open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Siwan (distrikt)

**Siwan** (bihari: सिवान जिला) er et distrikt i den indiske delstaten Bihar. Distriktets hovedstad er Siwan. 

## Demografi
Ved folketellingen i 2011 var det  innbyggere i distriktet, mot  i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 5,49 % av befolkningen.

Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 16,06 % i 2011 mot 20,25 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 934 i 2011, det samme som i 2001. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kusken

:*For kusk i betydning vognfører, se [[kusk]].*

**Kusken** (fra latin *Auriga*) er et stjernebilde på den nordlige himmelhvelving. Det er et av de 48 stjernebildene som ble systematisert av astronomen Klaudios Ptolemaios (ca. 100 - ca. 170 e.Kr.). Det er i sin helhet synlig nord for 34. sydlige breddegrad og dekker et areal på stjernehimmelen på 657 kvadratgrader.

I henhold til gresk mytologi ble stridsvognen oppfunnet av helten Erikhthonius. Det var sagt at han var lam i føttene og oppfant stridsvognen med fire hester (kvadrigaen) for å kunne reise rundt. Han deltok også i kappløp og Zevs ble så imponert over hans dyktighet at han etter hans død løftet ham opp til himmelen hvor han ble stjernebildet Kusken.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bazooka (musikkinstrument)

**Bazooka** er et messingblåseinstrument med teleskoprør tilsvarende en trombone.

Bazooka ble populær på 1930-tallet av komikeren Bob Burns som er kreditert som oppfinner ca. 20 år tidligere. Instrumentet ble spilt på av diverse jazzmusikere, blant annet Noon Johnson og Sanford Kendrick.

Instrumentet ga opphav til kallenavnet på anti-panservåpenet «Bazooka» under andre verdenskrig, da de har en utseendemessig likhet.

## Eksterne lenker
* Slide Bazooka Informasjon om instrumentet og hvordan man spiller på det (Engelsk)
* Bob «BAZOOKA» Burns
Unia Pracy

**Unia Pracy** («Arbeidets forbund», *UP*) er et sosialdemokratisk parti, til venstre for SLD. Partiet har vært splitta når det gjelder forholdet til SLD. Blant de ledende personene i UP fra første halvdel av 1990-tallet var det flere som hadde vært fengsla i kommunisttida. Ved parlamentsvalget i 2001 inngikk imidlertid partiet en avtale om fellesliste med SLD, der UP skulle ha hver tiendeplass. Dette var med på å få en del tidligere framstående partimedlemmer til å melde seg ut. Etter 2001-valget fikk UP valgt inn 16 medlemmer til Sejm på felleslista, men oppretta sin egen fraksjon. Foran parlamentsvalget i 2005 inngikk UP en avtale om å stille under lista til Socjaldemokracja Polska (SdPl), en utbrytergruppe fra SLD. Denne lista kom imidlertid ikke inn i parlamentet. 

I 2006 danna UP sammen med SLD, SDPL og PD en valgallianse under navnet *[[Lewica i Demokraci]]* (*LiD*). Alliansen stilte første gang ved lokale valg og deretter ved parlamentsvalget i 2007. LiD kom da på tredjeplass, med 53 kandidater til Sejm. Uheldigvis for UP, var de det eneste av de tre partiene i alliansen som ikke fikk inn noen av sine kandidater. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Selina Heregger

**Selina Heregger** (født 29. april 1977 i Kärnten) er en tidligere østerriksk alpinist. Hun kjørte på det østerrikske landslaget fra 1994 til 2005. Spesialdisiplinene hennes var utfor, super-G og storslalåm.

## Karriere
På grunn av de gode resultatene under junior-VM 1996, der hun vant i utfor og kom på andreplass i storslalåm, fikk hun sin debut i sesongen 1996/97, super-G-rennet i Vail. Sine første poeng kapret hun først 5. mars 1999, da hun kom på 8.-plass i utforrennet i St. Moritz.

Under Under VM 2001 i St. Anton am Arlberg tok hun bronse i utfor, bak Michaela Dorfmeister og Renate Götschl. Den beste plasseringen fra verdenscupen kom i Åre 2. februar 2002, da hun ble nummer to i utforrennet. Samme år startet hun i OL 2002 i Salt Lake City, der hun ble nr. 6 i utfor. Hun kjørte sitt siste renn i det østerrikske mesterskapet 17. mars 2005.

## Meritter
### OL
* Salt Lake City 2002 &ndash; 6.-plass i utfor, 11.-plass i kombinasjonen

### VM
* St. Anton 2001 &ndash; bronse i utfor

### Verdenscupen
* 2.-plass i utfor i Åre 2002
* 3.-plass i kombinasjonen i Åre 2002

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pančevo

**Pančevo** (serbisk: *Панчево*) er en by og en kommune i det nordøstlige Serbia, kun 15 kilometer unna Beograd. Kommunen har 127&nbsp;162 innbyggere (2002) og byen har 77&nbsp;087 innbyggere (2002). Kommunens areal er på 759 km²

Byen er det administrative sentrum for fylket Nedre Banat, og havnen der, er en av de viktigste havnene langs elven Timiş, som renner like ved.

Nesten 80% av innbyggerne i Pančevo er serbere.

## Eksterne lenker
*
Smederevo

**Smederevo** (serbisk: Смедерево') er en by og kommune i det nordøstlige Serbia, ved elven Jezavas munning i Donau. Kommunen har 109&nbsp;809 innbyggere (2002) og byen har 77&nbsp;808 innbyggere (2002). Kommunens areal er 484 km²

Byen er det administrative sentrum for distriktet Podunavlje.

## Historie
Den serbiske fyrsten Đurađ Branković påbegynte byggingen av Smederevo festning i 1428, og i 1430 etablerte han Smederevo som den nye serbiske hovedstaden. Smederevo var residensen til Branković og hovedstad i Serbia fra 1430 til 1439, da den ble erobret av Det osmanske riket etter en to måneder lang beleiring. 

I 1444, etter Szeged-traktaten mellom Kongedømmet Ungarn og Det osmanske riket, ga sultanen Smederevo tilbake til Đurađ Branković, som var alliert med János Hunyadi. Den 22. august 1444 overtok den serbiske fyrsten byen.

Da Hunyadi brøt fredsavtalen med tyrkerne, forholdt Đurađ Branković seg fortsatt nøytral. Serbia ble deretter en slagmark mellom ungarerne og osmanene. Branković tok Hunyadi til fange og holdt ham en kort periode i Smederevo etter hans nederlag i slaget ved *Kosovo Polje* (Kosovosletta) i 1448. Dette slaget hadde etterfulgt det tidligere og mer kjente slaget ved Kosovosletta i 1389 og det senere slaget samme sted i 1402. 

