open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Partido dos Trabalhadores

**Det brasilianske arbeiderparti** eller **PT** (portugisisk: Partido dos Trabalhadores) er et venstreorientert politisk parti i Brasil. Partiet ble offisielt stiftet den 10. februar 1980 på Colégio Sion i São Paulo. En del av dem som var til stede på stiftelsesmøtet var: Jacó Bittar, Henrique Santillo, Henos Amorina, Wagner Benevides, José Cicote, Paulo Skromov, Luiz Inácio Lula da Silva, Olívio Dutra, Édson Khair, Manuel da Conceição, Arnóbio Vieira da Silva, Lourin Martinho dos Santos, Mário Pedrosa, Moacir Gadoti og Apolônio de Carvalho. PT ble offisielt godkjent som et politisk parti av Brasils høyesterett den 11. februar 1982.

Innenfor partiet finnes det om lag 30 ulike grupperinger. Disse spenner fra marxister via venstre-sentrumsorienterte, som Lula tilhører, til kristensosialister. Medlemmene omtales gjerne som *petistas*, som stammer fra akronymet "PT". 

## Korrupsjonskandale
Sommeren 2005 ble Partido dos Trabalhadores rystet av en stor korrupsjonsskandale, som fikk navnet Mensalão-skandalen. Etter rykter og beskyldninger om en hemmelig pengekasse, ble det satt ned et kongressutvalg som skulle undersøke dette. Det viste seg da at partiet opererte med en hemmelig konto, en Kasse 2, som ble brukt til å kjøpe seg stemmer hos andre partier «penger for stemmer». Denne kontoen inneholdt om lag 100 millioner norske kroner. Som en følge av dette måtte PTs president José Genoino og generalsekretæren samt kassereren Delubio Soares gå fra sine stillinger.

President Lula ble i første omgang lite rammet av skandalen. Til tross for at hans popularitet ble noe svekket, klarte han å gå fri fra anklager om at han ikke kjente til korrupsjonsvirksomheten. Lula kom også med kraftig kritikk av sine gamle partikamerater og han forlangte en total opprydding i partiet.

I midten av august forklarte Duda Mendoca, Lulas PR-ansvarlige under valgkampen i 2002, seg for kongressens etiske komité (CPI). Han forklarte da at Lulas valgkamp for en stor del var finansiert med svarte penger fra et hemmelig fond på Bahamas. Samtidig ble det kjent at Partido dos Trabalhadores ikke bare hadde drevet med korrupsjon, men også hadde drevet med hvitvasking av penger. De nye opplysningene gjorde at Lula ble nærmere koblet til skandalen i PT, og han ble derfor nødt til å kommentere skandalen mer direkte. I en TV-sendt tale ba Lula det brasilianske folk om unnskyldning for skandalen som også truer med å svekke Brasils økonomi. Samtidig varslet han at reglene for valgkampfinansiering skulle reformeres.

## Annotert bibliografi
* MENEGOZZO, Carlos Henrique Metidieri; KAREPOVS, Dainis; MACIEL, Aline Fernanda; SILVA, Patrícia Rodrigues da; CESAR, Rodrigo. Partido dos Trabalhadores: bibliografia comentada (1978-2002). São Paulo: Editora Fundação Perseu Abramo, 2013. 413 p.

## Referanser


## Kilder
* Korrupssjonsskandale: Aftenposten 4. juli og 21. juli 2005
* Aftenpostens nettutgave 13. august 2005 
* BBC World News nettutgave 12. august 2005 

## Eksterne lenker
* 
*
Eikeren

**Eikeren**, eller **Eikern**, er en lang og dyp innsjø i kommunene Holmestrand i Vestfold og Øvre Eiker i Buskerud. Den ligger 19 moh. og er Vestfolds største innsjø (hvis man regner med delen som ligger i Øvre Eiker) og er en del av Eikernvassdraget som hører med til Drammensvassdraget.

## Beskrivelse
Eikeren med Fiskumvannet er 20 km lang, inntil 2,5 km bred, 156 m dyp (snitt på 89 m), areal på 27 km², og er med det nummer 56 på lista over Norges største innsjøer.

Langs Eikeren ruver skogskledte høyder som strekker seg opp mot 650 moh. og det er mye fruktdyrking særlig på vestsiden.

Ved den sør-østre delen i Vestfold ligger tettstedet Eidsfoss. I denne delen strømmer vann inn fra Bergsvannet, Øksne, Hajeren og generelt vann fra høydene rundt sjøen.

Hakavik kraftverk utnytter et fall på 389 meter fra sjøene Øksne og Hajeren.

I den nord-vestre delen henger Eikeren sammen med Fiskumvannet i et trangt sund, *Sundet*, der vannet renner over i Fiskumvannet. Gjennom dette sundet passerer det vannmasser på gjennomsnittlig 7 m³ per sekund. Fra Fiskumvannet renner vannet ut i Vestfosselva mot Vestfossen. Elva går så videre til Hokksund, der den deler seg i to elveløp som begge renner ut i Drammenselva.

Det er tre større øyer i Eikeren: Hesthammarøya, Holtøya og Torrudøya.

## Drikkevannskilde
Eikeren er fra og med 2005 blitt en betydelig drikkevannskilde for Vestfold sammen med Farrisvannet, driftet under Vestfold Interkommunale Vannverk, VIV. Den er også  suppleringsvannkilde for Øvre Eiker som har grunnvannsverk på Strømbo.

## Fiskearter
Sjøsystemet har en god bestand av blant annet gjedde, abbor og ørret, men her finnes også sik, mort, brasme, vederbuk, ål, stam, ørekyte, røye og krøkle.

## Naturreservat
Ved Eikeren ligger også Hamrefjell og Sandsbakken naturreservat. På østsiden på grensen mellom Viken (Øvre Eiker) og Vestfold og Telemark (Holmestrand) finnes en naturskapt steinbru, Trollbrua. Bergarten Ekeritt som det er forekomster av her, har fått sitt navn etter Eikeren.

## Transport på Eikeren
Tømmertransport på Eikeren går helt tilbake til høymiddelalderen, det finnes en tømmerkontrakt fra 1340. Tradisjonelt foregikk transporten ved at man buntet tømmeret sammen til flåter som seiltes til Vestfossen. Noen ganger var strømforholdene svært vanskelige, andre ganger gikk fløtingen greit. Dermed oppsto det et sagn om at trollet *Idde* bodde på bunnen av innsjøen og hjalp fløterne når han var i godt humør.

I 1697 ble Eidsfos Jernverk anlagt. Dermed ble Eikeren også transportåre for jernmalm som skulle fraktes til Eidsfoss og verkets produkter som skulle til Drammen. Gjennom et par hundre år foregikk denne transporten med verkets store malmjakter. På siste halvdel av 1800-tallet ble seiljaktene erstattet av dampbåter. Verket eide både hjuldamperen DS «Ekeren», som ble sjøsatt i 1861, og DS «Stadshauptmand Schwartz», som gikk i rute mellom Eidsfoss og Vestfossen fra 1903 til 1925.

