open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gary Ablett

**Gary Ian Ablett** (født 19. november 1965 i Liverpool i England, død 1. januar 2012) var en fotballspiller som var med på Liverpool FCs dominerende lag i 1988 og som vant FA-cupen både med Liverpool (1989) og med rivalen Everton i 1995. Han jobbet som trener i Championship-klubben Ipswich Town før han måtte trekke seg seg tilbake på grunn av diagnosen lymfekreft. Ablett døde etter en 16-måneders kamp mot non-Hodgkins lymfom.

## Spillerkarriere
### Liverpool
Ablett startet i Liverpool som junior, han gikk gradene i klubben før han rett etter sin 21-årsdag fikk sjansen på A-laget av Kenny Dalglish. Han hadde også en tid i Derby County og Hull City som trening for førstelagsfotball.

I 1986, når begge de faste forsvarern,e Mark Lawrenson og Barry Venison, hadde skader, ble Ablett kalt inn til førstelaget av Kenny Dalglish, han fikk sin debut mot Charlton Athletic i desember 1986. Han spilte bra og var fast på laget resten av sesongen. Han mistet bare tre ligakamper i 1988/89-sesongen, men som lokal spiller ble han ble veldig påvirket av Hillsborough-tragedien.
Laget klarte å vinne FA-cupen den sesongen med finaleseier 3-2 over rivalen Everton på Wembley. Ablett gikk inn og ut av laget den neste sesongen. Etter ankomsten til Glenn Hysen ble han brukt mer på midtstopperplass enn den vanlige venstrebackplassen. Han vant ligaen igjen med Liverpool i 1990.

### Everton
Da Kenny Dalglish sa opp som manager tok hans erstatter Graeme Souness en kontroversiell avgjørelse og solgte Ablett for £750&nbsp;000 til erkerivalen Everton. På den tiden var direkte overganger mellom de to klubbene svært sjeldne. Han var fast forsvarer hos Everton og hjalp dem til å vinne FA-cupen i 1995. Han er den eneste som har vunnet FA-cupen med begge lagene fra Merseyside.

### Senere karrière
Rett etterpå hadde Ablett et låneopphold i Sheffield United før han gikk til Birmingham City hvor han var en viktig del av forsvaret sammen med Steve Bruce.
Ablett ble løst fra kontrakten med Birmingham av manager Trevor Francis i 1999. Etter det var han innom Blackpool FC og Wycombe Wanderers før han signerte for det amerikanske laget Long Island Rough Riders i 2000.

### Karrierestatistikker

 Kun ligakamper.

## Trenerkarrière
Sommeren 2002 fikk han stillingen som trener for Evertons U17-lag. Sommeren 2006 ble han ny reservelagstrener hos Liverpool FC etter å ha tatt over for Paco Herrera. 8. juli 2009 ble han manager i Stockport County. Ablett var trener i Ipswich etter managerjobben i Stockport.

## Meritter
### Liverpool
* 1987/88 Øverste Divisjon i England
* 1988/89 FA Charity Shield
* 1988/89 FA-cupen
* 1989/90 FA Charity Shield
* 1989/90 Øverste divisjon i England
* 1990/91 FA Charity Shield

### Everton
* 1994/95 FA-cupen
* 1995/96 FA Charity Shield

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*  Gary Ablett på **www.liverpoolfc.tv** Past players.
*  Dalglish leads Ablett tributes på **www.liverpoolfc.tv**
Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning

**Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning** (**NIFU**) er et norsk samfunnsvitenskapelig forskningsinstitutt. Instituttet er organisert som en ideell stiftelse og utfører oppdragsforskning, der sentrale oppdragsgivere blant annet er Norges forskningsråd, Kunnskapsdepartementet, Nærings- og handelsdepartementet, EU og Nordisk ministerråd. Instituttet fokuserer på studier av utdannelse, forskning og innovasjon. Instituttet har (2022) 63 årsverk, hvorav rundt 51 forskerårsverk.

Fra 2020 har Vibeke Opheim vært direktør. Fra 2010 til 2020 var Sveinung Skule leder. Instituttet gir ut *[[Fagbladet Forskningspolitikk]]*.

## Historikk
NIFU kan spore sin historie tilbake til 1950-tallet, senere til opprettelsen av Norges allmennvitenskapelige forskningsråds (NAVF) utredningsavdeling, deretter NAVFs utredningsinstitutt i 1969. Instituttet var tilknyttet NAVF fram til opprettelsen av Norges forskningsråd ved årsskiftet 1992-93. 1. januar 1996 ble Utredningsinstituttet for forskning og høyere utdanning omgjort til stiftelse av Norges forskningsråd under navnet NIFU. Organisasjonen spesialiserte seg på statistikk, utredninger og forskning knyttet til høyere utdanning. 

Senter for innovasjonsforskning (STEP) ble opprettet som ekstern forskningsgruppe av det tidligere Norges Teknisk-Naturvitenskapelige Forskningsråd (NTNF) i 1991 for å støtte utformingen av nasjonal forskningspolitikk med forskning, analyse og rådgiving knyttet til innovasjon og teknologisk endring. I 1994 ble STEP omorganisert som en selvstendig stiftelse. I 2003 ble STEP en del av SINTEF Teknologiledelse. Høsten 2003 henvendte STEP seg til Norsk institutt for forskning og utdanning (NIFU) med tanke på å fusjonere.

I 2004 fusjonerte Norsk institutt for forskning og utdanning (opprinnelig NIFU) og Senter for innovasjonsforskning. Fra 2004 til høsten 2010 het den Stiftelsen Norsk institutt for studier av forskning og utdanning Senter for innovasjonsforskning (NIFU STEP). Høsten 2010 ble navnet forenklet til NIFU.

## Markante forskere og andre ansatte
*Håkon Høst
*Kyrre Lekve
*Eifred Markussen
*Nina Sandberg

### Instituttsjefer og direktører
* Berit Mørland (instituttsjef til 1998)
* Petter Aasen (1998–2007)
* Per Hetland (2007–2009)
* Sveinung Skule (2010–2020)
* Vibeke Opheim (2020-)

## Referanser


## Eksterne lenker
* NIFUs nettsider
* Bladet Forskningspolitikk
Wayne County (Vest-Virginia)

**Wayne County** er et fylke i den amerikanske delstaten Vest-Virginia. Det ligger lengst øst i staten og grenser mot Cabell County i nordøst, Lincoln County i øst og mot Mingo County i sørøst. Det har også grense mot delstatene Ohio i nord og mot Kentucky sør og vest.

Wayne Countys totale areal er  km² hvorav 17 km² er vann. I 2000 hadde fylket  og administrasjonssenteret ligger i byen Wayne.

Fylket ble grunnlagt i 1842 og er oppkalt etter statsmannen og generalen, Anthony Wayne.

## Eksterne lenker
*
Digni

**Digni**, tidligere **Norsk Misjons Bistandsnemnd** eller **Bistandsnemnda**, er en paraplyorganisasjon for 17 norske medlemsorganisasjoner og kirkesamfunn. Bistandsnemnda, nå Digni, ble etablert i 1983. Alle medlemsorganisasjonene har et kristent verdigrunnlag.

