open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Howlandøya

**Howlandøya** (engelsk: *Howland Island Territory*) er ei koralløy like nord for ekvator i det sentrale Stillehavet. Den er en av USAs ytre småøyer, og har tilhørt USA siden 5. februar 1857. Øya ligger rundt 3&nbsp;100 km sørvest for Honolulu, Hawaii, omtrent halvveis mellom Hawaii og Australia. 

Øya har et areal på 1,8 km², og det høyeste punktet ligger bare 6 meter over havflaten. Den består for det meste av sand og lav vegetasjon. Det finnes ikke ferskvann på øya, som i dag er ubebodd. Øya er i dag et naturreservat, og administreres direkte fra USA via *U.S. Fish and Wildlife Service* innen USAs innenriksdepartement.

Øya ble oppdaget i 1822 av den amerikanske kapteinen George B. Worth. Howlandøya fikk mye oppmerksomhet og forbindes med Amelia Earhart som stedet hvor det antas hun styrtet under sitt forsøk på å fly jorden rundt i 1937. 

I 1935 ble det gjort forsøk på å kolonisere øya, og det ble bygget en bosetning, kalt Itascatown, på vestsida av øya. Etter japanske bombeangrep i 1942, hvor to av fire kolonister ble drept, ble imidlertid bosetningen oppgitt.

## Eksterne lenker
* Om Howlandøyas geografi, historie og natur 


Fil:Howland Island Locator1.png|Howlandøyas beliggenhet i Stillehavet
Fil:Howland Island-CIA WFB Map.png|Kart over Howlandøya
Fil:Howland Reef.jpg|Korallrev
Fil:Howland Boobies.JPG|Brunsuler og maskesuler
Hans Gutzeit

**Hans Gutzeit** (født 17. juli 1836, død 1. januar 1919) var en norsk industrimann som grunnla den «Norske sagen» i Kotka i Finland. 

## Liv og virke
Hans Gutzeits far Wilhelm Gutzeit var født i Königsberg og kom til Norge i 1820-årene som fullmektig på Blaafarveværket og sekretær for verkets direktør, som han hadde en slektsrelasjon til. Han etablerte senere egen trelastforretning og grunnla Norges første dampdrevne sagbruk i Fredrikstad i 1860. Hans Gutzeit arvet firmaet W. Gutzeit & Co i 1869. 

Høykonjunkturen i Europa etter den tysk-franske krigen i 1870-71 innebar at konkurransen var over og prisen på tømmer i Norge ble for høy. I 1872 flyttet Hans Gutzeit hele firmaet fra Fredrikstad til Kotka i Finland. I området rundt Päijänne-innsjøen var tømmerprisene ennå lave. 

Hans Gutzeit selv tapte sin del av W. Gutzeit i 1880. Han flyttet til Paris og fortsatte som handelsagent for W. Gutzeit og andre norske sagbruk. Den nye eieren var selskapet *[[Thorleif Frederik Schjelderup|Ludwigsen & Schjelderup]]*.

Gjennom tidene vokste Gutzeits sagbruk. I 1896 ble firmaet registrert som aksjeselskap i Finland under navnet *[[Aktiebolaget W. Gutzeit & Co.]]*. Senere vokste det til det største papirindustrifirmaet i Finland under nordmannen Alexander Gullichsen. I 1919 kjøpte den finske staten majoriteten i selskapet fra norske aksjeeiere etter Gullichsens død i 1917. I 1926 ble navnet endret til Enso-Gutzeit Oy, og i 1998 fusjonerte selskapet med svenske STORA og ble til Stora Enso, verdens nest største skogsindustrikonsern. Det solgte i 2003 treprodukter for over 100 millioner norske kroner i 40 land og hadde ca. 45 000 ansatte.

## Nordmenn i Finland
Mange hundre norske ingeniører og sagbruksarbeidere med familier fulgte med da Hans Gutzeit flyttet bedriften til Finland. Selv om mange flyttet tilbake til Norge senere, da konjunkturene igjen ble dårlige, forble mange i Finland. Eksempelvis het tidligere president Martti Ahtisaaris farfar *Olaus Adolf Jakobsen* og var en av de norske som flyttet i 1872. Etternavnet *Adolfsen* ble forfinsket til Ahtisaari på 1920-tallet. Det finnes ennå mange familier med norske etternavn, selv om det norske språket ikke lenger er særlig levende.

Alexander Gullichsen, direktør for W. Gutzeit & Co. fra 1898 til 1917, ble stamfar til en familie som har spilt en betydningsfull rolle i finsk samfunnsliv og kulturliv. Sønnen Harry Gullichsen, direktør for papirfabrikken Ahlström, var gift med Maire Ahlström Gullichsen, som sammen med arkitekt Alvar Aalto grunnla møbelprodusenten Artek. For ekteparet Gullichsen tegnet Aalto et av sine hovedverk, *Villa Mairea*. Deres sønn er den kjente arkitekten Kristian Valter Gullichsen (født 1932), og sønnesønnen er kunstneren Alvar Gullichsen (født 1961). Professor Johan Erik Gullichsen er styreleder for Ahlström-konsernet og en verdenskjent forsker innen papirteknologi.

## Referanser


## Se også
* Hallabolaget

## Eksterne lenker
* Hans Gutzeit i Stora Ensos historikk – engelsk
* Nordmenn i Finland
*  Phønix klubbhuset i Fredrikstad - pdf-file
* Gutzeit i Fredrikstad - pdf-file
Ardbeg

**Ardbeg** er et whiskydestilleri på den skotske øya Islay. 

Det finnes historiske skrifter om Ardbeg så langt tilbake som til 1794, men i offentlige dokumenter nevnes det ikke før i 1815 da John McDougall etablerte det destilleriet som ligger der i dag. Selv om 1815 regnes som etableringsår på flaskene, var ikke destilleriet i drift før i 1817. 

Ardbeg var i McDougall-slektens eie fram til 1977, da den økonomiske krisen på 70-tallet førte til at destilleriet ble solgt til Hiram Walker. 
De økonomiske problemene var imidlertid ikke over, og i 1981 la man ned driften. Noen få ansatte ble igjen og sørget for at bygningsmassen ikke forfalt. Ardbeg startet på ny whiskyproduksjon i 1997, og er nå et veldrevent destilleri.

## Eksterne lenker
* Ardbeg.com  Offisiell hjemmeside.
*Ardbeg på Whiskywiki
IGMP

**IGMP** eller **Internet Group Management Protocol** er en protokoll som jobber på nettverks-laget i Internett-protokollstakken. Den er ansvarlig for å dele informasjon på et lokalnett om hvilke maskiner som er medlem av hvilke IP Multicast grupper.

Den siste versjonen av IGMP er IGMPv3, som er spesifisert i RFC 3376.
IP Multicast

**IP Multicast** er en tjeneste i IP-protokollen for å sende en pakke fra en avsender til flere mottakere uten å måtte sende den en gang for hver mottaker.
Dystingbo

**Dystingbo** er en gård som ligger på Ridabu like utenfor Hamar sentrum. Gården antas å ha vært sete for Hamar katedralskole fra 1584 og frem til skolen ble flyttet til Oslo i 1602.

