Hákonarmál

***Hákonarmál*** er et skaldekvad som skalden Øyvind Skaldespiller diktet. Det omhandler den norske kongen Håkon den godes fall i slaget på Fitjar omkring år 961, og hans mottagelse og etterliv i Valhall. 

Det forsøker å vise den Håkon som venn av de norrøne gudene. Kvadet er trolig bevart i sin helhet.

Helt på slutten av Håkon den godes saga i Heimskringla kalles kvadet Hákonarmál, og tilskrives Eyvindr skáldaspillir.

Kvadet minner om Eiríksmál, som er om Eirik Blodøks. 

## Tilstanden og redigeringen av Hákonarmál
21 vers av kvadet er bevart. De er bra bevart. 

Diktet bruker to verseformer: ljóðaháttr (vers 1-2 og 10-21) og málaháttr (vers 3-9). Málaháttr-delen skildrer selve slaget, mens ljóðaháttr brukes til innramming og dialog. Noen vers viser metriske avvik, men dette regnes som typisk for skaldens kunstneriske frihet snarere enn tekstfeil. Diktet viser en blanding av eddadiktning og skaldestil. Ifølge Felix Genzmer er det første verset eddadikting, vers 2–4 leder inn i en ren skaldedikting slagscene i vers 5–8, og resten av diktet er eddadikting. Eddadiktingen er enklere - mer fortellende med dialoger. Skaldediktingen har komplekse kjenninger, metaforer og komplisert språk.

Diktet er kun bevart i sin helhet i Heimskringla, hvor noen vers er sitert i sin helhet og andre med første linje eller ord. Åpningsversene og avslutningsversene er også gjengitt i Fagrskinna. Fagrskinna forteller at Eyvindr skrev kvadet som en etterligning av Eirikmål. Diktet likner tydelig på Eirikmål og overgår det i sin hyllest til den falne kongen. Som da to helter, Sigmundr og Sinfjǫtli, kom fra Valhall for å møte Eiríkr, mens det i Hákonarmál er to guder, Hermóðr og Bragi, som hilser Håkon. Selv om Fagrskinna hevder at Hákonarmál ble skrevet etter Eiríksmál, kan det ha blitt skrevet tidligere. Dette er ut fra tre forhold: (1) Eyvindrs fremstilling av Valhall er mer gammeldags; (2) visse utsagn som deles mellom diktene passer bedre i Hákonarmál; og (3) blandingen av eddadiktningens versemål i Hákonarmál er mer dyktig utført. Claus Krag mente at det var flere trekk ved Eirikmål som taler for at det ikke er ekte, men laget senere etter mønster av Hákonarmál.  

Basert på forskjeller i form og innhold har enkelte forskere foreslått at vers 3–9 utgjør en separat komposisjon, med ett dikt skrevet etter slaget og ett etter kongens død. Andre mener at diktet ble kombinert av Eyvindr selv, og at vers 21 er en senere tillegg. Likevel er det mange som forsvarer diktets enhet og litterære integritet, og mener det ble skrevet kort tid etter Håkons død. 

Skalden roser Håkons respekt for hedenske helligdommer. Kvadet fremstår som en kritikk av Håkons kristne etterfølger, Harald Gråfell. Da ble i følge skalden, helligdommene vanhelliget og folket led under sult og undertrykkelse. I så fall er kvadet laget en god stund etter Håkons død. Håkon ble oppdratt ved den engelske kongen Æthelstans hoff. Han kan ha vært døpt eller primsignet. Heimskringla og Fagrskinna forteller at han i Norge (motvillig) tok del i hedenske ofringer. Disse sagaene forsvarer kongens frafall, hans hedenske begravelse og det hedenske innholdet i kvadet. Theodoricus, Noregs konungatal, Historia Norvegiæ og Fagrskinna forteller likevel ikke noe om at Håkon fremmet kristendommen i Norge.   

Det siste verset er tydelig beslektet med et vers i *[[Håvamål]]* (Deyr fé, deyja frændr). Det tradisjonelle synet er at skalden av Hákonarmál lånte linjene fra Håvamål, men det er også mulig at forholdet er motsatt, eller at begge kvadene har støttet seg til en tredje kilde. Hávamál kan være en samling av seks eller syv mindre dikt, som ble samlet på 1300-tallet. De er vanskelige å datere. Linjene som Hákonarmál og Hávamál har til felles, kan ikke være yngre enn Hákonarmál. Det er imidlertid ikke mulig å vite med sikkerhet hvem som siterer hvem. Verset skille seg så mye ut, at det kan ha hatt en annen funksjon - kanskje som et refreng. 

Trykte utgaver og oversettelser finnes fra 1600-tallet og fremover. Moderne forskning har viet diktet stor oppmerksomhet.