I 1454 beleiret sultan Mehmed II Smederevo og ødela Serbia. Byen ble imidlertid befridd av Hunyadi. I 1459 ble Smederevo igjen erobret av osmanene etter at Branković døde. Byen ble en tyrkisk grensefestning og spilte en viktig rolle i de osmansk-ungarske krigene frem til 1526. På grunn av den strategiske plasseringen ble Smederevo gradvis ombygd og gjort større. I en lang periode var den hovedstad i provinsen (tyrkisk: *sancak*) Smederevo.

Høsten 1476 prøvde en samlet hær av ungarere og serbere å gjenerobre festningen fra osmanene. De bygde en festning av tre like ved, men etter måneder med beleiring klarte sultan Mehmed II selv å drive dem bort. Etter harde kamper valgte ungarerne å trekke seg tilbake.

I 1494 prøvde Pál Kinizsi å erobre Smederevo fra osmanene, men døde under forsøket. I 1512 mislyktes også den ungarske kong János Szapolyai i et forsøk på å ta byen.

Under det første serbiske opprøret ble byen i 1806 midlertidig hovedstad i Serbia, og sete for *Praviteljstvujušči sovjet*, en regjering ledet av Dositej Obradović. Den første grunnskolen i byen ble grunnlagt i 1806.

Under andre verdenskrig ble byen okkupert av tyske styrker, som plasserte et arsenal i festningen. Den 5. juni 1941 førte en katastrofal eksplosjon til at festningen ble ødelagt og at tusenvis av innbyggerne i byen mistet livet.

## Næringsliv
Industrien er viktig for Smederevo. U.S. Steel Serbia og selskapet Milan Blagojević, som produserer peiser og komfyrer, er noen av virksomhetene. 

Det har vært dyrket vin i området rundt Smederevo helt siden romerne brakte vindruene hit. Vindruen Smederevka er oppkalt etter byen. 

## Eksterne lenker
*
Heinesen forlag

**Heinesen forlag** er et norsk-dansk forlag som gir ut skjønnlitteratur og bøker innen kunst og kultur. Forlaget ble etablert i 2005 og utgir rundt ti titler hvert år. 

## Eksterne lenker
* Heinesen Forlags nettsted
Kruševac

**Kruševac** (serbisk: Крушевац) er en by og kommune i det sentrale Serbia. Kommunen har 149&nbsp;732 innbyggere (2002) og byen har 75&nbsp;256 innbyggere (2002). Kommunens areal er på 854 km²

Byen er det administrative sentrum for distriktet Rasina.

97 % av innbyggerne i Kruševac er serbere.

## Vennskapsbyer
*  Pistoia, Italia (1966)
* Trogir, Kroatia (1972)
* Travnik, Bosnia-Hercegovina (1972)
* Korfu, Hellas (1985)
* Szentendre, Ungarn (1990)
* Qiryat Gat, Israel (1990)
* Râmnicu Vâlcea, Romania (2003)

Andre offisielle samarbeidsbyer:

* Volgograd, Russland (1999)
* Stara Zagora, Bulgaria (2000)
* Rjazan, Russland (2000)
* Žalec, Slovenia (2006)
* Bijeljina, Bosnia-Hercegovina (2006)

## Bilder

Zvonik.jpg|Klokketårn
Don Zon kula.jpg|Mellomalderruiner i Kruševac.
Ks panorama2.jpg|Kruševac panorama.


## Eksterne lenker
*
Korsnesfjorden

**Korsnesfjorden** er en del av Vinjefjorden i Aure og Halsa kommuner på Nordmøre. Fjorden ligger på sørsida av øya Stabblandet og strekker seg 6,5&nbsp;kilometer østover til Arasvikfjorden. Fjorden starter i vest mellom Korsneset i sør og Flesaskjer ved Flåsåsundet i nord. I øst ender fjorden mellom Taknes i sør og Bergeneset i nord ved enden av Imarsundet.

## Referanser
Čačak

**Čačak** (serbisk kyrillisk: Чачак) er en by og kommune i det sentrale Serbia, som ligger 140 kilometer fra Beograd. Kommunen har 117&nbsp;072 innbyggere (2002) og byen har 105&nbsp;092 innbyggere (2002). Kommunens areal er på 636 km².

Byen er det administrative sentrum for distriktet Moravica. Čačak er også hovedsenter for industriell, kulturell og sportsvirksomhet i hele distriktet.

99% av innbyggerne i Čačak er serbere.

## Vennskapsbyer
*  Kateríni, Hellas
*  Turčianske Teplice, Slovakia
*  Filippoi, Hellas
*  Han Pijesak, Bosnia-Hercegovina
*  Bratunac, Bosnia-Hercegovina

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Albert Gallatin

**Abraham Alfonse Albert Gallatin** (født 29. januar 1761 i Genève i Sveits, død 12. august 1849 i Astoria i New York City) var en amerikansk advokat, etnolog, lingvist, diplomat og demokratisk-republikansk politiker kjent som landets fjerde finansminister i perioden mellom 14. mai 1801 og 8. februar 1814 under presidentene Thomas Jefferson og James Madison. Gallatin spilte også en sentral rolle som leder av det demokratisk-republikanske partiet i USA og i grunnleggelsen av New York University.

## Biografi
Gallatin vokste opp i Sveits og ble uteksaminert fra Université de Genève. Han emigrerte til USA i 1780 og arbeidet som språklærer for fransk ved Harvard University før han deretter flyttet til det sørlige Pennsylvania (som da var en del av Virginia) hvor han etablerte byen New Geneva. Han fikk sin første politiske erfaring som delegat til delstaten Pennsylvanias konstitusjonelle kongress i 1789. 

I perioden 1790 til 1792 fikk han lovgivende oppgaver som delstatsrepresentant for Pennsylvania før han gikk videre til Washington, D.C., hvor han tjenestegjorde som senator fra 1793 til 1794. Etter å ha tjenestegjort i representantenes hus fra 1795 til 1801 fikk Gallatin et beryktet rykte gjennom sitt arbeid som medlem gjennom finanskomiteen.

Hans ferdigheter innen finanser gjorde at han ble utnevnt til landets neste finansminister av president Thomas Jefferson i 1801 og igjen gjennom den neste presidenten James Madison i 1809. Gallatin satt som finansminister i 13 år helt til han gikk av fra Madisons kabinett 1814. Etter perioden som finansminister ble han utnevnt til to separate ministerstillinger for USA, hvor den første var i Frankrike i perioden 1815 til 1823, men den andre var i Storbritannia i perioden 1826 til 1827. 

Etter at han returnerte til statene i 1827 tjenestegjorde Gallatin som president i National Bank of New York, som senere skiftet navn til Gallatin National Bank of the City of New York, helt til 1849. Under samme tid var han også med på å grunnlegge New York University og American Ethnological Society. Abraham Alfonse Albert Gallatin døde den 12. august 1849 i Astoria i New York City.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  USTreas.gov – Albert Gallatin (1801–1814) – Biografien til Gallatin hos U.S. Department of the Treasury.
*  Millercenter.org – Albert Gallatin (1801–1814) – Biografien til Gallatin hos Miller Center of Public Affairs.
Huldreeventyr

**Huldreeventyr** er en undersjanger innenfor eventyr- og sagntradisjonen som ble kjent gjennom Peter Christen Asbjørnsens samlinger av *[[Norske Huldre-Eventyr og Folkesagn]]*. Huldreeventyr er direkte oversatt fra tysk *[[Elfenmärchen]]*, et begrep som ble tatt i bruk av brødrene Grimm og som de igjen hadde oversatt fra det engelske *fairytale*.

