open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Thomas Aass

**Thomas Valentin «Valla» Aass** (1887–1961) var en jurist, og gjorde karriere innen Utenriksdepartementet og diplomatiet. Han var også seiler og sportsmann.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Aass begynte som student i 1905, og ble cand. jur. i 1911.

### Karriere
Han var deretter bygfogedfullmektig i Fredrikstad i årene 1912 - 1915, før han begynte i Utenriksdepartementet.

I departementet avanserte han og ble fungerende byråsjef i 1920. Året etter ble han konstituert konsul i Barcelona. I 1922 ble han så fungerende legasjonsekretær i London, og året etter visekonsul.

I årene 1930 - 1934 var han legasjonssekretær i Stockholm og Kaunas, deretter byråsjef i UD. Han ble handelsråd ved legasjonen i Stockholm i 1940, og legasjonsråd fra 1943. Etter krigen ble han i 1946 generalkonsul i Göteborg.

### Seilersport
Aas deltok i OL 1912 i Stockholm. Han ble olympisk mester med den norske båten «Taifun» som vant 8-metersklassen. Mannskapet på båten besto av Aass, Thoralf Glad, Andreas Brecke, Thorleiv Corneliussen og Christian Jebe. Det var sju båter i 8-metersklassen, to finske, to russiske, to svenske og en norsk. «Taifun» vant begge seilasene som ble avviklet 20. og 22. juli utenfor kysten ved Nynäshamn. Sammenlagt kom den svenske båten «Sans Atout» på andreplass og den finske båten «Lucky Girl» tok bronse.

## OL-medaljer
* OL 1912  Stockholm -  **Gull** i seiling, klasse 8 meter  Norge

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Øvrebotnen

**Øvrebotnen** er navnet på gårdsnummer 28 i Gaular kommune, Sogn og Fjordane. Gården ligger i en dalbunn på sørsiden av Haukedalsvatnet i Råheimsdalen, og grenser mot gården Kjelstad i øst, Mjell i sør og Øen i vest.

## Historisk
* Det regnes som sannsynlig at gården ble ryddet før svartedauden. Eier i 1598 måtte betale en 3-årig skatt som blir nevnt som frelse, derav regnes det at gården har vært øde etter svartedauden og frem til ny eier kom.
* Det var registrert et bruk på gården frem til folketelling i 1666, da var det tre bruk. I telling fra 1701 er det notert to bruk, slik holdt det seg til 1937 da bruksnummer 5 ble skilt ut fra bruk 2. I 1978 gikk dette tilbake til bruk 2, og idag er det to bruk registrert under gården.
* I 1896 ble det startet landhandel (S.O.Øvrebotten) på bruk 1, den ble flyttet til nordsiden av Haugsvassenden (utløpet av Haukedalsvatnet) i 1949. Butikken eksisterte til slutten av 1990-tallet

## Referanser


## Litteratur
* Timberlid, Jan Anders, *Bygdebok for Gaular Band IV, Gardar og folk. Viksdalen Sokn*, Oslo 1998. ISBN 82-994538-2-8
Sauetelg

**Sauetelg** (latin: *Dryopteris expansa*) er en art av store bregner innenfor stortelgslekten i stortelgfamilien. Den er en av i alt seks arter av denne slekten som vokser i Norge, og i tillegg har den en underordnet variant i Norge, nemlig **Bruntelg** (latin: *Dryopteris expansa* var. *willeana)*.

De store bregnene har korte jordstengler, og bladene sitter relaivt spredt og i få antall i rosetter nede ved bakken. Bladplatene er bredt og spisst lansettformete, og er tredobbelt flikete. Primærflikene blir på «tradisjonelt» bregne-vis kortere oppover bladstilken, men i tillegg er de slik at de nederste primærflikene har sekundærfliker som blir gradvis kortere oppover sidestilken. Det betyr at de nederste primærflikene ser litt «tykkere» ut enn de øverste, særlig nærmest hovedbladstilken. Her innerst er sekundærfliken om lag halvparten så lang som primærfliken, mens den ytterst blir gradvis bare brøkdelen så lang.

**Sauetelg** er 20–100&nbsp;cm høy og opprett, og den har ganske spredte (glisne) sekundærfliker. Den har også glisne bladstilker i rosetten, gjerne bare 2-4 blad. Bladskaftet er brunt, og har lysebrune skjell nederst som er litt spisse og tidvis henger slapt nedover litt ut fra stilken. Noen få av de lyst gulgrønne bladplatene kan ha mørke skjell og gule kjertler eller kjertelhår. Bladplatene er 2-4 ganger fliket med parfliker, men normalt 3 ganger fliket. Sporenehushopene (sori) er blekt brune og sitter parvis under bladet, bare et lite stykke fra midtstilken av fliken. De sitter altså ikke langs kanten, men har slør (indusium).

**Bruntelg** er 25–100&nbsp;cm høy og opprett og ser nesten helt lik ut med sauetelg. Hovedforskjellen er at bruntelg har et bladskaft som er svart eller svært mørkt brunt, litt glinsete, med skjell bare nederst. Midtnerven i primærflikene er også svart. Flikene er enda mer finmaskede og tallrike enn hos sauetelg, og bladet kan svært ofte være mørkere enn hos sauetelg. Sporehushopene sitter parvis med avstand fra midtnerven, akkurat som hos sauetelg.

## Varianter
Vi har to varianter av sauetelg-arten i Norge og Norden:
* Sauetelg *(Dryopteris expansa* var. *expansa)* eller «Northern Buckler Fern»  (nordlige halvkule)
* Bruntelg *(Dryopteris expansa* var. *willeana)* (Vestlandet, Midt-Norge)

Sauetelg vokser i absolutt hele Norge og Skandinavia, samt spredt langs kysten nord og vest på Island.

Bruntelg vokser bare i Midt-Norge ned til Sunnmøre.

## Eksterne lenker
*
Hestespreng

**Hestespreng** (latin: *Cryptogramma crispa*), er en art av bregner innenfor hestesprengslekten i hestesprengfamilien *(Adiantaceae* eller *[[Pteridaceae]])*. Den er den eneste representanten for denne slekten og familien som vokser i Norge. På engelsk heter den «Parsley fern», mens andre arter i slekten ofte kalles «Rockbrake».

Bregnen er bare 10-25 cm høy. Bregnene er dimorfe, det vil si at de har ulike fertile og sterile blad. Bladene er typisk flikete, de fertile blad vokser i midten, og har normalt sporehus i alle bladflikene. Bladskaftene er grønne og lyse med brune stilk-skjell som er brunaktige. 

Sterile bladplater er avlangt trekantede, tredobbelt fliket, og har læraktige bladfliker som er lysegrønne. Bladstrukturen og dens fliker kan minne en god del om persille, derav det engelske navnet.

