open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hideki Yukawa

**Hideki Yukawa** (japansk: 湯川 秀樹 *Yukawa Hideki,* født 23. januar 1907, død 8. september 1981) var en japansk fysiker. I 1949 ble han tildelt Nobelprisen i fysikk «for hans spådom om eksistensen av mesoner på grunnlag av teoretisk arbeid med kjernefysiske krefter», og ble dermed den første japaneren som har mottatt en nobelpris. Yukawa ble i 1967 utnevnt til den tyske ordenen Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.

## Biografi
Yukawa ble født i Tokyo som Hideki Ogawa og vokste opp i Kyoto. I 1929 ble han lektor ved universitetet i Kyoto, kort tid etter å ha blitt uteksaminert derfra. Han var lektor der i fire år. Etter han ble uteksaminert ble han interessert i teoretisk fysikk, spesielt i teorien om elementærpartiklene. I 1932 giftet han seg med Sumi Yukawa, og familienavnet hans endret seg til Yukawa.

I 1935 publiserte han sin teori om mesoner som forklarte hvordan protoner og nøytroner vekselvirker ved en sterk kjernekraft. Den kan uttrykkes ved Yukawa-potensialet. Teorien hadde en stor innflytelse på forskningen på elementærpartikler. I 1940 ble han professor ved universitetet i Kyoto. I 1940 mottok han den keiserlige prisen fra det japanske akademi, og i 1943 mottok han den japanske kulturordenen fra den japanske regjeringen. I 1949 ble han professor ved Columbia University, det samme året som han mottok Nobelprisen i fysikk, etter at Cecil Frank Powell, Giuseppe Occhialini og César Lattes oppdaget pionet, slik som Yukawa forutså med sin mesonteori. Yukawa jobbet også med teorien om elektroninnfangning, hvilket er når et elektron med lite energi blir absorbert inn i atomkjernen.

Yukawa ble den første formannen ved Yukawa instituttet for teoretisk fysikk i 1953. Han fikk en doktorgrad fra universitetet i Paris og æresmedlemskap hos Royal Society, Royal Society of Edinburgh, det indiske vitenskapsakademi, Pontificia Academia Scientiarum og International Academy of Philosophy and Sciences.

Han var også redaktør i *Progress of Theoretical Physics,* og publiserte bøkene *Introduction to Quantum Mechanics* (1946) og *Introduction to the Theory of Elementary Particles* (1948).

Yukawa pensjonerte seg fra universitet i Kyoto i 1970. I sine siste år i offentligheten satt han som oftest i rullestol. Han døde i hjemmet sitt i Sakyo-ku i Kyoto 8. september 1981 på grunn av lungebetennelse og hjerteproblemer da han var 74 år gammel. Han er begravd i Higashiyama-ku i Kyoto.

## Bibliografi
* *Profiles of Japanese science and scientists, 1970* / red: Hideki Yukawa (1970)
* *Creativity and intuition : a physicist looks at East and West* / av Hideki Yukawa ; oversatt til engelsk av John Bester (1973)
* *Scientific works* (1979)
* *Tabibito = The traveler* / Hideki Yukawa ; oversatt til engelsk av L. Brown og R. Yoshida (1982)

## Referanser




## Eksterne lenker
* 

* Nobelprize.org, Nobelforelesningen om Yukawas forutsigelse av mesonenes eksistens ut fra teoretiske arbeider rundt kjernefysiske krefter.
NBA-finalen

**NBA-finalen** foregår i NBA-sluttspillet mellom vinneren av de to adskilte avdelingene, Eastern Conferece og Western Conferece.

Boston Celtics og Los Angeles Lakers har flest titler med 17 hver. Celtics vant åtte ganger på rad på 1950- og 60-tallet, Lakers vant fem av seks titler mellom 1949 og 1954 (som Minneapolis Lakers). 

## NBA-mestere

## Eksterne lenker
*NBA History - Season Recap Index
*NBA & ABA Champions | Basketball-Reference
Typhoo

**Typhoo** er et temerke fra Storbritannia.  Det ble lansert i 1903 av John Sumner fra Birmingham i England.
## Eksterne lenker
*
PSV Eindhoven

**Philips' Sport Vereniging Eindhoven**, eller bare **PSV Eindhoven**, er en nederlandsk sportsklubb fra byen Eindhoven som ligger i provinsen Noord-Brabant sør i Nederland. Klubben er mest kjent som fotballklubb, og er en av «de tre store» profesjonelle fotballklubbene i  Nederland sammen med  fra Amsterdam og  fra Rotterdam. PSV vant Europacupen, i dag bedre kjent som Mesterligaen, i 1988, og har de siste årene normalt deltatt. Kallenavnet «rood-witten» på nederlandsk betyr «de rød-hvite» refererer til draktene, mens «boeren» betyr bønder, og refererer til innbyggernes sosiale opphav.

## Historie
På oppdrag fra Gerard og Anton Philips ble en idrettsforening for bedriftens arbeidstagere stiftet 31. august 1913, for å feire Nederlands 100-årige uavhengighet fra Frankrike. I denne foreningen  skulle ulike idretter utøves. Allerede da var klubbens farger rødt og hvitt. PSVs første fotballspillere arbeidet alle som en for Philips, og det første avsparket ble foretatt av Frits Philips, sønn av bedriftens direktør. Først etter 1928 åpnes det slik at mennesker som ikke arbeider for Philips kan bli medlemmer av PSV. Klubben har spilt seriespill fra 1914, og ble i 1929 nederlandske mestere for første gang. I 1950 vant PSV for første gang KNVB-cupen.

Klubben hadde sin første virkelig store periode i midten av 1970-årene. Med fotballspillere som for eksempel Willy van der Kuijlen og brødrene Willy og René van de Kerkhof på banen vant PSV flere nasjonale premier. I 1978 vant klubben UEFA-cupen ved å slå den franske klubben Bastia.

PSVs hittil beste periode fant sted mellom 1986 og 1992. 25. mai 1988 vant laget Mesterligaen da de slo Benfica i finalen, og ble i denne perioden også nederlandsk mester seks ganger. Belgieren Eric Gerets var i denne tiden en nøkkelspiller for PSV.

I 2004/2005 kom PSV til semifinalen i Mesterligaen, men tapte på bortemål for AC Milan selv om PSV vant kampen 3&ndash;1. AC Milan hadde vunnet den forrige kampen. I denne sesongen vant klubben det nederlandske seriemesterskapet for attende gang, og KNVB-cupen (nederlandsk cup) for åttende gang.

Hjemmebanen, Philips Stadion, med en kapasitet på 36&nbsp;627 tilskuere, ble benyttet da Nederland og Belgia arrangerte EM i fotball i år 2000. Klubbens treninger finner sted i sportskomplekset De Herdgang.

Klubben regnes som en av de store talentutvikler-klubbene i Europa, som oppdager og utvikler unge talenter som senere kjøpes opp av de store europeiske klubbene.

