open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marianne Dahlmo

**Marianne Dahlmo**, senere **Breivoll**, (født 1965) er en norsk tidligere langrennsløper. Hun gikk for Bodø & Omegn IF.  Hun fikk stafettsølv i OL 1988 i Calgary, og endte på 2.-plass i verdenscupen sammenlagt i 1986 og fikk 3.-plass i 1987, begge gangene slått av Marjo Matikainen.

Marianne Dahlmo deltok i fire verdensmesterskap (Oberstdorf 1987, Lahtis 1989, Val di Fiemme 1991 og Falun 1993. Hennes beste plasseringer var to femteplasser (på 10&nbsp;km klassisk i 1987 og 5&nbsp;km klassisk i 1991).

Hun debuterte i verdenscupen i Davos 18. desember 1984. Til sammen vant hun 4 verdenscuprenn.

## Verdenscupseire

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ca’ d’Oro

**Ca' d'Oro** er et av palassene ved Canal Grande i Venezia. Selv om det egentlig heter *Palazzo Santa Sofia*, har det alltid vært kjent som *det gyldne hus*, fordi den opprinnelig var kledd med 23&nbsp;000 ark bladgull, og malt i sinober og ultramarin, begge kostbare farger. Bygningen er fortsatt kjent under dette navnet, selv om det idag ikke er noe igjen av denne dekoren.

Palasset ble bygget mellom 1428 og 1430 for familien Contarini, som skaffet Venezia åtte Doger mellom 1043 og 1676. Giovanni Bon og sønnen Bartolomeo Bon var arkitekter. De er også kjent for sitt arbeide på Dogepalasset, først og fremst Porta della Carta med sin monumentale skulptur av Salomos dom.

Hovedfasaden til Ca' d'Oro ut mot Canal Grande er bygget i Bons venetiansk-gotiske stil. I nærheten finnes også Palazzo Barbaro og Palazzo Giustinian, som er bygget i samme stil.

Etter at den venetianske republikk falt i 1797, har palasset hatt flere eiere. Balettdanserinnen Marie Taglioni, som eide palasset i det 19. århundre, fjernet den gotiske trappen som fantes i det indre gårdsrommet, samt de dekorerte balkongene som også fantes i dette gårdsrommet. 

Baron Giorgio Franchetti kjøpte bygget i 1894 og forærte det til den italienske stat i 1922. Det har nå blitt satt istand igjen, og den fjernede trappen er rekonstruert. Det er et galleri og er åpent for publikum.

## Litteratur
* *Goy*, Richard J., The House of Gold. Cambridge, 1992
* *Venice*, An architectural guide, Edwina Biucchi og Simon Pilling, Batsford 2002

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Galleria Giorgio Franchetti (italiensk)
* Ca' d'Oro (engelsk, tysk og italiensk)
Kelvar og Olvar

**Kelvar** og **Olvar** er et begrepspar skapt av J.R.R. Tolkien da han konstruerte sitt fiktive univers. Ifølge verket der Tolkien forklarer verdenen Midgard, og i blant annet *[[Ringenes herre]]* og *[[Silmarillion]]*, var det valaen Yavanna som delte inn alle verdens ting i «Kelvar» og «Olvar», før alvene og menneskene kom til Midgard. «Kelvar» ble brukt til å omtale dyr og andre levende vesener som beveget seg, mens «Olvar» ble brukt om planter og levende ting som ikke beveget seg.
Solheim skole (Lørenskog)

**Solheim skole** er en barneskole (1. til 7. trinn) som ligger i Lørenskog kommune i Akershus.

Skolens eldste bygning er fra 1913 og er idag fredet. Det har vært gjennomført rehabilitering flere ganger, med nye påbygg i 1954, 1961 og 1971. I 2007 stod nye bygninger klare i den gamle skolegården. Skolen hadde per 2012 to paralleller med 365 elever fordelt på 14 klasser.

## Kjente elever
* Henning Berg (fotballspiller, nå fotballtrener)

## Eksterne lenker
* Skolens hjemmeside
Grenserittet

**Grenserittet** er et terrengsykkelritt med start i Strömstad og målgang i Halden. Fra starten i Strömstad sentrum går løypa via Skee til grensepassering ved Håvedalen/Tyslingmoen innerst i Iddefjorden, og videre over Prestebakke til Fredriksten festning i Halden.

## Ritt-trasé
Grenserittet er 79,1&nbsp;km langt (+2,5&nbsp;km defilering), hvorav: 
* ca. 15&nbsp;km går på asfaltdekke
* ca. 53&nbsp;km går på grus- og skogsbilvei
* ca. 11&nbsp;km går over sti og traktorveier
Løypa er teknisk lett, men stiller store krav til tempovekslinger for de som har ønske om å prestere gode tider. Enkelte små partier kan betegnes som middels teknisk krevende, dog uten å skremme den jevne mosjonssyklist.

## Arrangement
Grenserittet blir arrangert av ca. 1000 funksjonærer fra bortimot 40 ulike idrettslag og foreninger fra Norge og Sverige. Halden Skiklubb er eier av arrangementet. Rittet ble arrangerte som prøveritt i 1998 med i overkant av 100 fullførende deltagere. Det første offisielle året var 1999.

## Statistikk

Deltagerantallene, spesielt for tidlige utgaver av Grenserittet, kan være avrundet.

Før man sammenligner vinnertidene er det viktig å være klar over at løypetrasén har blitt forbedret år for år, og at regnvær vil gi flere minutter tillegg i denne løypa. I 2011 ble løypen forlenget noe, men samtidig ble mange partier også utbedret.

## Eksterne lenker
*
Jedna si jedina

**«Jedna si jedina»** (norsk oversettelse: *Du er den eneste,* direkte oversatt: *den ene og eneste*) av Dino Merlin, var den første nasjonalsangen til Bosnia-Hercegovina (1995). Sangen ble byttet ut allerede i 1998, fordi enkelte følte at den utelukket serbere og kroater. Dette til tross for at teksten ikke nevner noen nasjonalitet. Det ble erstattet av «Intermeco» av Dušan Šestić, og denne nasjonalsangen har ingen tekst.

## Tekst
**Teksten på bosnisk**:

**Oversatt til norsk**:

:Jeg sverger min troskap til deg
:mitt tusen år gamle land
:fra Sava til havet
:fra Drina til Una

:Du er det eneste
:hjemlandet som jeg har
:Du er den eneste
:Bosnia og Hercegovina

:Måtte Gud ta vare på deg
:for de nye generasjonene
:mitt land av drømmer
:mine forfedrers land

:Du er den eneste
:mitt hjemland
:Du er den eneste
:Bosnia og Hercegovina

## Referanser
Åge Skinstad

**Åge Skinstad** (født 1964) er en norsk tidligere eliteløper i langrenn. I oktober 2022 ble han ansatt som daglig leder for ski-VM 2025 i Trondheim.

Skinstad er utdannet lærer i merkantile fag. I 2006 forlot han jobben som landsansvarlig for Adidas Norge, for å bli sportssjef for langrenn i Norges Skiforbund, etter Bjørnar Håkensmoen. Fra mars 2015 til 2017 var han direktør i NHO innlandet, der han overtok etter Christl Kvam. I desember 2017 begynte han som direktør for Sport-divisjonen i Brav Norway (tidligere Swix Sport) med ansvar for merkevarene Swix og Toko. I 2021 ble han administrerende direktør i Hapro Jobb & Karriere.

