open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Veresvatnet

**Veresvatnet** er en innsjø i Verdal kommune i Trøndelag. Den ligger like ved svenskegrensa i fjellbygda Vera. Sjøen har utløp mot vest gjennom Helgåa. Den største tilløpselva er Strådøla, som renner inn i Veresvatnet fra nordøst.

## Referanser
Øvre Kalvvatnet

**Øvre Kalvvatnet** er en innsjø i Bindal kommune i Nordland. Den er regulert som hovedmagasin for Kolsvik kraftverk.

## Referanser
Tordsvatnet

:*For innsjøen i Mosvik/Inderøy, se [[Torsvatnet]]

*'Tordsvatnet*' (også skrevet *Torsvatnet'') er en innsjø i Skjåk kommune i Oppland. Innsjøen ligger innenfor Reinheimen nasjonalpark og Tafjordfjella. Ved vannet ligger DNTs hytte Torsbu. Største dybde er 32,7 meter, halvparten av vannet er under 10 meter dypt. Innsjøen rommer om lag 60 millioner m3 vann. Innsjøen dreneres av Tverråi/Torda som er en sideelv til Otta som inngår i Gudbrandsdalslågen-Glommavassdraget.

## Referanser
Sluŋkajávrre

**Sluŋkajávrre** (lulesamisk) er en innsjø i Hamarøy kommune i Nordland, omtrent 20 kilometer sørøst for Innhavet og øst for grenden Kråkmo.

Vatnet strekker seg ca. 6,9 km i nord-sørlig retning mellom Sluŋkávárre og Ájavárre. 

Innsjøen er magasin for Slunkajavrre kraftverk ved Rekvatnet, og det blir regulert mellom 531-516 moh. Det naturlige utløpet er til Slunkaelva, på sørvestsiden av vatnet. 

## Referanser
Fiskevatn (Sør-Varanger)

**Fiskevatn** (nordsamisk: *Golmmešjávri* i Norge og *Stuorát Golmmesjávri* i Finland, enaresamisk: *Stuárráb Kolmišjävri*) er en innsjø på grensen mellom Norge og Finland. Den norske delen ligger i Sør-Varanger kommune i Finnmark og den finske i Enare kommune i Lappland.

## Referanser
Langavatnet (Odda)

**Langavatnet** er en innsjø i Ullensvang kommune i Vestland. Den er regulert som magasin for kraftverkene Tysso II og Oksla.

## Referanser
Hammervatnet

**Hammervatnet** er en innsjø i Levanger kommune i Trøndelag. I 1978 ble vraket av en Spitfire som skulle bombe «Tirpitz» i 1942 tatt opp av vannet, og bragt til England hvor det nå er å finne på museum.

Hammervatnet naturreservat ble opprettet i 1984. Innsjøen dreneres av Hoplaelva.

## Referanser
Nord-Mesna

**Nord-Mesna** er en innsjø som ligger i Ringsaker og Lillehammer kommuner i Innlandet. Den er 5,6 kilometer lang og 1,4 kilometer bred og har på sydsiden steile bredder; på nordsiden er det flere gårder. I sjøen finnes gjedde og abbor.

Sjøen er regulert som magasin for Mesna kraftverk, med reguleringshøyde 8,3 meter.

I sørenden mottar Nord-Mesna Sør-Mesnas vann gjennom Bustokkelva. Sjøens utløp ligger i nordenden av sjøen; herfra renner vannet gjennom elven Mesna ned til Kroken, hvor det meste av vannet ledes i tunnel ned til kraftverket ved Lillehammer sentrum, og derfra ut i elva igjen og ned i Mjøsa.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Bjølsegrøvvatnet

**Bjølsegrøvvatnet** er en innsjø i Kvam kommune i Vestland. Bjølsegrøvvatnet er reguleringsmagasin for Bjølvo kraftverk og reguleres mellom 880 og 862 moh.

## Referanser
Eidevatnet (Fauske)

**Eidevatnet** (lulesamisk: *Muorkkejávrre*) er en innsjø som ligger i Sulitjelma i Fauske kommune i Nordland. Den har utløp mot nordvest gjennom ei kort elv som renner ned til Låmivatnet.

## Referanser
Livsejávrre

**Livsejávrre** er en innsjø i Hamarøy kommune i Nordland, nord for Reinoksfjellet og omtrent 12 kilometer fra grensen til Sverige. Den er regulert som magasin for Kobbelv kraftverk.

Vatnet har utløp mot vest til Livsejåhkå, som renner via Jávrregasska til Stillelva. 

## Referanser
Eidvatnet

**Eidvatnet** (også skrevet *Eidevatnet* og *Eidsvatnet*) er en innsjø i Bindal kommune i Nordland.

## Referanser
Båvrojávrre

**Båvrojávrre** er en innsjø på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger i Narvik kommune (før 2020 i Tysfjord) i Nordland, den svenske delen ligger Gällivare kommune i Lappland.

## Referanser
Nordre Kornsjø

**Nordre Kornsjø** (svensk: *Norra Kornsjön*) er en innsjø som ligger på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger i Halden kommune i Østfold. Den svenske delen er delt mellom kommunene Dals-Ed og Tanum i Västra Götalands län. Innsjøen har et areal på , hvorav  ligger i Norge.

Sjøen er også kjent for godt gjeddefiske.

En turistbåt, DS «Prøven» (II), trafikkerer i sommersesongen Nordre Kornsjø, med start ved grenseovergangen fra Fv101 ved Kornsjø.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Hasetjønna

**Hasetjønna** (også skrevet *Hasetjørna*, *Hasseltjernet* og *Hasetjern*, nordsamisk: *Gáddeluoppal*, kvensk: *Kattolampola*, russisk: Каттоламполо – *Kattolampolo*) er en innsjø på grensen mellom Norge og Russland. Den norske delen ligger i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Hasetjørna er en del av hovedvannstrengen i Pasvikelva.

## Referanser
Sommervannet

**Sommervannet** (nordsamisk: *Geassájávri*) er en innsjø i Tana kommune i Finnmark. Det er den største innsjøen i Masjokvassdraget og har utløp mot sørøst til Sommerelva.

## Referanser
Botnsvatnet

**Botnsvatnet** (også skrevet *Botsvatnet*) er en innsjø i Valle kommune i Agder. Den er en del av Kvinavassdraget men er ikke regulert. 

## Referanser
Ábojávri

**Ábojávri** (nordsamisk) eller **Aapujärvi** (kvensk) er en innsjø i Kvænangen kommune i Troms. Den er regulert som magasin for Lassajavrre kraftverk.

## Referanser
Zheng (stat)

**Zheng** (&#37165;) var en bystat på Zhou-dynastiets tid i det sentrale Kina, i dagens Henan-provins. Bystaten ble grunnlagt i 806 f.Kr. av hertug Huan av Zheng. Han tok navnet Ji You, og alle de påfølgende Zheng-hertugene tok også navnet Ji. 

Da han skjønte at Zhou-dynastiet var på hell, flyttet hertug Huan sitt gods, sin familie og sine handelsmenn østover. Hans etterfølger hertug Wu av Zheng annekterte statene Det østlige Guo og Kuai, og gjorde Xin Zheng til sin hovedstad. Hertug Wu og hans etterfølger hertug Zhuang av Zheng ble begge rådgivere for Zhou-dynastiets konger.