Klubben blir for mange spillere et springbrett til profesjonell fotball, også for spillere fra andre verdensdeler enn Europa, spesielt Asia.

Mange nordmenn husker PSV best fra 1997 da de sensasjonelt ble utslått av UEFA-cupen av den norske fotballklubben Brann.

## Meritter
Oppdatert til 12. juni 2018.

## Spillerstall
Oppdatert 22. mai 2024.

### Utlånte spillere

## Kjente spillere som har spilt for PSV

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lars Arvid Nilsen

**Lars Arvid Nilsen** (født 1965) er en norsk jurist og tidligere kulestøter som representerte Porsgrunnsklubben Urædd.

Under friidretts-VM i Tokyo i 1991 vant han en sølvmedalje. Han kom opprinnelig på tredjeplass, men den opprinnelige sølvmedaljisten Georg Andersen ble diskvalifisert etter en positiv dopingprøve i forkant av mesterskapet. 

Nilsen satte norske rekord i kulestøt på 21,22 meter da han vant det amerikanske studentmesterskapet i Indianapolis 6. juni 1986. Rekorden stod i 39 år, til Marcus Thomsen satte ny rekord i 2025.

Nilsen ble tatt for doping i 1987 og senere i 1992, noe som til slutt førte til at han ble utestengt fra all idrett for all tid.

I 2004 ble Nilsen benådet av Idrettsstyret i NIF med hensyn til deltakelse i organisert trening og konkurranseaktivitet i andre idretter enn kulestøt. Benådningen omfatter ikke konkurranser som kvalifiserer til nasjonale eller internasjonale mesterskap.

## Se også
* Norske rekorder i friidrett

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Draupner

**Draupner** kan vise til:

*Draupne – Odins ring i norrøn mytologi
*Draupner-plattformen – plattform i Nordsjøen
*Skip med navnet **«Draupner»**:
**MS «Draupner» (1989)
**MS «Draupner» (1999)
Ottestad prestegjeld

**Ottestad prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Hamar domprosti i Hamar bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Otterstad kirkesogn i Hamar kommune, og kirken i sognet er Ottestad kirke.

Ottestad prestegjeld og dets sogn er nå en del av Stange kirkelige fellesråd underlagt Hamar domprosti.

## Historikk
*Óttarstaða sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Ottestad antas å være lagt under Stange i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ved kgl.res. av 16. januar 1987 ble Ottestad sogn utskilt fra Stange som eget *Ottestad prestegjeld*.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Ottestad

## Sogneprester

* Ole Elias Holck
* Kjell Arnold Nyhus
* Hogne Midgard
* Sven A Lillejord

## Referanser


## Eksterne lenker
*https://kirken.no/ottestad
Hebefili

**Hebefili** er en seksuell tiltrekning til mennesker i begynnelsen av puberteten, vanligvis barn i alderen 11–14 år.

Mange hebefile blir feilaktig omtalt som *pedofile*. I dagligtale brukes betegnelsen gjerne om alle personer som er seksuelt tiltrukket av mennesker under den seksuelle lavalderen, til tross for at pedofili kun omfatter seksuell tiltrekning til prepubertale barn, altså barn før de er ca. 10–11 år.

## Se også
* Pederasti, homofilt hebefili i antikkens Hellas
* *[[Lolita]]*, erotisk roman med hebefilsk tema

## Referanser


## Litteratur
* 
*
Viking (andre betydninger)

**Viking** kan vise til:

* Vikinger &ndash; skandinaviske sjørøvere eller folkeslag på 800–1000-tallet (Vikingtiden)
__NOTOC__
## Sport
* Viking Fotballklubb – fotballklubb fra Stavanger
* Viking Håndball – håndballklubb fra Stavanger
* Viking Hockey – ishockeyklubb fra Stavanger
* Viking Ishockeyklubb – tidligere ishockeyklubb fra Stavanger
* Viking Turn og Idrettsforening – idrettsforening i Bergen
* Idrætsforeningen Viking (Kristiania) – tidligere fotballklubb fra Kristiania
* Idrettslaget Viking – en av forløperne til Idrettslaget Stjørdals-Blink
* Viking stadion – fotballstadion i Stavanger
* Viking Classic – tidligere navn på golfturneringen Sanderson Farms Championship i den amerikanske PGA-touren
* Viking tour – et norsk sykkelritt
* Viking – et sykkelmerke produsert av Jonas Øglænd

## Næringsliv
* Viking-Askim &ndash; et tidligere industriselskap
* Viking Fottøy – norskeid skoprodusent
* Viking GmbH &ndash; produsent av hagemaskiner, datterselskap av Stihl fra 1992.
* Viking Redningstjeneste &ndash; et bilbergingsselskap
* Viking Melk – et varemerke hermetisert kondensert melk og pulvermelk
* Viking Line – et finsk fergeselskap
* Viking Holdings – et sveitsisk cruise-konsernselskap
* Viking Global Investors – et hedgefond med hovedkontor i USA
* 500 norske  selskap og organisasjoner har et navn som inneholder «ordet viking» (ekstern lenke Brønnøysundregisteret)

## Populærkultur
* Viking Music A/S – et norsk plateselskap startet av Kjell Karlsen i 1960-årene
* Vikingene (film) (The Vikings) – en amerikansk spillefilm fra 1958 med Kirk Douglas i en av hovedrollene
* Vikings (danseband) – et tidligere danseband fra Trondheim
* Viking metal – en undersjanger av heavy metal
* Viking Crown – et heavy metal-band fra USA
* Viking Skull – et hovedsakelig britisk heavy metal-band
* Vikings (TV-serie), en irsk-kanadisk TV-serie fra 2013 om sagnhelten Ragnar Lodbrok
* *[[Vikingane]]*, en norsk komiserie

## Personer
* Viking Mestad (1930–2013) – norsk bankdirektør, teatermann og politiker
* Viking Palm (1923–2009) – svensk bryter

## Annet
* Viking Lotto – et sjansespill som spilles i Norge, Danmark, Sverige, Island, Finland, Estland, Litauen og Latvia
* Viking-programmet – et amerikansk romprogram til Mars med romsondene Viking 1 og Viking 2
* Viking (krater) – et krater på Mars
* Viking (tidsskrift) &ndash; tidsskrift/årbok for Norsk arkeologisk selskap
* «Viking» (skip) – en nær kopi av Gokstadskipet
* Vikingen (skip) &ndash; et vanlig skipsnavn
* 5. SS-Panzer-Division «Wiking» &ndash; en avdeling innen Waffen SS
* Viking (gruppe) – en norsk nynazistisk gruppe
* ''Viking'' (film fra 2016), en russisk film fra 2016

## Se også
* Vikings
Smørsopp

**Smørsopp** (*Suillus luteus*) er en sopp som danner sopprot med furu og forekommer i furuskoger i hele Norge. Smørsoppen har brun hatt, gule trange rør og hvit stilk med ring.

