open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaktusfamilien

* *[[Cereus]]*
* *[[Mammillaria]]*
* *[[Melocactus]]*
* *[[Opuntia]]*

**Kaktusfamilien** (Cactaceae) er en plantefamilie i nellikordenen. Den omfatter 90 planteslekter. Kaktusfamilien er utbredt i varme, tørre strøk. 

Kaktuser er sukkulenter som lagrer vann i stammen eller røttene. Alle kaktuser er sukkulenter, men ikke alle sukkulenter er kaktuser. Det som først og fremst kjennetegner kaktuser er en sylindrisk, høy og grenete eller kort og kuleformet stengel. Kaktuser mangler blad. I stedet er stengelen kantet, ribbet og besatt med såkalte areoler, som er avrundete utvekster besatt med hår eller pigger.

Plantenes størrelse og form varierer fra små piggeballer til trelignende stammer med høyde på over fire meter.

Kaktus er særlig utbredt i Amerika, men finnes også rundt Middelhavet og i Øst-Afrika. Fra arten *Opuntia ficus-indica* kommer den spiselige frukten kaktusfiken. Saften fra andre kaktustyper brukes som ingrediens i forskjellige sminke- og hudpleiemidler.

Piggene som dekker kaktusens overflate beskytter den mot skader fra eventuelle tørste dyr som kan finne på å forsyne seg av vannlageret.  

De små og tildels mellomstore kaktusene er populære stueplanter, men tåler ikke overvanning. Kaktus dør av for mye vann. Det som skjer er at plantecellene trekker til seg vann til cellemembranene revner, og planten slutter å transportere vann fra røttene. Likevel vil celle etter celle bli smittet av naboen under, til hele planten er et vassent skinn.

Om sommeren skal de vannes regelmessig, men tørke ut mellom hver vanning. Om vinteren kan de settes kjøligere (12 grader celsius), og da skal de praktisk talt ikke vannes, i hvert fall ikke på flere måneder. De fleste kaktuser er solelskere, og tåler tørr luft godt. De er derfor ypperlige stueplanter siden stueluften ofte er for tørr for de fleste planter, spesielt om vinteren da relativ luftfuktighet ofte synker på grunn av sentralfyring. Novemberkaktus innenfor *Schlumbergera*-slekten- og påskekaktus (*Hatiora*) er kaktuser fra de tropiske regnskogene i Sør-Amerika. Disse vokser som epifytter i trærne. 

## Eksterne lenker
*
Begoniafamilien

* *[[Begonia]]*
* *[[Hillebrandia]]*

**Begoniafamilien** (Begoniaceae) er en plantefamilie i ordenen Cucurbitales. Den omfatter ca. 920 arter fordelt på 3 planteslekter. Noen arter i slekten *Begonia* dyrkes som potteplanter.

## Eksterne lenker
*
Kornellfamilien

* *[[Alangium]]*
* kornell (*Cornus*)

**Kornellfamilien** (Cornaceae) er en plantefamilie i kornellordenen (Cornales).

Antall arter og slekter varierer mye hos ulike forfattere. Dette avhenger særlig av om sumptrefamilien (Nyssaceae) oppfattes som en underfamilie, eller egen familie. I APG III-systemet ble den regnet som en underfamilie av kornellfamilien, men i APG IV-systemet er den igjen en egen familie. Slekta *[[Alangium]]* med omtrent 24 arter er ofte blitt plassert i en egen familie, Alangiaceae, men regnes nå til Cornaceae.

Dette innebærer at familien nå omfatter omtrent 85 arter fordelt på 2 slekter, *[[Kornell|Cornus]]* og *Alangium*. Norsk litteratur, som *Norsk flora*, 7. utg og Artsdatabanken, splitter den store og uensartete slekta *Cornus* i flere slekter, men spesielt i amerikansk litteratur er det fortsatt vanlig å opprettholde *Cornus* i vid forstand.

De fleste artene er busker eller trær, men det er også noen urter med jordstengel. Bladene er hele med buete nerver; de sitter spredt eller motsatt og er helrandete. Blomstene er firtallige, og frukten er en steinfrukt. *Cornus* er utbredt i de tempererte strøkene på den nordlige halvkule og har også én art i Andesfjellene i Sør-Amerika og én i Øst-Afrika. *Alangium* er utbredt i tropiske og subtropiske deler av Afrika, Asia, Australia og stillehavsøyene.

I Norge er kun skrubbær (*Cornus suecica* [*Chamaepericlymenum suecicum*]) og villkornell (*Cornus sanguinea* [*Swida sanguinea*]) opprinnelig viltvoksende, men flere hagearter er forvillet og delvis naturalisert.

## Referanser
 

## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Dipsacoideae

* *[[Acanthocalyx]]*
* *[[Callistemma]]*
* *[[Storknappslekta|Cephalaria]]*
* *[[Kardeborreslekta|Dipsacus]]*
* *[[Rødknappslekta|Knautia]]*
* *[[Pterocephalus]]*
* *[[Pycnocomon]]*
* *[[Bakkeknappslekta|Scabiosa]]*
* *[[Blåknappslekta|Succisa]]*
* *[[Succisella]]*
* *[[Triplostegia]]*

**Dipsacoideae** er en underfamilie i kaprifolfamilien. Den samme gruppen het tidligere **kardeborrefamilien** og var en selvstendig plantefamilie med det vitenskapelige navnet Dipsacaceae. 

De er ett- eller flerårige urter med motsatte eller kransstilte blad. Stengelen er opprett. Blomstene er små og sitter i kurvlignende blomsterhoder som er omgitt av kurvdekkblad. Frukten er tørr, ofte med varig beger. Kurvdekkbladene er antakelig utviklet for at frøene lettere skal spres seg med vinden, men frøspredning med maur er sannsynligvis også viktig. Underfamilien er rikest utviklet i middelhavslandene, men er utbredt i store deler av Eurasia og nord, øst og sør i Afrika. I Norge vokser tre arter, blåknapp, rødknapp og bakkeknapp.

Slekten *[[Triplostegia]]* med to arter i Himalaya og Sørvest-Asia er ganske avvikende og har noen bygningstrekk som minner om Valerianoideae.

## Kilder
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Ibenholtfamilien

* *[[Diospyros]]*
* *[[Euclea]]*
* *[[Lissocarpa]]*
* *[[Royena]]*

**Ibenholtfamilien** (*Ebenaceae*) er en plantefamilie i ordenen Ericales. Den omfatter ca. 550 arter fordelt på 4 planteslekter. Artene er busker og trær. Familien har en pantropisk utbredelse, men noen arter finnes i tempererte strøk. Økonomisk er ibenholtfamilien viktig på grunn av det verdifulle trevirket. Arten kakiplomme gir spiselige frukter, kaki og varianten sharon.

## Kilder
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Ibenholt

**Ibenholt** er verdifullt trevirke fra arter i slekten *[[Diospyros]]* i ibenholtfamilien. Det er bare den harde kjerneveden som kalles ibenholt. De svarte tangentene på pianoer er oftest laget av ibenholt. Det brukes også noe til møbler, samt som gripebrett på strykeinstrumenter og gitarer. 

Ordet ibenholt har sitt opphav i oldtidens Egypt, «hebeni», hvor ibenholt ble brukt blant annet for møbler. Ifølge egyptisk mytologi satt solguden Ra på en trone av ibenholt.

