsted i Forshaga kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

## Referanser
John Cazale

**John Holland Cazale** (født 12. august 1935 i Boston i Massachusetts, død 13. mars 1978 i New York City) var en amerikansk skuespiller, kjent for sine roller som Fredo i den tredelte filmen *[[Gudfaren]]* og som Stan i vietnamfilmen *[[Hjortejegeren]]*.

Andre kjente filmer han spilte i var blant annet sammen med Al Pacino i *[[Dog Day Afternoon]]* og med Gene Hackman i *[[The Conversation]]*. Cazale rakk bare å spille i fem filmer før han døde i 1978.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tjärnheden

**Tjärnheden** er et småsted i Forshaga kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. Det ligger rett nord for Deje og er i realiteten en del av Deje. I 2005 var Tjärnheden regnet som et tettsted, og hadde da 208 innbyggere, men i 2010 var innbyggertallet sunket under 200, som er grensen for å regnes som tettsted i Sverige.

## Referanser
Kvase

**Kvase** kan vise til: 

*Brønnbåt, også kjent som kvase, spesialfartøy for transport av levende fisk.
*Kvasir (mytologi) fra norrøn mytologi.
Lørje

En **lørje**, eller **lorje**, er en større, enkel og flatbunnet pram (en type lekter) som typisk er butt i begge ender. Den er et tilnærmet firkantet fartøy som gjerne fulgte med andre båter (fraktebåter, slepebåter osv.) og ble brukt som landgangsfartøy for folk og fe og/eller som en eller flere ekstra frakteplattformer. Det er også beskrevet slike farkoster/lørjer som var spisse i endene, men det er uklart om typen da kan kalles en lørje. En slepebåt kunne slepe flere lørjer samtidig. Båttypen ble benyttet såvel langs kysten som på innsjøer og elver, som for eksempel på Drammenselva.

på elver og innsjøer, som langs kysten.

Etymologien til ordet er ukjent. Uttrykket brukes imidlertid også til å betegne båter som er i særdeles dårlig forfatning (som med betegnelsen holk).

## Referanser


## Se også
* Pram
* Lodje

## Eksterne lenker
* ''Lørjene på Drammenselva.'' Terra Buskerud. Historieboka.no
Misvær

**Misvær** (pitesamisk: *Miedasvärrda* ) er en bygd i Bodø kommune i Nordland, og ligger ved Misværfjorden i indre Salten. Fram til 2016 ble det regnet som et tettsted.. Bygda er del av den tidligere Skjerstad kommune. Den er kjent for båtbyggeri, derav «Misvær-båt», en krumstavnet nordlandsbåt.

Bygda har også en del geitehold og ost, og er kjent for Misværosten, en brunost som ble laget ved Misvær Ysteri (1925&ndash;1975), siden videreført av TINE. Misvær ligger nå i Bodø kommune, men var fram til 1. januar 2005 kommunesenter i Skjerstad kommune. Her finner en også Misvær kirke omgitt av flere gravhauger. Stedet har også flere fredede tømmerbygninger fra 1700-tallet.

Plassen har en bensinstasjon, et bakeri og et Coop-marked. Bygda fikk nytt skolebygg for barne- og ungdomsskoleelever i 2006. Anlegget inneholder også bibliotek, gymsal og svømmebasseng. Nær Misvær finnes Vestvatn alpinanlegg.

Misvær har egen værstasjon som oppdateres hvert tiende minutt. Historiske værdata fra bygda er også tilgjengelig.

## Eldste stabbur nord for Trondheim (1510)
Et stabbur i Misvær, bygd i 1510, er den eldste kjente trebygning nord for Trondheim.

Årringeanalyse (dendrokronologi), der årringenes vekst i bygningens tømmerstokker sammenlignes med vekstkurver fra skog, forteller når tømmeret er hogd. Flere stokker i stabburet ble hogd i 1496, men mesteparten er datert til 1510.

Laftemetoden (Misværlaft) er en nordlig og særegen variant av Raulandslaft, etter de eldste bevarte trebygninger i Norge. Stabburets svært tette laft (sammenføyninger), og andre spor i bygningen, tyder på at det opprinnelig var et bolighus eller eldhus.

Stabburet er ett av to trebygninger i Misvær som er eldre enn fra 1537.