## Se også
* Hakavik kraftverk
* Liste over innsjøer i Buskerud

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Mer om Eikeren
* Utdypende om Eikeren
* Vestfold Interkommunale Vannverk
* NVE, dybdekart
Humanist (tidsskrift)

***Humanist*** var et tidsskrift og nettavis for allmenn livssynsdebatt, med særlig vekt på humanetiske problemstillinger. *Humanist* ble utgitt av Human-Etisk Forbund og i årene 2014–2016 ble tidsskriftet utgitt 3–4 ganger årlig. Tidsskriftet fusjonerte med *[[Fri Tanke]]* i 2018.

## Redaksjonen
Tidsskriftets siste ansvarlige redaktør var Didrik Søderlind. Tidligere var Levi Fragell redaktør i en lang periode.

Andre redaksjonsmedlemmer var:
* Kaja Melsom
* Gunhild Stranden
* Asbjørn Dyrendal

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Giovanni Girolamo Morone

**Giovanni Girolamo Morone ** (født 25. januar 1509 i Milano i Italia, død 1. desember 1580 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler.

## Liv og virke
### Biskop
Han ble biskop av Modena i 1529 i en alder av tyve år. Utnevnelsen ble forsøkt forhindret av Ippolito II d'Este som mente at stillingen var blitt lovet ham. Han fikk hertug Alfonso av Ferrara til å innta bispestolen med makt, og konfiskerte alle dens inntektsbringende rettigheter. Paven bad imidlertid keiser Karl V om hjelp i 1531 og klarte således året etter å få Morone på plass i Modena mot at Morone betalte d'Este en årlig pensjon på 400 dukater.

Paven satte ham senere inn i diplomatiske oppdrag i Sentral-Europa for å stanse eller inndemme reformasjonen.

### Kardinal
Han ble kreert til kardinal av pave Paul III den 2. juni 1542, først med *[[San Vitale (Roma)|San Vitale]]* som tittelkirke, så med *[[Santo Stefano Rotondo|Santo Stefano al Monte Celio]]* og deretter *[[San Lorenzo in Lucina]]*.

Sammen med kardinalene Reginald Pole og Pierpaolo Parisio ble han president for Tridentinerkonsilet i november 1542. Han deltok aktivt i kirkelig reformarbeid, og samarbeidet også nært med jesuittordenens stifter, Ignatius av Loyola. Han avgikk i 1550 som biskop av Modena, men ble to år etter biskop av Novara.

Pave Paul IV degraderte ham offentlig, og sperret han inne på Engelsborgen på grunn av mistanke om luthersk heresi i 1557. Men en granskning foretatt av kardinal Michele Ghisleri (den senere pave Pius V) førte til at han i 1559 ble frikjent og gjeninnsatt i kardinalsverdigheten. Kardinal Morone kunne da ha fått sin frihet, men han nektet å forlate fengselet inntil Paul IV offentlig innrømmet sin feilvurdering. Men paven døde kort tid etter uten å ha gjort det.

Under konklavet 1559-1560 ble han så offentlig rehabilitert. Han fikk deretter en rekke fremtredende embeder og oppgaver for Pavestolen, og ble også igjen utnevnt til biskop av Modena.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Bangsjøan

**Bangsjøan** er en innsjø og et kraftmagasin i Steinkjer, Snåsa, Grong og Overhalla kommuner i Trøndelag fylke. 

Bangsjøan var opprinnelig tre separate innsjøer som etter oppdemming til kraftproduksjon fløt sammen til et sammenhengende magasin. Den sørvestre delen er *Ytter-Bangsjøen*, den midterste delen er *Midter-Bangsjøen* og den nordøstre delen er *Øyster-Bangsjøen*. Bangsjøans naturlige utløp er til elva Bongna, som renner ned Bangdalen til Bangsund. Etter kraftutbyggingen på 1970-tallet føres vannet fra Bangsjøan i stedet til Bogna kraftverk ved Snåsavatnet.

Det er et godt fiske i Bangsjøan etter ørret.

Rundt Midter-Bangsjøen og Øyster-Bangsjøen ligger Bangsjøan naturreservat, som ble opprettet i 2011 for å verne gammelskogen i området.

## Referanser
Phil Brown

**Philip Brown** (født 30. mai 1959 i South Shields) er en tidligere engelsk fotballspiller og per mars 2018 manager for .

## Biografi

### Spiller
Han startet sin spillerkarriere i Hartlepool United i 1978. I løpet av de 7 årene han var i klubben spilte han 243 obligatoriske kamper. Fra Hartlepool gikk han til Halifax Town sommeren 1985. I denne klubben fikk han bokført 158 obligatoriske kamper.

Hans tredje klubb som spiller var Bolton som kjøpte han for £ 17 000 den 23. juni 1988. I denne klubben var han også kaptein og førte laget til seier over Torquay i Football League Trophy finalen 28. mai 1989. Han var også kaptein da klubben rykket opp fra den gamle 3. divisjonen i 1993. Han stoppet på 334 obligatoriske kamper for Bolton.

I hans siste klubb som spiller, Blackpool, var han spillende trener og manager Sam Allardyce sin høyre hånd. Totalt fikk han 53 obligatoriske kamper for Blackpool.

### Manager
I mai 1996 ble han en del av støtteapperatet i Bolton som trener under Colin Todd. Da Todd forlot klubben i 1999 var han i en liten periode midlertidig manager for Bolton. I september 1999 og fram til oktober 1999 hadde han sjefsjobben i 5 kamper der 4 endte med seier. Da hans gamle bekjentskap Sam Allardyce ble ansatt som manager fikk Brown jobben som assistent manager. I juni 2004 var han meget aktuell i jobben som manager for Burnley, men klubben ansatte i stedet Steve Cotterill. 

Han ble ansatt som manager i Derby County 24. juni 2005 og har fått en 3-årskontrakt med klubben. Etter en del svake resultater med 6-1 tap mot Coventry City og tap i FA-Cupen mot Football League One laget Colchester United som de to siste, fikk Brown sparken som manager i Derby 30. januar 2006.

Brown ble ansatt i Hull City som førstelagstrener 27. oktober 2006, og har siden 4. januar 2007 vært klubbens manager og har gjort stor suksess ved å ta klubben opp i Premier League.

Den 7. juni 2010 ble hans kontrakt med Hull City terminert etter en dårlig sesong, hvor klubben rykket ned. Siden 17. mars 2010 hadde Iain Dowie ledet klubben, men klarte ikke å unngå nedrykk.

6. januar 2011 overtok han Preston North End.  Klubben kom på 22. plass og rykket ned fra Championship.  2011-12 sesongen startet bra i League One og de lå på andre plass i en periode.  Utover høsten ble alle de tre beste spissene, Iain Hume, Neil Mellor og Jamie Proctor skadd og klubben sank nedover på tabellen.  14. desember 2011 mistet Brown jobben; klubben lå da på tiende plass.