Åge Skinstad er opprinnelig fra Lensbygda i Østre Toten, men bor nå på Gjøvik. Han er også trener og motivator for sine egne sønner, Mårten og Petter Soleng Skinstad, som sammen har langrennslaget Team Sport 1 Skinstad. Som aktiv huskes han nok best for å ha blitt diskvalifisert i Vasaloppet, en femteplass i Vasaloppet, og for stafettsølvet fra norgesmesterskapet i 1989 for Lensbygda Sportsklubb sammen med Jo Helgestad og Svein Smedshammer. Skinstad gikk da sisteetappen og tapte spurten mot en ung Bjørn Dæhlie. Han har også en verdenscupseier i stafett, og en 13.-plass som beste plassering individuelt i et verdenscuprenn. Skinstad er tidenes mestvinnende norske sportssjef for et landslag.

Skinstad er kjent som ekspertkommentator i langrenn for NRK. Etter at Nordic Entertainment Group overtok rettighetene for sending av verdenscupen i langrenn i 2021, begynte han der.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Trundholmsvognen

**Trundholmsvognen** (**Solvognen**) er et dansk nasjonalklenodium – et enestående bronsealderfunn utformet i bronse og gull. Solvognen er en hulstøpt figur, bestående av en hest som trekker en stor vertikal skive som kan tolkes som et symbol for solen. Solskiven er belagt med gull på den ene siden, og har fine sirkelformede mønstre. Både hest og skive har hemper som det har vært trukket snorer gjennom. Hesten og skiven står på restene av seks hjul. På den måten utgjør figuren en «solvogn», og blir derfor ofte betegnet som *Solvognen*. Figuren er datert til eldre bronsealder – ca. 1350 f.Kr.

Solvognen ble funnet den 7. september, 1902 i Trundholm Mose i Odsherred, Nord-Sjælland i forbindelse med den første pløyningen av området. Finneren, Frederik Willumsen, brakte hjem funnet, og lot sønnen leke med hesten, i den tro at figuren bare var et gammelt leketøy. Solvognen var imidlertid skadet allerede i bronsealderen, da den ble lagt ned – sannsynligvis som en offergave i mosen. I 1998 fant man på samme sted flere fragmenter av de seks hjulene på figuren med metalldetektor. 

## Bakgrunn
Sammen med andre arkeologiske funn, forteller solvognen mye om bronsealderens religion. Solen var da noe av det mest sentrale i religionen. Man tenker seg at bronsealderens mennesker forestilte seg at solen ble transportert over himmelen om dagen. Om morgenen førte en fisk solen til et skip, som transporterte solen inntil middag. Her tok solhesten over og førte solen videre til ettermiddagsskipet. Om kvelden førte en slange solen til underverdenen, som lå under den flate jorden. Her nede var solen mørk mens den ble transportert på nattskip tilbake til morgenens utgangspunkt, hvor fisken igjen tok over. Således ble dagens syklus opprettholdt i evighet av solens hjelpere – fisken, hesten, slangen og skipene.

Denne tolkningen av bronsealderens begrepsverdenen støttes av flere helleristninger, samt av dekorasjoner på barberkniver av bronse (1100 – 500 f.Kr.) Den forgylte siden av solskiven på solvognen sitter slik at vognen skal beveges fra venstre mot høyre om dagen, altså i solens retning. Den motsatte siden av vognen mangler den forgylte solskiven. Dette er den mørklagte solen om natten på vei tilbake fra høyre mot venstre til sitt startsted ved soloppgang. Med sine to forskjellige sider viser følgelig solvognen den bevegelsen solen gjør i løpet av et døgn.

Både på helleristningene og på barberknivene trekker hesten solen i en linje. Hjulene på solvognen, som i og for seg også kunne tenkes å illustrere solen, hører derfor antakeligvis ikke til i den mytiske fortellingen om solen og dens gang i løpet av døgnet, men må betraktes som en prakisk foranstaltning som gjorde det mulig å kjøre solskiven og hesten fram og tilbake under rituelle seremonier for gjengi solens bevegelser.

## Se også
*Himmeldisken fra Nebra

## Kulturkanonen
Solvognen inngår i Danmarks kulturkanon i kategorien billedkunst.

## Referanser

## Eksterne lenker
* Solvognen hos Nationalmuseet
*
Havabborer

* havabbor (*Dicentrarchus&nbsp;labrax*)
* *[[Dicentrarchus punctatus]]*
* *[[Morone americana]]*
* *[[Morone chrysops]]*
* *[[Morone mississippiensis]]*
* stripet havabbor (*Morone saxatilis*)

**Havabborer** (Moronidae) er en familie av piggfinnefisker.

Navnet har tidligere vært brukt om familien Serranidae, men denne familien er blitt splittet opp, og den arten som på norsk kalles havabbor, er flyttet til familien Moronidae. Andre «havabborer» er plassert i andre familier som Percichthyidae og vrakfisker.

Familien Moronidae består av to arter i slekten *[[Dicentrarchus]]* og fire arter i slekten *[[Morone]]*. *Dicentrarchus* lever ved kystene av Europa og Nord-Afrika, mens *Morone* lever i fersk-, brakk- og saltvann i det østlige Nord-Amerika.

Slekten *[[Lateolabrax]]* fra Øst-Asia ligner både i utseende og levevis, men regnes til en egen familie.

Patagonisk tannfisk (*Dissostichus eleginoides*) blir solgt under betegnelsen «chilensk havabbor», men er svært fjernt beslektet med havabborer.

## Eksterne lenker
* 

*
Havabbor

**Havabbor** (*Dicentrarchus labrax*) er en fiskeart.

Den er langstrakt fisk som minner litt om gjørs. Det er to korte ryggfinner; den fremre har 7–9 piggstråler og den bakre én piggstråle og 12–13 bløtstråler. Arten kan bli opptil 100&nbsp;cm lang og 9&nbsp;kg, men fisker lengre enn 60&nbsp;cm er uvanlige.

Havabbor er en stimfisk som lever i grunne kystfarvann. Den oppholder seg ofte i elvemunninger og vandrer av og til opp i ferskvann. I den nordlige delen av utbredelsesområdet beveger den seg bort fra kysten til dypere farvann om vinteren. Havabboren eter krepsdyr, flerbørstemarker, små blekkspruter og fisk.

Utbredelsen strekker seg fra Norge og De britiske øyer til Marokko, Senegal og Kanariøyene. Den er også vanlig i Middelhavet og Svartehavet.

Havabbor er ettertraktet av sportfiskere. Fra England og sørover blir det drevet kommersielt fiske etter arten, men det meste av havabboren som omsettes kommer fra akvakultur. I 2012 var verdensfangsten av vill havabbor 8990&nbsp;tonn, mens det ble produsert  i oppdrettsanlegg.

Mange andre fiskearter kalles også «havabbor» (engelsk *seabass*). De fleste tilhører familien Serranidae.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker

*
Fiskemel

**Fiskemel** er et mel som produseres av fiskehoder, fiskerygger og annet avfall fra konsumfiskindustrien, eller fra fisk som ikke går til konsum (industrifisk). Fiskemel har et høyt innhold av proteiner og mineraler.

Fiskemel av sild ble produsert i Norge allerede i vikingtida. Marco Polo nevner bruk av fiskemel i sin bok om sin reise til Kina på 1400-tallet.

Fiskemel brukes som proteinforsterkende tilsats i fôr til oppdrettsfisk og husdyr. I 2003 vedtok EØS-komiteen å forby fiskemel i fôr til drøvtyggere. Bakgrunnen var frykten for at fiskemel ved et uhell blir forurensa av kjøttbeinmel fra landdyr som kunne være smitta av kugalskap, fordi produksjonen av fiskemel og kjøttbeinmel mange steder går om hverandre. I Norge er produksjonslinjene rene (fiskemelprodusenetene produserer bare fiskemel), slik at denne type forurensning ikke kan skje, men regjeringen valgte likevel å følge forskriften.