## Formål
Dignis medlemmer har utviklingsprosjekter og initiativer drevet av mer enn 70 lokale partnere i over 30 land rundt om i verden. Et felles mål er å opprettholde menneskeverdet og sørge for at ingen blir utelatt . 

## Støtte fra NORAD
Som en del av avtalen med Norad (fra mai 2023 til april 2027) forvalter Digni et årlig tilskudd på ca. 202 millioner kroner. 

## Kilder
* *Evangeliet til alle. Kongo i endring. Bistandsnemnda*. De Norske Pinsemenigheters Ytre Misjon, nr 1, 2004, side 17. 
* *Bistandsnemnda er 20 år. «Forkynn evangeliet hver dag»!*. Korsets Seier 3. november 2003

## Eksterne lenker
*
Skafså kirke

**Skafså kirke** ble innviet i 1839. Det er en liten kirke av tømmer, bordkledd og hvitmalt. Kirken ser ikke så spesiell fra utsiden, men den har et spesielt interiør. Kirken hadde tidligere et krusifiks, men det er nå på et museum for å bevares best mulig. Krusifikset viser den korsfestede Jesus med kongekrone, altså ikke den sedvanlige tornekrone.
	
I 1950-årene ble kirken restaurert. Det var kunstmaler Kristian Kildal som foretok restaureringen. Tak og gulv ble isolert, benkene ble ombygget, prekestolen ble malt med bibelske motiver. Det samme ble dørene. På galleribrystningen var det tolv felt som da ga plass til apostlene. Fremme i koret står brudestoler som er laget etter modell av en gammel renessansestol fra den tidligere stavkirken, som sannsynligvis ble revet i 1826, fordi den hadde forfalt. Begge stolene, og en vakker lysekrone er gaver fra folk i bygden.

Kirken fikk tilbygd sakristi i 1975-76, og tårnet ble reparert i 1983.

Kirken fikk i 1940 en flott gave, nemlig et eksemplar av Fredrik IIs bibel fra 1579. 

I kirkens våpenhus er en runestein plassert. Utenfor kirken står det en gapestokk av stein, (halsjern) og en eller kanskje to steinmerrer. De ble benyttet dersom noen hadde forsømt nattverden 5 ganger, ikke hadde betalt skatt, hadde ligget ihjel en unge (trangt i sengene den gangen), skulket skolen gjentatte ganger, bannet utenfor kirken og offentlig plass, for å nevne noen grunner. Voksne stod gjerne et par timer før og etter gudstjeneste, unge 10 minutt før og etter. 

## Referanser


## Litteratur
* *Mo og Skafså kyrkjer 1839-1989. Eit jubileumsskrift*, Mo og Skafså sokneråd, 1989

## Eksterne lenker
* Den korsfestede Kristus fra Skafså kirke, Tokke kommune i Telemark. Undersøkelser og konservering
* 
* 
* «Skafsåkrusifikset», hos Vest-Telemark museum

## Galleri

Fil:Tokke, Skafså kyrkje steinmerr.JPG|Steinmerra
fil:Tokke, Skafså kyrkje gapestokk.JPG|Gapestokken
Paco Herrera

**Paco Herrera** (**Francisco Herrera**) (født 2. desember 1953 i Barcelona) er en spansk fotballtrener for den spanske klubben Sporting de Gijón. 

Han kom til Liverpool FC i 2004 da Rafa Benitez tok over jobben som manager i klubben og jobbet der inntil sommeren 2006 da han dro tilbake til Spania og ble ansatt i  RCD Espanyol.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sekunda

**Sekunda** (fra latin: «annenrangs») er et adjektiv som brukes til å beskrive noe som ikke har best kvalitet. I industrien og varehandelen brukes uttrykket til å beskrive et produkt eller et råstoff som ikke holder standard kvalitetskrav, i motsetning til prima vare.

## Referanser
Anthony Wayne

**Anthony Wayne** (født 1. januar 1745 i Easttown Township, Chester County, Pennsylvania, død 15. desember 1796 i Erie i Pennsylvania), kalt *Mad Anthony*, var en amerikansk general og statsmann. 

Under den amerikanske uavhengighetskrigen steg Wayne raskt i gradene, han ble oberst i 1776 og 21. februar 1777 ble han utnevnt til brigadegeneral. 

Under den nordvestlige indianerkrig bidro *«Gale»* Anthony Wayne til å sikre den hvite kolonisering av Ohio, Indiana, Illinois og Michigan. 

Det er mange fylker, byer, elver, skoler med mer som er oppkalt etter ham. For eksempel:

* Wayne County (Georgia)
* Wayne County (Illinois)
* Wayne County (Indiana)
* Wayne County (Michigan)
* Wayne County (Nord-Carolina)
* Wayne County (New York)
* Wayne County (Ohio)
* Wayne County (Vest-Virginia)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Mandelblomsten

:*Denne artikkelen handler om bladet *Mandelblomsten*. For sangboka, se [[Familiesangboken Mandelblomsten]].*

***Mandelblomsten*** er et menighetsblad som utgis omtrent ti ganger i året av Skjulte Skatters forlag. Bladet utgis for Brunstad Christian Church, populært kalt «Smiths venner». Dette bladet inneholder artikler fra menigheter rundt omkring i verden og gis også ut til menigheter i hele verden. Det koster cirka 450 kroner i året. I bladet kan man gjerne lese opplysninger om neste stevne, og hvert nummer inneholder flere barnesider med oppgaver for barn. Ansvarlig redaktør er Kåre Johan Smith, utgiver er Sigurd Johan Bratlie.

## Eksterne lenker
* Informasjon om bladet på Skjulte Skatters forlags nettsider
Sjokade

**Sjokade** er et sjokoladepålegg som lages av kakaobønner og karamellisert sukker. Sjokade produseres av Stabburet og ble lansert i Norge i 1961, og er noe eldre enn Nugatti som også produseres av Stabburet. I motsetning til en del andre sjokoladepålegg er det ikke nøtter i Sjokade.

## Eksterne lenker
* Sjokade hos Stabburet
7,5cm KwK 37 L/24

**«7,5cm KwK 37 L/24»** ( «7,5cm Kampfwagenkanone 37 L/24» ) var en standard stridsvognskanon brukt i en rekke tyske stridsvogner under den andre verdenskrig. Den var egentlig en haubitser beregnet på nærstøtte for infanteri, men kunne også bruke panservernammunisjon. Den ble først brukt i 1938 og forble i bruk til slutten på den andre verdenskrig.