25. mars 2013 ble han ny manager i  som da lå i League Two.  Klubben kom til finalen i Football League Trophy, men tapte 0-2 for .  Klubben kom på 11. plass i serien.  De neste to sesongene kom klubben til play-off og i 2015 rykket de opp til League One etter å ha slått Wycombe Wanderers på straffekonkurranse etter kampen endte 1-1 ved full tid.  Han mistet stillingen som manager i Southend 17. januar 2018, men skulle bli lønnet ut sesongen.

12. mars 2018 signerte han kontrakt for  for resten av 2017-18 sesongen.  Swindon lå rett under play-off kvalifisering med 10 kamper igjen av sesongen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Marcello Crescenzi

**Marcello Crescenzi** (født 1500 i Roma i Italia, død 28. mai 1552 i Verona) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han ble biskop av Marsi i 1534.

Paven satte ham senere inn i diplomatiske oppdrag i Sentral-Europa for å stanse eller demme opp for reformasjonen.

Han ble kreert til kardinal av pave Paul III den 2. juni 1542, med *[[San Marcello al Corso]]* som tittelkirke.

Andre kardinaler i samme slekt var Pier Paolo Crescenzi (kreert 1611) og Alessandro Crescenzi, C.R.S. (1675).

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Kvesjøen

**Kvesjøen** er en innsjø i Lierne kommune i Trøndelag fylke. Sjøen ligger 320 meter over havet og har tilsig fra Kvelielva i vest og mange bekker. Den har utløp mot øst via Kveelva til Murusjøen og videre til Sverige.

Vannet inneholder seks forskjellige fiskearter; kanadarøye, røye, harr, lake, ørret og gjedde. Den største lake som er fanget på sportsfiskeredskap i Norge, ble tatt her den 17.4.1976  og veide 7,00 kg.

## Referanser
Geavdnjajávri

**Geavdnjajávri** er en innsjø sør for Altevatnet øst i Bardu kommune i Troms fylke.

Sjøen ligger innenfor Rohkunborri nasjonalpark, etablert i 2011.

## Referanser
Store Le

**Store Le** (svensk: *Stora Le*) er en innsjø på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger i kommunene Aremark og Marker i Østfold fylke. Den søndre svenske delen ligger kommunene Dals-Ed og Bengtsfors i Dalsland, mens den nordre ligger i Årjäng kommune i Värmland. Den nordligste delen i Årjäng kalles **Foxen**. Store Le-Foxen har et samlet areal på , hvorav  i Norge. På grensen mellom Norge og Sverige er den lille øya Trolløya (Trollön på svensk). Her står riksrøys nr. 21.

Hele lengden fra Ed i sør forbi Nössemark og til Töcksfors ved Foxens nordende er omtrent 70&nbsp;km. Sjøen er smal, sjelden bredere enn 2–3&nbsp;km, unntatt på en del av Foxen der den er 5&nbsp;km. Sjøsystemet ble regulert i 1945 på nivå 102,1 meter over havet, en vannstandshevning på 0,6 meter. Største tillatte vannstandsvariasjon er i dag 1 meter, tillatte uttapping er .

Veien fra Halden til Bengtsfors via Nössemark krysser Store Le ved ferjesambandet Jaren - Sund.

## Se også
*Liste over innsjøer i Skandinavia

## Referanser
Bjornesfjorden

**Bjornesfjorden** er en innsjø beliggende på østre del av Hardangervidda, i Nore og Uvdal kommune i Buskerud fylke. Den ligger  meter over havet, like øst for fylkesgrensen til Vestland og kommunegrensen til Eidfjord. Hele innsjøen ligger innenfor Hardangervidda nasjonalpark, og har et areal på 

## Referanser
Vangsmjøse

**Vangsmjøse** (også skrevet **Vangsmjøsi** og **Vangsmjøsa**) er en innsjø i Vang kommune i Innlandet fylke.

## Sagn
Det går flere sagn om dybden til Vangsmjøse. 

I et av dem sies det *Ser du mi lengd, so ser du mi djup*.

I et annet fortelles det om en som ville se hvor dyp den var og bandt sammen alle reip han fikk tak i fra andre i bygda. Som søkke hengte han på ei tinnkanne og et fenalår. Når han omsider nådde bunnen og heiste tauet opp igjen så fant han at tinnkanna var smeltet og fenalåret kokt. Da var tauet så langt at det gikk fra dørklinka på Leine og tvers over fjorden og tre ganger rundt kirken. Dette er en avstand på rundt  meter.

I en tredje versjon fortelles det at når de loddet dybda og fikk reipet opp igjen så luktet det svovel av det. Dette er det eneste av sagnene som kanskje har noe for seg da råtnende planterester medfører at vann på stort dyp vil få et høyt innhold av svoveldioksid og hydrogensulfid.

## Se også
* Liste over innsjøer i Oppland

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Kalhovdfjorden

**Kalhovdfjorden** er en innsjø i Tinn kommune i Telemark. Den er en del av Skiensvassdraget, og dens naturlige utløp er til elva Mår, som renner ned til Tinnsjå.

Innsjøen er regulert som magasin for Mår kraftverk og den er oppdemt til samme nivå som Gøystavatnet i naboelva Gøyst i sør. De to sjøene danner nå et sammenhengende magasin som også omfatter Strengetjønnan, Kilsfjorden, Sprogen, Geitebufjorden, Grytefjorden og Viervatnet. Vannføringen fra Kalhovdfjorden Gøystavatnet ledes over til Gøystavatnet og overføres deretter til Mår kraftverk via en tunnel fra Grottetjønn.

## Fotnoter



## Referanser
Sirdalsvatnet

**Sirdalsvatnet** er en innsjø i kommunene Flekkefjord og Sirdal i Agder fylke. Den er en del av Siravassdraget og er regulert som magasin for Åna-Sira kraftverk.

I juli går båten «Snorre» guida turer  på Sirdalsvatnet hver onsdag. Underveis blir det fortalt sagn og historier relatert til stedene man passerer, blant annet får man høre historien om da dronning Astrid gjemte seg på Holmen sammen med sin sønn, Olav Tryggvason. Turene går fra Tonstad til Haughom, og det er servering av jordbær og kaffe. Deretter går turen med veteranbuss videre til Øksendal før den returnerer til Tonstad.

## Referanser




## Eksterne lenker
* ''Det sagnomsuste Sirdalsvatnet''. Artikkel hos sirdølen.no
Veitastrondsvatnet

**Veitastrondsvatnet** er en innsjø nordvest for Hafslo i Luster kommune i Vestland fylke. Innsjøen er regulert som magasin for Årøy kraftverk.