## Norske produsenter
Austevoll Seafood og Copeinca er notert på Oslo børs.

## Eksterne lenker
* Fiskemel og fiskeolje – english summary

## Litteratur

* Giskeødegård, Nesvik: Produksjonslære for fiskeindustrien ISBN 82-529-1787-9
* Walde: Bransjelære for fiskeindustrien ISBN 82-529-1788-7
Jean de Brunhoff

**Jean de Brunhoff** (født 9. desember 1899, død 16. oktober 1937) var en fransk forfatter og illustratør. Han er først og fremst kjent for de populære barnebøkene om den vesle elefanten Babar. 

## Bøkene om Babar
Jean de Brunhoff utgav sin første bok om elefantkongen Babar i 1931 under tittelen *L'Histoire de Babar le petit éléphant*. Figuren var egentlig skapt av kona hans, Cecile de Brunhoff, som fortalte historier om elefanten til sønnene deres, Laurent og Mathieu. Utgivelsen markerte begynnelsen på den moderne storformatboka og ble svært viktig i utviklinga av bildebøker for barn. Jean de Brunhoff lagde siden ytterligere fem bøker om Babar, og de solgte tilsammen i flere millioner både i Europa og USA. Etter at Brunhoff plutselig døde i 1937, fortsatte sønnen Laurent de Brunhoff (født i 1925) fra 1946 å tegne og skrive om elefanten. De første sju bøkene ble trykt i nye opplag etter krigen, men i forkortet utgave på 30 sider i forhold til de opprinnelige 48. 

I 1960 kom den første filmen om figuren, og fra 1989 til 1993 og i 2000 ble det produsert en internasjonal tegnefilm-serie om Babar for barne-tv. 

De Brunhoff er gravlagt på den berømte kirkegården Père Lachaise i Paris. Sønnen Laurent de Brunhoff bor i dag i USA.

## Se også
* Babar

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Om de Brunhoff-familien (på engelsk)
*  Laurent de Brunhoff om faren (på fransk)
*  Illustrasjoner fra Babar 1931 og 1989
*  Uoffisielt Babar-nettsted (engelsk)
Japans forsvar

**Japans forsvar** består av et militærvesen benevnt «Japans selvforsvarsstyrker» (japansk: 自衛隊), opprettet etter Japans nederlag i andre verdenskrig, og underlagt forsvarsministeriet. Forsvaret har aldri mobilisert i reelle stridshandlinger, men har deltatt i noen internasjonale, fredsbevarende operasjoner.

Forsvaret har om lag 247&nbsp;000 soldater, fordelt på 150&nbsp;000 i landforsvaret, 50&nbsp;000 i sjøforsvaret og 50&nbsp;000 i luftforsvaret. I tillegg kommer 56&nbsp;000 reservister (tall fra 2015). Landets cyberforsvar består ifølge noen kilder av 150 mann.

Forsvaret har rettslig status som politi og er hjemlet i lov av 1954, som garanterer at det er underlagt sivil kontroll. Loven innebærer et unikt system: Alle soldatene er formelt sivile tjenestemenn, og de som bærer uniform er underlagt den sivile forsvarsetaten, som ligger under statsministerens kontor.

## Referanser
Peter Sís

**Peter Sís** (født 11. mai 1949 i Brno i daværende Tsjekkoslovakia) er en tsjekkisk animatør, forfatter og illustratør. Han er særlig kjent for en rekke særegne bildebøker for barn. Han bor og arbeider i dag i New York i USA.

Peter Sìs' tegninger er utført som fargelagte pennetegninger i en mellomeuropeisk håndverkertradisjon og illustrasjonsstil. Motivene er nitid detaljerte, ofte lett surrealistiske og mystiske, og inspirert av både dekorative plansjeverk og geometriske mønstre.

## Utgivelser
* 1996: *Starry Messenger: Galileo Galilei*
* 1998: *Tibet Through the Red Box*
* 2000: *Madlenka*
* 2001: *A Small Tall Tale from the Far Far North*
* 2001: *The Three Golden Keys*
* 2002: *Madlenka's Dog*
* 2003: *The Tree of Life*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Fyldig egenpresentasjon med bilder og film
Dvergsten

**Dvergsten** er en gård i Gran på Hadeland, sør for Brandbu sentrum.

Navnet kommer ifølge Rygh av *Dvergasteinn*. Det finnes nemlig en stor sten på gården, og i folketroen hadde dverger bolig i stener. Etter tradisjon på stedet skal stenen være kastet av trollet («dvergen») i Brandbukampen da han ble forstyrret av kirkeklokkene i Tingelstad gamle kirke. Han greide ikke kaste langt nok, og stenen ble liggende der gården ble reist. Stenen ligger fortsatt mellom hovedbygningen og kårbygningen på Dvergsten. Den er antageligvis brutt ut ved Mæna, som ligger omtrent fem kilometer lenger nord.

Gården er en av de største i Gran kommune, og hadde sitt eget gårdskapell i middelalderen. Biskop Jens Nilssøn, som dro forbi her på slutten av 1500-tallet, forteller om en liten stavkirke viet St. Katarina som på det tidspunktet var sterkt forfallent. Det er flere fortidsminner på gården, blant annet flere gravhauger. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Halfdan Olaus Christophersen

**Halfdan Olaus Christophersen** (født 13. desember 1902 i Drammen, død 27. mai 1980 på Ringerike) var en norsk historiker og sakprosaforfatter. 

Han tok doktorgraden om John Locke og var med i hjemmefronten under krigen. Han er kjent for en lang rekke bøker om kulturhistorie og ferdselsveier i Nordmarka og fra det sentrale Østlandet forøvrig. Han ble statsstipendiat i 1965. 

## Verker
* *John Locke* (1932)
* *På gamle veier og nye stier i Oslomarka* (1956, 2. utg. 1972)
* *Marcus Jacob Monrad* (1959)
* *Vei og varde*, Gyldendal (1961)
* *Eventyr i dagslys*, Gyldendal (1962)
* *Vandringer i Oslos stormark*, Gyldendal (1974)

## Referanser


## Eksterne lenker

* kjentmannsmerket.org  kortbiografi med bilde
Mossekarusellen

**Mossekarusellen** er en løpskarusell i Moss og Rygge. Den består av fire løp som arrangeres hvert år og ble arrangert første gang i 1977.

## Albyløpet

1. løp i Mossekarusellen er Albyløpet. Løypa er 3,1&nbsp;km og går på stier og grusveier i lett kuppert terreng. Start og mål ved hovedporten på Alby på Jeløya.

## Ekholtløpet
2. løp er Ekholtløpet. Løypa er 3,9&nbsp;km for dameklassen, og 7,1&nbsp;km for herreklassen. Begge klasser har start og mål på Rygge ungdomsskole.

## Kambomila
3. løp i er Kambomila. Løypa er 5,6&nbsp;km for dameklassen, og 10,5&nbsp;km for herreklassen. Begge klasser har start og mål på Noreødegården.

## Årefjorden Rundt
4. og siste løp i Mossekarusellen er Årefjorden Rundt. Løypa er 8,5&nbsp;km for dameklassen, og 13,1&nbsp;km for herreklassen. Begge klasser har start og mål på Rygge ungdomsskole.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Resultater
Mobyson

**Mobyson** var en norsk mobiltelefontilbyder som leide kapasitet i NetComs mobilnett. Mobyson ble i 2006 kjøpt opp av svenske Onetwocom, og kundene ble senere overført til Onetwocoms datterselskap Talkmore. Talkmore ble i 2007 kjøpt opp av Telenor

## Referanser
Haug

**Haug** er et vanlig etternavn og gårdsnavn i Norge. Per januar 2020 var det  personer i Norge med dette etternavnet. Det er også et tysk familienavn.

