open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Berjozov kullkraftverk

**Berjozov kullkraftverk** *(Berëzovskaja GRES)* er et kullkraftverk med en installert produksjonskapasitet på opprinnelig  MW fordelt på to enheter, senere  MW via totalt tre enheter. Anlegget ligger i Sjarypovo-distriktet i provinsen Krasnojarsk, Russland. Brenselskildene er lignitt. Byggingen startet i 1976, første enhet stod ferdig i 1987 og hele og anlegget stod ferdig i 1991.

Årsproduksjonen av elektrisk kraft etter 2010 har variert mellom 9 TWh og 11 TWh, og det leveres også noe fjernvarme med inntil 807 Gcal/t effekt (ca. 140 MW). Operatør er det tyske energiselskapet E.ON sitt datterselskap i Russland.

Dette er det eneste kullfyrte kraftverket i Russland med generatorer på 800 MW hver, andre kraftverk med tilsvarende store enheter er gassfyrte. Planen var opprinnelig åtte enheter, dvs  MW ytelseskapasitet, men finansieringen ble ikke fulgt opp til et slikt nivå. Kraftverket har blitt oppgradert med tyske E.ON som partner siden 2009. Det er fra 2016 installert en tredje 800 MW-enhet.

Skorstenen på 370 meter er den høyeste frittstående konstruksjon i Russland utenfor Moskva.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Berezovskaja GRES - *E.ON* informasjon om anlegget.
* Berezovskaja GRES - *Global Energy Observatory*.
* OGK-4 - kraftverkets hjemmeside.
Danmark under Vinter-OL 1994

**Danmark under Vinter-OL 1994**. Fire mannlige sportsutøvere fra Danmark deltok i tre sporter, alpint, kunstløp og langrenn under Vinter-OL 1994 i Lillehammer i Norge. Danmark, som deltok for åttende gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en 13.-plass i kunstløp for menn.
 
## Medaljer

## Eksterne lenker
*  Denmark at the 1994 Lillehammer Winter Games  på Sports-reference.com/olympics
Belovo kraftverk

**Belovo kraftverk** (russisk: Беловская ГРЭС, *Belovskaja GRES*), er et varmekraftverk beliggende ved byen Belovo i Kemerovo fylke i den asiatiske, sør-sibirske delen av Russland. Anlegget ligger ved elva Inja.

Kraftverket har en installert produksjonskapasitet på mellom 1&nbsp;260 og 1&nbsp;290 MW, og det leveres også fjernvarme med inntil 230 Gcal/t effekt til det lokale markedet.

Brenselskildene er kull fra Kutznetsk, og dessuten mazut. Anlegget ble påbegynt 1956 og stod ferdig i 1964 med 200 MW ytelse. Det ble deretter utvidet i 1968&ndash;74 til dagens effekt på 1&nbsp;200 MW. Nye turbiner ble installert i 1996.

Operatør er selskapet Kutzbassenergo.

## Eksterne lenker
* Kutsbassenergo årsrapport 2008 – side 24.
Nazarovo kullkraftverk

**Nazarovo kullkraftverk** er et kullkraftverk med en installert produksjonskapasitet på 1210 MW, beliggende i fylket Krasnojarsk i Russland. Brenselskildene er lignitt (brunkull). Anlegget stod ferdig i 1968.

Anlegget har 7 enheter, hvorav seks enheter har 135 MW ytelse hver, og den siste enheten har en kapasitet på 450 MW.

## Se også
* Liste over verdens største kullkraftverk

## Eksterne lenker
* Nazarovsjaka CHP - *Global Energy Observatory*.
Novosibirsk-5 kraftverk

**Novosibirsk kraftverk nr 5** er et varmekraftverk med en installert produksjonskapasitet på 1080 MW, beliggende i regionen Novosibirsk langt øst i Russland. Brenselskildene er kull og olje, og anlegget har kogenerasjon og avgir fjernvarme. Anlegget ble påbegynt i 1982, og stod ferdig i 2003.

## Se også
* Liste over verdens største kullkraftverk

## Eksterne lenker
* Novosibirsk-5 - *Global Energy Observatory*.
Estland under Vinter-OL 1994

**Estland under Vinter-OL 1994**. Tjueseks sportsutøvere, sytten menn og ni kvinner fra Estland deltok i seks sporter, aking, alpint, langrenn, kunstløp, kombinert og skiskyting under Vinter-OL 1994 i Lillehammer i Norge. Estland, som deltok for fjerde gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en fjerdeplass i kombinert lagkonkurranse.

## Medaljer

## Eksterne lenker
*  Estonia at the 1994 Lillehammer Winter Games  på Sports-reference.com/olympics
Gusinooziorsk kraftverk

**Gusinooziorsk kraftverk** (betydning: *Gusinojesjøen kraftverk*) er et varmekraftverk med en installert produksjonskapasitet på 1&nbsp;050 – 1&nbsp;200 MW fordelt på 6 like store blokker, beliggende ved Gusinojesjøen og byen Gusinooziorsk i republikken Burjatia i det sørlig-sentrale Sibir, i asiatisk Russland. 

Brenselskildene er kull og olje. Anlegget ble påbegynt i 1976, og stod ferdig i 1992. Anlegget har 1&nbsp;072 ansatte.

## Eksterne lenker
* OGK-3 – kraftverkets hjemmeside.
Ian Hacking

**Ian Hacking** (1936–2023) var en canadisk professor i filosofi ved Universitetet i Toronto og Collège de France. Han har utgitt flere bøker, blant annet *The Logic of Inference* som kom ut i 1965 basert på sin doktoravhandling ved Trinity College, Cambridge i 1962. Avhandlingen kastet et nytt lys over et sentralt problem: Hvordan bør man resonnere når man er i en situasjon med usikkerhet og motstridende, men mer eller mindre godt begrunnede oppfatninger.

Ian Hacking er medlem av Royal Society of Canada og British Academy, er innehaver av Order of Canada, og ble i 2009 tildelt Holbergprisen.

## Referanser


## Kilder
*
Barnaul kraftverk

**Barnaul kraftverk nr 1** er en gruppe av varmekraftverk med en installert produksjonskapasitet på 837 MW, beliggende i Barnaul i fylket Altaj kraj, i det østlige Russland. Brenselskildene er naturgass og steinkull. Operatør er selskapet Kutzbassenergo.

Anlegget ble påbegynt i 1936, og stod ferdig med samtlige byggetrinn og turbiner i 1985. Det ble videre fornyet i 2011. 

De enkelte kraftverkene i hele Barnaul-komplekset omfatter:
*Barnaul-1 kraftverk (1936), offisielt *Barnaulskaja TETs-1*, 20 - 68 MW, er et gass- og kullkraftverk.
*Barnaul-2 kraftverk (1962), offisielt *Barnaulskaja TETs-1*, 275 - 339 MW, er et olje- og gasskraftverk.
*Barnaul-3 kraftverk (1976), offisielt *Barnaulskaja TETs-3*, 430 - 445 MW, er et gasskraftverk.

## Eksterne lenker
* Kutsbassenergo årsrapport 2008 – side 24.
Obstruksjon (fotball)

**Obstruksjon** er innen fotball en ulovlig hindring av en motspiller, og straffes med indirekte frispark.

Obstruksjon utføres normalt ved at en spiller aktivt stiller seg i veien for en motspiller som beveger seg mot eller kontrollerer ballen, uten selv å ha mulighet til å ta ballen.

