open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sodalitet

En **sodalitet**, også kjent som en *bønneforening* eller **konfraternitet**, er en eldre betegnelse innen katolisismen for en kirkelig lekbevegelse. Katolske sodaliteter kunne dessuten omfatte ordener, klostre eller konventer.

## Eksterne lenker
* Catholic Encyclopedia: Confraternities (Sodalities)
Orden i Gata!

***Orden i Gata! ***(originaltittel: *Easy Street*, også vist i Norge som ***Chaplin blandt bolschevikerne*** og ***Politimannen***) er en amerikansk kortfilm fra 1917 av og med Charlie Chaplin. 

I filmen sliter politiet med å opprettholde lov og orden, dermed er det Chaplin i rollen som Den lille landstrykeren, som trer fram for å fjerne bråkmakerne fra gaten, hjelpe de fattige, redde kvinner fra overfallsmenn og generelt bevare samfunnsfreden. Mye av handlingen foregår i og omkring den lokale avleggeren av en veldedighetsorganisasjon kalt «American Baptist Home Mission Societies», som hadde som oppgave å drive forkynnelse og hjelpearbeid blant samfunnets fattige og trengende. Organisasjonen kan sammenlignes med indremisjonsarbeidet i Norge på samme tid.

## Medvirkende
* Charles Chaplin	... 	Den lille landstrykeren
* Edna Purviance	... 	Misjonsarbeider
* Eric Campbell	... 	Bøllen

* Albert Austin	... 	Prest/Politimann (ukreditert)
* Lloyd Bacon	... 	Rusmiddelavhengig mann (ukreditert)
* Henry Bergman	... 	Anarkist (ukreditert)
* Frank J. Coleman	... 	Politimann (ukreditert)
* William Gillespie	... 	Heroinavhengig (ukreditert)
* James T. Kelley	... 	Besøkende på misjonshuset/Politimann (ukreditert)
* Charlotte Mineau	... 	Store-Eriks hustru (ukreditert)
* John Rand	... 	Landstryker på misjonshuset/Politimann (ukreditert)
* Janet Miller Sully	... 	Mor på misjonshuset (ukreditert)
* Loyal Underwood	... 	Small Father/Politimann (ukreditert)
* Erich von Stroheim Jr.	... 	Baby (ukreditert)
* Leo White	... 	Politimann (ukreditert)
* Tom Wood	... 	Politisjef (ukreditert)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Norges sopp- og nyttevekstforbund

**Norges sopp- og nyttevekstforbund** (NSNF) er et forbund som skal virke for økt bruk og kunnskap om sopp og nyttevekster og ble dannet 1. januar 2005 ved å slå sammen Norsk Soppforening og Nyttevekstforeningen. Til sammen er det nå 35 medlemsforeninger tilsluttet forbundet og de har tilsammen rundt 5000 medlemmer.

Norges sopp- og nyttevekstforbund utgir sentralt medlemsbladet *Sopp og nyttevekster* og det vitenskapelige tidsskriftet *[[Agarica]]*. De fleste aktivitetene skjer lokalt. Det arrangeres ekskursjoner og turer i den grønne årstida, og møter med lysbildeforedrag i vinterhalvåret. I tillegg har flere avdelinger kartleggingsprosjekter på gang.

Norges sopp- og nyttevekstforbund er sammen med 9 andre foreninger medlem av SABIMA (*SA*marbeidsrådet for *BI*ologisk *MA*ngfold)

NSNF er en av 5 organisasjoner som samarbeider med Artsdatabanken om å drive Artsobservasjoner.

## Æresmedlemmer
*Gro Gulden
*Dag M. Guttormsen
*Edvin W. Johannesen
*Leif Ryvarden
*Sigmund Sivertsen
*Oliver Smith
*Anna-Elise Torkelsen
*Inger Lagset Egeland

## Soppkontroll
Forbundet arrangerer soppkontroller i Norge i løpet av året. I 2017 lanserte de dessuten en gratis app, kalt «Digital soppkontroll».

Kontrollen utføres av soppkontrollører som i skal ha ID-kort utstedt av forbundet. For å bli soppkontrollør må en ha bestått «Prøve for soppsakkyndige, og vedlikeholde kunnskapen med kurs med høyst 5 års mellomrom. Fra 1953 til 2015 hadde 718 personer bestått denne, og omtrent 300 av disse er aktive. 

På soppkontrollen vil den soppsakkyndige gå gjennom all soppen som finnes i kurven og sortere spiselige og uspiselige arter. Dersom det finnes farlige giftsopper som grønn fluesopp, hvit fluesopp eller spiss giftslørsopp blant soppene, må all soppen kasseres. Dersom det er tid, kan kontrolløren også drive opplæring. Kontrolløren er bare ansvarlig for sopp som vises fram for kontroll.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Foreningens hjemmeside
Birger Baug

**Birger Johan Baug** (født 21. mars 1969 på Nordby i Ås) er en norsk forfatter. Han har vært vaktsjef i *[[Dagsavisen]]* og informasjonssjef i bistandsorganisasjonen Plan Norge.

Hans debutbok, *Straff*, kom på Aschehoug forlag i 2008, og ble solgt til forlag i Danmark og Nederland. Boken har fått oppmerksomhet og gode kritikker.

Hans andre bok, *Paradis tapt*, kom i 2009, også den til gode kritikker. Også denne er solgt til utlandet.

Tredje bok, miljøthrilleren *Død sjel*, kom i mars 2012 og fikk god mottakelse hos anmeldere.

## Bibliografi
* *Straff*, krim og spenning, Aschehoug (2008)
* *Paradis tapt*, krim og spenning, Aschehoug (2009)
* *Død sjel*, krim og spenning, Aschehoug (2012)

## Referanser


## Kilder
* Presentasjon av Birger Baug i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
HMS «Gotland»

**HMS «Gotland»** var en svensk krysser og moderskip for sjøfly.

## Bakgrunn

Etter at det svenske flygvapnet ble etablert som egen forsvarsgren 1. juli 1926 følte man i den svenske marinen en viss frykt for at de ville miste kontrollen over luftoperasjoner over havområdene. Samme år hadde en nemnd utnevnt av forsvarsministeren foreslått å bygge moderskip for sjøfly. Marinen bestemte seg for å følge forslaget så raskt som mulig og man kom frem til et design som var en hybrid mellom en krysser og et moderskip for sjøfly.

## Beskrivelse

Hovedbestykningen bestod av seks Bofors M30 6" kanoner, fire av dem plassert i par i to elektrisk-hydrauliske tårn og to i hver sin kasematt på hver side av broen. Dette var den siste kjente gangen man bygde et krigsskip med kasematter. Egentlig skulle hun ha hatt tre tårn, men skroget viste seg å være for lite.

For luftvern hadde hun en 2&times;3" kanon, to enkle 3" kanoner og fire 25 mm kanoner. I tillegg var hun utstyrt med to triple 21" torpedorør. I 1937 hadde hun også fått en 2&times;25 mm luftvernkanon.

