open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anteros

***Anteros*** er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
Små til middelsstore (vingespenn 25–35 millimeter), mer eller mindre brunlige sommerfugler. Oversiden er vanligvis mørkbrun, kan ha mørkblå metallglans eller hvite eller sølvfargede flekker. Undersiden er blekgul til brun med metalliske flekker.

## Levevis
Larvene lever på planteslektene *Miconia* (Melastomataceae) og *Vochysia* (Vochysiaceae).

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, fra Mexico i nord til det sørlige Brasil i sør.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Helicopini 
**************** Slekten *Anteros* Hübner, 1819
***************** *[[Anteros acheus]]* (Stoll, 1781)
***************** *[[Anteros aerosus]]* Stichel, 1924
***************** *[[Anteros allectus]]* Westwood, 1851
***************** *[[Anteros aurigans]]* Gallard & Brévignon, 1989
***************** *[[Anteros bracteata]]* Hewitson, 1867
***************** *[[Anteros carausius]]* Westwood, 1851
***************** *[[Anteros chrysoprasta]]* Hewitson, 1867
***************** *[[Anteros cruentatus]]* Stichel, 1911
***************** *[[Anteros formosus]]* (Cramer, 1777)
***************** *[[Anteros gentilis]]* Rebillard, 1958
***************** *[[Anteros kupris]]* Hewitson, 1875
***************** *[[Anteros lectabilis]]* Stichel, 1909
***************** *[[Anteros nubosus]]* Hall, J & Willmott, 1995
***************** *[[Anteros otho]]* Westwood, 1851
***************** *[[Anteros principalis]]* Hopffer, 1874
***************** *[[Anteros renaldus]]* (Stoll, 1790)

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Anteros* på *Tree of life* http://tolweb.org/Anteros/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 4.2. 2012.

## Eksterne lenker
*
Øyunn Grindem Mogstad

**Øyunn Grindem Mogstad** (1987–2025) var en norsk friidrettsutøver som spesialiserte seg på høydehopp. Hun representerte Oslo-klubben IK Tjalve. Hun var en av de beste aktive norske høydehoppere sammen med Stine Kufaas og Tonje Angelsen. Grindems personlige rekorder er 1,90 m utendørs, som hun hoppet på Bislett i august 2011, og 1,89 m innendørs, som hun klarte under to ulike stevner i januar 2012.

I juni 2012 deltok Grindem Mogstad i EM i friidrett 2012 i høydehopp. Hun ble her nummer 13, og kom ikke videre til finalen. Hennes bestehopp var på 1,87 m.

## Medaljer i norske mesterskap

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Grindems side hos tjalve.no
Andreas Voßkuhle

**Andreas Voßkuhle** (født 21. desember 1963 i Detmold) er en tysk jurist som fra 2010 er president i den tyske forfatningsdomstolen Bundesverfassungsgericht. Han var før dette professor og rektor ved Albert-Ludwigs-Universität Freiburg.

## Referanser
Helicopis

***Helicopis*** er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
Middelsstore (vingespenn 35-40 millimeter), fargerike sommerfugler med avrundede vinger. De kjennes lett på at bakvingen har 3-6 stjertlignende utskudd, de lengste av dem tydelig krumme. Oversiden av vingene er mønstret i svart, gult og oransje, det gjelder også undersiden av forvingen mens bakvingen er brunoransje med metalliske flekker. Artene er svært variable i fargene, og tallrike former har fått egne navn, men man regner bare med tre arter i slekten.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Helicopini 
**************** Slekten *Helicopis* Fabricius, 1807
***************** *[[Helicopis cupido]]* (Linnaeus, 1758) – Fransk Guyana, Guyana, Surinam, Trinidad og Tobago, Venezuela, Colombia, Peru og Brasil
***************** *[[Helicopis endymiaena]]* (Hübner, [1819])- Fransk Guyana, Guyana, Surinam, Trinidad og Tobago, Peru og Brasil
***************** *[[Helicopis gnidus]]* (Fabricius, 1787) – Surinam, Colombia, Peru og Brasil

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Helicopis* på *Tree of life* http://tolweb.org/Helicopis/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 4.2. 2012.
* Butterflies of Amazonia – *Helicopis gnidus* http://www.learnaboutbutterflies.com/Amazon%20-%20Helicopis%20gnidus.htm
* Butterflies of Amazonia – *Helicopis cupido* http://www.learnaboutbutterflies.com/Amazon%20-%20Helicopis%20cupido.htm

## Eksterne lenker
*
Anatomisk institutt (UiO)

**Anatomisk institutt (UiO)** (etablert 1815) var det første norske lærestedet innen medisin.

Ved Det Kongelige Frederiks Universitet var medisin ett av tre institutt ved starten i 1811.

De tre tilsatte var lege Nils Berner Sørensen, stabskirurg Magnus Andreas Thulstrup og Michael Skjelderup.  Første forelesning ved **anatomikammeret** var ved Skjelderup den 23. januar 1815, som er betraktet som dagen for grunnlegging av Anatomisk institutt. 

Michael Skjelderup.png|Michael Skjelderup (1769–1852)  malt av Johan Gørbitz i 1847
MagnusAndreasThulstrup.jpg|Magnus Andreas Thulstrup (1769–1844) også malt av Gørbitz
NilsBernerSørensen.jpg|Nils Berner Sørensen (1774–1854)

Bestyrer av instituttet har vært Michael Skjelderup (1815–49), Joachim Andreas Voss (1850–75), Jacob Munch Heiberg (1878–87), Gustav Adolph Guldberg (1888–1908) og
Kristian Emil Schreiner (1908–45). På 1930-tallet fikk man spesialitetene fysisk antropologi (Kristian Emil Schreiner til 1945, fra 1947 Johan Torgersen) og nevroanatomi (Alf Brodal, Jan B. Jansen, Fred Walberg, med flere). Walberg ledet det fra 1966 til 1990, da det flyttet fra Domus medica (Karl Johan) til Gaustad.

Det var hit man braktet skjelettrestene fra Gokstadskipet, først i 1880, så 1920 og i 2007.
Den antropologiske samlingen ble gradvis bygget opp på slutten av 1800-tallet, og ble i løpet av mellomkrigstiden brukt til å kartlegge fortidens befolkning i Norge, med hensyn til skalleform, kroppslengde og levealder. Samlingen fikk sitt nåværende navn (De Schreinerske Samlinger) i 1972. Samlingen bestyres i dag (2017) av anatomiprofessor Per Holck.

I 2017 gjenfinnes Anatomisk Institutt som Seksjon for anatomi, som ligger under Institutt for medisinske basalfag ved Det medisinske fakultet.