Ved begynnelsen av vår- og høstannalenes tid var staten Zheng en av de sterkeste. Zheng var den første Zgou-staten som så begynte annektere andre stater. Det var i 712, med erobringen av staten Xi. Gjennom hele vår- og høstperioden var Zheng en av de mest velstående av statene, og nøt godt av en sentral beliggenhet som gav den et utmerket utgangspunkt for handel. Staten hadde også flere handelsfolk enn de andre statene. Zheng hadde også mange dyktige statsmenn. Den mest berømte av dem var Zi Chan. 

Senere i vår- og høstperioden led Zheng under at den ikke lenger hadde noen ekspansjonsmuligheter, ettersom den sentrale beliggenheten rett og slett stengte den inne mellom de omliggende stater, som etterhvert hadde ekspandert utover og slik blitt større. Zheng inngikk i denne epoken skiftende allianser. Flere av de omliggende stater kappes om Zheng: Statene Chu og Qi, og senere Chu og Jin. Til tross for å ha blitt relativt svekket klarte Zheng helt på egen hånd å nedkjempe et fremstøt fra tre allierte stater i 607, Jin, Song, Chen og Wei.

Under statsmannen Zi Chan ble Zheng den første av statene til å etablere et skikkelig lovverk, i 543 f.Kr.. Zheng blederetter gradvis svekket til den ble absorbert av Han i 375 f.Kr.

## Referanser
Druk Air

**Druk Air** er Bhutans nasjonale flyselskap og har hovedsete i Paro, litt vest for hovedstaden Thimpu. Det har (2005) rutetrafikk til fem byer i fire omliggende land. Druk Air er det eneste flyselskapet som betjener Paro lufthavn, som er fjellandet Bhutans eneste flyplass. 

Flyselskapet ble opprettet den 5. april 1981 og begynte sine flyvninger den 14. januar 1983. Selskapet er heleid av staten. 

Druk Air-flåten består av to fly av typen Airbus A319-100 (september 2005).

Pr. februar 2005 hadde Druk Air flyvninger fra Paro til Bangkok (Thailand), Kolkata og Delhi (India), Dhaka (Bangladesh), Katmandu (Nepal) og Yangon (Myanmar). 

## Eksterne lenker
*
Ideer om frihet

***Ideer om frihet*** var et norsk liberalistisk idetidsskrift som utkom i tidsrommet 1980–2000, under devisen «et skandinavisk tidsskrift for den frie tanke og det frie marked».

Noen av skribentene bak tidsskriftet var Hans Chr. Garmann Johnsen, Jan Sommerfelt-Pettersen, Sigmund Knag og Lars Peder Nordbakken. Senere kom det til andre skribenter som sf-forfatteren Øyvind Myhre, den senere Fremskrittspartiet-politikeren Tor Geir Høien, Jan Arild Snoen og Bent Johan Mosfjell.

Den første redaktøren var Lars Peder Nordbakken. Fra 1982 overtok Sigmund Knag som ansvarlig redaktør. Jan Sommerfelt-Pettersen ble ansvarlig redaktør i 1984 og Jan Arild Snoen overtok i 1993. 

I utgangpunktet var utgiver foreningen Libertariansk Samfunn i Bergen som hadde følgende prinispperklæring "Vi, medlemmer av Libertariansk Samfunn, hevder alle menneskers ubegrensede rett til å bestemme over sitt eget liv, til å leve slik de selv velger, og til resultatene av sine handlinger, så lenge de ikke, med vold, krenker andres like rett til å leve slik de velger. Dette prinsipp medfører at alle mennesker har rett til full ytrings- og handlefrihet, at den private eiendomsrett må respekteres fullt ut, og at det eneste økonomiske system som er i overensstemmelse med dette grunnprinsipp er en fri markedsøkonomi." 

I 1983 ble Libertariansk Samfunn nedlagt og virksomheten ble videreføret i Bergen Adam Smith Club. Tidsskriftet Ideer om Frihet ble fra 1983 en selvstendig virksomhet. 

## Eksterne lenker
*
Ráisjávri

**Ráisjávri** er en innsjø øst i Reisa nasjonalpark i Nordreisa kommune i Troms. Innsjøen er utspring for Reisaelva, som renner ut i vest. Bredden på nordsiden av innsjøen danner grense for nasjonalparken.

Ved nordenden av vannet ligger Reisavannhytta drevet av Statskog.

## Referanser
Gjøljavatnet

**Gjøljavatnet** (også kalt **Store Gjølgavatnet**) er en innsjø i Ørland kommune i Trøndelag. Den er regulert som magasin for Teksdal kraftverk og er skilt fra Teksdalsvatnet med en dam bygd i 1951.

## Idrett og kulturhistorie
Triatlon Gjølgavatnet er et arrangement som går årlig i juli måned. På nordsiden av vannet finnes dyremalerier fra steinalderen.

## Krigshistorie fra annen verdenskrig
Tysbotn ved Gjølgavatnet var et gårdsbruk som ble drevet av Lina (Dorthea Nikoline Johansdatter Fiksdal) og Jørgen Tysbotn født 1. februar 1889. Jørgen Tysbotn står sentralt i Fosen-historien som en av grensevaktene på Fosen under unionsoppløsningen av Sverige i 1905. Senere under den annen verdenskrig ble han en sentral rolle for motstandsbevegelsen på Fosenhalvøya. Blant mange andre drev han motstandsarbeid på denne avsidesliggende gården. Ett av våpenlagrene til Milorg på Fosen var stasjonert her på gården ved «våpenhytta». Pga tyskernes oppdagelse og arrestasjonen under Operasjon Oleander via en angiver ble Jørgen Tysbotn sendt til Grini fangeleir til freden kom. Jørgen ble preget resten av livet av mishandlingen han ble utsatt for under fangenskap. Jørgen døde 28. februar 1955.

## Adkomst
Grandalsosen rasteplass langs fylkesvei 710 ligger ved sørsiden av Gjølgavatnet.

## Referanser




## Litteratur
*Fosen historielag, årbok 1995, side  115-122
*Leif Johan Igletorp, 1995 – side 115
*Årshefte for Stjørna heimbygdslag år 2009

## Eksterne lenker
* Mølnagården 
* Fosna-Folket 
* Minneord om Jørgen Tysbotn 
* Triatlon Gjølgavatnet
* Store norske leksikon
Dinklage

**Dinklage** er en by i Niedersachsen i Tyskland med (2004) ca. 13&nbsp;000 innbyggere. Den ligger i landkretsen Vechta i Oldenburger Münsterland.

Stedets historie kjennes siden 1231, da det nevnes som *Thinclage*. Det fikk bystatus 16. september 1995. Byens navn har sin opprinnelse i gammelhøytysk og betyr «tingsted».

Byen har vært sete for greveslekten von Galen, som i tidligere tider hadde domsmyndighet der. Den senere kardinal Clemens August von Galen ble født i byen. Vannborgen i Dinklager Burgwald hvor kardinalen bodde i unge år er idag et benediktinernonnekloster.