Hele akterdekket, som utgjorde en tredel av skipets lengde, var reservert for fly og hadde en dreibar katapult foran dekket og en kran for å bring flyene opp fra vannet igjen. på flydekket var det et system av skinner med små vogner som flyene kunne beveges over dekket på. HMS «Gotland» hadde en kapasitet på åtte fly, men vanligvis førte hun bare seks fly. Flygruppen bestod av britiskbygde Hawker Osprey sjøfly som ble levert fra 1934.

### Ombygging 1943/44

I 1943/44 ble HMS «Gotland» bygget om til krysser uten flydekk. Katapult, kran og skinner ble fjernet og dekket ble utstyrt med fire Bofors M1936 2&times;40 mm og to 2&times;20 mm luftvernkanoner.

### Ombygging 1955

I 1955 ble HMS «Gotland» ombygd og modernisert. De to 6" kanonene i kasemattene ble fjernet og alle 3" kanonene ble erstattet med M1948 40 mm kanoner som også erstattet de tidligere M1936 40 mm kanonene, også resten av de lette luftvernkanonene bortsett fra 2&times;25 mm kanonen ble byttet ut med 40 mm kanoner. Hun ble også utstyrt med et komplett radarsystem.

## Operativ historie

De første årene av tjenesten til HMS «Gotland» var preget av treningstokt og havnebesøk verden over, noe som tok slutt med den andre verdenskrig. Krigen begrenset henne til svenske farvann, men hun gjorde seg bemerket da hun rapporterte en observasjon av det tyske slagskipet «Bismarck» i mai 1941 til de allierte.

I 1943 var flyene hennes foreldede og uten noen reell erstatning for disse, samt at man kunne oppnå samme dekning med landbaserte fly, fant man ut at hennes rolle som moderskip for sjøfly var utspilt og bestemte seg for å bygge henne om til en ren krysser med vekt på luftvern. I denne formen stod hun ferdig i april 1944.

I 1955 ble hun igjen modernisert, men allerede i 1956 ble hun satt i reserve og 1. juli 1960 ble hun tatt helt ut av tjeneste. 1. april 1963 ble hun solgt for opphugging.

## Referanser

*
Alesia

**Alesia** kan sikte til:

*Alésia (Paris Metro), stasjon på Paris Metro
*Alesia (by) i Gallia
*Slaget ved Alesia i år 52 f.Kr.
Kjerfjorden

**Kjerfjorden** eller **Kjærfjorden** er en fjordarm på vestsida av Tjeldsundet på Tjeldøya i Tjeldsund kommune i Troms. Fjorden har innløp mellom grenda Kjerstad og Breidstrandneset og strekker seg omtrent 5 kilometer østover.

Like innenfor innløpet ligger Kjærfjordstraumen, og her krysser fylkesvei 711 fjorden. 

## Referanser
Fylkesvei 5725

**Fylkesvei 5725** (**Fv5725**) går mellom grenda Moldreim og tettbebyggelsen Utvik i Stryn kommune i Sogn og Fjordane. Veien går langs sørsida av en del av Nordfjord kalt Utfjorden.

## Kommuner og knutepunkter

*Endepunkt Moldreim
*Tisthammar
*Frøyset
*Juv

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Landøya ungdomsskole (Asker)

**Landøya ungdomsskole** er en ungdomsskole på Nesbru i Asker. Skolen hadde 310 elever og 31 ansatte i 2008.

Skolen ligger i Landøya skolesone og tar imot elever fra Nesøya skole og Mellom-Nes skole.

Skolen ble bygget i 1970-årene, ble revet og bygget på nytt i 2018. 

Skolen hadde en svømmehall, som også ble revet da de bygget ny. Under denne svømmehallen lå ungdomsklubben Sub City, som i mange år hadde vært nedlagt. Nå er Landøya Norges fineste skole, med 4 etasjer, 1 etasje til hvert trinn, lab, sløyd, male- og kunst og håndverksrom. Det finnes også et stort musikkrom, bandrom og flere andre lydtette rom med digitale og akustiske instrumenter. Landøya har også en gigantisk gymsal, fire garderober, oase, bibliotek, kontorer, møterom, lærerværelse, kafé, scene og stort uteområde. Uteområdet består av blant annet en ballbinge, kunstgressbane, grusbane, hengekøyer, benker, sitteområde, plen, klatrestativ og klatrevegg.  

Landøya er kjent for sitt store utvalg av valgfag, hvor elevene har mye å velge mellom. 

## Kjente elever
* Kåre Conradi, norsk skuespiller født 1972
* Ragnhild Imerslund, norsk diplomat og ambassadør

## Referanser
Gironden

**Gironden** var en moderat (republikansk) politisk fraksjon under den franske revolusjonen, i kamp med jakobinerne. Navnet skyldes at flere av grupperingens ledere kom fra Gironde.

Blant de mest fremtredende girondinerne var Jacques Pierre Brissot. Girondinerne hadde sin storhetstid i den lovgivende forsamlingens tid (1791–1792). I det etterfølgende nasjonalkonventet ble de utmanøvrert av grupperingen Berget (*La Montagne*). Girondinerne hadde motsatt seg henrettelsen av den avsatte kongen, og da revolusjonen gikk inn i en mer radikal fase, kunne de ikke lenger forsvare sine posisjoner.

Charlotte Corday var med i dette partiet, og det var hun som tok livet av Jean Paul Marat den 13. juli 1793.
Calcio Lecco 1912

**Calcio Lecco 1912** er en italiensk fotballklubb fra Lecco, i Lombardia. Klubben ble grunnlagt i 1912.

Lecco spilte sist i Serie A i 1967. Lagets draktfarger er blå og mørkeblå.

## Kjente spillere
*  Massimo Oddo
*  Simone Pepe

## Kjente trenere
*  Roberto Donadoni

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wuzhi Shan

**Wuzhi Shan** (kinesisk: 五指山, pinyin: *Wuzhishan*) er det høyeste fjellet i øyprovinsen Hainan i Folkerepublikken Kina. Det er 1867 m høyt, og ligger innen distriktet Wuzhishan. De omliggende områder er befolket for det meste av Li-folket.

Li-folket har flere myter om hvordan fjellet fikk sitt navn, som betyr *femfingerfjellet*. En legende vil at de fem fjelltoppene er fossiliserte fingre fra en død klanleder fra li-folket. En ennen fortelling går ut på at hver topp er viet til de fem mektigste av li-folkets guder. Mange dikt er skrevet om fjellet. Det mest kjente er av Hainan-forfatteren Qiujun.

## Eksterne lenker
* China Travel Tour Guide
Wuzhishan

**Wuzhishan** kan være:
* Wuzhi Shan, et fjell i den kinesiske øyprovinsen Hainan
* Wuzhishan (Hainan), et byfylke i provinsen Hainan i Kina.
Utfjorden

**Utfjorden**, eller **Utvikfjorden** er en del av Nordfjord i kommunene Gloppen, Stad og Stryn. Fjorden ligger mellom Hundvikfjorden i vest, og strekker seg 26 km østover til tettstedet Utvik, som fjorden har fått navnet etter. Den videre delen av Nordfjord har navnet Innvikfjorden. 