Hatten er fuktig, men blir ekstra slimete i fuktig vær.  Smørsopp er en utmerket matsopp. Ringen og slimlaget (huden) på hatten bør fjernes, gjerne like efter plukking, da det blir skikkelig seigt i panna.

Det finnes også en **ringløs smørsopp** (*Suillus granulata*), noe lysere brun (nesten oransje) i hatten. Brukes som smørsopp.

Suillus luteus 475376.jpg | smørsopp
Suillus granulatus 1.jpg | ringløs smørsopp


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Herdla (andre betydninger)

**Herdla** har flere betydninger:

*Herdla, en øy på nordspissen av Askøy kommune i Hordaland
*Herdla herad, en tidligere kommune
*MF «Herdla», en bilferge bygget i 1972
*MF «Herdla», en bilferge bygget i 1985
Nordhordland (andre betydninger)

**Nordhordland** har flere betydninger:

*Nordhordland, en region i Hordaland fylke
*MF Nordhordland (1965)
*MF Nordhordland (1976)
*''Nordhordland'', en avis som blir utgitt i Knarvik i Hordaland
Urt

**Urt** er en fellesbetegnelse for en rekke plantearter, men i hovedsak planter som brukes til mat, smakstilsetninger, medisiner eller parfymer. Botanisk er det planter som produserer en stengel som ikke er vedaktig, og som formerer seg med frø og dør tilbake (visner om vinteren) etter endt vekstsesong. Urter kan imidlertid være både ett- og flerårige planter. Noen er giftige, mens andre kan være spiselige.

Begrepet «urteaktig» brukes om plantedeler uten vedaktig stengel og om unge planteskudd hvor stengelen ennå ikke har blitt vedaktig. Også planter som danner feltsjiktet i en skog og er lavere enn 30 cm kalles ofte urter innen vegetasjonsøkologien.

Statens legemiddelverk klassifiserer alle urter som legemidler, med unntak av de som blir klassifisert som handelsvare i den såkalte «urtelisten» i Forskrift om legemiddelklassifisering. Noen urter er reseptpliktige.

## Eksempler på urter
* Planter som danner beitegrunnlag for husdyr og villdyr
* Planter som dyrkes på grunn av sine legende eller lindrende egenskaper, se medisinske urter
* Planter som brukes i ulike former for mat og drikke på grunn av sin spesielle aroma, se krydderurter

## Eksterne lenker
* Forskrift om legemiddelklassifisering
* Anti-inflammatory Spices
* Søkbar digitalkopi av ''Den store urteboken : dyrking, mat, skjønnhet, helse, dekorasjoner'' av Lesley Bremness, utgitt av Gyldendal 1990
Dolly Dimples

**Dolly Dimples** (tidligere *Dolly Dimple’s*) er en norsk pizzeriakjede som ble startet i 1980-årene av Andreas Hatjoullis. Den første pizzarestauranten ble åpnet 10. april 1985 i Sandnes av Tore Gjesteland og Tore Fredriksen. De kjøpte et sted som fram til da het Pizzapub 28. Etter en tid kjøpte Andreas Hatjoullis virksomheten. Dolly Dimples ble i 2017 kjøpt opp av den amerikanske pizzakjeden Domino's Pizza som valgte å beholde restaurantene i Haugesund, Harstad, Førde og Kristiansand som Dolly. 7. juni 2021 åpnet Dolly Dimples opp igjen på Sola med original meny. Dolly Dimples har også åpnet på Ølberg, på Sandved og på Skjæveland.

Dolly Dimples-navnet er etter den amerikanske sirkusartisten Celesta Geyer. I 1930- og 40-årene opptrådte hun som «Dolly Dimples – the world’s most beautiful fat lady».

Kjeden består per 2023 av tolv restauranter, både egeneide og franchisebaserte. Selskapets hovedkontor ligger på Økern i Oslo. Kjeden eies av  Pizza Pizza Norway AS. Administrativ direktør er Kenneth Lorenzen. Kjeden omsatte for rundt 550 millioner (ekslusiv mva.) kroner i 2008.

Menyen består av klassisk, glutenfri og italiensk pizza, småretter og salater. 

I mars 2016 ble Peppes Pizza-eier Umoe Restaurants majoritetseier i selskapet. I september 2016 ble det kjent at Konkurransetilsynet ikke tillater oppkjøpet. Avgjørelsen ble påklaget, men klagen ble avslått av Nærings- og fiskeridepartementet 20. januar 2017. I mars 2017 ble det kunngjort at Pizza Pizza Norway, den nordiske partneren til Domino's Pizza, kjøper opp Dolly Dimples.

Vinteren 2021 ble merkevaren Dolly Dimples kjøpt av investoren Christian Waage.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Løten prestegjeld

**Løten prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Hamar domprosti i Hamar bispedømme. Det omfattet tidligere Løten kommune i Hedmark fylke, og hovedkirken var Løten kirke.

Løten prestegjeld og dets sogn er nå en del av Løten kirkelige fellesråd underlagt Hamar domprosti.

## Historikk

*Lautinar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Løten kirke, *Lautinar kirkja á Fauskar*, har trekk som tyder på at den ble bygget omkring år 1200 og feiret 800-årsjubileum i 2000. Det er en steinkirke som opprinnelig omfattet det som nå er den østre halvdelen av skipet samt koret. Kirken var viet til Peter og Paulus. Det spekuleres i at det kan ha stått en annen kirke på stedet, i tre eller stein, før dette igjen. Det er riktignok ikke funnet rester etter en slik kirkebygning, men det at orienteringen ikke er helt fra vest mot øst (men ca. 20 grader nord for dette), tas som et tegn på at det kan ha stått et annet kirkebygg på tomten som man måtte ta hensyn til ved byggingen. Bygden het Fauskar i tidligere tider, men tok etter hvert navn etter kirken og prestegården.

### Prestegjeldet

Løten prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

I Povel Huitfeldts Stiftsbok fra 1574-77 omtales følgende kirke i *Løfftenn Sogenn*:
* Løfften Kiercke

Det er oppført i Skattematrikkelen 1647 som *Løfften prestegieldt* i Hedemarkens fogderie.