## Se også
* Liste over innsjøer i Sogn og Fjordane

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Vegår

**Vegår** er en innsjø i Vegårshei kommune i Agder fylke. Vegår er 17,3&nbsp;km² stort og ligger 189 meter over havet.

Vegår går også under kallenavnet Fjorden, og er et populært område for hytter og rekreasjon. Vannet er delt i seks hovedbassenger hvorav Vestfjorden, Nordfjorden og Sørfjorden er de tre største. Nordfjorden følger en forkastningsone fra Porsgrunn til Kristiansand og det dypeste punktet er i Nordfjorden. Ved utløpet på Høl i Sørfjorden starter Storelva. Vegår har mange strender, små kanaler og over 365 små og store øyer. Den største øya er Furøya, og ligger i Nordfjorden.

Vannet må forøvrig ikke forveksles med Vegårvann, et mindre vann beliggende lenger oppe i samme vassdrag.

## Sagn
Sagnet sier at det var en mann som ble lyst fredløs, og var ikke fri før han overnattet én natt på hver eneste holme i Vegår. Etter 365 netter kom han tilbake, og derfor sier sagnet at det er 365 øyer og holmer i Vegår.

## Fiske
Det avholdes årlig fiskefestival i Vegår, det er bestand av abbor, ørret, røye, krøkle og ål. Storørreten er også tilbake takket være målrettet kalking i over 20 år, da både abboren og ørreten var i ferd med å forsvinne på grunn av forsuret vann.

## Vassdrag
Vegår er en del av Vegårvassdraget, som har et stort mangfold av kulturminner. En del av disse er bevart, spesielt møller, sagbruk og tømmerfløtningsanlegg. Vegårvassdraget ble vernet mot kraftutbygging i 1986.

## Litteratur
* *Livet rundt Vegår*, Øyvind Bjorvatn, 2006,	ISBN 978-82-303-0781-6

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Storauren er tilbake i Vegår
* Vegår Fiskefestival
* Vegår Ferie
* Vegårshei Kommune
Gautelisvatnet

**Gautelisvatnet** (nordsamisk: *Guovdelisjávri*) er en innsjø på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen, som utgjør det aller meste av arealet, ligger i Narvik kommune i Nordland fylke. 

Vannet er oppdemmet og regulert som magasin for Båtsvatn kraftverk. Ved høyeste vannstand omfatter vannet det tidligere **Vannaksvatnet** og når frem mot Ivarsteinen (riksrøys 259) hvor grensen mellom Norge og Sverige gjør en knekk. Her møtes kommunene Kiruna og Gällivare i svensk Lappland.

## Fotnoter



## Referanser
Rødenessjøen

**Rødenessjøen** er en innsjø på 118 moh. i midtre del av Haldenvassdraget, i Østfold fylke.

Sjøen har tilsig gjennom Skirfossen fra Skulerudvannet som bare ligger en halv meter høyere (118,6 moh.), og fra Øgderen 133 moh. 

Vannet er betydelig preget av eutrofiering (overgjødsling).

## Se også
* Liste over innsjøer i Østfold

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Langvatnet (Skogfoss i Sør-Varanger)

**Langvatnet ** (nordsamisk: *Boršejávri*) er en innsjø i Pasvikvassdraget på grensen mellom Norge og Russland. Den norske delen, som utgjør rundt halvparten av arealet, ligger i Sør-Varanger kommune i Finnmark fylke. Innsjøen er inntaksmagasin for Skogfoss kraftverk.

## Se også
* Liste over innsjøer i Finnmark

## Referanser
Nesvatn

**Nesvatn** er en innsjø sørvest i Fyresdal kommune i Telemark. En liten bit av vannet ligger også i Åmli i Agder. Utløpet er gjennom elva Espeliåna, som danner grense mot Agder. Nesvatn er en del av Arendalsvassdraget.

## Regulering
Innsjøen er oppdemmet som kraftverksmagasin. Den første demningen sto ferdig høsten 1964, med reguleringshøyde 9,3 meter over den naturlige vannstand som var 493,4 meter over havet. I 1973 ble vannet regulert ytterligere. Den nye reguleringshøyden er 16,8 meter, og høyden over havet er nå 510,1 meter.

## Fiske
Reguleringene har ødelagt mye av de naturlige gytemulighetene for ørret. Selv om dette ble forsøkt kompensert med storstilte utsettinger, gikk fisket likevel drastisk tilbake utover i 1970-årene. Sur nedbør antas å være årsaken til dette. I 1978 ble det konkludert med at rekrutteringen sviktet og bestanden var tynn. I tillegg var veksten dårlig. I 1980 ble det ifølge lokalkjente ikke fanget ørret i vannet i det hele tatt. Fra 1980 ble det satt ut bekkerøye i vannet. En undersøkelse i 1982 viste at det var en bestand av bekkerøye i vannet, og det ble konkludert med at utsettingene hadde vært meget vellykkede. Utsettingene opphørte, men kalking av vannet fortsatte. I 2003 ble det ikke fanget bekkerøye i det hele tatt. Dette anses å være eksempel på at bekkerøya taper i konkurransen med ørret når vannet blir mindre surt.

Bekkerøye ble i 2007 ført opp på den norske svartelista, senere FremmedArtsBasen, som fremmed i norsk fauna.

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* NVE, dybdekart opploddet 14.9.1962
Majavatnet

**Majavatnet** (sørsamisk: *Maajehjaevrie*) er en innsjø i Grane kommune i Nordland fylke. Vatnet ligger øverst i Svenningdals-/ Vefsnavassdraget, og har tilsig fra Tomasvatnet i øst og Steinvatna i sørvest. Utløpet er mot nord via Flya, Litl-Majavatnet, Sefrivatnet, Kjerringvatnet og Store Svenningsvatnet til Svenningdalselva.

Vannskillet mot Namdalen og Namsen er like sør for Majavatnet, der det bare er drøye 100 meter til første bekken som renner sørover.

På østsiden av innsjøen går både Europavei 6 og Nordlandsbanen, med stasjon i tettstedet Majavatn.

## Referanser
Illinois (album)

***Illinois*** (2005) er et konseptalbum av den amerikanske musikeren Sufjan Stevens, med sanger som refererer til byer og personer i delstaten Illinois. Dette er hans andre album basert på stater i USA – planen er at alle skal få sitt eget album. Selv om det på coveret heter *Sufjan Stevens Invites You To: Come on Feel the Illinoise*, så er den offisielle tittelen bare *Illinois*. Det er sangtittelen «Cum on Feel the Noize», en hit for både Slade og Quiet Riot, som blir parafrasert.

Albumet figurerte på de fleste avisene og musikkmagasinenes lister over de beste albumene fra 2005.

Blant byer og steder som blir nevnt på albumet er Highland, Lebanon, Columbia, Jacksonville, Decatur, Chicago, Metropolis, Peoria, Bushnell, den store Godfrey-labyrinten og Rockford-dalen. Blant de historiske personene som nevnes er arkitekten Frank Lloyd Wright, forfatteren Carl Sandburg, seriemorderen John Wayne Gacy jr., presidenten Andrew Jackson, Abraham and Mary Todd Lincoln, offiseren Casimir Pulaski og et nummer betydelige jazzmusikere. Mange av sangene bruker virkelige steder og historiske hendelser som springbrett for funderinger omkring mer universelle emner som familie og tro.