## Se også
* Skjerstad

## Referanser
Mackenzie

**Mackenzie** (også skrevet **MacKenzie** og **McKenzie**) kan vise til:

*MacKenzie-klanen – en skotsk klan, opprinnelsen til navnet

## Steder
### Australia
*Mackenzie (Queensland) – en forstad til Brisbane
*Mackenzie (elv i Australia) – ei elv i Queensland

### Canada
*Mackenzie (elv) – Canadas lengste elv
*Mackenzie (Britisk Columbia) – en by i Britisk Columbia
*Mackenzie Highway – en vei i Alberta og Nordvestterritoriene
*Mackenzie County – en kommune i Alberta
*Mackenzie King-øya – ei øy i Nord-Canada
*Mackenziefjellene – en fjellkjede i Yukon og Nordvestterritoriene

## Guyana
Mackenzie (Guyana)

### New Zealand
*Mackenzie (distrikt) – et administrativt distrikt på Sørøya i New Zealand

### USA
*McKenzie County – et fylke i Nord-Dakota
*McKenzie (Tennessee) – en by i delstaten Tennessee
*McKenzie (Oregon) – ei elv i Oregon

## Personer
### Klan
* Mackenzie (klan), en skotsk klan

### Etternavn
*Alastair MacKenzie (f. 1970) – en skotsk skuespiller 
*Alexander Mackenzie (1764–1820) – en canadisk oppdagelsesreisende
*Alexander Mackenzie (politiker) (1822–1892) – Canadas andre statsminister
*Alexander Mackenzie (komponist) (1847–1935) – en britisk komponist og musiker
*Alexander Slidell Mackenzie (1803–1848) – en amerikansk marineoffiser og forfatter
*Alister MacKenzie (1870–1934) – en britisk golfbanedesigner
*Benjamin McKenzie (f. 1978) – en amerikansk skuespiller
*Billy Mackenzie (1957–1997) – en skotsk sanger
*Bret McKenzie (f. 1976) – en skuespiller og musiker fra New Zealand
*Colin Mackenzie (1754–1821) – en britisk offiser, kunstsamler og orientalist
*Compton Mackenzie (1883–1972) – en skotsk forfatter og nasjonalist
*Dan McKenzie (f. 1942) – en britisk professor og geolog
*Donald MacKenzie (1879-?) – en canadisk roer
*Duke McKenzie (f. 1963) – en engelsk boksekommentator og tidligere profesjonell bokser
*Duncan Mackenzie (1861–1934) – en britisk arkeolog
*Duncan McKenzie (f. 1950) – en engelsk fotballspiller
*George Henry Mackenzie (1837–1891) – en skotsk-amerikansk sjakkmester
*Henry Mackenzie (1745–1831) – en skotsk forfatter
*Jemma McKenzie-Brown (f. 1992) – en engelsk skuespiller
*Kenneth Ross MacKenzie (1912–2002) – en amerikansk fysiker og oppdager av astatin
*Kenneth Kent Mackenzie (1877–1934) – en amerikansk advokat og botaniker
*Linsey Dawn McKenzie (f. 1978) – en britisk modell
*Morell Mackenzie (1837–1892) – en britisk lege
*R. Tait McKenzie (1867–1938) – en canadisk-født amerikansk kirurg og billedhogger
*Ranald Mackenzie (1840–1889) – en amerikansk general
*Thomas Mackenzie (1854–1930) – statsminister i New Zealand
*William Lyon Mackenzie (1795–1861) – en canadisk journalist og opprører
*William Lyon Mackenzie King (1874–1950 – Canadas tiende statsminister

### Fornavn

* Mackenzie Astin (f. 1973) – en amerikansk skuespiller
* Sir Mackenzie Bowell (1823–1917) – en engelsk-født canadisk statsminister
* MacKenzie Boyd-Clowes (f. 1991) – en canadisk skihopper
* Mackenzie Crook (f. 1971) – en britisk skuespiller
* Mackenzie Phillips (f. 1959) – en amerikansk skuespiller
* Mackenzie Rosman (f. 1989) – en amerikansk skuespiller
Pascal Hervé