Fjorden tar over for Hundvikfjorden i vest og har innløp ved ferjesambandet på E39 mellom Anda og Lote, rett øst for innløpet til Gloppefjorden. Sandane lufthamn er plassert på gården Hjelmeset på sørsiden av fjorden. Området mot fjorden til sør er bratt og ulendt i den delen som tilhører Gloppen, med unntak av den lille landbruksbygda Føleide, beliggende nord for Vereide. Området ved fjorden her, Ryssfjæra, var fra gammelt av landingssted for båter. Videre mot øst, over grensen til Stryn, ligger gårdene Moldreim, Tishammar og Frøyset langs Fv725. Fylkesveien ender ved til Utvik. 

Fjorden danner kommunegrensen mellom Stad og Gloppen fra Lote til bygda Hennebygda på nordsida av fjorden, herfra tilhører nordsiden Stryn kommune. Langs nordsida av fjorden ligger gårdene Randabygd og Hopland i bratt terreng. Langs hele nordsida går fylkesvei 698, flere steder med et fall på opp mot 600 meter mot fjorden. Veien blir av denne grunn kalt for «panoramaveien». På høydene her ligger gården Fjelli, tvers over fjorden for Utvik. Her dannes skillet til Innvikfjorden som er navnet på den innerste delen av Nordfjord.
Lecco

**Lecco** er en italiensk by i provinsen Lecco i Lombardia. Byen har om lag  innbyggere. Lecco ligger ca. 50 km nord for Milano, ved den sørøstlige delen av Comosjøen.

Elven Adda renner ut fra Comosjøen ved Lecco. Foten av Alpene stiger opp i nord og øst, og dalføret Valsassina strekker seg mellom fjellene og sørover mot Lecco.

## Bilder

Fil:Lecco Grigna.jpg|Sentrum av Lecco med San Martino-fjellene i bakgrunnen.
Fil:Lecco-5-16-04-2006.jpg|
Fil:Lecco e il suo lago.JPG|Utsikt over Lecco fra *Monte Barro*.


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jixi (Xuancheng)

**Jixi** (kinesisk: 绩溪县, pinyin: *Jìxī Xiàn*) i Kina er et fylke i provinsen Anhui under byprefekturet Xuancheng. Det har en befolkning på 180.000 og et areal på 1126 kvkm. 

Byen Huayang ligger i Jixi. Byen var berømt under Han-dynastiet. Under Tang-dynastiet, i 776, ble Jixi fylke organisert. Blant kjente personer som tilbakefører sine aner til Jixi fylke er Folkerepublikken Kinas tidligere president Hu Jintao og essayisten og sosialreformatoren Hu Shi.

## Kulturminner
Forfedrehallen til Hu-slekten i Longchuan (*Longchuan Hushi zongci*, 龙川胡氏宗祠) står på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner.

## Eksterne lenker
* Offisielle hjemmesider
* Longchuan Hu-Family Ancestral Hall
* Longchuan Hushi zongci
The Misfits (band)

**The Misfits** er et horror punk-band fra USA, stiftet i 1977. Navnet er tatt fra Marilyn Monroes siste film, The Misfits fra 1961.

## Diskografi
### Studioalbum
* *[[Walk Among Us]]* (1982)
* *[[Earth A.D./Wolfs Blood]]* (1983)
* *[[American Psycho (album)|American Psycho]]* (1997)
* *[[Static Age]]* (1997)
* *[[Famous Monsters]]* (1999)
* *[[Project 1950]]* (2003)
**[[The Devil's Rain]]* (2011)

## Medlemmer
*Glenn Danzig – vokalist
*Jerry Only – bassist
*Doyle Wolfgang von Frankenstein – gitarist
*Dave Lombardo – trommeslager 

### Tidligere medlemmer
*Robo
*Dez Cadena
*Manny Martínez
*Franché Coma
*Rick Riley
*Mr. Jim
*Bobby Steele
*Joey Image
*Arthur Googy
*Todd Swalla
*Brian Damage
*Dr. Chud
*Myke Hideous
*Zoli Teglas
*Marky Ramone
*Michale Graves

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Misfits Central
Limburgsk

**Limburgsk** (*limburgs*, uttales []) er en samling dialekter på tvers av nasjonalgrensene mellom Nederland, Belgia og Tyskland. Disse dialektene er nært knyttet til hverandre, og skiller seg fra nederlandsk (som språket ligner mest på), og utgjør derfor et eget språk. 

Limburgsk har offisiell status som regionalspråk i (på nederlandsk *streektaal*) i Nederland, og har derfor moderat beskyttelse på bakgrunn av Den europeiske pakt om regionale språk eller mindretallsspråk (*European Charter for Regional or Minority Languages*), kapittel 2.

## Referanser
Sentertenning

**Sentertenning** er når det er en tennhette sentrert i bakkant på en patron kontra randtenning som har integrert tennsats i kragen rundt bunnen på patronen. Dette er den absolutt vanligste formen for patroner i dag, og finnes på alt fra småkalibrede pistolpatroner til granatpatroner for maskinkanoner. De eneste patrontypen med en annen tennsatstype som er i alminnelig bruk i dag er randtenning, som brukes i ammunisjon for salonggevær- og pistoler (.22 Long- og Short rifle), da hylsebunnen er for liten til å ta tennhette.


Fil:.303ammunition.jpeg|Sentertent patron
Fil:22LR cartridge 0625.png|Patron med randtenning


## Referanser
Ole Tunold

**Ole Braarud Tunold** (født 18. januar 1958 i Stavanger) er en norsk psykolog. Han er generalsekretær i Norsk Psykologforening. Han er cand.psychol. fra Universitetet i Oslo, og har variert yrkesbakgrunn, blant annet fra Forsvaret og som sykehusdirektør i Rjukan og på Kongsberg.

## Referanser
Taizhou

**Taizhou** kan bære:

* Byprefekturet Taizhou i provinsen Jiangsu i Kina.
* Byprefekturet Taizhou i provinsen Zhejiang i Kina.
Albert Hofmann

**Albert Hofmann** (1906–2008) var en sveitsisk vitenskapsmann kjent for syntetiseringen av lysergsyredietylamid (LSD) i 1938.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Hofmann ble født den 11. januar 1906 i Baden i Sveits. Han var den eldste av fire søsken. Faren var verktøymaker. Da han ble alvorlig syk måtte Albert bidra til familiens livsunderhold og tok da lære i handelsfag. Samtidig forberdte han seg på sin matura. Hans dåpsfadder, det vil si gudfar, finansierte studiet. Hofmann begynte i 1925 på kjemistudiet ved Universitetet i Zürich.