Av byens befolkning er 69,3 % katolsk, 16,9 % evangelisk-luthersk og 13,8 % tilhører andre eller ingen religioner. I byrådet har CDU 19 seter og SPD 8 seter. Borgermester er Frank Bittner.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Theodor W. Hänsch

**Theodor Wolfgang Hänsch** (født 30. oktober 1941 i Heidelberg) er en tysk fysiker og mottager av Nobelprisen i fysikk for 2005 sammen med John L. Hall og Roy J. Glauber. Hänsch og Hall delte den ene halvparten, og fikk prisen for deres «bidrag til utviklingen av laser-basert presisjons-spektroskopi, inkludert den optimalfrekvente kamteknikken».

Hänsch er direktør ved Max-Planck-Institut für Quantenoptik og professor i eksperimentell fysikk ved Ludwig-Maximilians-Universität München.

I 1989 mottok han Gottfried Wilhelm Leibniz-prisen fra Deutsche Forschungsgemeinschaft, som er den mest prestisjefylte forskningspris i Tyskland. I 2005 mottok han også Otto Hahn-prisen fra byen Frankfurt am Main, foreningen av tyske kjemikere og den tyske fysiske foreningen.

En av hans studenter, Carl E. Wieman, mottok Nobelprisen i fysikk i 2001.

Hänsch ble i 2008 utnevnt til den tyske ordenen Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 

* Hänschs side ved LMU
* Max-Planck-Institut für Quantenoptik
John L. Hall

**John L. Hall** (født 1934) er en amerikansk fysiker. Han mottok Nobelprisen i fysikk  sammen med Theodor W. Hänsch 2005, for deres «for deres bidrag til utviklingen av laser-basert presisjonsspektroskopi, inkludert den optiske frekvenskamteknikken». Hall og Hänsch delte den ene halvparten av prisen, mens Roy J. Glauber fikk den andre halvparten «for hans bidrag til kvanteteorien om optisk koherens».

Hall har tre grader fra Carnegie Institute of Technology, en bachelor of science i 1956, en master of science i 1958 og en filosofisk doktorgrad i 1961. Han fullførte sine postdoktorstudier ved Department of Commerce's National Bureau of Standards, nå National Institute of Standards and Technology (NIST), hvor han ble værende fra 1962 og frem til han gikk av i 2004. Han har undervist ved University of Colorado at Boulder siden 1967.
 
## Referanser




## Eksterne lenker

* CV og publikasjonsliste
* National Institute of Standards and Technology (NIST)
Oldenburger Münsterland

**Oldenburger Münsterland** er den sydlige (og katolske) del av det tidligere storhertugdømmet Oldenburg. Til Oldenburger Münsterland hører de nåværende landkretsene Cloppenburg og Vechta, en region med mer enn 600 års felles historie og tradisjon. I tillegg til å være et overveiende katolsk område er det stadig en meget agrar region. Det har den største tettheten av fjærkre, svin og okser i Tyskland. Takket være sitt landbruk har området lav arbeidsledighet.

## Historie

På slutten av 1300-tallet erobret Münsters landsherre det tecklenburgske distriktet Cloppenburg og innlemmet det 1400 i høystiftet Münster. I 1668 fikk biskopen av Münster også den kirkelige overhøyhet over Niederstift Münster. Ved riksdeputasjonshovedbeslutningen av 25. januar 1803 fikk den protestantiske hertugen av Oldenburg (land) herredømmet over Cloppenburg og Vechta. Kirkelig (katolsk) overhyrde forble likevel biskopen av Münster. Siden 1820-årene er den *biskoppelige officialis* i Vechta den stedlige representant for biskopen av Münster. Dette i den katolske kirke enestående embede bekler for tiden Heinrich Timmerevers, med rang som hjelpebiskop.

## Se også
* Oldenburger Land
* Münsterland

## Eksterne lenker
* Verbund Oldenburger Münsterland e.V.
Edward av Middleham

**Edward av Middleham**, også kjent som **Edward Plantagenet** (født ca. 1473, død 9. april 1484) var eneste sønn av Rikard III av England og hans dronning Anne Neville.

Han ble født på Middleham Castle omkring 1473. Slottet hadde tilhørt hans morfar Richard Neville, 16. jarl av Warwick. I 1478, etter henrettelsen av George Plantagenet, 1. hertug av Clarence for høyforræderi  fikk han tittelen jarl av Salisbury på livstid; den ville altså ikke gå videre til eventuelle arvinger ved hans død.

Etter at hans far ble kronet i 1483 ble han også fyrste av Wales. Innsettelsen fant sted i York Minster, og samtidige kilder antyder at den ble arrangert i all hast. Det er mulig at han ikke hadde vært i stand til å reise til London for kroningen på grunn av dårlig helse, men at tilstanden hadde bedret seg innen foreldrene nådde det nordlige England.

Året etter døde han plutselig, og Rikard III sto dermed uten noen arving. Selv om en arving ble utpekt etterpå, var tronkravet svekket, og dette åpnet veien frem mot Henry Tudors erobring av kronen i slaget ved Bosworth Field i 1485.

Edward ble gravlagt i sognekirken i Sheriff Hutton, en landsby som familien eide. 

## Referanser
Arthur, prins av Wales

**Arthur Tudor** (født 20. september 1486 i Wichester i England, død 2. april 1502 på :Ludlow Castle) var eldste sønn av Henrik VII av England og Elizabeth av York. Han fikk navn etter den legendariske kong Arthur, dels for å symbolisere håpet om en ny storhetstid for England, og dels for å fremheve Huset Tudors walisiske røtter. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Det har tidligere blitt hevdet at han var et sykelig barn. Det har siden vist seg å være en mistolkning av historiske kilder, og alt tyder på at han var ved god helse for mesteparten av sitt liv. Han ble oppkalt etter den legendariske kong Arthur, og var Tudorslektens fremste håp. Ved fødselen fikk han tittelen hertug av Cornwall, og 29. november 1489 ble han prins av Wales og jarl av Chester.

### Ekteskap, død
Da han var to år gammel ble det arrangert ekteskap for ham med den spanske prinsessen Katarina av Aragón. De giftet seg i november 1501, og reiste til Ludlow Castle ved den walisiske grensen, hvor Arthur hadde sin residens som prins av Wales og president for *[[Council of Wales and the Marches]]*. 

Neste vår døde han av en ukjent sykdom som ga høy feber. Medisinere har i senere tid spekulert på om han døde som følge av et utbrudd av hantavirus blant gnagere i Wales.

Han ble gravlagt i Worcesterkatedralen, og et minnesmerke, *Prince Arthur's Chantry*, ble reist der i 1504. Hans yngre bror Henry arvet titlene, og ble i 1509 kronet som Henrik VIII. 

Da han døde var det uklart om Arthurs ekteskap med Katarina hadde blitt fullbyrdet. Dette skulle senere få stor betydning for landets historie. Henrik VIII fikk pavelig dispensasjon til å gifte seg med henne, og da han senere søkte om å få ekteskapet annullert brukte han hennes tidligere ekteskap med broren som årsak. Han fikk ikke aksept for dette fra Den katolske kirke, ettersom han tidligere hadde fått dispensasjon med den begrunnelse at hennes første ekteskap ikke hadde blitt fullbyrdet, noe som etter hvert førte til brudd med Roma.