Obstruksjon er et vanlig virkemiddel i fotball, primært i forsvarsspillet. En forsvarsspiller som er i ferd med å bli passert vil ofte ha stor fordel av å sperre veien for motspilleren.

Grensen mellom obstruksjon og såkalt «skjerming av ballen» kan være vanskelig å trekke. Det er for eksempel vanlig praksis at dommere tillater spillere å bruke kroppen til å skjerme en ball som er i ferd med å rulle ut av banen, selv om spilleren i slike situasjoner normalt ikke har aktiv kontroll på ballen gjennom berøringer, forutsatt at spilleren beveger seg i samme retning som ballen.

Siden forseelsen kun straffes med indirekte frispark kan det ikke dømmes straffespark for en obstruksjon i straffesparkfeltet. Det skal i slike tilfeller dømmes et indirekte frispark innenfor 16-meteren.
Juzjnouralsk kraftverk

**TETS-1**, eller **Juzjnouralsk kraftverk** er et varmekraftverk med en installert produksjonskapasitet på 882 MW, beliggende 90 km fra storbyen Tsjeljabinsk ved Uralfjellene, i Russland. Brenselskildene er  naturgass, kull og råolje. Anlegget ble påbegynt i 1959.

## Eksterne lenker
* OGK-3 – kraftverkets hjemmeside.
Tjumen-2 gasskraftverk

**Tjumen gasskraftverk nr 2** (Tjumen CHP-2) er et gasskraftverk med en installert elektrisk produksjonskapasitet på 755 MW i tillegg till fjernvarmeeffekten. Anlegget ligger i den sørøstlige delen av byen Tjumen i Russland. Kraftverket har Fortum inne som eier, og selskapet eier også det langt eldre verket Tjumen-1 gasskraftverk. Total effekt er 2.395 MW fordelt på fjernvarme og elektrisitet.

Brenselskildene er naturgass. Anlegget fikk driftstillatelse i 1986 og stod ferdig i 1989 med siste igangsetting av enheter i mars 1990. De åtte enhetene(blokkene er av noe ulik type og fabrikat.

Effekten i elektrisitetsproduksjonen er 755 MW, mens varmeproduksjonen til lokal fjernvarme er 1.640 MW. I 2015 hadde anlegget utslipp på 2 315 000 millioner tonn CO2 og 2 640 tonn NOx. 

## Se også
* Liste over verdens største gasskraftverk

## Referanser


## Eksterne lenker
* Russia - *Fortum*, Tjumen CHP-2.
* Tyumen CHp-2 - *Global Energy Observatory*.
* Tjumen-2 anlegget feirer 25 år  - *Nasj Gorod*, 7. juni 2011. Besøkt september 2017. (russisk)
Frankrike under Vinter-OL 1994

**Frankrike under Vinter-OL 1994**. Nittiåtte sportsutøvere, sekstiåtte menn og tretti kvinner fra Frankrike deltok i tolv sporter under Vinter-OL 1994 i Lillehammer i Norge. Frankrike kom på syttendeplass med en sølv- og fire bronsemedalje. Skiskytteren Anne Briand var Frankrikes flaggbærer under åpningsseremonien.  
 
## Medaljer

 
## Medaljevinnerne

## Eksterne lenker
*  France at the 1994 Lillehammer Winter Games  på Sports-reference.com/olympics
Hellas under Vinter-OL 1994

**Hellas under Vinter-OL 1994**. Ni sportsutøvere, sju menn og to kvinner fra Hellas deltok i fem sporter, aking, alpint, bobsleigh, langrenn og skiskyting under Vinter-OL 1994 i Lillehammer i Norge. Hellas vant ikke noen medaljer, beste plassering var to 24.-plasser i aking i både ener for menn og damer.
 
## Medaljer

## Eksterne lenker
*  Greece at the 1994 Lillehammer Winter Games  på Sports-reference.com/olympics
Belarus under Vinter-OL 1994

**Belarus under Vinter-OL 1994**. Trettissju sportsutøvere, tjuefem menn og tolv kvinner fra Belarus deltok i freestyle, kunstløp, langrenn, skihopping, kombinert, hurtigløp på skøyter og skiskyting under Vinter-OL 1994 i Lillehammer i Norge. Belarus, som deltok for første gang i et vinter-OL, kom på femtendeplass med to sølvmedaljer. Skøyteløperen Igor Zjelezovskij var Belarus' flaggbærer under åpningsseremonien.

## Medaljer

## Medaljevinnerne

## Hurtigløp på skøyter

**Herrer**

## Eksterne lenker
*  Belarus at the 1994 Lillehammer Winter Games  på Sports-reference/Olympics
Sigurd Sivertsen

**Sigurd Johannes Hammer Sivertsen** (født 1. februar 1878 på Raftstranda i Raftsundet i Hadsel, død 10. mai 1951) var en norsk forfatter. Han fikk utgitt til sammen seks romaner og to novellesamlinger.

Sivertsen tok lærereksamen ved Tromsø Seminarium i 1900. Han arbeidet som lærer i Hadsel, på Værøy og i Vågan, og bosatte seg i Digermulen i Austre Vågan. Han fikk publisert flere fortellinger, dikt og artikler i blader og aviser, men først da han var 41 år gammel, i 1919, fikk han utgitt si første bok. Debutboka het *Strandbygg og Værbu*, og var ei novellesamling, utgitt på forlaget Gyldendal i København.

Sigurd Sivertsen var en av de såkalte heimstaddikterne. Han beskrev lokale forhold, og brukte blant annet dialekt som virkemiddel. Blant ting han skildret i bøkene sine, var utviklingen i fiskeriene fra 1800- til 1900-tallet.

## Bibliografi
* 1919: *Strandbygg og Værbu* (novellesamling)
* 1921: *Ramsvaag* (roman)
* 1923: *Rømlingen Jens Wærner* (roman)
* Romanserie om Rise-ætten:
** 1925: *Kasper Rise og hans hus*
** 1927: *Mands færd*
** 1928: *Helmer Rise*
** 1932: *Landet vokser*
* 1935: *I grend og vær* (novellesamling)
* 1979: *Nordlandsfortellinger* (noveller)

## Referanser


## Kilder
* Forfatter – Sigurd Sivertsen. Artikkel av Tore Martin Nilssen, publisert i årboka *Hofdasegl* nr. 23, 1978. Omskrevet og oversatt til bokmål av Jarle A. Samuelsen. Publisert på lofoten.com.
* Kristian A. Larssen: *Langs Raftsundet – Heimstaddikter 120 år*. Stokmarknes Aktietrykkeri 1998. (hefte, delvis basert på Tore Martin Nilssens artikkel i Hofdasegl)
Island under Vinter-OL 1994

**Island under Vinter-OL 1994**. Fem sportsutøvere, fire menn og én kvinne, fra Island deltok i to sporter, alpint og langrenn under Vinter-OL 1994 i Lillehammer i Norge. Island, som deltok for tolvte gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en 20.-plass i damenes slalåm. Alpinisten Ásta Halldórsdóttir var Islands flaggbærer under åpningsseremonien.
 
