open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sarntal-Alpene

**Sarntal-Alpene** er en fjellkjede i de sydtirolske Alpene i Nord-Italia. Kjeden danner en ring rundt Sarntal og åpner seg bare for elven Talfers trange juv lengst i syd.

## Avgrensning
Sarntal-Alpene begrenses
* i nordvest av Passeier og Jaufenpasset (mot Ötztal- og Stubai-Alpene),
* i nordøst av Wipptal (mot Zillertal-Alpene),
* i sydøst av Eisacktal (mot Dolomittene), og
* i sydvest av Überetsch (mot Brenta-Alpene).

Sarntal-Alpene berører dermed byene Sterzing lengst i nord, Brixen i øst, Bolzano i syd og Meran i vest.

## Topper
Sarntal-Alpenes høyeste fjell er Hirzer (2781&nbsp;meter over havet). Andre kjente topper er *Tagewaldhorn* (2708&nbsp;moh.), *Penser Weißhorn* (2705&nbsp;moh.), *Ifinger* (2581&nbsp;moh.) og *Kassianspitze* (2581&nbsp;moh.).

## Daler og videre inndeling
Sarntal deler Sarntal-Alpene i en vestlig og en østlig fjellkjede, som har sine høyeste topper i nord (hhv. Hirzer og Tagewaldhorn). I&nbsp;syd slutter begge kjedene i et høyplatå. Det vestlige heter *[[Tschögglberg]]* (og lengst syd *Salten*) og det østlige *[[Ritten]]*. Begge ligger mellom 1200 og 1600&nbsp;moh.

Sarntal deler seg øverst opp i to grener, *Penser Tal* i vest og *Durnholzer Tal* i øst. Mellom disse ligger også en mindre fjellkjede (høyest i *Radelspitze*, 2422&nbsp;moh.). Fra Wipp-, Eisack-, Etsch- og Passiertal strekker det seg ikke noen større sidedaler innover Sarntal-Alpene.

Sarntals forbindelse med omverdenen skjer enten over Penspasset til Sterzing, gjennom juvet *Sarner Schlucht* eller over Ritten (begge mot Bolzano).

## Geologi

Sarntal-Alpene hører til Sentral-Alpene, og derfor dominerer metamorfe bergarter, som hører til de krystalline dekkene av både det såkalte østalpin (lengst nord) og syd-alpin. Den sydligste delen av Sarntal-Alpene (Tschögglberg og Ritten) består av kvartsporfyr, en magmatisk bergart fra perm/trias.

På Rittenplatået finner man noen av Europas største og best utpregede jordpyramider. De består av leire fra den siste istidens morener. De fineste og best tilgjengelige av jordpyramidene ligger mellom landsbyene *Lengmoos* og *Mittelberg*.

## Natur, kultur og historie
Landskapet i Sarntal-Alpene er for en stor del preget av (fjell)landbruket. Fellsidene mot Eisack- og Etschdalene samt høyplatåene i syd (Tschögglberg og Ritten) er et mosaikk av enger, beiter, åkerlapper og skoger. I&nbsp;Sarntal er også håndverk (spesielt treskjæring) en viktig næringsgren ved siden av landbruket.

## Eksterne lenker
*
Bergamo-Alpene

**Bergamo-Alpene** er en stor fjellkjede i den italienske regionen Lombardia, nord for byen Bergamo.

## Avgrensning
Bergamo-Alpene begrenses
* i vest av Comosjøen,
* i nord av Valtellina, Apricapasset og Val di Corteno (mot Bernina-Alpene resp. Sobretta),
* i øst av Val Camonica og Lago d'Iseo (mot Adamello).

I syd, ved byen Bergamo, grenser Bergamo-Alpene mot Posletta.

## Topper
Viktige topper i Bergamo-Alpene er
* Pizzo di Coca (3050 moh.)
* Pizzo Redorta (3037 moh.)
* Monte Gleno (2883 moh.)
* Corno Stella (2620 moh.)
* Monte Legnone (2610 moh.)

## Daler og videre inndeling
I nord danner Bergamo-Alpene en massiv fjellkjede i vest&ndash;østlig retning. Det er bare mindre daler som strekker seg innover i Bergamo-Alpene fra Valtellina på denne siden. Derimot er det flere lange daler som strekker seg mot denne hovedkjeden sydfra. De største er Val Brembana og Val Seriana, som er hhv. 40 og 50&nbsp;km lange. Fjellene mellom disse to dalene, Comosjøen og Val Camonica er betydelig lavere enn hovedkjeden (2512&nbsp;moh. i *Piz&nbsp;Arera*), og betegnes også som «Bergamo-Foralpene» (*Prealpi Bergamasche*)

## Geologi
Vanligvis regnes Bergamo-Alpene til Sentral-Alpene. Spesielt de sydlige delene (Bergamo-Foralpene) består imidlertid til store deler av kalkstein. Man kan derfor også se at Bergamo-Alpene omtales som del av De sydlige kalkalper.