## Litteratur
* 
*
Yamsrotfamilien

* *[[Dioscorea]]*	
* *[[Stenomeris]]*	
* *[[Tacca]]*	
* *[[Trichopus]]*

**Jamsrotfamilien** (Dioscoreaceae) er en plantefamilie i ordenen Dioscoreales. Den omfatter ca. 750 arter fordelt på 4 planteslekter. Noen arter i slekten *[[Dioscorea]]* har røtter (jams) som er spiselige etter koking. Med APG II-systemet ble de tidligere familiene Trichopodaceae og Taccaceae overført til jamsrotfamilien i 2003.

*Dioscorea villosa*, wild yam, brukes mye i kosttilskudd som hevdes å ha effekter på grunn av såkalt naturlige kvinnelige hormoner. DHEA trekkes ofte inn i markedsføringen av jamsrotpreparater. Jamsrot inneholder imidlertid ikke DHEA, men den steroidhormonlignende forbindelsen diosgenin som er et mye brukt billig råstoff for storskala laboratorieproduksjon av DHEA, progesteron og testosteron. Diosgenin markedsføres gjerne som "naturlig" DHEA, men det er liten grunn til å tro at det biokjemiske apparatet hos mennesket er i stand til å omdanne diosgenin til DHEA.

## Eksterne lenker
*
Måne

**Måne** kan referere til:

* Naturlig satellitt, et himmellegeme som går i bane rundt en planet, dvergplanet eller asteroide.
** Månen, Jordens eneste naturlige satellitt.
* Hårtap, Alopecia androgenetica.
* Måne (gud), norrøn gud.
Muzio Clementi

**Muzio Clementi** (født 24. januar 1752 i Roma, død 10. mars 1832) var en italiensk, klassisistisk komponist, anerkjent som den første til å skrive spesielt tilpasset piano. Han var også eier av et stort firma som produserte pianoinstrumenter, Clementi & Co.

Clementi ble født i Roma, og er best kjent for sine samlinger med pianostudier, *Gradus ad Parnassum*, som Claude Debussys stykke *Doctor Gradus ad Parnassum* (første sats i hans suite *[[Children's Corner]]*) er en morsom referanse til.

Wolfgang Amadeus Mozart la ikke skjul på at han mislikte Clementi (og kanskje italienere generelt) sterkt, noe som har fått noen til å kalle dem «erkerivaler». Dette gir neppe et riktig bilde; Clementi selv ser ikke ut til å ha gjengjeldt Mozarts mishagsytringer.

Pianisten Vladimir Horowitz utviklet en spesiell forkjærlighet for Clementis musikk, og sammenlignet den med Ludwig van Beethovens beste verker. Gjenreisningen av Clementis ry som en viktig komponist er nok mye takket være Horowitz' innsats.

Muzio Clementi døde i Evesham, England, 80 år gammel.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  
*
Slireknefamilien

* se tekst

**Slireknefamilien** eller **syrefamilien** (Polygonaceae) er en plantefamilie i nellikordenen (Caryophyllales). Den omfatter ca. 1100 arter fordelt på 46 planteslekter. Familien omfatter en del ugressplanter, særlig i syreslekta (*Rumex*). Disse kan være en plage i landbruket. Rabarbra (*Rheum*) hører også til slireknefamilien. Mange av artene inneholder mye oksalsyre og er derfor giftige.

Ordet *slirekne* er en sammensetning av *slire* og *kne*. Det bøyes slik på bokmål: *et slirekne* eller *en slirekne* – *slirekneet* eller *slirekneen* – *slireknær* (intetkjønn) eller *slirekne* (han-/intetkjønn) – *slireknærne* eller *slireknea*.

## Slekter

## Referanser





## Eksterne lenker
*
Middagsblomstfamilien

* *[[Aizoanthemum]]*
* *[[Aizoön]]*
* *[[Dorotheanthus]]*
* *[[Lithops]]*
* *[[Mesembryanthemum]]*

**Middagsblomstfamilien** (Aizoaceae) er en plantefamilie i nellikordenen, (Caryophyllales). Den omfatter ca. 1100 arter fordelt på 126 planteslekter.

## Eksterne lenker
*
Papayafamilien

* *[[Carica]]*
* *[[Cylicomorpha]]*
* *[[Jacaratia]]*
* *[[Jarilla]]*

**Papayafamilien** (Caricaceae) er en plantefamilie i ordenen Brassicales. Den omfatter ca. 30 arter fordelt på 4 planteslekter. Frukten papaya kommer fra arten *Carica papaya*.

## Kjente slekter
* Papayaslekten *Carica*

## Eksterne lenker
*
Resedafamilien

* *[[Caylusea]]*
* *[[Ochradenus]]*
* *[[Oligomeris]]*
* *[[Randonia]]*
* *[[Reseda]]*
* *[[Sesamoides]]*

**Resedafamilien** (Resedaceae) er en plantefamilie i ordenen Brassicales. Den omfatter ca. 70 arter fordelt på seks planteslekter. Et par arter i slekten *Reseda* forekommer spredt i Norge.

## Navn
Navnet Reseda kommer fra latin. Plinius den eldre skrev at folk i Arimum (det nåværende Rimini) brukte planten mot betennelser, og under behandlingen uttalte en trylleformel som begynte med *Reseda, morbus reseda* (= Still sykdommen, still den), av latin *resedare* (= å stille, helbrede).

## Anvendelse
Før de syntetiske fargene kom, ble *Reseda luteola* (= gul reseda) brukt til gulfargen i Sveriges flagg.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Portulakkfamilien

* *[[Calandrinia]]*
* *[[Calyptridium]]*
* *[[Cistanthe]]*
* *[[Claytonia]]*
* *[[Lewisia]]*
* *[[Montia]]*
* *[[Phemeranthus]]*
* *[[Portulaca]]*
* *[[Portulacaria]]*
* *[[Spraguea]]*
* *[[Talinopsis]]*
* *[[Talinum]]*

**Portulakkfamilien** (Portulacaceae) er en plantefamilie i nellikordenen, (Caryophyllales). Den omfatter ca. 580 arter fordelt på 20 planteslekter. Grønnsaken portulakk (*Portulaca oleracea*) er en gammel kulturplante.

## Eksterne lenker
*
Tjernaksfamilien

* *[[Althenia]]*
* kranstjønnaks (*Groenlandia densa*)
* *[[Lepilaena]]*
* tjønnaksslekta (*Potamogeton*)
* trådtjønnaksslekta (*Stuckenia*)
* vasskransslekta (*Zannichellia*)

**Tjønnaksfamilien** er en plantefamilie som omfatter seks–sju planteslekter.

I Norge vokser rundt 20 arter i tjønnaksslekta og trådtjønnaksslekta. De spiller en stor rolle i ferskvannsøkosystemer der de skaffer føde og skjulesteder for mange dyr. Vasskransslekta (*Zannichellia*) med én art i Norge er ganske avvikende og blir ofte regnet til en egen familie.

## Eksterne lenker
* 
* Angiosperm Phylogeny Website – Potamogetonaceae
Morbærfamilien

Se teksten

**Morbærfamilien** er en plantefamilie i ordenen Rosales som omfatter 40 planteslekter. 

## Bruk
Fra arter i morbærfamilien får man fruktene morbær, brødfrukt og fiken. Noen arter av fiken brukes som stueplanter, særlig bjørkefiken (*Ficus benjamina*). Blader fra treet hvitmorbær (*Morus alba*) brukes i produksjon av silke som mat for silkeormene.