Hans hovedinteresse var planter og dyr. Han gjorde viktige oppdagelser angående stoffet kitin, noe han tok doktorgraden på i 1929, 23 år gammel.

### Forskning, oppdagelsen av LSD
LSD ble fremstilt første gang av Hofmann i 1938, da han jobbet for det sveitsiske legemiddelselskapet Sandoz (nå Novartis) i Basel. Opprinnelig forsket han på soppen meldrøye.

Prosjektet ble satt til side i fem år, før han igjen fremstilte litt LSD-25, som stoffet ble kalt. Ved en tilfeldighet fikk han i seg litt av stoffet gjennom fingertuppene og oppdaget stoffets effekt.
Senere tok han med vilje en dose på 250µg for å teste ut effekten videre.

Hofmann ble skuffet da hans oppdagelse ble trukket fra markedet etter at det ble bannlyst verden over. Han var til sin død, 29. april 2008, overbevist om at medikamentet kunne hjelpe i behandlingen av psykologiske problem.

### Videre karriere
Hofmann jobbet for Sandoz til han pensjonerte seg i 1971.

Hans forskning på meldrøye resulterte i flere viktige medisiner, blant annet et medikament som forhindrer blødninger etter fødsel fremdeles i bruk. 

Som pensjonist var han medlem av Nobelpris-komitéen og en aktiv foredragsholder.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Tennstempel

**Tennstempel** er den delen på et skytevåpen som antenner en patron ved å slå på tennhetten. Et alternativt navn er **tennål** (fra tysk *Zündnadel*), mens *slagstift* benyttes på dansk og svensk. Tennål kan også vise til den fremre delen av tennstempelet.

På eldre mekanismer med ytre hane, særlig revolvere, er slagstift-delen normalt montert direkte på hanen, som igjen drives av en drivfjær. Hos nyere modeller er tennstemplet ofte enten en flytende eller fjærbelastet tennål som hanen slår mot eller et fjærdrevet tennstempel ligger integrert i mekanismen uten hane. I sylinderlåsmekanismer og hel- og halvautomatiske mekanismer er normalt tennstempelet integrert i sluttstykket. I moderne pistoler sitter tennstempelet som regel inni glidestykket, som ofte er den øvrerste delen av skytevåpenet. Primitive maskinpistoler som Stengun og Owen Gun har tennstemplet som en fast del av sluttstykket.

### Tilpasning av tennål
Det er viktig at tennålen (den fremre delen av tennstempelet) ikke slår hverken for kort eller for langt ut fra støtbunnen på sluttstykkehodet. Dersom tennålen slår for langt kan den punktere tennhetten, og dersom tennålen slår for kort kan det være at tennhetten ikke antenner. Tennålens fremspring justeres på fabrikk, og eventuelt nye tennstempler bør tilpasses eller kontrolleres av børsemaker.

Noen vanlige mål på fremspring er:
* 1.09-1.17&nbsp;mm for .22 LR
* 1.27-1.52&nbsp;mm for sentertente pistolpatroner, både med liten og stor tennhette («small pistol» og «large pistol»)
* 1.52-1.63&nbsp;mm for sentertente riflepatroner med liten tennhette («small rifle»)
* 1.57-1.68&nbsp;mm for sentertente riflepatroner med stor tennhette («large rifle»)
* 1.27-1.40&nbsp;mm for hagler
I tilfeller hvor produsenten ikke oppgir toleranser på hvor mye tennålen skal stikke ut finnes det en tommelfingerregel som sier at tennålen skal stikke like mye ut som tuppens diameter.

## Se også
* Slagtid

## Referanser
Jeg er blyg, jeg

***Jeg er blyg jeg*** (originaltittel: *Je suis timide... mais je me soigne*) er en fransk romantisk filmkomedie fra 1978 regissert av Pierre Richard. Han spiller også hovedrollen. 

Den var den 12. mest sette filmen i Frankrike i 1978. 

## Handling
Pierre er hovedkasserer på et hotell. Han største problem er hans blyghet overfor kvinner. Han får tilbud om et kurs for å overvinne blygheten og starter på dette med stor iver etter å ha møtt sin drømmepike, som ikke viser ham noen oppmerksomhet. Kursets salgsmann blir senere hans rådgiver, og sammen prøver de å gjennomføre kurset. Pierre vinner til slutt vinner sin drømmepike.

## I rollene
(utvalg)
* Pierre Richard : Pierre Renaud
* Aldo Maccione : Aldo Ferrari
* Mimi Coutelier : Agnès
* Jacques François : Monsieur Henri
* Catherine Lachens : La routière
* Robert Dalban : Le garagiste
* Jacques Fabbri : Le routier
* Robert Castel : Trinita
* Jean-Claude Massoullier : Gilles
* Francis Lax
* Hélène Manesse : Irène

## Om filmen
VGs anmelder gav den terningkast tre.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Augustin Pajou

**Augustin Pajou** (1730–1809) var en fransk billedhogger.

Han samarbeidet med og virket som lærer for flere av sine yngre samtidige kunstnere.

Allerede som 18-åring vant han Prix de Rome, og han laget sin gruppe: *Pluton tenant Cerbère enchaîné* som trettiåring. Denne og en del av hans portrettbyster og statuetter er nå i Louvre og regnes blant hans beste verker.

Hans verker finnes i de fleste større kunstsamlingene i USA foruten nasjonalgallerier i flere europeiske land.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Norwich Union

**Norwich Union** er et forsikringsselskap i Storbritannia. De er de største innenfor livsforsikring i landet i tillegg til en stærk posisjon innenfor bil- og båtforsikring. Norwich Union er en del av Aviva-gruppen, og ble laget av en fusjon mellom Norwich Union og CGU plc i 2000. Aviva fremstår fortsatt i Storbritannia som Norwich Union. Norwich Union er nå den største sponsoren av UK Athletics og Norwich City F.C..

Den 29. april 2008 meldte Aviva at navnet Norwich Union ville forsvinne i over en toårs-periode, på grunnlag av ett merke, Aviva, ville gi et mer «globalt inntrykk».

## Referanser
Nun (bokstav)

**Nun** (**נ**, sluttform **ן**) er den fjortende bokstaven i mange semittiske abjader, inkludert arameisk, hebraisk (נ) og arabisk (, nūn). Det er den tredje bokstaven i thaana (ނ).

Bokstaven er opphavet til gresk ny (Ν), etrustisk  , latin N, og kyrillisk Н.

Hebraisk נ får formen ן når den er i slutten av et ord, sammenlign «ש**נ**ה» (*shana*, år) med «ב**ן**» (*ben*, sønn).
Knute på tråden (1980)

***Knute på tråden*** (originaltittel: *Loving Couples*) er en amerikansk dramakomedie fra 1980 regissert av Jack Smight. Hovedrollene spilles av Shirley MacLaine, James Coburn, Susan Sarandon og Stephen Collins. Filmen handler om to par som bytter partnere.