**Pascal Hervé** (1964–2024) var en fransk landeveissyklist. Under Giro d'Italia i 2001 testet han positivt på EPO.

## Karrierens høydepunkt
* 1994
** 5. etappe + klatrekonkurransen, Critérium du Dauphiné Libéré
* 1995
** Klatrekonkurransen, Catalonia rundt
* 1996
** 6. etappe, Giro d'Italia
** 8. etappe, Tour DuPont
** Klatrekonkurransen, Volta a la Comunitat Valenciana
* 1997
** 2. etappe, Vuelta a Chile

* 1998
** GP Ouest-France
** Trophée des Grimpeurs
** 3. etappe + Metas Volantes,  Baskerland rundt
* 1999
** Sprintkonkurransen, Catalonia rundt
* 2000
** 4. etappe + Sprintkonkurransen, Sveits rundt
** Poengkonkurransen, Vuelta a Burgos
* 2001
** 8. etappe, Tour de Langkawi

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jablonovyjfjellene

**Jablonovyjfjellene** (russisk: Яблоновый хребет &ndash; *Jablonovyj Khrebet*; «Eplefjellene») er en fjellkjede i sør-Sibir i Russland. 

Den går nordøstover fra Mongolia, rundt 400-500&nbsp;km øst for Bajkalsjøen. Jablonovyjkjeden er rundt 1600 kilometer lang, og går i nord over i Vitimplatået og Stanovojfjellene. Fjellkjeden danner vannskillet mellom elvene som drenerer til Nordishavet og de som renner mot Stillehavet. Jablonovyjfjellene er ikke spesielt høye. Den høyeste toppen er Kontalakski Golez på 1&nbsp;706&nbsp;meter. 

Fjellene er tynt befolket, og de fleste bosetningene ligger ved gruver. Området er spesielt rikt på tinn. Den transsibirske jernbanen går parallelt med fjellkjeden før den passerer gjennom en tunnel på sitt høyeste punkt. 

## Referanser
Alhambrateatern

**Alhambrateatern** var et teater i Stockholm.

Teateret ble tegnet i 1868 av arkitekt Johan Söderlund og var først en varietéscene før man i 1896 bygde et nytt lokale ved siden av det tidigere bygget. Det nye teateret hadde 305 sitteplasser og ble ødelagt av en brann i 1923. Mellom 1919 og 1923 ble teateret eid av AB Albert Ranfts teatre.

Ved teateret arbeidet blant andre Carl Ericson, Stina Berg og Bertil Ehrenmark.
René Higuita

**José René Higuita Zapata** (født 27. august 1966 i Medellín) er en tidligere colombiansk fotballspiller. Han har spilt 68 landskamper og scoret 8 mål for .

## Karriere
Higuita har store deler av karrieren spilt for det colombianske topplaget Atlético Nacional, hvor han flere ganger har vunnet  seriemesterskapet, i tillegg til Copa Libertadores og Copa Interamericana, begge i 1989.

Han er kjent for å ha oppfunnet «skorpionsparket», en redning hvor målvakten stuper fremover, løfter bena over hodet, og sparker ballen med hælene. Dette sparket utførte han i en vennskapskamp mot  i september 1995. Denne episoden ble i 2002 i Channel 4s *[[100 Greatest Sporting Moments]]* rangert på 94.-plass. Grunnen til at Higuita turte å gjøre dette «skorpionsparket» var fordi linjedommeren vinket for offside. Hadde ballen gått i mål hadde målet allikevel blitt tellende fordi hoveddommeren til tross for at linjedommeren vinket, lot spillet fortsette. 

Higuita er kjent for sin offensive spillestil, hvor han tar ekstreme sjanser, med et stort fokus på å lage mål. I åttendedelsfinalen mot  i VM i 1990 driblet han Colombia ut av VM, da han midt på egen banehalvdel som bakerste mann på sitt lag mislykkes i å finte bort motstandernes spiss Roger Milla, som snappet ballen fra ham, og bredsidet ballen i mål. Etter dette ble Higuita tildelt kallenavnet «El Loco», som betyr «galningen» på norsk.

I 2007 gjorde han comeback, ved å signerte for den venezuelanske klubben Guaros de Lara FC. I januar 2008, 41 år gammel, signerte han for det colombianske andredivisjonslaget Deportivo Rionegro. Han drømmer fortsatt om landslagsfotball.