Husholdningslærer og kokebokforfatter Henriette Schønberg Erken holdt husholdningsskole på Dystingbo.

## Referanser
Lysefjorden (bygd i Os)

:*Denne artikkelen er om bygda. For fjorden med samme navn, se [[Lysefjorden (Hordaland)]].*

**Lysefjorden** er ei bygd i Bjørnafjorden kommune i Vestland. Bygda ligger ved Lysefjorden, og grenser mot Bergen kommune i nord, mot Søfteland i nordøst og mot Askvik og Os Nord i sør. I vest ligger Korsfjorden, og svært mange hytter ligger i det flotte landskapet på Drange, i det som blir regnet for å være et av de mest eksklusive hytteområdene på Vestlandet. 

Bygda har egen barneskole, men få arbeidsplasser, ettersom innbyggerne stort sett dagpendler til Bergen eller Os sentrum. De fleste innbyggerne bor i tettstedet Søvik.

Lysefjorden er kanskje mest kjent for de to kulturminnene Lysøen  og Lyse kloster . 

Veldig mange av båtbyggerne som bygde båttypen Oselver holdt også til i Lysefjorden, og bygda har fremdeles et sterkt miljø som tar vare på denne båtbyggerkulturen. 

Den kjente lokalpolitikeren Terje Søviknes kommer fra bygda.

## Referanser
Lysefjorden

**Lysefjorden** er navnet på flere fjorder i Norge:

*Lysefjorden (Sandnes) &ndash; en fjord i Sandnes kommune (tidligere Forsand kommune) i Rogaland.
*Lysefjorden (Hordaland) &ndash; en fjord i Os og Bergen kommuner i Hordaland.

## Se også
* Lysfjorden &ndash; en fjord i Bindal kommune i Nordland.
Abkhasisk

**Abkhasisk** (abkhasisk **, IPA: ) er et pontisk språk som snakkes i Abkhasia (del av Georgia) og Tyrkia.

Det er ifølge Ethnologue 101&nbsp;000&nbsp; abkhasisktalende i Georgia. Hvor mange som finnes i Tyrkia er ikke kjent på grunn av manglende befolkningsstatistikk, men et overslag ligger på 4&nbsp;000, av ei etnisk gruppe på ca. 39&nbsp;000).

## Kjennetegn
Abkhasisk kjennetegnes av et rikt konsonantforråd og et lite vokalforråd: Språket har bare to vokalfonemer, en åpen  og en trang . Avhengig av omgivelse kan sistnevnte realiseres som , ,  eller . Abshuj-dialekten har 58&nbsp;konsonanter, Bsyp-dialekten har 67.

Abkhasisk er et agglutinerende ergativspråk. Språket skiller mellom ulike kjønn i de personlige pronomena. Morfologien til nomena er relativt enkel, med bare et par kasus, men verbbøyinga er svært kompleks, og dominert av prefiksering.

## Skriftspråk
Det første abkhasiske alfabetet ble utvikla i 1862 av Baron Peter von Uslar og besto av 37&nbsp;kyrilliske bokstaver. Fra 1905 var et kyrillisk alfabet med 55&nbsp;bokstaver i bruk. Nikolaj Marr utvikla et latinsk alfabet med 75&nbsp;bokstaver, som var i bruk mellom 1926 og 1928, da det ble erstatta av et nytt latinsk alfabet. I 1937 ble det innført et alfabet basert på det georgiske alfabetet. Da abkhaserne ville distansiere seg fra georgierne ble det tatt i bruk et kyrillisk alfabet fra 1954.

## Referanser
Middelskole

**Middelskole** ble innført i Norge ved lov om høyere allmennskoler av 1869. Etter å ha gått tre år på allmueskolen eller på en forberedelsesskole kunne elevene gå over til en seksårig middelskole med latinlinje og engelsklinje. Fullført middelskole var en forutsetning for å begynne på treårig gymnas og deretter avlegge examen artium. Ikke alle som avla middelskoleeksamen tok utdannelse utover dette. Middelskoleeksamen i seg selv oppfylte de teoretiske kravene til lærereksamen, og mange lærere i allmueskolen og den senere folkeskolen på 1800-tallet og første del av 1900-tallet hadde bare middelskoleeksamen.

Allerede fra begynnelsen av 1800-tallet var det realskole og borgerskole i nesten alle norske byer. På flere steder ble det fra omkring 1820 opprettet lærde skoler som var ufullstendige middelskoler. De vokste frem av borgerskolene og manglet de tre øvre klassetrinnene. Slike skoler ble opprettet i Larvik i 1823, Arendal i 1824, Molde i 1832 og Tromsø i 1833. En ny lov i 1848 gjorde 6-årig middelskole obligatorisk for opptak til 3-årig gymnas, og alle landets borger- og realskoler gikk da over til å bli middelskoler.

Tradisjonelt var middelskolen bare åpen for gutter, i motsetning til de lavere skolene. Åpningen av middelskolene for jenter var det første skrittet i åpningen av alle høyere skoler og høyere utdanning for kvinner. I 1877 henvendte bestyrerne B.C. Pauss, J.C. Keyser og Einar Lyche ved Nissens Pigeskole seg til Kirke- og undervisningsdepartementet og la frem et forslag til lov om middelskoleeksamen for jenter. Året etter fikk Nissens Pigeskole som første skole rett til å holde middelskoleeksamen for jenter, og dette var dermed i noen år den høyeste utdannelsen som var åpen for kvinner i Norge. Cecilie Thoresen og Anna Bugge var blant de første som meldte seg på Nissens middelskolekurs. I *Kvindelige studenters jubilæumsskrift 1882–1907* fortalte Thoresen at «jeg var allerede blit 20 aar, men bestemte mig til at ta middelskoleexamen for saa senere at bli no». Etter å ha tatt middelskoleeksamen ved Nissens Pikeskole i 1879 fortsatte Thoresen kampen for å fortsette utdannelsen, som endte med at kvinner også fikk adgang til examen artium og universitetsstudier i 1882.

I andre halvdel av 1930-årene ble det vedtatt nye lover for folkeskolen, og den gamle middelskolen ble erstattet av realskolen og gymnaset.

## Se også
*Norsk utdanningshistorie
*Høyere allmennskole

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dione

**Dione** er Saturns 12. måne. Den ligger 377&nbsp;400 km fra Saturn. Dione har en gjennomsnittlig diameter på 1123,2 km. Den ble oppdaget av Giovanni Cassini i 1684.

## Oppdagelser av Cassini
Observasjoner av romsonden Cassini har vist at Dione og Tethys er mere aktiv enn tidligere trodd. Begge månene kaster partikler ut i verdensrommet, noe spm tyder på geologisk aktivitet, kanskje til og med vulkanisme.

## Referanser
Aleutisk

**Aleutisk** er et eskimoisk-aleutisk språk som snakkes på Alaskahalvøya, Pribylovøyene og Aleutene i Alaska og på Kommandørøyene i Russland.