Fertile blad står på lange stilker, de er stivere enn de sterilke bladene, og har langt færre og mer «glisne» bladfliker. Bladflikene kan synes gaffelgreinet, og de er ofte litt fortykket og bølgete ytterst mot kanten, mens bladnerven i midten tilsvarende kan være litt nedsunket i bladet.

Hestespreng vokser i hele Norge, mest i fjellet, på Vestlendet også ned til havnivå. I Hordaland opp til over 1500 moh. Den vokser gjerne i steinete, åpne, kalkfattige områder, samt snøleier, grasbakker og rasmarker i fjellet, liker godt snødekke om vinteren.

## Eksterne lenker
* 
* Jepson Manual beskrivelse (Berkeley University)
* USDA plantebeskrivelse
* slektsbeskrivelse
Ormetelg

**Ormetelg** eller ormegras (*Dryopteris filix-mas*) er en art av store bregner innenfor stortelgslekten i stortelgfamilien. Ormetelg er en av i alt seks arter innenfor stortelgslekten som vokser i Norge, i tillegg til en variant. Ormetelg kan også danne hybrid med raggtelg.

## Beskrivelse
Høyden er 25–130&nbsp;cm. De store bregnene har korte jordstengler, og bladene sitter i rosetter nede ved bakken. De grove stenglene har skjell som er gulbrune eller lyst blekbrune. Bladplatene er spisst lansettformede og ganske like strutseving, men bredest på midten i stedet for øverst. Bladene er dobbelt flikete, mellom- eller mørkegrønne, myke, og mangler kjertelhår. Bladene er grønne bare om sommeren.

Midtnerven har også skjell, de er blekbrune og sitter særlig tett øverst og mer spredt lengre nede. Sekundærflikene (de minste flikene) er butte og har tenner langs hele bladkanten, og kanten er ofte litt inn- eller nedbøyd. De ca. 5-8 sporehushopene (sori) sitter spredt på hele undersiden av sekundærfliken, og har tynne slør (indusium). Sløret er nyreformet og ca. 1,5&nbsp;mm brede.

## Utbredelse
Ormetelg vokser i nesten hele Norge, og i store deler av Sverige. I Finland finner vi den i den sørlige halvparten av landet, og litt spredt i nord. Den vokser i hele Danmark og sørover i Europa.

## Bruk
Planten har vært benyttet som medisinplante for forskjellige formål, spesielt som kur mot innvollsorm, derav navnet. I dag frarådes all bruk av planten til innvortes bruk fordi den kan inneholde forskjellige nivåer av giften filicin som kan forårsake forgiftninger. Bruk kan for eksempel føre til svekkelse av synet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Andreas Brecke

**Andreas Bang Brecke** (født 14. september 1879 i Fredrikstad, død 13. juni 1952 i Oslo) var en norsk seiler som deltok i De olympiske leker i 1912 i Stockholm og 1920 i Antwerpen.
 
Brecke ble olympisk mester med den norske båten «Taifun» som vant 8-metersklassen. Mannskapet på båten besto av Brecke, Thoralf Glad, Thomas Aas, Thorleiv Corneliussen og Christian Jebe. Det var sju båter i 8-metersklassen, to finske, to russiske, to svenske og én norsk. «Taifun» vant begge seilasene, som ble avviklet 20. og 22. juli utenfor kysten ved Nynäshamn. Sammenlagt kom den svenske båten «Sans Atout» på andreplass og den finske båten «Lucky Girl» tok bronse.

Åtte år senere ble han olympisk mester for andre gang i seiling. Denne gang i 6-metersklassen med den norske båten «Jo» sammen med Paal Kaasen og Ingolf Rød. Det var kun to båter i denne klassen, en norsk og en belgisk. «Jo» vant og den belgiske båten «Tan-Fe-Pah» kom på andre og sisteplass.

## OL-medaljer
* OL 1912  Stockholm -  **Gull** i seiling, klasse 8 meter  Norge
* OL 1920  Antwerpen -  **Gull** i seiling, 6-metersklassen type 1919  Norge

## Eksterne lenker
*
Geittelg

**Geittelg** (latin: *Dryopteris dilatata*) er en art av store bregner innenfor stortelgslekten i stortelgfamilien. Den er en av i alt seks arter innen stortelgslekten i Norge. den kan danne hybrid med sauetelg. På engelsk heter den «Broad buckler fern».

Geittelg er 40–130&nbsp;cm høy, og vokser i tette tuer. Den har korte jordstengler, og bladene sitter i rosetter nede ved bakken. Bladskaftet er nokså langt, nederst er det svartbrunt, men blir raskt bruntog er tett kledd med brune eller lysebrune skjell som er spisse og med ofte tydelig mørk midtnerve.

Bladplatene er bredt lansettformete og mørkegrønne, litt bøyd, og er bredere enn andre stortelg-arter i Norden ved at primærflikene er lengre. Formen på hele bladplaten er bred et stykke oppover og skråner så inn mot spissen, omtrent som formen på et hus. Bladet er 2-3 ganger fliket, og småflikene har kanter som er nedbøyd. Noen ganger holder bladet seg vintergrønt.

Primærflikene sitter litt spredt, og de mangler den eksterne forskjellen i lengden på sekundærflikene som vi ser hos f.eks sauetelg. Hos geittelg er nedre sekundærflik atskillig mindre enn halvparten så ang som primærfliken. Også hos geittelg er sekundærflikene lengst nærmest stilken, men arten mangler karaktertrekket hvor disse nedre sekundærflikene er mye lengre enn de nest nederste og tredje nederste.

Sporehushopene (sori) sitter parallelt mellom midtnerven og kanten av bladene, hvor de er dekket at et slør (indusium) som er nyreformet på blad som oftest visner om høsten.

I Norge vokser den i lavlandet fra hedmark i øst og langs hele kysten til Nordmøre. Geittelg går opp til 1.350 moh. på hardangervidda og 1.600 moh. i Jotunheimen.  Den vokser også i hele det sørlige Sverige og lengst sørvest i Finland. Vokser ellers på Færøyene og i hele Danmark og sørover.

## Eksterne lenker
*
Q-Byggshop

**Q-Byggshop** er en frittstående byggevarebutikk lokalisert i Prinsdal i Oslo. Forretningen ble etablert i 2007.

Q-Byggshop har spesialisert seg på baderom, men fører også de fleste andre typer byggevarer fra alle de store leverandørene i Norge. 