## Natur, kultur og historie
San Marco-passet (1985&nbsp;moh.) mellom Val Brembana og Valtellina har siden middelalderen vært en viktig handelsrute fra Venezia via Bergamo til Graubünden og Sydvest-Tyskland.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sesvenna

**Sesvenna** er en fjellkjede i Øst-Alpene på grensen mellom den sveitsiske kantonen Graubünden og den italienske provinsen Syd-Tirol.

## Avgrensning
Sesvenna begrenses
* i vest og nord av Nedre Engadin (mot Albula-Alpene og Silvretta),
* i øst av Reschenpasset og Øvre Vinschgau (mot Ötztal-Alpene), og
* i syd av Val Müstair og Fuornpasset (mot Ortler- og Livigno-Alpene).

## Topper
De høyeste toppene i Sesvenna er
* Piz Sesvenna (3204 moh.)
* Piz Pisoc (3174 moh.)
* Piz Tavrü (3171 moh.)
* Piz Plavna (3166 moh.)
* Muntpitschen (3162 moh.)
* Foratrida (3136 moh.)
* Piz Nuna (3124 moh.)
* Piz da la Crappa (3122 moh.)
* Piz Zuort (3119 moh.)
* Piz Lischana (3105 moh.)
* Piz Plazer (3104 moh.)
* Piz Madlain (3099 moh.)
* Piz Cristanas (3092 moh.)
* Piz Foraz (3092 moh.)
* Piz Mingèr (3081 moh.)
* Piz Starlex (3075 moh.)
* Piz S-chalambert (3029 moh.)
* Piz Arpiglias (3027 moh.)
* Piz Nair (3010 moh.)
* Schadler, (2948 moh.)
* Piz Rasass (2941 moh.)
* Piz Lad (2808 moh.)

## Daler og videre inndeling
Det fins en rekke mindre daler, som deler opp Sesvenna. Med unntak av den største, *Val S-charl*, fins det ingen bosetninger i fjellgruppa. S-charl (uttales «sj-tsjarl») er en forhenværende gruveby, der det inntil 1829 ble gravet etter sølv, bly og sink. Siden 1920 er S-charl bare bebodd sommerstid og tjener som utgangspunkt for fjellturister. Val S-charl ender i Costainaspasset, som danner forbindelsen til Lü i Val&nbsp;Müstair.

## Geologi
Sesvenna hører til Sentral-Alpene, som vil si at metamorfe bergarter dominerer. Det forekommer imidlertid også dolomitt, og Sesvenna omtales derfor av og til som «Engadin-Dolomittene». Deler av Sesvenna ligger dessuten i et geologisk vindu, som er kjent som *Engadinvinduet*. Her har erosjonen blottlagt et dypere lag (såkalt *penninikum*), mens resten av Sentral-Alpene overveiende hører til et lag kalt *østalpin* (som domineres av gneis og granitt). I&nbsp;dette vinduet forekommer mange mineralkilder, siden dets bergarter er permeable for gasser, som så kan blande seg med grunnvannet.

## Natur, kultur og historie
Sesvenna er forholdsvis uberørt av turistisk infrastruktur. Store deler av fjellkjeden er del av Sveits' nasjonalpark. Her finner man bl.a. gemser, steinbukk og sågar enkelte lammegribber og brunbjørner. Området er også ekstremt nedbørsfattig, men har en desto rikere flora.

## Eksterne lenker
*
Wyandotte (hønserase)

**Wyandott** er en tung hønserase som stammer fra Amerika.

Den er oppkalt etter indianerstammen med samme navn som visst nok skal bety øyboer og den ble kjent på 1880-tallet. Det er en kombinasjonsrase som er god egglegger og gode kjøttdyr. Dvergvarianten ble framavlet i Tyskland, Nederland og Storbritannia. Eggene veier 55-60 gram for stor og 35 gram for dverg. Eggfargen er rosa til brun. Hanen veier 3,8&nbsp;kg og hønen veier 3,1&nbsp;kg. Når det gjelder dvergvarianten veier hanen 1,2&nbsp;kg og hønen veier 1&nbsp;kg. Det er den hønserasen som har flest godkjente farger, 29 stk.