## Kjente slekter
nedenfor gjengis de sentrale slektene av morbærfamilien:

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tamariskfamilien

* klåvedslekta (*Myricaria*)
* *[[Reaumuria]]*
* tamariskslekta (*Tamarix*)

**Tamariskfamilien** (Tamaricaceae) er en plantefamilie i nellikordenen (Caryophyllales).

Artene er busker, halvbusker eller små trær. Bladene sitter spredt og er små, enkle og ofte skjellaktige. De fleste er halofytter og kan vokse på sterkt saltholdig jord. Saltoverskuddet skilles ut i kjertler. Blomstene sitter i klaser eller topper, mer sjeldent enkeltvis. De er fire- eller femtallige og som regel tvekjønnede. Blomsten har 4–5 begerblad, 4–5 kronblad, 4–10, eller av og til mange, pollenbærere og 3–5 arr. Frukten er en kapsel som åpner seg og inneholder mange hårete frø.

De vokser i ørken og steppe, langs elver og på havstrender. Utbredelsen omfatter store deler av Eurasia og deler av Afrika, men de fleste vokser i områder med temperert eller subtropisk klima fra middelhavsområdet til Sentral-Asia. Noen arter er dyrket og naturalisert i Nord-Amerika og andre steder. I Norge finnes én art, klåved (*Myricaria germanica*).

Familien omfatter mellom 80 og 120 arter i ulike oversikter. Vanligvis anerkjennes tre slekter: klåvedslekta (*Myricaria*), *[[Reaumuria]]* og tamariskslekta (*Tamarix*). Av og til skilles noen arter ut i egne små slekter. Det gjelder *Hololachna*, vanligvis regnet til *Reaumuria*, og *Myrtama* eller *Tamaricaria*, som regel regnet til *Myricaria*. 

## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Sivblomst

**Sivblomst** (*Scheuchzeria palustris*) er en eneste arten i sivblomfamilien (Scheuchzeriaceae). Arten vokser på fuktige myr- og sumpområder i Norge

## Eksterne lenker
*
Sauløkfamilien

* *[[Lilaea]]*
* *[[Maundia]]*
* sauløkslekten (*Triglochin*)
* *[[Tetroncium]]*

**Sauløkfamilien** (Juncaginaceae) er en plantefamilie i ordenen Alismatales. Den omfatter 25 arter fordelt på 4 planteslekter, hvorav sauløkslekten er den mest kjente.

## Eksterne lenker
*
Vintergrønnfamilien

**[[Chimaphila]]*
**[[Moneses]]*
**[[Orthilia]]*
**[[Pyrola]]*

**Vintergrønnfamilien** (Pyrolaceae) var en plantefamilie i ordenen Ericales. Den omfattet 30 arter fordelt på 4 planteslekter. Som navnet tilsier, er artene grønne hele vinteren gjennom. 

En kjent art er olavsstake (*Moneses uniflora*) som vokser i hele Norge. Også bittergrønn *(Chimaphila umbellata)* vokser sjelden i Norge – i Sande i Vestfold, Hurum, Vansjø-området og på Ringerike.

## Eksterne lenker
*
Vassgrofamilien

* Vassgroslekten (*Alisma*)
* Soleiegroslekten (*Baldellia*)
* *[[Burnatia]]*
* *[[Caldesia]]*
* *[[Damasonium]]*
* *[[Echinodorus]]*
* *[[Limnophyton]]*
* Flytegroslekten (*Luronium*)
* *[[Ranalisma]]*
* Pilbladslekten (*Sagittaria*)
* *[[Wiesneria]]*

**Vassgrofamilien** (Alismataceae) er en plantefamilie i ordenen Alismatales. Den omfatter ca. 90 arter fordelt på 11 planteslekter. I Norge vokser vassgro (*Alisma plantago-aquatica*) og pilblad (*Sagittaria sagittifolia*).

## Eksterne lenker
*
Valerianoideae

* *[[Aligera]]*
* *[[Aretiastrum]]*
* *[[Astrephia]]*
* *[[Belonanthus]]*
* sporeblom (*Centranthus*)
* *[[Fedia]]*
* *[[Nardostachys]]*
* *[[Patrinia]]*
* *[[Phuodendron]]*
* *[[Phyllactis]]*
* *[[Plectritis]]*
* *[[Pseudobetckea]]*
* *[[Siphonella]]*
* *[[Stangea]]*
* *[[Triplostegia]]*
* vendelrotslekta (*Valeriana*)
* vårsalatslekta (*Valerianella*)

**Valerianoideae** er en underfamilie i kaprifolfamilien. Den samme gruppen het tidligere **vendelrotfamilien** og var en selvstendig plantefamilie med det vitenskapelige navnet Valerianaceae. 

De er ett- eller flerårige urter med motsatte eller kransstilte blad; noen har bare en rosett ved grunnen. Bladene har ofte en sterk, ubehagelig lukt. Blomstene er oversittende, i kvastlignende, ofte tette blomsterstander. Frukten er tørr med varig beger. Mange ulike tilpasninger hjelper til med frøspredningen, som fnokker, kroker og elaiosomer.

Valerianoideae fins fortrinnsvis i de tempererte områdene på den nordlige halvkule og i Sør-Amerika, men de finnes også i tropiske fjell som Andes, fjellene i Øst- og Sør-Afrika, De vestlige Ghatfjellene i India og på Sundaøyene. Artsrikdommen er størst i middelhavsområdet og Andes. I Norge vokser arter fra to slekter, vendelrotslekta (*Valeriana*) og vårsalatslekta (*Valerianella*).

## Kilder
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Vasskransslekta

* *Zannichellia andina*
* *Zannichellia aschersoniana*
* *Zannichellia contorta*
* *Zannichellia obtusifolia*
* vasskrans (*Z.&nbsp;palustris*)
* *Zannichellia peltata*

**Vasskransslekta** (*Zannichellia*) er en planteslekt i ordenen Alismatales. Den har ofte blitt regnet til en egen familie, Zannichelliaceae, men regnes nå til tjønnaksfamilien.

De varierer mye morfologisk, og antall arter er omstridt. Arten vasskrans (*Zannichellia palustris*) er den eneste representanten i Norge. Den vokser i salt- og brakkvann langs hele kysten, men er sjelden.

## Eksterne lenker
*
Bukkebladfamilien

* *[[Liparophyllum gunnii]]*
* bukkeblad
* *[[Nephrophyllidium crista-galli]]*
* sjøguller
* *[[Villarsia]]*

**Bukkebladfamilien** (Menyanthaceae) er en plantefamilie i ordenen Asterales. Den omfatter ca. 40 arter fordelt på 5 planteslekter. Arten bukkeblad (*Menyanthes trifoliata*) finnes i hele Norge.

Sjøgull (*Nymphoides peltata*) brukes som prydplante.

## Eksterne lenker
*
Kattebuskfamilien

* *[[Actinidia]]*
* *[[Clematoclethra]]*
* *[[Saurauia]]*

**Actinidiaceae** er en plantefamilie i ordenen Ericales. Den omfatter ca. 350 arter fordelt på tre planteslekter. Familien har ikke noe norsk navn, men **kattebuskfamilien** er foreslått. Frukten kiwi tilhører denne familien.