### Nyere tid

Løten prestegjeld dannet grunnlaget for Løten formannskapsdistrikt opprettet i 1837.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

## Kirkesogn
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kapell:
* Løten
* Oppegård kapell
* Oset kapell

## Sogneprester i Løten

Kjente sogneprester i Løten prestegjeld:
* før 1358 Sigurdur Andrei (Andreasson)
* rundt 1380 Sira Erlingr Olavsson
* rundt 1403 Sira Tord Einarsson
* rundt 1529 Andreas Esbjørnsson
* 1537&ndash; Peder Jonsen
* 1571&ndash;1588 Niels Krabbe
* 1588&ndash;1636 Peder Svendsen
* 1636&ndash;1667 Eivind Baardsen
* 1668&ndash;1693 Villum Olsen Dop
* 1693&ndash;1711 Mentz Olsen Schjelderup
* 1711&ndash;1731 Roald Hansen Bernhoft
* 1731&ndash;1745 Jens Abildgaard
* 1745&ndash;1777 Jens Reyner
* 1777&ndash;1796 Niels Finckenhagen
* 1796&ndash;1814 Hans Jacob Schmidt
* 1814&ndash;1817 Einar Gudmundsson (1762-&ndash;1817)
* 1818&ndash;1824 Andreas Fuglsang Dircks (f. 1763)
* 1824&ndash;1832 Peter Vogelius Deinboll (f. 1783)
* 1832&ndash;1869 Johannes Mathias Hansteen (1790&ndash;1877)
* 1870&ndash;1878 Andreas Melchior Eriksen (1822&ndash;78)
* 1879&ndash;1894 Peter Johan Normann (f. 1841)
* 1894&ndash;1902 Gustav Sophus Janke
* 1902&ndash;1916 Sigvart Martin Nielsen
* 1916&ndash;1919 Ivar Julius Mortensson Egnund
* 1919&ndash;1936 Paul Bernhard Paulsen
* 1936&ndash;1951 Paul Emil Rynning
* 1952&ndash;1965 Sigurd Berg Heimer
* 1965&ndash;1975 Reidar Sverre Redtrøen
* 1976&ndash;1984 Odd C. J. Skuthe
* 1984&ndash;1994 Erling Schau
* 1994&ndash;2006 Solveig Fiske 
* 2007&ndash; Henning Winge

## Referanser
Romedal prestegjeld

**Romedal prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Hamar domprosti i Hamar bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet tidligere Romedal kommune i Hedmark fylke, og hovedkirken var Romedal kirke. 

Romedal prestegjeld og dets sogn er nå en del av Stange kirkelige fellesråd underlagt Hamar domprosti.

## Historikk
*Ruðmudalr sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Den antatt eldste kirken, *Rumudals Petrs kirkja*, var viet til St. Peter og gikk senere under betegnelsen *Petrs kirki* eller *Peterskirken*. Det antydes at steinkirken var fra omkring år 1250 eller litt før, og var omtalt som «kanskje den første gotiske stenkirke på Hedemarken». Utover 1800-tallet forfalt kirken og det levnet liten tvil om at noe drastisk måtte gjøres. Siste gudstjeneste i gamlekirken ble holdt 4. juli 1886. Så ble den revet, og ny kirke ble oppført på samme tomt med en viss gjenbruk av materialer.

### Prestegjeldet

Romedal prestegjeld antas å gå tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

I Povel Huitfeldts Stiftsbok fra 1574-77 omtales følgende kirke i *Rommedall Sogenn*:
* Rommedall Kiercke

Det er oppført i Skattematrikkelen 1647 som *Rommedalsz prestegieldt* i Hedemarkens fogderie.

### Nyere tid

Vallset fikk egen kirke i 1820.

Romedal prestegjeld dannet grunnlaget for Romedal formannskapsdistrikt opprettet i 1837.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

## Kirkesogn
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Romedal
* Vallset

## Sogneprester i Romedal
* –1545 Anders
* 1552 Bernt Paulsen
* 1552–1565 Erik Mogensen
* 1565–1584 Tore Olsen Hummer
* 1584–1618 Kjeld Torgersen
* 1621–1655 Christen Steffensen Bang
* 1657–1665 Nils Christensen Hover
* 1665–1674 Johan Borchardsen Madfeld
* 1674–1724 Isak Andersen Cold

...

* –1825 Peter Grüner Mandall (1749&ndash;1829)
* 1826–1852 Ole Christian Sang (1778&ndash;1852)
* 1853–1864 August Thorvald Deinboll (f. 1810)
* 1864–1871 Christian Bastholm Heltberg (1809–71)
* 1872– Wilhelm Julius Just Gedde (f. 1818)

...

* –2006 Anne Marie Dahl Mustard
* Vemund Koren (nåværende)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Prestegjeld og sogn i Hedmark
Volds- og konfliktforebyggende tjeneste

**Volds- og konfliktforebyggende tjeneste** (eller **VOKT**), er en sammenslåing av *Kameratstøtten* og *ByPass*, dette er siviltjenestens viktigste satsingsområde og er i praksis en sentral for utplassering av sivilarbeidere på steder der unge samles: gjerne skoler, ungdomsklubber og kultursentere, men også andre problematiske områder som de sentrumsnære delene av Akerselva i Oslo. VOKT-arbeidere skal forebygge vold og kriminalitet og deres hovedmålsetning er å være konfliktdempende, og de skal skape et positivt miljø. Fordi rekrutteringen av VOKT-arbeidere skjer blant sivilarbeidere, er det kun menn i denne tjenestem.

VOKT-arbeiderens tilstedeværelse skal være hovedoppgaven i tjenesten. VOKT-arbeideren skal avdekke og forebygge mobbing, vold og konflikter i ungdomsmiljøet. I tillegg skal han arbeide aktivt med holdningsskapende arbeid, der han går foran som en rollemodell som kan sette tydelige grenser mot mobbing, vold, konflikter, kriminalitet, rasisme og rus. En VOKT-arbeider kan også rekvireres til å foreta enklere tilsyn eller være til stede i akuttsituasjoner som er kompliserte og trenger hurtig inngripen.

Tiltaket ble i 2003 evaluert av Møreforskning Molde AS, med underveis- og sluttevaluering. Oppdragsgiverne (skoler, fritidsarenaer et cetera), VOKT-arbeiderne og målgruppen (ungdommer) var med i undersøkelsen. Evalueringen konkluderte med at det var høy grad av måloppnåelse. Dette regnes derfor som et adekvat og rimelig tiltak for å hindre og forebygge vold, konflikter og mobbing i ungdomsmiljøene. Det var positive erfaringer både blant oppdragsgivere og vernepliktige, og de vernepliktige ungdommene opplevde erfaringen personlig utviklende.

VOKT blir også tidvis omtalt som *Volds- og konfliktforebyggende tiltak blant unge*, men dette er mer en oppsummerende beskrivelse enn et navn. Det virker som benevnelsen avhenger av hvilket perspektiv man har til tjenesten/tiltaket. Sivilarbeidere og siviladministrasjonen refererer til *VOKT* som tjeneste mens skoler, klubber og politi gjerne omtaler det som et tiltak.

## Kilder
* Forebyggingstiltak.no, Tiltaksbasen for forebygging, Presentasjon av VOKT som tiltak, skrevet av Annhild Viken Sunde
* utdanningsetaten.oslo.kommune.no: Rundskriv nr 4 /2004, vedrørende politianmeldelser, påtalebegjæring og taushetsplikt m.v. ved lovbrudd i skolesammenheng, henvisning til at VOKT Oslo kan rekvireres, doc

## Eksterne lenker
* VOKT offisielle hjemmeside
* Voktarbeidere mot skolevold i en artikkel av *[[NRK Rogaland]]*
* VOKT evalueringsrapport utført av *[[Møreforsking Molde]]*
Nes prestegjeld (Hedmark)

**Nes prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Hamar domprosti i Hamar bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet tidligere Nes kommune i Hedmark fylke, og hovedkirken var Nes kirke.