## Referanser
Algonkinske språk

**Algonkinske språk** er en indiansk språkgruppe som inneholder de fleste språka i den algiske språkfamilien (kun to algiske språk er ikke algonkinske, nemlig wiyot og yurok som tales i det nordvestlige California). Algonkinske språk tales fra atlanterhavskysten i øst til Rocky Mountains i vest. Det største av språkene er ojibwa som tales av ca. 50 000 mennesker, og kjernespråket algonkin.

Urspråket som alle språkene i familien stammer fra, uralgonkinsk, ble brukt for minst 3000 år siden, men det er ingen enighet blant forskere om hvor dette språket ble talt. Det har blitt foreslått at betegnelsen «algonkinsk» (engelsk: *algonquin*) er avledet fra maliseetspråkets ord *elakómkwik* i betydningen «allierte/slektninger».

## Referanser


## Eksterne lenker
*«Algonquian language family» hos *Native-languages.org*
Amharisk

**Amharisk** er et semittisk språk som tales i Etiopia, der det også er offisielt språk.

Amharisk er i dag det semittiske språket med nest flest talere, bare overgått av arabisk. Det er knyttet til folkegruppen amharer.

Setninger struktureres vanligvis i rekkefølgen subjekt–objekt–verb.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Amharic - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Ola Hjulstad

**Ola Hjulstad** (født 14. august 1929, død 16. mai 2013 i Grong) var en norsk sakprosaforfatter og journalist fra Harran i Grong.

Hjulstad var formannskapssekretær i Harran på 50-tallet, og arbeidet i Namdal Arbeiderblad 1958-60. Senere var han journalist i Trønder-Avisa fra 1961-81, deretter frilanser. Han ga fra 1978 av ut en lang rekke bøker - som han dels redigerte og dels skrev selv: om jakt, natur, lokalhistorie og lokalsamfunn. Som journalist beregnet han at han hadde dekket 1&nbsp;036 kommunestyremøter i de ulike namdalskommunene. 

Han mottok Hirschfeldtprisen i 1977 for sitt journalistiske arbeid for å synliggjøre sørsamene, og Nord-Trøndelag fylkes kulturpris i 1997. I 2004 fikk han Kongens fortjenstmedalje i sølv.

## Litteratur
* Samkat 44 bøker registrert i Nasjonalbibliotekets database Sambok
* Arve Løberg. «Ola Hjulstad død». *Trønder-Avisa*, 18.5.2013
* *Pressefolk 1997*. Utgitt av IFJ, 1998. ISBN 82-7147-175-9
Per Spook

**Per Spook** (født 2. juli 1939 i Oslo) er en norsk moteskaper og klesdesigner som arbeider i Paris i Frankrike.

I 1959 tok Spook diplomeksamen ved motelinja på Statens håndverks- og kunstindustriskole i Oslo. Senere ble han student ved L’École da la Chambre de la couture parisienne i Paris, og i 1960 ble han lærling hos Christian Dior.

I 1977 åpnet han sitt motehus i Paris, og året etter ble han tildelt Gullsynålen for største kreativitet for sin høst-/vinterkolleksjon 1978–1979. Denne kolleksjonen fikk han også Gullfingerbølet for. I 1995 stengte han motehuset i Paris.

Per Spook arbeider som designer og kreerer hvert år *[[prêt-à-porter]]* under sitt eget navn i Japan.

Spook er kjent for sin forkjærlighet for sort-hvitt. Utstillingene hans bærer ofte preg av temaer som grafiske mønstre og inspirasjon fra nordisk natur og klima. I 2003 ble han tildelt St. Olavs Orden. Han ble hedret med norsk motebransjes ærespris i 2005.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Per Spooks kolleksjoner på Nasjonalmuseet, gjengitt på Digitalt museum
Norddalsbrua

**Norddalsbrua**, tidligere **Nordalsenden bro**, er ei jernbanebru av stål over Norddalen øst for Narvik i Nordland. Brua ble tatt i bruk da Ofotbanen ble åpnet i 1902, og var i bruk fram til 1988, da jernbanen ble lagt om i Norddalen. Brua er 180 meter lang. Største høyde over dalbunnen er 40 meter.

Brua ble konstruert i Tyskland og fraktet i deler til Norddalen. Der ble den montert på bare 4 1/2 måned. Den ble bygd fordi Forsvaret krevde at det skulle være minst ei større bru på banen, som skulle kunne sprenges om landet ble invadert av fiendtlige styrker. 

Under nøytralitetsvakten i 1939 ble det murt skytestillinger (blokkhus) på vestsiden av Nordalen med skuddvidde mot broen. 

Da tyskerne invaderte Norge 9. april 1940 (slaget om Narvik), unnslapp 200 norske soldater ut fra Narvik langs jernbanelinja, og la seg i stilling ved Nordalsbrua og (gamle) Bjørnfjell stasjon. Den 14. april ble det gitt ordre til at de norske styrkene skulle sprenge brua. Men minekamrene på brua viste seg å være frosset, slik at sprengningen måtte gjøres med frittliggende ladning av skytebomull.  De norske styrkene manglet sprengstoff for å ødelegge den helt, og forsøk på å få sprengstoff fra Sverige ble avslått av den svenske øverstkommanderende. Men brua fikk bare mindre skader, og tyskerne reparerte den senere i løpet av relativt kort tid. Allerede den 4. mai kunne tyskerne ta den nyreparerte brua i bruk. 

Senere ble Norddalsbrua forsterket til å tåle 25 tonns akseltrykk, og den ble reparert etter en avsporing i 1975. Da det ble snakk om å skifte ut brua på grunn av alderen, ble det i stedet bestemt å legge om jernbanen. Banen ble bygd et stykke videre opp Norddalen. Den nye traséen ble åpnet i 1988. Norddalsbrua er imidlertid bevart. Omkring 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000 tonn malm ble transportert over brua mens den var i bruk.

Modeller av Norddalsbrua står på Ofoten Museum og Norsk jernbanemuseum. 

I filmen *[[Kampen om Narvik]]* fra 2022 fremstilles det som om den mislykkede sprengningen av brua foregikk samtidig med trefninger mellom tyske og norske styrker på broa. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
* MJwiki: Norddalsbrua på Ofoten Museum
Afar (språk)

**Afar** er et kusjittisk språk som snakkes i Afar i Etiopia, i Eritrea og Djibouti. Man antar at det har 1,5&nbsp;millioner brukere i folkegruppen afarer, men det er bare mellom én og tre prosent som kan skrive det. Som de andre østkusjittiske språk har det ordrekkefølgen subjekt–objekt–verb. Språkets nærmeste slektning er saho. 

I Eritrea er afar ett av ni nasjonalspråk som formelt nyter lik status, selv om tigrinya og arabisk har størst utbredelse i offisiell bruk. Det er daglige programmer i radio og det finnes også en oversatt versjon av Eritreas grunnlov. Men i skolesammenheng foretrekker afartalende arabisk, som mange av dem bruker som andrespråk. 

I Afar-regionen i Etiopia brukes det i noen få skoler, men amharisk er regionens bruksspråk. 

## Referanser
Paoli-massakren

**Paoli–massakren** var en trefning mellom britiske og amerikanske styrker under den amerikanske uavhengighetskrigen.
## Bakgrunn
Etter slaget ved Brandywine 11. september 1777 var brigadegeneral Anthony Wayne tvunget til å trekke seg tilbake med sine styrker til Chester i Delaware County.