## Kjente slekter
* Kattebusk (*Actinidia*)
** Kiwi (*Actinidia chinensis*)

## Eksterne lenker
*
Maurefamilien

* *[[Asperula]]*
* kulebusk (*Cephalanthus*)
* kaffetre (*Coffea*)
* maureslekta (*Galium*)
* *[[Gardenia (slekt)|Gardenia]]*
* *[[Morinda]]*
* *[[Phyllis (slekt)|Phyllis]]*
* *[[Rubia]]*
* *[[Sherardia]]*

**Maurefamilien** omfatter 600 planteslekter, blant annet kaffeplanter. 

De fleste norske artene tilhører slekten *[[Galium]]*.

## Eksterne lenker
*
Pasjonsblomstfamilien

* *[[Adenia]]*
* *[[Ancistrothyrsus]]*
* *[[Androsiphonia]]*
* *[[Barteria]]*
* *[[Basananthe]]*
* *[[Crossostemma]]*
* *[[Deidamia]]*
* *[[Dilkea]]*
* *[[Efulensia]]*
* *[[Hollrungia]]*
* *[[Mitostemma]]*
* *[[Paropsia]]*
* *[[Paropsiopsis]]*
* pasjonsblomster (*Passiflora*)
* *[[Schlechterina]]*
* *[[Smeathmannia]]*
* *[[Tetrapvathaea]]*
* *[[Tryphostemma]]*
* *[[Viridivia]]*

**Pasjonsblomstfamilien** (Passifloraceae) er en plantefamilie i ordenen Malpighiales. Den omfatter ca. 530 arter fordelt på 18 planteslekter. Pasjonsfrukt kommer fra slekten *Passiflora* i denne familien.

## Eksterne lenker
*
Rutefamilien

* askrot
* *[[Cneorum]]*
* kumquat
* ruteslekten
* sichuanpepper
* sitrus

**Rutefamilien** eller **sitrusfamilien** (Rutaceae) er en plantefamilie i ordenen Sapindales. Den omfatter ca. 900 arter fordelt på 150 planteslekter. Fruktene appelsin, sitron, grapefrukt, lime og kumkvat kommer fra rutefamilien. Sichuanpepper kommer fra en rekke arter av *Zanthoxylum*. Familien Cneoraceae er nå inkludert i rutefamilien.

## Eksterne lenker
*
Kreklingfamilien

* *[[Ceratiola]]*
* *[[Corema]]*
* kreklingslekta

**Kreklingfamilien** (Empetraceae) ble tidligere regnet som en egen plantefamilie i ordenen Ericales. Nyere undersøkelser har resultert i at denne familien sammen med flere andre mindre familier har blitt inkludert i lyngfamilien. Seinere systematiske oppsummeringer fra Angiosperm Phylogeny Group har beholdt denne oppfatningen.

Gruppen regnes nå som stammen Empetreae i underfamilien Ericoideae. De skiller seg fra resten av lyngfamilien ved å være vindpollinerte.

De tidligere vanligste systemene (Cronquist-systemet og Takhtajan-systemet) hadde denne familien, vanligvis med 3 slekter og ca, 10 arter. Den foreløpig siste utgava av Lids flora (7. utgave, 2005) har kreklingfamilien som egen familie med den ene slekta som forekommer i Norge, kreklingslekta.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Springfrøfamilien

* springfrøslekten (*Impatiens*)
* *[[Hydrocera triflora|Hydrocera]]*

**Springfrøfamilien** (Balsaminaceae) er en plantefamilie i lyngordenen (Ericales).

Artene er ett- eller flerårige urter. De er saftige med oppsvulmede leddknuter og slår ofte rot hvis leddknuten får kontakt med jord. Bladene er som regel tannede og sitter spiralstilt. Blomstene er tvekjønnede, undersittende og zygomorfe. Det er 3, eller mer sjelden 5, begerblad. Det nederste begerbladet danner en stor leppe og har nesten alltid en nektarproduserende spore. Det er 5 kronblad som kan være delvis vokst sammen, og 5 pollenbærere. Frukten er oftest en kapsel som eksploderer og slynger ut frøene.

Familien omfatter to slekter, springfrøslekten (*Impatiens*) med omtrent 1000 arter, og *[[Hydrocera triflora|Hydrocera]]* med bare 1 art. Den er rikest utviklet i tropiske og subtropiske strøk i den gamle verden. Det er også noen arter i tempererte deler av Europa og Asia og i Nord- og Mellom-Amerika, men i Oseania og Sør-Amerika mangler de helt.

I Norge vokser springfrø (*Impatiens noli-tangere*) naturlig nordover til Nordland. To asiatiske arter, mongolspringfrø (*I.&nbsp;parviflora*) og kjempespringfrø (*I.&nbsp;glandulifera*) er har etablert seg og regnes som invasive arter.

## Litteratur
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Bananfamilien

* bananslekten
* *[[Ensete]]*
* *[[Musella]]*

**Bananfamilien** (Musaceae) er en plantefamilie i ordenen ingefærplanter (Zingiberales). Den omfatter tre slekter. Fra denne familien får vi flere typer banan, hvor de fleste brukes som grønnsaker (kokes). Fra noen bananarter får man tekstilfiber.

Frem til 1862 var bananslekten (*Musa*) den eneste slekten i familien, men så ble ensetebananslekten (*Ensete*) beskrevet av Horaninow. Den tredje slekten, gullbananslekten (*Musella*), er fortsatt omstridt. Slekten inneholder kun én art, gullbananen (*Musella lasiocarpa*). Denne ble først klassifisert i *Musa*, deretter i *Ensete*, så i *Musa* igjen, før det i 1978 ble foreslått en helt ny slekt. 

## Eksterne lenker
* 
* Musaceae  – beskrivelse i: L. Watson & M.J. Dallwitz (1992–), *The families of flowering plants*.
* Musaceae – beskrivelse i: Stevens, P. F. (2001–),  ''Angiosperm Phylogeny Website''.
Dunkjevleslekta

* bredt dunkjevle
* smalt dunkjevle

**Dunkjevleslekta** (*Typha*) er ei slekt med sumpplanter.

## Arter
* Dunkjevle (*Typha*) – i Norge vokser 2 arter.
** Bredt dunkjevle (*Typha latifólia*) er en ca. 2. meter høy plante som vokser i vassfylte grøfter og tjern. Den består av et aks med gulbrune hannblomster øverst, og brunsvarte hunnblomster nederst. I midten er det et dunmykt «kjevle», derav navnet. Bladene står rett opp, sverdformet og ca. 2. cm brede. 
** Smalt dunkjevle (*Typha angustifolia*)

## Litteratur
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Tebuskfamilien

* *[[Apterosperma]]*
* *[[Camellia]]*
* *[[Dankia]]*
* *[[Franklinia]]*
* *[[Gordonia]]*
* *[[Polyspora]]*
* *[[Pyrenaria]]*
* *[[Schima]]*
* *[[Stewartia]]*

**Tebuskfamilien** (Theaceae) er en plantefamilie i ordenen Ericales. Den omfatter mellom 195 og 460 arter fordelt på 9 slekter. All te fremstilles utelukkende fra blader og knopper av tebusken *[[Camellia sinensis]]*.

Familien hadde tidligere et mye større omfang med omtrent 500 arter fordelt på 18 slekter, men i APG IV-systemet omfatter familien bare den gamle underfamilien Theoideae. De andre artene er flyttet til Sladeniaceae, Pentaphylacaceae (inkludert Ternstroemiaceae) og Tetrameristaceae (inkludert Pellicieraceae). 

## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Theodor von Kármán

**Theodor von Kármán** (1881–1963) var en ungarsk ingeniør og fysiker. Han arbeidet mye med aerodynamikk, og flere grunnleggende aerodynamiske teorier er oppkalt etter ham.

Kármán ble født i Budapest i Østerrike-Ungarn under navnet *Kármán Tódor* og studerte til ingeniør der frem til 1902. Han tok doktorgraden ved Universitetet i Göttingen i 1908 og underviste der i flere år. Men etter at han overvar en flyvning ble han så fascinert av flyvning at han begynte å forske på aerodynamikk. I 1912 ble han sjef for det aerodynamiske instituttet ved RWTH Aachen; han fortsatte i den stillingen frem til 1930, bare avbrutt av første verdenskrig, da han tjenestegjorde i den østerriksk-ungarske hæren, der han blant annet konstruerte en helikopterprototype.

På grunn av hendelsene i Europa i starten av 1930-årene flyttet han til USA.

## Referanser
Fédération aéronautique internationale

**Fédération aéronautique internationale** (Forkortelse **FAI**) er den internasjonale luftsportsorganisasjonen. Organisasjonen definerer standarder innenfor luft- og romfart. Dessuten holder de styr på luft-/romfartsrelaterte rekorder.

FAI har definert at verdensrommet begynner ved 100 kms høyde. Personer som har vært høyere enn dette kan kalle seg astronauter/kosmonauter. Over 100 kms høyde er det ikke lenger mulig å ha aerodynamisk kontroll over et luftfartøy. Dessuten er luftmotstanden så liten at man kan gjennomføre et mindre antall kretsløp rundt jorden uten motorfremdrift. Denne definisjonen er tuftet på Theodor von Kármáns analyse av aerodynamiske forhold.

FAI ble stiftet i 1905 og har over 100 medlemsland. Nordmannen Otto Lagarhus sitter i FAIs styre fra 2010.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Flensburg

**Flensburg** (dansk og norsk: **Flensborg**, sønderjysk: **Flensborre**) er en kretsfri by som ligger ved bunnen av Flensburgfjorden nær grensen mot Danmark i Slesvig-Holsten i Tyskland og har omtrent 89&nbsp;000 innbyggere.

## Historie
Byen blir første gang nevnt i 1248 og fikk kjøpstadsrettigheter i 1284. En av de første festningene var Duborg slott fra 1411. Med munkesten fra ruinene av slottet ble Flensborghus oppført i 1725. 

Allerede før 1600 ble dansk ansett som et underklassespråk. Tjenestejenter og ammer i Flensburg skulle pent gå til dansk gudstjeneste og fikk ikke vise seg ved de tyske.

Inntil 1814 var det danske hertugdømmet Slesvig i personalunion med Danmark-Norge, og til 1864 med Danmark, slik at Flensburg hørte til den «kongelige» delen av det danske hertugdømmet. Byen har fremdeles en dansk minoritet av betraktelig størrelse, med eget skolevesen, kirker og bibliotek. Personalunionen med Norge medførte også at en rekke slekter fra Flensburg slo seg ned i Norge, særlig på 1600- og 1700-tallet. De fleste slo seg ned i Trondheim. Av kjente slektsnavn kan nevnes Schøller og Rochmann.

Ved folkeavstemningen om Slesvig i 1920 stemte omtrent 20 % for Danmark og 80 % for Tyskland. At byen ikke kom med til Danmark førte til påskekrisen, da kong Christian X avskjediget den danske regjering.

## Bydeler


Alexandra Hafen Flensburg2007.jpg|Dampskip *Alexandra* fra 1908
Det lille Teater.jpg|Det lille Teater, et danskspråklig teater fra 1966
Flensburg Lion and Joachim von Dänemark.jpg|«Istedløven», en skulptur til minne om slaget på Isted Hede
Northern Side of Nordertor 2011.jpg|Nordertor (Nørreport), byport fra 1595/1596 og byens vartegn
"Kompagnietor", Schiffbrücke 12 in Flensburg.jpg|Kompagniport



## Vennskapsbyer
*  Carlisle, England (1961)
*  Neubrandenburg, Tyskland (1987)
*  Słupsk, Polen (1988)

## Kultur og idrett
*Det lille Teater
*Folk Baltica, internasjonale folkemusikkfestival
* SG Flensburg-Handewitt,  håndballklubb i Bundesligaen
* Flensburger Schwimmklub
* Flens-Arena
* Campusbad

## Kjente flensburgere
Personene i listen er ordnet etter fødselsår.
* Melchior Lorck (1527–1588), dansk maler
* Thomas Fincke (1561–1656), dansk professor, lege og matematiker
* Hans Nansen (1598–1667),  dansk handelsmann og borgermester i København
* Heinrich Jansen (1625–1667), dansk maler
* Christian Gartner (ca. 1642–1716), gartner, hageplanlegger og forfatter av Norges første håndbok om hagebruk, *Horticultura* (1694)
* Christian V (1646–1699), konge av Danmark og Norge
* Frederik Krag (1655–1728), dansk adelsmann, embetsmann og visestattholder i Norge
* Christian Ditlev Adolph Arenfeldt (1758–1833), dansk-norsk offiser
* Hans Lassen Martensen (1808–1884), dansk teolog
* Elvira Madigan (1867–1889), sirkusartist og linedanser
* Ingeborg Erna Bøgelsack, tysk billedkunstner.
* Jutta Lampe (1937-2020), tysk skuespiller

## Se også
* Flensburg bryggeri
* Flensborg Avis, danskspråklig avis

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* En norsk byguide
* Flensborg Avis
* Dansk Centralbibliotek
Franz Ferdinand

**Franz Ferdinand** har flere betydninger:

* Franz Ferdinand av Østerrike-Este, mordet på ham blir ansett som en av de viktigste utløsende årsakene til første verdenskrig.
* Rockebandet Franz Ferdinand med opprinnelse i Glasgow, Skottland.
FAI

**FAI** kan vise til:

* Football Association of Ireland
*Federación Anarquista Ibérica
*Fédération aéronautique internationale
Kira av Preussen

Prinsesse **Kira av [[Preussen]]** (født 27. juni 1943 i Cadinen i Vest-Preussen, død 10. januar 2004 i Berlin) var den nest eldste datteren av prins og tronpretendent Louis Ferdinand (1907–1994) og hans hustru, den russiskfødte storfyrstinnen Kira Kirillowna (1909–1967).

Kira av Preussen har engasjert seg i forskjellige veldedige tyske stiftelser, bl.a. Prinzessin Kira von Preußen Stiftung og i Russlandshjelpen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Prinzessin Kira von Preussen Stiftung
Uavhengighet

**Uavhengighet** betyr selvstendighet; selververving, og kan benyttes om fysiske og juridiske personer. Det er også forskjellige grader av uavhengighet. Norge betrakter på mange måter sin parlamentariske uavhengighet fra Sverige ved grunnlovsvedtaket i 1814, mens uavhengighetserklæringen i 1905 knapt feires.

Mindre land som Monaco, Andorra og San Marino er formelt sett uavhengige, men reelt sett er Monaco på mange måter en del av Frankrike; på samme måte som Andorra; mens San Marino er en integrert del av Italia.

Landene i Den europeiske union betraktes som uavhengige, selv om de reelt sett har overgitt en stor del av sin selvstendighet til myndighetene i Brussel.  Norge betraktes å være uavhengig av EU, men er reelt sett er også underlagt mange av de lover og regler som gjelder i EU, selv om Norge ikke er medlem av unionen. Årsaken er at Norge er tilsluttet EØS-avtalen.

