Hardt vann

**Hardt vann** skyldes hovedsakelig høy konsentrasjon av kalsium (Ca) og magnesium (Mg). I Norge har man lite hardt vann, men det forekommer i enkelte grunnvannskilder. I Nordland, Troms og Finnmark og i en del av østlandsområdet finnes kalkrik berggrunn, og grunnvannet i slike områder kan være hardt og alkalisk. Kalking av sure vassdrag, utløsning av kalk fra sementbaserte vannledninger eller bruk av kalk i vannbehandlingen kan også gi et visst bidrag, men problemer oppstår normalt bare der man bruker grunnvann fra kalkholdig berggrunn. Nordmenn opplever ofte vannet som «hardt» ved lavere konsentrasjoner enn folk sørover i Europa, der det brukes atskillig mer grunnvann.&nbsp;Norske vannverk oppgir hardhet i tyske hardhetsgrader (&deg;dH) eller milligram kalsium per liter (mg Ca/l).

## Forskjell på bløtt og hardt vann
I hardt vann er det mye kalsium og magnesium som gir et gråhvitt belegg på glass, kjeler, i kaffetraktere, vaskemaskiner og oppvaskmaskiner. Belegget kalles kjelstein og består av kalsiumkarbonat (CaCO3). Slike avleiringer kan føre til energitap og skade på elektriske varmeelementer. Ved vasking vil man dessuten oppleve at såpe skummer dårlig og man vil normalt forsøke å kompensere med å bruke mer såpe. I bløtt vann er det mindre kalsium og magnesium. Såpe og rengjøringsmidler skummer bedre og blir også mer effektivt.

## Grenseverdier
### Kalsium
I drikkevannsforskriften&nbsp;er det ikke satt krav til innholdet av kalsium, da det ikke er registrert negative helseeffekter av kalsium i drikkevannet. 
Epidemiologiske undersøkelser fra flere land indikerer tvert i mot en positiv sammenheng mellom vannets hardhetsgrad og dødeligheten av hjerte- og karsykdommer. Undersøkelser kan tyde på at i områder med hardt vann er befolkningen mindre utsatt for slike sykdommer enn i områder med bløtt vann. Man har ikke kjennskap til hvilke stoffer som i realiteten virker inn. Kalsium har videre positiv effekt da kalsiumholdig vann er mindre korrosivt, og mange vannverk tilsetter kalk til drikkevannet for bl.a. å redusere korrosjon på ledningsnettet. 
Bruksmessige problemer blir særlig merkbare når kalsiuminnholdet overstiger 25 mg Ca/l&nbsp;og problemene øker ettersom hardheten øker. Høy hardhet forårsaker redusert vaskeeffekt på grunn av utfelling av uløselig kalksåpe. Videre kan det ved oppvarming av vannet skje utfelling av kjelstein (kalsiumkarbonat, CaCO3). Dette vil igjen kunne forårsake skade på elektriske varmeelementer. Problemer med manglende såpeskumming vil oppstå ved lavere hardhet i Norge enn i en rekke andre europeiske land. Det skyldes at kalsium i Norge er «bundet til» karbonat, mens i de andre landene er kalsium hovedsakelig «bundet til» klorid og sulfat.&nbsp;Et optimalt innhold av kalsium vil normalt ligge mellom 15-25 mg Ca/l. I dette området vil ikke de bruksmessige problemene være vesentlige, samtidig som andre hensyn, som å begrense korrosjonsproblemer blir ivaretatt

### Magnesium
I drikkevannsforskriften&nbsp;er det heller ikke satt krav til innholdet av magnesium i drikkevann, da magnesiuminnholdet i norsk drikkevann sjelden når over 10 mg/l og ikke er forbundet med negative helsemessige problemer.&nbsp;Når Vannverkene oppgir milligram kalsium per liter (mg Ca/l) er milligram magnesium per liter (mg Mg/l) inkludert i verdien 

## Enheter og omregningsfaktorer
Vannverkene oppgir tyske hardhetsgrader, milligram kalsium per liter (mg Ca/l) eller om vannet er «bløtt», «middels hardt» etc. 