## Hákonarmál
Hákonarmál skildrer kong Håkon den godes død og hans ankomst til Valhall. Diktet begynner med at Odin sender valkyrjene Gondel og Skogul for å hente kongen. Vi får et innblikk i Håkons siste slag, der han modig kjemper vågalt, uten brynje, sammen med sine menn. Etter kampen følger valkyrjene ham til Valhall, der Odin og gudene tar imot ham med ære. Håkon er først redd for Odin, men blir forsikret om at han vil få fred blant de døde soldatene. Diktet avsluttes med lovprisning av kongen og en dyster spådom: Ingen like god konge vil komme før Ragnarok. Etter Håkons død lider folket nød.

Diktets oppbygging kan skjematisk beskrives som:
* Innledning, vers 1–2 i ljóðaháttr: Odin sender to valkyrier til slagmarken på Stord.
* Akt I, vers 3–9 i málaháttr: Slaget på Stord. Strofe 9 er en overgangsstrofe; slaget er nå over, men de døde befinner seg fortsatt på slagmarken før ferden til Valhall.
* Akt II, vers 10–18 i ljóðaháttr: I den hinsidige verden.
** Scene 1, vers 10–13. Dialog mellom Håkon og valkyriene, som i vers 13 drar for å melde Håkons ankomst.
** Scene 2, vers 14–18. Ankomst Valhall. Dialog mellom Brage og Håkon, som uttrykker stor frykt for Odin (vers 15 og 17), men som i vers 18 blir mottatt med jubel.
* Konklusjon, vers 19–21 som poesi. Ros av Håkon. Vers 21 kan være et refreng.

Kvadet lyder:   

Vers 1: Gauta-Týr sendte Gondel og Skogul for å velge blant konger hvem av Yngves ætt som skulle dra med Odin og leve i Valhall.    

Vers 2: De fant Bjarnes bror som tok på seg brynjen, den beundringsverdige kongen som stod under sitt kampbanner. Kampens spyd senket seg og banneret skalv – da var striden løftet i gang.   

Vers 3: Jarlenes beseirer! Kalte sammen både håløygene og holmrygene! Han dro til kamp! Den ærerike skremmer av øyboerne! Hadde nordmennenes gode støtte! Han sto under sin metallhjelm!    

Vers 4: Hirdens leder! Kastet av seg krigsklærne! Kastet brynjen på marken! Før han begynte kampen! Den muntre herskeren spøkte! Med sine menn! Han måtte beskytte landet! Han sto under en gullhjelm!   

Vers 5: Da bet sverdet i kongens hånd! Inn i Odins klær (brynjer?)! Som om det skar gjennom vann! Spissene klang! skjold brast! sverd skranglet i menneskenes hodeskaller!   

Vers 6: Skjold og hodeskaller knustes under sverdenes egg! Kampen raste på øya! Krigerne rødfarget de blinkende skjoldborgene! I mennenes blod!   

Vers 7: Sverdene brant i blodige sår! Sverdene svingte ned! Mot mennenes liv! Blodet brølte der sverdene traff! Blodet falt på Stords strand!   

Vers 8: Røde farger blandet seg! Under skjoldkantens himmel! Skoguls stormer spilte! Mot skjoldringenes skyer! Spissenes bølger bruste i Odins storm! Mange mennesker sank ned for sverdets tidevann (blodet)!    

Vers 9: Da satt krigerne med dragne sverd! Hogde skjold! Gjennomborede brynjer! Hæren var ikke i godt humør! De var på vei til Valhall!   

Vers 10: Gondel sa dette - lent mot et spydskaft: Gudenes styrke vokser nå, siden gudene har innbudt Håkon hjem med en stor hær.   

Vers 11: Lederen hørte fra hesteryggen hva de berømte valkyrjene sa. De oppførte seg klokt og ble værende, med hjelmer på, og holdt skjold foran seg.   

Vers 12: Håkon: Hvorfor avgjorde du kampen slik, Geir-Skogul, selv om vi var verdige til seier fra gudene? Skogul: Vi sørget for at du beholdt slagmarken og at dine fiender flyktet.   

Vers 13: Vi to skal ri, sa den mektige Skogul, gjennom gudenes grønne boliger, for å si til Odin at nå kommer en høyeste for å se ham personlig.   

Vers 14: Hermod og Brage, sa Odin, gå ut og møt kongen, for en konge kommer hit til hallen. Han regnes som en mester.    

Vers 15: Herskeren sa dette – han var kommet fra kampen og sto der helt gjennomtrukket av blod: Odin virker svært fiendtlig mot oss. Vi frykter hans hensikter.   

Vers 16: Du skal ha fred fra alle einherjene. Ta imot øl blant æsene. Du, jarlenes motstander, har åtte brødre her, sa Brage.   