I de etterfølgende dagene fortsatte de britiske styrkene å rykke frem mot Philadelphia, og Waynes 1500 menn forsøkte å trakassere fienden. Wayne antok at deres posisjon ikke var oppdaget og slo leir nær de britiske linjene i Paoli.

## Slaget
Generalmajor Charles Grey gjennomførte et dyktig utført nattangrep den 20. september hvor britene overrasket de sovende amerikanske styrkene i Malvern. De gjennomførte et bajonett–angrep, drepte 53 og såret over 100 soldater.

## Etterspill
En offisiell undersøkelse fant ikke Wayne skyldig i tjenesteforsømmelse, men Wayne hadde begått en taktisk feil. Wayne ble rasende og krevde full rettssak. 1. november erklærte en komité på 13 offiserer at Wayne hadde handlet plettfritt.

Hendelsen ble beryktet med rykter om at britene hadde stukket eller satt fyr på amerikanere som forsøkte å overgi seg. De sårede og omkomne ble gjort til martyrer. De britiske styrkene begynte å frykte hevnen til «Mad Anthony» Waynes styrker.

## Eksterne lenker
*
Heidrun Kringen

**Heidrun Oline Kringen** (født *Solberg* 1941) er en norsk billedvevkunstner, kjent som daglig leder av Vevloftet i Hegra.

Hun begynte å veve for salg allerede som tenåring, og utdannet seg innen kunst og håndverk. Etter at hun i 1963 giftet seg og flyttet til Stjørdal, tok hun etter hvert opp virksomheten *Vevloftet* i den nedlagte Hegramo skole. I samme bygning drev hun også skolemuseum og laksemuseum. Kringens arbeider har blant annet vært brukt som gave til Dronning Sonja og Paven.

For sin innsats for vevkunst, vevtradisjoner og kulturliv ellers mottok hun i 1995 Nord-Trøndelag fylkes kulturpris. Hun spilte i 1997 rollen som vevkunstneren Hannah Ryggen i dokumentarfilmen *Mennesket i veven*. 

Kringen hadde en avslutningsutstilling på Kimen kulturhus i Stjørdal i oktober 2023.
## Referanser


## Eksterne lenker
* heidrun-kringen.no
Arawakspråk

:*Denne artikkelen omhandler språkfamilien arawak. For andre betydninger, se *'arawak**.''

**Arawakspråk**, også kalt **arahuakansk** eller **maipuransk**, er en språkfamilie i Sør-Amerika, Mellom-Amerika og Karibia. 

Opprinnelig var arawak navnet på en mektig folkegruppe som levde i [[Guyana]] og [[Surinam]]. Stammen ble alliert med spanjolene fordi de tradisjonelt var fiender med karibiske grupper som var i krig med spanjolene. Arawakspråk var utbredt over hele Karibia på 1200-tallet, men senere kom karibindianere fra [[Venezuela]] og etablerte seg på de mindre vestindiske øyene. I tida da spanjolene kom til Amerika, var arawakfolk utbredt i østre deler av [[Andes]] i [[Peru]] og [[Bolivia]], gjennom [[Amazonasbekkenet|Amazonasbassenget]] i Brasil, nord gjennom Guyana, Surinam og Venezuela og sør til [[Paraguay]].

[[Taíno (språk)|Taíno]], et språk i familien, ble brukt på [[Cuba]], [[Hispaniola]], [[Puerto Rico]], [[Jamaica]] og [[Bahamas]], men døde ut med den opprinnelige befolkningen allerede på 1500-tallet. Språket [[Arawak (språk)|arawak]] tales i dag i Surinam, [[Fransk Guyana]], Guyana og Venezuela.

==Liste over arawakspråk==
Språkfamilien ble klassifisert på slutten av 1800-tallet. Språkfamiliens språkkode i [[ISO 639-2]] er . 
***Maipuransk** (60 språk)
**Nordlig maipuran
*****Palikur** (1 språk, ca. 1200 brukere)
*****Wapishanakaribisk** (inkluderer ta-arawak. 7 språk; wayuu [goajiro] ca. 300&nbsp;000 brukere, [[Garifuna (språk)|garifuna]] [svartkariber] ca. 100&nbsp;000 brukere)
*****Innland** (15 språk; baniwa har 3–4000 brukere, piapoco ca. 3000)
**Sørlig maipuran
*****Campa** (10 språk; [[asháninca]] eller ekte campa har 15–18&nbsp;000 brukere, ashéninca 18–25&nbsp;000)
*****Sentral** (6 språk; piro har ca. 300 brukere)
*****Amuesha** (2 språk; [[yanesha]] har 6–8&nbsp;000 brukere)
*****Purus-parana''' (10 språk, inklusive. qapurinã, moxo, terêna; terêna har 10&nbsp;000 brukere)

I tillegg finnes ni ikke-klassifiserte arawakspråk.

## Eksterne lenker
* En artikkel på latrobe.edu.au
Avarisk

**Avarisk** er et språk som snakkes av avarene, en folkegruppe i Kaukasus. Språket brukes hovedsakelig i Dagestan, for det meste i den sørlige delen av republikken. President Mukhu Aliyev er avarisk. 

Men språket tales også av grupper i regionen Zakatala i Aserbajdsjan, i Georgia og Kasakhstan, i Jordan og Tyrkia. 650&nbsp;000 mennesker bruker avarisk.

## Referanser
Avestisk

**Avestisk** er et østiransk språk som døde ut om lag 800 år f.Kr. Sammen med gammelpersisk er det det eldste iranske språk vi kjenner. Iranske språk er en del av den indo-iranske språkgruppe, som er den store østlige grein av indoeuropeiske språk. Andre språk på denne greina er sanskrit. Avestisk er har klare likhetstrekk med både sanskrit og gammelpersisk. 

Språket ble brukt i Avesta, zoroastrismens hellige bok, til hymner og dikt. Det kan deles i to perioder, gammelavestisk og nyavestisk. Trolig ble gammelavestisk brukt av Zarathustra selv. Det regnes å være fra om lag 1000 før Kristus og være i slekt med sanskrit som er brukt i Veda-skriftene i India. Nyavestisk deles i to grupper: Originalt nyavestisk, som var i bruk til om lag 800 år før Kristus og kunstig nyavestisk, som ble brukt av prestene i senere tider til å skrive nye tekster.