## Medaljer

## Eksterne lenker
*  Iceland at the 1994 Lillehammer Winter Games  på Sports-reference.com/olympics
Goldbergvariasjonene

**Goldbergvariasjonene** BWV 988 er en «klaviatursuite» (*Aria mit 30 Veränderungen*), opprinnelig for cembalo skrevet av Johann Sebastian Bach for en av hans elever. Suiten ble bygd over et sarabandetema fra *Anna Magdalenas lille bok* (med klaverøvelser), ispedd to folkemelodier mot slutten. Etter innledningen følger 30 variasjoner.

Eleven het *[[Johann Gottlieb Goldberg]]*, og var cembalist hos den russiske ambassadøren i Dresden (Grev Keyserlingk). Greven hadde vondt for å få sove, og hadde derfor musikere til å spille godnattmusikk. Greven likte komposisjonen så godt, at han betalte et honorar på hundre Louis d'or i rent gull. Dette var den beste betalingen Bach fikk for noe verk ellers.

Variasjonene ble utgitt som bind 4 i hans «Clavierübungen IV» i 1742.

Variasjonene er blitt mye spilt av konsertpianister gjennom årene. I nyere tid er særlig Glenn Goulds tolkning som er særlig kjent.

Verket er også transkribert, til to klaverer av Josef Gabriel Rheinberger (organist og komponist fra Liechtenstein)

Av andre arrangementer kan nevnes:

:1938 – Józef Koffler, for strykeorkester    transcription for orchestra / string orchestra 
:1984 – Dmitri Sitkovetsky, for strykertrio   transcription for string trio
:1987 – Jean Guillou, for orgel
:1988 – Joel Spiegelman, for synthesizer [Kurzweil 250 Digital Synthesizer] [16]
:1997 – József Eötvös, for gitar
:1998 – Abram Bezuijen, orgel innspilling
:2000 – Jacques Loussier, arrangement for jazz trio 
:2003 – Karlheinz Essl („Gold.Berg.Werk“) for strykertrio og live-electronics 
:2007 – Simone Dinnerstein 
:2009 – Catrin Finch, komplett transkripsjon for harpe 
## Referanser
Vegårshei Bygdetun

**Vegårshei Bygdetun** er et lokalt bygdemuseum i Vegårshei kommune i Aust-Agder. Museet ligger ved riksvei 416, mellom Akland på E18 og Myra. Julius Grasåsen, som var privat samler, skapte museet på sin egen eiendom. I 1984 ble museet etablert som en stiftelse. 

Julius Grasåsen var født og oppvokst i Grasåsen som ligger like ved siden av bygdetunet, og han viste tidlig interesse for lokalhistorie.  Han var bonde og småbruker og samlet på det meste.  Det andre kunne se på som «skrot», så han stor verdi i.  Hans motivasjon og store engasjement for denne «samlergløden», var å ta vare på ei tid som var i ferd med å forsvinne. Han ønsket å vise de kommende generasjoner hvordan folk en gang levde, bodde og hva som opptok dem.  

Julius Grasåsen ønsket at bygdetunet skulle være et «levande museum», og museet arrangerer flere temadager hver sommer med dette som hovedtema. 

Åse Værland Breiung ble i 2013 tildelt H.M.Kongens fortjenstmedalje bl.a. for sitt arbeid for museet. 

## Det lille friluftsmuseet
Museet er et lite friluftsmuseum med flere tilflyttede bygninger. På Vegårshei Bygdetun kan en i dag få se denne store samlingen fordelt på hele 8 bygninger.  Her finner en alt fra hestevandring og hesteutstyr til birøktmuseum, motorsamling, skomaker- og tømmerverksted, en jernbane- og skogbruksutstilling.  Ei skolestue, en landhandel og ei husmannsstaue «forteller» om livet sitt. Almuestua, oppført 1840 ved Vegårshei kirke var den første bygningen som ble flyttet til og  gjenreist ved museet i 1982. Museet har bl.a. også ei skolestue, ei husmannsstue med bakerovn, uteløe, en gammel landhandel flyttet fra Ubergsmoen, birøktersamling, motorsamling og telefonkiosk som tidligere stod i sentrum av bygda. 

## Eksterne lenker
* Hjemmeside
* Facebook side
* http://www.youtube.com/watch?v=LPfmCck1y7M Infofilm på Youtube]
* "Levende museum" Innslag fra Norge på X og tvers fra TVNorge på Youtube
* H.M.Kongens Fortjenestemedalje til Åse Værland Breiung - Tvedestrandsposten
Finland under Vinter-OL 1994

**Finland under Vinter-OL 1994**. Sekstien sportsutøvere, førtisju menn og fjorten kvinner fra Finland deltok i åtte grener, alpint, langrenn, kombinert, kunstløp, skiskyting, skihopping, freestyle og ishockey under Vinter-OL 1994 i Lillehammer i Norge. Finland kom på 16.-plass på den uoffisielle medaljestatistikken med en sølv- og fem bronsemedaljer. Det var andre gang Finland ikke vant noen gullmedalje i et vinter-OL. Første gang var i Sapporo 1972. Langrennsløperen Marja-Liisa Kirvesniemi var Finlands flaggbærer under åpningsseremonien.

## Medaljer

     
## Medaljevinnerne

## Eksterne lenker
*  Finland at the 1994 Lillehammer Winter Games  på Sports-reference.com/olympics
Våla

**Våla** er ei elv i Ringebu kommune i Innlandet. Den har sine kilder i fjellområdene sør og øst for Rondane nasjonalpark, og munner ut i Lågen ved Ringebu sentrum (*Vålebrua*). Elva drenerer et nedbørsfelt på 314,75&nbsp;km².

Selve Våla er bare 5 km lang, og dannes ved samløpet av de to hovedgreinene, Nordåa og Søråa, like nord for Ringebu. Regnet fra Nordåas fjernest tilløp vest for Muvatnet i Rondane er elva rundt 30&nbsp;km lang. Fra samløpet mellom Nordåa og Søråa renner elva gjennom et dypt gjel, før den renner ut på elvesletta mot Lågen. På den siste strekningen før munningen renner den slakt gjennom sentrum av Ringebu. 

Elva er utbygd til kraftproduksjon i Vinkelfallet kraftverk, og den øverste tredjedelen av elva er oppdemt til inntaksmagasin ved en 40 meter høy demning. Mellom demningen og utløpet fra kraftverket er elva for det meste tørrlagt, unntatt i flomperioder. Strekningen fra kraftverket til munningen i Lågen er sterkt kanalisert.

