Sametinget

:*Se også se [[Sametinget (Sverige)|Sametinget i Sverige]] og [[Sametinget (Finland)|Sametinget i Finland]].



*'Sametinget** ([[nordsamisk]]: ''Sámediggi'', [[lulesamisk]]: ''Sámedigge'', [[sørsamisk]]: ''Saemiedigkie'', [[skoltesamisk]]: ''Sääʹmteʹǧǧ'', [[pitesamisk]]: ''Sámedigge'', [[umesamisk]]: ''Sámiediggie'') er en nasjonal, representativ [[Politisk forsamling|folkevalgt forsamling]] for samer i Norge. 
Sametinget styres til daglig av [[Sametingsrådet]], som ledes av [[sametingspresident]]en. Sametingets [[Sametingsbygningen|parlamentsbygning]] og hovedadministrasjon ligger i [[Karasjok]].

Sametinget styres etter det parlamentariske prinsipp, hvor det sittende [[Sametingsrådet]] baserer sin virksomhet på tillit i plenum. Sametinget er et politisk redskap som skal styrke [[Samer|samenes]] politiske stilling og bidra til en rettferdig behandling av det samiske folket.

== Valg ==

Alle som er registrert i Sametingets valgmanntall er valgbare og kan avgi stemme i sametingsvalget. Sametingsvalget og det norske stortingsvalget skjer på samme dag, hvert fjerde år.  

**Sametinget valgmanntall 1989 – 2025*'

* 1989:  
* 1997:  
* 2001:  
* 2005:  
* 2009:  
* 2013:  
* 2017:  
* 2019:  
* 2021:  
* 2025:  

Ved sametingsvalgene fra 1989 til 2009 var det 13 valgkretser og 39 mandater. I valgperioden 2005-2009 var det i tillegg fire utjevningsmandater.
Til [[sametingsvalget 2009]] ble det innført en ny valgordning. Hovedendringene gikk ut på at antallet valgkretser ble redusert fra 13 til 7 og antall representanter ble redusert fra 43 til 39, uten utjevningsmandater. I tillegg blir mandatfordelingen i valgkretsene basert på antall innførte i valgmanntallet, det er kun forhåndsstemming i kommuner med mindre enn 30 innførte i manntallet, og velgerne fikk adgang til å endre rekkefølge på stemmeseddelen.

Samtidig skjedde det også en politisk omorganisering i 2010, da [[Sametingsrådet]] gikk ut av plenum. Sametingsrådet består av president og fire rådsmedlemmer, og deres vararepresentanter har rykket opp og fått fast plass i plenum.

== Historikk ==
I 1978 vedtok [[Stortinget]] å demme opp [[Alta-Kautokeinovassdraget]] og bygge en kraftstasjon. Dette førte til omfattende protester, aksjoner og demonstrasjoner både fra samene og fra miljøpolitisk hold, den såkalte [[Alta-konflikten]]. Samenes kamp mot kraftstasjonen og for sine urfolksrettigheter fikk mye oppmerksomhet både i Norge og i utlandet. Myndighetene nedsatte [[Samerettsutvalget]] og Samekulturutvalget for å komme samenes krav i møte.
 
Allerede i 1984 kom Samerettsutvalget med sin første delinnstilling, «Om samenes rettstilling» (NOU 23:1984), og den la grunnlaget for Stortingets vedtak 12. juni 1987 om [[sameloven]] (lov om Sametinget og andre samiske rettsforhold) og dermed opprettelsen av Sametinget. Denne loven sier at det skal være *direkte valg'' til Sametinget, og at valgene skal avholdes samtidig med stortingsvalg.
  
Det første sametingsvalget ble avholdt høsten 1989 og det første offisielle Sameting ble åpnet 9. oktober 1989 i Karasjok av kong Olav V. Ole Henrik Magga fra Norske Samers Riksforbund ble den første presidenten og Mary Mikalsen Trollvik den første visepresident i Sametinget . 

Inntil 1989 og etableringen av Sametinget ble en svært begrenset samisk selvbestemmelse forvaltet av Norsk Sameråd.