## Handling
Når Greg (Stephen Collins) krasjer sin nye sportsbil, kommer den kvinnelige legen Evelyn (Shirley MacLaine) ham til unnsetning, og det oppstår raskt følelser mellom dem. Evelyns mann (James Coburn) får vite om deres forhold av Gregs partner (Susan Sarandon), noe som fører til at det også oppstår et forhold mellom de to. Det hele kompliseres ytterligere når begge parene planlegger en weekend på samme sted.

## Om filmen
''Arbeiderbladets'' Jan Granum gav *Knute på tråden* en middels omtale og kalte filmen *"en småfrivol forviklingspreget komedie i renons på minneverdige kvaliteter, men egnet til å utgjøre øyeblikkets underholdning".* ''VGs'' anmelder gav den terningkast to.

## I rollene
(utvalg)
*Shirley MacLaine ..... Evelyn 
*James Coburn ..... Walter 
*Susan Sarandon ..... Stephanie 
*Stephen Collins ..... Greg 
*Sally Kellerman ..... Mrs. Liggett

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Køge Bugt-banen

**Køge Bugt-banen** er en dansk jernbanestrekning langs Køge-bukten mellom København og Køge.

Strekningen ble tatt i bruk etappevis: 1. oktober 1972 mellom Dybbølsbro og Vallensbæk, 26. september 1976 til Hundige, 30. september 1979 til Solrød Strand og 25. september 1983 til Køge. Strekningen har hatt S-tog-trafikk siden den ble opprettet.

Ifølge *Køge Bugt-loven* som ble vedtatt i 1961, dannet Køge-banen utgangspunkt for en overordnet plan for utbygging av området sør for København, der de ni S-tog-stoppene på banen fra Avedøre til Jersie skulle utgjøre sentrum i ni småbyer på rad, med 10&nbsp;000-20&nbsp;000 innbyggere hver. Dubrovnik i Kroatia var forbilde for Avedøre stasjonsby med toetasjes rekkehus med en bymur rundt, samt Danmarks største vingård, mens Brøndby Strand domineres av tolv høyhus langs Strandesplanaden. Ettersom utbyggingen av Køge-banen ble fire år forsinket, torde ikke folk flytte dit. Først da området grodde til og ble grønt, og strandparken er etablert, ble området mer attraktivt.

## Referanser


## Kilder
* Banedanmark
* Dansk Jernbane-Klub om Køge Bugt-banen
Marmorert øksefisk

**Marmorert øksefisk** er en art i gruppen karpelaksfisker. Det er en ferskvannsfisk som lever i Sør-Amerika. 
Den blir vanligvis rundt 35 mm lang, med en usedvanlig kroppsform. Kroppen er flattrykt fra sidene og brystet sterkt forstørret.

Marmorert øksefisk har en gyllen linje som strekker seg fra øyet til halefinnen, og området under denne har et brun- og kremfarget marmoraktig mønster (derav navnet).
Den kan «fly» over vannflaten ved å flakse med brystfinnene. 

Marmorert øksefisk er vanlig i akvariehandelen. Som de fleste fisk fra Amazonas foretrekker den bløtt, surt vann.
Den holder seg øverst i akvariet, ved overflaten, og kan være sky ved fôringstid den første tiden etter at den har blitt satt i akvariet. Med litt tid og riktige vannverdier blir den roligere.

Som de fleste karpelaksfisker er marmorert øksefisk altetende og foretrekker en variert diett.
Den tar imidlertid kun fôr fra overflaten, og vil ikke bevege seg nedover i vannet for å ta synkende fôr.
Marmorert øksefisk kan være sky, og blir lett skremt av større eller hurtigsvømmende fisk, så den passer bare for veldig fredelige selskapsakvarier eller artskar. 
Den trives også bedre hvis den slipper å dele toppsjiktet med andre arter og hvis den holdes i stim.

Den liker å ha planter med lange blader å gjemme seg under. Det er absolutt nødvendig å ha et tett lokk på akvarier som inneholder denne fisken, ettersom den kan og vil hoppe når den blir skremt. 
Marmorert øksefisk er en eggspreder og noe vanskelig å avle på.

## Eksterne lenker
*
Tequixquiac

**Tequixquiac** er en kommune nordøst i delstaten México i Mexico, like nord for Mexico by. Kommunen har 33&nbsp;907 innbyggere (2010). Arealet er på 82,05 km², og den grenser til kommunene Apaxco, Hueypoxtla og Zumpango. Kommunens administrasjonssentrum er Santiago Tequixquiac.

## Demografi
Tequixquiac hadde 33&nbsp;907 innbyggere i 2010. De fire største landsbyene i kommunen er de følgende:

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kommunens offisielle nettsted
* Tequixquiac hos Enciclopedia de los Municipios y Delegaciones de México
Borisoglebsk

**Borisoglebsk** (russisk: Борисогле́бск) er en by i Voronezj oblast i Russland. Den ligger ved elva Vorona, nær samløpet med elva Khopjor, rundt 200&nbsp;km øst for Voronezj.

Borisoglebsk ble grunnlagt på midten av 1600-tallet. Den er oppkalt etter de russiske helgenene Boris og Gleb.

Borisoglebsk flybase ligger 6&nbsp;km øst for byen.

## Demografi
Befolkningsutvikling:
:

## Kjente personer fra Borisoglebsk
*Ivan Fioletov &ndash; kjent bolsjeviksk revolusjonær 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rossosj

**Rossosj** (russisk: Россошь) er en by i Voronezj oblast i Russland. Den ligger rundt 170&nbsp;km sør for Voronezj.

## Demografi
Befolkningsutvikling:
:

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stone – motorsykkelbandens hevn

***Stone – motorsykkelbandens hevn*** (originaltittel: *Stone*) er et australsk actiondrama fra 1974 regissert av Sandy Harbutt (som også har en sentral rolle i filmen). Filmen handler om en australsk politietterforsker som går undercover og blir medlem av en brutal motorsykkelklubb for finne ut av mordet på en politiker. Hovedrollene spilles av Ken Shorter, Sandy Harbutt, Deryck Barnes og Hugh Keays-Byrne.

## Handling
Stone er en politietterforsker i Sydney som har fått i oppdrag å finne morderen til en senatorkandidat. For å finne morderen må han gå undercover og bli medlem av motorsykkelgjengen «The Grave Diggers», en gjeng med et dårlig rykte. Noen i motorsykkelgjengen har vært vitne til drapet og klubbens medlemmene myrdes derfor en etter en.

## Om filmen
*Stone* var en lavbudsjettfilm som ble en stor kommersiell suksess i Australia, men den gjorde det beskjedent utenfor landets grenser.

Filmen ble ikke satt opp på norske kinoer, men ble utgitt på leievideo i 1982 av Breien film. 