Asbjørnsen brukte begrepet huldreeventyr dels for å karakterisere personlige, supranormale opplevelser, dels for å betegne fullt utviklede, avrundede sagn med flere episke trekk. Personlig opplevde overnaturlige hendelsene tilsvarer det som innenfor moderne folkloristikk kalles memorat, mens de avrundede og mer utbygde sagnene gjerne kalles for fabulat. Begge deler forekommer i Asbjørnsens *[[Norske Huldre-Eventyr og Folkesagn]]*. Knut Liestøl påpeker at Asbjørnsen ikke sondret helt klart mellom memorat og sagn/fabulat, men at han nærmet seg en slik sondring. Knut Liestøl understreker videre at Asbjørnsen ikke hadde skapt ordet huldreeventyr, slik Moltke Moe mente, og at ordet dessuten allerede var tatt i bruk i Norge av Ivar Aasen. Asbjørnsens samlinger av huldreeventyr og folkesagn inneholder mange folketros-utsagn, og er dermed en viktig kilde til studiet av folkelig religiøsitet/folketro. Huldreeventyrene er imidlertid ikke eventyr i folkloristisk mening. Huldra forekommer for eksempel strengt tatt ikke i eventyr.

Asbjørnsen utga sine samlinger *Norske Huldre-Eventyr og Folkesagn I-II* i 1845 og 1848, og fikk snart anerkjennelse, blant annet fra Peter Jonas Collett i *Den Constitutionelle*. Han roste især naturskildringene i rammefortellingene. Rammefortellingene setter fortellingene inn i en sammenheng og tegner ulike fortellermiljø der Asbjørnsen også kan la fortellerne (informantene) og andre tilstedeværende komme fram med personlige refleksjoner omkring underjordsfolk/tusser/haugfolk, svarteboksformler, gjengangere og lignende. Særlig interessant i så måte er eventyret «Julebesøget i Præstegaarden».

Informantene, de som har fortalt eventyrene til innsamlerne, kan være mer eller mindre historiske personer – iblant karikerte – der modellene lar seg etterspore, eller oppdiktede personer som Asbjørnsen setter inn i situasjonen slik det passer. Det er ikke sikkert at historiene er blitt fortalt under de forhold som Asbjørnsen forteller om i sine rammefortellinger. Asbjørnsen skapte imidlertid troverdige fortellermiljø. Når et jaktselskap tar en hvil, eller kommer fram til et overnattingssted, for eksempel en hytte på fjellet, så ligger det til rette for jakthistorier. Den ene fortelleren inspirerer den andre. Rundt et leirbål i Nordmarka, kan det også være naturlig med selsomme historier om fisking, tjern med dobbelt bunn, såkalte huldretjern, lokalt forankrede skattergraversagn og lignende. Se også kronikat.

## Referanser
Frank Knox

**William Franklin Knox** (1874–1944) var en amerikansk politiker. Han var USAs marineminister under president Franklin D. Roosevelt under mesteparten av den andre verdenskrig. At Roosvelt utnevnte en republikaner var for å sikre tverrpolitisk støtte for utenriks- og forsvarspolitikken. Knox hadde tidligere vært visepresidentkandidat for republikanernes Alf Landon ved presidentvalget i 1936, da de tapte for Roosevelt.

## Liv og virke
Han vokste opp i en kjøpmannsfamilie i Boston og Grand Rapids. Begge foreldrene kom fra Canada.

Han tjenestegjorde i det frivillige kavaleriregimentet Rough Riders, der den senere president Theodore Roosevelt var nestkommanderende, under den spansk-amerikanske krigen i 1898.

Knox ble senere journalist, redaktør og eier av flere aviser. Han støttet Roosevelts kandidatur ved presidentvalget i 1912.

Da USA gikk inn i den første verdenskrig, tjenestegjorde Knox som amerikansk artillerioffiser med majors grad i Frankrike.

Knox støttet amerikansk hjelp til Storbritannia da den andre verdenskrig brøt ut. Demokraten Franklin D. Roosevelt utnevnte Knox til marineminister. Det ble dermed Knox som gjennomførte Roosevelts flåteopprustingsplan. I 1941 ble USA dratt inn i krigen, da marinebasen Pearl Harbor ble angrepet av japanerne.

Knox døde på sin post av et hjerneinfarkt i 1944 og ble bisatt ved Æresgravlunden i Arlington.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Frank Knox på *Find A Grave*
Viktor Rasmussen

**Viktor Kristoffer Rasmussen** (født 10. januar 1882 i København, død 1. mai 1956 samme sted) var en dansk turner. Han representerte klubben *Gymnastik- og Svømmeforeningen Hermes* i Frederiksberg. 

Han deltok i «Ekstralekene» 1906 i Athen, og var der med på det danske laget som vant sølv i lagkonkurransen i turn, bak det norske laget. To år senere, under OL 1908 i London, var han med og fikk 4.-plass. Her vant Sverige, foran Norge og Finland.   

## Eksterne lenker
*
Valjevo

**Valjevo** (serbisk: Ваљево) er en by og en kommune vest i Serbia. Kommunen har 96&nbsp;761 innbyggere (2002) og byen har 61&nbsp;600 innbyggere (2002). Kommunens areal er på 905 km².

Byen er det administrative sentrum for distriktet Kolubara. Valjevo ligger nær elven Kolubara, og har et mildt og temperert klima.

## Eksterne lenker
*
Marius Skram-Jensen

**Marius Halvor Skram-Jensen** (født 1. mars 1881 i Slagelse, død 17. januar 1975 i Harriman i Tennessee) var en dansk turner. Han representerte klubben *Kjøbenhavns Gymnastikforening*. 

Han deltok i «Ekstralekene» 1906 i Athen, og var der med på det danske laget som vant sølv i lagkonkurransen i turn, bak det norske laget. 

## Eksterne lenker
*
Kraljevo

**Kraljevo** (serbisk: Краљево) er en by og en kommune vest i Serbia. Kommunen har 121&nbsp;707 innbyggere (2002) og byen har 82&nbsp;846 innbyggere (2002). Kommunens areal er på 1&nbsp;530 km²

Byen er det administrative sentrum for distriktet Raška. Kraljevo ligger nær elven Ibar.