Vær oppmerksom på at bruksmessige problemer blir særlig merkbare når kalsiuminnholdet overstiger 25 mg Ca/l. Det er innenfor definisjonen av *bløtt vann*. Tyske hardhetsgrader, **&deg;dH** som er forkortelse for *grad *'d**eutscher **H**ärte''.
Enkelte ganger forkortet til bare &deg;d eller internasjonalt ''dGH'' (Degrees of General Hardness). Engelske hardhetsgrader er forkortet til ''&deg;e'' eller ''&deg;eH'' og franske til ''TH'' eller ''&deg;f''. 



[[SI-systemet]] måler milli [[Mol (enhet)|mol]] per liter (mmol/l) [[Jordalkalimetall|jordalkalie-ioner]]. Denne enheten blir nå brukt av flere internasjonalt og vil trolig på sikt erstatte alle de andre enhetene.

==Hardt vann i andre land==
<timeline>
ImageSize = width:840 height:330
PlotArea  = left:85 right:15 bottom:20 top:5
AlignBars = justify
Colors =
  id:start   value:rgb(0.99215,0.8,0.54)
  id:start2 value:rgb(1,0.7019,0)
  id:fg3  value:rgb(1,1,0)
  id:fg1  value:rgb(1,1,0.702)
  id:fg2  value:rgb(1,0.922,0.384)
  id:start6  value:rgb(1,0.922,0.675)
  id:fg4  value:rgb(1,0.871,0)
  id:fg5  value:rgb(0.918,0.776,0.447)
  id:fg6       value:rgb(0.918,0.678,0.263)
  id:fg7    value:rgb(0.92,0.576,0.005)
  id:black  value:black
  id:white  value:white
  id:darkgreen value:rgb(0,0.35,0)
  id:lightline  value:rgb(0.8,0.8,0.8)
BackgroundColors = canvas:white
ScaleMajor = gridcolor:lightline unit:year increment:4 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightline  unit:year increment:1 start:0
Period     = from:0 till:35
TimeAxis   = orientation:horizontal
ScaleMajor = unit:year increment:4 start:0
ScaleMinor = unit:year increment:1  start:0
PlotData=
  align:center textcolor:black fontsize:8 mark:(line,black) width:25 shift:(0,-5)

  bar:Norge
  from: 0  till:  2.1  text:Meget-~bløtt shift:(0,1) color:fg1
  from: 2.1  till: 4.9  text:Bløtt color:fg2
  from: 4.9  till: 9.8  text:Middels_hardt  color:fg3 
  from: 9.8  till: 21   text:Hardt color:fg4
  from: 21   till: 35   text:Meget_hardt color:fg7
 
  bar:Sverige
  from: 0  till:  2  text:Mycket-~mjukt shift:(0,1) color:fg1
  from: 2  till: 5  text:Mjukt color:fg2
  from: 5  till: 10  text:Medelhårt  color:fg3 
  from: 10  till: 20   text:Hårt color:fg4
  from: 20   till: 35   text:Mycket_hårt color:fg7

  bar:Finland
  from: 0  till:  3  text:Erittäin-~pehmeää shift:(0,1) color:fg1
  from: 3  till: 6  text:Pehmeää color:fg2
  from: 6  till: 9  text:Keskikovaa  color:fg3 
  from: 9  till: 12   text:Kovahkoa color:fg4
  from: 12   till: 18   text:Kovaa color:fg5
  from: 18  till:  35  text:Erittäin_kovaa  color:fg7

  bar:Danmark
  from: 0  till:  4  text:Meget_blødt color:fg1
  from: 4  till: 8  text:Blødt color:fg2
  from: 8    till: 12  text:Middelhårdt color:fg3 
  from:12   till: 18   text:Temmelig_hårdt color:fg4
  from:18   till:24   text:Hårdt color:fg5
  from:24   till:30    text:Meget_hårdt     color:fg6
  from:30  till:35    text:Særdeles_hårdt    color:fg7

 bar:Engelsk
  from: 0  till:  4  text:Very_soft color:fg1
  from: 4  till: 8  text:Soft color:fg2
  from: 8    till: 12  text:Slightly_hard color:fg3 
  from:12   till: 18   text:Moderately_hard color:fg4
  from:18   till:30   text:Hard color:fg6
  from:30   till:35    text:Very_hard     color:fg7