## Referanser
Litteraturåret 1904

## Prisvinnere
* Goncourt-prisen: Léon Frapié for La Maternelle
* Nobelprisen i litteratur:  Frédéric Mistral, Frankrike og José Echegaray y Eizaguirre, Spania

## Hendelser
* 16. juni - "Bloomsday": dagen handlingen I James Joyces roman *[[Ulysses]]* fra  finner sted i Dublin.

## Nye bøker
* *[[Det vilde Kor]] * av Knut Hamsun
* *Drömmen och andra noveller* av Bo Bergman
* «Et skritt frem og to tilbake» (også kalt Krisen i vårt parti) – Vladimir Lenin.
* *Farces et moralités* – Octave Mirbeau.
* *[[Götiska rummen]]* av August Strindberg
* *Hadrian the Seventh: A Romance* (*Hadrian 7.*) av Frederick Rolfe
* *[[Herr Arnes penningar]]* av Selma Lagerlöf
* *Kjærlighetens tragedi* av Gunnar Heiberg 
* *Kong Akab* av  Matti Aikio
* *Knudaheibrev* av Arne Garborg 
* *[[Kristuslegender]]* av Selma Lagerlöf
* *Lykke-Per. Hans sidste Kamp* (sidste del) av Henrik Pontoppidan
* *[[Mikaël]]* av Herman Bang
* *[[The Merry-Go-Round]]* av William Somerset Maugham
* *[[Nostromo]]* (*Nostromo: a Tale of the Seaboard*) av Joseph Conrad
* *Parafrase over maalliteraturen* av Mentz Schulerud
* *[[Ruinen]]* av Walter Hülphers
* *[[Sværmere]]* av Knut Hamsun
* *[[Ungkarlar]]* av Gustaf Hellström
* *The Sea-Wolf* av Jack London
* *[[Skollärare John Chronschoughs memoarer]]* (andre delen) av August Bondeson
* *Den protestantiske etikk og kapitalismens ånd* (tysk: *Die protestantische Ethik und der Geist des Kapitalismus*) andre del i 1905, av Max Weber

## Fødsler

## Dødsfall

## Bildegalleri

Anton Pavlovich Chekhov.jpg|Anton Tsjekhov(1860–1904)
Witold_Gombrowicz_by_Bohdan_Paczowski_-_detail.jpg|Witold Gombrowicz(1904–1969)


## Referanser


## Litteratur
* Peter Boxall (2007), *1001 bøker du må lese før du dør*, Orion 2007, oversatt av Kjell Olav Jensen, ISBN 978-82-458-0835-3
David Slade

**David Slade** (født 26. september 1969) er en britisk regissør som begynte sin karriere lage musikkvideoer. Hans arbeider inkluderer videoer for artister som Aphex Twin, Rob Dougan, System of a Down, Stone Temple Pilots, Tori Amos og Muse.

Hans første spillefilm, *[[Hard Candy (film)|Hard Candy]]*, ble utgitt i 2005 av Lionsgate Entertainment, som kjøpte den uavhengige filmen på Sundance Film Festival. Han fortsatte med å regissere vampyrfilmen *30 Days of Night* i 2007. Slade har fått oppdraget å regissere *Eclipse*, den tredje filmen i Twilight-serien av Summit Entertainment. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Moreju

**Moreju** (også skrevet **More-Ju**, russisk: Морею) er ei elv i Nenetsk i Russland. Den er 272 kilometer lang, og har et nedbørfelt på .

Elva har utspring i den nordøstlige delen av Bolsjezemelskaja Tundra. Den renner først mot vest, deretter mot nord, og munner ut innerst i Khajpudyrbukta i Petsjorahavet. Morejus løp er svært svingete med mange meandere.

## Referanser
Aarhus rådhus

__NOTOC__
**Aarhus rådhus** ble innviet den 2. juli 1941. Det ble tegnet av arkitektene Arne Jacobsen og Erik Møller. Avgjørelsen om oppføringen av rådhuset ble tatt på byrådsmøte den 18. november 1937. Som et av de få danske rådhusene ble Aarhus rådhus fredet i mars 1994 på grunn av bygningens enestående arkitektur.
I det første projektforslaget var rådhuset uten tårn, men etter stort folkelig press måtte man tilføye et rådhustårn.

Prisen var 8 millioner danske kroner, inkludert grunnarealet. I tillegg kom utgifter til inventar på 1,5 millioner danske kroner.

Rådhuset har et areal på 19&nbsp;380 m², inkludert kjeller. Romfanget er på omkring 10&nbsp;000 m³. Tårnet er 60 meter høyt, tårnuret har en diameter på 7 meter; den lille viseren er 2,5 meter og den store 3 meter lang.

Bygningen er laget i helstøpt betong som utvendig er bekledt med 6000 m² marmorplater fra Porsgrunn i Norge.

Rådhusets klokker ble innviet ved klokkespill den 7. august 1948 kl. 4 om ettermiddagen. Ved innvielsen ble den gamle maivisen fra 1491 – forfattet og komponert av Morten Børup – «In vernalis temporis» sunget av Aarhus Studentersangere. Denne visen har senere vært byens jingle som spilles fra rådhusklokkene hver dag klokken 12.

Rådhusparken som er knyttet til selve rådhuset er beliggende på det tidligere Aarhus Søndre Kirkegårds område, som fungerte i årene 1818 – 1926. En del av gravsteinene derfra er samlet i et lapidariumlignende område på den sørlige siden av Rådhusparken og en annen del av Aarhus Søndre Kirkegård er bevart som den jødiske kirkegården mellom rådhuset og Musikkhuset.  

I januar 2006 ble Aarhus rådhus tatt med under arkitektur i Kulturkanonen.

## Tidligere rådhus
### Det første rådhuset
Det første rådhuset ble oppført i midten av det 15. århundre og lå på Store Torv foran Århus domkirkes tårn. Det ble nedrevet i 1859.

### Det andre rådhuset
Det andre rådhuset ble oppført i årene 1856&ndash;1857 på hjørnet av domkirkeplassen og Mejlgade. Offisielt var det et rådhus, domhus og arresthus, med plass til 28 arrestanter. Også  amtsrådet holdt sine møter i bygningen fra 1856 til 1906. Rådhuset er oppført etter tegning av arkitekt C.G.F. Thielemann. Etter tiden som rådhus var bygningen politistasjon i perioden 1941&ndash;1984, og deretter flyttet Kvindemuseet i Danmark inn.

Begge rådhusene er fredet.

## Referanser


## Litteratur
* Århus Byhistoriske udvalg, *Byens hus*, Erhvervsarkivet 1991 ISBN 87-89386-22-1

## Eksterne lenker
* 
* Århus bilder
* Om marmor fra Porsgrunn
Johanne Bruhn

**Johanne Bruhn Johnsen** (født 8. mai 1890, død 24. desember 1921) var en norsk skuespiller. 

Hun var blant de ledende skuespillerne ved Det norske teatret. Bruhn debuterte under en turne med Olaus Olsens Selskap. Senere ble hun engasjert ved Det Norske Teateret, og gjorde blant annet stor lykke som Neger-Gurina i *Ungen*. I to sesonger, fra 1914 til 1916, var hun engasjert ved Trondhjems Teater. Senere vendte hun tilbake til Det Norske Teateret. Der ble hun blant annet husket for det friske, humørfylte spillet hennes i *Huskorset*.

Den rollen hun likte best og nådde lengst i var som Mildred Bjørge i *Bjørgedal* av Olav Hoprekstad. Bruhn hadde også en rolle i *[[Fante-Anne]]*.

Hun døde bare 31 år gammel på julaften i 1921, i barselseng.

## Personlig liv
Johanne Bruhn var gift andre gang med Erling Johnsen, journalist og redaktør i Nationen i perioden 1918 til 1921. De fikk sønnen Helge Støp Johnsen. Hun hadde fra et tidligere ekteskap en datter ved navn Anne Marie Bruhn.  