## Eksterne lenker
* Ethnologue
* Avesta - Zoroastrian Archives
Balutsji (språk)

**Balutsji** er et iransk språk som snakkes av balutsjerne i Afghanistan, Iran og Pakistan. Det er det østligste av de iranske språkene og tales av rundt 3 millioner (tall fra 1985) hvorav de fleste i Pakistan (særlig i Karachi) der språket har offisiell status som regionalspråk. Det brukes også i en mindre del av befolkningen i Oman og De forente arabiske emirater. Det skrives med arabiske bokstaver og er lite brukt som skriftspråk. Anslag fra 2013 og senere oppgir antallet brukere til 10 millioner. Språket snakkes i flere land noe som medvirker til oppsplitting i dialekter. I endel områder har språket gått ut av bruk selv om innbyggerne regner seg selv som balutsjere. Språket klassifiseres lingvistisk som et nordvestlig iransk språk beslektet med kurdisk, selv om det tales primært i det særøstlige hjørnet av det iranske språkområdet. Trolig har balutsjernes språk havnet i sørøst ved migrasjon etter arabiske og tyrkiske invasjoner fra rundt år 700. Folk fra andre etniske grupper (semittiske, dravidiske, tyrkiske) har trolig blitt assimilert inn i den balutsjiske folkegruppen som er nokså mangfoldig. Andre anslag oppgir 3 til 5 millioner brukere. Dialektene er stort sett innbyrdes forståelige og variasjonen i dialekter fremkommer som forskjeller i ordtilfang og påvirkning fra nabospråkene.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Baluchi - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Bengali

**Bengali** (বাংলা [bāŋlā]) er et indoarisk språk som blir talt i Bangladesh, hvor det også er offisielt, og i de indiske delstatene Vest-Bengal og Tripura. Det har utvikla seg fra sanskrit, pali og prakrit.
Minst 215 millioner har språket som morsmål i dag, og det regnes for å være det 5. eller 6. mest talte språk i verden. Den best kjente bengalske forfatter er Rabindranath Tagore.

## Skrift
Bengali skrives vanligvis med sitt eget bengalialfabet. Det er et stavelsesalfabet av typen abugida, som minner om devanagari som brukes i sanskrit, hindi og andre indoariske språk. Bengalialfabetet omfatter 11 vokaltegn og 39 konsonanttegn. Som i alle abugidaskrifter, har hver konsonant i bengalialfabetet vanligvis en «iboende» vokallyd.

På tross av noen modifiseringer på 1800-tallet, er stavelsessystemet fortsatt basert på sanskritalfabetet, og tar derfor ikke hensyn til visse lydendringer som har skjedd i det talte språket. Man kan derfor ikke kalle bengali for et *fonetisk* skriftspråk.

## Grammatikk
Det bengalske språk følger vanligvis ordstillingen subjekt–objekt–verb. De bruker postposisjoner i stedet for preposisjoner. De har ikke kjønn på ordene, og adjektiv bøyes lite. Men de har fire kasus (nominativ, objektiv, genitiv og lokativ) på substantiv og pronomen. Når en bestemt artikkel legges til, så bøyes substantiv også i numerus. 
Verb bøyes i stor grad.

## Kampen for bengali i Bangladesh
I perioden 1947–1971, da Bangladesh var en del av Pakistan, *[[Øst-Pakistan]]*, ble det bengalske språk fokuspunkt og grunnlag for østbengalenes nasjonale identitet, som til slutt resulterte i opprettelsen av den suverene staten Bangladesh.

Omkring 1950–1952 reiste den voksende middelklassen i Øst-Pakistan seg til en oppstand som ble kjent som *Språkbevegelsen*. Den kulminerte 21. februar 1952, da mange unge og studenter ble drept av politiet i en demonstrasjon, hvor de krevde anerkjennelse av bengali som nasjonalspråk i Øst-Pakistan. 21. februar minnes i dag i Bangladesh som *språkmartyrenes dag*. Denne dagen er også UNESCOs *internasjonal morsmåldag*.

## Se også
*Språk i India
*Lingvistikk

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bengali - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Bihari

**Bihari** er en gruppe indoariske språk som blir talt i Bihar og nabostater i India.

Bihari-gruppa består av:
*Angika (30&nbsp;000&nbsp;000 mennesker)
*Bhojpuri (28&nbsp;254&nbsp;000 mennesker)
*Kudmali (37&nbsp;000 mennesker)
*Magahi (11&nbsp;362&nbsp;000 mennesker)
*Maithili (7&nbsp;500&nbsp;000 mennesker)
*Panchpargania (274&nbsp;000 mennesker)
*Sadri (1&nbsp;965&nbsp;000 mennesker)
*Sarnami-hindustani (150&nbsp;000 mennesker)
*Surajpuri (273&nbsp;000 mennesker)
*Vajjika (500&nbsp;000 mennesker)

**ISO 639-1** = bh
Bislama

**Bislama** er et kreolspråk som snakkes på Vanuatu og Ny-Caledonia. Språket er en blanding av ord fra engelsk, fransk og diverse austronesiske språk. Ordforrådet består av 95 % engelske ord. Det er et offisielt språk på Vanuatu sammen med fransk og engelsk og benyttes som lingua franca i landet.

Språket er nært relatert til Tok Pisin, som snakkes i Papua Ny-Guinea.

### Alfabet
Bislama benytter det latinske alfabetet; kun 23 bokstaver brukes:

A a /ɑ/

B b /b/

D d /d/

E e /e/

F f /f/

G g /g/

H h /h/

I i /i/

J j /t͡ʃ/ (på kreolspråkene Tok Pisin og Solomon Pijin uttales bokstavet /d͡ʒ/, som på engelsk)

K k /k/

L l /l/

M m /m/

N n /n/

Ng ng /ŋ/

O o /o/

P p /p/

R r /r~ɾ/ (forskjellige variasjoner på øyene)

S s /s/

T t /t/

U u /u/

V v /v/

W w /w/

Y y /j/

### Diftonger
I Bislama brukes fire diftonger:

"ae" [aɪ] (naef ~ knife = kniv)

"ao" [aʊ] (haos ~ house = hus)

"oe" [ɔɪ] (boe ~ boy = gutt)

"ei" [ɛɪ] (dei ~ day = dag)
## Referanser
Bulgarsk

**Bulgarsk** er et sørslavisk språk som snakkes i Bulgaria og omliggende land. Det er offisielt språk i Bulgaria. Det bulgarske språket er det tidligste skriftlig dokumenterte slaviske språk. På starten av 900 tallet ble det eldste kjente slaviske alfabetet laget for gammelbulgarsk. Alfabetet ble laget på grunn av behovet for oversettelse av liturgiske bøker fra gresk til gammelbulgarsk. Mot slutten av 900-tallet var det andre bulgarske alfabetet skapt, det kyrilliske alfabetet, som man bruker i dag. På denne tiden var Bulgaria sentrum for slaviske skrifter og kultur. Gammelbulgarsk ble utgangspunktet for å skape de russiske, serbiske, slovenske, tsjekkiske og kroatiske variantene.

## Det bulgarske alfabetet

## Se også
* Strømlinjet system for translitterasjon av bulgarsk

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bulgarian - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Dolgansk

**Dolgansk** er et nordøsttyrkisk språk som snakkes av rundt 5&nbsp;000&nbsp;dolganere på Tajmyrhalvøya i Sibir, i Krasnojarsk kraj.

## Klassifikasjon
Dolgansk er i den nordtyrkiske gruppa av de tyrkiske språkene, og dets nærmeste slektning er jakutisk.

I likhet med finsk, ungarsk og tyrkisk har dolgansk vokalharmoni, er agglutinerende, og har ingen kjønn. Ordstillinga er som regel subjekt&ndash;objekt&ndash;verb.