 bar:Nederland
  from: 0  till:  4  text:zeer_zacht  color:fg1
  from: 4  till: 8  text:Zacht  color:fg2
  from: 8    till: 12  text:Gemiddeld color:fg3 
  from:12   till: 18   text:vrij_hard color:fg4
  from:18   till:30   text:Hard color:fg6
  from:30   till:35    text:Zeer_hard     color:fg7

  bar:Oppvaskmaskin
  from: 0  till:  4  text:1 color:fg1
  from: 4  till: 8  text:2 color:fg2
  from: 8    till: 12  text:3 color:fg3
  from:12  till: 16   text:4 color:fg4
  from:16  till:20   text:5 color:fg5
  from:20  till:24    text:6     color:fg6
  from:24 till:28    text:7    color:fg7
  from:28   till:32   text:8 color:fg7
  from:32   till:35   text:9 color:fg7
   
  bar:Vaskemaskin
  from: 0  till:  8.4  text:Hardhetsområde_I color:fg1
  from: 8.4  till: 14  text:Hardhetsområde_II color:fg4
  from: 14    till: 35  text:Hardhetsområde_III color:fg7

  bar:Tysk_vask
  from: 0  till:  8.4  text:Weich color:fg1
  from: 8.4  till: 14  text:Mittel color:fg4
  from: 14    till: 35  text:Hart color:fg7 

  bar:Tiltaksgrense
  from: 0  till:  2.1   color:white
  from: 2.1  till: 3.5  text:Opt color:green
  from: 3.5    till: 4  color:white 
  from: 4    till: 35  text:Krever_tiltak color:blue 

LineData=
  at:start      color:blue layer:front
  at:end        color:blue layer:front
  at:2.1 color:green layer:back
  at:3.5 color:green layer:back
  at:4 color:red layer:back

TextData =
   fontsize:10
  
   textcolor:blue
   pos:(40,15)
   text:°dH
</timeline><timeline>
ImageSize = width:840 height:50
PlotArea  = left:85 right:15 bottom:20 top:5
AlignBars = justify

Colors =

  id:black  value:black
  id:white  value:white
  id:lightline  value:rgb(0.8,0.8,0.8)

Period     = from:0 till:250
TimeAxis   = orientation:horizontal
ScaleMajor = unit:year increment:10 start:0
ScaleMinor = unit:year increment:1  start:0



PlotData=
  align:center textcolor:black fontsize:8 mark:(line,black) width:25 shift:(0,-5)
LineData=
  at:start      color:blue layer:front
  at:end        color:blue layer:front
  at:15 color:green layer:back
  at:25 color:green layer:back
  at:28.6 color:red layer:back
  at:57.1 color:lightline layer:front
  at:85.7 color:lightline layer:front
  at:114.3 color:lightline layer:front
  at:142.9 color:lightline layer:front
   at:171.4 color:lightline layer:front
  at:200 color:lightline layer:front
  at:228.6 color:lightline layer:front 
 


TextData =
   fontsize:10
  
   textcolor:blue
   pos:(20,15)
   text:mg Ca/l
</timeline>
<timeline>
ImageSize = width:840 height:80
PlotArea  = left:85 right:15 bottom:50 top:5
AlignBars = justify

Colors =

  id:black  value:black
  id:white  value:white
  id:lightline  value:rgb(0.8,0.8,0.8)

Period     = from:0 till:196
TimeAxis   = orientation:horizontal
ScaleMajor = unit:year increment:10 start:0
ScaleMinor = unit:year increment:1  start:0



PlotData=
  align:center textcolor:black fontsize:8 mark:(line,black) width:25 shift:(0,-5)

  from: 0  till:  196  color:white


LineData=
  at:start      color:blue layer:front
  at:end        color:blue layer:front
  at:11.8 color:green layer:front
  at:19.7 color:green layer:front
  at:22.5 color:red layer:front
  at:44.8 color:lightline layer:front
  at:67.2 color:lightline layer:front
  at:89.6 color:lightline layer:front
  at:112 color:lightline layer:front
  at:134.4 color:lightline layer:front
  at:156.8 color:lightline layer:front
  at:179.2 color:lightline layer:front 