## Spesifikasjoner 7,5cm KwK 37 L/24
* Kaliber: 75&nbsp;mm
* Lengde: 1768&nbsp;mm
* Vekt: 285,5&nbsp;kg
* Utgangshastighet: 385&nbsp;m/s ( «Pzgr39» )
* Ammunisjonstyper:
** «Pzgr39» panserbrytende ammunisjon
** «Sprgr» eksplosiv ammunisjon
** «Gr38 H1» eskplosiv, panserbrytende ammunisjon
** «Nbgr» røykleggende ammunisjon

## Kampkjøretøyer utstyrt med 7,5cm KwK 37 L/24
* PzKpfw III Ausf.N
* PzKpfw IV Ausf.A 
* PzKpfw IV Ausf.B
* PzKpfw IV Ausf.C
* PzKpfw IV Ausf.D
* PzKpfw IV Ausf.E
* PzKpfw IV Ausf.F1
* StuG III Ausf.A ( som «7,5cm StuK 37 L/24» )
* StuG III Ausf.B ( som «7,5cm StuK 37 L/24» )
* StuG III Ausf.C ( som «7,5cm StuK 37 L/24» )
* StuG III Ausf.D ( som «7,5cm StuK 37 L/24» )
* StuG III Ausf.E ( som «7,5cm StuK 37 L/24» )
* SdKfz 250/8
* SdKfz 251/9
* SdKfz 233
Aksel Smith

:*Denne artikkelen handler om Aksel Smith, bror til [[J.O. Smith]]. For [[Aksel Johan Smith]], J.O. Smiths sønn, se dette.*
**Aksel Smith** (født 1881 i Kristiansand, død 18. januar 1919 i Drøbak) var norsk tannlege og en av pionérene i trossamfunnet Brunstad Christian Church. Han var broren til grunnleggeren, Johan O. Smith, og i bokverket Johan Oscar Smiths etterlatte brev er svært mange av brevene sendt til Aksel. Han var en sterk pådriver for at menigheten skulle opprette et eget menighetsblad, noe som ble realisert i 1912, med bladet *[[Stiftelsen Skjulte Skatters Forlag|Skjulte Skatter]]* (den første tiden het det «Skjulte Skatte»). Som tannlege hadde han mulighet til å bruke av egne midler for å drifte bladet. Han var kjent for å være svært gavmild og for å *gi bort mer enn han tjente*. Han var en aktiv skribent frem til han i 1919 døde av spanskesyken, bare 38 år gammel.

## Referanser
Østre linje (roman)

***Østre linje*** er en roman av Atle Næss, utkommet på Gyldendal i 1994.

*Østre linje* er en historisk roman med en handling som gjennomløper Norges historie i hele det tjuende århundret – den begynner med jordskjelvet i Oslo-området 23. oktober 1904 og ender under OL på Lillehammer nitti år seinere. *Østre linje* er samtidig en slektsroman som følger en slekt gjennom fem generasjoner. Fordi medlemmene av slekta er bosatt i Askim, Mysen og bygdene omkring, får *Østre linje* dessuten et sterkt regionalt preg. Tittelen viser til Østfoldbanens østre linje, som gjennom det meste av 1900-tallet var en kommunikasjonsåre som bandt bygdene og tettstedene i indre Østfold sammen.

Om forholdet mellom faktiske personer og de fiktive romanfigurene sier Næss i et etterord: «*Denne romanen er strukturert rundt de ytre trekk av min egen slekts historie, geografi og sosiologi. Selve handlingen er imidlertid helt og holdent oppdiktet, riktignok med bruk av gjenkjennelige detaljer, replikker og episoder her og der.*» Et grep som bidrar til å gi romanen et autentisk preg, er å la kjente historiske personer som Oscar Mathisen, Oscar Torp, Ole Hallesby, Katti Anker Møller og Arnold Haukeland delta perifert i handlinga.

I *Østre linje* skjøtter Næss et stort persongalleri. Sjøl om han overveiende bruker en tredjepersonsforteller, skifter synsvinkelen mellom de ulike personene, og språket farges av deres ulike sosiale stilling, livsinnstilling og historiske kontekst. Romanen har således mange stemmer, som taler fra ulike tidsaldre. I replikkene brukes dialekt med streng konsekvens, slik at en kan følge en historisk utvikling fra karakteristiske bygdedialekter hos de eldre generasjonene, via stasjonsbymålet i Askim og Mysen til et mer normalisert østnorsk hos de aller yngste.

## Referanser
Analysens fundamentalteorem

**Analysens fundamentalteorem** sier at de to sentrale operasjonene i analysen, derivasjon og integrasjon, er hverandres inverser. Dette betyr at om en kontinuerlig funksjon først integreres og deretter deriveres, ender man opp med den opprinnelige funksjonen. En viktig konsekvens av dette teoremet er at man kan løse integrasjonsproblemer ved hjelp av enkle formler.

## Formell definisjon

### Definisjon del 1
La f:[a,b]\to\mathbb{R} være en kontinuerlig funksjon. La F(x) være funksjonen definert for x \in [a,b] vedF(x) = \int_{a}^{x} f(t) \mathop{dt}.Da er F'(x) = f(x), \forall x \in [a,b].


### Definisjon del 2
La f:[a,b]\to\mathbb{R} være en kontinuerlig funksjon. La F være en funksjon slik at F'(x) = f(x), \forall x \in [a,b], da er\int_a^b f(x)\,dx = F(b) - F(a).

## Bevis
### Bevis for den første delen av analysens fundamentalteorem
F(x) := \int_{a}^{x} f(t) \mathop{dt}.Man bruker middelverdisetningen for integrasjon:F'(x) 
= \lim_{h \to 0} \frac{F(x+h) - F(x)}{h} 
= \lim_{h \to 0} \frac{1}{h}\int_{x}^{x+h} f(t) \mathop{dt}
= \lim_{h \to 0} \frac{1}{h} f(\widehat{x}) h = f(x), \quad \widehat{x} \in [x, x+h]. \qquad \Box


## Referanser


## Se også
*Algebraens fundamentalteorem
Makromolekyl

**Makromolekyler** er kjempemolekyler som er bygd opp av opptil flere tusen atomer som er bundet sammen med kovalente bindinger. Nabomolekylene holdes sammen av svake bindinger og kalles et polymer når man har tilstrekkelig mange. Eksempler på polymerer er cellulose i planter, stivelse i frø, glykogen i muskler og polyvinylklorid (PVC).

Lengden på makromolekylene kan variere, og egenskapene til polymerene avhenger av lengden på makromolekylene og eventuelle sidegrupper i makromolekylet.

Karbohydrater er sukkerarter. Karbohydratene finnes som monosakkarider, disakkarider og polysakkarider. 
Et monosakkarid består av hydrogen, karbon og oksygen som er bundet i ringform. Et disakkarid er to ringer som er bundet til hverandre. Polysakkarider er mange monosakkarider som er bundet sammen til lange kjeder. 

Stivelse og cellulose er to viktige polysakkarider. Vi mennesker kan fordøye stivelse, men ikke cellulose. Mange dyr har bakterier som hjelper dem med å bryte med cellulose. 

Vi kan dele opp stivelse i to grupper, amylose og amylopektin. 
Forskjellen på disse er at amylopektinet har en knekk. 