## Vennskapsbyer
* Sainte Foy-lès-Lyon, Frankrike
* Sendenhorst, Tyskland
* Ahlen, Tyskland
* Zielona Góra, Polen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Šabac

**Šabac** (serbisk kyrillisk: *Шабац*) er en by og en kommune i det nordvestlige Serbia. Kommunen har 122&nbsp;893 innbyggere (2002) og byen har 55&nbsp;163 innbyggere (2002). Kommunens areal er på 795 km².

Byen er det administrative sentrum for distriktet Mačva. Šabac ligger ved elven Sava.

## Vennskapsbyer
* Argostoli
*  Fujima
*  Kiryat Atta

## Bilder

Eglise orthodoxe de Šabac 1.jpg|Serbisk-ortodoks kirke, sentrum Šabac
Hotel Pariz.jpg|Šabac, kongerike Serbia, 1904
Sabacka biblioteka.JPG|Biblioteket i Šabac
Хотел Слобода у Шапцу.jpeg|Hotel i Šabac


## Eksterne lenker
*
Årvågfjorden

**Årvågfjorden** er en fjord i Aure kommune på Nordmøre. Den strekker seg 6&nbsp;kilometer østover til Årvågen i botn av fjorden.

Fjorden har innløp ved det sørøstlige hjørnet av Skardsøya, mellom Espneset i nord og Klakkmyra i sør, hvor Dromnesundet fra nord møter Torsetsundet fra vest. I tillegg til Årvågen innerst i fjorden ligger flere gårder langs fjorden. På sørsida ligger Klakkmyra, Gjela, Bakkmyr og Nerbakk og på nordsida Hellandet og Haugen.

Fv364 går langs sørsida av fjorden.

## Referanser
Stefano Battistelli

**Stefano «Bibi» Battistelli** (født 1970) er en tidligere rygg- og medleysvømmer fra Italia. Battistelli konkurrerte i to etterfølgende olympiske leker (1988 og 1992) og tok en bronse begge gangene. OL-medaljen fra Seoul i 1988 er den første noen gang tatt av italiensk svømmer.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Zolina

***Zolina***  er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) skyggeløpere (Trechinae) i familiegruppen løpebiller. Ingen arter er registret fra Norge. 

## Systematisk inndeling
Systematikken følger Carabidae of the World

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[skyggeløpere]]** Trechinae Bonelli, 1810
****** stammen **[[Zolini]]** Sharp, 1886 
******* slekten *Zolina* Roig-Junient & Cicchino, 2001
******** underslekt *Idacarabus* Lea, 1910
******** underslekt *Merizodus* Solier, 1849
******** underslekt *Oopterus* Guerin-Meneville, 1841
******** underslekt *Percodermus* Sloane, 1920
******** underslekt *Pterocyrtus* Sloane, 1920
******** underslekt *Sloaneana* Csiki, 1933
******** underslekt *Synteratus* Broun, 1909
******** underslekt *Zolus* Sharp, 1886

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Zolina'' – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
* Norsk Entomologisk forening
Frederik Hviid

**Frederik Carlo Hviid Köhler** (født 9. november 1974 i Las Palmas, Gran Canaria) er en tidligere svømmer fra Spania. Hviid deltok i Sommer-OL i 1996 og 2000. På slutten av 1990-tallet tok Hviid en rekke medaljer i internasjonale kortbanemesterskap. Han konkurrerte også for American University i sin universitetskarrière.

## Referanser


## Kilder
* Spanias olympiske komité 

## Eksterne lenker
* Frederik Hviid Offisiell nettside
*
Pierrick Bourgeat

**Pierrick Bourgeat** (født 28. januar 1976 i Échirolles) er en fransk alpinist.

Han debuterte i verdenscupen 21. januar 1996, i et slalåmrenn i Veysonnaz, uten at han klarte å kvalifisere seg til finaleomgangen. Allerede i sitt andre renn i Park City knep han 26. poeng og dermed sine første verdenscuppoeng. Gjennombruddet i verdenstoppen kom i 1998, da han i slalåmrennet i Kranjska Gora kom på andreplass, bak Thomas Sykora. I løpet av karrieren har han oppnådd tre verdenscupseire. Under OL 1998 i Nagano ble han nummer 10 i slalåm, og i Torino 2006 kom han på åttendeplass i kombinasjonen og på 11.-plass i slalåm.

## Verdenscupseire

## Verdensmesterskap
* St. Anton 2001: 9.-plass i slalåm
* St. Moritz 2003: 4.-plass i kombinasjonen
* Bormio 2005: 3.-plass i lagøvelsen, 8.-plass i kombinasjonen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Pierrick Bourgeats hjemmeside  (fransk)
Arild Østin Ommundsen

**Arild Østin Ommundsen** (født 1969) er en norsk filmregissør og manusforfatter fra Stavanger. 

I 1999 vant Ommundsen Gullstolen på Kortfilmfestivalen i Grimstad med filmen *Før solen står opp* (1999). Han debuterte med spillefilmen *[[Mongoland]]* i 2001, hvor manuset ble skrevet sammen med Gro Elin Hjelle. Filmen vant Amandakomiteens gullklapper under Amandaprisen 2001. *Mongoland* var med på å starte Stavangerbølgen i norsk film, og flere av skuespillerne som var medvirkende har i ettertid hatt stor suksess. Han har siden regissert og skrevet manuset til *[[Hjemsøkt]]* (2003), *[[Monstertorsdag]]* (2004), *[[Rottenetter]]* (2009), *[[Eventyrland (film)|Eventyrland]]* (2013), *[[Now It’s Dark]]* (2018) og *[[Tottori! Sommeren vi var alene]]* (2020). For *Eventyrland* vant han en Amandapris og to Kanonpriser. Han mottok også både Aamot-statuetten og Rogaland fylkeskommunes kulturpris i 2013. I 2011 regisserte Ommundsen den tredje filmen i filmtrilogien om Lillebror og Knerten, *[[Knerten i knipe]]*. Dette var hans debut som regissør for barnefilm.

Ommundsen er utdannet ved regilinjen på Høgskolen i Stavanger. Han er gift med skuespilleren Silje Salomonsen. Paret er bosatt i Stavanger.