## Annet
Higuita ble fengslet i 1993, etter å ha vært involvert i en kidnapping utført av et narkotikakartell. Som mellommann for narkobaronen Pablo Escobar og Carlos Molina, var han i stor grad ansvarlig for løslatelsen av Molina's datter. For dette fikk han $64,000. Han brøt colombiansk lov ved å profittere på en kidnapping, og fikk syv måneder i fengsel. 23. november 2004 testet han positivt på kokain.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Karriere detaljer 
* Internasjonal statistikk  
* FIFA intervju med Rene Higuita 
* Scorpion Kick, YouTube
Angereds Teater

**Angereds Teater** er en scene for nyskrevet dramatikk for barn, ungdom og voksne og ligger i Kulturhuset Blå Stället i Angered, Göteborg.

Teateret startet på 70-tallet og hadde da i sitt ensemble blant andre Sven Wollter. Teateret tilhørte tidigere Göteborgs Stadsteater men siden 1996 er det et eget teater. 

Blant kjente stykker som er spilt på Angereds Teater er Momo, Clockwork Orange, Ett öga rött og The Mental States of Gothenburg.

## Forestillinger
*2007
**En måste ju leva
**Yvonne
*2006
**The Mental States of Gothenburg (*av [[Mattias Andersson (skuespiller)|Mattias Andersson]]*)
**Nattpäron
**Turster & parasiter
**Tiokronorsflickan
*2005
**100 000 skattefritt
**Mellan himmel och jord
**Hejdå Fantomen!
**Millas resa
*2004
**Brev till en ängel (*av [[Farnaz Arbabi]]*)
**Dom älskar mig, dom älskar mig! (*av och med [[Daniel Boyacioglu]]*)
**Ett öga rött
**Älskar, älskar inte
*2003
**Hamlet
**I skuggan av en diktator
**De primitiva

**Brel
**Bukowski – Lump, flaskor och bruna mjölsäckar
**Häxans förbannelse

## Teatersjefer
*Niklas Hjulström
*Lars Arrhed
*Staffan Johnsson
*Ulrich Hillebrand (nåværende teatersjef).

## Eksterne lenker
* Angereds Teaters hjemmeside
CIAs direktører

Dette er en liste over **direktører i [[CIA]]**.

## Direktør av Central Intelligence

## Direktør i Central Intelligence Agency

## Referanser
Hanguldagen

**Hanguldagen** (eller **det koreanske alfabetets dag**) er en dag der en både i Sør-Korea og i Nord-Korea markerer det koreanske skriftsystemet hangul som ble oppfunnet og innført av kong Sejong den store. Dagen markeres på ulike dager, henholdsvis 9. oktober i Sør-Korea og 15. januar i Nord-Korea. I Nord-Korea kalles dagen for **Chosŏn'gŭldagen**.
## Bakgrunn og fremvekst
Ifølge kong Sejongs nedtegnelser la kongen fram skriften *[[Hunmin Jeongeum]]* den niende måneden 1446 ifølge månekalenderen. I denne skriften ble det nye alfabetet presentert. I starten ble alfabetet derfor bare kalt for *Hunmin Jeongeum*. 

I 1926 feiret Hangulselskapet 480. årsdagen (det vil si den åttende sekstiårssykel) for hendelsen på den siste dagen i den niende måneden etter månekalenderen, noe som tilsvarer 4. november ifølge den georgianske kalenderen. Skriften var fra begynnelsen kjent som *Gagyanal (가갸날)*, som ble endret til *Hangullal* i 1928. Like etter ble navnet *Hangul* allment akseptert. Navnet ble introdusert allerede i 1913 av Ju Si-gyeong. Siden da har dagen blitt markert etter månekalenderen.

På 1930-tallet ble datoen endret et par ganger med henvisning til blant annet den julianske kalenderen.
### 9. oktober - Korea, Sør-Korea
I 1940 ble det funnet en original av kommentarskriften til *Hunmin Jeongeum*, Hunmin Jeongeum Haerye, som ble publisert kort etter *Hunmin Jeongeum*. Ifølge *Hunmin Jeongeum Haerye* ble  *Hunmin Jeongeum* lagt fram de første ti dagene  (*sangsun*; 상순; 上旬) i den niende måneden. Den tiende dagen i den niende måneden 1446 tilsvarer 9. oktober etter den julianske kalender. 

I 1945 ble 9. oktober utpekt som fridag for offentlig ansatte i Sør-Korea. 