To kirkesogn har navnet Haug, nemlig Haug på Ringerike og Haug i Øvre Eiker.

## Nordmenn med navnet Haug
* Bjørn Haug, jurist
* Espen Haug, fotballspiller
* Jacob Hvinden Haug, offiser
* Kjell Haug, forfatter
* Kristian Haug, maler
* Kristian Even Haug, jurist
* Martin Haug, gitarist
* Thorleif Haug, skiløper
* Tom A. Haug, skuespiller

## Tyskere med navnet Haug
* Friedrich Haug, dommer
* Gunter Haug, forfatter
* Wolfgang Fritz Haug, filosof

## Steder med navnet Haug
* Haug i Haugsbygd
* Haug (Færder), på Tjøme i Færder kommune

## Kirker med navnet Haug
* Haug kirke (Øvre Eiker)
* Haug kirke (Ringerike)

:Se også: Haug prestegjeld og Haug kirkesogn

## Gårder med navnet Haug
Sogn hvor gårdsnavnet Haug forekommer:

* Akershus: Haslum, Tanum, Eidsvoll, Enebakk, Garder, Hovin, Hurdal, Holter, Nes, Hakadal, Nittedal, Ullensaker
* Buskerud: Ål, Heggen, Haugsbygd, Hemsedal, Røyken, Tyristrand
* Hedmark: Brandval, Furnes, Grue, Hof, Sand, Ringsaker, Stange, Veldre, Våler
* Hordaland: Samnanger, Voss
* Nordland: Hadsel, Lødingen, Skjerstad, Steigen
* Nord-Trøndelag: Leka, Stiklestad
* Oppland: Nes, Gran, Torpa, Østsinni, Hov, Tingelstad, Vardal, Vestre Toten, Øyer, Balke, Hov
* Rogaland: Hjelmeland, Jelsa (Ropeid)
* Sogn og Fjordane: Norum, Stedje
* Sør-Trøndelag: Byneset
* Telemark: Bø, Nes, Sauherad
* Troms: Kvæfjord (kveøy], Øverbygd
* Vestfold: Borre, Botne, Ramnes, Tjøme
* Østfold: Hobøl, Rakkestad, Råde, Skiptvet

## Referanser




## Se også
* Hauge, peker
* Haugen, peker
* Hauger, et strøk i Bærum kommune i Akershus fylke
* Haugnes, ei bygd og et fiskevær i Andøy kommune i Nordland
Raino Malnes

**Raino Sverre Egil Malnes** (født 1955) er en norsk statsviter med politisk teori og vitenskapsfilosofi som spesialområder. Han er professor ved Institutt for statsvitenskap, Universitetet i Oslo. 

Han er cand.polit. i statsvitenskap fra 1982. Han var NAVF-stipendiat i 1983–1984, vitenskapelig assistent 1984–1988 og førsteamanuensis ved Institutt for statsvitenskap ved Universitetet i Oslo 1989–1993. Malnes ble professor samme sted i 1994. Han er også professor II ved Forsvarets høgskole. Hans spesialfelt er politisk filosofi og vitenskapsteori. I den offentlige debatten har Malnes særlig tatt opp samfunnsvitenskapens grunnlag. Han kommenterer ofte fransk politikk i media.

I 2015 ble han valg inn i Det Norske Videnskaps-Akademi i gruppe for samfunnsfag Han er medlem av Bioteknologirådet.

## Bibliografi
* *The Hobbesian Theory of International Conflict*. Oslo, Scandinavian University Press, 1993.

* *National Interests, Morality and International Law*. Oslo, Scandinavian University Press, 1994. 
* *Valuing the Environment*. Manchester, Manchester University Press, 1995. 
* *Filosofi for statsvitere*. Oslo, Tano – Aschehoug, 1997. 
* *Materiell og mental virkelighet*. Oslo, Abstrakt forlag, 2002. 
* *Politisk tenkning*. Medforfatter Knut Midgaard. Oslo, Universitetsforlaget, 2003.
* *Innføring i samfunnsfag*. Medforfattere F. Engelstad, R. Kalleberg og C.E. Grenness. Oslo, Gyldendal Akademisk, 2005. 
* *Anarki, makt og normer. Innføring i internasjonal politikk*. Medredaktør Jon Hovi. Oslo, Abstrakt forlag, 2007.
* *Meningen med samfunnsvitenskap*. Oslo, Gyldendal Akademisk, 2008.
* *Prekær politikk*. Redaktør. Oslo, Gyldendal Akademisk, 2009.
* *Kunsten å begrunne*. Oslo, Gyldendal Akademisk, 2012.
* *Demokrati - historien og ideene.* Medredaktør Dag Einar Thorsen. Oslo, Dreyer, 2015.
* *Velkommen til statsvitenskap.* Redaktør, Oslo, Gyldendal akademisk, 2016.
* *Politisk filosofi*. Medforfatter Knut Midgaard. Oslo, Universitetsforlaget, 2017.
* *Epistemologi og ontologi for studenter flest*. Oslo. Gyldendal Akademisk, 2022.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Presentasjon på UiOs sider
Liste over underleirer i Auschwitz

*Auschwitz I (Stammlager / Oświęcim),
*Auschwitz II (Birkenau / Brzezinka),
*Auschwitz III (Monowitz / Monowice),
*Babice (Babitz),
*Bieruń (Berun),
*Blachownia Śląska (Blechhammer),
*Bobrek,
*Brno (Brünn),
*Bruntal (Braunau),
*Budy,
*Buna,
*Chełmek,
*Chorzów (Arbeitslager Bismarckshütte),
*Chrzanów,
*Czechowice,
*Czernica,
*Dziedzice,
*Jesenik (Freudenthal),
*Friedenshütte,
*Gliwice (Gleiwitz),
*Goleszów (tysk: Golleschau) var en satellittleir som leverte sement til Buna-Monowitz, fangebelegg 400 til 1000, norske fanger døde der.
*Hajduki I-II,
*Harmeze (Harmensee),
*Zabrze (Hindenburg),
*Jawiszowice (Jawischowitz),
*Jaworzno,
*Kobiór (Kobior),
*Lędziny (Arbeitslager Günthergrube),
*Lesslau,
*Libiaz Maty (Janinagrube),
*Lagiewniki Slaskie (Hohenlinde, Hubertushütte),
*Lagisza Cmentarna (Lagischa),
*Prudnik (Neustadt),
*Pyskowice (Peiskretscham),
*Plawy (Plawy),
*Pszczyna (Pleβ),
*Radostowice,
*Rajsko,
*Rydultowy (Arbeitslager Charlottegrube),
*Siemianowice (Laurahütte),
*Sosnowiec (Sosnowitz),
*Stara Kuźnia (Althammer),
*Stara Wieś,
*Świętochłowice (Arbeitslager Eintrachtshütte),
*Trzebinia,
*Wesoła (Fürstengrube),
*Zittau,
*Żywiec

## Referanser
Ness (etternavn)

**Ness** er et norsk etternavn.

## Personer med navnet Ness
* Bjarne Ness (1902 &ndash; 1927), en norsk tegner og maler.
* Eliot Ness (1903 &ndash; 1957), en amerikansk politietterforsker ved Finansdepartementet som ledet den legendariske etterforskningsgruppen med økenavn «The Untouchables» i Forbudstiden.
* Ole Asbjørn Ness (f. 1974), en norsk forfatter.
Ib Spang Olsen

**Ib Spang Olsen** (1921–2012) var en dansk tegner og forfatter. Han er særlig kjent for sine frodige og rufsete bokomslag og illustrasjoner til andre forfatteres bøker og noveller, og ikke minst for illustrasjonene til Halfdan Rasmussens barnebøker med rim og regler, men han utga også egne bøker. I 2007 ble han utnevnt til ridder av Dannebrogordenen.