## Filmografi
* : *[[Før solen står opp]]* (kortfilm)
* : *[[Mongoland]]* (spillefilm)
* : *[[Hjemsøkt_(kortfilm)|Hjemsøkt]]* (kortfilm)
* : *[[Monstertorsdag]]* (spillefilm)
* : *[[Rottenetter]]* (spillefilm)
* : *[[Knerten i knipe]]* (spillefilm)
* : *[[Eventyrland (film)|Eventyrland]]* (spillefilm)
* : *[[Now It’s Dark]]* (spillefilm)
* : *[[Tottori! Sommeren vi var alene]]* (spillefilm)
* : *[[Evy og alltid]]* (TV-serie, NRK)
* : *[[Alt skal bort]]* (spillefilm)

## Priser og nominasjoner
* Nominert til Amandaprisen 2010 i klassen beste regi for *[[Rottenetter]]*
* Amandaprisen 2013:
** Beste foto for *[[Eventyrland (film)|Eventyrland]]*
** Nominert i klassen beste regi for *[[Eventyrland (film)|Eventyrland]]*
** Nominert i klassen beste lyddesign foto for *[[Eventyrland (film)|Eventyrland]]* (sammen med Gisle Tveito)
* Kanonprisen 2013:
** Beste regi for *[[Eventyrland (film)|Eventyrland]]*
** Beste produsent for  *[[Eventyrland (film)|Eventyrland]]* (sammen med )
** Nominert i klassen beste manus for *[[Eventyrland (film)|Eventyrland]]*
** Nominert i klassen beste foto for  *[[Eventyrland (film)|Eventyrland]]*
* Aamot-statuetten 2013
* Rogaland fylkeskommunes kulturpris 2013
* Nominert til Amandaprisen 2021 i klassen beste regi for *[[Tottori! Sommeren vi var alene]]* (sammen med Silje Salomonsen)
* Stavanger Aftenblads kulturpris 2023 (sammen med Silje Salomonsen)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Marius Thuesen

**Marius Laurits Theodor Jensen Thuesen** (født 23. januar 1878 i Holbæk, død 12. juli 1941 i København) var en dansk turner. Han representerte klubben *Kjøbenhavns Gymnastikforening*. 

Han deltok i «Ekstralekene» 1906 i Athen, og var der med på det danske laget som vant sølv i lagkonkurransen i turn, bak det norske laget. To år senere, under OL 1908 i London, var han med og fikk 4.-plass. Her vant Sverige, foran Norge og Finland.

## Eksterne lenker
*
Chaltenia patagonica

***Chaltenia patagonica*** er en bille og den eneste i slekten *Chaltenia*, i delgruppen (underfamilien) skyggeløpere (Trechinae) i familiegruppen løpebiller.  Systematikken følger Carabidae of the World. Den er ikke registrert i Norge.

Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de  voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Chaltenia patagonica'' – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
* Norsk entomologisk forening
Askeladden som kappåt med trollet

***Askeladden, som kappåt med trollet*** er et folkeeventyr utgitt av Asbjørnsen og Moe allerede i første hefte av *[[Norske Folkeeventyr]]* (1841). Eventyret ble skrevet ned av Jørgen Moe, etter en innsamling han gjorde på Ringerike og trykket første gang i *[[Norske Folkeeventyr]]* i 1843.

*Askeladden som kappåt med trollet* er et internasjonalt kjent eventyr (AT 1088). Det er kjent i 27 varianter i Norge, men finnes også belagt i finsk, svensk, samisk, dansk, irsk, skotsk, engelsk, fransk, tysk, tsjekkisk, slovensk, katalansk, spansk, italiensk, gresk, georgisk, russisk, ukrainsk og indisk språkdrakt, foruten å ha blitt spredd til Amerika med spanske og britiske emigranter.

## Handling
Per og Pål blir skremt bort av et troll fra skogen, hvor de holder på med vedhogst. Askeladden ber om å få med seg en stor nistepakke, og drar ut i skogen for forsøke det samme som brødrene. Han treffer på trollet, og svarer trollets trusler med å klemme mysen ut av en hvitost som han later som er en stein. Trollet blir skremt, og hjelper Askeladden med å hugge. I kveldinga blir Askeladden invitert hjem til trollet, og Askeladden utfordrer han i kappeting. Askeladden tar sekken sin på magen, og heller mer grøt i sekken enn han putter i munnen. Når den er full, skjærer han opp «magen» og oppfordrer trollet til å gjøre det samme når han blir mett. Trollet dør, og Askeladden bringer hjem trollskatten til familien sin.

## Tolkning
Etter en strukturalistisk forklaringsmodell uttrykker dette eventyret de grunnleggende motsetningene mellom natur og kultur: «Trollet forvalter skattene mens mennesket høster ressursene».
*Motiv 1: Eierskap til skogen: Askeladden hugger ved og erobrer eller kultiverer urørt, jomfruelig mark, som trollet ønsker å bevare urørt, som tett, selvgrodd urskog. Gjennom verbale overdrivelser og skinnhandlinger klarer Askeladden å lure utysket. Det vil si, han klemmer vannet ut av en fersk, ny hvitost, som han påstår å være en hvit stein.
*Motiv 2: Styrkeprøven: Gutten blir bedt om å hente vann i en diger bøtte som han ikke engang klarer å rikke på, men sier han like gjerne går og henter hele brønnen, noe trollet i frykt for følgene av å miste vannkilden sin blir nødt til å avslå.
*Motiv 3: Spisekonkurransen: Mens trollets altetende glupskhet representerer de nedbrytende kreftene i naturen, står Askeladdens snartenkte påfunn å stappe grøten ned i en sekk han har plassert på magen, for deretter å snitte den opp og få trollet til å gjøre det samme med magen. Dermed setter det «dumme trollet» livet til i konkurransen.

## Dukkefilm
Eventyret er også blitt filmatisert av Ivo Caprino i dukkefilmen *[[Gutten som kappåt med trollet (dukkefilm)|Gutten som kappåt med trollet]]*. Der er imidlertid Peter Christen Asbjørnsen som i den filmatiske rammefortellingen gjort til ansvarlig for eventyret, til tross for at varianten egentlig ble samlet og gjenfortalt av Jørgen Moe for *Norske Folkeeventyr* 1.1 (1841).

## Se også
* Askeladden
* Gutten som kappåt med trollet (dukkefilm)
* Aladdin

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Camilla Nilsson

**Camilla Nilsson** (født 3. august 1967 i Östersund) er en tidligere, svensk alpinist. På slutten av 1980-tallet var hun blant de ledende slalåmkjørerne i verdenscupen.

I løpet av karrieren oppnådde hun én førsteplass, én andreplass og én tredjeplass. I januar 1987 ble hun første svenske kvinne til å vinne et verdenscuprenn i alpint da vant hun slalåmrennet i Maribor foran sveitserne Vreni Schneider og Corinne Schmidhauser. I begynnelsen av sesongen 1987/88 ble hun nummer to i Leukerbad, slått av Ida Ladstätter, og tidlig i sesongen 1988/89 ble hun nummer tre i Schladming, bak Vreni Schneider og Blanca Fernández Ochoa.

I OL 1988 i Calgary lå hun på andreplassen i slalåmrennet etter første omgang, bare 1/100 sekund bak ledende Vreni Schneider. Nilsson kjørte imidlertid ut i andre omgang. I VM 1987 i Crans-Montana ble hun nummer åtte i storslalåm. I hennes siste verdenscuprenn (mars 1990), slalåmrennet i Åre, kom hun på 9.-plass.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Svenska marinen

**Svenska marinen** er den sjømilitære delen av Sveriges forsvar og består av Flottan (flåten) og Amfibiekåren (amfibiekorpset). Marinen regnes for å ha blitt grunnlagt 7. juni 1522 da Gustav Vasa kjøpte et antall skip fra hansabyen Lübeck.