## Eksterne lenker
*
De rätiske Alper

**De rätiske Alper** er en flertydig samlebetegnelse for de delene av Alpene som ligger i (og rundt) den sveitsiske kantonen Graubünden. Det fins flere ulike definisjoner:

# Den mest kjente definisjonen er sannsynligvis den som brukes av Alpeforeningene i Østerrike, Syd-Tirol, Liechtenstein og Tyskland. Ifølge denne omfatter De rätiske Alper de følgende fjellkjedene i Øst-Alpene (omtrentlig rekkefølge fra vest og mot øst):
## Platta-Alpene
## Bernina-Alpene
## Plessur-Alpene
## Rätikon
## Albula-Alpene
## Livigno-Alpene
## Silvretta
## Sesvenna
# I Sveits er det derimot vanlig å dele inn Alpene langs de politiske grensene, dvs. mellom kantonene. Dermed omfatter De rätiske Alper &ndash;&nbsp;som her også kalles **Bündner Alpen** («*Graubünden-Alpene*»)&nbsp;&ndash; ifølge denne definisjonen bare de *sveitsiske andelene* av de ovennevnte åtte fjellkjedene. I&nbsp;tillegg kommer Graubündens andeler av Ortler-Alpene og av tre fjellkjeder som ligger i Vest-Alpene:
#* Gotthardmassivet
#* Glarus-Alpene
#* Adula-Alpene
# I Italia defineres De rätiske Alper &ndash;&nbsp;eller **Alpi Retiche**&nbsp;&ndash; mye videre. I&nbsp;tillegg til de ovennevnte åtte fjellkjedene omfattes nemlig også de følgende av definisjonen:
#* Verwall
#* Sobretta
#* Adamello (den nordlige halvparten, dvs. uten Brescia-Foralpene)
#* Ortler-Alpene
#* Ötztal-Alpene
#* Brenta
#* Stubai-Alpene
#* Sarntal-Alpene
# Ifølge den snevreste definisjonen (jf. *[[Store norske leksikon]]*) brukes betegnelsen bare om de fjellkjedene som ligger vest for Engadin. Heller ikke Silvretta tas med her. Dermed står De rätiske Alper bare igjen med Platta-, Plessur- og Albula-Alpene samt Rätikon.

Ingen av definisjonene er sammenfallende med geologiske eller geomorfologiske enheter. De rätiske Alper omfatter fjellkjeder både i gneis- (Sentral-Alpene) og kalksteinssonen (De nordlige kalkalper, ifølge den italienske definisjonen også de sydlige sådanne). Den sveitsiske definisjonen tilføyer dessuten fjellkjeder fra Vest-Alpene.

Navnet er avledet av romernes betegnelse for områdets urinnvånere, *[[reterne]]* (jf. språket retoromansk, som tales i Graubünden).
Leif Henning Asla

**Leif Henning Asla** (født 16. april 1958 i Hamar) er en tidligere norsk fotballspiller som hele sin karriere spilte for Hamarkameratene. Hans posisjon på banen var i forsvar. Asla fikk over 140 kamper i eliteserien for Hamarklubben over syv sesonger i perioden 1977 til 1987.

Asla har også spilt fem aldersbestemte landskamper for Norge i perioden 1974 til 1979. Han har i senere tid etter fotballkarrieren blitt økonomi– og finansdirektør i Eidsiva Energi.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* HamKam.no – Aslas spillerprofil hos Hamarkameratene
Agios Dometios

**Agios Dometios** (gresk: Άγιος Δομέτιος eller Άης Δεμέτης, tyrkisk: *Aydemet*) er en kommune og by i distriktet Nikosia på Kypros. Byen har to vennskapsbyer i Hellas.

*  Agios Nikolaos, Hellas
*  Korydallos, Hellas

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Aglantzia

**Aglantzia** (gresk:Αγλαντζιά, tyrkisk: *Eğlence*) er en kommune og by i distriktet Nikosia på Kypros. Byen har to vennskapsbyer i Hellas og én i Russland.

*  Azov, Russland
*  Kalamata, Hellas
*  Zografou, Hellas

## Referanser
Engomi

**Engomi** (gresk: Έγκωμη Λευκωσίας) er en kommune og by i distriktet Nikosia på Kypros. Den ligger rett utenfor Nikosia by.

## Referanser
Dali (Kypros)

**Dali** (gresk: Δάλι) er en kommune og en landsby i distriktet Nikosia på Kypros. Den ligger sørøst for Nikosia by.

## Referanser
Nils-Olav Markussen

**Nils-Olav Markussen** (født 21. desember 1955 i Grovfjord) er en tidligere fotballspiller og fotballtrener. Markussen var forsvarsspiller og startet sin fotballkarriere hos Grovfjord IL i en alder av 16 år i 1972. I 1975 dro han videre til Mjølner hvor han tilbragte størsteparten av sin karriere. 

Markussen var også på et kort opphold hos Hamarkameratene i 1983, og spilte dermed eliteseriekamper for både Mjølner og Ham-Kam. Senere ble han fotballtrener for både Narvik FK og Grovfjord IL.

Etter endt fotballkarriere har Markussen jobbet som lærer på ungdomstrinn i mange år ved Ankenes Skole i Narvik kommune. Han gikk av med pensjon sommeren 2021.

## Referanser


## Eksterne lenker
* HamKam.no – Markussens spillerprofil hos Hamarkameratene
Miroslav Đukić

**Miroslav Đukić** (på serbisk: Мирослав Ђукић; født 19. februar 1966 i Šabac, Jugoslavia) er en serbisk tidligere fotballspiller og nåværende fotballtrener for den spanske klubben Real Valladolid. 