## Bibliografi
*Stachowski, M.: *Dolganischer Wortschatz*, Kraków 1993 (+ *Dolganischer Wortschatz. Supplementband*, Kraków 1998).
*Stachowski, M.: *Dolganische Wortbildung*, Kraków 1997.

## Referanser
Edo (språk)

**Edo** (også kalt **Bini**) er et niger-kongospråk som tales av rundt 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;personer i Edo i Nigeria.

## Referanser
Enetsisk

**Enetsisk** er et samojedisk språk som snakkes i Russland, i regionen Tajmyr og langs elven Jenisej. Det er overhengende fare for at språket vil dø ut. 

## Skog-enetsisk og tundra-enetsisk
Det deles inn i to dialekter: skog-enetsisk og tundra-enetsisk. De to dialektene er så forskjellige at de også kan omtales som to separate språk. Skog-enetsisk brukes av omkring 40 personer, mens tundra-enetsisk tales av omkring 30 personer. Befolkningsgruppen språket er knyttet til er noe større, men blant ungdom har russisk i stor grad tatt over som viktigste språk.

Språket er nært beslektet med nenetsisk og nganasansk.

## Referanser
Eskimoiske språk

**Eskimoisk** er den største av de to språkgruppene i den eskimoisk-aleutiske språkfamilien (den andre språkgruppa er aleutiske språk, som kun inneholder aleutisk språk). Det er ti språk i den eskimoiske gruppa, og det språket med flest brukere er grønlandsk, med drøyt 54&nbsp;000&nbsp;brukere.
Aserbajdsjansk

**Aserbajdsjansk**, også kjent som **aseri** eller **azeri**, er et tyrkisk språk som er statsspråket i Aserbajdsjan. Aserbajdsjansk har utvikla seg fra den østtyrkiske oghuz-dialekten, og blir snakka av om lag 31&nbsp;millioner mennesker i Aserbajdsjan og nordlige deler av Iran, samt i mindre grad i nabolandene. Språket har tidligere brukt det persiske alfabetet og det latinske alfabetet, men i sovjettiden ble det kyrilliske alfabetet innført. Etter oppløsninga av Sovjetunionen har man gått over til det latinske alfabetet etter tyrkisk modell. Aserbajdsjanerne i Iran har hele tiden brukt det persiske alfabetet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Azerbaijani - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Evenkisk

**Evenkisk** er det største språket i den nordlige gruppa av tungusiske språk. Språket blir talt av evenkerne i Russland, Mongolia og Kina. Ifølge den russiske folketellinga i 2002 har språket 7&nbsp;500&nbsp;brukere. Språket er i slekt med evensk.

## Referanser
Fanti

**Fanti** er et akan-språk som tales i Ghana, spesielt i den sørlige delen av det sentrale Ghana. Språket tales av en folkegruppe med samme navn.

## Referanser
Frafra

**Frafra** er et voltakongo-språk (i niger-kongofamilien) som snakkes i nordlige Ghana og sørlige Burkina Faso av totalt 845&nbsp;000&nbsp;mennesker. Hovedområdet for språket er Upper East Region i Ghana, hvor rundt 656&nbsp;000&nbsp;mennesker snakker det.

## Referanser
Giljakisk

**Giljakisk** eller **nivkhisk** er et språk som snakkes i Russland. 

Ved folketellingen i 1989 var det 4&nbsp;673 giljaker (nivkhere), men mindre enn en fjerdedel av disse hadde giljakisk som førstespråk. En av de viktigste årsaker til dette er tvangsflytting av deler av befolkningen, noe som har medført at mange har blitt isolert og dermed tar i bruk andre språk.

## Referanser
Evensk

**Evensk** (også kalt **lamutisk**) er et tungusisk språk som tales av evenerne i Russland. Det er beslekta med evenkisk.

## Referanser
Gondi

**Gondi** er en dravidisk språkgruppe som snakkes av rundt tre millioner gondier i India, typisk i delstater som Madhya Pradesh, Gujarat, Telangana, Maharashtra, Chhattisgarh, Andhra Pradesh og i enkelte tilstøtende områder og nabo-delstater. Skjønt gondi historisk har vært gondfolkets morsmål, er det i dag bare en femtedel av gondier som kan snakke språket, noe som gjør gondi til et språk som står i fare for å forvinne. Språket har av UNESCO blitt listet som et sårbart språk. Gondi består av en rikholdig folkelig littaratur, eksempelvis både folkelige fortellinger og sanger for giftemål. 

## Dialekter
Mange av gondi-dialektene er fortsatt i liten grad nedtegnet og beskrevet. Hovedialektene er dorla, koya, madiya, muria og raj gond. Visse fonologiske trekk skiller de nordvestlige dialektene fra de sørøstlige. Ett av disse trekkene er bruken av opprinnelig *s*-initial, hvilket fortsatt brukes i nordlig og vestlig gondi, mens den lenger sør og øst har blitt byttet ut med *h*, mens den i andre dialekter har forsvunnet helt. Andre dialektvariasjoner er veksling mellom *r*- og *l*-initial, og bytte av *e* og *o* til *a*.

## Skrift
Tradisjonelt har gondi blitt skrevet med devanāgarī- og telugu-skrift, da gondi primært er et muntlig talespråk.

Forsøk på å utvikle et særegent skriftsystem for gondi har blitt forsøkt. Blant annet utviklet Munshi Mangal Singh Marasam i 1928 et skriftsystem basert på brahmi-tegn, og med samme form som indisk stavelsesalfabet.

Ifølge Maharashtra Oriental Manuscripts Library and Research Centre of India har et dusin manuskripter blitt funnet med denne skriften, og det er også prosjekter under utvikling for å promotere og skape bevissthet rundt gondisk skriftspråk.

## Referanser
Gutnisk

**Gutnisk** er navnet på de nordiske dialektene som tales på øya Gotland. 

Det er forskjell mellom Gutamål som et selvstendig (autoktont) språk og gotlandsk som svensk dialekt. Dagens gutnisk eller Gutamål har utviklet seg fra oldgutnisk (forngutnisk), som er en av de tre grenene av den nordiske språkfamilien. Gutnisk og Oldgutnisk står altså ved siden av de vestnordiske og de østnordiske språkene. Det karakteristiske for språket er de mange diftongene, i motsetning til de østnordiske språkene dansk og svensk, men i overensstemmelse med vestnordisk (*stein* i stedet for *sten* på dansk og svensk). Med hensyn til syntaks, bøyning og ordforråd avviker gutamål ellers bare litt fra fellesnordiske formene. De eldste kjente språkdokumentene er Gutalagen og Gutasagaen fra omkring 1350. Gutamålet ble under hanseatiden påvirket av lavtysk, i den danske perioden fram til 1645 av dansk og siden da av svensk. Det skilles mellom dialekten pâ hovedøya (Storlandsmål), hvor Laumålet fra Lau Sogn ble etterhånden normgivende, og på Fårø (Fårømål).

## Referanser


## Litteratur
* Per Ehn: *ABC-bok på gutniska – Gutnisk stavningarbók*, Gotlandica förlag 2011, 
* Lars Jakobsen: *Gutamålet – ett språk med gamla rötter*, Visby 2002, 
* Herbert Gustavson: *Gutamålet – inledning till studium*. 3. oplag. Barry Press Förlag, Visby 1977.
* Bengt Pamp: *Svenska dialekter*. Natur och Kultur, Stockholm 1978, , sider 75–79.