## I rollene
(utvalg)
* Ken Shorter –  Stone 
* Sandy Harbutt –  Undertaker, lder for "The grave diggers"
* Deryck Barnes –  Dr. Townes 
* Hugh Keays-Byrne –  Toad 
* Roger Ward –  Hooks 
* Vincent Gil –  Dr. Death 
* Dewey Hungerford –  Septic 
* James Bowles –  Stinkfinger (as James H. Bowles) 
* Bindi Williams –  Capt. Midnight 
* John Ifkovitch –  Zonk 
* Helen Morse –  Amanda

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lollandsbanen

**Lollandsbanen** er et jernbaneselskap på Lolland i Danmark. Det ble opprettet i 1952 på grunnlag av forskjellige private jernbanestrekninger. Siden 1. januar 2009 er det del av Regiontog A/S.

Selskapet driftet flere regionale jernbanestrekninger, siden 14. desember 2009 er bare strekningen Nykøbing – Nakskov i drift. Sidelinjen til Bandholm drives som museumsjernbane.

Strekningen Maribo – Bandholm ble åpnet 2. november 1869 som Danmarks første privatbane.
Strekningen Maribo – Rødbyhavn ble nedlagt da strekningen Nykøbing – Rødby færge (som del av fuglefluktlinjen) ble åpnet 28. mai 1963.

## Linjekart

|}

## Litteratur
* Eisenbahn- und Verkehrsatlas von Europa, J. J. Arnd, Leipzig 1897.
## Eksterne lenker
* Track map for Lolland-Falster
Slavsk

**Slavsk** (russisk: Славск, tysk: *Heinrichswalde*, polsk: *Jędrzychowo*, litauisk: *Gastos*) er en by i Kaliningrad oblast i Russland. Den ligger rundt 80&nbsp;km nordøst for Kaliningrad.

## Demografi
Befolkningsutvikling:
:

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Spardame

:*[[Spardame (andre betydninger)]]*

**Spardame** er et kortspill for 3–5, helst 4 spillere. Det har i stor grad samme reglene som for spillet hjerter som er standard i Windows. Hensikten er også her, å ha lavest mulig poengsum når spillet er slutt. Man kan spille et bestemt antall runder, eller til en bestemt positiv eller negativ poengsum er oppnådd av en spiller.

## Spilleregler
Er man 3 spillere legges kløver 2 bort, er man 5 spillere legges kløver 2 og ruter 2 bort. Kortene deles så ut slik at alle har like mange. Hver spiller velger etter å ha sett på kortene, men før spillet starter, tre kort som sendes til sidemannen. (To om man er 5 spillere og fire om man er tre). Man kan aldri gi bort spar dame. Alle andre kort kan gis bort.

Spillet kan starte på to måter:

* Spilleren til venstre for den som delte ut kortene starter første runde, deretter går det på rundgang med klokka; eller
* Spilleren med den laveste kløveren på hånden (kløver 2 hvis dette kortet ikke har blitt tatt ut av stokken før kortene ble delt ut), legger ut dette kortet på bordet. Deretter fortsetter spillet rundt bordet med klokken.

Så langt det går, må man legge samme farge som den som åpner runden. Har man ikke flere ruter hvis det f.eks. går i ruter, står man fritt til å legge ut et kort av en annen farge.

## Poengregler
For hvert hjerterkort man sitter igjen med når runden er over, ilegges man 10 straffepoeng. Hjerteress gir 20 poeng. Den som får spardamen, mottar 100 poeng. Tilsammen går altså hver runde ut i 240 poeng: 100 (spardame) + 12x10 (hjertere) + 1x20 (hjerter ess)

Hvis man klarer å ta inn alle hjerterne og spar dame (ikke nødvendigvis alle stikk), får de andre spillerne 100 plusspoeng.

Man regner deretter ut den totale summen ut ifra pluss og/eller minuspoeng (se varianter), og legger sammen summen for hver runde.

## Varianter
Det finnes mange varianter av reglene:
*Ruter knekt gir minus 50 eller minus 100 poeng. Total poengsum som deles ut i hver omgang, blir da 190 eller 140. (240 minus 50 eller minus 100).
*Ingen kan kaste ("sakke") hjerter uten at hjerter har vært spilt ut som utspill, eller man ikke har andre muligheter.
*Bytting av kort skjer vekselvis til høyre og venstre og tvers over bordet
*Hvis man klarer å unngå å ta inn noen kort i løpet av en runde, får man -50 poeng.
*Man kan ikke gi bort spardamen eller hjerteresset.
'Man kan bare gi bor spardamen om man også gir bort ruterknekten
*Man kan åpne med hvilket som helst kort. Spilleren til venstre for den som deler ut begynner.
*Når 3 spiller sammen tar man ut alle 2-erne, for å beholde like mange kort i hver sort. Dette gir 16 kort til hver.

## Norgesmesterskap
Det blir årlig arrangert NM i spardame i forbindelse med Bergen Spillfestival.
Pantalong

**Pantalong**, i flertall **pantalonger**, også skrevet **pantalon**, **pantaloner** og **pantalons** som på fransk, er forskjellige typer langbukser, blant annet  en type ettersittende bukser som ble brukt etter den franske revolusjonen og ble forløperen for moderne langbukser på 1800-tallet. Ordet brukes i forskjellige former og med litt ulik betydning i europeiske språk, men betyr flere steder «bukser».

## Historikk og ordbakgrunn

Betegnelsen *pantalong* på norsk er lånt fra fransk *pantalon*, et ord som igjen er overtatt fra det italienske *pantalone* og betegner de ettersittende langbuksene som er en del av rolleskikkelsen Pantalones kostyme i de gamle, populære, italienske folkelystspillene commedia dell'arte. Ifølge denne tradisjonen er Pantalone en komisk figur som bærer trange, røde langbukser ned til fotsålen (eventuelt røde knebukser og strømper), sid kappe, rød lue og venetiansk maske med skjegg. Han skal forestille en gjerrig kjøpmann fra Venezia, der Pantalone var et vanlig mannsnavn og den katolske San Pantalone ble tilbedt som byens skytshelgen. Beinklærne hans likner trange brokhoser fra seinmiddelalderen og renessansen og har trolig virket komisk gammeldagse da commedia dell'arte utviklet seg på 1500- og 1600-tallet.

*Pantaloni* betyr fortsatt «bukser» på italiensk, mens *pantalons* er det vanlige ordet for langbukser på fransk og nederlandsk. Den engelske formen *pantaloons* har gitt opphav til *pants*, som ofte brukes om bukser istedenfor *trousers* i USA, Canada, Australia og Sør-Afrika, og *panty*, eller *panties*, og *pantyhose*, ord som brukes om henholdsvis «truser» og «strømpebukser» på engelsk.

*Pantalon* er også den italienske betegnelsen på en variant av strengeinstrumentet hakkebrett.
### Typer
Betegnelsen pantalong er brukt om forskjellige langbuksetyper, særlig en ettersittende variant som kom på moten i forbindelse med den franske revolusjonen og markerte et brudd aristokratiets gammeldagse knebukser.