TextData =
   fontsize:10
   textcolor:black
   
   pos:(20,20)
   text:"Skala_øverst_er_tyske_hardhetsgrader_(°dH)_i_midten_«norske»_hardhetsgrader_(mg_Ca/l)_og_nederst_SI-systemets_mmol/l_Jordalkalie-ioner" 

   textcolor:blue
   pos:(20,45)
   text:mmol/l
   
   
 </timeline>

Verdier for andre land er tatt fra Wikipedia. ''Engelsk'' kan representere flere land. ''Oppvaskmaskin'' viser inndelingen for en tilfeldig valgt maskin. Se din egen bruksanvisning. ''Vaskemaskiner'' følger den nye tyske inndelingen fra 2007. ''Tiltaksgrenser'': Det grønne området viser optimal hardhet. Her er det positive effekter for folkehelsen samtidig med at det er ingen negative effekter på elektrisk- og vannbehandlingsutstyr.

===Oppvaskmaskin===
====Vann med hardhet mindre enn 4&nbsp;&deg;dH&nbsp;(28,6&nbsp;mg&nbsp;Ca/l)==== 
Kalkbindere benyttes for å forhindre at visse mineraler som finnes i hardt vann skal forstyrre vaskeeffekten. To vanlige kalkbindere er fosfat og zeolitt. Bruker du for mye blir skitt og kalk igjen og kan skade vaskemaskinen, det vil også skumme mye og det blir vanskeligere for maskinen å skylle vasken skikkelig.  De fleste i Norge har meget bløtt vann. Dette øker effekten av vaskemidlet. Produsentene av vaskemidler oppgir gjerne middelverdier på pakkene. Prøv med det halve av anbefalingen på pakken ved normalvask. Når du har funnet riktig dosering kan du øke noe ved meget skitten vask. Vær nøye med å dosere riktig. Hvis du har feil dosering blir vasken ikke ren. På et vaskemiddel står det: Anbefalt dosering for bløtt vann er 16 ml. Fra [[#Enheter og omregningsfaktorer|tabellen]] er bløtt vann mellom 2,1 og 4,9 &deg;dH, middelverdien er 3,5 &deg;dH. Hvis ditt vannverk leverer vann med hardhet opp til 1,7 &deg;dH kan dosering halveres til 8 ml. Prøv deg fram til du finner riktig dosering!
====Vann med hardhet mer enn 4&nbsp;&deg;dH&nbsp;(28,6&nbsp;mg&nbsp;Ca/l)====  
Det hjelper ikke å øke mengde med rengjøringsmiddel. Oppvaskvannet må først få lavere hardhet. Dette gjøres ved å tilsette regenereringssalt i kalkfilteret. Dette står det i en tilfeldig valgt bruksanvisning:
For å oppnå gode oppvaskresultater, trenger oppvaskmaskinen bløtt (kalkfattig) vann. Hvis vannet er hardt setter det seg et hvitt belegg på serviset og veggene i oppvaskmaskinen. Vann med en hardhet fra 4 &deg;d må derfor avkalkes. Det skjer automatisk i det innebygde kalkfilteret.
* Kalkfilteret trenger regenereringssalt. Fyll også på salt ved bruk av kombinasjonsoppvaskmidler, for å oppnå best mulig oppvaskresultat.
* Oppvaskmaskinen må programmeres nøyaktig til vannets hardhet.
* Det lokale vannverket gir opplysning om nøyaktig hardhetsgrad for vannet.
Hvis vannets hardhet varierer (f.eks. 8 – 16 &deg;d), programmer alltid den høyeste verdien (i dette eksempelet 16 &deg;d).<br />Det er jernvare- og hvitevarebutikker som selger regenereringssalt. Hvis din maskin ikke har kalkfilter må du tilsette disse midlene separat.
===Vaskemaskin===
De samme prinsippene gjelder for vaskemaskiner. Det er litt annen kjemi å vaske tøy enn kopper og kar, derfor er hardhetsområdene forskjellige:



I hardhetsområde II og III må du tilsette et avkalkingsmiddel, for å gjøre vaskemiddelet mer effektivt. Riktig dosering står på pakken. Tilsett først vaskemiddel, deretter avkalkingsmiddel. Da kan vaskemiddelet doseres som for hardhetsområde I.
For lite vaskemiddel medfører:
* Tøyet blir ikke rent og blir med tiden grått og hardt.
* Fettlus på tøyet.
* Kalkavleiringer på varmeelementene.
For mye vaskemiddel medfører:
* Det dannes for mye skum, og dermed oppnås dårlig vaskemekanikk og dårlig vaske-, skylle- og sentrifugeringsresultat.