Johanne Bruhn var søster av skuespilleren Astrid Sommer.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Korotaikha

**Korotaikha** (russisk: Коротаиха) er ei elv nordøst i Nenetsia i Russland. Den er 199 kilometer lang, og har et nedbørfelt på .

Elva har utspring lengst nordøst på Bolsjezemelskaja Tundra, og renner i hovedsakelig nordvestlig retning til munningen i Khajpudyrbukta i Petsjorahavet. Korotaikhas løp er svært svingete med mange meandere. Underveis mottar den flere sideelver, de fleste fra sørhellingen av Paj-Khoj-høydene i nord.

## Referanser
Siida

**Siida** (nordsamisk; på lulesamisk *sijdda*, på pitesamisk *sijjda,* på umesamisk sïjdda, og på sørsamisk *sïjte*) er i tradisjonell samiske samfunn en gruppe av en eller flere familier som ofte er i slekt og som driver reindrift med en samlet reinflokk.

I siidaen ble reinflokken gjett kollektivt, og siidaen flyttet med folk og rein mellom ulike årstidsbeiter etter et fast mønster. I et reinbeitedistrikt kan det være en eller flere siidaer. I et reinbeitedistrikt finnes et antall *siida-andeler*, som hver eies av en person eller familie.

I Sverige var siidaområdene opprinnelig videre inndelt i *skatteland* som var privateid. Denne eiendomsretten ble opphevet ved lov i 1886 og overført til en felles bruksrett til landområdene, knyttet til samebyer.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
*
Glorup

**Glorup** er en herregård som ligger i Svindinge Sogn på Sørøstfyn. Den ble oppført i det 15. århundre. Glorup var opprinnelig bygget som en renessansegård, men ble først i 1742–43 ombygget i barokkstil av Philip de Lange og dernest i 1762–65 ombygget av Christian Joseph Zuber (etter utkast av Nicolas-Henri Jardin) til et tidskarakteristisk louis seize-slott med tilhørende anglo-kinesisk hage. Takrytteren ble tilføyd i 1773–75.

H.C. Andersen var en hyppig gjest på Glorup.

Glorup og Rygaard Godser er på 1132 hektar. Begge godsene inngikk tidligere i Stamhuset Molktenborg, som ble opprettet av Sophie Hedvig Raben til fordel for sin eldste sønn greve Gebhard Moltke.

## Eiere av Glorup

## Fredning
Glorup ble fredet i 1918. Fredningen omfatter hovedbygningn og et tempel i haven.

## Kulturkanonen
Glorup inngår i Danmarks kulturkanon i kategorien arkitektur. I sin begrunnelse sier blant annet Kanonutvalget:

«Glorup indtager med hovedbygning, avlsgård og have en vigtig plads i dansk arkitektur som et forbilledligt eksempel på omdannelser, der bygger på store tanker tænkt ude i verden omsat til Danmark ved brug af stedets arkitektur og landskabets potentialer.»

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Konditorfarge

**Konditorfarger** er flytende fargestoffer beregnet til bruk i sammensetninger av matvarer, bakervarer og snop. Fargene er vannløselige, og finnes på småflasker, eller som pyntegele på tuber.

Tradisjonelt var det rødt, gult og grønt som ble brukt. Farging av spesielt marsipan til kakepynt var typisk for finere bakervarer (konditorprodukter) – derav navnet. Samme fargetypen ble også brukt til skrift og uttegninger sammen med sjokoladestriper som ble sprøytet på gjennom en tynn munning.

Til hjemmebruk var det hovedsakelig farging av hjemmelaget marsipan og seigmenn som var grunn til at fargene fantes i kjøkkenskapet. Til farging av sauser, for å gi de en riktig brunfarge brukes sukkerkulør.

## Eksterne lenker
*
Jødehat?

***Jødehat?*** (*Hashmatsa*, engelsk: *Defamation*) er en israelsk dokumentarfilm fra 2009 regissert av Yoav Shamir. Filmen utforsker antisemittisme og spesielt oppfattelsen av antisemittisme i israelsk politikk, og i politikken i USA.

Shamir forteller i begynnelsen av filmen at som israeler har han aldri opplevd antisemittisme selv, og ønsker å lære mer om det siden referanser til antisemittisme over hele verden er ekstremt vanlige i israelske media. Filmen inneholder intervjuer med Abraham Foxman, lederen av Anti-Defamation League og Norman Finkelstein, en kritiker av israelsk politikk, samt mange andre. Filmen følger også en gruppe israelske høyskolestudenter på en klassetur til Europa hvor de besøker Auschwitz, samt flere andre holocaust-minnesteder.

Etter at filmen ble vist på Tribeca Film Festival, offentliggjorde Anti-Defamation League en uttalelse hvor de fordømte filmen og sa at den «forminsker temaet (antisemittisme) ... og billiggjør holocaust. Det er Shamirs perverse, personlige, politiske perspektiv og en tapt anledning til å dokumentere et alvorlig og viktig tema».

I Norge har filmen blitt vist på Bergen internasjonale filmfestival.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gedser forsøksmølle

**Gedser forsøksmølle** var en vindmølle som ble bygd i nærheten av Gedser (egentlig stod den ved Gedesby) i 1957) i Danmark. Den var koblet til det danske el-nettet. Møllen er med i den danske kulturkanonen.

Gedsermøllen ble utformet på bakgrunn av Johannes Juuls erfaringer fra tidligere forsøksmøller bygd av SEAS. Gedser forsøksmølle var ved ferdigstilling verdens største vindmølle. I 1962 konkluderte Vindkraftutvalget under Danske Elværkers Forening at det på grunn av den billige oljen ikke var lønnsomt å produsere elektrisitet ved hjelp av vindkraft. Gedsermøllen fortsatte imidlertid å være i drift frem til 1967, da et girkassehavari gjorde at den stoppet. 

Prinsippene fra Gedser forsøksmølle har blitt videreført i de moderne vindmøllene som er bygd i våre dager, og den betraktes derfor som «stemoren» til disse. På denne måten var Gedsermøllen en horisontalt-akslet hurtigløper med tre vinger og elektromekanisk girsystem. Vingene var stall-regulerte og hadde innebygde luftbremser i vingetippene. Generatoren var en nettilsluttet asynkrongenerator. 

På grunn av sin lange driftstid uten problemer og uten større vedlikehold (de ti årene fra 1957 til 1967) ble Gedser forsøksmølle renovert ti år etter (i 1977) med tilskudd fra blant annet NASA og DOE (Department of Energy, USAs energiministerium). Et nytt to-årig måleprogram ble igangsatt for å undersøke teknologien bak Gedsermøllen, ettersom de opprinnelige notatene som lå til grunn for dens spesifikasjoner hadde gått tapt. Den opprinnelige Gedsermøllen produserer ikke lenger elektrisitet. Generatorhuset og de tre vingene befinner seg ved Elmuseet ved Tangeværket. En moderne nacelle har blitt plassert overfor det opprinnelige tårnet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Art Basel

**Art Basel** er en internasjonal messe for samtidskunst som arrangeres hver sommer i den sveitsiske byen Basel. Art Basel regnes som verdens viktigste kunstmesse for gallerier som viser samtidskunst, og utstillingen har blitt omtalt som «kunstverdenens olympiade». Hovedmessen i Basel i Sveits består av tre forskjellige deler gallerier kan søke på; Hovedmessen, Art Feature; hvor 20 gallerier uten plass på hovedmessen hvert år presenterer ett definert prosjekt med én eller flere kunstnere, Art Statements; hvor gallerier viser solopresentasjoner av normalt yngre kunstnere. Videre er det en fjerde seksjon av Art Basel: Art Unlimited hvor gallerier kan søke for å vise større prosjekter, etter at de har fått plass på en av de tre tidligere nevnte seksjonene. Art Unlimited og Art Statements befinner seg i en stor hall ved siden av rotunden hvor hovedmessen avholdes.