## Eksterne lenker

* Hjemmeside
Torre La Sagrera

**Torre La Sagrera** er en skyskraper tegna av Frank Gehry som er under konstruksjon i Barcelona. Når den står ferdig i 2010 kommer den til å ha en høyde på 148 meter fordelt på 34 etasjer. Dette vil gjøre den til byens tredje høyeste bygning, etter Torre Mapfre og Hotel Arts. Bygninga har en totalkostnad på rundt 250 millioner euro.
Raggtelg

**Raggtelg** (latin: *Dryopteris affinis*) er en art av store bregner innenfor stortelgslekten i stortelgfamilien. Den er én av i alt seks arter av stortelgslekten som vokser i Norge, men den har en rekke underarter og varianter hvorav fire underarter vokser i Norden. Den danner også fire hybrider i Norge.

Raggtelg er en 50–160&nbsp;cm høy bregne som likner mye på ormetelg, men har noe slankere blad med litt større avstand mellom primærflikene. Bladene er ofte vintergrønne, mellomgrønne eller gulgrønne blad, som er slankt eggeformede eller lansettformede. Bladene er litt læraktige og dobbelt fliket. Et kjennetegn på unge og friske individer før sensommeren, er en svart flekk der primærfliken er festet ved bladskaftet.

Primærflikene er ofte litt skråstilt på bladstilken, eller litt bølgeformete. Sekundærflikene er rette og helrandet, men har svært fine tenner langs kanten, so mer tydelig nedbøyd.

Bladskaftet har tett skjellvekst, og dette er et viktig kjennetegn for arten. De lysebrune eller oransjebrune skjellene peker ofte oppover, og sitter så tett at skaftet ser lysebrunt eller oransjebrunt ut. På bladenes midtnerver er det mørkebrune skjell.

Sporehushopene (sori) sitter parallelt under bladet mellom midtnerven og bladkanten, akkurat som hos de andre norske artene av stortelgslekten. derimot er raggtelgens sporehushoper oftest lysere enn de andre artenes tilsvarende, og det mangler den mørke kanten langs slørets (indusium) ytterkant. Sløret er tykt og tydelig hvelvet.

Det skilles ut 4 underarter i Norden, og arten er ganske variabel lokalt. Det skilles ut ytterligere underarter og varianter ellers i Europa. raggtelg kan danne hybrid med ormetelg.

## Underarter, varianter og hybrid
Raggtelg finnes med minst fire underarter og en hybrid:
* Raggtelg eller «Scaly Male Fern» *(Dryopteris affinis)* (Eurasia)
** Dryopteris affinis ssp. affinis (Vestlandet, sjelden)
** Dryopteris affinis ssp. borreri = syn. *Dryopteris borreri* (Sør- og Vestlandet)
** Dryopteris affinis ssp. cambrenis (Sør- og Vestlandet)
** *[[Dryopteris affinis var. crispa]]* (Europa)
** *[[Dryopteris affinis var. cristata]]* (Europa)
** Dryopteris affinis ssp. pesudodisjuncta (Sør- og Vestlandet)
** *Hybrid [[Dryopteris affinis x filix-mas]] (Sør- og Vestlandet, sjelden)
** *Hybrid Dryopteris affinis ssp. borreri* = syn. *Dryopteris borreri* (Sør- og Vestlandet)
** *Hybrid Dryopteris affinis ssp. cambrenis* (Sør- og Vestlandet)
** *Hybrid Dryopteris affinis ssp. pesudodisjuncta'' (Sør- og Vestlandet)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mercurius

:*Denne artikkelen er om studentforeningen. For den romerske guden, se [[Merkur]].*
**Mercurius** er en studentforening for økonomistudentene ved Handelshøyskolen på Universitetet i Agder. Aktiviteten i Mercurius tuftes på tre hovedsøyler, *vennskap, kunnskap og nettverk*.

Foreningens vedtekter ble konstituert 23. april 1993, og navnet *Mercurius* stammer fra handelsguden Merkur. Mercurius har over  medlemmer, derav 70 studenter, som utgjør den aktive delen (Styret og utvalgsmedlemmer).

**Norge på nytt** er et årlig arrangement Mercurius er med å arrangerer, og hovedmålet er å skape relasjoner mellom næringslivet og det akademiske miljøet på Sørlandet. Våren 2007 ble konferansen for første gang arrangert i samarbeid med BI. Dette er et samarbeid som har gått svært bra, og som etter 2007 har blitt et årlig arrangement. Grunnet nedleggelse av BI Kristiansand, var 2015 det siste året hvor BI og Mercurius samarbeidet om Norge På Nytt.

## Utvalgene
Mercurius består av ni utvalg hvor studentene har sine ulike arbeidsområder, og et styremedlem som er nestleder. 

Lederne for de forskjellige utvalgene utgjør også styret i Mercurius. For 2020 er dette: 

* Leder (Jeffrey Benjamin Charles)
* Nestleder (Peder Aasland)
*Økonomiutvalget (Ingvild Angelsen)
* Næringslivsutvalget (Vilde Aasland)
* Informasjonsutvalget (Helene Wolff Helgesen)
* Markedsføringsutvalget (Margrethe Olsen)
* Fagutvalget (Audun Przytula Fjeldberg)
* Velferdsutvalget (Marielena Glatved Zannettos)
* Konferanseutvalget (Hans Jørgen Assmann)
* Karrieredagsutvalget (Isabella Biedrawa)
* MRR-utvalget (Sofie Drange)

## Ledere
* 2020 Jeffrey Benjamin Charles
*2019 Emil Mathias Hoel
* 2018 Daniel Foss
*2017 Ermelinda Syla
*2016 Lina Gullsmedmoen Indrebø
* 2015 Thomas A. Bugge
* 2014 Mie Stephansen-Smith
* 2013 Elisa Nordanger
* 2012 Mats Blystad
* 2011 Ingrid Caroline Hopp
* 2010 Knut Håkon Jordheim
* 2009 Espen Andreassen
* 2008 Knut Lindland
* 2007 Agnete Alveberg
* 2006 Trygve Wangen Tøsse
* 2005 Tina Dalseide

## Eksterne lenker
* Hjemmeside
Broddtelg

**Broddtelg** (latin: *Dryopteris carthusiana*) er en art av store bregner innenfor stortelgslekten i stortelgfamilien. Den er én av i alt seks arter som vokser i Norge, og den kan danne hybrider med både geittelg, sauetelg og vasstelg (sjelden). På engelsk kalles den «Narrow Buckler Fern».

Arten er en 30–80&nbsp;cm høy bregne, med en del bladstilker stående opp fra bakken i delvis rosettform. Som tuer er de litt utydelige, men stilkene står ganske rett opp og henger lite. Bladskaftet er også så langt som hele bladplaten, og stilken er rødaktig helt nederst. Skjellene er butte og ikke spisse som hos så mange andre stortelg-arter. Skjellene er spredte og lysebrune eller brungule, og mangler mørk midtnerve.