## Eksterne lenker
* Svenska marinen
Flottan

**Flottan** (norsk: *flåten*) er ved siden av Amfibiekåren den operative delen av Sveriges marine. Den består av krigsskip og landbaserte støtteelementer, og har hovedbase i Karlskrona. Organisatorisk er flåten delt i tre forband:

* 1. ubåtsflottiljen
* 3. sjöstridsflottiljen
* 4. sjöstridsflottiljen
Støttfjorden

**Støttfjorden**, eller **Støttafjorden**, er en fjord i Meløy kommune i Nordland. Fjorden ligger på sørøst- og østsiden av øygruppa Støtt eller Støttvær og strekker seg 8,5 kilometer nordøstover til grenda Kunna på fastlandet. Fjorden har innløp mellom Helløya i nord og Storøya i Gåsvær i sør. Øya Innerstøtt utgjør store deler av vestsiden av fjorden. Der ligger også bygda Støtt som har ferjesamband til Ørnes på fastlandet.

I vest grenser Støttfjorden til Ternholmfjorden, mens Gåsværfjorden ligger på sørsiden av Gåsvær.

## Referanser
Edøyfjorden

**Edøyfjorden** er en fjord mellom Aure og Smøla kommuner i Møre og Romsdal. Fjorden er den sørvestligste delen av Trondheimsleia og strekker seg 26&nbsp;kilometer nordøstover til der Ramsøyfjorden kommer sørover mellom Smøla og Hitra. Fjorden ligger på nordsida av øyene Tustna, Stabblandet, Solskjeløya, Ertvågsøya og Grisvågøya, og på sørsida av Smøla og Edøya, som den er oppkalt etter.

Fra Edøya er det fergeforbindelse sørover til Sandvika på Tustna. 

Mellom Tustna og Stabblandet går Sålåsundet. Mellom Stabblandet og Ertvågsøya går Imarsundet sørover, og mellom Ertvågsøya og fastlandet ligger Aursundet. Alle sundene ender opp ved Vinjefjorden på sørsida. På Ertvågsøya går også Foldfjorden sørover fra Edøyfjorden.

## Referanser
Gåsværfjorden

**Gåsværfjorden** er navnet på to fjorder i Norge:

*Gåsværfjorden (Meløy) &ndash; en fjord i Meløy kommune i Nordland.
*Gåsværfjorden (Herøy) &ndash; en fjord i Herøy kommune i Nordland.
Gåsværfjorden (Meløy)

**Gåsværfjorden** er en fjord i Meløy kommune i Nordland. Fjorden ligger mellom Gåsværet i nord og Meløya i sør og strekker seg 8,5 kilometer østover til Messøyfjorden. Fjorden har innløp mellom øygruppene Varkgård i vest og Gåsværet i øst. Nord for Gåsværet ligger Støttfjorden, mens Ternholmfjorden ligger nord og nordøst for Varkgård.

## Referanser
Messøyfjorden

**Mesøyfjorden** (også skrevet *Messøyfjorden*) er en fjord i Meløy kommune i Nordland. Fjorden har innløp mellom Teksmonskagene i nord og Gjersodden i sør og strekker seg 6 kilometer østover til Ørnes i bunnen av fjorden. Det meste av fjorden ligger mellom øyene Teksmona og Mesøya.

Det går ferge fra Ørnes og nordvestover til Støtt, østover til Gjersholmen på Meløya og sørover til Vassdalsvik. 

Fylkesvei 17 går langs de indre delene av fjorden.

## Referanser
Ternholmfjorden

**Ternholmfjorden** er et havområde i Meløy kommune i Nordland. Fjorden ligger sør for Ternholman og Kalsholmen fyr og strekker seg cirka 20 kilometer østover til Gåsvær og Støtt. I sør grenser fjorden mot Finnskjervær, Varkgård og Flatvær.

Nord for Ternholman ligger Grønfjorden, mens Stabbfjorden går nordøstover på vestsiden av Støtt. I øst går Ternholmfjorden over i Støttfjorden mellom Støtt og Gåsværet samt Gåsværfjorden på sørsiden av Gåsværet.

## Referanser
Stabbfjorden

**Stabbfjorden** er et havområde i Meløy kommune i Nordland. Fjorden ligger mellom øygruppene Rørstabben eller Rørstabbvær i nordvest og Støtt eller Støttvær i sørøst. Av øyene i Støtt ligger Svenningen og Måøya mot fjorden. Stabbfjorden har en lengde på cirka 9 kilometer fra sørvest til nordøst.

Vest for Rørstabben ligger Grønfjorden, mens Ternholmfjorden ligger i sør. Sørøst for Støtt ligger Støttfjorden.

## Referanser
Vest (klesplagg)

**Vest** er  et ermeløst klesplagg som brukes på overkroppen. Det finnes forskjellige typer vester, og vester brukes ved både finere og mer hverdagslige anledninger.

## Navn
Ordet *vest* skal komme fra fransk *veste* som har det fra italiensk *vesta*, et ord som er dannet av det latinske *vestis*, det vil si «kledning» eller «drakt». På britisk-engelsk betyr *vest* «undertrøye», mens *waistcoat* («midjefrakk») brukes om «vest» eller «ermeløs jakke». På amerikansk og australsk betyr *vest* «vest».

## Historikk
Det har vært mange typer ermeløse trøyer, jakker og vester gjennom drakthistorien, deriblant militære vester og brystpanser av lær og ermeløse vamser. På 1600- og 1700-tallet ble det vanlig å bære side vester, ofte av fargerike stoffer, med store lommer og mange knapper, sammen med trange jakker med lange skjøter, såkalte justaucorpser. Disse utviklet seg til dagens dressvester tidlig på 1800-tallet. Noe seinere var det en lang periode vanlig å bære lommeur i vestelomma med et klokkekjede festet i et knappehull eller den andre lomma slik at det hang som pynt over magen.

## Typer
Vester bæres tradisjonelt særlig mellom en skjorte og dressjakke. Det finnes flere trøyer, jakker og gensere uten ermer som kan kalles vest, deriblant strikkevest av ullgarn og boblevest av vattert stoff. De kan være hele foran eller ha en åpning med knapper eller glidelås. Mange vester er utstyrt med lommer. Vester mangler ofte halskrave men har isteden rund eller nedskåret, V-formet halslinning. Det finnes også en del spesialvester, for eksempel refleksvest, flytevest (redningsvest eller svømmevest) og skuddsikker vest.