Han tilbrakte 14 år av sin spillerkarriere i Spania. Her spilte han i storklubbene Deportivo de La Coruña og Valencia CF, i tillegg til CD Tenerife i Segunda División. Han spilte totalt 368 kamper og scoret 11 mål i La Liga, og vant seks store titler til sammen. 

På landslagsnivå spilte han for Serbia i et verdensmesterskap og et europamesterskap. Etter at han avsluttet sin profesjonelle spillerkarriere begynte han som trener. 

Han var landslagstrener for  fram til OL i 2008 og før det var han hovedtrener for FK Partizan. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
CD Tenerife

**Club Deportivo Tenerife** er en spansk fotballklubb fra Santa Cruz de Tenerife på Kanariøyene.

## Historie
*Club Deportivo Tenerife* ble etablert i 1922, men noen dokumenter beviser eksistensen av *Sporting Club Tenerife* tidligere, allerede i 1912. Dette kan ha vært en forgjenger for CD Tenerife. 

Spanias *[[La Liga]]* startet opp i 1928, men CD Tenerife spilte i regionale divisjoner fram til de rykket opp til Segunda División i 1953. De rykket opp til øverste nivå første gang i 1961, men kunne ikke unngå å rykke ned året etter. 

Laget var et heislag mellom andre og tredje nivå i tidsrommet 1962 til 1976 da *[[Segunda División B]]* ble etablert. Tenerife spilte så i seks sesonger før de var tilbake på andre nivå. 

## Eksterne lenker
*
Kythrea

**Kythrea** (gresk: Κυθραία, tyrkisk: *Değirmenlik*) er en kommune, by og øy i distriktet Nikosia på Kypros.

## Referanser
Lakatamia

**Lakatamia** (gresk: Λακατάμεια, tyrkisk: *Lakadamya*) er en kommune og by i distriktet Nikosia på Kypros. Lakatameia er vennskapsby med Alexandroupoli i Hellas.

## Referanser
Latsia

**Latsia** (gresk: Λατσιά, tyrkisk: *Laçça*) er en kommune og by i distriktet Nikosia på Kypros.

## Referanser
Lefka

**Lefka** (tyrkisk:Lefke) er en kommune og by i distriktet Nikosia på Kypros, 74&nbsp;km fra Nikosia by. Lefka er et populært feriested for turister.
Strovolos

**Strovolos** (gresk: Στρόβολος) er en kommune og by i distriktet Nikosia på Kypros. Strovolos er landets nest mest folkerike kommune, med nesten 70 000 innbyggere i 2007.

## Referanser
Spittal an der Drau

**Spittal an der Drau** er den største byen i Øvre Kärnten, og totalt sett denne østerrikske delstatens tredje største by. Den ligger ved munningen av elven Lieser i Drau. Spittal er forvaltningsstedet i distriktet ved samme navn.

Byens navn kommer av et hospital som ble grunnlagt her i året 1191 av grev Otto II av Ortenburg. Hospitalet skulle forsørge pilegrimene som kom over Katschberg- og Radstädter Tauern-passet til eller fra Salzburg. Den gunstige beliggenheten ved elvene Drau, Lieser og Möll førte til en rask vekst for stedet. Etter at herskerhuset hadde dødd ut, kom byen 1420 fra huset Ortenburg til grevene av Cilli, og 1456 til erkehertugene av Habsburg.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
FA-cupen 1906/07

**FA-cupen 1906/07** var den 36. sesongen av den engelske FA-cupen. Finalen ble spilt 20. april 1907 i Crystal Palace i London. The Wednesday og Everton spilte i finalen.

## Første runde

## Andre runde

## Tredje runde

## Fjerde runde

## Semifinaler

## Finale

## Referanser
Brenner

:*For TV-serien, se [[Brenner - historier fra vårt land]]*
**Brenner** (tysk) eller **Brennero** (italiensk) er en landsby og en kommune i Syd-Tirol i Wipptal rett syd for Brennerpasset, som det har gitt navn til. Også passet omtales iblant bare som *Brenner*. Likeledes er det en liten landsby på andre siden av passet (i&nbsp;den østerrikske kommunen Gries am Brenner) som heter *Brenner*. Begge tettstedene har nærmest smeltet sammen til ett, selv om den italiensk&ndash;østerrikske grensen siden 1920 passerer over passet.

Ved folketellingen i 2001 var 79 prosent av kommunens ca. 2000 innbyggere tysk-, 20 prosent italienskspråklig.