## Referanser


## Litteratur
* Steven Gunn: *Arthur Tudor, Prince of Wales*, Woodbridge, 2009, ISBN 1-84383-480-4
Edward Plantagenet

**Edward Plantagenet** kan vise til flere personer:

* Edvard I av England
* Edvard II av England
* Edvard III av England
* Edvard IV av England
* Edvard V av England
* Edward av Middleham
* Edward av Westminster
* Edward, den svarte prinsen
* Edward, jarl av Warwick
Neisseria gonorrhoeae

***Neisseria gonorrhoeae*** er en gram-negativ kuleformet (kokker) bakterie som forårsaker sykdommen gonoré.

## Eksterne lenker
*
Treponema pallidum

***Treponema pallidum*** er en spiroket-bakterie som forårsaker sykdommen syfilis. Den er utelukkende en parasitt på mennesker, og overføres enten seksuelt ved å trenge gjennom intakte slimhinner eller små sår i kjønnsorganene, eller gjennom livmoren til et foster. Infeksjon av fostre fører til for tidlig fødsel, fosterdød eller medfødt syfilis. Bakterien dør raskt utenfor kroppen, og kan ikke dyrkes i laboratorium.

## Eksterne lenker
*
Cytomegalovirus

**Cytomegalovirus** (CMV) er et DNA-virus i gruppen herpesvirus. Infeksjon med CMV er i de fleste tilfeller asymptomatisk, men kan føre til en mononukleose-lignende tilstand. 80 % av befolkningen har hatt infeksjonen innen de når voksen alder.

Etter primær infeksjon blir viruset liggende latent i kroppen, og kan føre til senere infeksjoner. Ved akutt infeksjon blir CMV skilt ut i urin, spytt, brystmelk og vaginalsekreter, og sekresjon av viruset kan pågå periodisk i flere år. Naturlig overføring er via spytt eller seksuell kontakt, men blodoverføring og organtransplantasjon kan også overføre CMV.

Cirka 1% av alle barn fødes med en CMV-infeksjon. Mulige konsekvenser er nedsatt hørsel og sen motorisk utvikling på grunn av skader i det indre øret.
Samovar

**Samovar** (russisk: самовар) er en tekoker. Den finnes i området rundt Russland og andre slaviske land, samt i Tyrkia. Den skal ha blitt oppfunnet i Russland.

## Eksterne lenker
*
Digital lydavspiller

En **digital lydavspiller** er en bærbar elektronisk enhet som lagrer, organiserer og spiller av digitale lydfiler. Digitale lydavspillere omtales ofte som *[[MP3]]-spillere*, men de fleste typer spiller også andre lydformater. Noen av de vanlige formatene er proprietære, som MP3, Windows Media Audio (WMA) og Advanced Audio Codec (AAC). Andre formater er helt åpne, som Ogg Vorbis, FLAC og Speex.

Det er fire hovedtyper digitale musikkavspillere:
* *CD-spillere* &ndash; Disse er som regel vanlige bærbare CD-spillere som kan spille både vanlige lyd-CD-er og CD-er med komprimerte lydfiler på.
* *[[Flash]]-baserte spillere* &ndash; Disse lagrer lydfilene på enten interne eller eksterne minnekort. Typisk lagringskapasitet er 128 MB til 1 GB.
* *[[Harddisk]]-baserte spillere* &ndash; Enheter som lagrer lydfilene på en intern harddisk. Disse har ofte høyere lagringskapasitet, som regel fra 1,5 GB til 100 GB.
* *[[Multimedia]]-baserte spillere* &ndash; Enheter som kan vise bilder videoklipp på en større skjerm i tillegg til å spille musikk. Disse er fortsatt relativt dyre i pris.

## Vanlige typer digitale musikkavspillere
*Archos
*Creative Nomad/Creative Zen fra Creative Labs
*Dell Digital Jukebox ("Dell DJ") fra Dell
*GigaBeat fra Toshiba
*iAudio fra Cowon
*IOPS
*iPod fra Apple
*iRiver
*m:robe fra Olympus
*mobiBLU
*MPIO
*Network Walkman fra Sony
*Rio
*Yepp fra Samsung
*Zune fra Microsoft

## Se også
* Walkman
* Mobiltelefon
* PDA
Hepatitt A-virus

**Hepatitt A-virus** (HAV) er et RNA-virus i gruppen enterovirus som ved akutt infeksjon forårsaker hepatitt. Viruset overføres kun ved kontakt med avføring (Det er også sett smitteoverføring ved blodtransfusjon (Tjade, Trygve, 1997, Medisinsk mikrobiologi)), og formerer seg i mage-tarmkanalen før det sprer seg til leveren. Havrix-vaksinen beskytter mot HAV, og er anbefalt for reisende til områder med stor fare for infeksjon.

## Se også
*Hepatitt B-virus
*Hepatitt C-virus
*Hepatitt D-virus
*Hepatitt E-virus
Hekkveien 4, Søndre Syting, Surrey

**Hekkveien 4, Søndre Syting, [[Surrey]]** er en adresse i bøkene om Harry Potter, skrevet av J.K. Rowling. Dette er adressen der Harry Potter vokste opp, sammen med tante Petunia, onkel Wiktor og Dudleif, Harrys fetter.

**Søndre Syting** er en fiktiv liten by sør for London. Byen er laget av forfatter J.K. Rowling slik at den skal være mest mulig stereotyp for en by i området rundt London, og som en kontrast til den storartede Galtvort høyere skole for hekseri og trolldom.

**Hekkveien** er gata der familien Dumling bor. Det er en gate bebodd av typiske personer fra øvre middelklasse, som bryr seg veldig mye om hva naboene synes om dem. Petunia blir beskrevet som en dame som har veldig lang hals, slik at hun skal kunne se over gjerdene på hva naboene foretar seg. De fleste i gaten tar seg også veldig flid med utseende av gressplen og bil. Da det var vannmangel i Søndre Syting, brøt de fleste naboene forbudet mot å bruke unødig mye vann ved å enten vannen plenen eller vaske bilen.

Harry bodde fast i Hekkveien 4 fra han var ca. 1 år gammel, til han var 10. Han bodde i et bøttekott under trappen, mens Dudleif hadde 2 rom i andre etasje. Da Harry begynte på Galtvort, fikk Dumlingene litt panikk for hva han kunne gjøre med magi, så de valgte å gi ham det ene rommet til Dudleif.  Harry fikk i *[[Harry Potter og Mysteriekammeret]]* fikk et brev fra magidepartementet om at han ikke hadde lov å bruke magi utenfor skolen. Dumlingene pleide å låse skolesakene til Harry inn i bøttekottet. Men etter at han fortalte Dumlingene om den skumle, morderiske gudfaren han hadde, lot de han få lov til å ha dem oppe på rommet sitt, i frykt for å bli overfalt av en morderisk trollmann.