## Bildegalleri

Fil:Clothing worn by most Pashtun males.jpg|Bildet viser vanlig herreantrekk for pashtunere i Afghanistan og Pakistan. Mannen bærer Salvar kamíz med vide bukser og sid skjort med vest eller ermeløs jakke.
Fil:FrancisHolburne.jpg|Den britiske admiralen og politikeren Francis Holburne med sønnen Sir Francis Holburne i 1756. Admiralen og hans sønn bærer 1700-tallets uniformspregede, trange, side justaucorps-jakker og lange vester. Disse klesplaggene endret gradvis snitt, og den såkalte Wertherdrakten som var på moten på 1770-tallet var et ledd i denne utviklingen. Plaggene utviklet seg til dagens dresser og vester tidlig på 1800-tallet.
Fil:Eilif Peterssen - Portrett av Alexander L. Kielland - Stavanger kunstmuseum - SG.0230.jpg|Portrett av dikteren og forretningsmannen Alexander L. Kielland malt av Eilif Peterssen i 1887. Kielland bærer en rød vest med lommeur i vestelommen. Maleriet inngår i Stavanger kunstmuseums samlinger.
Fil:Prinsessa.jpg|Erik Werenskiolds illustrasjon til folkeeventyret "Prinsessen som ingen kunne målbinde" viser eventyrfiguren Askeladden iført vest. Illustrasjonen ble første gang publisert i 1896, i andre utgave av eventyrsamlingen *Norske Folke- og Huldre-Eventyr*, redigert av Peter Chr. Asbjørnsen.


## Se også
* Livstykke
## Eksterne lenker
* 
*
Henry Cooper

**Henry Cooper** (født 3. mai, 1934 i London, død 1. mai 2011) var en britisk tungvektsbokser.

Cooper var britisk, europeisk og samveldemester i tungvekt i 1970. Han var også den eneste britiske bokseren som har vunnet tre Lonsdalebelter etter hverandre. Cooper bokset i en såkalt ortodoks posisjon.

## Kamper mot Muhammed Ali
Han bokset mot Muhammad Ali to ganger. Den første kampen ble bokset på Wembley Stadium i 1963. Dette er en meget berømt kamp fordi den kunne påført Muhammad Ali et ekstraordinært tap. I sluttsekundene av fjerde runde traff Cooper med en av sine berømte venstre hook slag, «Enrys hammer», og Ali gikk i canvasen. Før dommeren rakk å fullføre tellingen gikk gongen. I ringhjørnet utvidet Alis trener, Angelo Dundee, en sprekk i Alis hanske og bad dommeren om tid til å bytte den. Cooper hevdet senere at dette tok fra 3-5 minutter, og hindret han fra å slå ut Ali i begynnelsen av femte runde. I femte runde angrep Ali det svake punktet til Cooper; utstående ben rundt øvre øyebue. Kampen ble avblåst av dommer Tommy Little, etter at Cooper fikk et kutt i huden over øvre øyebue. Blodet rant ned i Coopers øye, og hindret han i å se. Etter kampen sa Ali at han var truffet så hardt av Coopers venstre hook, at hans forfedre i Afrika hadde kjent det.

Det har vært mange spekulasjoner knyttet til denne kampen, og rollen til Angelo Dundee. I mange boksemagasiner har det vært spekulert i om Dundee kuttet opp hansken til Ali med vilje. Det har vært spekulert i om et tap for Ali mot Cooper ville stoppet hans videre karriere. I 2003 gjorde Boxing News en analyse av fjernsynsopptaket, og radioopptaket fra kampen. Boxing News hevdet etter dette at Ali maksimalt tjente fem sekunder på det som skjedde i hjørnet, og at hanskene til Ali aldri ble byttet. Angelo Dundee holdt en flaske med et stoff som den dag i dag ikke er kjent, opp under nesen til Ali i pausen.

Henry Cooper møtte Muhammad Ali i en ny kamp på Arsenal Stadion i 1966. Også denne gangen ble kampen stoppet fordi Coopers øyenbryn sprakk.

## Utmerkelser
I 2000 ble Cooper utnevnt til *Knight Bachelor* og derved opphøyet i ridderstanden. Han hadde derved rett til å føre tiltaleformen *[[sir]]* foran sitt navn. Cooper var offiser av Order of the British Empire. Han ble også tildelt den pavelige Sankt Gregor den stores orden.

## Trivia
I forbindelse med at  slo  i kvalifiseringskamp til fotball-VM 1982 på Ullevaal Stadion 9. september i 1981 ble Cooper nevnt i en oppramsing av engelske personligheter av fotballkommentatoren Bjørge Lillelien etter kampslutt.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Invasjonsforsvar

**Invasjonsforsvar** er betegnelsen på flere lands forsvars oppbygning og struktur under den kalde krigen, blant annet det svenske og det norske forsvaret. Begrepet ble delvis brukt i motsetning til dagens innsatsforsvar. Med *[[invasjon]]s*forsvar menes for Norge og Sveriges del at forsvaret var oppbygget først og fremst for å møte et storstilt konvensjonelt militært angrep fra Sovjetunionen som har som hensikt å helt eller delvis okkupere de to landene. Konseptet i Sverige bygde på en kvantitativt stor forsvarsmakt, «folkeforsvar», bygget på allmen verneplikt og allmen mobilisering støttet av en omfattende svensk våpenindustri. Idag er invasjonsforsvaret i begge land redusert til et mindre innsatsforsvar. Da invasjonsforsvaret var på sitt største, kunne 850&nbsp;000 personer bli mobilisert innen totalforsvaret i Sverige.

De system som invasjonsforsvaret i Sverige har bestått av er blant annet:
* Jagerflyene: Saab 29 Tunnan, Saab 32 Lansen, Saab 35 Draken samt Saab 37 Viggen
*Stridsvogn & personelltransportvogner: Stridsvogn S, Panserbandvogn 302, Bandvogn 206, Terrengbil 11/13/21 samt Terrengbil 30/40
*Ubåter & Korvetter: Västergötlandklassen (ubåt), Södermanlandsklassen (ubåt), Stockholmsklassen (korvett) samt Göteborgsklassen (korvett).
*Artillerisystem: Bandkanon 1, 15,5 cm Haubits F samt Haubits 77.
*Kommunikasjon: Felttelefonapparat m/37 samt Radiolenk.
Samtlige system er svenskkonstruerte og produsert av: Bofors, LM Ericsson, Hägglund & Söner, Karlskronavarvet, Kockums, Saab AB samt Volvo.
Gåsværfjorden (Herøy)

**Gåsværfjorden** er en fjord i Herøy kommune i Nordland. Fjorden ligger på sørsiden av øygruppa Gåsvær som den er oppkalt etter, og nord for holmene Steinan. Fjorden har en lengde på cirka 5 kilometer fra sørvest til nordøst. I vest ligger noen spredte holmer og småøyer mellom fjorden og Norskehavet. I øst grenser fjorden til Oddfjorden som skiller den fra Sildøyfjorden som fortsetter østover.