Vers 17: Vår rustning, sa den gode kongen, vil vi selv beholde. En skal ta godt vare på sin hjelm og brynje. Det er godt å ha ferdig utstyr lett tilgjengelig.   

Vers 18: Da ble det åpenbart hvor godt denne kongen hadde æret helligdommene, da alle de rådgivende og styrende maktene ønsket Håkon velkommen.   

Vers 19: På en god dag vil en konge bli født, som får samme sinn. Hans tid vil alltid bli omtalt som god.   

Vers 20: Fenrisulven vil, ubundet, ikke komme inn i menneskenes boliger før en like god kongelig person kommer på den tomme stien.   

Vers 21 - som muligens er refrenget: Husdyr dør, slektninger dør, land og rike blir ødelagt. Siden Håkon dro med de hedenske gudene, er mange folk blitt slavebundet.   

## Håkon den gode i Hákonarmál
Kvadet beskriver i hovedsak slaget, dødsfallet og mottakelsen i Valhall. Men det gir oss også en del informasjon om Håkon fra hans egen samtid:
* Håkon tilhører Yngves ætt.  Yngve var etter sagnet stamfaren til den svenske Ynglingeætten. 
* Åtte av Håkons brødre var allerede døde og befant seg i Valhall. En av dem var Bjarne eller Bjørn.
* Kvadet understreker at Håkon hadde nordmennenes gode støtte. Han hadde bred oppslutning generelt.
* Håkon kalte sammen både håløygene og holmrygene til kamp. Håløygene var folk fra Hålogaland eller her muligens Håløygslekta (Ladejarlene). Holmrygene var trolig folk fra Ryfylke.
* Slaget var på en strand på Stord. Kvadet angir ingen tilknytning til Fitjar på Stord. 
* Han sloss mot Eirikssønnene, men kvadet kaller ham også "jarlenes beseirer" og "jarlenes motstander". Dette inkluderer trolig danske jarler, ikke bare Eirikssønnene.
* Håkon skal på slutten av slaget ha jaget Eirikssønnene på flukt, men Håkon ble deretter truffet i sluttfasen av kampen. Sagaene gjetter på flere måter han ble truffet på. Kvadet støtter best forklaringene med spyd eller pil i overkroppen eller armen, siden han kjempet uten brynje og var helt blodig. Ågrips detalj om "under brynjen" virker minst troverdig i lys av kvadet. At såret ble dødelig, gir mest mening hvis han manglet beskyttelse - noe kvadet bekrefter. 
* Skogul bekrefter: "du beholdt slagmarken, og at dine fiender flyktet". Så Håkon ble nok skadet på tampen av slaget da fiendene flyktet.
* Kvadet gir ingen indikasjon på at Håkon ble fraktet bort fra Stord før han døde. Tvert imot antyder overgangsstrofen at han døde der, på slagmarken ved stranden, sammen med de andre falne krigerne.
* Kvadet kaller ham direkte "enn góði konungr" - "den gode kongen" - i vers 17. Så tilnavnet "den gode" kan være eldre eller laget basert på kvadet. Kvadet gir klare føringer for tilnavnet: Håkon var "god" fordi han æret gudene, hadde god karakter, var en god hersker for folket, og hans tid ble husket som en god tid. Det handler både om personlig godhet og om at hans regjeringstid var gunstig for folket. Skalden mente at Håkons død også fikk dramatiske konsekvenser. Husdyr og slektninger døde, land og rike ble ødelagt, og mange folkeslag ble slavebundet. Kvadets sterkeste utsagn er kanskje at Fenrisulven vil løpe løs før en like god konge kommer (vers 20), og at ingen like god konge vil komme før Ragnarok.
* Ifølge kvadet var Håkon åpenbart hedning og spesielt from og ærbødig overfor de norrøne gudene. Det er ingen antydning til kristendom i hele diktet. Tvert imot fremstilles han som en from dyrker av de norrøne gudene som belønnes med evig ære i Valhall. Kvadet hevder at Fenrisulven vil løpe løs blant mennesker før en like god konge kommer igjen - ingen ville være hans like før Ragnarok. Dette står i strid med noen av de yngre sagaene. De forteller at Håkon var kristen, men prøvde å balansere mellom kristendommen og hedenskapet for å beholde støtte hos det hedenske folket.

## Norrøn tro i Hákonarmál
Kvadet gir et rikt og nyansert bilde av norrøn tro som levende praksis, ikke bare som mytologi.

### Kosmos og gudeverden
Valhall er en stor hall der Odin bor, fylt med falne krigere. Åsgard beskrives som grønne, levende steder ("Gudenes grønne boliger" i vers 13). Gudene lever i organiserte samfunn med hierarki.