## Sporliste
#«Concerning the UFO Sighting Near Highland, IL» – 2:09
#«The Black Hawk War, or, How to Demolish an Entire Civilization and Still Feel Good About Yourself in the Morning, or, We Apologize for the Inconvenience but You're Going to Have to Leave Now, or, «I Have Fought the Big Knives and Will Continue To Fight Them Until They Are Off Our Lands!»» – 2:14
#«Come on! Feel the Illinoise!» – 6:45
##«The World's Columbian Exposition»
##«Carl Sandburg Visits Me in a Dream»
#«John Wayne Gacy, Jr.» – 3:19
#«Jacksonville» – 5:24
#«A Short Reprise for Mary Todd, Who Went Insane, but for Very Good Reasons» – 0:47
#«Decatur, or, Round of Applause for Your Step Mother!» – 3:03
#«One Last «Woo-hoo!» for the Pullman» – 0:06
#«Chicago» – 6:04
#«Casimir Pulaski Day» 5:54"
#«To the Workers of the Rockford River Valley Region, I Have an Idea Concerning Your Predicament, and It Involves Shoe String, a Lavender Garland, and Twelve Strong Women» – 1:40
#«The Man of Metropolis Steals Our Hearts» – 6:17
#«Prairie Fire That Wanders About» – 2:11
#«A Conjunction of Drones Simulating the Way in Which Sufjan Stevens Has an Existential Crisis in the Great Godfrey Maze» – 0:19
#«The Predatory Wasp of the Palisades Is out to Get Us!» – 5:23
#«They Are Night Zombies!! They Are Neighbors!! They Have Come Back From the Dead!! Ahhhhh!» – 5:09
#«Let's Hear That String Part Again, Because I Don't Think They Heard It All the Way out in Bushnell» – 0:40
#«In This Temple, as in the Hearts of Man, for Whom He Saved the Earth» – 0:35
#«The Seer's Tower» – 3:54
#«The Tallest Man, the Broadest Shoulders» – 7:03
##«The Great Frontier»
##«Come to Me Only With Playthings Now»
#«Riffs and Variations on a Single Note for Jelly Roll, Earl Hines, Louis Armstrong, Baby Dodds, and the King of Swing, to Name a Few» – 0:46
#«Out of Egypt, Into the Great Laugh of Mankind, and I Shake the Dirt From My Sandals As I Run» – 4:21

## Eksterne lenker
*
Røgden

**Røgden** (svensk: *Röjden*, skogfinsk: *Röuvanjärvi*) er en innsjø på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger i Grue kommune i Innlandet, mens den svenske delen ligger i Torsby kommune i Värmlands län. Sjøen ligger 280 meter over havet og har et totalt areal på 15,96 km², hvorav den norske delen utgjør 14,77 km².

Røgden var sentrum for finneinnvandringen på 1600-tallet og rundt Røgden finnes det spor etter gamle finneplasser. Det finnes noen få gårdsbruk rundt Røgden. Størsteparten av tilløpet kommer fra Løvhaugsåa som kommer fra Rotbergsjøen (331 moh). Den får igjen størsteparten av vannet sitt fra Fallsjøen (370 moh). Røgdens utløp ligger i Sverige, der det er bygd et kraftanlegg, I perioder blir sjøen tappet så kraftig at vannstanden synker med flere meter til kommunen og hytteieernes forargelse.

Det tas stor abbor i Røgden. Det tas også stor mort, og den blir lokalt kalt for *næversko mort*. Det tas også litt ørret i vassdraget. Langs sør og vestsiden av Røgden ligger det hytter, noen ligger idyllisk til på holmer ute i sjøen. 

I sjøen er det også to holmer, begge kalt for Kjerringholmene, og her ligger det eldre gravplasser fra finneinnvandringen på Grue Finnskog tidlig på 1600-tallet. Holmene ligger i vest- og østenden på sjøen. Det finske navnet på Kjerringholmene er *Akkasauri*.

## Referanser
Gjevsjøen

**Gjevsjøen** (eller Gjefsjøen,svensk: *Jävsjön*) er en innsjø på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen, som utgjør snaut halvparten av arealet, ligger i Snåsa kommune i Trøndelag fylke. Den svenske delen ligger i Åre kommune i Jämtlands län. Den norske delen av sjøen ligger inne i Blåfjella-Skjækerfjella nasjonalpark, mens den svenske delen ligger i Svenskådalens naturreservat.

## Næringsliv
Overnattingsstedet Gjefsjøen Fjellgård ligger også ved innsjøen.

## Andre verdenskrig
I de siste krigsmånedene i 1945 var Gjefsjøen fjellgård en sentral plass i forbindelse med den amerikanskledede Operasjon Rype som var en del av Office of Strategic Services (OSS). Sabotørene hadde sin base på fjellgården og bygningen som ble brukt som hovedkvarter er nå under restaurering av OSS Gjefsjøen. Heimevernets Innsatsstyrke Rype i Trøndelag Heimevernsdistrikt har tatt navnet etter operasjonen.

## Verneplan
Gjevsjøen ble i 1980 vernet mot kraftutbygging i Verneplan II for vassdrag.

## Referanser
Nyhellermagasinet

**Nyhellermagasinet** er en innsjø og et kraftmagasin på grensen mellom fylkene Vestland og Buskerud. Sjøen er magasin for pumpekraftverket , og er et flerårsmagasin som i tørre år sikrer vann også til de øvrige kraftverkene i Aurlandsdalen. I tillegg til det naturlige tilsiget pumpes vann opp fra Vetlebotnvatnet (400 m lavere) for lagring. Vannet reguleres 74 meter mellom  og , og ved høyeste regulerte vannstand er magasinets samlede areal .

Magasinet ble bygget på 1970-tallet, da det ble oppført en 90 m høy steinfyllingsdam nedenfor utløpet av Nyhellervatnet. Som følge av oppdemmingen har Nyhellervatnet flytt sammen med Kongshellervatnet, Store Øljuvatnet og Volanuttjørnan. Fra Kongshellervatnet og Store Øljuvatnet er det bygget tunneler til Nyhellervatnet for at vannstanden i disse vatnene kan senkes under den opprinnelige vannstanden, og derved oppnå økt magasinvolum.

## Se også
* Liste over innsjøer i Sogn og Fjordane

## Referanser
Flåvatn

**Flåvatn** (eller **Flåvatnet**) er en innsjø som ligger i kommunene Nome og Kviteseid i Telemark fylke. Vannet tilhører Skiensvassdraget, og er en del av Telemarkskanalen.