Albus Humlesnurr sender Harry hjem til Dumlingene hver sommer. Da Harrys mor døde, etterlot hun seg et magisk spor av kjærlighet i ham, som Humlesnurr tror bare kan holdes sterkt ved at han er sammen med familien sin hver sommer. I bok 4 finner Voldemort en løsning på hvordan han skal overvinne magien Harrys mor etterlot seg, ved at han gjenoppstår ved hjelp av blod fra Harrys årer. Han kan allikevel ikke nå Harry så lenge han kan kalle Hekkeveien for sitt hjem. Derfor må Harry likevel returnere til Hekkveien 4 hver sommer. Som ekstra beskyttelse, blir han passet på av medlemmer av føniksordenen.
St. Mungos hospital for magiske sykdommer og skader

**St. Mungos hospital for magiske sykdommer og skader** er et fiktivt sted i Harry Potter bøkene, skrevet av J.K. Rowling. Det er sykehuset for magikere som bor i Storbritannia. Leger ved sykehuset kalles ikke leger, men helere, og de har på seg limegrønne kapper. For å bli en heler, må Galtvortstudenter ha Ø.G.L.E.-karakterer på minst **B** (*Bedre enn ventet*, den nest høyeste karakteren) i fagene Transfigurasjon, Eliksirer, Trylleformler, Urtologi og Forsvar mot svartekunster.

St. Mungos er lokalisert i London. For å komme inn på sykehuset må man gå gjennom et vindu som ser ut som om det tilhører et kjøpesenter som er stengt for oppussing, *Skyllstad & Bløyte AS*. Vinduet opptrer som en magisk portal inn i hovedbygningen, og ligner veldig på barrieren man må gjennom for å komme til plattform 9¾ på King's Cross railway station. Utvendig er sykehuset lagd av rød teglstein, og det er veldig møkkete, noe som er totalt motsatt av hvordan det ser ut innvendig. Inne er alt rent og pent, og det ser ut nøyaktig slik et sykehus skal se ut. Det er 6 etasjer, og ved resepsjonen i første etasje henger et skilt med oversikt over avdelingene:

St. Mungos ble grunnlagt av den besømte heleren Mungo Bohnam på 1600-tallet. Den eksakte datoen er ukjent. St. Mungos emblem er en tryllestav som er krysset med et bein.

Harry Potter kommer til St. Mungos for første gang etter at Arthur Wiltersen blir angrepet av en slange (en hendelse Harry er vitne til i en drøm).

**Andre kjente figurer som har vært innlagt på St. Mungos er:**
*Minerva McSnurp, som måtte ligge der en stund etter at hun ble truffet i brystet av fire lammelsesformler fra Venke Dolorosa Ufferts medsammensvorne, som prøvde å fjerne Gygrid fra Galtvort.
*Nymphadora Dult ble lagt inn der etter at hun ble slått bevisstløs i slutten av den femte boken, da hun hadde vært i slåsskamp mot Bellatrix DeMons.
*Katti Bull ble lagt inn på St. Mungos etter at rørte ved et forhekset halskjede som hun bar under påvirkning av «Befalius-forbannelsen».
*Gyldeprinz Gulmedal ble lagt inn etter at han ved en feiltakelse slettet sin egen hukommelse.
*Frank og Alinda Langballe ble lagt inn etter at de ble torturert til sinnssykdom av Bellatrix DeMons og kompani.

Lucius Malfangs sjenerøse donasjoner til St. Mungos har gitt ham innflytelse hos magidepartementet og Kornelius Bloeuf.
Sommer

:*For den danske TV-serien med samme navn, se [[Sommer (TV-serie)]]. For den russiske filmmusikalen fra 2018, se [[Sommer (film fra 2018)]]


*'Sommer''' er den lyseste og varmeste av de fire årstidene. Om sommeren er blomstringa og veksten i naturen på sitt kraftigste, og perioden følger etter våren og avløses av høsten.

## Definisjoner
Den astronomiske sommeren er perioden fra sommersolverv til høstjevndøgn, som på den nordlige halvkulen inntreffer fra 21. juni til 23. september. I tempererte og arktiske soner på kloden regner en vanligvis juni, juli og august som sommermåneder. På den sørlige halvkula er det ifølge denne definisjonen sommer fra 21. desember til 21. mars. De sammenfallende astrologiske sommertegnene er krepsen, løven og jomfruen.

Innen meteorologien defineres sommeren gjerne som den perioden da normal døgnmiddeltemperatur for det aktuelle stedet er 10 °C eller mer. I artikkelen om årstid er det oppgitt når sommeren etter dette begynner en del steder i Norge. Per definisjon vil derfor byer i sør-Norge f.eks Bergen ha sommer fra tidlig mai til tidlig oktober, mens Vardø ikke vil ha sommer i det hele tatt.

Sommeren er den delen av året når solen står høyt på himmelen og den gjennomsnittlige dagtemperaturen er høyest. For den del av befolkningen som arbeider med naturens avkastning er derfor sommeren årstiden for slit og arbeid, mens den for resten av befolkningen er det årstiden for ferie og fritid.

## Høysommer, Indian summer, sørsommer og annet
Sommerperioden kan deles inn i forsommer, høy- eller midtsommer og seinsommer. Indian summer, «indiansk sommer», er betegnelse på varmt, sommerlig vær som kan forekomme på høsten etter at den egentlige sommeren er over.

### Sørsommer
Den mildeste og lyseste årstida på den sørlige halvkula av jorda opptrer når det er vinter i nord. Denne årstida kan omtales som syd- eller sørsommer til forskjell fra den «egentlige» sommeren i nord, og uttrykkes brukes særlig om perioden fra januar til mars i områdene i eller omkring Antarktis.

## Se også
* Årstid
* Sommersolverv
* Sommertid

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Truet dyreart

En **truet dyreart** er et takson eller en organisme som av ulike eller sammensatte årsaker risikerer utdøing. Trusselbildene varierer, både med hensyn til taksonet og geografien.

Verdens naturvernunion (IUCN) har utarbeidet ei internasjonal rødliste for bedre å kunne ivareta internasjonale og nasjonale spørsmål om trua arter. Denne lista ivaretas av Species Survival Commission (SSC), mens nasjonale rødlister ivaretas av et lokale myndigheter. Ifølge den internasjonale rødlista versjon 3.1 revisjon 2025-1 er det mer enn  arter som er truet av utryddelse.

Mange land har lover som gir spesiell beskyttelse til disse dyreartene (lover som for eksempel kan forby handel og jakt, eller forby utvikling (f.eks. kultivering) av dyreartenes naturlige habitat og lignende), for å unngå at de blir totalt utryddet. Bare noen få av de mange truede dyreartene kommer på listen og blir gitt beskyttelse ved loven. Mange flere dyrearter blir utryddet, eller vil potensielt bli utryddet, uten å få offentlig oppmerksomhet.

At en dyreart havner på en liste over truede dyrearter kan også være en ulempe, siden det gjør dyrearten mer verdifull og ønsket blant samlere og krypskyttere.

## Se også
* IUCNs rødliste
* Norsk rødliste for arter
* CITES

## Referanser




## Eksterne lenker
* Miljøstatus i Norge: Truede arter
* Miljøstatus i Norge: Truede arter på kart
* WWF-Norge: Truede arter
* BBC-artikkel
Hepatitt B-virus

**Hepatitt B-virus** (HBV) er et DNA-virus i gruppen hepatittvirus som ved akutt infeksjon fører til hepatitt. Omtrent 60 % av infeksjoner er asymptomatiske, men en liten andel er svært alvorlige og fører til utstrakt leverskade og leversvikt.