## Referanser
Mariendorf

**Mariendorf** er en ortsteil i Berlins bydel Tempelhof-Schöneberg. Mariendorf er hovedsakelig kjent for sin travbane, Trabrennbahn Mariendorf. 
## Geografi
Den middelalderske Mariendorf ble lagt på høysletten Teltow, ca 50 moh. Grensen i nord mot Tempelhof ble dannet av en rekke små stillestående vann, rester av en endemorene. Kjeden av småvann ble fra 1900 til 1906 utgravet til Teltowkanalen. I øst grenser ortsteilen til Britz og Buckow i Neukölln og i sør til Lichtenrade og Marienfelde i egen bydel Tempelhof-Schöneberg. Vest for Mariendorf finnes Lankwitz og Steglitz i bydelen Steglitz-Zehlendorf.

## Historie
Mariendorf ble grunnlagt på 1200-tallet og hørte da til Tempelridderordenen. Ved Tempelridderordenens nedleggelse i 1312 ble området overtatt av Johannitterordenen. Stedet nevnes første gang i skriftlige kilder fra 1373. Landsbykirken stammer fra 1200-tallet og denne fikk sitt fremdeles eksisterende tårn i trekonstruksjon i 1737. Inntil begynnelsen av 1800-tallet endret Mariendorfs innbyggertall seg lite, fra 108 innbyggere i 1653 til 161 i 1817.

I den korte perioden mellom 1890 og 1914 skjedde en oppblomstring av stedet, og bl.a. ble rådhuset og tallrike andre kommunale bygninger oppført. Travbanen ble oppført i 1913 og finnes på samme sted også idag. Volkspark Mariendorf ble grunnlagt i 1924 og utgjør den største sammenhengende eiendom i Mariendorf. 

Mariendorf ble innlemmet i Stor-Berlin i 1920. Etter 1945 tilhørte Mariendorf den amerikanske okkupasjonssonen.

## Befolkningsutvikling

## Bildegalleri

Fil:Adlermuehle1.JPG|*Adlermühle* var i virksomhet til 1959.
Fil:Alt-mariendorf haus41.JPG|Opprinnelig våningshus i bondegård (Alt-Mariendorf 41) fra midten av 1800-tallet, ombygget 1890.
Fil:Zum Heiligen Kreuz-Mutter Erde fec.jpg|Inngang til kirkegården *Heilig-Kreuz-Kirchhof*
Fil:Monopol-Siedlung.jpg|Monopol-Siedlung, bygget 1922-1923 for ansatte i brennevinsmonopolet.
Fil:Trabrennbahn Berlin Mariendorf Luftbild 2008.png|Travbanen.
Fil:Relief JohannII Felderhoff Stadtbild.JPG |Relieff av markgreve Johann II (Brandenburg) utført av Reinhold Felderhoff. Ullsteinhaus i bakgrunnen. Foto:Lienhard Schulz


## Samferdsel
I Mariendorf finnes på U-Bahnlinje 6 stasjonene Ullsteinstraße, Westphalweg og endestasjonen Alt-Mariendorf.

## Kjente personer
* Hans-Jürgen Papier, jurist og leder av Bundesverfassungsgericht, gymnasiast i Mariendorf
* Ulrike Meinhof, gravlagt på *Dreifaltigkeitskirchhof III*

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Hillevi Larsson

**Hillevi Larsson** (født 1974) er en svensk politiker for Socialdemokraterna. Hun har vært riksdagsmedlem i Sverige fra 1998 til 2022, hvor hun ble valgt inn i riksdagen for Malmö kommuns valkrets på plass 14. Av yrke er Larsson politisk sekretær.

Larsson var statsrådserstatter for Lars-Erik Lövdén i perioden 1998 til 2004. Hun satt i sivilkomiteen, og var også vara i skattekomiteen. Fra 2005 til 2008 var hun også leder for Republikanska föreningen.

## Referanser

 


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Ourocnemis

***Ourocnemis*** er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
Nokså små (vingespenn ca. 30 millimeter), kraftige, brunlige sommerfugler.
Bakvingen er trukket ut til en kort stjert. Oversiden er gjerne ensfarget mørkbrun eller med en mørk blåaktig glans, mens undersiden er vakkert mønstret i rødbrunt, gulbrunt og sølv. Beina er kledt med påfallende lange, mørke, utstående hår, antennene er lange med påfallende stor antenneklubbe.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Helicopini 
**************** Slekten *Ourocnemis* Bethune-Baker, 1887
***************** *[[Ourocnemis archytas]]* (Stoll, 1787)
***************** *[[Ourocnemis boulleti]]* Le Cerf, 1911

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Ourocnemis* på *Tree of life* http://tolweb.org/Ourocnemis/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 4.2. 2012
* Butterflies of America – *Ourocnemis archytas* http://butterfliesofamerica.com/ourocnemis_archytas.htm 
* Parque Nacional Sangay - *Ourocnemis boulleti* http://www.sangay.eu/ficha-principale.php?ref=1852&lang=en

## Eksterne lenker
*
Aricoris

***Aricoris*** er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
Små til middelsstore (vingespenn 20-40 millimeter), spraglete sommerfugler. Oversiden, og undersiden av forvingen, er farget i oransje, brunt og noen ganger hvitt, mens undersiden av bakvingen er brun med hvite flekker.

## Levevis
Larvene blir voktet og stelt av maur.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.
Mens de fleste andre Riodinidae bare finnes i de tropiske områdene, lever mange av disse artene i de tempererte områdene i det sørlige Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Nymphidiini 
**************** Slekten *Aricoris* Westwood, 1851
***************** *[[Aricoris aurinia]]* (Hewitson, [1863]) – Uruguay og Brasil
***************** *[[Aricoris campestris]]* (Bates, 1868) – Brasil
***************** *[[Aricoris caracensis]]* (Callaghan, 2001) – Brasil
***************** *[[Aricoris chilensis]]* (C. & R. Felder, 1865) – Bolivia, Uruguay, Argentina og Chile
***************** *[[Aricoris cinericia]]* (Stichel, 1910) – Uruguay og Argentina
***************** *[[Aricoris colchis]]* (C. & R. Felder, 1865) – Brasil
***************** *[[Aricoris constantius]]* (Fabricius, 1793) – Brasil
***************** *[[Aricoris domina]]* (Bates, 1865) – Costa Rica og Panama
***************** *[[Aricoris epulus]]* (Cramer, [1775]) – Surinam, Argentina og Brasil
***************** *[[Aricoris erostratus]]* (Westwood, 1851) – Panama, Colombia og Venezuela
***************** *[[Aricoris gauchoana]]* (Stichel, 1910) – Uruguay
***************** *[[Aricoris hubrichi]]* (Stichel, 1926) – Uruguay og Argentina
***************** *[[Aricoris incana]]* (Stichel, 1910) – Peru og Argentina
***************** *[[Aricoris indistincta]]* (Lathy, 1932) – Uruguay og Argentina
***************** *[[Aricoris middletoni]]* (Sharpe, 1890) – Brasil
***************** *[[Aricoris montana]]* (Schneider, 1937) – Uruguay og Argentina
***************** *[[Aricoris notialis]]* (Stichel, 1910) – Argentina
***************** *[[Aricoris propitia]]* (Stichel, 1910) – Brasil
***************** *[[Aricoris signata]]* (Stichel, 1910) – Brasil
***************** *[[Aricoris terias]]* Godman, 1903 – Paraguay og Argentina