Nes prestegjeld og dets sogn er nå en del av Ringsaker kirkelige fellesråd underlagt Hamar domprosti.

## Historikk
*Á Nesi sókn* har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Nes kirke, *Ullinshofs kirkja á Nese*, skal ha avløst en stavkirke fra 1000-tallet og antas å ha vært oppført like før 1250. Den er bygget av kalkstein i en slags anglo-normannisk gotikk og var opprinnelig en enskipet kirke (langkirke), men ble utvidet til korskirke rundt 1700. Nordre korsarm ble fullført i 1697 og den søndre i 1704. Det skal ha blitt brukt stein fra domkirkeruinene på Hamar til denne utvidelsen.

### Prestegjeldet

Nes prestegjeld antas å gå tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

I Povel Huitfeldts Stiftsbok fra 1574-77 omtales følgende kirker i *Neess Sogenn*:
* Neess Hoffuitt Kiercke
* Ballesold Annex

Det er oppført i Skattematrikkelen 1647 som *Næsz prestegieldt* i Hedemarkens fogderie.

### Nyere tid

Nes prestegjeld dannet grunnlaget for Nes formannskapsdistrikt opprettet i 1837.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

## Kirkesogn
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Nes
* Helgøya
* Stavsjø

## Sogneprester i Nes

* 1545&ndash;1552 Jon Nebbe
* 1575&ndash;1593 Morten Olsen
* 1594&ndash;1608 Oluf Mortensen
* 1608&ndash;1613 Herman Hansen Ringius
* 1613&ndash;1630 Mogens Haagensen Gyldenaar
* 1634&ndash;1642 Rasmus Christoffersen Hjort
* 1642&ndash;1671 Oluf Jensen Pharo
* 1671&ndash;1706 Hannibal Knutsen Hammer
* 1706&ndash;1744 Oluf Hannibalsen Hammer

...

* &ndash;1821 Vincent Stoltenberg Bull (f. 1768)
* 1821&ndash;1837 Even Andersen (f. 1780)
* 1837&ndash;1851 Julius Frederik Paludan (1787&ndash;1851)
* 1852&ndash;1863 Christian Severin Bloch Wille (1809&ndash;1892)
* 1863&ndash; Henrik Christian Borchgrevink (f. 1811)

...

* Torbjørn Granerud (nåværende)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Prestegjeld og sogn i Hedmark
De olympiske ringene

**De olympiske ringene** ble tegnet i 1913 av de moderne lekers grunnlegger, den franske baronen Pierre de Coubertin. Ringene ble det offisielle emblemet for de olympiske leker, og ble først brukt i forbindelse med sommer-OL 1920 i Antwerpen.

### Symbolikk
Symbolet består av fem sammenvevde ringer i fargene blå, gul, sort, grønn og rød, lagt på en hvit bakgrunn. Coubertin presenterte det nye emblemet i augustutgaven av *Revue Olympique* i 1913. Her beskrev han at ringene skulle symbolisere de fem verdensdelene (*[[Nord-Amerika|Nord]]- og [[Sør-Amerika]] blir sett som ett [[kontinent]])*. Den blå ringen representerer Europa, gul er Asia, sort er Afrika, grønn er for Oseania, og rød for Amerika. Noen mener at den hvite bakgrunnen representerer polområdene Antarktis og Arktis, men dette vites ikke sikkert. Ringene beskrev de områdene av verden som nå hadde tatt til seg olympismen, og aksepterte den sunne og vennlige kappestriden som Coubertin brant for. 

## Flagget og ringene
Emblemet ble offisielt tatt opp som de olympiske lekers symbol i 1914, og var tenkt brukt på et offisielt OL-flagg under sommer-OL 1916, men etter avlysningen av lekene på grunn av den første verdenskrig ble flagget for første gang heist over stadion i Antwerpen i forbindelse med sommer-OL 1920. 
### Ringenes utvikling
De olympiske ringenes offisielle utforming og bruk fastsettes av Den internasjonale olympiske komité (IOK) etter fastsatte regler.

## Se også
*Det paralympiske symbol

## Referanser
Rotunde

En **rotunde**, av *latin* *rotundus* rund avrundet,  er en bygning, en sal eller et rom som har en sirkelformet grunnplan. 

Noen sentralkirker er rotunder.

## Litteratur
* Ahlstrand, Jan Torsten: *Arkitekturtermer*. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0
Aas

:*Se også [[Ås (andre betydninger)|Ås]].*

**Aas** er et vanlig norsk etternavn. Per januar 2020 er det  personer i Norge med dette etternavnet. Kun 242 personer bruker skriveformen Ås.

## Personer med navnet Aas
* Arne Aas (1931–2000), skuespiller
* Bjarne Aas (1886–1969), båtkonstruktør
* Einar Jan Aas (f. 1955), fotballspiller
* Gisle Aas (f. 1964), programvareutvikler
* Macken W. Aas (1886–1960), fotballspiller
* Nils Aas (1933–2004), billedhugger
* Roald Aas (1928–2012), skøyteløper
* Ulf Aas (1919–2011), tegner
* Walther Aas (1928–1990), kunstner

## Referanser
El 14

**El 14** er et elektrisk lokomotiv som nå brukes av CargoNet for å trekke godstog i Norge. El 14 har også gått i persontrafikk hos NSB, men i 2002 ble alle lokomotiver overført til CargoNet. Det første lokomotivet kom i trafikk i 1968, og resten ble levert i 1969, 1970, 1971, 1972 og 1973. Denne lokomotivtypen er det eneste norske elektriske lokomotiv, ved siden av El 15, som har 3 aksler per hjulsett (boggi), dette fordi lokomotivene var såpass tunge og kraftige at de måtte ha seks aksler. Maskinen viste seg hurtig som meget driftssikker med en enkel konstruksjon og stor trekkraft. De ble derfor fra begynnelsen satt inn i de tyngste togene på Bergensbanen. Det kan bemerkes at flere diesellokomotiver har hatt seks aksler, både Di 3, Di 4 og CD 66 er seksakslinger med akselanordning Co'Co'.

22. februar 1975 koliderte El 14.2197 og El 14.2183 i det som er den største togulykken (Tretten-ulykken) i Norge. El 14.2197 ble bygget opp igjen, men på nytt involvert i ulykke den 26. februar 1981 ved Nypan i Trøndelag.