## Overføring
HBV overføres med blod og andre serum-avledede kroppsvæsker som sæd og vaginalsekreter. For at overføring skal skje, må den infeksiøse væsken være i kontakt med slimhinne eller skadet hud, eller bli inokulert gjennom huden. Spytt inneholder lave konsentrasjoner med viruspartikler, men overfører viruset kun dersom det blir inokulert gjennom et bitt. Overføring kan også skje ved samleie, eller fra mor til barn under fødselen.

Mellom 2 % og 10 % av dem som blir infisert som voksne, og opp mot 90% av dem som blir infisert som spedbarn blir kroniske bærere av viruset. Omtrent 25 % av de kroniske bærerne utvikler progressiv hepatitt, som kan føre til skrumplever og leverkreft.

## Vaksinering
Vaksinen mot HBV (Engerix-vaksine) er produsert av genmanipulerte gjærsopper. Vaksinasjon er anbefalt for dem som har yrke eller livsstil som øker sjansene deres for å utsettes for viruset, spedbarn hvis mødre er bærere av viruset, og helsepersonell som er i kontakt med blod, kroppsvæsker eller vev. Tre injeksjoner over 6 måneder gir immunitet hos 90 %, men noe lavere hos de over 40. Immunitet må bekreftes ved blodprøve etter alle injeksjonene er tatt.

## Se også
*Hepatitt A-virus
*Hepatitt C-virus
*Hepatitt D-virus
*Hepatitt E-virus
Køball

**Køball** er i biljard vanligvis ballen en spiller må treffe med biljardkøen. Den er normalt hvit. Størrelsen til en køball skal bestandig være den samme som resten av biljardballene, men i enkelte typer av myntopererte biljardbord er køballen en tanke større enn resten av ballene.

Køballer har vært lagd av tre, elfenben og forskjellige syntetiske materialer. Moderne køballer blir lagd av fenolharpiks.

## Magnetiske køballer
Magnetiske køballer er baller som blir brukt i myntopererte biljardbord. De blir brukt sammen med elektroniske sensorer som, når de blir utløst, forandrer retningen til køballen. Retningen endres slik spillerne får tak i den igjen, istedenfor at den havner i en beholder sammen med de andre biljardballene, og dermed blir låst av.

## Se også
Biljardball

## Eksterne lenker
*
Svartspaner

I bok- og filmserien Harry Potter, er en **svartspaner** en ansatt ved magidepartementet som sporer opp og fanger mørke magikere. Svartspanere er spesielt ute etter medlemmer av Fyrst Voldemorts gjeng med dødsetere.

Det kreves at svartspanere trener veldig mye på magisk duellering, og at de har gode akademiske akkreditiver før de blir godtatt til et treningsprogram (som vanligvis tar tre år å fullføre). Jobben blir sett på som glamorøs av enkelte magikere. Harry Potter blir mer og mer interessert i å bli en svartspaner etter som handlingen i romanene utvikler seg.

Ifølge professor Minerva McSnurp må man ha minst fem ØGLE-grader med en karakter på minst **B** for å kunne bli en svartspaner. Etter at man har oppnådd ØGLE-gradene sine, må man gjennomgå en serie strenge personlighets- og evnetester for å vise at de reagerer på korrekt måte under i en krisesituasjon, samt å vise at de har veldig høye kunnskaper i praktisk forsvar.

Svartspanertreningen tar tre år, og to av fagene som man må ta er «skjuling og forkledning» og «smyging og oppsporing».

Det engelske navnet «auror» kommer sannsynligvis fra aurora, det latinske navnet på morgenen; altså slutten på mørket. Det norske navnet sier seg nesten selv, en person som spaner på mørke (svarte) magikere.

Svartspanere i Harry Potter-serien er blant andre:
*Nymphadora Dult
*Alastor Bister (nå pensjonert)
*Dandel (en svartspaner som får den håpløse oppgaven å skygge Humlesnurr i bok 6HP6
*Rufus Grimst (sjef for svartspanerne, og senere magiminister)
*Frank Langballe
*Alinda Langballe
*Lilly Eving ?
*Jakob Potter
*Nestor Bindebolt
## Kilder
* [HP6]*[[Harry Potter og Halvblodsprinsen]]* av J.K. Rowling (2005), UK ISBN 0-7475-8108-8/US ISBN 0-439-78454-9
Skrykken

**Skrykken** er en innsjø i Nore og Uvdal kommune i Buskerud. Den ligger øst på Hardangervidda, i Numedalslågens nedbørfelt.

## Referanser
Gravatn

**Gravatn** (også skrevet **Gravatnet**) er en innsjø som ligger i Sirdal kommune i Agder. Sammen med Valevatn er Gravatn reguleringsmagasin for Tjørhom kraftverk. De to innsjøene er knyttet sammen med en tunnel, og ved høy vannstand er det også forbindelse gjennom Løgjedalen.

## Referanser
Mokkavatnet

**Mokkavatnet** er en innsjø i Ogndal i Steinkjer kommune i Trøndelag. 

Mokkavatnet ligger nær Norges geografiske midtpunkt. Arealmessig er Mokkavatnet delt mellom Steinkjer Kommuneskoger og Statens Skoger. Blant de omliggende fjellområdene er Snåsa i nord, Skjækra eller Skjækerfjella og Sverige i øst, og Verdal eller Verdalsfjella i syd. De nærmest liggende fjellene er Hærvola og Semsklumpen. Sammen med Lustadvatnet er Mokkavatnet en av de to største innsjøene i nedbørfeltet til Ogna (elv).

Ingrid Espelid Hovig og ektemannen arkitekt Jan Inge Hovigs hytte ved Mokkavatnet ble tegnet og satt opp i 1971-72; hytta var i 2005 kandidat til «århundrets bygg».

## Referanser




## Eksterne lenker
* Mokkavatnet Hytteeierforening
* Mokkavatnet på Facebook
* Mokk Gård
* Steinkjer Kommuneskoger – Ongdalsbruket
* Steinkjer Fjellstyre på iNatur.no
* «Drømmehytta kan bli århundrets bygg»; artikkel fra VG Nett
Furusjøen

**Furusjøen** er en innsjø som ligger i kommunene Nord-Fron og Sel i Innlandet. Den har utløp mot øst via elva Frya, ei sideelv til Gudbrandsdalslågen. Den viktigste tilløpselva et Glitra, som har sine kilder i Rondane nasjonalpark.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Søvatnet

**Søvatnet** er en innsjø i Heim, Orkland og Rindal kommuner i Trøndelag. Vatnet er magasin for Søa kraftverk. Det er knyttet sammen med det nedenforliggende Vasslivatnet med en tunnel, og har samme øvre regulerte vannstand med 279,83 meter over havet. Søvatnet kan tappes ned til 275 moh., men med 278,3 moh som minimum i tiden 25. mai–15. oktober. Ved høyeste regulerte vannstand er vannets største dybde 67 meter.