## Eksterne lenker
* Foreningen Gutamålsgillet
Gælisk

**Gælisk** kan vise til:

* Goideliske språk
** Skotsk-gælisk
*** Kanadisk gælisk, en dialekt av skotsk-gælisk
** Irsk gælisk
* Det som har med folkegruppen gæler å gjøre
Hausa

**Hausa** er afroasiatisk språk i den tsjadiske grenen språk som snakkes av over 24&nbsp;millioner mennesker i Nigeria, Niger, Sudan og Kamerun, og regnes som et lingua franca i dette området. Hausa er et tonespråk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hausa - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Ibo

:*Denne artikkelen er om språket. For folkegruppen se [[iboer]].*

**Ibo** er et språk som snakkes i det sentral-sørlige Nigeria av om lag 18 millioner mennesker som bor i Nigerdeltaet. Det er et niger-kongospråk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Igbo - *UCLA Language Materials Project*, University of California Los Angeles (UCLA).
Itelmensk

**Itelmensk** (også kalt **kamtsjadalsk**) er et kritisk truet innfødt tsjukotko-kamtsjatkansk språk som snakkes av itelmenerne i Kamtsjatkahalvøya i østlige Russland. Det er det eneste språket igjen fra sin språkfamilie.

## Referanser
Kasjmiri

**Kasjmiri** er et språk som snakkes i Kashmir av om lag 7.1 millioner mennesker. Den viktigste dialekten er *kishtwari*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kashmiri - *UCLA Language Materials Project*, University of California Los Angeles (UCLA).
Ketisk

**Ketisk** (IFA: /ˈkɛt/, russisk: Кетский язык, *ketskiy yazyk*, «ketisk språk»), eller mer spesifikt **kimbat ketisk**, tidligere kalt **ostjakisk** (IFA: /ˈɒstiæk/, russisk: Остыганна ӄа', *ostyganna ka*) og **Jenisej ostjakisk**, er det siste gjenlevende jenisejiske språket. Det klassifiseres som nordjenisejisk, og snakkes av ketere i Krasnojarsk kraj i den sibirske føderasjonskrets i Russland.

Språket er utrydningstruet, og antallet talende gikk ned fra 1&nbsp;225 i 1926 til 537 i 1989. Ifølge katalogen Ethnologue ble språket talt av mellom 550 og 990 mennesker i 1995. Under en folketelling i 2005 var antall talende 485. I 2010 ble det talt av bare 210 mennesker av en etnisk befolkning på 1&nbsp;220.

Språkforskeren Edward Vajda la i mars 2008 fram resultatene av mer enn ti års forskning på ketisk, og konkluderer med at de jeniseiske språkene er i slekt med na-dené-språkene i Nord-Amerika, og med disse danner familien dené-jenisejiske språk. Denne avhandlingen av Vajda er blitt tatt godt imot av forskere som har studert både jenisejiske og na-dené-språk, og av andre anerkjente språkforskere.

## Referanser




## Kilder
*

## Eksterne lenker
* Ket fairy tale Cuckoo, Youtube, publisert av Zakharii 28. mai 2014
* Ket Language Structure, Youtube, publisert av Edward Vajda 5. november 2015
* The Sound of the Ket langauge (Numbers, Greetings, Sample Text), Youtube, publisert av I Love Languages! 24. februar 2019
Khanti (språk)

**Khanti** er et uralsk språk som snakkes i Russland.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Case marker and direct object in Khanty (engl.)
* Pronouns in Eastern and Northern Khanty (engl.)
Kiribatisk

**Kiribatisk** (også kjent som **gilbertesisk**) er et mikronesisk språk som tales på Kiribati.

## Alfabet

## Referanser
Jukagirske språk

**Jukagirske språk** er en språkfamilie som består av to levende språk, nordjukagirsk og sørjukagirsk, som tales i Sibir i Russland, langs elva Kolyma. I tillegg er det attestert to utdødde språk i språkfamilien, omokisk og tsjuvansk (som ikke må forveksles med tsjuvasjisk). Det finnes ingen bevist slektskap mellom jukagirske språk og andre språkfamilier. Visse forskere, som Bjørn Collinder, mener at jukagirsk er beslekta med de uralske språkene, men dette er omstridt.

Tidligere ble jukagirske språk snakka i et mye større område, helt vest til elva Lena. 

## Referanser
Kannada

**Kannada** (også kalt **kanaresisk**) er et dravidisk språk som snakkes i det sørvestre India, av mer enn 35 millioner mennesker.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kannada - *UCLA Language Materials Project*, University of California Los Angeles (UCLA).
* Robert Zydenbos (2020): ''A Manual of Modern Kannada.'' Heidelberg: XAsia Books (Open Access, PDF format)
Korjakisk

**Korjakisk** (også kalt **nymylani**) er et tsjukotko-kamtsjatkansk språk som snakkes av korjakene i Russland.

## Referanser
Luo (språk)

**Luo** (**', uttalt ) er et [[nilosahariske språk|nilosaharisk språk]] som snakkes av rundt 4,4 millioner av [[luo (folk)|luofolket]] i [[Kenya]] og [[Tanzania]] som bor ved østkysten av [[Victoriasjøen]] og områder sør for dette. Språket brukes i sendinger på KBC ([[Kenya Broadcasting Corporation]], tidligere ''Voice of Kenya'') og [[Radio Ramogi]]. Luo er i nær slekt med [[lango]], [[acholi]] og [[adhola]] som alle snakkes i [[Uganda]], og i fjernere slekt med [[luwo]] som snakkes i [[Sør-Sudan]].

== Fonologi ==

Luo er et [[tonespråk]]. Det har både leksikalsk tone og grammatisk tone, f.eks. i danninga av passive verb. Det har [[vokalharmoni]] etter [[ATR]]-status: vokaler i ikke-sammensatte ord må være enten [+ATR] eller [−ATR]. ATR-harmonien gjelder også [[halvvokal]]ene . Vokallengden er kontrastiv.

=== Vokaler ===
Luo har to sett av vokaler som skilles av trekket [[ATR|]].





=== Konsonanter ===
I tabellen nedenfor står [[ortografi]]ske symboler i parentes om de er forskjellige fra IPA-symbolene. Merk spesielt at &lt;y&gt; brukes for IPA [], noe som er vanlig i afrikanske ortografier. &lt;th&gt; og &lt;dh&gt; er [[plosiver]] og ikke [[frikativer]] som i [[swahili]].



== Grammatikk ==
Luo er merkbart for kompliserte fonologiske vekslinger, som blant annet brukes for å skille [[uomsettelig besittelse|uomsettelige besittelser]] fra omsettelige. Dette første eksempelet er en omsettelig besittelse, siden beinet ikke er del av hunden:

:**'
:bein hund
:«hundens bein» (som den spiser)

Følgende er imidlertid en uomsettelig besittelse, siden beinet er en del av kua:

:**
:bein (status constructus) ku
:«et kubein» (beinet til kua)

## Referanser


## Kilder
* D. Okoth Okombo (1997). *A Functional Grammar of Dholuo*. Köln: Rüdiger Köppe Verlag.
* A.N. Tucker (1994). *A Grammar of Kenya Luo (Dholuo)*. Köln: Rüdiger Köppe Verlag.