Kommunen Brenner består av flere landsbyer (*fraksjoner*), som inntil 1929 var selvstendige kommuner:
* *Brenner*/*Brennero* ligger som sagt nærmest passet (1372&nbsp;moh.) og har gitt navn til hele kommunen.
* *Brennerbad* / *Terme di Brennero* ligger et stykke nedenfor Brenner (1326&nbsp;moh.) og er kjent for sine varme mineralkilder. Som kursted var Brennerbad internasjonalt anerkjent og hadde sin blomstringstid fra 1869, da jernbanestasjonen Brennerbad ble åpnet, til 1922, da grandhotellet brant ned og kurbadet ble stengt. Richard Strauss var blant badets gjester.
* *[[Gossensaß]]* / *Colle Isarco* (1098&nbsp;moh.) er kommunens hovedsted. Det hadde en blomstringstid fra 1400- til 1600-tallet på grunn av gruvedriften i Pflerschtal, og igjen på 1800-tallet på grunn av Brennerbads mineralkilder. I&nbsp;middelalderen bodde på det meste 10&nbsp;000 gruvearbeidere i byen. Severdigheter er barokk-kirken, det gotiske kapellet for gruvearbeidernes skytshelgen St.&nbsp;Barbara, og Ibsenmuseet i rådhuset.
* *Pflersch*/*Fleres* er en vestlig sidedal av Wipptal, *St.&nbsp;Anton* (1246&nbsp;moh.) er dens viktigste tettsted. Dalen er kjennetegnet dels av fjellbøndenes landbruk og dels av urørt natur. Den er også utgangspunkt for mange fine fjellturer i Stubai-Alpene. Sølv-, bly- og sinkgruvene, som ble utvunnet på 1500-tallet, lå i denne dalen.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sand in Taufers

**Sand in Taufers** (italiensk *Campo Tures*) er en landsby og en kommune i Syd-Tirol i det nordlige Italia. Stedet ligger i den delen av Tauferer Ahrntal som heter *Tauferer Tal*. Bybildet preges av borgen Taufers, som bevokter dalinnsnevringen ovenfor landsbyen.

Kommunen omfatter ved siden av landsbyen *Sand in Taufers* også ytterligere fem landsbyer, som var egne kommuner inntil 1926: *Ahornach*, *Drittelsand*, *Kematen*, *Mühlen in Taufers* og *Rein in Taufers*. Den sistnevnte ligger på 1600&nbsp;moh. i slutten av en høy sidedal av Tauferer Tal (*Reintal*), omgitt av fjellene fra Hohe Tauern (3436&nbsp;moh. i *Hochgall*). Reintal begynner med et bratt juv, der dalens elv (*Reinbach*) bruser i noen spektakulære fosser ned til Tauferer Tal.

Befolkningen i kommunen er tysktalende (97 %).
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Agios Athanasios

**Agios Athanasios** (gresk: Άγιος Αθανάσιος Λεμεσού) er en kommune og by i distriktet Limassol på Kypros.

## Referanser
Bickershaw

**Bickershaw** er en slags forstad til Abram og ligger 4,8 km sør-sørøst for Wigan i Stor-Manchester, England.

Med et innbygertall på cirka 1&nbsp;400 er Bickershaw et tynt befolket område.

Bickershaw er mest kjent som åsted for Bickershawfestivalen 5.-7. mai 1972, og for å huse et HMP Hindley fengsel, som i dette tilfellet er en institusjon for unge lovbrytere fra hele Stor-Manchester-området.

## Eksterne lenker
* Wigan Metropolitan Borough Council
Taufers

**Taufers** er et person- og stedsnavn som forekommer flere steder i Syd-Tirol:
* lavadelsslekten Taufers,
* denne slektens stamborg Taufers,
* området rundt denne borgen i Tauferer Ahrntal, som tilsvarer dagens kommune Sand in Taufers;
* kommunen Taufers im Münstertal.
Lille Hiawatha

**Lille Hiawatha** er en figur i tegneserier skapt av Walt Disney Company. Han er en liten indianergutt som bor sammen med noen andre indianere i telt.

Hiawatha var opprinnelig en figur i en tegnefilm fra 1937. Denne filmen var uten tale og man ser ham padle i kano og treffe ville dyr. Fra 1940-årene ble det laget flere fortellinger om ham av ulike tegnere. Men med tiden forsvant han totalt fra amerikanske serier, men ikke fra europeiske serier.

I fortellingene har han gjerne opptrådt sammen med sin litt store og tykke far og sin søster Solsikke. 

Historier om Hiawatha har gått i *[[Donald Duck & Co]]*, selv om indianerne er relativt realistisk tegnet (de er mennesker, ikke snakkende dyr). Hiawatha hører tydeligvis ikke til i samme univers som Donald Duck og Mikke Mus, selv om han deler blad med dem.

## Eksterne lenker
* Little Hiawatha (1937)
* Informasjon fra Inducks.org
Jakob Kukk

**Jakob Kukk** (født 9. september 1870 i Tartu fylke, død 25. juli 1933 i Tallinn) var en estisk luthersk biskop. Han studerte teologi ved Universitetet i Tartu 1891-1896, var deretter pastor først i Tesjkovo i Ingermanland, derefter (1906–1921) i Keila i Estland, og virket så under den estiske uavhengighetskrigen i 1919 som feltpredikant. 