Vatnet har tilsig fra Ljøsåa fra sørvest og Hundsåa fra øst, foruten flere mindre elver og bekker. Det naturlige utløpet er via Flaugelva til Vasslivatnet.

## Referanser




## Eksterne lenker
* NVE dybdekart
Storevatnet (Lom)

**Storevatnet** er en innsjø som ligger på Sognefjellet, helt vest i Lom kommune i Innlandet. Den er regulert som magasin for Herva og Skagen kraftverk. 

## Referanser
Storsvenningvatnet

**Storsvenningvatnet** (også kalt **Store Svenningsvatnet**, sørsamisk: *Svijjege*) er en innsjø i Grane kommune i Nordland.

Innsjøen har tilsig fra Kjerringvatnet i sør og noen mindre bekker i øst. Utløpet er i nordenden gjennom ei kort elv til Litlsvenningvatnet, og videre via Svenningdalselva til Vefsna.

Langs østsiden av vatnet går Europavei 6.

## Referanser
Birkelandsvatnet (Bjerkreim)

**Birkelandsvatnet** (også kalt **Byrkjelandsvatnet** og **Storavatnet**) er en innsjø som ligger i Bjerkreim kommune i Rogaland. Det er ett av flere større vatn i nedbørfeltet til Bjerkreimselva.

## Referanser
Rotbergsjøen

**Rotbergsjøen** også kalt **Mellom Røgden** er en innsjø i Grue kommune i Innlandet. 

Det finnes flere gode badestrender rundt Rotbergsjøen. Rundt sjøen har det tidligere vært finnetorp. Det er gjort flere steinalderfunn rundt sjøen, som såkalte beinknusere, flint, kvartsredskaper og andre pil- og spydrester.

Hovedinnløpet er Rotbergsåa og kommer fra Fallsjøen i nord, utløpet er Løvhaugsåa som renner sørover og inn i Røgden.

## Referanser
Sandnesvatnet

**Sandnesvatnet** (lulesamisk: *Sáttonjárgjávrre*) er en innsjø i Hamarøy kommune i Nordland, omtrent 12 kilometer sør for Innhavet.

Vatnet ligger i Sagvassdalen, mellom fjellene Rønna i øst og Souksavuomvárre i sørvest, som det tredje i en rekke av innsjøer som samlet går under navnet Sagvatnan. Sandnesvatnet ligger på samme nivå som Strindvatnet og Rotvatnet, som har utløp mot nord til Sagelva. De tre innsjøene er regulert som magasin for Sagfossen kraftverk.

E6 går langs øst og nordsiden av vatnet mellom Falkelv og grenden Strinda.

## Fotnoter



## Referanser
Skogseidvatnet

**Skogseidvatnet** er den største innsjøen i Bjørnafjorden kommune i Vestland. Den har utløp via Drageidskanalen til Henangervatnet. De største tilløpene er Eidselva fra Gjønavatnet og Orraelva fra Øvre Hålandsdalen i nordøst.

## Fiske
Vatnet har en stamme av storørret, som det ikke er mange av på Vestlandet. Fisket etter denne er regulert i en egen forskrift. Vatnet har også stor røye. Norges største (8,285 kg) ble fanget i Skogseidvatnet av Ivar Mathisen fra Hamar 2. mai 2002.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Bilde av norges største røye 
* Informasjon om kjøp av fiskekort
Riasten

**Riasten** er en innsjø i Holtålen kommune i Trøndelag. Den inngår i Glommas vassdragsområde og er det nordligste området i Norge som ligger syd for vannskillet mellom det sønnafjeldske og nordafjellske. Noen mindre vann, som Storøvlingen og Ysteosen, drenerer også mot sør og ligger enda et par km nordøst for Riasten.

## Referanser
Fallsjøen

**Fallsjøen** (også kalt **Nordre Røgden**) er en innsjø som ligger dels i Åsnes kommune i Innlandet, dels i  Torsby kommune i Värmland i Sverige. 

Den norske delen utgjør omtrent to tredeler av sjøens samlede overflate. Utløpet heter Rotbergsåa og renner ned til Rotbergsjøen. 

I eldre tider var det mange kverner langsmed dette vassdraget. Det ble før fløtet mye tømmer til Sverige her.

## Referanser
Kobbvatnet (Sørfold)

**Kobbvatnet** (lulesamisk: *Gåpjávrre*) er en innsjø i Kobbelvvassdraget i Sørfold kommune i Nordland. Den har utløp mot sørvest til Kobbelva.

Kobbelv kraftverk ligger ved Kobbvatnet.

## Referanser
Sagelvvatnet

**Sagelvvatnet** er en innsjø i Balsfjord kommune i Troms. Den har et areal på , et nedbørfelt på , og ligger 91 meter over havet.

Vatnet har tilløp fra en rekke mindre elver og bekker som har sine kilder i fjell- og skogsområdene rundt. De største av tilløpselvene er Tømmerelva, Vesterelva og Langvasselva, som munner ut lengst sørvest i vatnet. Utløpselva fra vatnet er Sagelva, som renner ut helt i nordenden.

Innløpsområdet til Sagelvvatnet er vernet som Sagelvvatn naturreservat, mens hele Sagelvvassdraget i 1973 ble vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag. Vernet ble hovedsakelig begrunnet med de naturvitenskapelige interessene knyttet til Sagelvvatnet, som av zoologer anses som meget interessant ornitologisk og en av de rikeste fuglebiotopene i indre deler av Troms. Vatnet er meget næringsrikt, og det har ført til et tallrikt bunndyrsamfunn med et stort antall grupper bunndyr representert. Bunnfaunaen danner igjen næringsgrunnlag for det rike fuglelivet, med mange fuglearter og tett bestand av ender.

Fylkesvei 296 går langs vestsida av vatnet, mens en kommunal veifølger østsida. Landskapet rundt vatnet er dominert av gårdsbruk og dyrket mark.

## Referanser
Våvatnet

**Våvatnet** er en innsjø i Orkland kommune i Trøndelag. Våvatnet er Orkland kommunes drikkevannskilde. 

Våvatnet er, sammen med Gangåsvatnet, reguleringsmagasin for Skjenaldfoss kraftverk. *Våvassdammen* ble bygd rundt 1910. Fra Våvassdammen renner vannet fritt igjennom elva Sandåa, Songsjøen, elva Songa og til Gangåsvatnet.

## Referanser
Ståvatn

**Ståvatn** er en innsjø som ligger i Vinje kommune i Telemark samt Ullensvang kommune i Vestland. Den er en del av Skiensvassdraget og har utløp til elva Kjela som renner ned til Kjelavatn og videre ned mot Haukeli og Edland.

Ståvatn er regulert som magasin for Kjela kraftverk, og vannstanden kan reguleres mellom 978 og 966 moh. Oppdemmingen av Ståvatn har medført at det nå flyter sammen med Ulevåvatnet lengre vest til ett sammenhengende magasin. For å kunne utnytte magasinet i Ulevåvatnet bedre er det gravd ut en kanal mellom de to. Denne kan sees ved broen ved Midtfjellsvollen når vannstanden er lav.