I 1991 mistet dagen status som fridag under sterkt påtrykk fra chaebolene som ville øke antall arbeidsdager. Hanguldagen har fremdeles status som nasjonal høytidsdag. Hangulselskapet har gjennomført kampanjer for å få tilbake fridagen, uten særlig suksess.
### 15. januar - Nord-Korea
I Nord-Korea markeres dagen 15. januar som tilsvarer *Chosŭn'gŭldagen* etter den dag i 1445 (1444 etter månekalenderen) da en tror *Hunmin Jeongeum* faktisk ble skrevet.

## Se også
* Offentlige fridager i Nord-Korea
* Offentlige fridager i Sør-Korea

## Eksterne lenker
* Hangul Day på Language Log
Berta

**Berta** og **Bertha** er et kvinnenavn med flere mulige opprinnelser. De kan være:
* kvinneformer av mannsnavnet *[[Bert]]*, som har opprinnelse i gammelhøytyske *berath*, «lys, skinnende, strålende».
* kortformer av kvinnenavnet *[[Birgitta]]*, en variant av *Brigida*, den latiniserte formen av det keltiske navnet *Brighid* dannet av de keltiske ordene briganti/brig, «høy, mektig», eller brigh, «styrke, kraft».

## Utbredelse
*Bertha* var et populært kvinnenavn i England fra 600-tallet til 800-tallet.

*Bertha* var et populært navn i USA fra 1880-årene til 1910-årene.

*Bertha* var et populært navn på norske jentebarn på slutten av 1800-tallet.

*Berta* og *Bertha* er populære navn i mange land. blant annet i Mellom-Amerika og sørlige deler av Afrika.

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Bertha von Suttner (1843–1914), østerriksk radikal pasifist og mottaker av Nobels fredspris i 1905
* Bertha Benz (1849–1944), tysk bilsportpioner og oppfinner. Kompanjongen og ektefellen til Carl Benz

## Annen bruk av navnet
* Tykke Bertha, (ty. Dicke Bertha), en kanon fra Første verdenskrig
* *[[Propp og Berta]]*, norsk barnefilm fra 2000
* Bertha (Barne-TV-serie). Bertha er en maskin i en leketøysfabrikk

## Navnedag
*Berta* har navnedag i flere land, oftest 4. juli. *Berta* hadde fram til 2025 norsk navnedag 31. august. Fra 2025 har *[[Aria]]*, *[[Ariana]]* og *[[Ariel]]* norsk navnedag denne datoen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Robin Hull

**Robin Hull** (født 16. august 1974 i Helsingfors) er en finsk tidligere profesjonell snookerspiller. Han har finsk mor og engelsk far og vokste opp i London, han var lenge den eneste profesjonelle nordiske spilleren innen snooker.

Hull kvalifiserte seg en gang til verdensmesterskapet i snooker etter å ha slått Steve Davis i siste kvalifiseringsrunde i 2002. Han tapte imidlertid i første runde mot Graeme Dott med 6&ndash;10. De beste resultatene for Hull er kvartfinale i Welsh Open 2003 og Malta Cup 2006.

En potensielt dødelig virusinfeksjon gjorde at Hull gikk glipp av store deler av 2003/2004 sesongen. Han var også nødt til å trekke seg fra kvalifiseringen til verdensmesterskapet i 2007 på grunn av ujevn hjerterytme, som sannsynligvis hadde sammenheng med hans tidligere sykdom. Etter et lignende problem i 2008 annonserte han at han la opp som profesjonell snookerspiller.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hedmark sykepleierhøgskole

**Hedmark sykepleierhøgskole** var en høgskole for sykepleierutdanning, etablert i Elverum i 1927 under navnet Røde Kors sykepleieskole, Hedmark fylkessykehus. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Hedmark.

Overlege Halfdan Lund ved Hedmark fylkessykehus på Elverum, så tidlig at det var viktig for et moderne sykehus å ha dyktige utdannede sykepleiere. Han gjorde en henvendelse til Norges Røde Kors og i 1923 ble det inngått en avtale mellom Hedmark fylke og Norges Røde Kors der organisasjonen fikk rett og plikt til å holde sykehuset med et tilstrekkelig antall sykepleiersker. I januar 1927 var skolen et faktum og utdanningen holdt til på sykehuset. I
1957 fikk skolen egne lokaler rett ved siden av sykehuset. I disse lokalene holdes utdanningen fortsatt, men det er planer om å flytte inn i nye tidsriktige lokaler på Terningen Arena i 2010. Skolen hadde navnet *Hedmark Fylkes Sykepleierskole* fra 1960 til 1980, og deretter *Hedmark sykepleierhøgskole*.