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Aricoris* på *Tree of life* http://tolweb.org/Aricoris/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 4.2. 2012

## Eksterne lenker
*
Slottslen

**Slottslen** eller **hovedlen** betegner i Norge fram til etter eneveldet fire faste forvaltningsenheter. Disse var:

*Akershus
*Båhus
*Bergenhus
*Trondheim

## Se også
* Len
* Lensherre
Katja Požun

**Katja Požun** (født 7. april 1993 i Trbovlje) er en slovensk skihopper som representerer SK Zagorje.

Hun debuterte internasjonalt i et FIS-renn i mellombakken i Bischofshofen i august 2004. I kontinentalcupen fram til 2008 var 26.-plass i 2007/08 hennes beste sammenlagtplassering, med 9.-plass i Rastbüchl (Breitenberg) 16. februar 2008 som beste plassering i enkeltrenn. Hun har deltatt i junior-VM i 2006, 2007 og 2008, og tok bronsemedalje i Zakopane i 2008.

Etter tre sesongers fravær hoppet hun igjen internasjonalt i sesongen 2011/12. I den første verdenscupsesongen for kvinner er 3.-plass i Hinzenbach 4. februar 2012 hennes beste plassering.

## Referanser


## Kilder
* Ladies-Skijumping.com: Katja Pozun (besøkt 4. februar 2012)

## Eksterne lenker
*
Øyvind Dahl

**Øyvind Dahl** er navnet til flere personer: 

* Øyvind Dahl (professor) (født 1940)
* Øivind Dahl (friidrettsutøver, født 1951)
Oscar Peter Nielsen

**Oscar Peter Nielsen** (født 21. august 1858 i København,  død 7. februar 1926) var en dansk skuespiller.

Oscar Nielsen var sønn av skipsmaskinist Jens Nielsen og hustru Kirstine Clausen. Oscar kom som ung i lære som smed. Allerede som syvåring hadde han opptrådt som ballettdanser på Alhambra, og han forfulgte drømmen om en teaterkarriere ved å lese privat hos skuespilleren Lauritz Stigaard. På 1880-tallet opptrådte han i Norge. Hjemme i København var han leder av teatret i Korups Have og av Concert du Boulevard.
Oscar Nielsen var komiker og opptrådte med vitser, viser og som buktaler. Han var selv en flittig forfatter av monologer og små revyer, som ble oppført i diverse foreninger, herunder ofte de sosialdemokratiske, da Oscar Nielsen selv var erklært sosialdemokrat.
I perioden 1914&ndash;18 medvirket han i mere enn 40 stumfilm i biroller og som statist. Da han innstilte skuespillerkarrieren, ble han ansatt som portner og dørvakt på Det kongelige Teater, hvor han var fra 1920 og til sin død.

Oscar Nielsen var far til Leonard, Oscar, Hugo og Sven Gyldmark. 

## Filmografi  (utvalg)

## Eksterne lenker
*
Jan Christiansen

**Jan Christiansen** er navnet til flere personer:

* Jan Christiansen (fotballspiller) (født 1941)
* Jan Christiansen (færøysk politiker) (født 1958)

## Se også
*Jan Christensen (billedkunstner)
Store bededag

**Store bededag** er en offisiell dansk helligdag som faller på fjerde fredag etter påske, og dermed tre uker før pinse.

En bededag var opprinnelig en av mange mindre helligdager året igjennom, som var særlig tilegnet bot og faste; for eksempel var på landet hver onsdag offisiell bededag, hvor folk skulle faste og prestene be for fred. Hertil kom en serie bededager ved særlige anledninger. De ble avskaffet ved reformasjonen, men ble i de følgende århundrer innført litt etter litt. 

I 2022 besluttet Mette Frederiksens andre regjering å avskaffe dagen som offisiell helligdag. 2023 var siste år store bededag var helligdag i Danmark, fra 2024 er dagen kun å regne som en merkedag.

## Store bededags opprinnelse
Den dag som i dag er kjent som «store bededag» ble innført av Hans Bagger (biskop over Sjælland 1675–1693), som i løpet av sine to første år som biskop fikk innført tre faste- og helligdager i sitt stift. Av dem ble den midterste lovfestet ved kongelig forordning den 27. mars 1686 som en «ekstraordinær, alminnelig bededag» for hele riket.

Store bededag ble innvarslet aftenen før ved stormklokkeringning fra landets kirker. Det var tegn til at der ikke lengre skulle drives handel, og at skjenkestedene skulle lukke, så folk kunne gå hjem og hellige seg den forestående bededag og møte veluthvilte og edru i kirken neste morgen, som forordningen krevde. Deretter skulle befolkningen avholde seg fra arbeid, reiser, lek, spill og all slags «verdslig forfengelighet» inntil dagens kirkelige handlinger – gudstjeneste, høymesse, «tolvpreken» (en preken kl 12 middag) og aftensang - var overstått. Plasseringen av store bededag kobles til de såkalte «gangdagene» som ble feiret om våren, med hellige opptog over mark og eng for å bedre avlingen. Det var knyttet kirkelige ritualer og tekster til gangdagene som utgjorde vårens motstykke til høstfesten. Det nevnes også som beveggrunn at denne plasseringen tillot kongen å holde bededagen sammen med københavnerne, innen han dro ut på sin årlige sommerreise i landet.

Også i Norge ble bededagen innført i 1686. I 1915 ble den vedtatt flyttet, og ved kongelig forordning 1916 flyttet til fredag før allehelgensdag, for i 1950 å bli flyttet til søndag før allehelgensdag (bots- og bededag).