Øst for Ståvatnet ligger Haukeliseter. Europavei 134 går på Telemarksida langs nordbredden av sjøen. Ved fylkesgrensa krysser veien over til sørsida via en rekke små holmer.

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
*
Gjuvsjåen

**Gjuvsjåen** er en innsjø som ligger i Vinje kommune i Telemark. Innsjøen, som ligger på Hardangervidda, helt nord i kommunen, har sitt utløp i Gjuvsjååi, som renner ned mot Skardvatnet

## Referanser




## Eksterne lenker
* Bilder på artific.org
Solbjørnvatnet

**Solbjørnvatnet** er en innsjø sør i Flakstad kommune på Moskenesøya i Nordland. Den er regulert som magasin for Solbjørn kraftverk ved Mølnvågen, og vannstanden varierer mellom 76 og 86 meter over havet. Ved høyeste vannstand har den et areal på 4,98 km².

Vatnet med nedbørfeltet rundt er statlig vernet som friluftsområde.

Det er en stamme av ørret i vatnet, men denne har gått noe tilbake de senere årene. Garnfiske er ikke tillatt.

## Referanser
Kjennsvatnan

**Kjennsvatnan** er en innsjø i Hemnes kommune i Nordland. Den består av to bassenger, Austre Kjennsvatnet og Vestre Kjennsvatnet, som ligger på samme høyde og er adskilt med det bare femti meter breie Smalsundet. Kjennsvatnan er regulert som magasin for Rana kraftverk.

Sør for Vestre Kjennsvatnet ligger Kjennsvasshytta, som tilhører Hemnes turistforening.

## Referanser
Straumsfjorden (Agder)

**Straumsfjorden** er en innsjø som ligger i kommunene Bygland og Valle i Agder. Straumsfjorden er en del av Tovdalsvassdraget.

Ved Straumsfjorden ble det i 1979 registrert flere steinalderboplasser og fornminner fra jernalderen.

## Referanser
Vurrusjøen

**Vurrusjøen** er en innsjø som ligger på Drevsjø i Engerdal kommune, Innlandet. Vurrusjøen er 19,5 meter dyp på det dypeste. Den har utløp mot øst gjennom den 750 meter lange Strømmen til Fløtningsjøen, som ligger på samme høyde. Hovedtilløpet er Hyttelva fra Drevsjøen, som munner ut lengst vest i Vurrusjøen.

Fiskeslag som finnes i Vurrusjøen er gjedde, abbor, mort, ørret, sik, harr og lake.

## Referanser




## Eksterne lenker
* NVE, dybdekart 1995
Kvennsjøen

**Kvennsjøen** er en innsjø i Ullensvang kommune i Vestland. Den er en del av Skiensvassdraget og har utløp mot øst til elva Kvenno, som renner ned til Møsvatn.

## Referanser
Atnsjøen

**Atnsjøen** er en innsjø som ligger i Stor-Elvdal og Sør-Fron kommuner i Innlandet. Den er 8,9&nbsp;km lang og 0,8&nbsp;km på det bredeste. Største dybde er 80,5 meter og gjennomsnittlig dybde er 35 meter. Med volum på 169 millioner m3 og et gjennomsnittlig årlig avløp på 331 millioner m3 går det teoretisk ½ år å skifte ut vannet i innsjøen. Atna er et vassdrag med relativt få og små innsjøer, bare Atnsjøen er av vesentlig størrelse og øvrige innsjøer er mindre enn 1&nbsp;km2. Atnsjøen utgjør over halvparten av innsjøarealet i Atnas nedbørsfelt. Store deler av Rondane drenerer til Atna og Atnsjøen. På Sør-Neset ved innsjøen har vitenskapsselskapet hatt en gård og der er også meteorologisk stasjon. Området har typisk innlandsklima med lite nedbør (omkring 500 millimeter) som faller mest om sommeren og tidlig høst, mens vintrene er kalde, tørre og snøfattige. På østsiden av innsjøen er et stort hyttefelt. Innsjøen har vært regulert i forbindelse med tømmerfløting. Det er påvist steinalderboplasser langs bredden av innsjøen. Det er ørret og røye i sjøen. Atnsjøen nevnes som en storørretlokalitet i Norge. Innsjøen er relativt næringsfattig. Ovenfor innsjøen frakter elven Atna omkring 1500 tonn erosjonsmateriale årlig og det meste avsettes som et delta ved innløpet til innsjøen. Over det finkornede sandmaterialet dannes det myr på 1 til 5 meter dybde. Elven har hevet seg om lag 2 meter i løpet av vår tidsregning.

Atnmyrene eller Atnsjømyrene er et flatt område med myrer og sumper som strekker seg omkring 10&nbsp;km oppstrøms langs Atna fra innsjøens øvre ende. Området er rikt på vann- og myrfugler. Atnsjømyrene naturreservat ble opprettet i 2001 og ble et ramsarområde i 2011.

## Referanser
Baugevatnet

**Baugevatnet** er en innsjø i Narvik kommune i Nordland. Før 2020 lå den i Tysfjord kommune.

Narvik og omegn turistforening har ei hvilebu ved Baugevatnet. Den ligger på sørøstenden av vatnet, på vestsida av Baugeelva, rett ved brua like sør for utløpet fra Baugevatnet.

Øst for vatnet ligger fjellet med navnet Bávgečohkka/Bávketjåhkkå på henholdsvis nord- og lulesamisk. Ut fra dette er nok det norske navnet ei fornorskning av det samiske navnet Bávkejávrre.

## Referanser
Nedrevann

**Nedrevann** (også skrevet *Nedrevatn*, nordsamisk: *Vuolitjávri*, kvensk: *Alajärvi* eller *Ala-Lemmijärvi*) er en innsjø i Porsanger kommune i Finnmark.

Innsjøen ligger like ved E6, mellom Lakselv og Karasjok. Ved østbredden ligger Porsangmoen.

## Se også
*Okkupasjonsmaktens fangeleirer i Norge

## Referanser
Stora Vargavatnet

**Stora Vargavatnet** er en innsjø i Aurland kommune i Vestland fylke. Innsjøen danner grense for Hallingskarvet nasjonalpark langs bredden på sørsiden. Sjøen får tilsig fra Vetla Vargavatnet og flere vann i vest, mens utløpet er i øst mot Vestredalsvatnet og Aurlandsdalen. Innsjøen er regulert som magasin for Aurland II kraftverk.

## Referanser
Lognvikvatn

**Lognvikvatn** er en innsjø i Rauland i Vinje kommune i Telemark. Innsjøen strekker seg fra Øygarden i øst til Austbø i vest, og er skilt fra Tansvatn gjennom det smale sundet Laupet. Fra Tansvatn fortsetter Tansåi videre til Totak.

Innsjøens navn kan stamme fra de to gårdene Lognvik Nordre og Søndre som ligger i nordøstenden av vannet.

## Se også
* Lognvik gård

## Referanser




## Eksterne lenker
* Dybdekart
Store Spurvvatnet

**Store Spurvvatnet** (nordsamisk: *Šiššajávri*) er en innsjø i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den ligger i Pasvikdalen, rundt 15 kilometer nord for bygda Vaggatem. Sjøen har et areal på  og utløpet er mot sør til Spurvbekken.

## Referanser