Lipider deles inn i fett, fosfolipider og steroider.
Fett består av glyserol og 3 fettsyrer.
Fosfolipider likner gansk mye på fett, men her er den ene fettsyren byttet ut med en fosfatgruppe.

Proteiner er bygd opp av polypeptider, og har mange viktige funksjoner i kroppen. Mange enzymer er proteiner.

Nukleinsyrer er viktige bestanddeler i DNA og RNA.
7,5cm KwK 40 L/48

**«7,5cm KwK 40 L/48»** ( «7,5cm Kampfwagenkanone 40 L/48» ) var en standard stridsvognskanon brukt i en rekke tyske stridsvogner under den andre verdenskrig. Den ble først brukt i 1943 og forble i bruk til slutten på den andre verdenskrig.

## Spesifikasjoner 7,5cm KwK 40 L/48
* Kaliber: 75&nbsp;mm
* Lengde: 3899&nbsp;mm
* Vekt: 497&nbsp;kg
* Utgangshastighet: 750&nbsp;m/s ( «Pzgr39» )
* Ammunisjonstyper:
** «Pzgr39» panserbrytende ammunisjon
** «Pzgr40» panserbrytende ammunisjon
** «Sprgr» eksplosiv ammunisjon
** «Gr38 H1» eskplosiv, panserbrytende ammunisjon
** «Nbgr» røykleggende ammunisjon

## Kampkjøretøyer utstyrt med 7,5cm KwK  40 L/48
* PzKpfw IV Ausf.G
* PzKpfw IV Ausf.H
* PzKpfw IV Ausf.J
* StuG III Ausf.F ( som «7,5cm StuK 40 L/48» )
* StuG III Ausf.F/8 ( som «7,5cm StuK 40 L/48» )
* StuG III Ausf.G ( som «7,5cm StuK 40 L/48» )
* Sturmgeschütz IV
Aero Boero 95

**Aero Boero 95** er et sportsfly utviklet av Aero Boero S.A. i Argentina, fløyet for første gang i 1959. Aero Boero 95 er basert på den amerikanske Piper Cub.

## Spesifikasjoner Aero Boero 95
* Vekt:  400 kg ( tom ), 700 kg ( maks. lastet )
* Kapasitet: 3 seter
* Dimensjoner:
** Vingespenn: 10,42 m
** Lengde: 6,91 m
** Høyde: 2,19 m
* Motor: 1 Continental C-90-8F 4-sylindret motor på 95 hk
* Ytelse:
** Topphastighet: 204 km/t
** Marsjfart: 170 km/t
** Rekkevidde: 959 km

## Referanser
Aero Boero 115

**Aero Boero 115** er et sportsfly utviklet av Aero Boero S.A. i Argentina. En versjon utstyrt som skolefly ble bestilt av brasilianske myndigheter på slutten av 80-tallet i 450 eksemplarer.  

## Spesifikasjoner Aero Boero 115
* Vekt:  556 kg ( tom ), 802 kg ( maks. lastet )
* Kapasitet: 3 seter
* Dimensjoner:
** Vingespenn: 10,78 m
** Lengde: 7,08 m
** Høyde: 2,05 m
* Motor: 1 Textron Lycoming O-235-C2A på 115 hk
* Ytelse:
** Marsjfart: 169 km/t
** Rekkevidde: 1230 km

## Referanser
Jan Erik Langangen

**Jan Erik Langangen** (født 1950) er en norsk næringslivsleder og advokat kjent fra tiden som konsernsjef i Storebrand. Han fikk svært mye medieomtale i 1990-årene i forbindelse med fusjonsplanene mellom UNI Storebrand og svenske Skandia og han ble under denne tiden omtalt som Norges mektigste næringslivsmann.  

Langangen fra Langangen i Porsgrunn. Han utdannet seg til siviløkonom ved Norges Handelshøyskole (1973) og studerte juss ved Universitetet i Oslo (1975).

Han startet yrkeskarrieren i Statoil i 1975. Under de åtte årene her jobbet han som finansieringsmedarbeider 1975–1976, leder for finansieringsgruppen i 1977–1978, assisterende direktør og leder for Statoils økonomi- og forsikringsstab 1979–1981 og til slutt direktør og leder av konsernets økonomi- og administrasjonsstab 1982–1983. I 1983 gikk han til Storebrand-Norden (Senere Storebrand A/S og UNI Storebrand). I 1985 avanserte han til konsernsjef, en stilling han hadde til 1992. I slutten av denne perioden fikk han svært mye omtale i mediene etter at han forsøkte å få i stand en omfattende fusjon mellom UNI Storebrand, svenske Skandia, danske Hafnia og finske Pohjola. Den svenske Skandia-sjefen avviste alliansetanken, UNI Storebrand tapte 3,9 milliarder kroner, og Langangen gikk av i 1992.

Fra 1994 til 1996 var han partner i advokatfirmaet Thune & Co og i 1996 ble han partner i advokatfirmaet Langangen & Engesæth på Aker Brygge i Oslo. I 2000 sluttet han og flyttet tilbake til slektsgården i Langangen. Der etablerte han advokatpraksisen Langangen & Helset sammen med sin kone. 

Han har også sittet i styrer og verv. Blant annet satt han som styreformann i Statoil fra 1987 til 1992 og i Norges Forsikringsforbund fra 1986 til 1988. I 1998 ble han oppnevnt som leder for Bondevik-regjeringens mye omtalte Verdikommisjonen. I 2003 ble han valgt som ny styreleder i Mediehuset Vårt Land og avisen Vårt Land.

I 1992 gav han ut boka *Løpende risiko* (ført i pennen av Alf R. Jacobsen) på Aschehoug forlag. Boka handler i stor grad om den mislykkede fusjonsplanen med svenske Skandia.

## Familie
Langangen ble gift i 1971 med undervisningsinspektør Tove Berge (f. 1950). Ekteskapet ble oppløst 1996. I 1998 ble han gift med advokat Siv Irene Helset (f. 1969).

## Referanser
Glenn Hysén

**Glenn Ingvar Hysén **(født 30. oktober 1959 i Göteborg) er en svensk tidligere fotballspiller og nåværende fotballtrener som spilte for klubber i Nederland, Italia og England og fikk 68 kamper for .

## Karrière som spiller
Hysén startet sin karriere på IFK Göteborg og etablerte seg raskt som en tøff forsvarsspiller. I 1983 ble han kåret til årets fotballspiller i Sverige og han fikk sin aller første landskamp, han ble da oppdaget av PSV Eindhoven og fikk dermed overgang dit. Han gikk senere til Fiorentina og i 1988 ble han igjen tildelt Guldbollen etter å ha spilt en stor kamp mot  i tillegg til å ha spilt bra for Fiorentina. Engelske klubber ble da interessert i Hysén. En stund så det ut til at han skulle gå til Manchester United, men Liverpool viste interesse og Hysén foretrakk Anfield fremfor Old Trafford siden Liverpool på den tiden var den dominerende klubben i England. Ved siden av veteranen Alan Hansen og unggutten Gary Ablett i Hansens skadeperiode var Hysén en viktig del av Liverpool da de vant Ligaen i 1990. Han var senere kaptein for  i et skuffende VM i Italia i 1990 da de tapte sine tre første kamper og gikk ut forbausende tidlig.
Deretter gikk det nedover for den store svensken. Etter at Kenny Dalglish sa opp som manager i Liverpool og Graeme Souness tok over fikk han lite spilletid, og i 1992 dro han tilbake til Sverige for å avslutte karrieren i GAIS.