## Referanser


## Se også
* Bots- og bededag
Peneplan

Et **peneplan** er et landområde som er nesten plant etter lang tids erosjon og dannes i områder som har vært tektonisk stabile i flere titalls eller hundrevis av millioner år. Når elver og bekker har kommet ned til erosjonsbasis, vil de begynne å erodere landskapet på sidene. Til slutt vil alle høyder i landskapet være borte, og en flat slette er dannet.

Begrepet peneplan kommer fra den amerikanske geografen W.M. Davis' teori om den geomorfologiske syklus. Et tektonisk dannet høyland vil gå igjennom flere stadier med erosjonsmessig utjevning til det blir dannet en jevn flate like over havnivået.

En alvorlig innvending mot denne teorien er at det ikke finnes gode eksempler på peneplan i nåtiden, noe som strider mot aktualitetsprinsippet i geologien. Forklaringen kan være at det ikke har vært mulig å danne peneplan i neogen på grunn av omfattende fjellkjedefolding og stadige skiftinger i havnivå.

I norsk geologi er det spesielt to peneplan som er blitt studert. Ved begynnelsen av kambrium var det meste av Norge og Fennoskandia slitt ned til en flat slette, det subkambriske peneplanet, som etter hvert ble oversvømt av havet. Hardangervidda, Finnmarksvidda og lavlandet i Östergötland er rester av dette peneplanet. 

Den paleiske overflaten er et yngre peneplan som ble dannet i mesozoikum. Da var Den kaledonske fjellkjeden slitt ned, og Norge var igjen et sletteland omtrent på høyde med havflaten. Heving av terrenget og erosjon i istidene har omdannet denne overflaten, men den er likevel fortsatt et påfallende trekk ved landskapet i Norge. 

## Litteratur
*
*
ʿAbd ar-Rahman

**ʿAbd ar-Rahman** (arabisk: , også transkribert *Abdur Rahman* og *Abdirhman*) er et arabisk mannsnavn som tradisjonelt har blitt brukt som fornavn, men i moderne tid også som etternavn. Navnet er bygget opp av Abd, al- og Rahman, og betyr «tjener for den mest grasiøse», hvorav *ar-Rahman* er et av Guds navn i Koranen.

## Utbredelse
Navnet er vanlig i mange land i Midt-Østen og Nord-Afrika. Flere forskjellige transkripsjoner brukes, de vanligste er: *Abdel Rahman, Abdelrahman, Abderrahmane, Abdirahman, Abdourahmane, Abdulrahman* og *Abdul-Rahman*. I Norge er formene *Abdirahman* og *Abdulrahman* mest brukt.

|}

## Referanser
Vila do Bispo

**Vila do Bispo** er en kommune (concelho) i Distrito de Faro i den portugisiske regionen Algarve. Kommunens areal er 179 km² og i 2011 hadde den 5&nbsp;258 innbyggere. 

## Kommunens sogn
Vila do Bispo består siden 2013 av fire sogn (freguesias):
* Barão de São Miguel
* Budens
* Sagres
* Vila do Bispo e Raposeira

## Befolkningsutvikling

## Referanser




## Eksterne lenker
*
ʿAbd

**ʿAbd** () er et arabisk ord som betyr «tjener» eller «slave». 

I religiøs sammenheng betyr ʿAbd én som tjener Gud, og brukes vanligvis om profeten Muhammed, eller som førsteledd i muslimske eller kristne navn. Innen islam blir det satt foran et av Guds 99 navn, og kan ifølge muslimsk tradisjon ikke brukes før andre navn eller uttrykk, ettersom en ikke skal tjene og lyde andre enn Gud. Vanlige sammensetninger er Abdul, Abdullah, Abd al-Rahman, Abd al-Halim, Abd al-Qadir og Abd al-Wahid.

Kristne arabarere kan ha navn som Abd al-Masih («tjener av Messias»), Abdul Salib («tjener av korset») eller Abdul Yasu` («tjener av Jesus»).

En tidlig leder av bahai, Abbas Effendi, tok tittelen Abdulbahá, der *[[bahá]]* regnes som det hundrede og viktigste navnet på Gud.

## Se også
*Abdal

## Kilder
*
*
*
-ine

Suffikset **-ine** er en navnedel som kan danne kvinnenavn av manns- eller stedsnavn. Det kan også brukes til å danne kjælenavn av kvinnenavn. Endingen var svært utbredt på 1800-tallet, og mange mannsnavn som var mye brukt da finner vi igjen som kvinnenavn med ine-form.

## Utbredelse

Stavingen kom opprinnelig fra gresk. Vi finner den for eksempel i Hermine, fra gudenavnet Hermes. Formen ble mye brukt i Frankrike og Tyskland, og spredde seg derfra til Danmark og videre til Norge. Siden har mange former nesten dødd ut, mens noen få ine-namn, som Kristine og Caroline, har blitt svært populære.

Bruken er nå gått kraftig ned i Norge, men er fortsatt populær i de tidligere nevnte landene. Ine, som opprinnelig var en forkortelse for slike navn, er derimot blitt et populært fornavn i Norge.

Den latinske formen av stavingen er -ina, som er mye brukt i Italia og Storbritannia.

*Kristine* og *Karoline* er to av de mest brukte navnene med endelsen i Norge. De var populære på siste halvdel av 1800-tallet og igjen fra 1980- og 1990-tallet.

## Ine-navn i Norge
Navnene listet nedenfor er de mest utbredte navnene med endelsen i Norge.

*Kristine
*Karoline
*Martine
*Cathrine
*Christine
*Caroline
*Katrine
*Eline
*Kathrine
*Celine
*Madeleine
*Andrine
*Josefine
*Oline
*Anine
*Karine
*Regine
*Tomine
*Hermine
*Pauline
*Catherine
*Nicoline
*Catrine
*Nikoline
*Emine
*Bertine
*Josephine
*Sabine
*Serine
*Marthine
*Carine
*Jacqueline
*Nadine
*Gine

## Referanser
Ragn-

**Ragn-** er en navnedel som står først i fleire norrøne navnesammensetninger, både for menn og kvinner. Delen kommer fra navnet Regin og betyr *råd/avgjørelse*, *rådende makter/guder* eller *visdom*. Finnes i gamle tyske og engelsk navn som Ragan, Regin eller Regen.

## Navn som begynner på Ragn-

## Referanser
Allahs 99 vakreste navn

**Allahs 99 vakreste navn** (arabisk: , «Guds vakreste navn») er navnene muslimer bruker om Gud, og som er beskrevet i Koranen og Sunna. Hvert navn står for en av Guds egenskaper.