Pantalonger eller *pantalons* er bukser som var lange eller rakk til midt på leggen og avløste knebuksene under revolusjonen i Frankrike sist på 1700-tallet. De har siden, med noen variasjoner, vært den vanlige buksemoten for menn. Opprinnelig ble de bare brukt av arbeideklassen og sjømenn, men ble seinere overtatt av «les Sansculottes»
(«uten knebukser»). Den fasjonable varinaten ble opprinnelig sydd av en slags silke, og hadde av og til stropp under foten for at de ikke skulle skli opp. I første halvdel av 1800-tallet fikk beinklærne omsider den vide, løse og lange fasongen som de har hatt fram til i dag. Rundt 1800 ble langbukser sammen med skjortekjoler et antrekk for kvinner og var en del av «den nakne moten» som også ble kalt «pantalons». Under biedermeierperioden hadde småjenter lange og vide pantalonger, kantet med blonder under kjoler som gikk til midt på leggen. Disse kalles også mamelukker.

## Se også
* Bukse
* Tights
* Ridebukse
* Strekkbukse

## Referanser
Pantalone

**Pantalone**, eller **Pantaleone**, er en rollefigur i de populære folkelystspillene commedia dell’arte som oppstod i Italia under renessansen. Ifølge denne tradisjonen skal Pantalone forestille en gjerrig kjøpmann fra Venezia. Pantalone var et vanlig mannsnavn i Venezia og den katolske San Pantaleone var byens skytshelgen. Pantalone er ellers en komisk figur og bærer trange, røde langbukser ned til fotsålen (eventuelt røde knebukser og strømper), sid kappe, rød lue og venetiansk maske med skjegg. Drakten kan også ha en forbindelse til den tradisjonelle jødedrakten i Europa.

Rolleskikkelsen Pantalone har gitt opphav til betegnelsen pantalonger, som opprinnelig ble brukt om ettersittende langbukser som kom på moten i Frankrike etter den franske revolusjonen på 1790-tallet. I formen *pantaloni* og *pantalons* brukes ordet på italiensk, fransk og nederlandsk om alle slags langbukser.

En av hovedfigurene i komedien er Pantalones tjener Harlekin som har rollen som satiriker og parodiker. 

## Se også
* Commedia dell'arte
* Pantalong

## Eksterne lenker
*
Telemark distriktshøgskole

**Telemark distriktshøgskole** var en distriktshøgskole, etablert i Bø i Telemark i 1970. Skolen ble fra 1994 slått sammen med tre andre høgskoler til Høgskolen i Telemark. 

Skolen utmerket seg med sin kulturlinje og med forfatterstudiet.

## Referanser
Telemark lærerhøgskole

**Telemark lærerhøgskole** var en høgskole for formingslærers- og allmennlærerutdanning, etablert i Notodden i 1895 under navnet Notodden lærarskule. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Telemark.

Skolen fusjonerte med **Statens lærerskole i forming, Notodden** i 1978. Skolen var etablert i 1938 under navnet Statens sløyd- og teiknelærarskole, fikk navnet *Statens sløyd- og teiknelærarskule, Notodden* i 1964, deretter navnet Statens lærerskole i forming, Notodden fra 1966. 

Den fusjonerte skolen fikk først navnet Notodden lærerskole/Statens lærerskole i forming, og fra 1981 navnet Telemark lærerhøgskole.

## Litteratur
* Håkon Wergeland. *Notodden lærarskule 1895-1920 : festskrift til 25 års jubilæet.* Notodden, 1920
* Håkon Wergeland. *Notodden lærarskule : minneskrift frå åri 1920-1936*. Oslo, 1952
* *Lærerutdanning i Telemark gjennom 250 år*. Redaktør: Knut Jordheim. Notodden, 1988
* Henrik Halvorsen og Birger Risnes. *Lærarutdanning på Notodden : 1895-1994*. Notodden, 2003
Jul med barna

***Jul med barna*** er et julehefte som ble utgitt av Rudolf Steinerskolene i Norge fra 1959 – 1971 og fra 1985 - 2005. 

Heftet ble grunnlagt i 1959 av lærere ved Rudolf Steinerskolen på Smestad i Oslo. 

Den første redaktøren var  Øistein Parmann. Siden overtok Hjalmar Hartmann som også var lærer ved skolen som i 1962 fikk nye lokaler ved Hovseter. Juleheftet besto for det meste av fortellinger, sagn og eventyr fra hele verden, illustrert av norske billedkunstnere som ga sitt arbeid gratis. For- og baksiden var elevarbeider. Juleheftene ble solgt på dørene av skolens elever. Blant bidragsyterne i de første årgangene finner vi på kunstnersiden sterke navn som Kai Fjell, Hans Gerhard Sørensen, Gösta Munsterhjelm, Per Cappelen, Kjell Aukrust, Ludvig Eikaas, Ørnulf Ranheimsæter og Jørleif Uthaug. På forfattersiden bidro blant andre André Bjerke, Dan Lindholm og Leif Werenskiold. Juleheftet fortsatte å eksistere til 1971. Etter et opphold på 14 år ble det startet opp igjen i 1985 etter initiativ fra forfatteren Geir Uthaug, som ble redaktør. I 1988 overtok hans kone, Marianne Uthaug, redaktøransvaret. Redaksjonen besto av Jo M.K Sandvik, Grethe Jobling (økonomi) og Geir Uthaug. Marit Egner Engh bidro med kalligrafisk utforming av julesanger samlet av Jo M.K Sandvik Oppstartmidler for det nye juleheftet ble skaffet til veie av RSV, Rudolf Steinerskolens Venner. Hovseterskolen i Oslo var fortsatt basen, men nå ble heftet distribuert til alle Steinerskolene i Norge og hadde på sitt sterkeste et opplag på 10.000 eksemplarer årlig. Overskuddet gikk til Ariadnefondet, som var øremerket Steinerpedagogiske tiltak. Som det gamle var også det nye juleheftet illustrert av kunstnere som ga sitt arbeid gratis som en gave til skolen. Noen av disse ga sine kunstneriske bidrag over mange år. Det gjaldt Gino Scarpa, Per Magnar Staurnes (Per Hess), Ulf Aas,  Runa Førde, Sissel Gjersum, Ingrid Jangaard Ousland, Omar Andreen og Jan-Kåre Øien.  Også Øivind Jorfald, Harald Norberg, Hans Norman Dahl, Tonje Strøm, Gitz Johansen, Liv Benedicte Nilsen, Thor Böhn, Gerdi Jacobs, Siss Pape, Lars Furnes, Kaare Wildhagen, Anne-Lise Knoff, Lillebeth Foss, Dagny Hald, Karl-Erik Harr, Ulf Nilsen med flere, var med å utsmykke heftet.  Heftet fortsatte uavbrutt til 2005. Etter noen års pause ble det i 2012 gjort et nytt forsøk på starte opp igjen det tradisjonsrike juleheftet, fremdeles med Marianne Uthaug som redaktør. Året etter, i 2013, utkom det siste heftet. Stoffet i *Jul med barna* viste stor kulturspredning, fra norske og skandinaviske eventyr og historier til eventyr og sagn og legender fra Nord-og Sør-Europa, de britiske øyer, det amerikanske kontinent, Afrika, Asia og Oceania. Foruten klassikere som Dickens, HC Andersen, og Tolstoj kunne heftet også by på stoff fra norske samtidsforfattere som Leif Werenskiold, Olaf Nordrå og Annok Sarri Nordrå.  Poesi var også godt representert, fra Bjørnson og Wergeland til Solovjov og William Blake. Ved siden av fortellerstoffet var heftet også fylt med generelt stoff om håndarbeid og nyttige råd om jul, julefeiring og juletradisjoner fra mange kulturområder.

