Norske Kvinners Sanitetsforening

**Norske Kvinners Sanitetsforening** med brukernavnet **Sanitetskvinnene** (**NKS**) er en norsk humanitær organisasjon. Foreningen driver frivillig arbeid innenfor helse- og sosialområdet med vekt på kvinners helse og livsvilkår. NKS ble etablert etter initiativ fra Norsk Kvinnesaksforening 26. februar 1896, og var opprinnelig tenkt som kvinneforening for Norges Røde Kors. Sanitetskvinnene er idag åpen for alle kjønn. Organisasjonens formelle navn er Norske Kvinners Sanitetsforening, men bruksnavnet ble vedtatt endret til Sanitetskvinnene på landsmøtet i 2024. 

## Arbeidsområder
Sanitetskvinnene er den største organisasjonen innenfor den bevegelsen som tradisjonelt kalles den borgerlige kvinnebevegelsen; organisasjonen har en menneskerettsorientert politisk plattform. Hovedvekten i arbeidet ligger på kvinners helse og livsvilkår, i bred forstand. NKS eier og driver flere sykehjem, pleiehjem og institusjoner, jobber lokalt med beredskapsarbeid og nasjonalt med prosjekter av betydning for kvinners livsvilkår, blant annet mot vold mot kvinner og vold i nære relasjoner. Organisasjonen finansierer og initierer også forskning.

Sanitetskvinnene engasjerer seg for mangfold i samfunnet, og arbeider blant annet for at minoritetskvinner skal delta aktivt i det norske samfunnet. Sanitetskvinnene har videre seksuell og reproduktiv helse og rettigheter som en viktig sak, og i tråd med dette er organisasjon imot diskriminering på bakgrunn av seksuell identitet eller kjønnsidentitet. Organisasjonen støtter en inkluderende feminisme og har satt fokus på anti-gender-bevegelsen som en trussel mot kvinners og skeives menneskerettigheter og demokratiet. 

På 1900-tallet var Sanitetskvinnene en av Norges største organisasjoner med inntil 250&nbsp;000 medlemmer; per 2024 er medlemstallet ca. 44&nbsp;000. Sanitetskvinnene var blant stifterne av Norske Kvinners Nasjonalråd i 1904.

## Historie

Norske Kvinners Sanitetsforening ble etablert i 1896 etter initiativ fra Norsk Kvinnesaksforening (NKF). Bakgrunnen var frykten for krig med Sverige og at Norge manglet en sanitetstjeneste. 

Da situasjonen tilspisset seg sommeren 1895 holdt Norsk Kvinnesaksforening et møte med Norges Røde Kors' president Johan Frederik Thaulow. Få dager etter møtet stiftet NKF-leder Randi Blehr, Fredrikke Marie Qvam og Gina Krog kvinnenes arbeidskomité for Røde Kors, som skulle arbeide for å etablere en landsomfattende kvinneorganisasjon innen Norges Røde Kors. 

I løpet av 1800-tallet hadde ca. 290&nbsp;000 nordmenn dødd som følge av tuberkulose, og dette var en viktig motiverende faktor for etableringen av NKS. NKS engasjerte seg i smittevern på mange fronter, fremst ved hygienestyrkende tiltak. 

Lokale sanitetsforeninger og etablering av var viktige kampsaker som tok over da krigen uteble. Vedtaket av Tuberkuloseloven (1900), det første tuberkulosehjem (1903) og den foreløpige utryddelse (1947) var viktige for organisasjonen.

Etableringen av en midt-norsk sykepleierutdanning (Trondheim, 1919) var deres verk. Under andre verdenskrig avholdt de flere førstehjelpskurs, samlet inn og delte ut matpakker, etablerte lasaretter og førstehjelpsstasjoner.

I 1914 opprettet Norske Kvinners Sanitetsforening de første «kontrollstasjoner for mor og barn», som ble forløperen til helsestasjonene. 

## Organisasjonen i dag
Sanitetskvinnene har 550 lokalforeninger og om lag 44&nbsp;000 medlemmer (2024). Alt arbeidet foregår på frivillig basis, bortsett fra organisasjonens administrative apparat, et sekretariat på omtrent 35&nbsp;ansatte. Alle lokalforeningene er selvstendige enheter som driver med lokalt tilpassede tiltak innenfor organisasjonens arbeidsområde

Sanitetskvinnene jobber primært i Norge, og etablerte i 2011 også søsterorganisasjonen Women’s Health Association of Ethiopia (WHAE) i Etiopia.

Organisasjonsleder er Marit Bjørnstad og generalsekretær er May Britt Buhaug (konstituert, august 2025)

## NKS' publikasjoner og utmerkelser

### Folkehelsen
Medlemsbladet *Folkehelsen* ble startet i 1916, underveis omdøpt til *Fredrikke*.

### Fredrikkeprisen
Fredrikkeprisen ( kr og en bronsestatuett av Fredrikke Marie Qvam) utdeles hvert år av NSF sentralt utmerkelse. Den har blant annet blitt gitt til dronning Sonja (2025), Gro Harlem Brundtland (2004) og kronprinsesse Mette-Marit (2008).

## Mottatte priser og utmerkelser

* 2018: Justis- og beredskapsdepartementets pris for foreningens arbeid mot vold  i nære relasjoner, tildelt Oslo Sanitetsforening, som er NSFs lokallag i Oslo. Dette er en pris som departementet delte ut for syvende gang i desember 2018.
* 2020: Samfunnssikkerhetsprisen, tildelt Sanitetskvinnene for foreningens støtte til enkeltmennesker og myndigheter i krisetider, med den frivillige samfunnsinnsatsen under koronaviruspandemien og etter leirskredet i Gjerdrum som ferske eksempler. Overrekkelsen fant sted under feiringen av Sanitetskvinnenes 125 årsjubileum 26. februar 2021.

## Litteratur
* Magnhild Folkvord (2013). *Fredrikke Marie Qvam* : *Rabaldermenneske og strateg*. Det Norske Samlaget, Oslo. ISBN 978-82-521-8300-9
* Mari Jonassen (2021): *Årvåken, modig og nytenkende : Norske kvinners sanitetsforening 125 år*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*