Pitesamisk

**Pitesamisk** (bidumsámegiella) er et samisk språk som brukes av pitesamene. 
Pitesamisk har sitt eget skriftspråk.
Språket er utryddingstruet.

I Norge ble det tidligere snakket fra Saltenfjorden i nord til Ranfjorden i sør, hvor den siste som hadde det som morsmål døde på 1960-tallet. I Sverige tales det fra Arvidsjaur og Arjeplog i nordvest, sørøstover langs Piteälven til sjøen *Saddai* i Norrbottens län i øst. I 2000 var det ifølge Ethnologue 20 gjenværende personer i Sverige som snakket språket.

Pitesamisk grenser mot områdene hvor lulesamisk tales i nord, og mot umesamisk i sør. På grunn av henholdsvis fornorskningen og forsvenskningen er det bare et fåtall pitesamer som snakker språket i dag.

## Geografisk utbredelse

På norsk side betraktes grensene geografisk med Saltenfjorden i nord og Ranfjorden i sør, og omfatter Beiarn, Saltdal, Gildeskål, Meløy, Rødøy, deler av Bodø og deler av Fauske kommuner. På svensk side av grensen går området fra nordlig Arvidsjaur og Arjeplog nord til Piteälven og øst til sjøen Saddai innen Norbottens län.

## Status
I Norge døde de siste som hadde pitesamisk som morsmål i 1960-åra.

I 1995 utgjorde pitesamene en etnisk gruppe på 2,000 personer i Sverige, ifølge M. Krauss. Blant pitesamene i Sverige var det bare 20 personer som snakket pitesamisk i 2000, ifølge språkforskeren Tapani Salminen. Ifølge feltarbeid i 2008&ndash;2010 (Joshua Wilbur) har pitesamisk i alle fall 25 talere, og Nils Henrik Bengtsson, som er leder for det pitesamiske ordboksprosjektet, kjente i mars 2010 til i alle fall 50 med pitesamisk som morsmål, derav 30 aktive språkbrukere.

## Grammatikk
### Kasus
Pitesamisk har 9 kasus:

*Nominativ
*Genitiv
*Akkusativ
*Inessiv
*Illativ
*Elativ
*Komitativ
*Essiv 
*Abessiv

### Verb
#### Person
Pitesamiske verb har bøyningsklasser for tre person-klasser:

*første person
*andre person
*tredje person

#### Modi
Pitesamisk har 5 grammatiske modi: 

*indikativ
*imperativ
*kondisjonalis
*potensialis
*optativ

#### Numerus
Pitesamiske verb har bøyningsklasser for tre grammatiske tall (numerus):

*entall
*totall
*flertall

#### Tempus
Pitesamiske verb har bøyningsklasser for to trekk ved tempus:

*Preteritum 
*Presens

og to omskrivende tempus:

*Perfektum 
*Pluskvamperfektum

#### Negative verb
Liksom finsk, estisk og andre samiske språk, har pitesamisk et negativt verb. På pitesamisk bøyes det negative verbet i henhold til modus (indikativ, imperativ og optativ), person (første, andre og tredje) og numerus (entall, totall og flertall). Nordsamisk bøyer ikke verb etter tempus, og andre samiske språk bruker ikke optativ.

    Presens indikativ        Preteritum indikativ                           
    en.  to.     fl.           en.     to.        fl.      
 1  iv   ien     iehp        1 ittjiv  iejmien    iejmieh    
                 iep                   ittjijmen  ittjijmeh           
 2  ih   iehpien iehpit      2 ittjih  iejtien    iejtieh    
         ehpien  ihpit                 ittjijtien ittjijteh                               
         ihpien
 3  ij   iepaa   ieh         3 ittjij  iejkaan    ittjin     
         iepaan                        ittjijka                  
 
For presens indikativ-versjoner som har mer enn én form, er den andre hentet fra dialekten omkring Björkfjället og den tredje er fra Svaipa-dialekten. Flertall i de andre formene skyldes parallelle former som ikke er knyttet til dialekten.
 
    Imperativ                  Optativ
    en.    to.     fl.          en.    to.      fl.                        
 1  –      –       –         1  alluv  iellun   iellup
                                       allun    allup
 2  ielieh iellien iellit    2  alluh  ielluten ielluteh
                                       alluten  alluteh
 3  –      –       –         3  allus  ielluska ielluseh
                                       alluska  alluseh

## Fonologi

## Skriftspråk
Pitesamisk fikk et eget skriftspråk den 21. august 2019. Siden 2019 har det vært et offisielt språk i Arjeplogs kommun..

Den første boka på pitesamisk var *Biejve näjjda* (*Solens datter*) av Marry Ailonieida Somby; den ble lansert lørdag 7. mars 2020.

## Referanser


## Litteratur
* Lagercrantz, Eliel: *Sprachlehre des Westlappischen nach der Mundart von Arjeplog.* Helsinki: Suomalais-ugrilainen seura, 1926, .
* Lehtiranta, Juhani: *Arjeploginsaamen äänne- ja taivutusopin pääpiirteet.* Helsinki: Suomalais-ugrilainen seura, 1992, ISBN 951-9403-55-8.

## Eksterne lenker
* 
*  Håp for pitesamisken?