Kukk fikk i 1919 i oppdrag av en kirkekongress å organisere en evangelisk-luthersk og fra staten uavhengig folkekirke i Estland. Han ble i 1920 valgt av den estlandske kirkedag til biskop for Den evangelisk-lutherske kirke i Estland (*Eesti Evangeelne Luterlik Kirik*). Han ble ordinert til biskop i Tallinn av den svenske lutherske erkebiskop Nathan Söderblom den 5. juni 1921. Kukk var også preses i det lutherske konsistorium. 

## Referanser
Den estiske kommisjon for undersøkelse av forbrytelser mot menneskeheten

**Den estiske kommisjon for undersøkelse av forbrytelser mot menneskeheten**, også kalt **historikerkommisjonen**, er en internasjonal kommisjon for granskning av forbrytelser mot menneskeheten begått i Estland under den sovjetiske og tyske okkupasjon under den andre verdenskrig. Den ble nedsatt i oktober 1998 av president Lennart Meri.

Kommisjonen ble ledet av den finske diplomaten Max Jakobson og besto ellers av Uffe Ellemann-Jensen, Paul Goble, Nicholas Lane, Peter Reddaway, Arseny Roginsky og Wolfgang von Stetten. Med utgangspunkt i artikkel 7 i statuttene for Den internasjonale straffedomstolen fikk kommisjonen i oppdrag å granske forbrytelser som arrestasjoner, fengslinger, deportasjoner, tvangsevakuering og drap, omstendighetene rundt forbrytelsene og den historiske bakgrunnen, samt ansvaret for dem. Til støtte for sitt arbeid ansatte kommisjonen estiske historikere som gransket arkiver i Estland og utlandet. 

Som et resultat av kommisjonens arbeid ble det utgitt rapporter og konklusjoner om den første sovjetiske okkupasjonen 1940 til 1941, den tyske okkupasjonen 1941 til 1944 og den andre sovjetiske okkupasjonen fra 1944 av. Kommisjonens resultater er publisert på estisk, russisk og engelsk, sistnevnte med det internasjonale samfunn for øye.

## Eksterne lenker
* Estonian International Commission for Investigation of Crimes Against Humanity
Vello Helk

**Vello Helk** (født 23. september 1923 i landsbyen Varstu i Võru fylke i Estland, død 14. mars 2014) var en dansk-estisk historiker og overarkivar ved det danske Rigsarkivet. Helk var bosatt i Danmark fra 1945. Han var æresdoktor ved Universitetet i Tartu.

Han har skrevet en lang rekke bøker og artikler om historiske emner, blant annet om adelens dannelsesreiser i Europa og danske studenter ved europeiske universiteter i middelalderen. Han har også engasjert seg i debatten om H.C. Andersens herkomst.

## Verker i utvalg
* *Die Stadtschule in Arensburg auf Ösel in dänischer und schwedischer Zeit 1559-1710*. Nordostdeutsches Kulturwerk, Lüneburg, 1956
* *[[Laurentius Nicolai Norvegus]] S.J.: en biografi med bidrag til belysning af romerkirkens forsøg på at genvinde Danmark-Norge i tiden fra reformationen til 1622*. 1966
* *Die Jesuiten in Dorpat 1583-1625: ein Vorposten der Gegenreformation in Nordosteuropa*. Odense Universitetsforlag. 1977
* *Matrikel der Schleswigschen Studenten 1517-1864*. Kiel, 1991 
* *Estlands Historie*. Odense Universitetsforlag, 1994
* *Stambogsskikken i det danske monarki indtil 1800 : med en fortegnelse over danske, norske, islandske og slesvig-holstenske stambøger samt udlændinges stambøger med indførsler fra ophold i det danske monarki*. Odense Universitetsforlag, 2001.

## Referanser
Lydisk

**Lydisk** var språket i oldtidsriket Lydia i Lilleasia. Lydisk regnes til de anatoliske språk, en undergruppe av de indoeuropeiske språk.

Piero Meriggi la frem sterke beviser for at språket var indoeuropeisk i 1936, og Onofrio Carruba viste i 1959 at språket viste likheter med språkene i den anatoliske språkgruppe. Lydisk språk er attestert i skriblerier og graffiti og på myntforklaringer fra slutten av 700- eller begynnelsen av 600-tallet f.Kr. og ned til 200-tallet f.Kr., men velbevarte inskripsjoner av nødvendig lengde er begrenset til 400- og 300-tallet f.Kr., det vil si til perioden av persisk overherredømme. Lydiske tekster er således effektivt samtidige med de i lykisk.