Den første utstillingen ble arrangert i 1970. Siden 2002, og i takt med det ekspanderende kunstmarkedet, har Art Basel utvidet til en årlig, tilsvarende messe i Miami Beach i Florida, kalt Art Basel Miami Beach. Denne avholdes i desember, mens den opprinnelige messen vanligvis gjennomføres i løpet av juni måned hvert år. Våren 2013 åpnet den første Art Basel Hong Kong, ved at Art Basel tok over den allerede eksisterende kunstmessen Art Hong Kong.

Det kreves svært høye kvalifikasjoner for deltakelse på messen, og bare et utvalg av verdens ledende gallerier får innpass. Til nå er det bare Galleri Riis, STANDARD (OSLO) og det ikke lenger eksisterende Galleri Wang av norske gallerier som har vært representert på hoveddelen av Art Basel. I tillegg har den norske galleristen Atle Gerhardsen, med det berlinbaserte Gallerie Gerhardsen Gerner, vært representert på både hovedutstillingene i Basel og i Miami Beach i flere år. I 2011 deltok det Stavanger-baserte Galleri Opdahl for første gang i seksjonen Art Feature, samtidig fikk STANDARD (OSLO) for første gang innpass med ordinær bås på hoveddelen av messen, etter å tidligere ha deltatt på Statements med Matias Faldbakken (2007) og Art Feature (2009, 2010). I 2012 deltok galleriet LAUTOM contemporary på seksjonen Statements med et soloprosjekt med kunstneren Ane Mette Hol, den norske kunstneren Martin Skauen deltok også i 2012 på Statements med det engelske galleriet . I 2024 deltar det Oslobaserte galleriet  for første gang på Art Basel med en solopresentasjon med Ahmed Umar på Statements delen av Art Basel.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Art Basel Miami Beach
* Artikkel om Art Basel 08 i bladet ''Billedkunst''
* Intervju med Marc Spiegler, direktør ved Art Basel (kunstkritikk.no)
Sukkerkulør

**Sukkerkulør** er en brunsvart farge  som fremstilles ved karamellisering av sukker. Den  brukes som tilsetning til sauser og andre matvarer for å gi dem en riktig  brunfarge. Navnet kommer av at det er karamellisert sukker tilsatt passe mengde vann som er råstoffet. Fargen brukes også i brunt brennevin som whisky og cognac til justering av fargen.

Fargestoffet har eget E-nummer( E 150 ) som godkjent tilsetning i konsumvarer.

## Se også
* Konditorfarge
Mariebjerg kirkegård

**Mariebjerg kirkegård** er en kirkegård som ligger i Gentofte. Den har ikke noen tilknyttet kirke. Kirkegården ble anlagt som kommunal sentralkirkegård i årene 1926–1933 av arkitekten G.N. Brandt, som også utformet Ordrup kirkegård, også den beliggende i Gentofte. Den ble offisielt innviet 6. oktober 1936. Kirkegården har et areal på 266&nbsp;000 m², svarende til ca. 25 ha.

I 1936 ble kirkegårdens kapell og krematorium oppført med Frits Schlegel som arkitekt. 
Kapellet er siden utvidet med et lite kapell i 1959. Kirkegården har vært inspirasjonskilde for mange andre kirkegårder – både i Danmark og i utlandet. Brandt mottok i 1937 Eckersbergmedaljen og i 1945 C.F. Hansen-medaljen for dette anleggsarbeidet.
 
Mariebjerg kirkegård er bygd opp av en rekke rektangler: Ytterst en allé av furu, innerst en allé av agnbøk. De to rektanglene bindes sammen av to tverrgående alléer; en stor allé av spisslønn og en mindre av vier. Kirkegården er igjen underinndelt i store barlindhekker. Hele kirkegården er innrammet av et stort skogmassiv.
 
Mariebjerg kirkegård er tatt med i kategorien arkitektur i den danske kulturkanonen.

Kirkegården er åpen for besøkende fra soloppgang til solnedgang.

## Kjente personer som er gravlagt på Mariebjerg kirkegård

* Francis Beckett
* Henrik Bentzon
* Jørgen Bentzon
* Karl Bjarnhof (fellesgrav)
* Svend Borberg
* Anna Borg
* Annelise Bramsnæs
* Ludvig Brandstrup (skuespiller)
* Erik Bruhn
* Holger Brøndsted
* Henny Lindorff Buckhøj
* Jørgen Buckhøj (fellesgrav)
* Per Buckhøj
* Poul Bundgaard
* Mogens Bøggild
* Arne-Ole David
* Ingolf David
* Valdemar Davids
* Mogens Davidsen
* Jørgen Ditzel
* Nanna Ditzel
* Troels Fink
* Leck Fischer
* Erling Foss
* Svend Fournais
* Blanche Funch
* Johannes Glob
* Kip Glob
* Ernst Goldschmidt
* Kaj Gottlob
* Peder Gram
* Ragna Grubb
* Hans Peter Hansen
* Flemming Holbek
* Gy Holdorf
* Kai Holm
* Tyge Hvass
* A.C. Højberg Christensen
* F. E. Jensen
* Tudlik Johansen
* Gunnar Jørgensen
* Minna Jørgensen
* Pouel Kern
* Hans Kurt
* Christian Laursen
* Henrik Leth
* Boje Lundgaard
* Leo Mathisen
* Knud Meister
* Børge Mogensen (fellesgrav)
* Manja Mourier
* Jais Nielsen
* Ann-Sofi Norin
* Gull-Maj Norin
* Povl Olrik
* Alfred Osmund
* Hans W. Petersen (fellesgrav)
* Aage Rafn
* Annelise Reenberg
* Poul Reumert
* Louis Rosen Schmidt
* Bendt Rothe
* Karl Schou
* Victor Skaarup
* Carl Erik Soya
* Hakon Stephensen (fellesgrav)
* Claus Strandberg
* C.Th. Sørensen
* Hans J. Wegner
* John Wittig
* Augusta Blad

## Referanser

## Eksterne lenker
* 
* 
* De kjentes gravsted (dansk)
Adolf Skramstad

**Adolf Hedevard Skramstad** (født 25. mai 1865 i Hamar, død 3. februar 1927 i Nittedal) var en norsk forfatter og journalist. Skramstad skrev på hedmarksdialekt og regnes som en produktiv og troverdig forfatter med fokus på humoristiske folkelivsskildringer fra Hedmark både fra sin samtid og tidligere. Han regnes derfor som forfatteren som tok fortellertradisjonen på Hedmarken inn i litteraturen.