## Etter spillerkarrièren
Han er nå trener for Utsiktens BK. Hans tre sønner Tobias (f. 1982), Alexander (f. 1987) og Anton (f. 1990) er også aktive fotballspillere.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Profil på Sporting-Heroes.Net
*  Profil på LFCHistory.net
* ifkdb.se
Mellomfag

**Mellomfag** var innen høyere utdanning i Norge før 2003 et emnenivå ved universiteter og høyskoler som tilsvarte 30 vekttall, dvs. 1,5 års heltidsstudier eller 90 studiepoeng etter Kvalitetsreformen. Ved å avlegge mellomfagseksamen i et fag hadde man tatt eksamen på cand. mag-nivå i vedkommende fag. For å bli cand. mag. måtte man enten ha ett mellomfag og to grunnfag eller to mellomfag og ett semesteremne. Cand. mag. tilsvarer i dag bachelor-graden, men cand. mag-graden var noe mer omfattende. Mellomfaget bestod av et grunnfag som utgjorde ett års studium (20 vekttall eller 60 studiepoeng) og ytterligere et halvt års studier (10 vekttall eller 30 studiepoeng). I historisk-filosofiske og samfunnsvitenskapelige fag tok man et *mellomfagstillegg*, mens studier i matematisk-naturvitenskapelige fag var organisert i mindre enheter, slik at man tok mindre enheter på *mellomfagsnivå* tilsvarende 20 vekttall. Et mellomfag kunne i noen fag bygges ut til et storfag med ytterligere et semesters studium i samme fag. Både mellomfag og det mer omfattende storfaget kvalifiserte for å ta hovedfag i samme fag.

## Referanser
Grunnfag

**Grunnfag** var innen høyere utdanning i Norge før 2003 et emne ved universiteter og høyskoler som tilsvarte 20 vekttall, det vil si et års studier (60 studiepoeng etter Kvalitetsreformen). Grunnfaget kunne bygges ut til et mellomfag med et mellomfagstillegg på 10 vekttall (30 studiepoeng), det vil si ytterligere et semesters studier. I noen fag kunne mellomfaget bygges ut til et storfag.

Grunnfag, mellomfag, eventuelt storfag med foreberedende prøver gav rett til cand.mag.-graden på mellom 3,5 og 4,5 års studier. Mellomfag eller storfag i ett og samme fag kvalifiserte for å ta hovedfag, som hadde normert studietid på 40 vektall, det vil si to års ytterligere studier (120 studiepoeng).

Grunnfag ble avskaffet med Kvalitetsreformen i 2003, men har en parallell i dagens årsenhet. En viktig forskjell er at grunnfag i historisk-filosofiske, samfunnsvitenskapelige og matematisk-naturvitenskapelige fag før 2003 var den vanlige måten å starte et studium på, i motsetning til årsenhet som er ment som et mer frittstående studium.

## Referanser
Slipestein

En **slipestein** er et verktøy for å slipe skjære- og kutteredskaper som kniver, økser, ljåer og liknende utstyr som har skarp egg. Slipesteiner fantes på nesten hver eneste bondegård i Norge fram til 1980-tallet, og er fremdeles i bruk på mange gårder. Også industri med behov for skjærende verktøy brukte slipestein i tidligere tider, men i industrien har annet og mer moderne slipeverktøy overtatt plassen til slipesteinen.

Selve slipesteinen er ei rund skive av sandstein. Diameteren kan være 50 – 120 cm, tykkelsen 8 – 12 cm. Gjennom sentrum av skiva går det en aksel av jern som ligger an på to bjelker. Bjelkene er igjen en del av et krakklignende arrangement som holder stein og aksel oppe i passe arbeids- og sittehøyde for den som skal slipe. Bjelkene har et lagerarrangement som gjør at steinen kan rotere stående. I tidligere tider ble slipesteinen rotert vha muskelkraft, enten med en sveiv eller vha en pedal. På de enkleste slipesteinene sitter sveiva montert i senter av slipesteinen, på andre blir kraften overført vha en drivreim. Jobben med å dra slipesteinen rundt under sliping er tung, så utover på 1900-tallet ble det vanlig å utstyre slipesteinen med en liten elektromotor. Mange slipesteiner har montert et vanntrau under selve steinen. Slipingen utvikler varme, noe som ikke er bra for eggstålet. Derfor har man vann på slipesteinen. Hele arrangementet kalles for slipestein, selv om steinen ble solgt løs under samme navn.

Skjærsliper er en omreisende håndverker som sliper sakser og kniver på en liten, transportabel slipestein. I Norge var det omreisende skjærslipere til 1950-tallet. Yrket praktiseres fortsatt mange steder i verden. 

File:Eidsborgbryner.jpg|Bryner fra Eidsborg i Telemark, som ble utskipet fra Skien i middelalderen.
Fil:Slipestein.jpg|Gammel slipestein på Rollag bygdetun i Rollag
File:Gulenbilder 153.jpg|Slipestein fra Gulen Fiskarbondemuseum i Gulen

## Se også
* Brynestein, håndholdt slipestein
* Skjærsliper, omreisende sakse- og knivesliper
* Møllestein

## Eksterne lenker
*
Aero Boero 180

**Aero Boero 180** er et sportsfly utviklet av Aero Boero S.A. i Argentina som fløy for første gang på slutten av 60-tallet. Versjoner inkluderer «Aero Boero 180 RV», med ekstra rekkevidde, treningsflyet «Aero Boero 180 PSA» og «Aero Boero 180 RVR», som er et trekkfly for glidefly.

## Varianter
* **AB-180RV** – Langdistanseversjon
* **AB-180RVR** – Trekkfly til glidere
* **AB-180 Condor** – Versjon med stor marsjhøyde fra 1971, med valgfri turbomotor (4 bygget)
* **AB-180Ag** – Landbruksfly med 270 liters tank for kjemikalier
* **AB-180PSA** – Tosetersversjon

### Spesifikasjoner Aero Boero 180 RVR
* Vekt: 602 kg ( tom ), 890 kg ( maks. lastet )
* Kapasitet: 3-4 seter
* Dimensjoner:
** Vingespenn: 10,78 m
** Lengde: 7,08 m
** Høyde: 2,05 m
* Motor: 1 Textron Lycoming O-360-A1A på 115 hk
* Ytelse
** Topphastighet: 225 km/t
** Marsjfart: 201 km/t
** Rekkevidde: 1180 km
Veiteberg kraftverk

**Veiteberg kraftverk** er et  vannkraftverk i Stardalen i Jølster kommune i Vestland.

Kraftverket er et elvekraftverk og utnytter 156 meter av fallet i Veitebergselven. 
Det startet produksjonen i 2001.