Vaskemidler som er kjøpt i land med høy vannhardhet kan inneholde mange ''hardhetsdempende'' midler som vi ikke har bruk for i Norge.
===Generelle råd ved kalkbelegg===
Hyppigere rens av vannkokere, oppvaskmaskiner etc. kan anbefales. Blanke glass: Bruk skyllemiddel i oppvaskmaskin (gjelder ikke servering av skummende øl). Oppvasksalt til oppvaskmaskiner kjøpes i elektriske forretninger og jernvarebutikker. Dette oppvasksaltet inneholder jod som løser opp kalkbelegg effektivt og rengjør maskinen og systemet. Bruk to spiseskjeer oppvasksalt i vaskepulverbeholderen kun en gang i måneden. Dette gjelder nye og eldre modeller. For at kalkbelegg i maskiner skal forsvinne, kan man benytte seg av litt lavere vanntemperatur, eller kjøre maskiner med tabletter som løser opp kalk en gang i blant. Kalkbelegg i kjeler og gryter kan fjernes ved å tilsette eddiksyre eller sitronsyre som løser opp kalken. Skyll deretter med vann og tørk for at flekkene skal forsvinne.

==[[Akvarium]]==
Akvarielitteraturen inneholder et virvar av forkortelser og forklaringer. 



Disse betegnelsene er identiske. (Akvaristene bruker også ''Carbonate hardness'' (KH), særlig i forbindelse med saltvannsakvarier, men det er også en faktor for plantevekst i ferskvann).
For bløtt vann medfører noen problemer for akvarieeiere. Kalsiumkarbonat i hardt vann virker som en naturlig buffer og forhindrer at [[pH|pH-verdien]] svinger dramatisk. Ustabil [[pH|pH-verdi]] kan føre til skade på det liv som er i akvariet. 1/2 teskje med [[kalsiumkarbonat]] (CaCO<sub>3</sub>) per 100 liter vann vil øke vannhardheten med 1-2 &deg;dH.I et vanlig selskaps-akvarium passer det med en hardhet på ca. 5&nbsp;&deg;dH - en verdi som de fleste fisker og planter kan trives med. Søramerikanske fisk krever vanligvis bløtere vann, mens de fleste vestafrikanske og enkelte asiatiske fisk krever relativt hardt vann.

==Hardhet på vann i Norge==



Verdier er hentet fra kommunens hjemmesider 2010. Det er ganske sparsomt med informasjon. Ring og spør, da legger de kanskje ut mer informasjon. Vær oppmerksom på at enkelte vannverk tilsetter kalk i perioder. Det gjør vannet hardere.

==Eksempel på utregning==
Tyske hardhetsgrader er definert:

<math>^odH=\frac{Ca~{\frac{mg}{l}}}{7,13} + \frac{Mg~{\frac{mg}{l}}}{4,33}=</math>&nbsp;

Summen av grunnstoffene kalsium (Ca) og magnesium (Mg) dividert med forskjellige konstanter. Alle grunnstoffene måles i milligram per liter (mg/l)

**Verdier fra Røysjø drikkevannskilde:'''

Verdiene ovenfor settes inn i formelen:

^odH=\frac{14~{\frac{mg}{l}}}{7,13} + \frac{0,35~{\frac{mg}{l}}}{4,33}= 1,9635 + 0,0808=2,0443~^odH=2,0~^odH

Svaret blir 2,0&nbsp;&deg;dH (tyske hardhetsgrader).

Norske vannverk oppgir ofte vannhardhet i milligram kalsium per liter (mg Ca/l) da er også magnesium (Mg) medregnet. Omregningsfaktor er: 1&nbsp;&deg;dH = 7,14 mg Ca/l. Summen av kalsium og magnesium er: 14 + 0,35 = 14,35 mg/l. 

^odH=\frac{Ca~{\frac{mg}{l}}}{7,14}=&nbsp;

^odH=\frac{14,35~{\frac{mg}{l}}}{7,14}= 2,0098~^odH=2,0~^odH

Omregning til de andre betegnelsene:

## Se også
*Alkalitet
*Salinitet

## Referanser


## Kilder
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*