## Litteratur
* Solvang, Berit Bjerkomp. *Fra søster til sykepleier, sykepleierutdanningen i Hedmark 75 år*. Elverum, Høgskolen, 2002. ISBN 82-7671-250-9
Tehus

Et **tehus** er et element i orientalsk landskapsarkitektur, særlig i Japan og i Kina. I 1700-tallets *[[chinoiserie]]* spredte det seg også til Europa. Som regel dreier det seg om en enkeltstående paviljong. 

## Asia

De asiatiske tehus er stort utbredt I Kina og Japan og har en meget lang historie. I Japan kalles de *chashitsu* (茶室, ordrett «terom»), og der er de svært sparsommelig utformede og utstyrte husene sted for teseremonien. De er et særlig typisk uttrykk for japansk kultur. Det typisk japanske tehus ligger inne i en liten japansk have, ofte med et vannbekken.  

Derimot bremset politiske faktorer den kinesiske tekultur, slik at flere tehus måtte stenge. Men tradisjonene ble holdt i hevd i mange familier og tradert videre fra generasjon til generasjon.

I Kina er et tehus (茶馆, *cháguăn*, eller 茶屋, *cháwū*)  tradisjonelt temmelig likt til en vestlig kafé, skjønt den er sentrert rundt te i stedet for rundt kaffe. Folk samles i tehusene for å prate sammen og nyte te. Ungdom møtes der for å treffe noen av det motsatte kjønn. Særlig kjente er tehusene i provinsen Guangdong. Denne modellen tehus har slått gjennom også utenlands. Det er slike kantonesiske tehus også i byer som New York og San Francisco, og det serveres i tillegg til te også  dim sum (点心). Denne type tehus kalles gjerne  茶楼 *chálou*.

Tehusene fikk på et tidlig tidspunkt avleggere vestover langs Silkeveien. De fikk navnet *shayhana* på kasakisk, *chaykhana* på kirgisisk og *chayhona* på usbekisk – alle versjonene betyr «terom».

## Europa

Tehus var del av Kina-begeistringen som kom på moten i barokken i Europa. Viktige eksempler er terommet i pagodeborgen i Schloss Nymphenburg i München og det kinesiske tehus som Friedrich II av Preussen lot bygge i parken Sanssouci i Potsdam. Mantge adelige og rike borgere etterapet disse grandiose forbildene.

## Litteratur
* William T. DeBary: *Introduction to oriental civilizations*. CUP, New York
**1. *Sources of the japanese tradition*. 1971, ISBN 0-231-02254-9
* Rhoads Murphey: *East Asia. A new history*. Pearson/Longman, New York 2004, ISBN 0-321-16336-2
* Morgan Pitelka: *Japanese tea culture. Art, history and practice*. Routledge Curzon Books, London 2003, ISBN 0-415-29687-0
* Paul Varley: *Japanese Culture*. 4th ed. Updated and Expanded. University of Hawaii Press, Honolulu 2000, ISBN 0-8248-2292-7
* Arend Vollers: *Tee*, Heyne Verlag 1996, ISBN 3-453-09379-8
Langhamn

**Langhamn** er den største bygda på Dyrøya i Dyrøy kommune i Troms. Langhamn ligger ved Dyrøysundet, langs en våg på nordøstsiden av øya. Fylkesvei 212 går gjennom bygda.

Bygda hadde fergeforbindelse med Brøstadbotn på fastlandet fram til Dyrøybrua åpnet i 1994. Langhamn var grunnet fergekaia det stedet på øya som overlevde lengst som handelssted. I dag er det kun Brøstadbotn som har skole, post og butikker i kommunen.