Installert effekt er 2 MW med en francisturbin. Midlere årsproduksjon er på 8 GWh.

Kraftverket er eid av Veiteberg Kraftverk as.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
Flosta kirke

**Flosta kirke** er en korskirke på Flosterøya i Arendal kommune, Agder fylke. Kirken er menighetskirke for Flosta sogn i Arendal prosti.

Flosta kirke er en votivkirke; den er bygget og vedlikehold av gaver fra sjøfolk i havsnød. Kirken er nevnt i 1467. En av kirkeklokkene har årstallet 1506 og innskrift som forteller at den er støpt i Holland.

Dagens kirkebygning er oppført på 1600-tallet som langkirke i tømmer. I 1747 ble kirken utvidet og ombygd til korskirke. Ole Nielsen Weierholt var byggmester, og han laget også prekestolen i rokokkostil. Kirkerommet er dekorert av Jørgen Schultz i 1750-årene. Deler av altertavlen er fra 1600-tallet.

I 1864 ble kirken ombygd til nygotisk stil. I 1971 ble kirken restaurert og ominnredet slik at det ble menighetssal med plass til 150 mennesker.

Flosta kirke har 300 plasser.

Vest for kirken er det minnesmerke over 42 falne fra Flosta under første og andre verdenskrig, og gravsteinen til eidsvollsmannen Even Thorsen.

## Inventar

Fil:Flosta kirke alter id 84165.jpg|Altertavle
Fil:Flosta kirke prekestol id 84165.jpg|Prekestol
Fil:Flosta kirke dopefont id 84165.jpg|Døpefont i dåpshus
Fil:Flosta kirke votiv id 84165.jpg|Votivtavle


## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Agderkultur
* Kunsthistorie.com 
*
Microsoft Office

**Microsoft Office**, fra 2023 **Microsoft 365**, er en programvarepakke med ulike programmer tilpasset kontorbruk. Pakkene leveres for både Microsoft Windows og Apple Macintosh-maskiner. Den finnes i flere forskjellige versjoner og utgaver og inneholder ulike programmer for å sende, motta, behandle og publisere informasjon. Utgavenes innhold varierer utfra årsmodell, men inneholder stort sett det samme. Word, Excel, PowerPoint, FrontPage, Access og Outlook er de vanligste programmene. Alle er tilpasset slik at brukeren skal kunne få dekket alle sine behov innenfor hvert område, og man kan regelmessig oppdatere disse programmene gjennom nedlastning som gjerne kommer automatisk på PC-en dersom man er koblet opp mot internett.

## Microsoft Office 2007
**2007 Microsoft Office System** inneholder flere programmer som for eksempel Microsoft Office Groove. Dessuten har programmene Excel, Word og PowerPoint byttet til formatet Open XML. Derfor har filetternavnene fått en ekstra «x». Det betyr at for eksempel Word 2007-dokumenter nå slutter på **.docx** i stedet for **.doc**, og kun kan åpnes i Microsoft Office 2007; eldre utgaver av Office kan ikke åpne slike dokumenter, men Office 2007 kan lagre dokumenter i det vanlige «.doc» formatet som tillater utveksling med tidligere utgaver av Windows, samt andre programmer som OpenOffice. De samme programmene har også fått et helt nytt brukergrensesnitt i tre forskjellige fargeskjemaer. Microsoft har kuttet ut de gamle menyene til fordel for noe de kaller for «båndet» Båndet er delt inn i kategorier med undergrupper hvor man finner de ulike kommandoer.

Office 2007 kommer i følgende utgaver:

*Basic (kun tilgjengelig som OEM): Word, Excel, Outlook
*Home and Student: Word, Excel, PowerPoint, OneNote
*Standard: Word, Excel, PowerPoint, Outlook
*Small Business: Word, Excel, PowerPoint, Publisher, Outlook med Business Contact Manager, Accounting Express (kun i USA)
*Professional: Word, Excel, PowerPoint, Publisher, Access, Accounting Express (kun USA), Outlook med Business Contact Manager
*Professional Plus (kun tilgjengelig ved kjøp av volumlisens): Word, Excel, PowerPoint, Publisher, Access, InfoPath, Communicator (Kommer i løpet av 2007), Outlook (Outlook med Business Contact Manager kan lastes ned), Enterprise Content Manager, Electronic Forms, Information Rights Management
*Enterprise (kun tilgjengelig ved kjøp av volumlisens): Word, Excel, PowerPoint, OneNote, Publisher, Access, InfoPath, Groove, Communicator (Kommer i løpet av 2007), Outlook (Outlook med Business Contact Manager kan lastes ned), Enterprise Content Manager, Electronic Forms, Information Rights Management
*Ultimate (fås ikke på norsk ennå i skrivende stund): Word, Excel, PowerPoint, OneNote, Publisher, Access, InfoPath, Groove, Accounting Express (Kun i USA), Outlook med Business Contact Manager, Enterprise Content Management, Electronic Forms, Information Rights Management (IRM)

## Microsoft Office 2010

En nyere versjon av tidligere Microsoft Ofiice-programmer.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Microsofts sammenlikningstabell
UNI Storebrand

**UNI Storebrand** var resultatet av fusjonen mellom Storebrand og UNI i 1991. Som ved de andre fusjonene som Storebrand har vært i gjennom så ble kombinasjonsnavnet byttet ut med bare Storebrand igjen etter noen få år (1996).

Målet for opprettelsen av UNI Storebrand var å skape et norskledet nordisk storselskap ved å slå seg sammen med svenske Skandia, danske Hafnia og finske Pohjola. Disse storstilte fusjonsplanene mislyktes og i 1992 ble UNI Storebrand satt under offentlig administrasjon. Jan Erik Langangen var konsernsjef og hoveddrivkraften bak fusjonsplanene.

## UNI Storebrand, Hafnia, Pohjola, Skandia
I 1991 kjøpte Storebrand SE-Bankens aksjepost på 28% i Skandia. Målet var å skape et nordisk finanskonsern sammen med danske Hafnia og finske Pohjola som kunne stå imot forventet konkurranse fra store selskaper i Europa. I desember 1991 fikk UNI Storebrand konsesjon fra Finansdepartementet til å eie inntil 25% av Skandia. Evt. kunne UNI Storebrand bli sittende med sine Skandia-aksjer dersom Skandia solgte sitt norske datterselskap Vesta. Men Skandia-ledelsen ville ikke selge.