Innenfor den anatoliske gruppe har lydisk en unik og problematisk posisjon grunnet hovedsakelig til at det er fortsatt svært begrenset materiale og forståelse for språk, og deretter til antallet trekk som ikke er delt med andre anatoliske språk. Det er ikke for tiden kjent om disse trekkene eller egenskapene representerer særskilte før-lydiske utviklinger i eller opprettholdelse av arkaiske egenskaper som siden har gått tapt i andre anatoliske språk. Inntil mer tilfredsstillende kunnskap blir tilgjengelig, forblir statusen for lydisk innenfor de anatoliske språk «særskilt».

Bevarte lydiske tekster teller noe over et hundre, alle unntatt noen få har blitt funnet i eller i nærheten av den lydiske hovedstaden. Mindre enn tretti av inskripsjonene består av mer enn noen få ord og er rimelig fullstendige. Et flertall av inskripsjonene er på stein, og er gravmonumenter i konteksten, men flere er bestemmelser/forordninger på av en eller annen måte, og rundt et halvt dusin tekster synes å være poesi med et trykkbasert versemål og vokalt halvrim på linjens slutt. Gravinskripsjoner omfatter mange gravskrifter som typisk sett begynner med ordene *eś wãnaś* («denne graven»), foruten også korte graffitier.

Strabon nevner at på hans tid, det vil si 100-tallet f.Kr., hadde det lydiske språk blitt utdødd i Lydia, men at det fortsatt ble snakket blant den flerkulturelle befolkningen i Kibyra (dagens Gölhisar) i sørvestlige Anatolia av etterkommerne av de lydiske kolonistene som hadde grunnlagt byen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Lydisk grammatikk ved Cyril Babaev
* Lydisk ordbok
Zakariasdammen

**Zakariasdammen** er en demning som demmer opp Zakariasvatnet (450–375 moh.) i Tafjord i Fjord kommune i Møre og Romsdal. Betongdemningen ble bygd i perioden 1966–69 og er 96 meter høy. Den står i det trange Nedstedalsjuvet og er relativt smal. Den er en del av Tafjord 4, og vannet er hovedmagasin for kraftverket. Zakariasvatnet rommer 70 millioner m³ vann og er det største av de 13 magasinene i Tafjordfjellene. Nedste-Rødal med flere gårdsbruk ble neddemt ved reguleringen. Magasinet fylles opp utover sommeren særlig i forbindelse med snøsmeltingen i høyfjellet.

Det går privat vei (bygd og eid av Tafjord Kraft) fra Tafjord opp til Zakariasdammen og videre til Øvste Rødal. Et steinras gikk i april 2009 over veien ca. en kilometer nedenfor Zakariasdammen, men ingen ble tatt av raset.

Zakariasdammen ble tildelt arkitekturprisen Betongtavlen for 1976.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Visitnorway.com: Zakariasdam
Ben Swift

**Benjamin Swift** (født 5. november 1987 i Rotherham) er en britisk bane- og landeveissyklist.  Han fikk sin profesjonelle landeveisdebut i august 2007 som trainee (stagiaire) for Barloworld, og vant klatrekonkurransen i Tour of Britain. I 2008 syklet han for  British Cycling sitt utviklingslag og vant sitt første UCI-ritt. Under VM ble han nummer fire i U23-rittet, og signerte en toårs kontrakt med Katjusja. Han brøt kontrakten underveis, og gikk til Team Sky før 2010-sesongen. På den 2. etappen av Tour Down Under i 2011 vant han sin første etappeseier for Team Sky.

## Meritter landevei

;2008
:Coppa della Pace
:Coppa G. Romita
:5. etappe, Giro della Valle d'Aosta
;2009
:7. etappe Tour of Britain
;2010
: Sammenlagt og etappeseier Tour de Picardie
;2011
:2. etappe og 6 etappe, Tour Down Under
:5. etappe, Vuelta Castilla y León
:5. etappe, Romandie rundt 
:2. etappe, Tour of California
;2012
:2. og 5. etappe, Polen rundt
;2014
:1. etappe, Settimana Internazionale di Coppi e Bartali
:5. etappe, Baskerland rundt
;2015
:2. etappe, Settimana Internazionale di Coppi e Bartali
;2019
:Britisk mester i landeveisritt

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Skotfoss stadion

**Skotfoss stadion** er et fotballstadion som ligger på Skotfoss, 5 km utenfor Skien. Stadionet ligger ved Røråsen, ikke langt fra den gamle papirfabrikken som nå er nedlagt. 