Broddtelg likner i bladform mye på sauetelg, men bladene kan ofte være litt mørkere. Bladplaten er matt grønn, bare sjelden gulgrønn. Formen på bladplaten er bredt lansettformet, og bladplaten er brederst nederst og skråner ganske jevnt innover oppover mot spissen. Primærflikene kan være sterile nederst og fertile lengre oppover.

De parvise sekundærflikene på de dobbelt flikete bladene har spissetenner, og ikke mer avrundede tenner slik andre stortelg-artrer i Norge har. Nederste (indre) sekundærfliker er lengst, men ikke ekstremt eller tydelig mye lengre, slik de er det hos bl.a sauetelg. Derimot er de oftest litt mer tydelig lengre enn hos geittelg.

Sporehushopene (sori) er ganske klart mellombrune, eller tildels mørkebrune innerst. De sitter parvis, eller i alle fall i to rekker, utover bladfliken midt mellom midtnerven og bladkanten ,akkurat som på de andre artene av stortelgslekten som vokser i Norden.

I Norge finner vi broddtelg i lavlandet opp til skoggrensen i hele Sør-Norge opp til Nordmøre, og deretter spredt i indre Trøndelag og i nord svært spredt fra Lofoten og oppover til midtre Troms. Den vokser også i alle østlige deler av Sverige opp til fjellet i vest, og i nesten hele Finland unntatt på Nordkalotten. I Danmark vokser den i hele landet, og ellers sørover i Europa.

## Eksterne lenker
*
Sandra Ostad

**Sandra Ostad** (født 15. oktober 1990 på Veitvet i Oslo) er en norsk turner, flere ganger norsk mester. Hun representerer Oslo Turnforening.

## Bakgrunn
Sandra Ostad er født og oppvokst på Veivet i bydel Bjerke i Oslo. I 2006 begynte hun på medier og kommunikasjon ved Bjerke videregående skole, men byttet programområde til idrettsfag, og avsluttet sine studier der våren 2009, sammen med blant andre håndballspillerne Mona Helen Skorstad og Marie Lindvik Jørstad og fotballspillerne Mathis Bolly og Preben Mankowitz. Hun fikk deretter idrettsstipend ved University of Missouri i januar 2010.

## Idrettskarriere
Hun deltok i Verdensmesterskapet i turn 2006 i Århus i Danmark og i Verdensmesterskapet i turn i Stuttgart i Tyskland og i VM i London 2009.

Hun ble norsk mester for seniorer for første gang i 2007, da hun vant skranke og bom. Hun ble nummer tre i hopp, mens hun ble nummer fire i frittstående. Hun vant lagkonkurransen sammen med tvillingsøstrene Kathrine og Julie Hansson i Oslo Turn. På Hamar i 2008 forsvarte hun NM-gullet i skranke, fikk sølv i hopp, og hun ble nummer to sammenlagt, kun 0,150 poeng fra kongepokalen, som tilfalt Lotte Bøe, fra Holmen Tropp og Turnforening.

## Referanser


## Se også
*Liste over kjente elever ved Bjerke videregående skole
Vasstelg

**Vasstelg** (latin: *Dryopteris cristata*) er en art av store bregner innenfor stortelgslekten i stortelgfamilien. Den er én av de i alt seks artene som vokser i Norden, representert med varianten *Dryopteris cristata* var. *spicant*.

Vasstelg er en vintergrønn, dimorf bregne på 20–80&nbsp;cm. Sterile blad står ytterst i tua, fertile innerst.

De sterile, ytre bladene er relativt jamnbrede og med «typisk» stortelg-utseende. Primærflikene kan være litt vridd eller skruestilt, men de kan også være mer regelmessige. Sterile blad har korte bladskaft, om lag halvparten av bladets lengde. De står litt ut eller «henger» mere enn de indre, sterile. Rosetten får slik en form hvor de indre bladene «skyter ut» av de ytre, hengende.

Bregnene ved navn vasstelg har fertile, indre blad med lengre bladskaft, og smale og slankt lansettformede bladplater. Bladstilkene står opp i rosettform fra bakken, og sekundærflikene står ganske spredt oppover stilken. Ofte er primærflikene ganske vridd eller skruestilt oppover, og de står ut fra stammen på meget korte primærbladstilker. De nederste primærflikene er bredt trekantete, men de blir raskt slankt trekantete oppover stammen.

Spoorehshopene (sori) sitter på typisk stortelg-vis parallelt eller i to rekker langs undersiden av fliken, mellom midtnerven og bladkanten.

I Norge vokser varianten *spicant* i sørøstre deler av Sør-Norge, dvs i Agder, ytre Telemark, og i et belte fra kysten og innover helt nord til midtre Hedmark. Vasstelg vokser i det sørlige og østlige Norden, omtrent langs en rett linje fra Agder til midtre Finland.

## Underarter og varianter
* Vasstelg eller «Crested Buckler Fern» *(Dryopteris cristata)* (nordlige halvkule)
** Vasstelg *(Dryopteris cristata* var. *spicant)* (Østlandet)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Pren

**Pren** er et redskap som sammen med en tavle brukes til å skrive punktskrift. 

En pren er utformet som en syl med butt spiss. Når man skriver med pren og tavle, vil man markere – «stikke ut» – ett og ett punkt fra baksiden av arket. 

Pren og tavle er i bruk over hele verden. Fordelene med redskapet er at det er lett å ta med seg og at det er billig. På den andre siden er det svært tidkrevende i bruk og at en ikke kan lese hva man har skrevet uten å stanse skrivingen.
Dufttelg

**Dufttelg** (latin: *Dryopteris fragrans*) er en   bregneart innenfor stortelgslekten i stortelgfamilien. På engelsk heter den «Fragrant Buckler Fern» .

Dufttelg vokser i en relativt tett rosett, og er 10–25&nbsp;cm høy. Den har svært korte bladstilker, som er glinsende rødbrune og har skjell. Bladene visner om høsten, men blir sittende, og tuene består dermed av både friske grønne skudd og visne brune blader side om side.

Arten har 2–3&nbsp;cm slanke, enkelt taggete eller dobbelt helrandet flikete blader. Bladplaten er javnbred og tett besatt med gule kjertelprikker. Primærflikene har ofte bladkanter som er rullet inn.

Når man gnir på bladene lukter de tydelig av fiol. Sporehushopene (sori) er store og sitter normalt tett i tett, omtrent dekkende over hele undersiden av bladet. Sløret (indusium) over sporehushopen er blankt og gjennomsiktelig.