Flåvatn har sitt hovedtilløp via Fjågesundstraumen fra Kviteseidvatnet, og har utløp gjennom Straumen ved Hogga sluser, på vei mot Eidselva og Norsjø. Innsjøen er inntaksmagasin for Hogga kraftverk, og reguleres sammen med Kviteseidvatn og Bandak som ett sammenhengende magasin.

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Telemarkskanalen
Ossjøen

:*Denne artikkelen er om innsjøen i Hol kommune i Buskerud. For innsjøen i Innlandet, se [[Osensjøen]].*
**Ossjøen** (også skrevet *Orsjoren*) er en innsjø i Hol kommune i Buskerud. Innsjøen ligger 951 meter over havet, lengst øst på Hardangervidda, rundt 12 kilometer vest for Dagali. Den er 5&nbsp;km lang, 2-600 meter bred, og har et areal på . Sjøen ligger i nedbørfeltet til Numedalslågen, som renner inn i sjøen fra Hardangervidda i vest, og fortsetter videre fra Ossjøen mot Dagali og Pålsbufjorden i øst.

## Referanser
Giovanni Vincenzo Acquaviva d’Aragona

**Giovanni Vincenzo Acquaviva d'Aragona** (født mellom 1490 og 1495 i Napoli i Italia, død 16. august 1546 i Itri) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han ble biskop av Melfi & Rampolla i 1537.

Han ble kreert til kardinal av pave Paul III den 2. juni 1542.

Andre kardinaler i samme slekt var Giulio Acquaviva d'Aragona (kreert 1570), Ottavio Acquaviva d'Aragona den eldre (1591), Ottavio Acquaviva d'Aragona den yngre (1654), Francesco Acquaviva d'Aragona (1706), Troiano Acquaviva d'Aragona (1732) og Pasquale Acquaviva d'Aragona (1770).

## Eksterne lenker
* The Cardinals of the Holy Roman Church
Pomponio Cecci

**Pomponio Cecci** (født i Roma i Italia, død 4. august 1542 i Roma) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han ble biskop av Orte & Cività Castellana i 1538, og ble neste år forflyttet til Sutri & Nepi.

Han ble kreert til kardinal av pave Paul III den 2. juni 1542.

## Eksterne lenker
*  Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Sandvatnet

**Sandvatnet** eller **Sandvatn** kan vise til:

## Innsjøer i Norge
* Sandvatnet (Øystre Slidre) – nå en del av Vinstervatna-magasinet i Oppland
* Sandvatnet (Ringerike) - i Ringerike kommune i Buskerud
* Sandvatn (Fyresdal) – i Fyresdal kommune i Telemark
* Sandvatn (Kvennedalen i Tinn) - i Kvennedalen i Tinn kommune i Telemark
* Sandvatn (Hovin i Tinn) - i Hovin i Tinn kommune i Telemark
* Sandvatnet (Rjukan i Tinn) - nord for Rjukan i Tinn kommune i Telemark
* Sandvatnet (Åseral) – i Åseral kommune i Vest-Agder
* Sandvatnet (Kvinesdal) – i Kvinesdal kommune i Vest-Agder
* Sandvatn (Sirdal) – i Sirdal kommune i Vest-Agder
* Sandvatnet (Sirdal og Gjesdal) – i Sirdal kommune i Vest-Agder og Gjesdal kommune i Rogaland
* Sandvatnet (Forsand) – i Forsand kommune i Rogaland
* Sandvatnet (Suldal) – i Suldal kommune i Rogaland
* Sandvatnet (Ullensvang) – i Ullensvang kommune i Hordaland
* Sandvatnet (Nærøy) – i Nærøy kommune i Nord-Trøndelag
* Sandvatnet (Skånland) – i Skånland kommune i Troms
* Sandvatnet (Sør-Varanger) – i Sør-Varanger kommune i Finnmark

## Annet
* Sandvatn turisthytte – en turisthytte i Frafjordheiene i Sirdal kommune i Vest-Agder
Torkild Haukaas

**Torkild Hebbert Haukaas** (født 1980) er en norsk forretningsmann og politiker (H).

Han er sønn av administrasjonssjef Nils-Gunnar Solli og adjunkt Torunn Haukaas, og vokste opp i Stjørdal og Molde.

Haukaas var medlem av Molde kommunestyre 1999–2004, medlem av Møre og Romsdal fylkesting 1999–2006 og 1. nestleder i Unge Høyres sentralstyre 2004–2006. Han har vært styremedlem i Moldejazz.

Han er utdannet siviløkonom fra NHH fra 2006 med fordypning i finans fra Cornell University. Han har studier i finans fra London Business School og mastergrad i internasjonal politikk fra Columbia University fra 2015. Haukaas har vært praktikant i mediekonsernet Schibsted og journalist i samfunnsavdelingen i *[[VG]]*. I 2008 gikk han inn i ledelsen i oppkjøpsfondet Herkules Capital.

Han var statssekretær med ansvar for økonomi og finans ved Statsministerens kontor i Erna Solbergs regjering 2015–2017.

I 2018 gikk han tilbake til Herkules Capital som én av syv partnere.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vinstervatna

**Vinstervatna** er en fellesbetegnelse på en rekke innsjøer i Nord-Fron, Sør-Fron og Øystre Slidre kommuner i Innlandet. I 1955 ble innsjøene regulert ved kraftutbyggingen av elva Vinstra, og det ble dannet et reguleringsmagasin som også kalles **Sandvatnet/Kaldfjorden/Øyvatnet**, etter de største av innsjøene.

Vinstervatna omfatter de tidligere separate innsjøene Øyvatnet, Kaldfjorden, Innbuvatnet, Buvatnet, Røya, Nordre Sandvatn og Søndre Sandvatn. Før reguleringen lå innsjøene på mellom  og  meter over havet, og dekket et areal på . Oppdemmingen medførte at vannstanden økte med 2,9 meter for Sandvatna og 5,0 meter for både Kaldfjorden og Øyvatnet. Kaldfjorden og Øyvatnet ble i tillegg senket med henholdsvis 0,4 og 0,5 meter. Vinstervatna er relativt grunne, med bare mindre områder dypere enn 10 meter.

De delene av Vinstervatna som ligger i Nord-Fron og Sør-Fron kommuner tilhører Espedalen Bygdealmenning, mens de delene som ligger i Øystre Slidre kommune er privat eid.