## Eksterne lenker
* Luo - *UCLA Language Materials Project*, University of California Los Angeles (UCLA).
Luoravetlansk

**Luoravetlansk**, eller **tsjuktsjisk**, er et tsjukotko-kamtsjatkansk språk som snakkes av tsjuktsjerne i Russland.

## Referanser
Lykisk

**Lykisk** (𐊗𐊕𐊐𐊎𐊆𐊍𐊆, *Trm̃mili*) er et utdødd anatolisk språk som ble talt i en region i Anatolia i dagens Tyrkia som var kjent i jernalderen som Lykia. De fleste tekster, rundt 180 inskripsjoner, dateres tilbake til 400- og 300-tallet f.Kr., og språket synes å ha vært i praksis utdødd i begynnelsen av 100-tallet f.Kr. Det ble erstattet av antikkens gammelgresk grunnet hellenismens politiske og kulturelle innflytelse og utbredelse. 

Lykisk hadde sitt eget alfabet, som var nært beslektet med det greske alfabetet, men omfattet minst ett tegn lånt fra karisk, så vel som tegn som passer til språket. Ordene ble ofte atskilt med to punkter. Det er antatt at lykisk har utviklet seg fra luvisk, et språk som ble snakket i Anatolia før hettittenes etablering fra rundt 1700-tallet f.Kr., og var i slekt med lydisk. Den kunnskapen som ettertiden har om lykisk, spesielt grammatikken, er ganske begrenset, og heller ikke alle inskripsjonene er fullstendig dechiffrert.

## Referanser


## Eksterne lenker
* «Lykisk tekst», Universitetet i Frankfurt.
*
Kirkeslavisk

**Kirkeslavisk** er et felles skriftspråk for alle ortodoks-kristne slaviske folkeslag. 

Variantene er bulgarsk-kirkeslavisk, serbisk-kirkeslavisk og russisk-kirkeslavisk. Før 1600-tallet hadde kirkeslavisk samme funksjon i store deler av Øst-Europa som latin i Vest-Europa. Etter det ble det erstattet av nasjonale skriftspråk og ble kun brukt som gudstjenestespråk i russisk-, bulgarsk- og serbisk-ortodokse kirker.

Det stammer fra gammelkirkeslavisk, og oppsto ved at man endret uttalen og ortografien, og erstattet enkelte gamle og obskure ord og uttrykk med de tilsvarende lokale.
## Referanser

## Litteratur
* August Schleicher: *Die Formenlehre der kirchenslawischen Sprache erklärend und vergleichend dargestellt.* Nachdruck H. Buske Verlag, Hamburg (1998), ISBN 3-87118-540-X.
* Nikolaos H. Trunte: *Ein praktisches Lehrbuch des Kirchenslavischen in 30 Lektionen. Band 2: Mittel- und Neukirchenslavisch.* Verlag Otto Sagner, München 2001, ISBN 3-87690-716-0.
Konkani

**Konkani** er et indoarisk språk som  snakkes i India, hovedsakelig i delstaten Goa, der det er offisielt språk, men også på Indias vestkyst av små minoritetsgrupper.

## Referanser
Makedonsk

:*For det ubeslektede språket som ble talt i [[oldtidens Makedonia]], se [[gammelmakedonsk]].*

**Makedonsk** (македонски, *makedonski*) er et sørslavisk språk som tales og er offisielt i Nord-Makedonia. Mellom 1 og 2 millioner mennesker snakker makedonsk. Det er offisielt språk i Nord-Makedonia, der det også snakkes albansk av rundt 30 prosent av befolkningen. Makedonsk tales også av et mindretall i Hellas, Bulgaria og Albania. Det er også betydelige mengder makedonisk utlendighet i Canada, Australia, USA, New Zealand og Nord-Europa (Tyskland, Sverige og Danmark).

Som et sørslavisk språk har makedonsk store grammatiske likheter med bulgarsk, og ordforrådet er også nært beslektet. Noen av likhetene er bestemte artikler, jevnførelser med anvendelse av prefiks samt mangel på infinitiv og kasussystem. Makedonsk tilhører det sørbalkanske språkbunten som er utbredt i Makedonia, Bulgaria, Romania, Albania, Hellas og Sicilia. Det makedonske skriftspråket bygger på det kyrilliske alfabetet, som kan spores tilbake til 860 e.Kr. da gammelkirkeslavisk ble utviklet.

I 1944 ble makedonsk opphøyd til offisielt språk, men det moderne, standardiserte makedonske skriftspråket ble utviklet av lingvister i tiden etter den andre verdenskrig og er hovedsakelig bygd på de vestmakedonske dialektene. Alfabetet ble basert på det fonetiske alfabetet til Vuk Stefanović Karadžić. Et lignende alfabet ble benyttet av Krste Misirkov på slutten av 1800-tallet og i den betydningsfulle boken *Za makedonckite raboti* («Om de makedonske spørsmål»), som ble utgitt i 1903, der han beskrev prinsippene for et moderne makedonsk språk. 

Moderne makedonsk er derimot *ikke* beslektet med gammelmakedonsk som ble snakket i oldtidens Makedonia. Mens nåtidens makedonsk er sørslavisk språk, var gammelmakedonsk summen av en rekke nordvestlige greske dialekter.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mandeisk

**Mandeisk**, også kjent som klassisk mandaisk, er et utrydningstruet semittisk språk som tales av rundt 500&nbsp;personer i Iran. Det er også navnet på et klassisk språk som trolig er den direkte forgjengeren til dagens språk, og som brukes kun som liturgisk språk for i den gnostiske religionen mandeanismen. Det er en sørøstlig arameisk variant som brukes av det mandaiske samfunnet, tradisjonelt basert i sørlige deler av Irak og sørvest i Iran, for deres religiøse bøker. Den moderne etterkommeren av mandaisk eller klassisk mandaisk, kjent som nymandaisk eller moderne mandaisk, snakkes av en liten del av mandaere rundt Ahvaz og Khorramshahr i den sørlige iranske provinsen Khuzestan. Det bevares som førstespråk for et svært lite antall mandeere, men grunnet den politisk-religiøse situasjonen i Iran er det vanskelig å fastesette et nøyaktig antall, men det antas det er så få som mellom i 100 til 200 i landet ved begynnelsen av 2010-tallet.

## Klassifisering
Klassisk mandaisk tilhører den sørøstlige gruppen av arameisk og er nært beslektet med den jødiske babylonsk-arameiske dialekten i hoveddelene av den babylonske Talmud, men mindre til de forskjellige dialektene av arameisk som vises i besvergelsestekstene om uglasert keramikkboller (besvergelseskåler) funnet hovedsakelig i sentrale og sørlige Irak samt provinsen Khuzestan i Iran. Det er mindre relatert til den nordøstlige arameiske dialekten av gammelsyrisk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Mandaic lexicon online