Dufttelg er ikke funnet i Norge, men vokser nær grensa i Utsjok i Finland, og kan således kanskje finnes i Norge. Forøvrig finnes den sirkumpolart i Nord-Russland, Nord-Asia og Nord-Amerika (også Grønland).

## Eksterne lenker
* 
* Dufttelg i Flora of North America
Ferjesambandet Breistein–Valestrandsfossen

**Breistein–Valestrandsfossen** er et fergesamband på fylkesvei 567 mellom Breistein i Bergen kommune og Valestrandsfossen i Osterøy kommune, som ble startet opp i 1932. Ruten blir drevet av Osterøy Ferjeselskap med MF «Ole Bull».

Ruten ble startet opp av brødrene Leif og Karl Håland. Den ble bilførende i 1934. I de første 30 årene gikk enkelte ruteturer innom Ytre Arna, men disse turene falt ut ved årsskiftet 1964–1965. Karl Håland, som hadde drevet ruten alene etter broren Leifs død i 1963, fikk tidlig på 1970-tallet stadig sterkere press fra veimyndighetene om å gi fra seg fergerutekonsesjonen, til det nye fergeselskapet Bergen-Nordhordland Rutelag (BNR). Det selskapet var en sammenslåing av Bergen Nordhordland Trafikklag og Indre Nordhordland Dampbåtlag. I 1975 tok BNR over driften av ruten.

Siden 3. oktober 1997 er sambandet blitt drevet i konkurranse med Osterøybrua lenger inne i Sørfjorden. BNR fortsatte å drive ruten uten statlige subsidier. Som følge av manglende inntjening, varslet HSD Sjø kort tid etter at de tok over ruten i 2002 at de ønsket å innstille sambandet. Gjennom aksjeselskapet Osterøy Ferjeselskap tok ostringene selv over driften av sambandet 1. mai 2004. I november 2024 ble selskapet kjøpt opp av Fjord1, uten driftsendring.

**Ferger**
* MK «Valestrand(I)» 1934–1950 
* MF «Valestrand(II)» 1950–1962 
* MF «Osterøyferja» 1962–1969
* MF «Valestrandferja» 1969–1975
* MF «Bruvik» 1980–1986    
* MF «Haus» 1997–1998
* MF «Bruvik» 1998–2004  
* MF «Ole Bull» 2004–

## Referanser


## Eksterne lenker
* Osterøy Ferjeselskap AS
Habitat Sky

**Habitat Sky** er en 120 meter høy bygning i Barcelona som sto ferdig i 2007. Den er tegna av den franske arkitekten Dominique Perrault, og er byens fjerde høyeste bygning. Habitat Sky er et femstjerners hotell med 31 etasjer og 259 rom som enten vender mot sjøen eller mot byen. Hotellet ligger mellom Avinguda Diagonal og Carrer del Pere IV i bydelen Poble Nou, om lag tre kilometer fra sentrum. 

Hotellet har tre restauranter, en er bare for hotellets gjester. Det har to store konferansesaler, en i tredje etasje og en i underetasjen. Hele hotellet er kledt med aluminiumsplater som spiller med lysets skiftninger.

## Se også
*Hotel Arts, et annet skyskraperhotell i Barcelona.
*Torre Mapfre, skyskraperen ved siden av Hotel Arts.
*Torre Glòries, Barcelonas tredje skyskraper.

## Referanser
Taggbregne

**Taggbregne** (latin: *Polystichum lonchitis*) er en art av store bregner innenfor taggbregneslekten i stortelgfamilien *(Dryopteridaceae)*. På engelsk heter den «Holly Fern».

Taggbregne blir 20–60&nbsp;cm høy, og er en bregne som vokser fra grunnen i rosettform med noen opprette og noen hengende eller liggende bladstilker. Det er dekke av blekbrune skjell på stilk og midtnerver.

Den kjennes meget lett på de taggete, enkelt flikete bladene. Bladene har spisse tenner so mer noen mm lange, og dette skiller den fra nesten alle andre bregnearter.

Arten har korte jordstengler, og bladplatene er slankt lansettformet. Arten har vintergrønne, læraktige blader og bladfargen er mørkegrønn eller mellomgrønn. Bladene er 2–7&nbsp;cm brede og primærflikene er litt skråstilt på stammen.

Sporehushopene (sori) sitter på øvredel av bladet, mellom midtnerven og kanten av flikene. De er dekket at et slør (indusium) som er sirkelrundt eller skjoldformet og brunt ytterst ved kanten av sporehushopen.

## Eksterne lenker
* 
* Am Journal of Botany artikkel om *Polystichum*-slektens utvikling, med tilleggsliste .
Frantic

**«Frantic»** er den første sangen og den andre singlen fra St. Anger albumet til Metallica fra 2003. Sangen handler som mange andre sanger på albumet om avhengighet, og da spesielt om frontman James Hetfields sine rusproblemer. På biografi DVD-en Some Kind of Monster så kommer det fram at trommeslager Lars Ulrich mente Frantic var en bedre albumtittel enn den endelige tittelen, St. Anger.

Frantic ble for første gang spilt på MTV sitt Icon show, hvor Metallica ble hedret av artister som Limp Bizkit, Korn, Avril Lavigne og Snoop Dogg. Før bandet spilte Frantic hadde de fremført en medley av sanger fra deres tidligere album.

Sangen blir av mange sett på som et av få høydepunkt på det ellers sterkt mislikte albumet, og blir fortsatt ofte spilt live. Sangen ble også spilt under to promo-konserter i London og Berlin for deres 2008 album Death Magnetic.

## Musikkvideo
Musikkvideoen til Frantic ble regissert av Wayne Isham, og ble gitt ut samtidig som Frantic ble utgitt som single. Videoen viser en mann som ser tilbake på et bortsløst liv fylt av drikking, sex og annen form for selvskadigelse, i det han kræsjer med en bobil i et lyskryss.

## Listeplasseringer

## Kilder
*Acharts
*Billboard Music Magazine

## Eksterne lenker
*
Junkerbregne

**Junkerbregne** (latin: *Polystichum braunii*) er en art av store bregner innenfor Taggbregneslekten i stortelgfamilien *(Dryopteridaceae)*. Den er blant de tre artene av taggbregneslekten som vokser i Norge.

Den 30–100&nbsp;cm høye blanten har opprette, dobbelt flikete blader på brun stilk med fine, blekbrune hårskjell. Bladplaten er slankt elliptisk, bredest midt på men ganske jevnt bred et godt stykke av lengden. Bladene visner om høsten, og er myke og urte-aktige i sin konsistens.

Forskjellen fra falkebregne er at junkerbregne har mer spredte primærfliker, og de er bredere og normalt mer butte. De er dessuten tilnærmet symmetriske. Sekundærflikene er omtrent like lange hele veien utover primærfliken.