## Referanser
ARA «Independencia» (1958)

**ARA «Independencia»** var et hangarskip i Colossus-klassen som først tjenestegjorde i Den canadiske marinen fra 1946-48 som **HMCS «Warrior»**, deretter i Royal Navy fra 1948 til 1958 som **HMS «Warrior»** og til slutt i Den argentinske marinen som **ARA «Independencia»** fra 1959 til 1969.

## Historie
Hangarskipet ble bygget av Harland & Wolff i Belfast og skulle i utgangspunktet hete HMS «Brave». Skipet var tenkt brukt i Indiahavet under 2. verdenskrig, og ble derfor bygget for tropiske forhold.

### Tjeneste i Den canadiske marinen
Skipet var ferdig den 24. januar 1946 og ble overført til Den canadiske marinen som HMCS «Warrior». Hun ankom havnen i Halifax den 31. mars 1946.
Den canadiske marinen oppdaget i løpet av 1947 at skipet ikke passet i det kalde farvannet nord i Atlanterhavet. De gjorde en avtale med Royal Navy om å få et hangarskip av Majestic-klassen i stedet for å bygge om HMCS «Warrior».

### Tjeneste i Royal Navy
Hangarskipet returnerte til Storbritannia og ble satt i tjeneste som HMS «Warrior» (R31) 23. mars 1948.
I september 1949 ble skipet overført til reservestyrkene, men i juni 1950 ble hun satt i operativ tjeneste for å transportere tropper og fly under Koreakrigen.
I 1952-53 ble skipet bygget om og deretter satt i tjeneste igjen i 1954. Allerede 14. desember 1954 ble hun enda en gang bygget om og oppgradert. Etter den siste ombyggingen deltok hun under testingen av Storbritannia sin første hydrogenbombe.
I februar 1958 ble skipet tatt ut av tjeneste og lagt for salg.

### Tjeneste i Den argentinske marinen
Hangarskipet ble solgt til Argentina i 1958 og  satt i tjeneste 8. juli 1959 som ARA «Independencia» (V-1).

Jetfly ble aldri brukt ombord ARA «Independencia», flygruppen bestod av Vought F4U-5 Corsair jagerfly frem til desember 1965. Disse ble erstattet av Sud T-28P Fennec angrepsfly fra 1966. North American SNJ-5C Texan ble brukt som treningsfly og lette angrepsfly fra begynnelsen av karrieren til hangarskipet.

I 1962 fikk ARA «Independencia» Grumman S-2 Tracker anti-ubåtsfly. I tllegg ble helikoptre av typene Sikorsky S-55 og Sikorsky HSS-1 Seabat brukt ombord.

Argentina hadde i perioden ARA «Independencia» var i bruk gjentatte grensekonflikter med Chile, og hangarskipet mistet en Corsair i kamphandlinger 9. november 1965.

Da hangarskipet ARA «Veinticinco de Mayo» ble satt i tjeneste i 1969, ble ARA «Independencia» overført til reservefltåen i 1970. I 1971 ble skipet solgt for opphugging.

## Kilder

* 

*
Terrorangrepet i Bara 1. mai 2008

**Terrorangrepet i Bara 1. mai 2008** skjedde da en selvmordsbombe eksploderte i Bara, Pakistan. Bara ligger i Khyber-området, omkring 15 kilometer fra Peshawar.

## Bakgrunn
Den lange rekke med selvmordsaksjoner i Pakistan startet etter at politi og soldater stormet Den røde moské i Islamabad i juli 2007, noe som førte til at over hundre islamittiske studenter ble drept i kampene.

Militante grupper har de siste årene vært ansvarlig for flere voldelige aksjoner mot både politivesenet og hæren, som har slått hardt ned på militante i de nordvestlige provinsene i Pakistan.

## Angrepet
Angrepet var rettet mot kontorene til en religiøse organisasjon. En angivelig selvmordsbomber skal ha detonerte bomben like ved foran hovedinngangen til kontorene. 

### Skader
10 ble drept og 20 såret i angrepet.

## Ansvar
Ingen tok på seg ansvaret for angrepet.

## Se også
* Terrorangrepet i Lahore 10. januar 2008
* Parlamentsvalget i Pakistan 2008
* Terrorangrepene i Lahore 11. mars 2008
* Terrorangrepet i Parachinar 16. februar 2008

## Referanser
Breivikveien (Asker)

:::*Se [[Breivikveien|pekerside]] for flere forekomster av Breivikveien.*

**Breivikveien** (1–63, 2–62) er en vei som ligger på Nesbru i Asker.
Breivikveien krysser til Nesbruveien, Nesveien, Solkroken, og dersom man regner med stikkveier krysser den også Solveien og Granveien.

Det mest kjente bygget som har adresse i Breivikveien er Mellom-Nes skole.

## Referanser
Klimasone

**Klimasone** er en global inndeling av klimaet etter geografisk breddegrad.

På grunnlag av temperatur- og lufttrykkforhold kan vi skille mellom fire hovedklimasoner, hvorav to av disse deles i subsoner:

Et **plantebelte** er et belte rundt om kloden, hvor man finner ensartede plantesamfunn. Vilkårene i plantebeltet – og dermed også sammensetningen av plantesamfunnene – er bestemt av det klimabelte, de befinner seg i.

Et **klimabelte** er en strimmel land avgrenset av bestemte, klimatiske vilkår. I første rekke dreier det seg om avstanden fra ekvator (dvs. solinnstrålingen), dernest om plasseringen av eventuelle fjellkjeder (dvs. le for kalde vinder fra det indre av kontinentet) og endelig om havnærhet og herskende vindretninger. Da mengden av solinnstråling avhenger av avstanden til ekvator, opptrer områder med ensartede betingelser som brede, belteaktige bånd, som strekker seg rundt om kloden mellom to bestemte breddegrader.

## Se også
*Köppens klimaklassifisering
Ronnie Creager

**Ronnie Creager** (født 14. januar, 1974 i Orange, California) er en amerikansk profesjonell skater fra California.

Ronnie står goofy og skater vanligvis street og har vært med i filmer som *What If?* (2005) og *Menikmati* (2000).

I 2004 vann Ronnie *Globe World Cup Skateboarding* i Melbourne, Australia.

## Referanser