## Liv og virke
Ib Spang Olsen tok lærereksamen i 1943 og studerte siden på Kunstakademiet i København 1945–1949 og på Den Grafiske Skole 1947–1949. Han var selv lærer på den internasjonale *Bernadotteskolen* i København 1952–1961, formann for *Kulturministeriets Arbejdsgruppe om Børn og Kultur* 1982–90, og medlem av Det Kongelige Akademi for de Skønne Kunsters styre «Akademirådet».

## Familie
Ib Spang Olsen var faren til skuespilleren Martin Spang Olsen (født 1962) og filmregissøren Lasse Spang Olsen (født 1965).

## Priser
Ib Spang Olsen har mottatt flere priser, blant annet
* *[[Kulturministeriets Børnebogs-pris]]* 1963 for *Drengen i månen*
* *[[Kulturministeriets Børnebogs-pris]]* 1964 for *Det lille lokomotiv*, *Blæsten* og *Regnen*
* *[[Kulturministeriets Børnebogs-pris]]* 1967 for *Mosekonens bryg*
* Den internasjonale H.C. Andersen-medalje for illustrasjon i 1972
* *[[Dansk Forfatterforenings H.C. Andersen Legat]]* 
* *[[Kulturministeriets Illustratørpris|Kulturministeriets Illustratorpris]]* 1980
* *[[Modersmål-Prisen]]* 2002
* *[[Gyldendals Barnebokpris]]* 2008

### Kulturkanonen
Rim-og billedboken *[[Halfdans ABC]]* av Halfdan Rasmussen med illustrasjoner av Ib Spang Olsen ble tatt opp i Danmarks kulturkanons «barnekanon» i 2006.

## Referanser

 


## Eksterne lenker
* 
* 
*  ibspangolsen.dk
*  Noen av bildebokillustrasjonene hans
Hauge

**Hauge** er et vanlig norsk etternavn og gårdsnavn. Navnet er dativsform av norrønt *haugr*. Andre former er Haug, Haugen og Haugan. Hauge kan ha en rekke betydninger:

* Hauge (etternavn), for personer med navnet Hauge
* Hans Nielsen Hauge (film), en norsk film fra 1961
* Hauge kirke, Lærdal kommune i Vestland
* Hauge skole, pekerside
* Hauge Synod, et tidligere norsk luthersk trossamfunn i USA
* Tinghaugen på Hauge i Gloppen kommune.

## Geografi
* Hauge (Hvaler), et tettsted i Hvaler
* Hauge (Sokndal), sentrum i Sokndal kommune i Rogaland
* Hauge (Gloppen), tidligere storgård i Gloppen, og beliggenhet for den store tinghaugen, Karnilshaugen.
* Hauge (Lærdal), et sogn i Lærdal kommune
* Hauge (Osterøy), et tettsted på Osterøy
* Hauge (Rolvsøy), et industristed i Rolvsøy
* Hauge (Haugsbygda), en gård i Sande kommune
* Hauge (Klepp), en storgård på Klepp, Jæren, Rogaland

Kommuner og sogn hvor navnet Hauge forekommer:
* Agder: Birkenes, Eiken, Farsund, Grimstad, Holme, Hægebostad, Mandal og Vanse
* Buskerud: Hurum, Modum og Ringerike
* Hedmark: Grue, Nord-Odal, Stange og Stor-Elvdal
* Hordaland: Arna, Bergen, Fusa, Gjerstad, Hatlestrand, Holmedal, Kvinnherad, Lindås, Myking, Odda, Oppheim, Os, Osterøy, Røldal, Strandvik, Sveio, Tysnes, Ulvik, Valestrand, Vossevangen og Ølen
* Møre og Romsdal: Fræna, Giske, Norddal, Sande, Stordal, Stranda, Sunnylven, Vannylven og Ålesund
* Nordland: Buksnes
* Nord-Trøndelag: Buksnes og Nærøy
* Oppland: Dovre, Lillehammer, Lesja, Lomen, Nordre Land, Ringebu, Veste Slidre og Øystre Slidre
* Rogaland: Finnøy, Førdesfjord, Haugesund, Heskestad, Hjelmeland, Karmøy, Klepp, Sand, Sjernerøy, Skåre, Sokndal (Hauge i Dalane), Suldal, Tysvær og Vindefjord
* Sogn og Fjordane: Bremanger, Dale, Fortun, Fjaler, Gaular, Gloppen, Gulen, Hafslo, Hauge, Holmedal, Luster, Lærdal, Naustdal, Rugsund, Sande og Selje
* Telemark: Kviteseid og Vinje
* Troms: Ibestad, Nordreisa, Salangen og Storfjord
* Vest-Agder: 
* Østfold: Greåker, Hvaler, Onsøy, Rolfsøy (Hauge ved Sanne), Råde, Skjeberg og Tune

## Kilder
**Norsk Stedsfortegnelse (1972) Postdirektoratet*

## Se også
* Haug, peker
* Haugen, peker
* Hauger, et strøk i Bærum kommune i Akershus fylke
* Haugnes, ei bygd og et fiskevær i Andøy kommune i Nordland
Moe (navn)

:*Se også [[Mo]]*.

**Moe** er en vanlig skriveform for gardsnavnet og etternavnet «Mo». Navnet har opphav i gammelnorsk *mór* som betyr «tørr sandslette, flat skogsmark».
Per januar 2020 er det  personer med dette etternavnet i Norge.

## Personer med navnet Moe
* Bernt Moe, personalhistoriker
* Bjørn Moe, dirigent
* Brede Moe, fotballspiller
* Ingvar Moe, forfatter
* Jørgen Moe, dikter og eventyrsamler
* Kari-Anne Moe, politiker og regissør
* Kristin Moe, kommunikasjonsrådgiver
* Louis Moe, kunstner
* Moltke Moe, folklorist
* Niels Green Moe, gartner
* Ola Borten Moe, politiker
* Olaf Edvard Moe, teolog
* Olav Mikkelsen Moe, felespiller
* Ole Henrik Moe, pianist og kunsthistoriker
* Olefine Moe, sangerinne
* Oscar Moe, teolog
* Per Ivar Moe, skøyteløper
* Ragnvald Moe, filolog
* Sigurd Moe, maler
* Thorvald Landmark Moe, industrimann
* Terje Moe, maler
* Wladimir Moe, redaktør
*Moe Szyslak, fiktiv figur (Simpsons)

## Referanser
MO

**MO**, **Mo**, **mO** og **mo** har flere betydninger:

## MO

* ISO 3166-koden for bystaten Macao i Kina
* NATO-koden for landet Marokko
* Forkortelse for modus operandi, handlingsmønster, særlig innen kriminaletterforskning
* Forkortelse for delstaten Missouri i USA

## Mo

* Kjemisk symbol for grunnstoffet molybden (atomnr. 42)

### Personer med navnet Mo
*Se også [[Moe]]*
* Hans Mathias Mo, lærer, forfatter og komponist
* Mohamed Abdi Farah, deltaker i norske «X Factor» 2010, kjent under artistnavnet «Mo»
* Frode Mo, daglig leder nasjonalforsamlingen for folkehelsa

### Steder med navnet Mo
Mo er et norsk gårds- og stedsnavn; navnet er avledet av det gammelnorske *mór*.
* Mo i Rana
* Mo herred, en tidligere kommune i Nordland
* Mo i Sunnfjord
* Mo i Telemark er en tidligere kommune i Telemark
* Mo (Nord-Odal) er et tettsted i Nord-Odal
* Mo (Surnadal) er et sogn i Surnadal
* Mo (Modalen) er et sogn i Modalen
* Mo (Vestre Slidre) er ei grend i Vestre Slidre