23. desember 2005 kjørte El 14.2175 med godstog inn i et steinras ved Kvilekvål mellom Bulken og Evanger. Loket ble så skadet at det ble hugget på stedet, og var dermed den første utrangerte El 14-maskinen. Vrakrestene ligger nå på skiftetomten til Mantena Grorud i Oslo. El 14
er en sveitsisk konstruksjon som ble lisensbygget i Norge.

Det er bygget totalt 31 stykker, og 13 er utrangert. De gjenværende maskinene har få år igjen i driften.

## Galleri

Fil:Nsb-elektrische-lok-14-2181-bahnhof-798313.jpg|El 14.2181 med opprinnelige farger og vindusgitter ved Trondheim sentralstasjon i 1982.
Fil:NSB El. 14 2188.JPG|
Fil:EL14 ved Upsete.jpg|El 14 ved Upsete.
Fil:CargoNet El 14 on Dovrebanen.jpg|El 14.2167 på Dovrebanen.
Fil:El14nordagutu.jpg|EL 14.2200 passerer Nordagutu med Gt 5803. Dette loket ble lagt til i bestillingen etter Grefsenulykken som erstatning for EL 11.2150. 
Fil:El 14 2186-2.jpg|El 14.2186 i 1997, i farger introdusert på 1980-tallet. 


## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* El 14  – NJK Materielldatabasen
* El 14 – Jernbane.net
Apatosaurus

* *Apatosaurus louisae*

***Apatosaurus*** (betyr *apatisk øgle*, av gresk apato = apatisk og saurus = øgle) var en slekt av dinosaur av typen sauropoder. Den levde i Nord-Amerika på slutten av den geologiske perioden jura, for omtrent 150&ndash;140 millioner år siden. Den kunne bli 25 meter lang, var 4,5 meter høy, veide mellom 30 og 40 tonn, og var kraftigere bygd enn sin samtidige slektning *[[Diplodocus]]*.

De første *Apatosaurus*-funnene var svært fragmentariske, og et mer komplett skjelett ble funnet i 1879 og kalt *[[Brontosaurus]]* ble i 1903 antatt å være en ung *Apatosaurus*, og slektene ble synonymisert med *Apatosaurus*. Først i 2015 viste en ny analyse at funnet fra 1879, sammen med flere nyere funn, var forskjellige nok fra det originale *Apatosaurus*-funnet til å få sin egen slekt, slik at *Brontosaurus*-artene ble tatt ut av *Apatosaurus* og gitt sin egen slekt.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Brontosaurus

* † *B. excelsus*
* † *B. parvus*
* † *B. yahnahpin*

***Brontosaurus*** (betyr *tordenøgle*, av gresk bronto = tordendrønn og saurus = øgle) var en dinosaur av typen sauropod.

## Bygning og levevis
Den levde i Nord-Amerika på slutten av den geologiske perioden jura, for omtrent 150&ndash;140 millioner år siden. Den kunne bli 22 meter lang, var 4,5 meter høy, veide mellom 15 og 20 tonn, og var kraftigere bygd enn sin samtidige slektning *[[Diplodocus]]*, men noe mindre enn sin nære slektning *[[Apatosaurus]]*.

## Navnet
Det første skjelettet ble funnet allerede i 1879, men undersøkelser av eldre materiale konkluderte i 1903 at *Brontosaurus* var det samme som et tidligere mer fragmentarisk funn som var gitt navnet *Apatosaurus*. Siden *Apatosaurus* var det eldste av navnene, hadde dette forrang ifølge nomenklaturreglene, og *Brontosaurus excelsus* ble reklassifisert som *Apatosaurus excelsus*.

Navnet *Brontosaurus* hadde imidlertid blitt populært blant folk flest, og var i aktiv bruk helt opp mot slutten av 1900-tallet. En grundig studie av slektskapsforholdene mellom sauropoder avslørte imidlertid i 2015 at det likevel var forskjeller mellom de to funnene, og at disse forskjellene var store nok til å rettferdiggjøre at det originale *Brontosaurus*-funnet, samt to nyere funn, utgjorde en naturlig enhet. *Brontosaurus* var dermed tilbake som offisielt vitenskapelig navn etter mer enn 100 års pause.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kanontårn

Et **kanontårn** er som regel en dreibar kabin utstyrt med våpen. Vanligvis finnes disse på et skip eller et pansret kampkjøretøy utstyrt med en eller flere kanoner eller andre våpen.

## Bruk

### Skip

Et av de tidligste fartøyene med kanontårn var USS «Monitor», som var i tjeneste under den amerikanske borgerkrigen. Kanontårn ble deretter vanlig inntil rundt slutten av andre verdenskrig, hvor skipenes hovedbevæpning ble missiler.

På skip navnes tårnene på forskjellige måter: Britene bruker bokstaver, og første tårnet fra baugen er da A-tårnet, neste B-tårnet og så videre. Tårn bak på skipet fikk bokstaver fra slutten av alfabetet. Den tyske marinen bruker bokstaver bakfra og forut, og gjerne det fonetiske alfabetet, som Anton, Bruno, Caesar, Dora og så videre.

### Fly

På 1930-tallet hadde også fly fått tårn for å beskytte seg mot fiendtlige fly.  Disse inneholdt som regel mitraljøser.  Britene forsøkte også jagerfly med tårn, for eksempel Boulton Paul Defiant. Dette fungerte greit når flyet angrep bombefly, men var til hinder for manøvreringen ellers. I jetalderen forsvant tårnene stort sett fra fly.

### Stridsvogner

De første stridsvogner hadde ikke kanontårn, men kanoner montert i skroget. Det ble raskt innsett at kanontårn var viktige for vognas stridsevne. Før andre verdenskrig ble det også eksperimentert med vogner med flere tårn, for eksempel den sovjetiske T-35. Dette viste seg upraktisk.

I moderne stridsvogner er tårnet oftest bemannet med 2 eller 3 soldater (vognkommandør, skytter og som regel lader), og kan roteres 360°. Det er bevæpnet med en kanon (som regel 105&ndash;125 mm) og har sikter og andre observasjonsmekanismer, samt ytre panser for å beskytte mannskapet. Noen tårn (som oftest fra 30-40 tallet) var kun bemannet med 1 soldat som for eksempel i den franske Char B1 bis.

## Bildegalleri


Fil:USS Missouri forward turrets.jpg|Framre tårn på det amerikanske slagskipet USS «Missouri».
Fil:M47E2-Patton-latrun-3.jpg|Tårnet på en M47E2 Patton stridsvogn.
Fil:Boulton Paul Defiant.jpg|To Boulton Paul Defiant med tårn.
Tanbergmoen

**Tanbergmoen** er et geografisk område i Ringerike kommune, Buskerud. Moen ligger i tidligere Norderhov kommune, på høydedraget nord for Norderhov kirke og den gamle storgården *[[Tanberg]]*, som blant annet er kjent fra sagalitteraturen som *Thornberg*, og strekker seg nordover mot de søndre delene av Hønefoss, og østover mot Haugsbygd og Åsa.