Skramstad vokste opp i *Jacobsens gård* i Torggata ved Østre torg i Hamar. Han begynte sin karriere som telegrafist og kontorist ved jernbanen, før han siden sluttet og begynte som forfatter og journalist/redaktør i avisen *Arbeideren* rundt århundreskiftet. Han debuterte i 1890 med samfunnsromanen *Et Udskud* og utgav senere flere folkelivsskildringer fra Oplandene, som for eksempel *Gjet-Pær* (1924) og *Medmennesker* (1925). Han utgav også skildringen *Kapellæin Palerud* (1926) basert på Hedmarken tilbake i 1860-årene. Hans utvalg *Skramstads beste* beste ble gitt ut etter hans død i 1927. Adolf er for øvrig lillebror av maleren Ludvig Skramstad.

## Bibliografi

## Eksterne lenker
* Skramstad.no – Informasjon om forfatterskapet til Adolf Skramstad
*
Danmarks grunnlovsdag

**Danmarks grunnlovsdag** (dansk *Grundlovsdag*) er en årlig feiring den 5. juni av innføringen av den første danske grunnloven samme dato i 1849. Dagen er også en feiring av grunnlovsrevisjonen som ble signert samme dato i 1953.

## Markering av dagen
Dagen ble markert som en nasjonal festdag med friluftsmøter og stevner i de første årene etter 1849. I aviser og flyveblader ble det skrevet dikt om friheten og grunnloven og trykt illustrasjoner av kong Frederik VII og andre som var involvert i loven. Fra 1870-årene ble det vanlig at de politiske partiene holdt egne grunnlovsmøter. Det var spesielt partiene Højre og Venstre som ledet an i dette. I dag feires dagen fortsatt med hovedsakelig politiske foredrag rundt om i landet, siden dagen gjerne blir sett på som en feiring av det danske demokrati. Ledende politikere i sine respektive organisasjoner har foretrukne steder hvor de tradisjonelt avleverer sine budskap, som gjerne handler om demokratiets prinsipper eller aktuelle politiske problemstillinger.

5. juni er også den danske farsdagen.

Det var kongens hustru, Louise Rasmussen (gevinne Danner), som ba Frederik VII om å signere grunnloven den 5. juni slik at det i fremtiden alltid ville bli flagget på hennes sønns fødselsdag.

## Halv fridag
Danmark har ingen nasjonaldag, og grunnlovsdagen 5. juni er sannsynligvis det nærmeste man kommer. Dagen var en lovbestemt halv fridag fra 1891 til 1975. I dag er det ikke lenger en offentlig høytidsdag, og man har derfor ikke lenger automatisk rett til fri fra klokken 12 uten tap av lønn. Dette gjelder både i det private og det offentlige.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 5. juni - Grundlovsdag og grundloven 
* historie-online.dk: Grundlovsdag, historien bag
Hover kirke (Ringkøbing-Skjern kommune)

**Hover kirke**, ligger ca. to kilometer vest for landsbyen Hover, er én av de eldste steinkirker i Danmark og anslås å være bygget på 1100-tallet. Kirken er nesten uforandret siden den ble oppført og den fremstår i dag som et godt eksempel på gammel dansk arkitektur.

## Bygningen
Hover kirke er et godt eksempel på en landsbykirke fra 1100-tallet. Den er bygget av tilhuggede granittkvadre i romansk stil. Skipet er rektangulært og koret nesten kvadratisk, og vinduene er små og høytsittende. I motsetning til de fleste andre danske kirker har Hover kirke ikke et klokketårn, men i stedet en beskjeden klokke. Klokken henger under et halvtak på østgavlen.

### Endringer og tilføyelser
I år 1771 ble kirkens vestgavl skadet i et uvær. Denne ble deretter murt om og en stor støttepilar holder nå muren oppe. Våpenhuset ble bygget på 1500-tallet, i en sengotisk stil på sydsiden av kirken, hvor herrenes inngang engang var. (Kvinnenes inngang var på nordsiden av kirken).

### Kalkmalerier
Under restaureringer i 1910 ble mørke og utydelige kalkmalerier avdekket på den nordlige del av triumfmuren, som danner inngangen til koret fra skipet. Kalkmaleriene er datert til 1500-tallet og forestiller Isaks ofring, som muligvis er etter et tresnitt i Christian IIIs bibel.

## Interiør
Kirkens interiør ligner ellers mye på det man finner i andre danske kirker. Den har en prekestol, alter, døpefont, orgel og benker som nå er olivengrønne. Utover disse ting har Hover Kirke to spesielle ting, som den er berømt for. Den er berømt for dels den moderne altertavlen fra 1968, og dels et abstrakt malt breddeloft fra omkring 1960. Disse to maleriene er laget av kunstneren Mogens Jørgensen.

### Prekestolen
Prekestolen viser de 4 evangelistene Matteus, Markus, Lukas og Johannes.

### Døpefont
Døpefonten er like gammel som kirken selv. Den har tidligere vært fullstendig fargelagt, og det kan den dag i dag stadig ses små stykker maling, etter den ble avsyret.

### Orglet
Orglet er kjøpt av Tårs kirke og er bygget av firmaet Th. Frobenius og Sønner Orgelbyggeri i 1968 og er utstyrt med 8 stemmer fordelt på ét manual og pedal.

## Kulturkanon
Den 24. januar 2006 offentliggjorde kulturminister Brian Mikkelsen den danske kulturkanon. Denne kanon inneholder hovedverker i den danske kulturarv og er utarbeidet av flere utvalg. Disse utvalgene stod for hver deres kategori og bestod av 5 personer.
I kategorien for arkitektur ble Hover kirke valgt sammen med blant annet Vor Frue kirke (København), Sydney Opera House og Østbroen, Storebælt, og om Hover kirke har de blant annet skrevet følgende:

«Kirken er som bygningstype hjemmehørende i det danske kulturlandskap. Som et kjennemerke ligger kirken hevet over mark og eng og gir til stadighet landskapet perspektiv og karakter.»

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Hover kirke
Domus Vista

**Domus Vista** ligger ved Roskildevej på Frederiksberg i København, og er med sine 102 meter Skandinavias nest høyeste boligblokk. Den høyeste er Turning Torso i Malmö, som ble innviet i 2005.

Domus Vista er tegnet av arkitekt Ole Hagen, og stod ferdig i 1969 på en tomt som ble kalt «de Kochske grunde» der det tidligere lå store gartnerier. Den er oppført av byggherre Harald Simonsen, som også sto bak Hostrups Hage på Frederiksberg.

Domus Vista har 30 etasjer og 470 leiligheter. De nederste etasjene var opprinnelig hotell med restaurant, selskapslokaler og værelser. Hotellet ble stengt i begynnelsen av 1970-årene. I stedet er det nå i stueplanet et butikksenter og en biblioteksfilial. I 2019 var senteret for første gang på tyve år fullt utleid.

Borgmester i Frederiksberg kommune Arne Stæhr Johansen, på folkemunne kjent som «Stæren», fikk opphevet sin parlamentariske immunitet da han ble mistenkt for bedrageri og dokumentfalsk i forbindelse med byggingen av Domus Vista.