## Se også
* Liste over innsjøer i Oppland

## Referanser
Kaldfjorden

**Kaldfjorden** er navnet på to fjorder i Norge:

*Kaldfjorden (Nordkapp) &ndash; en fjord i Nordkapp kommune i Finnmark.
*Kaldfjorden (Tromsø) &ndash; en fjord på Kvaløya i Tromsø kommune i Troms. 
*Kaldfjorden (tettsted) &ndash; et tettsted i enden av fjorden i Tromsø kommune.
* Kaldfjorden &ndash; en av innsjøene som inngår i kraftmagasinet Vinstervatna i Oppland.
Øyvatnet

**Øyvatnet** kan vise til:

*Øyvatnet (Oppland) – en innsjø i Nord-Fron og Sør-Fron kommuner i Oppland fylke
*Øyvatnet (Høylandet) – en innsjø i Høylandet kommune i Nord-Trøndelag
*Øyvatnet (Evje og Hornnes) – en innsjø i Evje og Hornnes kommune i Aust-Agder
*Øyvatnet (Skånland) – en innsjø i Skånland kommune i Troms
Klistervatnet

**Klistervatnet** (russisk: Клистерватн, finsk: *Töllevinjärvi*) er en innsjø på grensen mellom Norge og Russland. Den er en del av hovedvannstrengen i Pasvikelva, og ligger mellom Harefossen i nord og Holmfossen i sør. Den norske delen ligger i Sør-Varanger kommune i Finnmark, og den russiske delen i Petsjenga rajon i Murmansk oblast.

Klistervatnet lå opprinnelig 11 meter over havet, men da demningen til Boris Gleb kraftverk ble bygget ved Skoltefossen ble vannspeilet hevet til 21 moh. Klistervatnet ble dermed liggende på samme nivå som Fossevatn i nord og Bjørnevatnet i sør, og fossestrykene mellom dem forsvant.

Den norske delen av Klistervatnet domineres av den én kilometer brede Skrukkebukta, som strekker seg rundt fire kilometer vestover fra grensa. I det nordvestre hjørnet av bukta ligger grenda Brattli. Fylkesvei 8850 går langs vestsida av Skrukkebukta.

Den russiske hovedveien R-21, som er en del av Europavei 105, følger østsida av Klistervatnet.

I mellomkrigstida, da området tilhørte Finland, lå landsbyen Valasjärvi (også kalt Töllevi) på østsida av Klistervatnet. Stedet hadde 110 innbyggere i 1939, men er i dag forlatt og uten bosetning.

## Referanser
Roberto Pucci

** Roberto Pucci** (født 1464 i Firenze i Italia, død 17. januar 1547 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler. Etter flere viktige borgerlige verv i Firenze og etter å ha blitt enkemann og far til fire barn trådte han inn i den geistlige stand og dro til Roma.

Han ble biskop av Pistoia i 1541 da broren Antonio avstod den i hans favør.

Han ble kreert til kardinal av pave Paul III den 2. juni 1542, med *[[Santi Quattro Coronati al Laterano]]* som tittelkirke.

Senere ble han flyttet til bispestolen Melfi & Rapolla, og ble kirkens storpønitentiar.

Han var bror til kardinal Lorenzo Pucci (kreert 1513) og onkel til kardinal Antonio Pucci (1531).

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Seven Swans

***Seven Swans*** er et musikkalbum av den amerikanske musikeren Sufjan Stevens. I motsetning til albumene før og etter dette er han ganske sparsommelig med bruken av instrumenter her. Albumet er et konseptalbum som handler om Stevens' forhold til Gud.

## Sporliste
#«All the Trees of the Field Will Clap Their Hands» – 4:14
#«The Dress Looks Nice on You» – 2:32
#«In the Devil's Territory» – 4:57
#«To Be Alone with You» – 2:48
#«Abraham» – 2:33
#«Sister» – 6:00
#«Size too Small» – 3:04
#«We Won't Need Legs to Stand» – 2:16
#«A Good Man is Hard to Find» – 3:16
#«He Woke Me Up Again» – 2:43
#«Seven Swans» – 6:33
#«The Transfiguration» – 5:19

## Eksterne lenker
*
Flævatn

**Flævatn** er en regulert innsjø i kommunene Hemsedal og Ål i Buskerud fylke. Det er magasin for Hemsil I kraftverk, og ble på 1950-tallet demmet opp slik at det nå flyter sammen med Gyrinosvatnet i vest.

## Referanser
Michigan (album)

***Michigan*** (2003) er et konseptalbum laget av den amerikanske musikeren Sufjan Stevens, med sanger som refererer til byer og personer i delstaten Michigan. Selv om det på coveret heter *Greetings from Michigan: The Great Lake State*, så er den offisielle tittelen bare *Michigan*.

## Sporliste
# «Flint (For the Unemployed and Underpaid)» – 3:44
# «All Good Naysayers, Speak Up! Or Forever Hold Your Peace!» – 4:33
# «For the Widows in Paradise, For the Fatherless in Ypsilanti» – 3:57
# «Say Yes! to Michigan!» – 2:46
# «The Upper Peninsula» – 3:23
# «Tahquamenon Falls» – 2:18
# «Holland» – 3:26
# «Detroit, Lift Up Your Weary Head! (Rebuild! Restore! Reconsider!)» – 8:20
# «Romulus» – 4:41
# «Alanson, Crooked River» – 1:18
# «Sleeping Bear, Sault Saint Marie» – 2:52
# «They Also Mourn Who Do Not Wear Black (For the Homeless in Muskegon)» – 6:21
# «Oh God, Where Are You Now? (In Pickeral Lake? Pigeon? Marquette? Mackinaw?)» – 9:23
# «Redford (For Yia-Yia & Pappou)» – 2:02
# «Vito's Ordination Song» – 7:07

## Eksterne lenker
*
Tommaso Badia

** Tommaso Badia** (født 10. desember 1483 i Modena i Italia, død 6. september 1547 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler.

Han ble en av sin tids lærdeste dominikanere. Han tilrådde paven å godkjenne jesuittordenen, og var kardinal Gasparo Contarinis teologiske rådgiver og disputant mot lutherdommen ved riksdagen i Worms i 1540, og året etter i Regensburg.

Han ble kreert til kardinal av pave Paul III den 2. juni 1542, men avslo utnevnelse til biskop av Urbino. Han arbeidet i bakgrunnen for Tridentinerkonsilet med teologiske betenkninger, og utgav skrifter mot Martin Luthers lære.

## Verker
* *Questiones physicae et metaphysicae*
* *Liber de anima*
* *Tractatus III: De intensione formarum; De analogia entis; De pluralitate intelligentiarum iuxta Aristotelem*
* *Tractatus II: De immortalitate animae; De opinantes*
* *De providentia divina*
* *De pugna duorum Angelorum homini astantium, ad Gabrielem Ferrarium*
* *Tractatus adversum Lutheranorum errores*

## Referanser


## Litteratur
*Giuseppe Alberigo: *BADIA (Delle Abbazie, Dalla Badia), Tommaso*, i *Dizionario Biografico degli Italiani*, vol. V (Bacca–Baratta), Istituto della Enciclopedia Italiana, Roma 1963.
* Nicola Bernabei: *Vita del Cardinale [[Giovanni Morone]], vescovo di Modena e biografie dei Cardinali Modenesi e di Casa d'Este, dei cardinali vescovi di Modena e di quelli educati in questo Collegio di San Carlo*. Modena 1885, S. 175–180
* Lorenzo Cardella: *Memorie storiche de' cardinali della Santa Romana Chiesa*. Rom 1793. Bd. IV, s. 247–249
* Alfonso Chacón: *Vitæ, et res gestæ Pontificvm Romanorum et S. R. E. Cardinalivm ab initio nascentis Ecclesiæ vsque ad [[Urban VIII.|Vrbanvm VIII]]. Pont. Max. Rom 1630*. Bd. II, Spalte 1546
* Ludwig von Pastor: *Paul III.* I: samme: *Geschichte der Päpste seit dem Ausgang des Mittelalters*. Freiburg im Breisgau 1909. Bd. 5, s. 144f.
* Conradus Eubel/ Guglielmus van Gulik: *Hierarchia Catholica Medii et Recentioris Aevi*, Münster 1935. Bd. III, s. 28, s. 70
* Vinzenz Pfnür: *Badia, Tommasio*. I: Kasper, Walter et. al. (Hg.): *Lexikon für Theologie und Kirche*. Freiburg im Breisgau et. al. 1993. Bd. 1, Spalte 1349f.