## Stavhella
Det sørvestre hjørnet av Tanbergmoen er kjent som Stavhella, der det finnes et stort gravfelt fra førkristen tid som ennå ikke er skikkelig arkeologisk utforsket. Gravplassen inneholder blant annet et tjuetalls rundhauger og et ukjent antall flatmarksgraver, som trolig hovedsakelig anlagt i jernalderen, men det er spor etter aktivitet i området fra bronsealderen til vikingtiden.

En gammel veiparsell, omtalt som *[[kongeveien på Ringerike]]*, passerer over Tanbergmoen. Kongeveien på Ringerike inngår også i pilegrimsleden, og er en strekning på den såkalte Gudbrandsdalsleden vest.

## Jensebråten ekserserplass
På Tanbergmoen står den såkalte galgefurua (også kjent som *signalfurua*), ved den tidligere militære ekserserplassen *Jensebråten*. Jensebråten ble rettersted på Ringerike da det ble flyttet fra Stein til Tanbergmoen i 1710. 

Furua er omkring sju meter høy og 0,8 m i tverrsnitt. Den er svært forkrøplet å se til. Galgegreine sitter cirka 4 meter over bakken. Det sitter en smidd klave i greina, som er festet med hjemmesmidd spiker. Under klaven er det feste for en bøyle, som hengetauet skulle gjøres fast i. Ifølge forskriftene skulle det i galgegreina også være en jernbolt, men den mangler. 

Det er fortsatt uklart om den furua som står der i dag er gammel nok til å ha vært galge. Den er anslått å være mer enn 200 år gammel, men noen nøyaktig datering på treet har man ikke.

Ifølge Sentralt stedsnavnregister (SSR) ble sist avretting ved halshogging med håndøks utført her 13. august 1805. Dødsstraff ved henging ble avskaffet i Norge i 1815. Straffeloven ble endret i 1842, og siste halshogging med håndøks som ble fullbyrdet i Norge skjedde i 1876. Straffeprosessloven av 1887 bestemte at halshugging for fremtiden skulle skje med falløks (giljotin), men sistnevnte metode kom aldri til anvendelse her til lands. Ved straffeloven av 22. mai 1902, som trådte i kraft 1. januar 1905, ble dødsstraff ved borgerlige forbrytelser avskaffet i Norge. 

Jensebråten ble avløst som militær ekserserplass da Helgelandsmoen leir ble tatt i bruk i 1868. Noen av bygningene ved den gamle ekserserplassen ble flyttet til den nye leiren. Helgelandsmoen leir, som ble avviklet i 2001, er i dag synonym med Helgelandsmoen Næringspark.

## Referanser




## Se også
* Galgefurua
* Stavhella
* Norderhov
* Tandbergmoveien

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Tsjuvasjia

**Tsjuvasjia** (russisk: Чувашская Республика — Чувашия – *Tsjuvásjskaja Respúblika – Tsjuvásjia*; tsjuvasjisk: Чăваш Республики) er en republikk i Russland og hjemlandet til det tsjuvasjiske folk. Det er en av de 88 føderasjonssubjektene i Den russiske føderasjon. Hovedstaden er Tsjeboksary, en by ved Volga med om lag en halv million innbyggere.

## Geografi
Tsjuvasjia ligger sentralt i den europeiske delen av Russland, midt mellom byene Nizjnij Novgorod og Kazan. Republikken er ikke stor, men er en av de tettest befolkede regionene i Den russiske føderasjon med en befolkning på 1,35 millioner.

Den grenser i nord og vest mot elva Volga, mot republikken Mari El i nord og Nizjnij Novgorod oblast i vest. I sør grenser republikken mot Mordovia og Uljanovsk oblast, og Tatarstan i øst. Hovedstaden Tsjeboksary ved bredden av **Volga**, om lag 650 km øst for Moskva.

Tsjuvasjias sentrale beliggenhet gir bedrifter i republikken tilgang til noen av de mest industrialiserte regionene i landet. Mesteparten av republikken er landlig, med et industrielt senter rundt de store byene i nord ved bredden av **Volga**. Skoger, for det meste i sør langs bredden av Suraelven, dekker om lag 30% av arealet.

### Distrikter
**Tsjuvasjia** er sammensatt av 21 distrikt (russisk: *районы*):

# Alátyrskij (*Алатырский*)
# Alikovskij (*Аликовский*)
# Batyrevskij (*Батыревский*)
# Ibresinskij (*Ибресинский*)
# Jadrinskij (*Ядринский*)
# Jaltsjikskij (*Яльчикский*)
# Jantikovskij (*Янтиковский*)
# Kanasjskij (*Канашский*)
# Komsomolskij (*Комсомольский*)
# Kozlovskij (*Козловский*)
# Krasnoarmejskij (*Красноармейский*)
# Krasnotsjetajskij (*Красночетайский*)
# Mariinsko-Posadskij (*Мариинско-Посадский*)
# Morgausjskij (*Моргаушский*)
# Poretskij (*Порецкий*)
# Sjemursjinskij (*Шемуршинский*)
# Sjumerlinskij (*Шумерлинский*)
# Tsivilskij (*Цивильский*)
# Tsjeboksarskij (*Чебоксарский*)
# Urmarskij (*Урмарский*)
# Vurnarskij (*Вурнарский*)

### Byer
* Tsjeboksary (440&nbsp;621)
* Novotsjeboksarsk (125&nbsp;857)
* Kanasj (50&nbsp;593)
* Alátyr (45&nbsp;800)
* Sjumerlja (36&nbsp;239)
* Kozlovka (13&nbsp;054)
* Tsivilsk (12&nbsp;967)
* Kugesi (11&nbsp;658)
* Jadrin (10&nbsp;573)
* Mariinskij Posad (10&nbsp;273)
(folketall fra 2002)

## Folk
Størsteparten (om lag 906&nbsp;000) av innbyggerne er tsjuvasjere.  Tsjuvasjia har 1&nbsp;727 større og mindre landsbyer der det nesten bare bor tsjuvasjere.  I de største byene bur det også mange *russere*, *tatarer*, *[[mordvinere]]*, *ukrainere* og *mariere*.

## Språk
I byene er russisk det mest brukte språket, på landsbygda er tsjuvasjisk mer utbredd.

## Eksterne lenker
* 
* Republikkens nettside på russisk, engelsk og tysk
* Kommersant artikkel på engelsk
John Cockcroft

**John Douglas Cockcroft** (født 27. mai 1897 i Todmorden, død 18. september 1967 i Cambridge) var en britisk fysiker. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1951 sammen med Ernest Walton «for deres pionerarbeid med omdanning av atomkjerner med kunstig akselererte atompartikler».

## Priser (utvalg)
* 1955 – Faradaymedaljen
* 1951 – Nobelprisen i fysikk
* 1938 – Hughesmedaljen

## Referanser




## Eksterne lenker
Ernest Walton

**Ernest Thomas Sinton Walton** (født 6. oktober 1903, død 25. juni 1995) var en irsk fysiker.

Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1951 sammen med John Cockcroft for arbeidet med forandringen av atomkjernen gjennom kunstig akselererte atomer (også kalt atomspaltning).