### Gårder med navnet Mo
* Mo i Steinsfjerdingen, Hole (fødestedet til Jørgen Moe)

Sogn hvor navnet Mo forekommer:

* Akershus: Blaker, Frogner, Heni, Løken, Nittedal
* Aust-Agder: Gjerstad, Mykland, Vegårshei
* Buskerud: Hole
* Hedmark: Elverum, Grue, Ringsaker, Strøm Trysil
* Hordaland: Gjerde, Granvin, Mo, Stamnes, Vikør
* Møre og Romsdal: Hjørundfjord, Stangvik, Stordal, Ulvundeid, Ørsta
* Nordland: Brønnøy, Mo, Vefsn
* Nord-Trøndelag: Fosnes, Frosta, Føling, Levanger, Stiklestad, Ås
* Oppland: Øyer, Hov, Jevnaker, Lillehammer, Lom, Slidre, Tretten, Vågå
* Rogaland: Sand, Suldal, Vikedal
* Sogn og Fjordane: Førde, Hafslo, Ljøsne
* Sør-Trøndelag: Flå, Hemne, Klæbu, Leinstrand, Melhus, Osen, Rissa, Støren, Å
* Telemark: Bamble, Gjerpen, Sannidal
* Vestfold: Fon, Kvelde, Sande, Tjøme
* Østfold: Rokke

## mO

## mo

* Mo (geologi), ei flate, slette, særlig ei tørr og sandet slette langs et vassdrag; flat skogsmark
* ekserserplass
* ISO 639-koden for moldavisk språk

## Se også
* Moe
* Moen
* Moan
Næss

*Se også [[Nes (andre betydninger)]], [[Ness]] og [[Næs]].*

**Næss** er et norsk etternavn.

## Personer med navnet Næss
* Agnar Næss (1911–1976), offiser
* Alfred Næss (1927–1997), revyartist
* Alfred Næss (1877–1955), skøyteløper
* Arne Lindtner Næss (f. 1944), skuespiller
* Arne Næss (1912–2009), filosof
* Arne Næss (1925–2009), politiker, ordfører i Bergen
* Arne Næss jr. (1937–2004), fjellklatrer og forretningsmann
* Baard Næss (f. 1966), fotograf
* Erling Dekke Næss (1901–1993), skipsreder
* Halvor Næss (f. 1940), filmfotograf
* Kate Næss (1938–1987), lyriker
* Knut Næss (1927–2015), lege
* Leona Næss (f. 1974), sangerinne
* Peder Hamdahl Næss (f. 1971), regissør og manusforfatter
* Petter Næss (f. 1960), regissør
* Randi Lindtner Næss (1905–2009), skuespiller
* Tale Næss (f. 1969), forfatter
Nina Badrić

**Nina Badrić** (født 4. juli 1972 i Zagreb i Kroatia) er en kroatisk musiker.

Hun startet å synge for jentekoret Zvjezdice da hun var ni år. Med koret fikk hun mange reiser og spilte dessuten inn flere album. Koret sang hovedsakelig gospel og Badrić fikk erfaring som solist i sin tid med koret. 

Da hun var 20 år gammel ble hun med i den første *Crovision* (Melodi Grand Prix i Kroatia) og endte på en åttendeplass med sangen «Ostavljem te». Like etter spilte hun inn albumet *Godine nestvarne*. Albumet ble ingen salgshit, men hun startet et samarbeid med produsenten Zoran Škugor og dro til London for å spille inn albumet *Personality*. Dette ble det mest solgte albumet i Kroatia i 1997 og 1998. Hun vant også to Porin-priser (kroatiske Spellemann) og *Rose of [[Večernji list]]* blant flere priser. Med sin versjon av *I'm so excited* fra det albumet, toppet hun listene fem måneder i Italia, Frankrike og Spania noe som gjorde henne til den første kvinnelige kroatiske artisten med internasjonal suksess. Hun har blant annet opptrådt og samarbeidet med East 17 og Joselyn Brow.

Hennes neste album, *Unique*, solgte meget bra over hele tidligere Jugoslavia. Den påfølgende turneen ble solgt ut og avsluttet i Sarajevo. Hun var den mest populære artisten i tidligere Jugoslavia det året. Etter dette har hun utgitt to studioalbum til. I 2004 vant hun totalt fem Porin priser bl.a. årets album (*Ljubav*), årets sang (*Čarobno jutro*) og beste kvinnelige artist og befestet sin posisjon som en av de mest populære artistene i det tidligere Jugoslavia. I Kroatia og resten av Europa blir hun utgitt på Aquarius Records i Serbia og Montenegro og deler av tidligere Jugoslavia er hun utgitt på City Records.

## Diskografi
* Godine nestvarne (1995)
* Personality (1997)
* Unique (1999)
* Nina (2000)
* Collection (2003)
* Ljubav (2003) 
* Ljubav za ljubav – Live (2005)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Liste over Den norske kirkes sogn

Lister over Den norske kirkes sokn i Norge ordnet etter bispedømme:

* Liste over sogn i Borg bispedømme
* Liste over sogn i Oslo bispedømme
* Liste over sogn i Hamar bispedømme
* Liste over sogn i Tunsberg bispedømme
* Liste over sogn i Agder og Telemark bispedømme
* Liste over sogn i Stavanger bispedømme
* Liste over sogn i Bjørgvin bispedømme
* Liste over sogn i Møre bispedømme
* Liste over sogn i Nidaros bispedømme
* Liste over sogn i Sør-Hålogaland bispedømme
* Liste over sogn i Nord-Hålogaland bispedømme
Liste over sogn i Borg bispedømme

Dette er en liste over kirkesogn i Borg bispedømme.

## [[Fredrikstad domprosti]]

* Domkirken
* Østre Fredrikstad
* Glemmen
* Gamle Glemmen
* Rolvsøy
* Kråkerøy
* Onsøy
* Gressvik
* Borge
* Torsnes
* Hvaler

## [[Søndre Borgesyssel prosti]]

* Sarpsborg
* Hafslund
* Skjebergdalen
* Søndre Skjeberg
* Varteig
* Tune
* Holleby
* Greåker
* Solli
* Idd
* Enningdalen
* Tistedalen
* Asak
* Halden
* Berg
* Rokke

## [[Østre Borgesyssel prosti]]

* Eidsberg
* Trømborg
* Mysen
* Hærland
* Øymark
* Rødenes
* Aremark
* Rømskog
* Ørje
* Klund
* Rakkestad
* Askim
* Trøgstad
* Båstad
* Søndre Høland
* Løken
* Setskog
* Bjørkelangen
* Aurskog
* Skiptvet
* Spydeberg
* Hobøl
* Tomter

## [[Vestre Borgesyssel prosti]]

* Moss
* Jeløy
* Råde
* Rygge
* Ekholt
* Våler
* Svinndal

## [[Nedre Romerike prosti]]

* Skedsmo
* Strømmen
* Lillestrøm
* Rælingen
* Øvre Rælingen
* Lørenskog
* Skårer
* Nittedal
* Hakadal
* Fet
* Dalen
* Sørum
* Blaker
* Frogner

## [[Øvre Romerike prosti]]

* Ullensaker
* Furuset
* Eidsvoll
* Langset
* Feiring
* Råholt
* Gjerdrum og Heni
* Nannestad
* Holter
* Bjørke
* Stensgård
* Hurdal
* Hovin
* Mogreina
* Årnes
* Auli
* Nes
* Udenes
* Fenstad
* Ingeborgrud