Ifølge en *[[hadith|ḥadīth]]* av Abū Hurayra (603–681), skal en følgesvenn av profeten Muhammad ha sagt følgende:
: 
: «I sannhet, Gud har nittini navn, ett mindre enn hundre. Den som kan liste de opp kommer til paradiset.»
Mens det er en spesiell gruppe av 99 navn er det ikke en bestemt nummerering av de.

Begrepet «de vakreste navnene» (**) brukes tre ganger i Koranen, for eksempel i sura 59, vers 24; «Han er Gud, Skaperen, Fornyeren, Formeren! Hans er de vakreste navn!» (norsk oversettelse ved Einar Berg).

Ifølge bahai-troen er Guds hundrede og viktigste navn *bahá*, som både er et substantiv (*stråleglans*, *overjordisk klarhet*) og et adjektiv (*allstrålende*, *himmelskt klar*), og dette ble åpenbart for grunnleggerne av denne nye religionen. Ordet *abhá* er superlativformen av bahai, og de bahai-troende pleier å uttale ordene *alláhu abhá* (*gud, den mest lysende*) i forbindelse med bønn eller meditasjon.

## Referanser


## Litteratur
* M. R. Bawa Muhaiyaddeen: *Asma'ul-Husna: The 99 Beautiful Names of Allah*, 5e oppl. 1976, 
* Ghazali: *al-Ghazali on the Ninety-Nine Beautiful Names of God*, 1992, oversatt av David Burrell, 
* Shaykh Tosun Bayrak al-Jerrahi al-Halveti: *The Name and the Named*, 2000, med introduksjon av William C. Chittick,
Blood on the Dance Floor (sang)

«**Blood on the Dance Floor**» er en hit-single fra 1997 av Michael Jackson fra albumet med samme navn. Sangen var nummer en på flere hitlister, blant annet på den britiske. Sangen klarte seg ikke så godt i USA, hvor Michael Jackson på dette tidspunkt hadde et dårlig rykte. 

## Bakgrunn
«Blood on the Dance Floor» omhandler Michael Jacksons flørt med en farlig kvinne, som er attraktiv og flørtende, men dypest sett kun er ute på å såre og selv slå ihjel... på dansegulvet. Som i mange av Jacksons andre sanger er denne kvinnes navn Suzie. 

Michael Jackson dediserte sangen til Elton John som takk for hans støtte under Jacksons voldsomme pillemisbruk i 1990-årene.

## Musikkvideo
Musikkvideoen til «Blood on the Dance Floor» begynner med en kniv som kastes og setter seg fast i en lapp med navnet 'Suzie'. Heretter inntar Michael Jackson, med hestehale og rød dress, en nattklubb og setter seg fore å betrakte danserne. Han kommer dog selv ut på dansegulvet, og slik fortsetter musikkvideoen.

## Referanser
Den trange port

***Den trange port*** (fransk: *La Porte Étroite*) er en novelle/kortroman fra 1909 av den franske forfatteren André Gide (1869-1951). Boken har sin tittel fra Jesus' ord «Kjemp for å komme inn gjennom den trange døren! For jeg sier dere: Mange skal forsøke å komme inn, men ikke klare det.» 

## Handling
Historien foregår i en nordfransk kystby. Da søskenbarna *Jerome* og *Alissa* er 10-11 år gamle lovet de hverandre høytidelig en livsvarig kjærlighet. Imidlertid viser det seg at Alissa utvikler en skepsis mot kjærlighet og forhold, dels på grunn av erfaringene med morens utroskapshistorier, og dels på grunn av en religiøs overbevisning som får henne til å avvise fysisk kjærlighet. Alissa verdsetter likevel Jerome som venn og samtalepartner, og holder ham fast i et platonisk vennskapsforhold. På grunn av forholdet mellom de to, overser Jerome at Alissas søster *Juliette* også er forelsket i ham. Juliette drives inn i et utilfredsstillende ekteskap, mens Alissa trekker seg inn i seg selv og i religiøse opplevelser, og avviser etterhvert all kontakt med Jerome. Alissa dør av en ukjent sykdom.

Historien fortelles fra Jeromes synsvinkel i ettertid. Alissas dagbok gjengis i novellens siste del, rett før epilogen.

Da boken utkom på norsk i 1921 skrev en kritiker at bokens «hovedproblem er dette, hvorledes kan det forlikes å elske Gud og elske et menneske. […] Løsningen [for Alissa] blir å frivillig å påta sig smerten ved å fjerne sig fra ham hun var knyttet til. Man kan tvilende spørre om den løsning hun fandt var den rette. […] Man kan da søke forklaringen til hendes handlemåte, enten i et sykt sind, eller i en ren ubevisst innflytelse av nonneidealet.»

## Liv og diktning
Fortellingen hadde på et tidlig stadium i skriveprosessen arbeidstittelen «Moralisten», og var i så måte ment som en kommentar til Gides egen bok *L'immoraliste* (1902, *Den umoralske*). Mens *L'immoraliste* var basert på hans egne homoerotiske erfaringer fra bryllupsreisen til Nord-Afrika (Gide levde i et ikke-fullbragt ekteskap med sin kusine Madeleine), kan «Moralisten» være tilegnet Madeleines posisjon i ekteskapet. Madeleine hadde på et vis overtatt morens rolle i Gidés liv, med sin strenge protestantiske etikk. Gide både «beundret henne og gjorde samtidig opprør mot det livssyn hun representerte, og denne dobbeltheten har han skildret i *Den trange port*.»

Temaet er hvordan misforståelser og erfaringer fra barndommen kan ødelegge et liv, og den kvinnelige hovedpersonen «går til grunne i kampen mellom den åndelige og den jordiske kjærligheten». Både i denne fortellingen og i *Hyrden* (*La symphonie pastorale*, 1919) skildrer Gidé en puritansk kristendom som fører til tragiske konsekvenser for hovedpersonene; forfatteren hadde selv vokst opp i et puritansk kristent miljø, men brøt med det som voksen.

## Norske utgaver
* *Den trange port*. Norsk utgave ved Lorentz Eckhoff. Steenske forlag, 1921
** I antologien *Fortellinger II* i serien Mesterverk fra verdenslitteraturen. Gyldendal, 1975. ISBN 82-05-05671-4.

## Referanser
Christian Syse

**Christian Ulrik Syse** (født 1962) er en norsk embetsmann og diplomat.

Han var assisterende utenriksråd 2011–17 og fra mars 2017 til august 2021 ambassadør ved Norges ambassade i Stockholm. Han er i dag UDs spesialrepresentant for Ukraina. 

Syse er utdannet ved Forsvarets russiskkurs, Norges Handelshøyskole og Yale University, USA. Han har vært i utenrikstjenesten siden 1989. 