## Merkesnes grunnkrets
**Merkesnes grunnkrets** er den arealmessig minste av de tre grunnkretsene på Dyrøya, men den er også den som har flest innbyggere. Den 11,28 km² store grunnkretsen ligger på nordøstsiden av øya og omfatter strekningen fra Forsåelva i sør til Langhamn i nord. Steder som kan nevnes er Hals, Holm, Merkesnes og Langhamn. Dyrøy kirke fra 1880 ligger i grunnkretsen. Merkesnes grenser i sør til Dyrøyhamn og i vest og nord til Espejord. Over sundet i øst ligger Hundstrand.

Innbyggertall i Merkesnes grunnkrets:

## Referanser
Olga Korbut

**Olga Valentinovna Korbut**, belarusisk Вольга Валянцінаўна Корбут - *Volha Valjantsinawna Korbut* (russisk Ольга Валентиновна Корбут; født 16. mai 1955 i Hrodna) er en tidligere sovjetisk turner av belarusisk opprinnelse. Hun har bodd i USA siden 2004.

Kallenavn: spurven fra Minsk

Under OL 1972 i München var 17 år gamle Olga Korbut en av de mest populære utøverne. Hun huskes kanskje best for et fall i mangekampen, som sørget for at hun ble uten medalje i denne øvelsen. I de følgende apparatkonkurransene vant hun gull i frittstående og bom. Sovjetunionens lag tok også gull i lagkampen, slik at Korbut ble en av lekenes mestvinnende utøvere.

Under OL 1976 i Montréal tok hun igjen gull med det sovjetiske laget, og sikret seg sølv i bom.

Hun la opp som aktiv turner i 1977.

## OL-medaljer
*  1972  München -  **Gull** i turn, bom damer  
*  1972  München -  **Gull** i turn, frittstående damer  
*  1972  München -  **Gull** i turn, mangekamp lag damer  
*  1976  Montréal -  **Gull** i turn, mangekamp lag damer  
*  1972  München -  Sølv i turn, skranke damer  
*  1976  Montréal -  Sølv i turn, bom damer 
*  1976  Montréal -  Sølv i turn, mangekamp damer 

## VM-medaljer
*  1974  Varna - Gull i turn, hopp
*  1974  Varna - Sølv i turn, bom
*  1974  Varna - Sølv i turn, skranke
*  1974  Varna - Sølv i turn, frittstående

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Pinass

**Pinass** har flere betydninger:

#Et lett, plattgattet orlogsskip med tre master hvorav skværrigget på de to forreste og et labinerseil på den akterste. Drektighet på omtrent 150-190 lester, og mannskap på opptil 40 mann.
#Hjelpefartøy med 16 årer for større skip.
Fuchengmen

**Fuchengmen** (kinesisk: 阜成门, *Fùchéngmén*; mandsjuisk: *Elgiyen i mutehe duka*) er en tidligere byport mot vest i Beijing i Kina. Gjennom den ble det gjerne transportert kull inn i byen for å møte de harde vintrene. 

Stedet er nå et viktig trafikknutepunkt i den vestre del av Beijing. Det omliggende nabolag er oppkalt etter den gamle porten.  

Selve byporten er nå erstattet av *Fuchengmenbroen*, der Annen ringvei møter *Fuchengmen indre gate* og *Fuchengmen ytre gate*, som går over i Fushiveien (Kinas riksvei 109), som fører helt til Lhasa i Tibet.
Verdens tuberkulosedag

**Verdens tuberkulosedag** er en FN-dag som faller på 24. mars hvert år, og avholdes for å rette oppmerksomheten mot at det fremdeles er tuberkulose-epidemier i store deler av verden. Tuberkulose forårsaker rundt to millioner dødsfall hvert år, for det meste i den tredje verden. I Norge blir rundt 300–400 tilfeller diagnostisert årlig. Datoen, 24. mars, er til minne om da doktor Robert Koch i 1882 annonserte at han hadde funnet og isolert årsaken til tuberkulose, bakterien *[[Mycobacterium tuberculosis]]*. På den tiden var mange i Europa og Amerika smittet av sykdommen, og én av syv av befolkningen døde av sykdommen. Kochs oppdagelse førte til at man fikk diagnose og ble frisk fra sykdommen. 

I 1982, på hundreårsdagen for Kochs oppdagelse, erklærte Den internasjonale unionen mot tuberkulose og lungesykdommer (IUATLD) at 24. mars skulle bli verdens offisielle tuberkulosedag. I 1996 støttet Verdens helseorganisasjon (WHO) IUATLD og støttet sammen andre lignende organisasjoner opp om viktigheten rundt dagen.