Det finnes også eksempler på at områder som formelt sett er biland i realiteten er å betrakte som uavhengige land, f.eks. Hongkong, Macao og Bermuda.

En fysisk person kan være uavhengig for eksempel sine foreldre eller ektefelle, hvis hen selv kan greie seg økonomisk på egen hånd. Dette forutsetter at han har egen inntekt, husvære og på annen måte greier seg på egen hånd.

Politisk sett kan en representant være uavhengig av partiene, dvs. stemme ut fra egen overbevisning. Dette skjer oftest i kommunepolitikken, men kan også oppstå i Stortinget ved utmeldelse eller frastøting fra politiske partier.
Slaget ved Poltava

**Slaget ved Poltava** i den store nordiske krig fant sted  og var en av de mest betydningsfulle militære kamper i Sveriges historie. Sveriges konge Karl XII ble sterkt skadet i opptakten til slaget, og kunne dermed ikke lede de svenske troppene selv i den avgjørende kampen. I slaget ved Poltava, som ligger i dagens Ukraina, vant russerne en klar seier. Mange historikere mener dette var vendepunktet for begge land som stormakter: For Sverige gikk det nedover, mens Russland markerte seg som den kommende stormakten i Nord-Europa.

Særlig medførte det store svenske styrketapet på rundt 12&nbsp;500 mann i kapitulasjonen ved Perevolotsjna noen dager etter slaget en alvorlig svekkelse av den svenske militære slagkraften.

## Litteratur
*Englund, Peter: *Poltava*, Berättelsen om en armés undergång (norsk oversettelse 1993, engelsk i 2003) ISBN 82-00-21622-5

## Eksterne lenker
* Kartor, Karl XIIs ryska fälttåg 1707&ndash;1709, Historiska Media, Lund 2007
Tordenskiold

**Tordenskiold** var navnet på to beslektede familier i den danske og den norske adel.

## Tordenskiold I
Peter Jansen Wessel var en sjøhelt som for sitt heltemot ble adlet under navnet *Tordenskiold*. Det skjedde ved adelsbrev av den 24. februar 1716. Peter Tordenskiold døde i ung alder og uten barn, og med ham opphørte denne adelsverdigheten.

Forøvrig ble Peter Tordenskiolds bror Caspar Jansen Wessel i 1720 adlet under navnet *von Wessel*.

## Tordenskiold II
Peter Tordenskiolds nevø Johan Christopher Christophersen Wessel (f. den 4. juli 1727, † den 6. februar 1793), som var sønnen til Christopher Jansen Wessel og Karen Nielsdatter Bie, ble i 1761 adlet med det samme navn og våpen som sin farbror. Han ble gift og fikk etterkommere, blant andre rittmester Peter Tordenskiold, som i henhold til adelsloven av 1821 valgte å bevise sitt adelskap for Stortinget.

## Våpenskjold
Begge familiene hadde et våpenskjold som ble tildelt ved adlingen og som heraldisk kan beskrives ("blasoneres") slik:

Skjoldet firedelt, første felt blått med en gull tordenkile (henspiller på navnet), annet felt rødt med en sølv flakt ørn (erobringen av det svenske skipet «Hvita Örn»), tredje felt rødt med to krysslagte kanoner fulgt av tre kuler (det dansk-norske «løsen», dvs. saluttsignal), alt i gull, og fjerde felt gull med en opprett blå løve som holder et sverd. På hjelmen er hjelmtegnet en sølv ørnefot som holder en tordenkile, mellom to flaggstenger, hvert med et Dannebrogsflagg med splitt under en Dannebrogsvimpel. Om halsen på hjelmen henger et gull halssmykke festet i et blått bånd.

Før adlingen brukte Peter Wessel et segl med et våpen som i skjoldet har den opprette løven som holder et sverd.

Skjoldet i våpenet benyttes av Sjøforsvarets skole KNM Tordenskjold. Ørnefeltet i våpenskjoldet har inspirert Holmestrands kommunevåpen.

## Se også
* Danske adelsslekter
* Norske adelsslekter

## Litteratur
* Store norske leksikon: Peter Wessel Tordenskiold
* Store norske leksikon: Peter Wessel Tordenskiold – utdypning
* Anders Thiset og P.L. Wittrup: *Nyt dansk [[Adel]]s[[leksikon|lexikon]]*, København 1904
* Sven Tito Achen: *Danske [[adel]]svåbener*, København 1973

## Referanser
Valhall

**Valhall** er i norrøn mytologi æsenes festhall i den store og mektige borgen Åsgard. Midt i denne borgen ligger den frodige Idavollen. Her har gudene bygget store, storslåtte haller, og den aller flotteste av disse er Valhall hvor de har sine gilder. Det er hit valkyriene kommer med einherjene, krigere som har falt i krig.

I den kjempemessige Valhall er det Odin som hersker, og kjempemessig må Valhall være om det skal være plass til alle vikingene som har falt i strid. Valhall har 540 dører, og hver dør er så bred at 960 einherjer kan gå side om side gjennom den.

Krigerne som kommer til Valhall, skal kjempe for Odin under ragnarok.

I Valhall blir galten Særimne spist hver dag. Over natten våkner han til live igjen, og kan slaktes på nytt neste dag. Geita Heidrun, som beiter på treet Lærad på Valhalls tak, forsyner krigerne med mjød.

I *[[Atlekvida]]* brukes ordet «valhall» om «høvdinghall» generelt. I vers 2 står det om «tause menn» som drakk *vín i valhollu* (vin i valhallen), og i vers 14 står det at *drakk Atli vín i valhollu*.


Fil:Walhalla (1896) by Max Brückner.jpg|«Valhall», maleri fra 1896 av Max Brückner (1836–1919). Motivet viser Åsgård på himmelberget og Bifrost, himmelbrua mellom æsenes og menneskenes verden. 
Fil:Valhalla by August Malmström 1880.jpg|«Valhall», illustrasjon fra en bok om Ragnar Lodbrok fra 1800-tallet.
Fil:Walhall by Emil Doepler.jpg|Valhall der valkyrier serverer einherjene, og Odin sitter i høysetet, flankert av en av ulvene sine. Illustrasjon av Emil Doepler (1855–1922) i *Walhall, die Götterwelt der Germanen* utgitt ca. 1905.


## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Premierløytnant

**Premierløytnant** (tysk: *Oberleutnant*, engelsk: *First Lieutenant*) er en offisersgrad i mange militære styrker, som hovedregel landstyrker. Graden under er vanligvis sekondløytnant, mens neste grad er kaptein.

## Norge

I det norske forsvaret ble graden premierløytnant erstattet med løytnant fra 1. januar 1930, mens graden sekondløytnant ble erstattet med fenrik. Derfor er den tilsvarende norske graden etter 1930 kalt *løytnant*.