Syse tjenestegjorde ved Statsministerens kontor 1998–2003, var avdelingssjef og komitésekretær for Stortingets utenrikskomité 2003–2008 og ekspedisjonssjef for Europa- og handelssaker i Utenriksdepartementet 2008–2011.

Han var gift med Siv Nordrum. Sammen med sin mor Else og bror Henrik Syse var han redaktør av sin far Jan P. Syses bok *Ta ikke den ironiske tonen – tanker og taler av Jan P. Syse*.

Han er innvalgt medlem i Kungl. Krigsvetenskapsakademien og æresmedlem i Norsk-svenska handelskammaren i Stockholm.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lauritz Øyen

**Lauritz Andreas Øyen** (1873–1938) var en norsk jernbanemann og kommunepolitiker. Han var Levanger bys ordfører i 1933. Han representerte Frisinnede Folkeparti.

Han vokste opp på Bakklandet i Trondheim som sønn av Bereth Martha Pedersdatter og Mortinus Øyen. Faren arbeidet som jernstøper ved TMV. Han giftet seg i 1895 med Augustine Kristine Larsen, som han fikk barn med.

Øyen ble ansatt i NSB som 18-åring og ble telegrafist, kontorist, fullmektig og understasjonsmester ved Trondheim sentralstasjon. Han var stasjonsmester ved Meråker stasjon på Meråkerbanen fra 1913 til 1921 og ved Levanger stasjon på Nordlandsbanen fra 1921 til han gikk for aldersgrensen i 1935.

Øyen satt i Levanger bystyre i tre perioder og i formannskapet i to perioder. Han var valgt for Frisinnede Folkeparti, dels på fellesliste med Høyre. Han var ordfører i 1933 og varaordfører i flere år.

Han flyttet tilbake til Trondheim etter å ha gått av med pensjon.

## Referanser
Annamarie Thomas

**Annamarie Thomas** (født 15. september 1971 i Emmeloord) er en tidligere nederlandsk skøyteløper. Hun ble verdensmester på enkeltdistansene  meter og  meter under VM på skøyter, enkeltdistanser for damer på Hamar i 1996.

## Personlige rekorder

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Lionel Logue

**Lionel George Logue** (født 26. februar 1880 i College Town i Adelaide, død 12. april 1953 i London) var en australsk talepedagog og skuespiller. Han hjalp blant annet Georg VI av Storbritannia som stammet, hvilket er hovedtemaet i filmen *[[Kongens tale]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
West Pokot (distrikt)

**West Pokot (distrikt)** var et av Kenyas distrikter i den tidligere Rift Valley Province lengst vest i Kenya på grensa til Uganda. Hovedstaden er Kapenguria, som hadde i underkant av 60.000 innbyggere ved årtusenskiftet. Distriktet har to andre administrative enheter i tillegg, byen Chepareria med om lag 8000 innbyggere og fylket Pokot med om lag 245.000 innbyggere. Til sammen bodde det om lag 310.000 innbyggere i distriktet, som dekker et område på 9.064&nbsp;km². Lokalt språk er pokot.

Turkwel vannkraftverk ligger i West Pokot og leverer 105 MW til nasjonal elektrisitetsforsyning. Lokalbefolkningen får i liten grad nyte godt av verdiene som skapes av kraftverket. Norsk Luthersk Misjonssamband driver et bygdeutviklingsprosjekt med fokus på jordbruk, helse og utdannelse i Pokot og man har norske misjonærer i arbeid i Kapenguria Bibelsenter som en del av et samarbeid som organisasjonen har hatt med den lutherske kirken i Kenya (ELCK) siden 1977.

## Eksterne lenker
* NLM i Øst-Afrika
Richard Ausen

**Olaf Richard Ausen** (1862–1949) var en norsk forretningsmann og politiker (V), som fra 1918 til 1919 var Levanger bys ordfører.

Han var sønn av gullsmed Martin Ausen og hustru Henrikke Sivertsen i Levanger; han hadde en eldre bror og to yngre søstre. Farfaren, handelsmann Ole Ausen, kom fra Osen på Ytterøy. I sine unge år drev han den kaffetilsetningsfabrikken som morfaren Ole Sivertsen hadde etablert i Levanger i 1872. Etter bybrannen i 1897 ble Ausen disponent ved potetmel- og glukosefabrikken i Levanger, noe han var frem til den ble solgt i 1916 og ombygget til en melkekondenseringsfabrikk.

Ausen var tilknyttet Levanger og Skogns Sparebank som tillitsmann og funksjonær i en mannsalder, som formann i direksjonen (styret) 1898–1905, bankkasserer 1905–1915 og administrerende direktør 1915–1934.

Ausen påtok seg en rekke offentlige verv. Han satt i Levanger bystyre som venstremann. Ausen var varaordfører da Halfdan Harnoll døde i mai 1918, og rykket opp til ordfører for resten av året. Han ble også valgt til ordfører for 1919.

Han bodde i Eklogården i Kirkegaten, hvor han «holdt et herskapelig hus med tjenerskap, produserte egne viner på eikefat, hadde dueslag og elsket å invitere byens borgerskap til fest». Han giftet seg i 1887 med Ragna Rønne, datter av handelsfullmektig Carl Rønne og Hanna Christine Gørrisen på Halsøen i Stjørdal.

## Referanser
Hver gang vi møtes (album)

***Hver gang vi møtes*** er et musikkalbum med 24 musikkspor hentet fra TV 2-serien *[[Hver gang vi møtes]]*. Albumet ble utgitt 5. mars 2012.