2. november 2000 ble Sametingets nye parlamentsbygg åpnet av Harald V. Bygget er tegnet av arkitektene Stein Halvorsen og Christian Sundby, og har et areal på &nbsp;m². Den sentrale møtehallen har form som en lávvu, og bygningen rommer også Samisk spesialbibliotek. Bygget ble i 2001 tildelt Statens byggeskikkpris, og i 2002 Nordnorsk Arkitekturpris.

## Sametingets plenum og valkretser

Det sitter 39 representanter i Sametinget fra sju valgkretser. 

Sametinget regulerer sin virksomhet innenfor de rammer som er gitt i sameloven og Sametingets egen arbeidsorden. Sametinget i plenum er Sametingets øverste organ og myndighet. Plenum fastsetter arbeidsorden og utformer regler og retningslinjer for all virksomhet i regi av Sametinget. Plenumsmøter avholdes vanligvis fire ganger i året. 

Møtelederskapet innkaller til og leder plenumsmøtene. Møtelederskapet består av plenumsleder, nestleder og tre medlemmer valgt ved forholdstallsvalg. Fra 2018 er Tom Sottinen fra Arbeiderpartiet valgt som plenumsleder. 

Den politiske sammensetningen i plenum er som følger: Norske Samers Riksforbund og Samefolkets Partis fellesliste (NSR/NSR-SáB) har 18 representanter, Arbeiderpartiet (Ap) har 7, Nordkalottfolket (NKF) har 3, Senterpartiet (SP) har 2, 2 uavhengige representanter, Árja har 1, Fastboendes Liste (DL) har 1, Flyttsamelista (JSL) har 1, Fremskrittspartiet (FrP) har 1, Høyre (H) har 1, Samefolkets Parti (SáB) har 1 og Åarjel-Saemiej Gïelh (ÅaSG) har 1 representant.

## Politisk sammensetning (2017-2021)
Norske Samers Riksforbund (NSR) og Arbeiderpartiet (Ap) er de største partiene representert i Sametinget, med henholdsvis 18 og 7 av totalt 39 representanter. I perioden 2017 – 2021 består Sametingsrådet av president Aili Keskitalo (NSR), samt de fire rådsmedlemmene Henrik Olsen (NSR), Mikkel Eskil Mikkelsen (NSR), Silje Muotka (NSR) og Hans Ole Eira (Senterpartiet).

## Sametingspresidenter

 
* 1989–1997 Ole Henrik Magga (Norske Samers Riksforbund)
* 1997–2005 Sven-Roald Nystø (Norske Samers Riksforbund)
* 2005–2007 Aili Keskitalo (Norske Samers Riksforbund)
* 2007–2013 Egil Olli (Arbeiderpartiet)
* 2013–2016 Aili Keskitalo
* 2016–2017 Vibeke Larsen (Arbeiderpartiet til 2017, deretter uavhengig)
* 2017–2021 Aili Keskitalo (NSR)
* 2021– Silje Karine Muotka (NSR)

## Fagkomiteer
Sametinget har fire fagkomiteer. Fagkomiteene er opprettet for å utnytte den samlede samepolitiske kunnskap som finnes blant Sametingets representanter, samtidig som man legger til rette for at representantene involveres mer i forberedelsene av saker til behandling i Sametingets plenum. Komiteene fremmer på bakgrunn av et forslag fra sametingsrådet, eventuelt møtelederskapet, innstilling til plenum i de sakene møtelederskapet oversender komiteene. Komitémøtene avholdes vanligvis fire ganger i året i forkant av plenumsmøtene. 

* Kontroll- og konstitusjonskomiteen
* Plan- og finanskomiteen
* Oppvekst- og utdanningskomiteen
* Nærings- og kulturkomiteen

## Se også
* Liste over sametingsrepresentanter i Norge 2021–2025
* Sametingsvalg
* Sametingsvalget 2005
* Sametingsvalget 2009
* Sametingspresident
* Sametingsbygningen
* Sametinget i Finland
* Sametinget i Sverige
* Samefolkets fond

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Sametinget i Sverige
* Sametinget i Finland
* Opprettelsen av Sametinget, artikkel hos Norgeshistorie.no