## Bildegalleri

Fil:Gåsværfjorden sett fra Gåsvær.jpg|Gåsværfjorden sett i fra Gåsvær
Fil:Gåsværfjorden med De syv søstre og Varøya i bakgrunnen.jpg|Gåsværfjorden med Sju søstre og Vardøya i bakgrunnen


## Referanser
Oddfjorden

**Oddfjorden** er en fjord i Herøy kommune i Nordland. Fjorden strekker seg 11 kilometer fra området vest for Øksningan ved Sør-Herøy og nordover mellom Gåsvær i vest og Måsvær i øst. Fjorden starter i sør ved holmene vest for Øksningan og går først mellom holmene Steinan i vest og Vardøya i øst. Vest for Oddfjorden, mellom Steinan og Gåsvær ligger Gåsværfjorden. Øst for Gåsværfjorden går Sildøyfjorden videre østover.

## Referanser
Ramnefjorden

**Ramnefjorden** eller **Ramnfjorden** er en fjord (egentlig et åpent havstykke) i Averøy kommune i Møre og Romsdal. Den ligger på nordvestsida av Averøya, ut mot havgapet i Norskehavet innenfor en rekke skjær og holmer som ligger ytterst i havgapet ved Ramngapet.

Ramnefjorden er rundt 12 kilometer lang, og går nordøstover fra Midtfjordsleia på Hustadvika i sørvest til området nord for Sveggen på Averøya. På sørsida av fjorden går en rekke sund og viker innover på Averøya, blant annet Hendvika, som går sørover til Sundsfjorden og Sveggevika på østsida av Ekkilsøya.

Hestskjæret fyrstasjon ligger som ledfyr inn mot Averøya.    

## Referanser
Sundsfjorden (Averøy)

**Sundsfjorden** er en fjord på Averøya i Averøy kommune i Møre og Romsdal. Den strekker seg 1,7&nbsp;kilometer sørover til Sundsøya der den fortsetter som Nekkstadfjorden. Sør for Nekkstadfjorden ligger igjen Bafjorden, og til sammen har de tre fjordene en samlet lengde på 4,5&nbsp;kilometer.

Fjorden har innløp mellom Flatset i vest og Bogen i øst. Bruket Hjelset ligger på østsida, mens Søfstad ligger på vestsida. Tordøya ligger midt i innløpet til fjorden og ved sida av Sundsøya i sør ligger Sauholmen.

## Referanser
Samuel Dexter

**Samuel Dexter** (født 14. mai 1761 i Boston i Massachusetts, død 4. mai 1816 i Boston) var en amerikansk advokat og føderalistisk politiker, kjent som USAs fjerde krigsminister i perioden mellom 13. mai 1800 og 31. januar 1801 under presidenten John Adams og som landets tredje finansminister i perioden mellom 1. januar 1801 til 13. mai 1801 under presidentene Adams og Thomas Jefferson.

## Biografi
Prestesønnen Dexter ble uteksaminert fra Harvard University i 1781 før han deretter ble undervist i rettsvitenskap av en kommende justisministeren Levi Lincoln ved Worcester i Massachusetts. Han innledet sin karriere som advokat i byen Lunenburg i Worcester County i 1784. Fra 1793 til 1795 var han medlem av representantenes hus før han fra 1799 til 1800 var medlem av USAs senat, hvor han begge steder representerte delstaten Massachusetts.

I 1800 ble Dexter utnevnt til landets neste krigsminister av president John Adams, et embete han beholdt til januar 1801 hvor han også ble utnevnt til landets neste finansminister.  Han gikk av i embetet i mai 1801 omtrent to måneder etter at Thomas Jefferson ble president, og fortsatte med å praktisere som advokat i Washington, D.C. og senere i Boston fra 1805. Dexter forlot føderalispartiet da hans synspunkter om den britisk-amerikanske krigen var identiske med det demokratisk-republikanske partiet. 

Både i 1814 og i 1815 var han med på å tape guvernørvalget i Massachusetts, samtidig som han takket nei til en ambassadørstilling i Spania. Dexter var også ordfører for delstatens første avholdsorganisasjon. Samuel Dexter døde i en alder av 54 år den 4. mai 1816 og ble senere gravlagt ved Mount Auburn Cemetery i Cambridge.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  USTreas.gov – Samuel Dexter (1801) – Biografien til Dexter hos U.S. Department of the Treasury.
*  Millercenter.org – Samuel Dexter (1801) – Biografien til Dexter hos Miller Center of Public Affairs.
Sundsfjorden

**Sundsfjorden** er navnet på to fjorder i Norge: 

*Sundsfjorden (Gildeskål) &ndash; en arm av Morsdalsfjorden i Gildeskål kommune i Nordland. 
*Sundsfjorden (Averøy) &ndash; en fjord i Averøy kommune i Møre og Romsdal.
Formstøping

**Formstøping**, fransk *cire perdue*, engelsk *lost wax*, tysk *feinguss*, er en støpeteknikk hvor formen går tapt ved anvendelse. I antikken varierte prosessen fra støperi til støperi, men de stegene som ble benyttet var vanligvis standardiserte: den erstatter den opprinnelige modellen først med voks, deretter med bronse.

En voksform av en figur blir støpt inn i gips, når gipsen har stivnet varmes den opp slik at voksen smelter og kan renne ut av et hull. Det som gjenstår er et hulrom der hvor voksformen var. Deretter helles smeltet, varm metall inn i gipsformens hulrom. Når metallet har stivnet og igjen blitt fast form er den ferdig, og gipsen kan fjernes. Gipsformer kan kun benyttes til støping av legeringer av relativ lav smeltetemperatur, eksempelvis bronse eller gull.


Fil:Lost Wax-Model of apple in wax.jpg|Steg 1
Fil:Lost Wax-Model of apple in plaster.jpg|Steg 2
Fil:Lost Wax-Model of apple in paraffine.jpg|Steg 3
Fil:Lost Wax-Moldmaking of an apple.jpg|Steg 4
Fil:Born bronze - Bronze casts.jpg|Steg 5


## Litteratur
* Kipper, Patrick V. (1996): *Patinas for Silicon Bronze*, Path Publications, ISBN 0-9647269-0-4

## Eksterne lenker
* «Engineering Guide for Industrial Investment Castings (lost wax process in industry»). Precision Metalsmiths, Inc. 
* «Flash animation of lost-wax casting process». James Peniston Sculpture.
* National Museum of Wildlife Art's Virtual Foundry 
* «Casting a Medal» . Sculpture. Victoria and Albert Museum.
* Reconstructing the Bronze Age Trundholm Sun Chariot
Nekkstadfjorden

**Nekkstadfjorden** er en fjord på Averøya i Averøy kommune i Møre og Romsdal. Nekkstadfjorden har innløp ved Sundsøya og Sauholmen i nord og strekker seg 1,7&nbsp;kilometer sørover til Kalvøya der den fortsetter som Bafjorden. Nord for Nekkstadfjorden ligger Sundsfjorden og til sammen er de tre fjordene 4,5&nbsp;kilometer lang.

Gårdene Sandlykkja og Nekkstad, som fjorden er oppkalt etter, ligger på vestsida av fjorden.

## Referanser