## Sporliste
# Halvdan Sivertsen: «Lonesome Traveller» (på norsk), (*[[Paperboys]]*)
# Anne Grete Preus: «Kanskje kommer kongen» (*[[Knutsen & Ludvigsen]]*)
# Øyvind «Vinni» Sauvik: «Sommerfuggel i vinterland» (*[[Halvdan Sivertsen]]*)
# Jan Eggum: «Nordaførr vårvise» (*[[Halvdan Sivertsen]]*)
# Bertine Zetlitz: «Sommerfuglvinger» (*[[Anne Grete Preus]]*)
# Halvdan Sivertsen: «Twisted Little Star» (på norsk), (*[[Bertine Zetlitz]]*)
# Øystein Dolmen: «Let the Monkey Out» (*[[Øyvind Sauvik|Vinni]]*)
# Elvira Nikolaisen: «En natt forbi» (*[[Jan Eggum]]*)
# Anne Grete Preus: «Egypt Song» (*[[Elvira Nikolaisen]]*)
# Øyvind «Vinni» Sauvik: «God morgen Norge» (*[[Knutsen & Ludvigsen]]*)
# Jan Eggum: «Eg ve te Bergen» (*[[Knutsen & Ludvigsen]]*)
# Elvira Nikolaisen: «Barcelona» (*[[Paperboys]]/[[Madcon]]*)
# Bertine Zetlitz: «Change My Stars» (*[[Paperboys]]*)
# Øystein Dolmen & Vinni: «Hallo Hallo» (*[[Knutsen & Ludvigsen]]*)
# Halvdan Sivertsen: «Månens elev» (*[[Anne Grete Preus]]*)
# Anne Grete Preus: «Ryktet forteller» (*[[Jan Eggum]]*)
# Jan Eggum: «He Loves Me» (*[[Elvira Nikolaisen]]*)
# Elvira Nikolaisen: «Girl Like You» (*[[Bertine Zetlitz]]*)
# Øyvind «Vinni» Sauvik: «Kor e alle helter hen» (*[[Jan Eggum]]*)
# Halvdan Sivertsen: «Love I Can't Defend» (på norsk), (*[[Elvira Nikolaisen]]*)
# Øystein Dolmen: «10 000 tommeltotta» (*[[Halvdan Sivertsen]]*)
# Jan Eggum: «Besøk» (*[[Anne Grete Preus]]*)
# Øystein Dolmen: «Adore Me» (*[[Bertine Zetlitz]]*)
# Bertine Zetlitz: «Telefon» (*[[Jan Eggum]]*)

## Referanser




## Kilder
* Diverse Artister – ''Hver Gang Vi Møtes'' på www.platekompaniet.no
Lemonias

***Lemonias*** er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
Små til middelsstore (vingespenn 30-35 millimeter), mer eller mindre brunlige sommerfugler. Oversiden er gjerne farget i brunt og hvitt, men kan også ha et metallisk blått skjær. Undersiden er mønstret i brunt og hvitt.

## Levevis
Disse sommerfuglene lever i skog, gjerne tropisk regnskog.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Nymphidiini 
**************** Slekten ***Lemonias*** Hübner, 1807
***************** *[[Lemonias albofasciata]]* (Godman, 1903) – Paraguay og Argentina
***************** *[[Lemonias egaensis]]* (Butler, 1867) – Fransk Guyana og Brasil
***************** *[[Lemonias caliginea]]* (Butler, 1867) – Mexico
***************** *[[Lemonias ochracea]]* (Mengel, 1902) – Paraguay og Argentina
***************** *[[Lemonias sontella]]* (Schaus, 1902) – Brasil
***************** *[[Lemonias stalachtioides]]* (Butler, 1867) – Brasil
***************** *[[Lemonias theodora]]* (Godman, 1903) – Brasil
***************** *[[Lemonias zygia]]* Hübner, [1807] – Bolivia og Brasil

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Lemonias* på *Tree of life* http://tolweb.org/Lemonias/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 4.2. 2012

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Lemonias zygia''
Salavan

**Salavan** (laotisk:ສາລະວັນ) er hovedstaden i provinsen Saravane i det sørlige Laos. Selv om Vietnam ikke ligger mer enn 100 km unna i luftlinje er byen en av de mest isolerte i landet.

## Geografi
Salavan ligger i den sørligste delen av Laos, i et av de mest isolerte områdene av landet. Byen er omgitt av en tett jungel som har sett lite utvikling utenfor byen. Det går en vei til Pakse 125 km lenger øst, men denne er bare delvis asfaltert, så adkomsten til byen er vanskelig. Vestover går det få, om noen, veier. I området rundt byen finnes det likevel dusinvis av minoritetsspråklige landsbyer, som blant annet rommer bosetninger av Hmongfolk. 

## Referanser
Juditha

***Juditha*** er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

## Utseende
Middelsstore sommerfugler (vingespenn 40-45 millimeter). Oversiden er mørkbrun med et bredt, kileformet, skinnende hvitt tverrbånd i midten. Undersiden er gulbrun, også her med et bredt, hvitt tverrbånd.
 
## Levevis
Disse sommerfuglene lever i skog, gjerne tropisk regnskog.
Larvene kan finnes på en rekke forskjellige planter fra ulike grupper. De er muligens knyttet til nymfer av ulike nebbmunner som blir voktet av maur.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, fra Mexico i nord til Paraguay i sør.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
************* Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
************** Underfamilien Riodininae 
*************** stammen Nymphidiini 
**************** Slekten *Juditha* Hemming, 1964
***************** *[[Juditha azan]]* (Westwood, [1851]) – Fransk Guyana, Guyana, Venezuela, Trinidad og Tobago, Colombia, Brasil, Peru og Bolivia
***************** *[[Juditha caucana]]* (Stichel, 1911) – Mexico, Panama, Trinidad og Tobago, Colombia og Ecuador
***************** *[[Juditha dorilis]]* (Bates, 1866) – Costa Rica, Nicaragua, Panama, Fransk Guyana og Ecuador
***************** *[[Juditha inambari]]* Hall & Harvey, 2001 – Brasil
***************** *[[Juditha molpe]]* (Hübner, [1808]) – Colombia, Venezuela, Trinidad og Tobago, Brasil og Paraguay
***************** *[[Juditha naza]]* Hall & Harvey, 2001 – Colombia og Ecuador
***************** *[[Juditha odites]]* (Cramer, [1775]) – Venezuela, Fransk Guyana, Guyana, Brasil og Peru
***************** *[[Juditha pulcherrima]]* (Butler, 1867) – Colombia og Peru

## Kilder
* Brower, A.V.Z. (2011) *Juditha* på *Tree of life* http://tolweb.org/Juditha/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 4.2. 2012

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Juditha molpe''
Hudson

**Hudson** kan vise til:

## Stedsnavn
### Canada
* Hudson (Quebec) – en by i provinsen Quebec
* Hudsonbukta – ei stor bukt i nordøst-Canada
* Hudsonsundet – et sund i nordøst-Canada

### Chile
* Hudson (vulkan) – en vulkan i Chile

### USA
* Hudson River – ei elv i delstaten New York
* Hudson County – et fylke (county) i New Jersey
* Hudson (Florida) – et område i Pasco County, Florida
* Hudson (Massachusetts) – en by i Middlesex County, Massachusetts
* Hudson (New Hampshire) – en by i Hillsborough County, New Hampshire
* Hudson (New York) – en by i Columbia County, New York
* Hudson (Ohio) – en by i Summit County, Ohio
* Hudson (Wisconsin) – en by i St. Croix County, Wisconsin