## Referanser
Ole Gjølberg

**Ole Gjølberg** (født 30. desember 1949 i Fredrikstad) er en norsk siviløkonom og professor emeritus.

Han vokste opp på familiegården Gatu i Rygge og er utdannet siviløkonom fra Norges Handelshøyskole (NHH) fra 1972 og dr. oecon. fra samme institusjon (1981). Han har siden 1993 vært professor i finans- og foretaksøkonomi ved Handelshøyskolen, Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU), og professor II ved Institutt for foretaksøkonomi, Norges Handelshøyskole. Han har publisert en rekke vitenskapelige og populærvitenskapelige arbeider innen finans- og energimarkedsanalyser. Sammen med professor Thore Johnsen ved NHH har han spilt en viktig rolle i utredningsarbeidet knyttet til etisk forvaltning av Oljefondet (Statens Pensjonsfond Utland).

Gjølberg har hatt sentrale verv i Norges forskningsråd og Universitets- og Høgskolerådet. Han har sittet i flere perioder i kommunestyret i Rygge, først for SV og senere for Arbeiderpartiet. I perioden 1987 til 1995 var han hovedredaktør for ''Beta. Tidsskrift for bedriftsøkonomi'', som utgis av Universitetsforlaget.

## Referanser




## Eksterne lenker
Yangshuo

**Yangshuo** (kinesisk: 阳朔县; pinyin: *Yángshuò xian*) er et fylke i byprefekturet Guilin i den autonome region Guangxi Zhuang Folkerepublikken Kina. 

Yangshuo har et areal på 1&nbsp;428&nbsp;km² og en befolkning på ca. 310&nbsp;000&nbsp;innbyggere (2004). 

## Administrative enheter
Yangshuo består av seks storkommuner og tre kommuner:

**Storkommuner**: Yangshuo (阳朔镇), Baisha (白沙镇), Fuli (福利镇), Xingping (兴坪镇), Putao (葡萄镇), Gaotian (高田镇),

**Kommuner**: Jinbao (=金宝乡), Puyi (普益乡), Yangdi (杨堤乡).

## Turisme
Yangshuo er et viktig turistmål på grunn av sine karakteristiske karstformasjoner. De fjellene som er gjengitt bak på den kinesiske 20-Yuanseddelen ligger i fylket Yangshuo.

## Samferdsel
Kinas riksvei 321 løper gjennom området. Den fører fra Guangzhou via blant annet Wenzhou og Guilin til Chengdu, hovedstaden i provinsen Sichuan.

## Eksterne lenker
*
Arbejdermuseet

**Arbejdermuseet** ligger i Rømersgade 22 i København rett ved Botanisk have. Museet ble åpnet i 1983 av fagbevegelsen og lokale grasrotbevegelser. Det holder til i fagbevegelsens eldste forsamlinghus, som ble oppført i 1879. Bygningen ble fredet i 1983.

Arbejdermuseets hovedformål er å vise dagliglivet til de københavnske arbeidere i de siste 150 årene. Her ligger også arbeiderbevegelsens bibliotek og arkiv.

Finansieringen skjer blant annet av et statlig bidrag, driftsstøtte fra København kommune og gjennom støtte fra en rekke fond, f.eks. Augustinus Fonden og Carlsbergs Mindelegat for Brygger J. C. Jacobsen.

## Galleri

Fil:Arbejdermuseet_Copenhagen_entrance.jpg|Porten
Fil:Arbejdermuseet_Copenhagen_courtyard.jpg|Gården og inngangen


## Referanser
Dansk Skolemuseum

**Dansk Skolemuseum** (også kalt **Skolemuseet**) er et nasjonalt, kulturhistorisk museum som foretar innsamling, registrering, bevaring, forskning og formidling av Danmarks utdannelses- og skolehistorie.

Museet ble stiftet i oktober 1995 av Danmarks Lærerforening, Lærerstandens Brandforsikring og Undervisningsministeriet. Samlingene som dannet grunnlaget for etablering av museet er eid av Undervisningsministeriet og beskjeftiger seg med alle former for allmenn utdannelse, folkeskolen, gymnaset, høyskolen, friskolen, efterskolen, voksenundervisning samt lærer- og pedagogutdanning, og tar for seg begrepet barnekultur og barns vilkår i bredere forstand.

Gjennom egne utstillinger, samt radio- og fjernsynsprogrammer, foredrag og skrifter belyses en rekke utdanningshistoriske emner.

## Historie
Kjernen i museets samlinger går tilbake til det opprinnelige Dansk Skolemuseum, som ble grunnlagt i 1887 av overlærer Emil Sauter, som i 1874 var medstifter av Danmarks Lærerforening. 

Fra begynnelsen var museet styrt av et utvalg nedsatt av Danmarks Lærerforening, men da Rigsdagen på Finansloven 1888–89 bevilget en årlig sum på 5&nbsp;000 kr. gikk museet over til å bli stasieid og det ble utnevnt et fast styre for museet. 

Den opprinnelige idéen med museet var å bygge opp en studiesamling av de nyeste undervisningsmidlene fra inn- og utland til orientering og inspirasjon for lærere og skolemyndigheter. Museet begynte også raskt med innsamling av eldre skolemateriale av mer tradisjonell museal karakter. 

Skolemuseet fungerte som et selvstendig museum i nesten 50 år, og i løpet av denne perioden fikk det status som Europas ledende skolemuseum frem til 1930-årenes begynnelse – i det siste mange år med adresse i Stormgade, hvor Nationalmuseet i dag ligger. 

I de følgende seks tiårene lå størstedelen av museumssamlingene pakket ned på Statens pedagogiske studiesamling (opprettet i 1934). Samlingene ble i 1995 overført til det nye Dansk Skolemuseum i Rådhusstræde 6, i hjertet av København. 

Dansk Skolemuseum har siden 1. august 2008 vært lukket for publikum. 

## Eksterne lenker
* 
* Dansk Skolemuseums nettside (dansk)
Roskilde Universitet

**Roskilde Universitet** er et offentlig universitet i Roskilde i Danmark. Det ble opprettet som Roskilde Universitetscenter i 1972, og skiftet navn i 2008. Roskilde Universitet har 9&nbsp;608 studenter per 2007, hvilket gjør det til Danmarks sjette største universitet. Det tilbyr naturvitenskapelige, humanistiske og samfunnsvitenskapelige utdannelser fra bachelornivå til ph.d.-nivå.

Ved siden av hovedinngangen til universitetet ligger Roskilde Universitetsbibliotek.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Flekket pyton

**Flekket pyton**&nbsp;(**antaresia maculosa**) er verdens 4. minste pytonart. Den blir ca. 1,0&ndash;1,4m lang. De andre i antaresiafamilien er antaresia childreni, antaresia stimsoni og antaresia perthensis.

Flekket pyton finnes i Australia fra Cape York i Queensland ned til Tamsworth i New South Wales samt på øyer langs kysten.

I naturen lever de i ganske forskjellige habitat fra regnskog til ganske tørre områder.

I naturen spiser de frosker øgler fugler og små pattedyr. Flekket pyton er ofte å finne utenfor flaggermushuler ved solnedgang ventende på forbi flygende flaggermus.

A.mauculosa A.childreni ble tidligere regnet som samme art og kalt liasis childreni.

## Referanser


## Eksterne lenker
*