## [[Søndre Follo prosti]]

* Ås
* Kroer
* Nordby
* Vestby
* Såner
* Garder
* Hvitsten
* Drøbak og Frogn
* Nesodden
* Gjøfjell
* Skoklefall

## [[Nordre Follo prosti]]

* Oppegård
* Greverud
* Kolbotn
* Kråkstad
* Ski
* Langhus
* Siggerud
* Enebakk
* Mari

## Bakgrunnsstoff
Prostier, proster og sokn - Borg Biskop og Bispedømmeråd (kirken.no)
Johannes Nilssøn Skaar

**Johannes Nilssøn Skaar** (født 15. november 1828 i Vikør prestegjeld, nåværende Kvam, død 13. desember 1904 i Skien) var biskop i Tromsø Stift 1885−1892 og Nidaros bispedømme 1892-1904.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Johannes Nilssøn Skaar var født på fjellgården Skår/Skoro på østsiden av Fyksesund i Kvam i Hardanger. Han var sønn av gårdbrukeren Nils Gjermundsen Skaar (1791–1864) og Elseber Torgeirsdatter Flatabø (1793–1885). Brødrene Nils og Gjermund var stortingsmenn og ordførere. De vokste opp i et haugiansk miljø i Hardanger. 

Som barn viste han uvanlige evner, etter konfirmasjonsforberedelsene ble han tildelt kongens premie for kunnskap og flid. Etter lærerseminar på Stord gikk han på Heltbergs studentfabrikk i Oslo. På Stord hadde han sogneprest Claus Daae som førstelærer og Daae skal ha hatt stor innflytelse på unge Skaar. Blant kullkameratene på Heltberg var Emil Stang, Ernst Sars og Lorentz Dietrichson. Ved Universitetet i Christiania ble han påvirket av Carl Paul Caspari og særlig av Gisle Johnson. Samtidig med teologiske studier underviste han ved en pikeskole.

### Prest
Han tok teologisk embedseksamen i 1857 og ble samme år personellkapellan i Nord-Aurdal, og i 1862 residerende kapellan i Skien, hvor han etterhvert ble sogneprest i Gjerpen i 1872. I Skien arbeidet han under sogneprest Andreas Hauge, Hans Nielsen Hauges sønn.

### Biskop
Johannes Nilssøn Skaar ble utnevnt til biskop i Tromsø i 1885 og deretter i Trondheim i 1892.

Han var interessert i det religiøse livet blant samer og kvener, og mente det var best å kommunisere med minoritetene på deres eget språk. Han lærte selv samisk og sendt i 1888 hyrdebrev på samisk - trolig som den første i historien. Skaar organiserte «Finne-Misjonen» og ble omtalt som «samenes biskop». Han skal ha lært samisk så godt at han holdt preken på samisk, og han oversatte salmer og småskrifter til samisk. 

Johannes Nilssøn Skaar skrev salmer og noen av disse ble tatt inn i Landstads salmebok. Politisk og religiøst blir han biografien omtalt som svært konservativ til forskjell fra den radikale broren Nils som var med å dømme i riksretten i 1884.

### Utmerkelser
Skaar ble utnevnt til ridder av St. Olavs Orden i 1887, og forfremmet til kommandør av 1. klasse den 4. november 1893.

## Verk
* *Norsk Salmehistorie*, Bergen, J. Beyers forlag, 1875-1880

## Referanser




## Eksterne lenker
* Adressa – «Biskop Skaars gate»
Liste over menigheter i Tunsberg bispedømme

Dette er en liste over menigheter (tidligere sogn) i Tunsberg bispedømme. 
Prestene er ansatt i Den norske kirke og har bispedømmerådet som arbeidsgiver, mens øvrige ansatte i kirken som kateketer, kantorer, diakoner, menighetspedagoger og folk innen kirkebygg eller kirkegård er ansatt i kirkelige fellesråd. Her er kirkevergen øverste administrative leder, mens prosten leder prestene i prostiet.

## [[Tønsberg domprosti]]

* Tønsberg
* Søndre Slagen
* Sem
* Slagen
* Tjøme
* Hvasser
* Nøtterøy
* Torød
* Teie
* Stokke
* Skjee
* Arnadal

## [[Larvik prosti]]

* Larvik
* Langestrand
* Nanset
* Tjølling
* Østre Halsen
* Hedrum
* Kvelde
* Hvarnes
* Stavern
* Tanum
* Berg
* Kjose
* Svarstad
* Styrvoll
* Hem

## [[Nord-Jarlsberg prosti]]

* Horten
* Borre
* Nykirke
* Åsgårdstrand
* Våle
* Undrumsdal
* Ramnes
* Fon
* Vivestad
* Botne
* Holmestrand
* Hillestad
* Svelvik
* Sande
* Hof
* Eidsfoss
* Vassås

## [[Drammen og Lier prosti]]

* Bragernes
* Tangen
* Strømsø
* Fjell
* Strømsgodset
* Åssiden
* Skoger
* Konnerud
* Frogner
* Tranby
* Sjåstad
* Sylling

## [[Eiker prosti]]

* Haug
* Fiskum
* Bakke
* Vestfossen
* Nedre Eiker
* Modum
* Sigdal
* Eggedal
* Krødsherad
* Mjøndalen

## [[Kongsberg prosti]]

* Kongsberg
* Jondalen
* Efteløt
* Tuft
* Komnes
* Hedenstad
* Flesberg
* Svene
* Lyngdal
* Rollag
* Veggli
* Nore
* Uvdal
* Tunhovd

## [[Ringerike prosti]]

* Hønefoss
* Norderhov
* Ask
* Tyristrand
* Lunder
* Veme
* Haug
* Ullerål
* Viker
* Hval
* Nes
* Hole

## [[Hallingdal prosti]]

* Ål
* Torpo
* Leveld
* Nes
* Flå
* Gol
* Hemsedal
* Herad
* Hol
* Dagali
* Skurdalen
* Geilo

## [[Sandefjord prosti]]

* Sandar
* Vesterøy
* Sandefjord
* Bugården
* Andebu
* Kodal
* Høyjord

## Referanser
Vokterrådet

**Vokternes råd** (persisk: **شورای نگهبان قانون اساسی**, *Shora-ye Negaban-e Qanun-e Assassi*) er den mest innflytelsesrike institusjonen i styringen av Iran. Rådet har to oppgaver. For det første skal det kontrollere at alle lover som vedtas av parlamentet er i samsvar med konstitusjonen og islamsk lære. Hvis Vokterrådet finner at det ikke er tilfelle har de myndighet til å legge ned veto mot loven det gjelder. Rådets andre oppgave er å vurdere kvalifikasjonene til alle kandidater som stiller til valg til parlamentet, til presidentembedet og til Ekspertforsamlingen.

Rådet består av i alt tolv medlemmer. Seks av dem er teologer utpekt av den åndelige lederen i landet, mens de seks andre er rettslærde som nomineres av Høyesterett og så eventuelt godkjennes av et flertall i parlamentet. Medlemmer velges for seks år av gangen i et tofasesystem som gjør at halve Vokterrådet kan bli skiftet ut hvert tredje år. 

Ved presidentvalget i 2005 ble bare seks av mer enn tusen innmeldte kandidater godkjent av Vokterrådet. Ingen kvinnelige kandidater ble godkjent. Blant annet det har ført til at reformister i landet har forsøkt å gjøre Vokterrådet mindre mektig. Så langt har de ikke lykkes. 
## Referanser
Sertão

**Sertão** er betegnelsen på et landskapsområde i den nordøstlige regionen av Brasil. Området har et svært tørt klima, enkelte steder kan det gå flere år mellom hver gang det kommer regn. Sertãoen dekker deler av innlandsområdene i delstatene Bahia, Pernambuco, Paraíba, Rio Grande do Norte, Ceará og Piauí. Området er relativt tynt befolket.