## Personer
* Charles Hudson (1828–1865) – en engelsk fjellklatrer, omkom under førstebestigningen av Matterhorn i 1865.
* Ernie Hudson (f. 1945) – en amerikansk skuespiller
* Garth Hudson (f. 1937) – en canadisk musiker
* Henry Hudson (d. 1611) – en engelsk utforsker
* Hudson Taylor (1832–1905) – en engelsk misjonær til Kina
* Hugh Hudson (f. 1937) – en engelsk filmregissør
* Jeffrey Hudson (1619–1682) – en engelsk dverg og gjøgler
* Jennifer Hudson (f. 1981) – en amerikansk sanger
* Kate Hudson (f. 1979) – en amerikansk skuespiller
* Oliver Hudson (f. 1976) – en amerikansk skuespiller
* Rock Hudson (1925–1985) – en amerikansk skuespiller
* Saul Hudson (f. 1965) – en britisk-amerikansk gitarist, kjent under artistnavnet Slash
* Troy Hudson – en amerikansk basketballspiller
* William Henry Hudson, (1841–1922) – en argentinsk-britisk forfatter og ornitolog
* William Hudson (1730–1793) – en britisk botaniker og apoteker

## Annet
* Hudson (navn) – et engelsk mannsnavn
* Hudson's Bay Company – et engelsk, senere canadisk handelsselskap, grunnlagt 1670
* *[[Hudson Hawk]]* – en film fra 1991 med Bruce Willis i hovedrollen
* Hudson H9, en pistol
* Lockheed Hudson – et bombe- og rekognoseringsfly produsert 1938–1942
* Hudson Motor Car Company – en bilprodusent i USA (1909–1957)
* Hudson River School – en amerikansk kunstgenre fra 1800-tallet
* Hudson Soft – et japansk videospillselskap
Nam Song

**Nam Song** er en liten elv i Laos som renner gjennom byen Vang Vieng. Det er et populært turistmål for mennesker som liker å se den laotiske landsbygda på vei nedover elva i kajakk. Elva er omgitt av flotte karstfjellformasjoner. Flere barer har blitt bygd på elvebredden nord for Vang Vieng for å tiltrekke turister som flyter forbi.


Namsong.jpg|Bro over Nam Song nær Vang Vieng
Vang Vieng Tubing.jpg|Tubing er en populær aktivitet på elva
Laos Landscape in Vang Vieng.jpg|Spektakulære fjellformasjoner omgir elva


## Eksterne lenker
*
Lons-le-Saunier

**Lons-le-Saunier** er en kommune i departementet Jura i regionen Bourgogne-Franche-Comté øst i Frankrike. Lons-le-Saunier er hovedstad (prefektur) i departementet Jura.

## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Lons-le-Saunier***

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
Sweet Steel

***Sweet Steel*** er et musikkalbum med Lars Egil Vågseter, utgitt i september 2008. Dette er hans første album som soloartist.

## Sporliste
# «Sweet Steel»
# «Steel Polka»
# «Mary's Song»
# «I Won't Forget You»
# «Fool Such As I»
# «For Reasons I've Forgotten»
# «Blue Eyes Crying in the Rain»
# «City of New Orleans»
# «Danny Boy»
# «Help Me Make It Through the Night»

## Musikere
* Lars Egil Vågseter – steelgitar, dobro, låtskriver
* Werner Sørøy – bass, trommearr, kassegitar, el-gitar, orgel
* André Aamås – kassegitar
* Dag Wolf – steelgitar på ett vers av *For Reasons I've Forgotten*
* Leif Aase – el. gitar
* Thor Einar Ribe – piano
* Øystein Oppsvik – piano
* Hilde Fjørtoft – kor
* Ivar Dolve – bass-stemme
* Jan Indrevåg – design
Vientiane (provins)

**Vientiane** (laotisk ວຽງຈັນ) er en provins nordvest i Laos. I 1989 ble provinsen delt i to halvdeler – prefekturet Vientiane som inneholder byen Vientiane, og den resterende provinsen.
Dole (Jura)

**Dole** er en kommune i departementet Jura i regionen Bourgogne-Franche-Comté øst i Frankrike. Dole er underprefektur i departementet.

## Historie
Dole var hovedstad i Franche-Comté inntil Ludvig XIV overtok makten i regionen og flyttet administrasjonen fra Dole til Besançon. Universitetet i Dole, som ble grunnlagt Filip III av Burgund i 1422, ble også flyttet til Besançon på den tiden.

## Geografi
Dole ligger ved elva Doubs.

## Transport
Dole—Jura lufthavn ligger i kommunen Tavaux, ca. 7&nbsp;km sørvest for Dole.

## Kjente personer fra Dole
* Louis Pasteur (1822–1895), mikrobiolog og kjemiker

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
* Kommunedata fra INSEE
Når mørket er forbi

***Når mørket er forbi*** er en en norsk dramafilm fra 2000. Den hadde premiere på Tromsø internasjonale filmfestival i januar 2000.  Filmen er basert på boka *[[Tango Bacalao]]* av forfatteren Alf R. Jacobsen. Store deler av filmen er tatt opp i Berlevåg med lokale statister.

## Handling
Etter å ha blitt offer for utroskap forlater unge Josef Omgang en ellers tilsynelatende vellykket tilværelse som advokat i Oslo. I en tilstand et sted mellom drøm og virkelighet drar han tilbake til barndomsstedet Korshavn i Nord-Norge. Denne fiskerlandsbyen er for tiden inne i en finansiell krise som blir et bilde på de store familieproblemene i fortiden, Josef nettopp må røske tak i for å finne seg selv.

## Medvirkende

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vesa Hietalahti

**Vesa Tapio Hietalahti** (født 1969) er en finsk tidligere skiskytter. Han deltok i fire OL for sitt land OL 1992 i Albertville, OL 1994 på Lillehammer, OL 1998 i Nagano og OL 2002 i Salt Lake City. Hans beste OL-plassering er en 6.-plass på 20&nbsp;km fra OL i 1992. Han har også seks pallplasseringer i verdenscupen og hans beste sammenlagtplassering i verdenscupen er en 9.-plass fra 2002-sesongen.

## Medaljer
* 2003  Khanty-Mansijsk  **Sølv** på 20&nbsp;km, normaldistanse 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Håkan Bergman

**Carl-Håkan Bergman** (født 1954) er en svensk tidligere politiker for Socialdemokraterna. Han var riksdagsmedlem i Sverige i to perioder; 2010–2014 og 2014–2018. Han ble valgt inn i riksdagen for Örebro läns valkrets.

Bergman satt blant annet i utdanningskomiteen, samt at han var vara i sosialsikringskomiteen.

## Referanser

 


## Eksterne lenker
*