## Betegnelser i ulike land
Grader tilsvarende premierløytnant:

* : *Lomri Baridman*
* : *Toger*
* : *Primeiro Tenente*
* Arabiskspråklige land unntatt tidligere franske kolonier i Nord-Afrika: *Mulazim Awwal*
* : *Teniente Primero* (hær); *Primer Teniente* (luftforsvar)
* : *Baş Leytenant*
* : Cтаршiй Лейтенант (*Starsjij Lejtenant*)
* : *Lieutenant* (fr.); *Luitenant* (nl.)
* : *Deda Gom*
* : *Poručnik*
* : *Primeiro Tenente*
* : Cтарши Лейтенант (*Starsji Lejtenant*)
* : *Primer Teniente*
* : *Premierløjtnant*
* : *Primer Teniente*
* : *Leitnant*
* : First Lieutenant (en.); *Unang Tenyente* (fil.); *Primero Tenyente* (sp.)
* : *Luutnantti*
*  og andre franskspråklige land: *Lieutenant* (hær/luftforsvar), *Enseigne de vaisseau de première classe* (marine)
* :  უფროსი ლეიტენანტი (*Up’rosi Leytenanti*)
* : *Ypolokhagos* (hær); *Yposminagos* (luftforsvar)
* : *Letnan Satu*
* : ستوان یكم (*Setvan Yekom*)
* : Lieutenant (en.); *Lefteanant* (ir.)
* : סגן (*Segen*)
* : *Tenente*
* : *Nitō Rikui* 2等陸尉(eller *Nii* 2尉) (moderne) / *Chūi* 中尉 (hist.)
* : Поручник (*Poručnik*)
* : *Ak-no-say-ney-tor*
* : *Primeiro Tenente*
* : *Старші Лейтенант* (*Starsjij Lejtenant*)
* : 中尉 (*Zhōngwèi*)
*  (Taiwan): 中尉(*Chungwei*)
*  Keiserriket Kina (Qing-dynastiet): 副軍校 (*Fù jūn xiào*)
* : *Natporučnik*
* : *Ypolokhagos* (hær); *Yposminagos* (luftforsvar)
* : *Roithõäkäd*
* : *Virsleitnants*
* : *Vyresnysis Leitenantas*
* : *Premier Lieutenant*
* : *Leftenan*
* : Поручник (*Porutsjnik*)
* : Ахлах дэслэгч (*Ahlah deslegch*)
* : *Tenente*
* : *Eerste Luitenant*
* : *Upa-Senani*
* : *Teniente Primero*
* : 중위 (*[[Chungwi]]*)
* : *Løytnant*
* : Lieutenant (Army)
* : *Teniente Primero* 
* : *Porucznik*
* : *Tenente*
* : *Locotenent* (nåværende); *Locotenet-Major* (kommunisttiden)
* : Cтарший Лейтенант (*Starsjij Lejtenant*)
* : Поручник (*Poručnik*)
* : *Nadporučík*
* : *Nadporočnik*
* : Cтарший Лейтенант (*Starsjij Lejtenant*)
*  og andre spanskspråklige land unntatt Argentina, Cuba, Den dominikanske republikk, Nicaragua, Paraguay og Uruguay: *Teniente*
* : *Luitenant*
* : *Oberleutnant* (ty.); *Premier Lieutenant* (fr.); *Primotenente* (it.)
* : *Löjtnant*
*  Sør-Korea: 중위 (*[[Jungwi]]*)
* : *Roi Tho*
* : *Nadporučík*
* : *Nadporučík*
* : ملازم أول (*Moulazem Awal*)
* : *Üsteğmen*
* : *Oberleutnant*
* : Cтаршій Лейтенант (*Starsjij Lejtenant*)
* : *Főhadnagy*
* : *Teniente Primero*
* : *Katta Leytenant*
* : *Trung Uy*
* : *Oberleutnant*

## Referanser
Administrasjonssenter

**Administrasjonssenter** (eller *administrasjonssentrum*) er i Norge ofte brukt om en fylkeshovedstad eller byen eller stedet der en kommune ledes fra. Statistisk sentralbyrå regner administrasjonssenteret i en kommune som stedet i den grunnkretsen som rådhuset ligger i.  Det kan også brukes om andre beliggenheter til en administrasjon, for eksempel en koloni, oversjøisk territorium, biland eller lignende. I andre land brukes betegnelsen også om stedet hvor firma ligger, men sjelden på norsk.

## Referanser
Nobelprisen i fysiologi eller medisin

**Nobelprisen i fysiologi eller medisin** er en av de fem nobelprisene.
Det er Nobelförsamlingen vid Karolinska Institutet som hvert år i begynnelsen av oktober vedtar hvem som har vunnet årets nobelpris. Prisen har vært utdelt siden 1901.

## Medalje og diplom
Prisen består av en medalje, et diplom og en pengesum. Medaljen er i gull (inntil 1979 i 23 karat, deretter i 18 karat) og er 66 mm i diameter. På adversen bærer medaljen Alfred Nobels venstrevendte portrett. Til venstre står innskriften «ALFR • / NOBEL» over to linjer og til høyre over seks linjer innskriften «NAT• / MDCCC / XXXIII / OB • / MDCCC / XCVI» (Nobels fødselsår 1833 og dødsår 1896). Reversen bærer et motiv der en sittende kvinnefigur støtter en yngre kvinne med den ene armen og med den andre holder et kar som fylles med vann som springer ut fra en klippe. Den sittende kvinnen symboliserer medisin og har en laurbærkvist ved føttene. Den yngre kvinnen har en krukke og en slange, symboler for medisin, ved sin side. Det hele er omgitt av omskriften «INVENTAS • VITAM • IUVAT  EXCOLUISSE • PER • ARTES» i øvre bue og «REG • UNIVERSITAS • MED • CHIR • CAROL •» i nedre bue. Innskriften i øvre bue er et sitat fra Vergils verk Æneiden: «inventas vitam juvat excoluisse per artes», som betyr «og de som forbedret livet på jorden med sine nyvunnede ferdigheter»." Innskriften i nedre bue står for Karolinska Institutet, som opprinnelig het Kongl. Carolinska medico-chirurgiska institutet og som plukker ut prisvinneren. Medaljen er utformet av Erik Lindberg i 1902. 

Medaljen for prisene i fysikk og kjemi er identiske, mens medaljene for medisin og litteratur har identisk advers, mens ulik revers. Medaljen for fredsprisen har en helt egen utforming av både advers og revers.

Det eksisterer eksemplar av medaljen i sølv og forgylt sølv, blant annet i museer og samlinger. For prisvinnernes familiemedlemmer lages det inntil fem medaljer i forgylt bronse. Medaljene er laget ved det svenske Myntverket.

Diplomet for prisvinnerne i medisin består av to deler, en side med prisens og prisvinnerens detaljer påskrevet og en side som avbilder medaljens advers sammen med et sitat fra Nobels testament: «Åt dem som har gjort mänskligheten den största nytta.» Inntil 1965 hadde diplomet et kunstverk i stedet for medaljebilde og sitat, slik diplomene for de andre nobelprisene fortsatt har.

## Prisvinnere

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kronologisk liste over prisvinnere
Karl Adolph Gjellerup

**Karl Adolph Gjellerup** (født 2. juni 1857 i Roholte ved Præstø, død 13. oktober 1919 i Klotzsche ved Dresden) var en dansk forfatter. 

Han delte Nobelprisen i litteratur med Henrik Pontoppidan i 1917.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Biografi hos Nobelstiftelsen
* 
*
Leibnitz

**Leibnitz** har flere betydninger:

*Gottfried Leibniz – Tysk matematiker og filosof
*Leibnitz – Fylke i Østerrike
*Leibnitz – By i Østerrike
Norske nobelprisvinnere

**Norske nobelprisvinnere** har vunnet nobelpriser i alle priskategorier. I alt 14 nordmenn, hvorav to etter hvert ble amerikanske statsborgere, har blitt tildelt en av prisene som deles ut under nobelseremonien.