I løpet av vinteren 1992 ble det også klart at Skandia ikke lot seg kjøpe uten kraftig motstand. Strenge stemmerettsbegrensninger i Skandia forhindret UNI Storebrand fra å stemme for mer enn 30 aksjer. I tillegg til dette dannet småaksjonærene en forening for å motarbeide UNI Storebrands og Hafnias planer. Man ville verken bli kjøpt opp eller inngå i en strategisk allianse med det norske og det danske selskapene. Den mektige Skandiasjefen Bjørn Wolrath avviste også alliansen. I tillegg til dette blir UNI Storebrand den 20. mars klar over at alliansepartneren Hafnia vakler økonomisk. Dette førte til at partene ganske snart ble enig om at Skandia skulle overta Hafnia, og UNI Storebrand skulle overta deler av Skandias reassuranse-selskapet i håp om å løse den fastlåste konflikten. Dette forslaget vrakes imidlertid av Hafnias ledelse.

All uenigheten og uvissheten skapte mye negativ publisitet i mediene og sterkt fall i aksjekursen på Oslo Børs. 22. juli noteres ny bunnrekord og fire dager senere meddeler Jan Erik Langangen sin avgang. Kursraset fortsatte de følgende ukene og toppene i bank, næringsliv og politikk jobbet intenst for å lage en redningsplanke for UNI Storebrand, men alle forsøk strandet. Det feilslåtte Skandia-raidet påførte UNI Storebrand et tap på 3,9 mrd kr, og selskapet klarte derfor ikke å betjene de kortsiktige lånene de hadde tatt opp. Den 24. august ble selskapet suspendert fra børsen og dagen etter ble det satt under offentlig administrasjon og Finansdepartementet opprettet et nytt selskap, Nye UNI Storebrand, med nytt styre. Det nye selskapet overtok samtlige aktiva fra UNI Storebrand, mens gjelden ble igjen i det gamle selskapet. Datterselskapene ble lagt under det nye selskapet.

## Se også
* Storebrand

## Referanser


## Eksterne lenker
* 2002 Økonomisk Rapport Portrettet: Kreutzer-syndromet
Elisha Scott

**Elisha Scott** (født 24. august 1893 i Belfast i Nord-Irland, død 16. mai 1959), var en irsk fotballspiller som var målvakt for Liverpool FC fra 1912 til 1934. Han innehar i 2007 fremdeles rekorden for flest sesonger for de røde, (22 sesonger).

Han spilte for Linfield, Broadway United og Belfast Celtic før han signerte for Liverpool 3. desember 1912. Han gjorde sin debut for klubben 1. nyttårsdag 1913 mot Newcastle. Han imponerte så mye i kampen at Newcastle rett etterpå la inn et bud på ham, men Liverpool avslo tilbudet. Han spilte 467 kamper for Liverpool FC før han i 1934 ble spillende manager i Belfast Celtic, der han gjorde stor suksess. Han fortsatte som spiller i enda et par sesonger, og forble manager helt til Belfast Celtic trakk seg fra den nordirske ligaen i 1949.

Han spilte 4 kamper for landslaget til det samlede , og 22 kamper for  etter splittelsen.

Scott døde i 1959.

## Se også
* Statistikk om Liverpool FC

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Profil på Liverpools offisielle hjemmeside
* Profil på LFChistory.net
Relé

Et **relé** er en elektrisk komponent som fungerer som en strømbryter. Det kan brukes  til å kontrollere en elektrisk strøm, gjerne mye større enn den som blir tilført reléspolen, eller – sammen med flere andre reléer – til å lage en logisk styring.

Releer brukes der det er nødvendig å styre en krets med et uavhengig laveffektsignal, eller hvor flere kretser må styres av ett signal. Reléer ble først brukt i langdistanse telegrafkretser som signalrepeatere: de oppdaterer signalet som kommer inn fra en krets ved å overføre det til en annen krets. Reléer ble mye brukt i telefonsentraler og tidlige datamaskiner for å utføre logiske operasjoner.

Den tradisjonelle formen for et relé bruker en elektromagnet for å lukke eller åpne kontaktene, men andre driftsprinsipper har blitt oppfunnet, for eksempel i solid-fase reléer som bruker halvlederegenskaper for kontroll uten å stole på bevegelige deler. Releer med kalibrerte driftsegenskaper og noen ganger flere driftsspoler brukes for å beskytte elektriske kretser mot overbelastning eller feil; i moderne elektriske kraftsystemer utføres disse funksjonene av digitale instrumenter som fortsatt kalles beskyttelsesreléer.

Låsende reléer krever bare en enkelt puls med kontrollkraft for å betjene bryteren vedvarende. En annen puls påført et andre sett med kontrollterminaler, eller en puls med motsatt polaritet, tilbakestiller bryteren, mens gjentatte pulser av samme type ikke har noen effekt. Magnetiske låsereléer er nyttige i applikasjoner når strømavbrudd ikke skal påvirke kretsene som reléet styrer.

## Historie

I 1809 designet Samuel Thomas von Sömmerring et elektrolytisk relé som en del av sin elektrokjemiske telegraf.

Kun elektriske reléer startet som en ytterligere forbedring av telegrafer, med den amerikanske vitenskapsmannen Joseph Henry som ofte sies å ha oppfunnet reléet i 1835 for å forbedre sin versjon av den elektriske telegrafen, utviklet tidligere i 1831.

Et offisielt patent ble imidlertid ikke utstedt før i 1840 til Samuel Morse for telegrafen hans, som nå kalles et relé. Den beskrevne mekanismen fungerte som en digital forsterker som gjentok telegrafsignalet, og tillot dermed signaler å forplante seg så langt som ønsket.

Ordet relé dukker opp i sammenheng med elektromagnetiske operasjoner fra 1860 og utover.

## Virkemåte
Et mekanisk relé består av en elektromagnet som, når den blir tilført elektrisk strøm, trekker til seg en jernbit (ankeret) som har mekanisk forbindelse med reléets kontaktsett. Når strømmen gjennom spolen blir avbrutt  sørger fjæringen i beinet til en eller flere av de midterste kontaktsettene til at kontaktsettet kommer tilbake til normal posisjon. Mange reléer har en fjær som hjelper til å trekke relèet tilbake til normal posisjon. 

## Bruksområder
* Forsterke et digitalt signal.
* Logiske funksjoner. For eksempel: **OG,** to eller flere normalt åpne kontakter som er koblet i serie. **ELLER,** to eller flere normalt åpne kontakter som er koblet i parallel. **NOG** og **NELLER** kan opnås ved å bruke normalt stengte kontakter.
* Tidsrelé, for å forsinke en start eller stopp av noe.

## Se også
* Kontaktor
* Programmerbar logisk styring

## Referanser
Microsoft Office Excel

**Microsoft Office Excel**, også kalt **Microsoft Excel**, er et dataprogram produsert av Microsoft og er en del av *[[Microsoft Office]]*-pakken. Programmet er basert på regneark der man kan utføre beregninger, ofte i form av matematiske problemer, analysere informasjon, behandle lister og talldata i regneark eller nettsider. Programmet har avanserte matematiske funksjoner og har mange formler og funksjoner inkludert. Det kan også brukes til å produsere grafikk, diagrammer og statistikk.