Sporehushopene (sori) sitter langs kanten av bladene hvor de er dekket at et slør (indusium) som tidlig faller av.

Junkerbregne vokser opp til 600 moh. i Norge. Utrbedelsen går fra indre Østlandet (spredt) via kysten av Skagerrak, Agder og vestlandet og  til Møre, deretter i Trøndelag, og spredte bestander i sørlige Nordland. Den vokser nesten ikke noe annet sted i Norden enn i Norge, men spredte kolonier finnes i nordvestre Skåne. Den er fraværende i resten av Sverige, Finland og Danmark.

I Nord-Amerika finner vi den i Alaska, Yukon, og Britisk Columbia; ellers nordlige Idaho, deretter fra Ontario til Newfoundland, og sørover til Minnesota, Wisconsin, Michigan, New York, og Massachusetts.

## Eksterne lenker
* 
* Am Journal of Botany artikkel om *Polystichum*-slektens utvikling, med tilleggsliste .
* Polystichum braunii fra rook.org.
Hayden Roulston

**Hayden Roulston** (født 10. januar 1981 i Ashburton) er en newzealandsk syklist.

Han var profesjonell landeveissyklist i perioden 2002–2015.

Roulston ble i 2008 utnevnt til medlem av New Zealands fortjenstorden.

## OL-medaljer
* 2008  Beijing -  Sølv i sykling, forfølgelsesritt  New Zealand
* 2008  Beijing -  Bronse i sykling, forfølgelsesritt, lag  New Zealand

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Falkbregne

**Falkbregne** (latin: *Polystichum aculeatum*) er en art av store bregner innenfor taggbregneslekten i stortelgfamilien *(Dryopteridaceae)*. Den er en av de tre artene vi har i denne slekten i Norge, men den danner også hybrid med to andre norske arter.

Falkbregnen er 30-90 cm høy, og kortskaftet med rødbrune eller bleke brune skjell. Bladplatene er elliptiske og læraktige, mørkegrønne eller grønngrå, og ofte litt læraktige og blanke oppå. Bladene er dobbelt parflikete. Den har innerst et sekundærflikblad som utgjør en vridd tagg eller tann på den ene siden ved grunnen av bladenes småfinner. Sekundærflikene sitter i spiss vinkel på primærflikens midtnerve.

Man skjelner den fra junkerbregne ved at falkbregnen har smalere og mer tettsittende primærfliker, samt mindre symmetriske og spissere.

Sporehushopene (sori) sitter på undersiden langs kanten eller mellom midtnerven og kanten av bladene, hvor de er dekket at et slør (indusium) som er sirkelrundt eller skjoldformet og lyst. 

Norske hybrider dannes med både taggbregne og junkerbregne.

i Norge vokser den på kysten og lavlandet av Østlandet, Agder og Vestlandet, og spredt inne i Trondheimsfjorden. Ellers vokser den i Värmland, Gotland, Bornholm og vestlige Jylland. 

## Art og hybrider
Følgende variant og hybrider av arten finnes i Norge:
** Falkbregne eller «Hard Shield Fern» *(Polystichum aculeatum)* (Norge, Europa)
*** Polystichum aculeatum x braunii (Asker, Re, Tysvær, Bømlo, Tysnes)
*** Polystichum aculeatum x lonchitis (Oslofjorden, Vestlandet)

## Eksterne lenker
* 
* Am Journal of Botany artikkel om *Polystichum*-slektens utvikling, med tilleggsliste .
Serge Pauwels

**Serge Pauwels** (født 21. november 1983 i Lier) er en belgisk, tidligere profesjonell landeveissyklist.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
LIBOR

**London Interbank Offered Rate** (**LIBOR**) er en daglig referanserente basert på de rentesatser for usikrede lån som banker tilbyr til andre banker innen Londons pengemarked (eller interbank-marked). Renten fastsettes av British Bankers' Association på bakgrunn av kvoteringer fra de mest aktive bankene i pengemarkedet. Etter at de laveste og høyeste kvoteringene strykes, beregnes renten som et gjennomsnitt av de gjenstående kvoteringene. LIBOR oppgis som en serie renter på utlån med varierende løpetid fra en dag til ett år.

LIBOR har en betydelig anvendelse også utenfor interbankmarkedet. Renten på obligasjoner med flytende rente avledes eksempelvis ofte gjennom et påslag på LIBOR-renten (margin). LIBOR-rentene er også sentrale innen verdsettelse av ulike derivater, swapper og andre finansielle instrumenter.

Alle større finansielle markeder har en tilsvarende rentesats, den rente som gjør seg sterkest gjeldende i euroområdet forøvrig kalles Euribor-renten. I Norge kvoteres NIBOR på samme måte av de største aktørene i kronemarkedet.

## Eksterne lenker
* BBALIBOR.COM, including historical worldwide rates, on the British Bankers' Association website
* 1 year LIBOR rate at MoneyCafe.com with historical data and graph
* The Wheatley Review of LIBOR: Final Report
Louis Ségura

**Louis Ségura** (født 23. juli 1889 i Sidi Bel Abbes i Algerie) var en fransk turner.

Han deltok i det tredje turn-VM som ble arrangert, i 1907, der han fikk delt bronse i skranke sammen med František Erben, og sølv i lagkonkurransen.

Neste VM, i 1909 fikk han 5.-plass i mangekampen sammenlagt. I tillegg vant laget gull i lagkonkurransen.

I olympisk sammenheng har han to medaljer; bronse i mangekampen i 1908 og sølv i mangekampen i 1912.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tomie dePaola

**Thomas «Tomie» Anthony dePaola** (født 15. september 1934 i Meriden i Connecticut i USA, død 30. mars 2020 i Lebanon i New Hampshire) var en amerikansk forfatter og illustratør.

## Bakgrunn
DePaola ble født av foreldre med irsk og italiensk bakgrunn. Foreldrene var Joseph og Florence DePaola. Han hadde én bror og to søstre. Besteforeldrene var fra Calabria, som handlingen i hans bok *Strega Nona* er lagt til.  Hans bok *The Baby Sister* handler om at Maureen blir født. Fra han var fire år fortalte han at han ville bli kunstner og forfatter, og gav foreldrene æren for å ha oppmuntret ham i hans utvikling kunstnerisk og for å gi ham impulser til temaer i hans verk.

Etter high school studerte dePaola kunst ved Pratt Institute i Brooklyn og tok eksamen i 1956 med graden Bachelor of Fine Arts.