## Se også
* Liste over FN-dager
* Aids-dagen

## Referanser


## Eksterne lenker
*  World TB Day, via Stop TB Partnership – Arrangør av Verdens tuberkulosedag 
*  World TB Day, via FN
* Verdens tuberkulosedag , via FN-sambandet
* Tuberkulose, via Landsforeningen for hjerte- og lungesyke
Ubåtspennen

**Ubåtspennen** (*U-Boots-Frontspange*) er en tysk militær utmerkelse ifra det tredje rike.

## Historie
Merket ble designet av *Wilhelm Ernst Peekhaus* fra Berlin, og ble utdelt til mannskap på undervannsbåter under den andre verdenskrig. Merket ble introdusert 15. mai 1944, og 24. november 1944 kom merket i sølv.

## Kriterier
Merket ble tildelt ubåtmannskap som viste særskilt mot og hadde lang tjeneste i strid, og som allerede hadde fått tildelt Ubåt-krigsmerket. Mottaker måtte anbefales av kommandøren på ubåten, og tildelingen måtte godkjennes av Storadmiral Karl Dönitz.

## Design
Merket har en ubåt sentralt i en krans av ekeløv, med det tredje rikes riksvåpen i toppen, og to kryssede sverd i bunnen. På begge sider av kransen er det tre rader med ekeløv. Alle merker var laget i sink, deretter belagt med bronse-, sølv- eller gullfarge.

## Klasser
* **Bronse** – den laveste klassen
* **Sølv** – til bronsemottakere som fortsatt viste utmerket mot og flittighet i tjeneste
* **Gull** – det er usikkert om denne noengang ble utdelt

## Se også
* Liste over tyske militære utmerkelser 1933-1945

## Eksterne lenker
* Uboat.net
Bento

**Bento** (弁当 eller べんとう), også kalt **obento**, er en japansk matpakke. Tradisjonelt sett inneholder en bento ris, kjøtt eller fisk, samt syltede, kokte eller stekte grønnsaker som en siderett. Bento-bokser kan være laget av alt fra billig engangsmateriale til kunstferdig lakkerte bokser.

## Referanser
Forstag

Et **forstag** eller **toppstag** er det fremre staget på et seilfartøy. Det er en stående rigg som forhindrer at masten faller bakover. Det går vanligvis fra stevnen eller tuppen av baugsprydet til toppen av masta.

## Se også
* Akterstag
* Vant

## Referanser
Hva vet vi – egentlig?

***Hva vet vi – egentlig?*** (originaltittel *What the Bleep Do We Know!?*) er amerikansk dramakomedie fra 2004. Filmen kombinerer dokumentariske intervjuer, animert grafikk og en fortelling som tar sikte på å vise til en åndelig forbindelse mellom kvantefysikk og bevissthet. 

I 2005 ble det gitt en bok om filmen, som ble utgitt på norsk i 2008 med tittelen *Hva i huleste vet vi?* (Flux forlag).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Franca

:*For den brasilianske kommunen, se [[Franca (São Paulo)]]*

**Franca** er et italiensk kvinnenavn som betyr «frankisk». Navnet er vanlig blant annet i Nigeria, Italia og Frankrike. En navnebærer er Franca Sozzani, sjefredaktør i Vogue Italia.

## Etymologi
*Franca* er en italiensk kortform av *[[Francesca]]* eller en feminin form av *[[Franco]]. Begge stammer fra latin *Francus*, «frankisk». 

== Utbredelse ==
*Franca'' er i dag et vanlig kvinnenavn blant annet i Nigeria, Italia og Frankrike.

|}

## Kjente personer med navnet

Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Franca Valeri (1920–2020), italiensk skuespiller
* Franca Marzi (1926–1989), italiensk skuespiller
* Franca Rame (1929–2013), italiensk skuespiller og dramatiker
* Franca Sozzani (1950–2016), italiensk journalist og sjefredaktør i Vogue Italia
* Franka Hörnschemeyer (født 1958), tysk installasjonskunstner
* Franka Dietzsch (født 1968), tysk diskoskaster
* Franka Potente (født 1974), tysk skuespiller

## Annen bruk av navnet
* Franca (São Paulo), brasiliansk kommune

## Referanser


## Eksterne lenker
*