Med Microsoft Excel kan man regne med klokkeslett og datoer i den gregorianske kalenderen i tidsrommet år 1900&nbsp;– 9999. Men man må være klar over at «Excel» mener at år 1900 var et skuddår som begynte på søndag. Men det året var ikke skuddår og det begynte på mandag**!** Fra og med torsdag 1. mars 1900 samsvarer ukedag og dato riktig. Dette betyr at hvis man teller antall døgn fra 1. januar 1900, blir det feil etter slutten av februar i 1900. Ettersom den gregorianske kalenderen gjentar seg med nøyaktig 400 års mellomrom, kan man likevel regne med tidligere år (tilbake til mandag 1. mars 1700 eller fredag 15. oktober 1582) ved å legge 400 år til årstallet. Men dette gjelder ikke for beregning av påsken som gjentar seg etter  år (eksakt).

Programmet har mange hurtigtaster som er konfigurert. Dette bidrar til at man kan jobbe fortere. Brukerne kan søke hurtigtastene på *Hjelp* og skrive ut disse. Menyene er intuitive, og meningen er at uerfarne brukere lett skal finne frem. 

En mindre kjent side ved «Microsoft Excel» er at man relativt lett kan forenkle rutineoppgaver ved hjelp av makroer. I sin enkleste form består dette i å «registrere makroer», dvs. å «gjøre opptak» av en rutineoppgave, og deretter vil «Excel» gjøre nøyaktig det samme neste gang du ber om det (f.eks. formatering, velg visning og mye annet). Med litt innsats blir man fort kjent med å redigere disse makroene slik at man kan få «Excel» til å fungere som et eget program. Alt dette foregår i programmeringsspråket Visual Basics for Applications (VBA).
 
## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Befring kraftverk

**Befring kraftverk** er et  vannkraftverk i Stardalen i Jølster kommune i Vestland.

Kraftverket er et elvekraftverk og utnytter 270 meter av fallet i Befringselva. Deler av nedbørsfeltet er isbre og ligger innenfor grensene til Jostedalsbreen nasjonalpark

Kraftverket startet produksjonen i 2003.
Nedbørfeltet er på 27 km² og tilsiget er  på 75,4 Mm3.

Installert effekt er 4,4 MW med to peltonturbiner. Midlere årsproduksjon er på 21 GWh.

Kraftverket er eid av Befring Kraft AS som er eid av lokale grunneiere.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase

## Eksterne lenker
* Cadre om Befring
* Fadum Tekniske - Befring Kraftverk
Panhard M3

**«Panhard M3»** er et fransk pansret personellkjøretøy først produsert i 1971. Mer enn 25 nasjoner har kjøpt M3 siden for militær bruk, eller for bruk til politi. Versjoner basert på Panhard M3 inkluderer **M3 VDA** selvdrevet antilufskyts, **M3 VAT** bergningsvogn, **M3 VTS** ambulanse, **M3 VPC** mobil kommandopost og **M3 VLA**.

Panhard M3 er beslektet med panserbilen Panhard AML og bruker samme motor og nesten samme drivverk som denne. Skroget er konstruert av sveiset stål som gir beskyttelse mot riflekalibrede prosjektiler og splinter. M3 har plass til ett geværlag på 10 mann.

Omkring 1&nbsp;500 M3 ble produsert mellom 1971 og 1986. 

## Eksterne lenker
Guthorm Hallager

**Guthorm Immanuel Hallager** (født 9. april 1864 i Christiania, død 27. mai 1932) var en norsk jurist og fylkesmann. Han var sønn av jusprofessor og høyesterettsdommer Georg Frederik Hallager. 
 
Hallager ble cand.jur. i 1886. I 1888 ble han sorenskriverfullmektig og senere konstituert byfogd i Kragerø. Han ble deretter ansatt i Justisdepartementet i 1889, i 1894 kongelig fullmektig, i 1898 ble han byråsjef og året etter ekspedisjonssjef. Fra 1895 til 1898 var han norsk sekretær i den tredje unionskomite.
 
Hallager var fylkesmann i Telemark fra 1910 til 1932 (amtmann i Bratsberg 1910–1918). Han var ridder av første klasse av St. Olavs orden.
 
Hallager ga ut *Personnavne efter norsk og fremmed ret* (1895) og i forbindelse med Høyesteretts hundreårsjubileum i 1915 *Norges Høiesteret 1815–1915* (to bind, 1915 og 1916). 

## Korrespondanse med Alexander Kielland

Hallager ble venn med Alexander Kielland etter bybrannen i Ålesund. De korresponderte med hverandre fra september 1904 til februar 1906. Korrespondansen mellom dem ble ikke journalført i Justisdepartementet. Mange av brevene gjaldt søknader Kielland sendte for å be om forlengelse av permisjoner, alle ble innvilget.

Brevene fra Kielland er samlet i *Amtmanden og Expeditionschefen. Brev fra Alexander L. Kielland til Guthorm Hallager* (med innledning og kommentarer fra Reidar Kjellberg, Gyldendal, 1969). Hallagers svar er ikke kjent.

To av brevene er gjengitt i Kjell Arild Pollestad: *Kielland privat. Et brevportrett tegnet av ham selv* (Cappelen, 2006). Det ene gjelder 14 dagers forlengelse av en permisjon, i det andre ville han søke å forhindre at en prins av huset Bernadotte ble norsk konge.

## Referanser


## Kilder
* *[[Hvem er Hvem?]]* 1912, 1930, 1934 (side 551)
* Adolf Lindvik i Norsk biografisk leksikon (bind 5, 1931)
Furebø kraftverk

**Furebø kraftverk** er et  vannkraftverk i Angedalen i Sunnfjord kommune i Vestland. Kraftverket er et elvekraftverk og utnytter deler av fallet i elven Fura.

Kraftverket startet produksjonen i 2002.

Installert effekt er 1,25 MW med en peltonturbin.

Kraftverket har totalt en midlere årsproduksjon på 5,8 GWh og det er eid av lokale grunneiere.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
Microsoft Office Outlook

**Outlook** eller **Microsoft Outlook** (offisielt navn **Microsoft Office Outlook**) er et program for planlegging og kommunikasjon. Det er en del av Microsoft Office-pakken. I dette programmet kan man motta, sende og behandle e-post, kontakter og avtaler, samt føre kalender. 

Programmet kan kjøres selvstendig eller koblet til Microsoft Exchange Server og eventuelt Microsoft Office SharePoint Server

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Åsedøla kraftverk

**Åsedøla kraftverk** er et  vannkraftverk i Åsedalen i Sunnfjord kommune i Vestland.

Kraftverket er et elvekraftverk og utnytter deler av fallet i elven Åsedøla.

Installert effekt er 1.5 MW fra en francisturbin. Midlere årsproduksjon er på 5.5 GWh.

Åsedøla Kraft AS var eid av lokale grunneiere. I 2021 kjøpte Småkraft alle aksjene.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Småkraft AS
* Småkraft AS: Grunneiere ved Åsedøla Kraft AS leier ut vannfall til Småkraft AS