## Karrière
DePaola debuterte som barnebokillustratør i 1965. Han illustrerte over 200 bøker for barn og voksne, hvorav 100 til egen tekst, deriblant den prisbelønte *26 Fairmount Avenue* og flere bildebøker om den italienske heksa *Strega Nona*. Bøkene bygger ofte på eventyr eller er preget av dePaolas katolske bakgrunn og oppvekst i en irsk-italiensk familie i USA. Bøkene hans har blitt oversatt til mange språk, og har blitt godt kjent også utenfor USA, ikke minst på grunn av hans store produksjon og tilgjengelige stil. 

Tomie dePaola har også dekorert kirker, tegnet plakater og gratulasjonskort og arbeidet med scenografi. 

Tegningene til dePaola er enkle og tydelige, har mange farger, lette akvarellflater og heltrukne linjer. Figurene i illustrasjonene er dukkeaktige og detaljer og gjenstander er klart definert i et barnevennlig, oppstilt uttrykk. Selv sier han at han har vært påvirket av blant annet tidlig italiensk renessansemaleri.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* www.everythingtomie.com
Daniel Lloyd

**Daniel Lloyd** (født 11. august 1980 i Christchurch i Dorset i England) er en engelsk tidligere profesjonell landeveissyklist.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Operophtera

* brun høstmåler
* blek høstmåler  

***Operophtera*** spp.) er en slekt av sommerfugler som tilhører familien egentlige målere (Geometridae). De er små, lysgrå målere, hannen har avrundede vinger mens hunnen er vingeløs. Hannene flyr om natten på senhøsten og førjulsvinteren, og kan være aktive når temperaturen er ned mot 0&nbsp;°C. De kommer ofte til lys i store mengder. De overvintrer som egg, og de slanke, lysgrønne larvene kan gjøre en del skade på busker og løvtrær når de er tallrike. I Europa og også i Norge forekommer to arter, brun høstmåler og blek høstmåler.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe **[[Heteroneura]]** 
*** gruppe **[[storsommerfugler]]**
**** gruppe / overfamilie **[[målere]]**  (Geometroidea) 
***** familie **[[egentlige målere]]**  (Geometridae) 
****** delgruppe Larentiinae (eller Hydriomeninae), 
******* Slekten *Operophtera* Hübner, 1825 
******** *[[Operophtera bruceata]]* Hulst, 1886
******** brun høstmåler, *Operophtera brumata* (Linnaeus, 1758)
******** *[[Operophtera brunnea]]* Nakajima, 1991
******** *[[Operophtera crispifascia]]* Inoue, 1982
******** *[[Operophtera danbyi]]* Hulst, 1896
******** *[[Operophtera elegans]]* Beljaev, 1996
******** blek høstmåler, *Operophtera fagata* (Scharfenberg, 1805)
******** *[[Operophtera japonaria]]* Leech, 1891
******** *[[Operophtera nana]]* Inoue, 1955
******** *[[Operophtera peninsularis]]* Djakonov, 1931
******** *[[Operophtera rectipostmediana]]* Inoue, 1992
******** *[[Operophtera relegata]]* Prout, 1908
******** *[[Operophtera tenerata]]* Staudinger, 1896
******** *[[Operophtera variabilis]]* Nakajima, 1991

## Litteratur
* Scoble. M.J. og Hausmann, A. (oppdatert 2007) Online list of valid and nomenclaturally available names of the Geometridae of the World (under prosjektet Barcode of Life) http://www.lepbarcoding.org/cl_geometridae.php
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr
VM i friidrett 1997 – Maraton menn

Dette er de offisielle resultatene for øvelsen **Maraton herrer** ved **[[VM i friidrett 1997]]** som ble avholdt i Athen, Hellas den 10. august.  

Norge var representert av Knut Hegvold som kom på 45.-plass og Terje Næss som ble nummer 47.

## Resultater

## Eksterne lenker
* Resultater
Frøken Vable

**Frøken Vable** (orig. engelsk *Miss Quackfaster*, senere også *Miss Typefast*) er en fiktiv figur fra Disney-tegneseriene. Hun er onkel Skrues sekretær som holder styr på ham. Hun opptrådte første gang i 1961, i historien *Gode, gamle tiøringen* (engelsk *The Midas Touch*) av Carl Barks.

Frøken Vable ble opprinnelig ansatt av onkel Skrues søstre Hortense McDuck og Matilda McDuck. I begynnelsen likte ikke Skrue å ha noen andre på lønnslisten sin, men han ble vant til henne veldig raskt. Frøken Vable blir nesten alltid referert til med etternavnet sitt. Men det blir nevnt at fornavnet hennes skal være enten Emily eller Florence - som står på døren til kontoret hennes. Senere historier av andre forfattere har tidvis brukt navnet Emily igjen.

## Navn på andre språk
* Dansk: Frøken Rappesen
* Engelsk: Miss Quackfaster, Miss Typefast
* Svensk: Fröken Näbblund
* Tysk: Rita Rührig

## Eksterne lenker
* Who's who in Duckburg: Miss Quackfaster
* Frøken Vable i Inducks
HKB 36./979 Skaatöy

**Krikken** er et festningsanlegg fra andre verdenskrig beliggende på sydspissen av Skåtøy i Kragerø kommune. Fra festningsanlegget er det god utsikt over havet utenfor Kragerø, samtidig som hele hovedleden inn til Kragerø kan overvåkes.

Festningsanlegget ble bygget av den tyske okkupasjonsmakt i perioden 1941-45, og brukte i stor grad nordmenn som arbeidskraft. I dag eies området av Staten ved Miljøverndepartementet. Anlegget har flere underjordiske huler som er intakte og kan utforskes av besøkende. Det skal ha vært ca. 200 tyske soldater stasjonert på festningen. I løpet av krigen ble det aldri avfyrt skudd mot fiendtlig mål fra festningen.
Viviseksjon

**Viviseksjon** er vitenskapelige, oftest kirurgiske inngrep på levende forsøksdyr. Slike inngrep foretas i medisinske dyreforsøk for å finne ut for eksempel hvordan dyr reagerer på forskjellige bakterier, medisiner eller gift. Viviseksjoner omfattet opprinnelig operasjoner og disseksjoner, men begrepet brukes nå også om andre medisinske inngrep som blir utført i vitenskapelig øyemed, for eksempel innsprøyting av medikamenter. 

I Norge er forsøk på levende dyr regulert i Lov om dyrevelferd, som påbyr bedøvelse og smertelindring ved smertefulle inngrep, og Forskrift om forsøk med dyr av 15. januar 1996. Et EU-direktiv om beskyttelse av dyr som brukes til vitenskapelige formål vil trolig gjennomføres i Norge i 2015 gjennom en ny forskrift og forvaltningsinstruks.

## Etymologi
Ordet *viviseksjon* er dannet av de latinske ordene *vivus*, som betyr «levende», og *secare*, «skjære» (*sectio* betyr «snitt»). Verbet *vivisekere* betyr å utføre viviseksjon.