## Priser (utvalg)
* 1951 – Nobelprisen i fysikk
* 1938 – Hughesmedaljen

## Referanser


## Eksterne lenker
Nes kirke (Ringerike)

**Nes kirke** på Nes i Ådal i Ringerike kommune er en oktogonal sentralkirke i laftet tømmer fra 1858, innviet i 1860. Kirken har plass til 250 personer og er tegnet av arkitekt Christian Heinrich Grosch.

## Bygningshistorie

Ved kongelig resolusjon av 2. februar 1857 ble det besluttet å opprette Ådal prestegjeld, og planene med byggingen av kirken kunne ta til. Samtidig som prestegjeldet ble opprettet, ble det gitt tillatelse til å anlegge en kirkegård og oppføre ei kirke på gården Nes. Innvielsen fant sted den 22. august i 1860 og ble forrettet av sognepresten til Gran, Søren Bruun Bugge. Innvielsestalen finnes fortsatt i prestegjeldets arkiver. Tilstede under innvielsen var også *Nicolai Friis*, sogneprest til Viker kirke, Johan Lyder Brun fra Norderhov kirke, og *Peter F. Brock*.

Nes ble opprinnelig anneks til Viker kike, som ble sognekirke i prestegjeldet da dette ble opprettet. Siden har denne funksjonen blitt overført til Hval kirke på Hallingby, som også er ei oktogonal sentralkirke som ble tegnet av samme arkitekt.

Det var opprinnelig meningen at Nes kirke skulle ha åtte gudstjenester i året, men i 1860 ble dette forandret til en gudstjeneste hver tredje søndag, med forbehold om at det på første dag i de tre store høytidene skulle være messe i Viker kirke.

## Konstruksjon og eksteriør
Det opprinnelige skipet har en oktogonal grunnplan og ble reist av laftet tømmer. Taket over skipet er også oktogonalt og teltformet. Takkonstruksjonen bærer en takrytter som har et kvadratisk underbygg og en slank og høy oktogonal hjelm. Takrytteren understøttes av fire stolper fra skipets gulv. Underbygget (klokkestua) på takrytteren har doble glugger med lemmer i hver himmelretning. Hjelmen og klokkestutaket ble tekket med kopperplater i 1968.

Kirken ble utvidet i 1928, da den fikk nytt våpenhus mot vest og nytt kor med sakristi mot øst, begge med saltak. Dette ble tegnet av arkitekt Ragnar Nilsen. I 1972 fikk kirken nytt tak, samtidig som kirkegårdsmurene ble reparert. *Hanna Stugård* forærte også kirken ei flaggstang og et flagg.

## Interiør og inventar

De fire innvendige stolpene som bærer takkonstruksjonen er oktogonale og sammenbindes i toppen av eselryggformede spissbuer med tilnærmet gotisk utseende. De åpne feltene over buene har utskjæringer.

Prekestolen står ved korets sørvestre hjørne og døpefonten er plassert på nordsiden under korbuen. Kirkes første orgel ble skaffet tilveie i 1896, delvis med private midler. Det står på vestgalleriet i skipet. Orgelet kostet kr. 1.800,00.

I 1915 fikk kirken et alterbide malt av Lars Jorde. Det framstiller Jesu dåp og har en innfatning tegnet av Herman Backer. Tavlen var en gave fra *Berte Holte* og *Johannes Næs*. I 1926 ble det installert elektrisk lysanlegg, bekostet av menigheten.

## Annet

Nes kirke lå i Nes kirkesogn i Ådal prestegjeld, som tilhører Ringerike prosti i Tunsberg bispedømme. På 2000-tallet ble imidlertid Den norske kirke omorganisert, og prestegjeldene forsvant. Samtidig ble menighetene i tidligere Ådal prestegjeld slått sammen i nye Hval, Viker og Nes menighet.

## Se også
* Liste over Kirkebygg i Ringerike

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
FIBA

**Det internasjonale basketballforbundet** (fransk: *Fédération Internationale de Basketball*, forkortet **FIBA**) er den organisasjonen som bestemmer de internasjonale reglene i basketball (reglene enkelte steder, først og fremst i NBA, avviker noe fra de internasjonale), avholder verdensmesterskap, utnevner dommere og så videre. 213 land er medlemmer.

FIBA ble grunnlagt i Genève i 1932, to år etter at basketball ble offisielt anerkjent som olympisk gren. Åtte land var med fra begynnelsen: Argentina, Tsjekkoslovakia, Hellas, Italia, Latvia, Portugal, Romania og Sveits. I 1936 ble James A. Naismith, sportens grunnlegger, utnevnt til æresmedlem.

Siden 1950 (menn) og 1953 (kvinner) har FIBA organisert verdensmesterskap, fra 1970 avholdt i de partallsårene det ikke er OL.

I 1989 ble det åpnet for å slippe profesjonelle spillere, det vil først og fremst si spillere fra NBA, til i OL. Siden organisasjonen ikke lenger bare var for amatører, byttet den navn fra *Fédération Internationale de Basketball Amateur* til *Fédération Internationale de Basketball*, men forkortelsen FIBA ble beholdt.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Artefakt

En **artefakt** (fra latin *arte factum*, «gjort ved håndverk, kunst») er en gjenstand skapt av et menneske. Begrepet er vanlig i arkeologisk sammenheng der man studerer kulturminner.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Amesbury Archer

**Amesbury Archer** er betegnelsen på levningene av en mann fra eldre bronsealder (ca. 2300 f.Kr.), som ble funnet ved Amesbury, en liten landsby ca. 5 km fra Stonehenge i Wiltshire, England. I mannens grav ble det funnet pilspisser av stein samt håndleddsbeskyttere for å beskytte armen fra buestrengen. På dette grunnlaget har funnet blitt tolket som levningene av en bueskytter. For øvrig er graven en av de rikere gravene man har funnet i området, med blant annet kobberkniver og ørepynt i gull. Dette metallet har sannsynligvis blitt importert og er noe av det eldste som er funnet i Storbritannia. Man fant også redskaper for å slakte dyr og for å lage pilespisser.

## Eksterne lenker
The Amesbury Archer
Alundaøksen

**Alundaøksen** eller **Alundaelgen** er en steinøks fra Norrlövsta i Alunda, Sverige. Øksen er av grønn stein og er utformet som et elghode i naturalistisk stil. Den er datert til yngre steinalder, og har sannsynligvis hatt en symbolsk funksjon. Øksen antas å komme fra Karelen der lignende dyreavbildninger er kjent.

## Kilder
* Historiska museets database: "Sök i samlingarna", ''inventarienr 14168
* http://www.ne.se/lang/alundayxan, lest 2011-03-30