Herkuleshubro

**Herkuleshubro** (*Ketupa shelleyi*) er en monotypisk rovfugl i gruppen *[[Ketupa]]* og inngår i gruppen Bubonini i uglefamilien (Strigidae). Arten har status som sårbar.

## Taksonomi
Herkuleshubro tilhører en gruppe på ni ørneugler (Bubonini) som tidligere ble regnet til slekten *[[Bubo]]* (hubroer), men etter en molekylær fylogenetisk studie fant man ut at gruppa da utgjorde ei parafyletisk gruppe, så ni av artene ble flyttet til slekten *Ketupa* (fiskeugler). 

De ni uglene som ganske nylig ble flyttet hit har navneendigen *-hubro* i det norske populærnavnet, mens de opprinnelige artene i denne gruppa har navneendigen *-fiskeugle*.

## Biologi
Herkuleshubro er ei stor ørneugle og blir cirka 53–61 cm lang. En hann veide , men hunnen blir trolig betydelig større.

Herkuleshubroen er en mørk, kraftig stripet ørneugle med «rufsete» brune øretufser. Dette er den eneste store, tungt bygde, og sterkt stripete uglen som finnes i lavlandet i Vest-Afrika. Ansiktsskiven er kremfarget til gulbrun med mørke striper, kantet med svart. Hodet er mørkebrunt med noen få hvite fjær i nakken. Oversiden er mørkebrun med mørke gulbrune bånd. Vingefjæra og halen er stripet i mørkt og mørkt mattbrunt. Bryst og buk kremfarget til hvit med sterke, brede mørke bånd. Tarsen er helt fjæret og tærne blek kremfargede. Iris er mørk brun, vokshuden er blågrå og nebbet blekt kremhornfarget med blålig skjær ved basen. Ungfuglen har store hvite områder på hodet, med sotete striper.

Arten har en utbredelse som strekker seg fra Sierra Leone og Liberia østover til Ghana. Den finnes også i sørlige Kamerun og nordlige Gabon, og videre østover til den nordlige deler av DDR Kongo. Sørgrensen for utbredelsen går til det sørlige Kongo. Arten er ganske nylig også rapportert fra det sørøstlige Nigeria.

Herkuleshubroen forekommer hovedsakelig i lavlandregnskog, både i urskog og i skogkanter. Den finnes også i kanten av lysninger og i galleriskog (smal kantskog langs elvkanter, innsjøer og våtmarker i ellers åpne landskap).

Svært lite er kjent om artens kosthold i naturen, men den har blitt observert mens den spiser en stor flygeekorn. Basert på store størrelsen og kraftige føttene, antas det at den jakter på et variert utvalg av mellomstore til store byttedyr. I fangenskap har en individ vist seg å kreve omtrent 110 gram kjøtt per dag for å dekke næringsbehovet sitt.

Lite er kjent om hekkebiologien til denne arten. I Liberia er det observert intens roping i mars; i Kamerun, en voksent individ som hviler sammen med en mulig ungfugl i desember; i DDR Kongo er en nylig utflydd ungfugl funnet i april og en stor redeunge i september, og atter en redeunge i mesoptil fjærdrakt (det andre fjærstadiet) tidlig i november, samt en nylig utflydd ungfugl i desember.

## Inndeling
Inndelingen følger Birds of the World. Norske navn på artene følger Artsdatabanken.

* Strigiformes, ugler
** Strigidae, uglefamilien 
*** Striginae, (egentlige ugler)
**** Bubonini, (ørneugler)
***** *[[Bubo]]*, hubroer
***** *[[Scotopelia]]* (flodugler)
***** *[[Ketupa]]* (fiskeugler)
****** *K. poensis*, småhubro
****** *K. leucostictus*, billehubro
****** *K. lactea*, gråhubro
****** *K. shelleyi*, herkuleshubro (monotypisk)
****** *K. blakistoni*, nordfiskeugle
****** *K. ketupu*, malayfiskeugle
****** *K. zeylonensis*, brunfiskeugle
****** *K. flavipes*, rustfiskeugle
****** *K. coromanda*, braminhubro
****** *K. nipalensis*, skoghubro
****** *K. sumatrana*, malayhubro
****** *K. philippensis*, rusthubro

## Referanser




## Eksterne lenker
*