## Vinner av nobelprisen i fysikk
Nordmenn som har vunnet nobelprisen i fysikk:
*Ivar Giæver i 1973

## Vinnere av nobelprisen i fysiologi eller medisin
Nordmenn som har vunnet nobelprisen i fysiologi eller medisin:
* May-Britt Moser i 2014 (sammen med John O'Keefe)
* Edvard Moser i 2014 (sammen med John O'Keefe)

## Vinnere av nobelprisen i kjemi
Nordmenn som har vunnet nobelprisen i kjemi:
*Lars Onsager i 1968
*Odd Hassel i 1969

## Vinnere av nobelprisen i litteratur
Nordmenn som har vunnet nobelprisen i litteratur:
*Bjørnstjerne Bjørnson i 1903
*Knut Hamsun i 1920
*Sigrid Undset i  1928
*Jon Fosse i 2023

## Vinnere av Nobels fredspris
Nordmenn som har vunnet Nobels fredspris:
*Christian Lous Lange i 1921
*Fridtjof Nansen i 1922
*FNs fredsbevarende styrker i 1988 (nordmenn sammen med resten av den internasjonale FN-styrken)

## Vinnere av minneprisen i økonomi
Nordmenn som har vunnet Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel:
*Ragnar Frisch i 1969
*Trygve Haavelmo i 1989
*Finn E. Kydland i 2004
European Launcher Development Organisation

**European Launcher Development Organisation** (ELDO) var en organisasjonen med formål å bygge en europeisk bærerakett, ELDO-A. Den ble opprettet 29. mars 1962, men de formelle avtalene var først på plass i 1964. Det var seks europeiske medlemsland: Belgia, Frankrike, Italia, Nederland, Storbritannia og Tyskland (vest) samt Australia.

Etter planen skulle Storbritannia bygge første trinn av raketten, Frankrike andre trinn og Tyskland det tredje. Satellittene skulle utvikles i Belgia og Italia, mens Nederland skulle ta seg av telemetri og fjernkontrol. Raketten skulle avfyres ifra Woomera i Australia.

ELDO-A, som senere ble omdøpt til Europa-1, skulle være 31,7 m lang og veie mer enn 110 tonn. Planen var at man i 1966 skulle være i stand til å sende 1&nbsp;000-1&nbsp;200 kg i kretsløp 500 km over Jordens overflate. Utprøvningene av det første trinnet gikk bra, men fulgte ikke helt tidsplanen, og i 1966 ble det bestemt at man skulle bygge en fire-trinsrakett i stedet. Den skulle skytes opp ifra Kourou i Fransk Guyana.

Etter en rekke mislykkede oppskytninger trakk Storbritannia og Italia seg ifra organisasjonen i 1969 og Europa-1 prosjektet ble oppgitt i 1970. Isteden begynte man utviklingen av Europa-2, som også ble oppgitt etter en mislykket oppskytning 5. november 1971. Organisasjonen satte da igang et enda mer ambisiøst prosjekt, Europa-3. Det forlot aldri tegnebrettet, men skulle senere danne grunnlaget for den senere svært suksessfulle Ariane-løfteraketten.

I 1975 ble ELDO en del av ESA.

## Se også
*ESRO

## Eksterne lenker
* The Encyclopedia of Astrobiology, Astronomy, and Spaceflight
* U.S. Centennial of Flight Commission
Mjølkefamilien

* trollurtslekten (*Circaea*)
* mjølkeslekten (*Epilobium*)
* *[[Fuksia|Fuchsia]]*
* nattlysslekten (*Oenothera*)

**Mjølkefamilien** eller **nattlysfamilien** (Onagraceae) er en plantefamilie som omfatter 20 planteslekter. Geitrams er familiens vanligste art i Norge.
Det er trær, busker og urter som finnes i alle verdensdeler og i de fleste klima. Noen arter regnes som ugress. I denne familien finnes også prydplanter som for eksempel fuksia.

Blomstene har vanligvis fire kronblader. Frøene er svært små, og hos visse slekter sprees de med vinden, hos andre ligger de i bær og spres av fugler.

Familiens vitenskapelige navn (Onagraceae) kommer fra et tidligere navn (*Onagra*) på nattlys (nå Oenothera).

## Eksterne lenker
*
Hornbladslekta

* *[[Ceratophyllum australe|C. australe]]*
* hornblad (*C.&nbsp;demersum*)
* *[[Ceratophyllum echinatum|C. echinatum]]*
* *[[Ceratophyllum muricatum|C. muricatum]]*
* *[[Ceratophyllum submersum|C. submersum]]*
* *[[Ceratophyllum tanaiticum|C. tanaiticum]]*

**Hornbladslekta** (*Ceratophyllum*) er en liten gruppe blomsterplanter på bare om lag seks arter. Hornbladene utgjør trolig en egen gren på blomsterplantenes stamtre som er søstergruppen til egentlige tofrøbladete planter. Gruppen er i Norge representert ved én art, (vanlig) hornblad.

Stenglene kan bli 1&ndash;3&nbsp;meter lange og vokser i en ende samtidig som den dør i den andre. De har ikke røtter i egentlig forstand, men noen ganger utvikler de modifiserte rotaktige blader som de forankrer seg i bunnen med.  Blomstene er små, og plantene er sambu.

Hornbladene lever i saktestrømmende elver, dammer og innsjøer i de fleste tempererte og tropiske regioner. De vokser under vann, ofte, men ikke alltid like under vannflaten. Hornbladene tåler ikke tørke.

## Bruk
Hornblader brukes ofte i ferskvannsakvarier fordi de gir god beskyttelse for nyklekket yngel, har en frisk grønnfarge, og produserer mye oksygen hvis de får nok lys.

## Systematikk
Oppdelingen av denne slekten i arter er ikke helt klarlagt. Over 30 arter har blitt beskrevet, men mange er sannsynligvis bare varianter av de bredere aksepterte artene. Ceratophyllaceae ble beskrevet av Gray og Ceratophyllales av Bischoff.

## Referanser




## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Hortensiafamilien

Se tekstenm

**Hortensiafamilien** (Hydrangeaceae) er en plantefamilie i ordenen Cornales. Den omfatter ca. 250 arter fordelt på 17 planteslekter. Den har to underfamilier – ***Hydrangeaceae*** *sensu stricto*, og ***Philadelphaceae*** som ikke lengre er en selvstendig familie. 

Arten «Hortensia» (*Hydrangea hortensis*) er en vanlig potteplante.

## Underfamilier og slekter
;Hydrangeaceae  *sensu stricto* – 10 slekter, 115 arter
* *[[Broussaisia]]*
* *[[Cardiandra]]*
* *[[Decumaria]]*
* *[[Deinanthe]]*
* *[[Dichroa]]*
* hortensia *(Hydrangea)*
* *[[Kirengeshoma]]*
* *[[Pileostegia]]*
* *[[Platycrater]]*
* *[[Schizophragma]]*
;Philadelphaceae – 7 slekter, 135 arter
* *[[Carpenteria]]*
* stjernetopp (*Deutzia*)
* *[[Fendlera]]*
* *[[Fendlerella]]*
* *[[Jamesia (blomster)|Jamesia]]*
* skjærsmin eller «falsk sjasmin» (*Philadelphus*)
* *[[Whipplea]]*

## Eksterne lenker
* 
* Hydrangeaceae  og Philadelphaceae – beskrivelse i: L. Watson & M.J. Dallwitz (1992 -): «The families of flowering plants».