Gamlebylinjen

**Gamlebylinjen**, egentlig **Oslolinjen**, er trikkeforbindelsen mellom Stortorvet og Oslo hospital i Gamlebyen – eller Oslo, som var det formelle navnet på Gamlebyen før 1925. Linjen ble opprettet 1875 som en av hovedstadens fire første sporveier. Oslolinjens sporvogner snudde ved Botsfengselet, like før krysset Grønlandsleiret – Schweigaards gate, men allerede i 1878 ble skinnegangen forlenget inn i Oslo gate til St. Halvards plass, og i 1899 til Oslo hospital. Trikkedriften på store deler av strekningen ble stengt ned høsten 2020 da Bjørvikalinja åpnet.

## Historikk
I 1874 bestemte man seg for å bygge sporvei i hovedstaden. Året etter ble det besluttet at man skulle legge ut skinner på gateplanen i fire linjer. Linjene ble bygd av Kristiania Sporveisselskab, og formelt åpnet 6. oktober 1875 som hestesporveier. Tre av linjene hadde utgangspunkt i Stortorvet: Homansbylinjen, Vestbanelinjen og Oslolinjen. Den fjerde pendlet mellom Homansbyen og Vestbanen. Denne ble imidlertid nedlagt etter under to uker. Av byens første trikkelinjer, var det kun Oslolinja som gikk østover. Den fulgte Brugata - Grønland - Grønlandsleiret til Botsfengslet – den opprinnelige endeholdeplassen i øst. I 1878 ble Oslolinjen videreført sørover Oslo gate til St. Halvards plass, og i 1899 videre til Oslo hospital.

Oslolinjen var den siste av hovedstadens sporveier som ble trafikkert av hestesporvogn. 22. januar 1900 gikk den siste sporvogn trukket av hest til Gamlebyen. I overgangen til elektrisk drift ble navnet endret fra «Hestesporvognen» til «Grønntrikken». Oslolinjen fikk samme året sidelinjer til Kampen (se Kampentrikken) og Vålerenga (se Vålerengalinjen), sistnevnte svingte østover og oppover Schweigaards gate – Strømsveien.

I 1917 ble Oslolinjen tilkoplet Ekebergbanen – en forstadsbane mellom Oslo hospital og Sæter bygd av det private sporveisselskapet AS Ekebergbanen. Ekebergbanen  ble formelt åpnet 1. juli 1917. AS Ekebergbanens vogner, de såkalte *vikingskipene*, inntok nå Oslolinjen sammen med vognene fra Kampen og Vålerenga.

Vålerengalinjen ble forlenget til Etterstad med Helsfyr i 1923. På Helsfyr var det overgang til Østensjøbanen.

Ved årsskiftet 1924/25 ble hovedstadens navn endret fra Kristiania til Oslo. Det gamle Oslo fikk da navnet Gamlebyen, og etter den tid er det vel mest korrekt å omtale Oslolinjen som Gamlebylinjen.

I 1957 ble nedre del av Gamlebylinjen splittet – ved Grønlandsleiret/Oslo gate x Schweigaards gate.  Gamlebylinjen fantes nå i to varianter: den gamle over Brugata – Grønland – Grønlandsleiret, og den nye over Jernbanetorget – Biskop Gunnerus gate – Schweigaards gate. Bakgrunnen for den nye skinnegangen var behov for økt effektivitet for trikkene som trafikkerte mellom sentrum og østover via Helsfyr (forløperne til de østlige t-banelinjene).

Mellom 1957 og noe ut i 1960 gikk Ekebergtrikken og Vålerengatrikken over Grønlandstraseen, mens trikkene via Helsfyr gikk rett fram i Schweigaards gate.

Så kom året 1960 da Bystyret enstemmig, vedtok å legge ned all sporveisdrift i Oslo. Ledelsen i Oslo sporveier var den ivrigste pådriveren bak vedtaket. Skinnegangen over Grønland ble fjernet i 1960 samme år som trikkelinjen til Kampen ble lagt ned. Ekebergtrikken og Vålerengtrikken ble opprettholdt med trasé Schweigaards gate. I 1968 ble også Vålerengatrikken/Helsfyrtrikken nedlagt. Trikken over Ekebergbanen ble imidlertid videreført, og dermed også Gamlebylinjen.

Bjørviklinja med trikkeskinner gjennom Bispegata åpnet i oktober 2020. Strekningen gjennom Schweigaards gate og nordlige del av Oslo gate hadde blitt stengt to uker tidligere. Trikkeskinnene i Oslo gate forbi holdeplassene Munkegata og St. Halvards plass ble fjernet i 2025.

## Linjekart
### Gamlebylinjen 2010

|}

### Gamlebylinjen med historiske traséer

## Referanser


## Kilder
*Oslotrikkens historikkside
*Lambertseterbanen 50 år
*Kampen historielag