Undersøkelse av døde dyr kalles «nekropsi», det vil si likåpning eller obduksjon av dyr.

## Historikk
De første dyreforsøkene stammer fra omkring 500 f.Kr., da  en fjernet øyne og nyrer på dyr, og sette dem på plass igjen, for å finne ut hvordan synet og nyrene fungerte.

### Viviseksjon av mennesker
Gjennom historien har det også vært eksempler på viviseksjon av mennesker. Således anklages «anatomiens far», den greske legen Herofilos (335-280 f.Kr.), av kirkefaderen Tertullian for å ha vivisekert opptil 600 levende fanger. I nyere tid er det mest kjente eksempelet den tyske legen Josef Mengeles forsøk på levende konsentrasjonsleirfanger under andre verdenskrig.

## Antiviviseksjonisme
Antiviviseksjonisme er den delen av dyrevernbevegelsen som kjemper mot bruk av levende forsøksdyr i vitenskapelige eksperimenter. Personer som er motstandere av viviseksjon på grunnlag av moralsk, religiøs eller annen overbevisning, kalles *antiviviseksjonister*. I Norge arbeider organisasjonen Norecopa for blant annet å redusere omfanget av eksperimenter.

## Referanser


## Se også
* Dyreforsøk
* Disseksjon
Alex Magno

**Alexandré Magno** (Alex-André Magno) er en brasiliansk koreograf og danser som bl.a. har koreografert for Christina Applegate, Elizabeth Berkley, Jennifer Lopez og . I 1993 koreograferte han Madonna på hennes verdensturné, og igjen i 2001.

I 2006 skapte han balletten «Orfeu In The Carnival of Souls» på oppdrag av «Ballet Hispanico» i New York.

## So You Think You Can Dance
Magno har også koreografert for So You Think You Can Dance. Han koreograferte bare ett nummer den første sesongen,  med Sandra Colton og Artem Chigvinsev, senere fremført av Destini Rogers og Blake McGrath til «A Song for You» av Donny Hathaway.

## Referanser
Marty Kudelka

**James Martin Kudelka** alias *Marty* (født 24. september 1974 i Dallas i USA) er en amerikansk koreograf og danser. Kuldelka er vel mest kjent for sitt koreografiarbeid med Justin Timberlake, Janet Jackson, 'N Sync, Pink, Mandy Moore, Clerks 2, Hilary Duff, Donnell Jones, Sisqo, Christina Milian og Se7en. Han har også koreografert for So You Think You Can Dance, i sesong 1 alene og i sesong 7 med Dana Wilson.

## Referanser
Granlundmåler

**Granlundmåler** (*Perizoma taeniata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Den finnes over hele Norge bortsett fra Finnmark.

## Utseende
En ganske liten (vingespenn 19 – 24&nbsp;mm), slank, brunlig grå måler. **Forvingen** er mørkere ved roten. Midt i vingen er det et jevnbredt, mørkere tverrbånd med bølgete ytterkant. Nær vingespissen er det en firkantet, mørkere flekk. Den ytterste delen av vingen er lyst brunlig grå og har en litt diffus, hvit flekk midt på ytterkanten.  **Bakvingen** er gråhvit. Larven er purpuraktig brun, noe knudrete og med korte, kraftige, mørke børster. Den har en hvit lengdestripe langs ryggen som er brutt opp av svarte flekker.

## Levevis
Arten forekommer i fuktig skog. Det synes litt usikkert hva larven lever på – i fangenskap kan den spise mange ulike planter, blant annet slirekne (*Polygonum* spp.), vassarve (*Stellaria media*) og løvetann (*Taraxacum* spp.), men det er mulig at den lever på moser ute i naturen. De voksne målerne flyr i juni – september, i Norge mest i juli.

## Utbredelse
Arten finnes i Europa og videre østover til Kamtsjatka, Korea og Japan. I Norge er den funnet over hele landet bortsett fra i Finnmark.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Perizoma taeniata''
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Synne Syrrist

**Synne Syrrist** (født 1972) er en norsk sivilingeniør, finansanalytiker og selvstendig næringsdrivende. Syrrist ble i 2008 kåret til en av Norges 100 mektigste kvinner av bladet *Kapital*.

Syrrist er styreleder i DnB NOR Shippinginvest I ASA og styremedlem i allmennaksjeselskapene Faktor Eiendom, Copeinca (peruansk fiskeselskap), Castelar Corporate Finance, Ocean Heavylift, Wavefield Inseis, Cecon, Gregoire og Nordisk Energiforvaltning. Hun er også styreleder i Lpg Ships 1 AS og elleve andre skipsinvesteringsselskaper under DnB NOR, og styremedlem i aksjeselskapene Nordisk Industriutvikling og Camposol.

Syrrist ble utdannet sivilingeniør i industriell økonomi og teknologiledelse fra NTNU i 1996, og har også en eksamen fra Imperial College, Universitetet i London. Hun ble autorisert finansanalytiker fra Norges Handelshøyskole i 2004. Syrrist har tidligere jobbet som finansanalytiker i Elcon Securities (1996–1999) og First Securities (1999–2004).

Syrrist er bosatt i Oslo.

## Referanser
Nelliklundmåler

**Nelliklundmåler** (*Perizoma affinitata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Den er funnet over hele Norge.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 22 – 27&nbsp;mm), slank, brun måler. Den ligner sterkt på dålundmåler (*Perizoma alchemillata*), men er større og har vanligvis en enkel innsnevring på innerkanten av den hvite tverrstripen. **Forvingen** er mørk brunlig med en dobbel, hvit, bølgete tverrstripe litt utenfor midten. Denne har en innsnevring av innerkanten omtrent midt på, som vanligvis er enkel (ikke dobbel som hos dålundmåleren) Dessuten har den en kort, hvit tverrstrek nær vingespissen. I midten av vingen har den et mer eller mindre markert, brunt tverrbånd. **Bakvingen** er brun. Larven er nokså kraftig, blekt rosa med mørk hodekapsel og ryggsiden på det første kroppsleddet.

## Levevis
Arten finnes i skogkanter, hekker og på blomsterenger. Larven lever på rød jonsokblom (*[[Silene dioica]]*), i frøkapslene der den spiser på frøene som er under utvikling. De voksne målerne flyr i mai – juli.

## Utbredelse
Arten finnes over det meste av Europa. I Norge er den funnet over hele landet.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Perizoma affinitata''
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Mighty Pa

**Mighty Pa** er en sørafrikansk fotballklubb fra Natal. Klubben spiller på amatør nivå i Sydafrika. Klubben har fostret flere talenter.

## Tidligere spillere
*Sibusiso Zuma, tidligere FC København