Gudene som omtales er: 
* Odin (kanskje også kalt Gauta-Týr, Hroptatýr og Váfaðar) var øverste gud og hersker over Valhall. Kvadet støtter sterkt tanken om Odin som familiegud for Ynglingeætten og norske konger. Det er ikke bare at Håkon tilfeldigvis kommer til Valhall - Odin har aktivt valgt ham fra fødselen av fordi han tilhører den rette slekten, og Odin samler systematisk denne kongefamilien til seg for et større formål (trolig Ragnarok).
* Brage møter de ankomne krigerne.
* Hermod sendes ut for å møte Håkon.
* "De rådgivende og styrende maktene" (rǫ́ð ǫll ok regin) - alle gudene styrer.

Valkyrjene Gondel og Skogul (også kalt Geir-Skogul):
* Sendes av Odin for å velge hvem som skal dø i kamp.
* De bestemmer utfallet av slag - ikke bare hvem som dør, men også hvem som vinner.
* De rir på hester og bærer spyd og skjold.
* De er kloke og besindige - ikke bare voldsomme krigsånder.
* De fungerer som budbringere mellom slagmarken og Valhall.

### Døden og livet etter
Einherjene:
* De modigste krigerne som faller i kamp, kommer til Valhall.
* De beholder sin rustning og våpen (Håkon insisterer på dette).
* De skal ha fred og drikke øl blant æsene.
* De er en hær - trolig forberedt til Ragnarok.

Dødsøyeblikket:
* Det er en overgangsfase - de falne sitter på slagmarken med sine sår (vers 9).
* "Hæren var ikke i godt humør" - de er bevisste, men ikke glade.
* De møter valkyrjene mens de fortsatt er på jorden.

### Religiøs praksis
Helligdommer (véum):
* Det fantes fysiske helligdommer som skulle æres.
* Å ære disse var viktig for en konges legitimitet.
* Kvadet roser Håkon spesielt for dette.

Kongens forhold til gudene:
* Kongen forventes å ha et personlig forhold til gudene.
* Håkon er redd for Odin når han møter ham (vers 15).
* Men gudene belønner fromhet med ære og plass i Valhall.

### Skjebne og determinisme
Gudene bestemmer:
* Odin sender valkyrjene for å velge hvem som skal dø.
* Håkon spør hvorfor han ikke fikk seier "selv om vi var verdige". Gudenes vilje trumfer fortjeneste.
* Men valkyrjene forklarer at han fikk seier (beholdt slagmarken).

### Ragnarok
Katastrofene i vers 20-21:
* Fenrisulven vil løpe løs når verdensordenen bryter sammen.
* Ragnarok er en kommende katastrofe.
* Selv Håkons død er et tegn på verdens forfall mot Ragnarok.
* Etter gode kongers død kommer kaos og nød.

### Slektskap mellom guder og konger
* Håkon tilhører Yngves ætt. 
* Konger er i slekt med gudene. 
* Han har åtte brødre som allerede er i Valhall.
Kongene har en spesiell status, og er nærmere gudene enn vanlige mennesker.

### Verdier i religionen
Kvadet viser at norrøn religion verdsatte:
* Mot i kamp (Håkon kastet brynjen og spøkte før slaget).
* Fromhet (ære helligdommene).
* Ære og rykte (viktigere enn livet selv).
* Lojalitet til menn og land.
* Ærbødighet overfor gudene.
* At en god død i kamp var det høyeste målet.

### Interessante teologiske poenger
* Gudene er ikke allmektige. De trenger krigere til Ragnarok.
* Døden er ikke slutten. Det er bare en overgang til et nytt liv.
* Skjebnen kan være grusom, men også rettferdig (Håkon vant slaget, men ble drept).
* Kongers død påvirker kosmos - Håkons død fører til kaos på jorden.

Hákonarmál gir trolig et eldre og mer riktig bilde av levende norrøn religion enn Snorres Edda: 
* Tidsnærhet - skrevet få år etter Håkons død, i hedensk miljø.
* Religiøs autentisitet - trolig skrevet av troende.
* Praktisk tro - ikke systematisk teologi.
* Mindre litterær utsmykking - mer rituell og høytidelig.

Men Hákonarmál er også høy skaldepoesi med sine egne konvensjoner, og sannsynligvis også politisk motivert. Det er ikke nødvendigvis folkelig tro, men overklassens religion. For å forstå hvordan norrøn religion faktisk fungerte på 900-tallet, er Hákonarmál en gullgruve - mye mer pålitelig enn Snorres retrospektive systematisering.

## Referanser


## Eksterne lenker
* [Hákonarmál](http://www.heimskringla.no/wiki/Hákonarmál_(Eyvindr_Finnsson_skáldaspillir)_(B1)) Prosjektet «Norrøne Tekster og Kvad»
* To utgaver av kvadet