Setrãoen består av lave innlandsområder, hovedsakelig 200 til 500 meter over havet. Området krysses av tre store elver, Jaguaribe, Piranhas og São Francisco. De fleste andre elvene tørker ut når regnværsperiodene er over.

Opprinnelig var sertãoen dekket av en tornete buskvegetasjon kalt caatinga, som er tilpasset det tørre klimaet. Jordbruk og kvegdrift har gjort at mye av denne naturtypen er forsvunnet.

På grunn av det tøffe klimaet er sertãoen ofte blitt myteomspunnet i brasiliansk litteratur og musikk.
Večernji list

**Večernji list** er en kroatisk avis fra Zagreb. Avisen startet i 1959 og er dermed en av de eldste og mest leste avisene i Kroatia. Den ble startet med en ide om å ha en avis som var politisk uavhengig og som skulle være viet til mer daglige ting som sport, moter osv. Dette gjorde dem til en populær avis, men etterhvert fikk de kritikk for å ikke være kritiske nok mot regjeringen og politikken og fikk tilnavnet *Bezgrešnjak* (uten synd) av andre journalister. I 2000 ble avisen solgt av en investorgruppe til Styria AG.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jordsjø

**Jordsjø** er en bok-serie skrevet av Ursula K. Le Guin.

«Jordsjø er en verden av øyer og hav hvor magien er en del av menneskenes virkelighet. Magi er også det fremste verktøyet i kampen mellom det gode og det onde, en maktbalanse som stadig utfordres i den gamle verdenen befolket av mennesker, hekser, trollmenn og drager. På øya Gont bor unge Ged – han som skal vise seg å bli den største trollmannen Jordsjø har kjent.»

Karl Ove Knausgård har uttalt at Ged er hans litterære helt: «... ingen karakter har grepet meg sterkere enn det han [Ged] gjorde da jeg leste Trollmannen fra Jordsjø første gang som tolvåring.» (intervju i *Bokvennen* nr 1, 2011)

## Handling
Earthsea-verdenen består av et hav, og mange øyer: en enorm skjærgård med hundrevis av øyer blir omgitt av stort sett ukjent hav. Earthsea inneholder ingen store kontinenter. Den største øya, Havnor, er omtrent 610 kilometer på tvers, er omtrent på størrelse med Storbritannia. Teknologisk sett er Earthsea et tidlig jernalderen-samfunn, med bronse brukt på steder hvor jern er mangelvare. Våpen inkluderer også bruk av tre, og andre harde metaller som er enkelt å produsere. 

Det er en årlig overgang fra varm sommer til kald og snørik vinter, spesielt på nordlige øyer som Gont og Osskil. I de sørlige delene av Earthsea kan det være mye varmere. Magi er en sentral del av samfunnet i det meste av Earthsea, med unntak av Kargish-landene - hvor all magi er forbudt. Magi er et medfødt talent, som kan utvikles med trening. De mest begavede magikerne blir sendt til skole på Roke, hvor de - hvis deres dyktighet og disiplin viser seg tilstrekkelig - kan bli trollmenn som går med tryllestav. Et viktig tema i historiene er sammenhengen mellom makt og ansvar.

## Norske utgivelser
* *Trollmannen fra Jordsjø* (Gyldendal Norsk Forlag, 1978) ISBN 8205112673
* *Atuans gravkamre* (Gyldendal Norsk Forlag, 1979) ISBN 8205118698
* *Den fjerneste kyst* (Gyldendal Norsk Forlag, 1980) ISBN 8205123225
* *Tehanu* (Gyldendal Norsk Forlag, 1993) ISBN 8205217327

Filmen* [[Jordsjø-krønikene]]* er i hovedsak basert på den tredje boka *Den fjerneste kyst*.

## Eksterne lenker
* Ursula K. Le Guins hjemmeside
* High Fantasy: A Wizard of Earthsea; anmeldelse i Horn Book Magazine 1971
Liste over sogn i Oslo bispedømme

Dette er en liste over sogn med tilhørende kirker i Oslo bispedømme.

## [[Oslo domprosti]]
* Sentrum og St. Hanshaugen (Gamle Aker kirke, Lovisenberg kirke, Oslo domkirke, Trefoldighetskirken; tidligere også Markus kirke)
* Frogner (Frogner kirke)
* Bygdøy (Bygdøy kirke)
* Uranienborg (Uranienborg kirke)
* Fagerborg (Fagerborg kirke)
* Gamlebyen og Grønland (Grønland kirke; tidligere også Gamlebyen kirke)
* Kampen (Kampen kirke)
* Vålerenga (Vålerenga kirke)

## [[Søndre Aker prosti]]

* Nordstrand (Nordstrand kirke)
* Ljan (Ljan kirke)
* Holmlia (Holmlia kirke)
* Hauketo/Prinsdal (Hauketo-Prinsdal kirke)
* Lambertseter (Lambertseter kirke)
* Bøler (Bøler kirke)
* Bekkelaget og Ormøy (Bekkelaget kirke, Ormøy kirke)
* Manglerud (Manglerud kirke)
* Klemetsrud og Mortensrud (Bjørndal kirke, Klemetsrud kirke, Mortensrud kirke)
* Oppsal (Oppsal kirke)

## [[Østre Aker prosti|Groruddalen prosti]]

* Østre Aker og Haugerud (Østre Aker kirke, Haugerud kirke)
* Grorud (Grorud kirke, Romsås kirke, Rødtvet kirke; tidligere også Bredtvet kirke)
* Ellingsrud og Furuset (Ellingsrud kirke, Furuset kirke)
* Høybråten, Fossum og Stovner (Høybråten kirke, Fossum kirke, Stovner kirke)
* Tonsen (Tonsen kirke)

## [[Nordre Aker prosti]]

* Torshov og Lilleborg (Torshov kirke og Lilleborg kirke)
* Paulus og Sofienberg (Paulus kirke og Sofienberg kirke)
* Sagene og Iladalen (Sagene kirke og Iladalen kirke)
* Sinsen (Sinsen kirke)
* Hasle (Hasle kirke)

## [[Vestre Aker prosti]]

* Bakkehaugen, Majorstuen og Vestre Aker (Bakkehaugen kirke, Majorstuen kirke og Vestre Aker kirke)
* Skøyen (Skøyen kirke)
* Ris (Ris kirke og Holmenkollen kapell)
* Nordberg (Nordberg kirke)
* Maridalen (Maridalen kirke)
* Ullern (Ullern kirke)
* Røa (Røa kirke)
* Sørkedalen (Sørkedalen kirke)
* Voksen (Voksen kirke)
* Grefsen (Grefsen kirke)

## [[Bærum prosti]]

* Høvik
* Lysaker/Snarøya
* Jar
* Østerås
* Grinilund
* Haslum
* Helgerud
* Bryn
* Lommedalen
* Tanum

## [[Asker prosti]]

* Asker
* Vardåsen
* Holmen
* Østenstad
* Heggedal
* Hurum
* Filtvet/Tofte
* Kongsdelene
* Røyken
* Åros
* Slemmestad og Nærsnes

## [[Døveprostiet]]

* Døves menighet, Oslo
* Døves menighet, Stavanger
* Døves menighet, Bergen
* Døves menighet, Møre
* Døves menighet, Trondheim
* Døves menighetsutvalg, Tromsø

## [[Feltprestkorpset]]

## Eksterne lenker
* Liste over prostier og sogn i Oslo bispedømme