## Eksterne lenker
* The Cardinals of the Holy Roman Church
Groschgården

**Groschgården**, som i dag heter **Landkredittgården** med adresse Karl Johans gate 45, ble tegnet av arkitekt Bernhard Christoph Steckmest. Bygningen stod ferdig 1897.

## Bygningen
Bygningen har en spesiell komposisjon og materialbruk, og er utført i polykrom tegl og sandsten. Den har  et hjørnetårn flankert av to gavler. Detaljeringen er inspirert av middelalderske stilforbilder (nyromansk stil), men gården har elementer fra flere stilperioder, i det som kalles historisme og som dominerte bygårder fra de siste tiårene av 1800-tallet. At den er en 1800-talls bygning, sees i etasjenes komposisjon og i de store butikkvinduer i de to nederste etasjene. I fasadens første etasje finnes arkitektens navn innhugget. Denne form for signering forekommer på svært få bygninger i Oslo. 

Bygningen ble oppført på Byantikvarens gule liste i 1976 som verneverdig.

## Litteratur
* Christensen, Arne Lie: *[https://web.archive.org/web/20160602061345/http://www.oslomuseum.no/images/stories/PDFer/Byminner/Byminner%20nr%201%20-%202007%20-%20web.pdf Groschgården - fra monstrum til pepperkakehus. Om skiftende syn på kulturminner og verneverdier].* I Byminner nr.1-2007, s.2-21

## Eksterne lenker

*  Om arkitekt Steckmest
*
Polski Fiat

**Polski Fiat** var et polsk bilmerke.  De bygde forskjellige Fiat-modeller på lisens fra 1935–1940 og senere fra 1965–1981.  Merket endret da navn til FSO.

I den første perioden fikk statsbedriften PZinz lisens på Fiat-produksjon.  Deres første produkt var familiebilen Fiat 508.  Andre verdenskrig satte en stopper for virksomheten.

I 1965 fikk statsbedriften FSO lisens på å produsere Fiat 125, og merkenavnet ble vekt til live igjen.  Dette holdt på fram til 2000.

## I Norge

Polski Fiat og FSO var i salg i Norge fra 1972/73 fram til 1983. Modellen 125p pickup var i salg i perioden 1977–1982. Cirka 2300 Polski Fiat (FSO) 125p og ca. 350 av etterfølgeren Polonez ble solgt i Norge.

## Kilder
*MIG-registerets leksikon 

## Eksterne lenker
* Historien til merket før krigen (engelsk)
Asthmatic Kitty Records

**Asthmatic Kitty Records** er et uavhengig amerikansk plateselskap som ble stiftet i 1999 av det amerikanske Indiefolk ikonet Sufjan Stevens og stefaren Lowell Brams. Det ble startet i Holland, Michigan, for å gi ut musikk fra lokale musikere, selskapet har i dag kontorer i Lander, Wyoming, Indianapolis, Indiana og New York. Selskapet gir ut plater av blant annet Bunky, Castanets, Half-handed Cloud, Liz Janes og Sufjan Stevens.

## Eksterne lenker
* 
* Info om Asthmatic Kitty
Pontiac

**Pontiac** er et amerikansk bilmerke, eid av General Motors (GM). Det har blitt solgt i USA, Canada og Mexico fra 1926 til 2010. I GM-stallen lå Pontiac midt på treet prismessig, og la vekt på mer sportslige verdier og gode kjøreegenskaper for en rimelig penge.

I 1926 introduserte GM Pontiac som en lavere priset versjon av deres Oakland Motor Car-serie. Modellen ble først produsert i byen Pontiac i Michigan.

Pontiac-logoen skulle opprinnelig forestille en pilspiss.

## Modeller

* Pontiac 2000 Sunbird (1982&ndash;1983)
* Pontiac 6000 (1981&ndash;1991)
* Pontiac Acadian
* Pontiac Astre (1971&ndash;1977)
* Pontiac Aztek (2001&ndash;2005)
* Pontiac Bonneville (1957&ndash;2005)
* Pontiac Catalina (1959&ndash;1981)
* Pontiac Chieftain
* Pontiac Executive
* Pontiac Fiero (1983&ndash;1988)
* Pontiac Fiero Mera (1987&ndash;1988)
* Pontiac Firebird (1967&ndash;2002)
* Pontiac Firefly (1985&ndash;2001)
* Pontiac G6 (2004&ndash;2010)
* Pontiac Grand Am (1973&ndash;1980, 1985&ndash;2005)
* Pontiac Grand Prix (1962&ndash;2008)
* Pontiac Grand Safari
* Pontiac Grand Ville
* Pontiac GTO (1964&ndash;1974, 2004&ndash;)
* Pontiac J2000 (1981)
* Pontiac LeMans (1963&ndash;1981, 1989&ndash;1994)
* Pontiac Montana (1996&ndash;2004)
* Pontiac Montana SV6 (2004&ndash;)
* Pontiac Parisienne (1977&ndash;1987)
* Pontiac Phoenix (1979&ndash;1984)
* Pontiac Pursuit (2005&ndash;) (Bare i Canada)
* Pontiac Safari
* Pontiac Silver Streak
* Pontiac Solstice (2006-2010) 
* Pontiac Star Chief
* Pontiac Streamliner
* Pontiac Sunbird (1984&ndash;1994)
* Pontiac Sunburst (1985&ndash;1989)
* Pontiac Sunfire (1995&ndash;2005)
* Pontiac Sunrunner (1989&ndash;1997)
* Pontiac Super Chief
* Pontiac T1000 (1981&ndash;1987)
* Pontiac Tempest (1961–1970)
* Pontiac Torpedo
* Pontiac Torrent (2006–2009)
* Pontiac Trans Am (1969–2002)
* Pontiac Trans Sport (1989–1996)
* Pontiac Ventura (1971–1977)
* Pontiac Vibe (2002–2010)
* Pontiac Wave (2005–) (Bare i Canada)
* Pontiac G8 (2008–2009)

## Referanser




## Eksterne lenker
*