Banen ligger rett nede ved elven, som er en del av Telemarkskanalen. På den ene langsiden er det sitteplasser. Klubbhuset ligger rett ved parkeringsplassen. Skotfoss har deltatt i den norske cupen flere ganger, og har derfor hatt besøk av store norske lag på Stadion. Blant annet da Vålerenga var der 7. mai 2003 i en kamp Vålerenga vant 5-1. 10. mai 2006 kom Odd Grenland på besøk i cupen. Odd Grenland vant 3-0. Etter det har ikke Skotfoss greid å kvalifisere seg til NM.
Bengt Arve Rem

**Bengt Arve Rem** (født 1961) er en norsk næringslivsleder.

Han er utdannet siviløkonom fra BI og statsautorisert revisor fra NHH. Han var revisor i Arthur Andersen & Co. 1985–1990 og avdelingsleder ved Oslo Børs 1990–1995, hvoretter han gikk inn i Aker ASA. Rem har vært finansdirektør i Aker ASA og daglig leder i Aker Holding AS. Rem ble oppnevnt til styremedlem i Aker Holding AS i 2007. Rem var viseadministrerende direktør i Arctic Securities ASA og administrerende direktør i Arctic Partners AS 2009–2014. I 2015 ble Rem konsernsjef i Kistefos AS.

## Referanser
Stockholmsbörsen

**Stockholmsbörsen** er Sveriges største markedsplass for handel med verdipapir. Foruten aksjer i svenske selskaper handles det også med andre typer verdipapirer, for eksempel obligasjoner, warrants, opsjoner og terminer.

__TOC__
Handelen er helt og holdent elektronisk, aksjehandelen skjer i det såkalte SAX-systemet og derivathandelen i Click-systemet. Handelen foregår altså ikke lenger på et spesifikt sted, i motsetning til tidligere hvor all handel foregikk i Börshuset i Stockholm. Et stort antall fondkommisjonærer og banker, både svenske og utenlandske, er medlemmer på Stockholmsbörsen og gir dermed sine kunder, såvel institusjoner som privatpersoner, rett til å handle på markedsplassen. 

Stockholmsbörsen drives av aksjeselskapet OMX, som også er notert på børsen. OMX driver også børsene i Helsingfors, København, Tallinn, Riga og Vilnius, under fellesnavnet The Nordic Exchange.

## Åpningstider for handel
Stockholmsbörsen er åpen mandag-fredag 09:00-17:30, unntatt høytidsdager. Aksjer i nærmere 300 selskap handles på Stockholmsbörsen. Handelen ble elektronisk 1. juni 1990.

## Børsindekser
Aksjeindekser som beskriver utviklingen på Stockholmsbörsen*
* [[AFGX]]
* [[OMXS]]
* [[OMXS30]]

== Inndeling av selskaper notert på Stockholmsbörsen==
Siden [[2006]] er de svenske, danske og finske børsene slått sammen til den *Nordiska listan* og de tre baltiske landenes børser slått sammen til en baltisk liste. Målsetningen er på sikt å forene disse to til én liste. Den nordiske listen er oppdelt i tre lister:

* Large Cap &ndash; børsverdien på selskapet skal være over en milliard [[euro]].
* Mid Cap &ndash; selskapet skal ha en børsverdi mellom 150 millioner og 1 milliard euro.
* Small Cap &ndash; selskap med en børsverdi mindre enn 150 millioner euro finnes her.
* First North (tidligere *Nya marknaden*) &ndash; handelsplass for mindre vekstselskaper i Norden

Dessuten benyttes en sektorinndeling i henhold til [[GICS]], *Global Industry Classification Standard''. Selskapene inndeles i ti ulike sektorer basert på deres hovedvirksomhet. De ti sektorene er:

# Energi
# Materialer
# Industrivarer og –tjenester
# Kapitalvarer og –tjenester
# Dagligvarer
# Helsetjenester
# Finans og eiendom
# Informasjonsteknikk
# Telekomoperatører
# Kraftforsyning

## Eksterne lenker
* Stockholmsbörsen
Kato Polemidia

**Kato Polemidia** (gresk: Κάτω Πολεμίδια Λεμεσού) er en kommune og by i distriktet Limassol på Kypros.

## Referanser
Mesa Geitonia

**Mesa Geitonia** (gresk: Μέσα Γειτονιά Λεμεσού) er en kommune og by i distriktet Limassol på Kypros.

## Referanser
Skotfoss TIF Fotball

**Skotfoss TIF Fotball** (stiftet i 1884) er fotballdelen av Skotfoss Turn & Idrettsforening. Klubben spiller sine kamper på Skotfoss stadion.

Klubben er en av landets eldste fotballklubber. Klubben ble stiftet i 1884 da engelske fremmedarbeidere som jobbet på papirfabrikken på Skotfoss, tok med seg fotballen over til Norge. Ikke lenge etter stiftet de en fotballklubb i byen Skien og Odds Ballklubb ble en klubb (som også regnes som Norges eldste eksisterende av NFF).

Skotfoss hadde sin beste sesong i 2009 hvor klubben endte på 5.-plass i 3. divisjon. A-laget spiller i 2012 i 3. divisjon, etter å ha rykket opp fra 4. divisjon i 2011.

## Tabellen 2012

## Kjente utøvere
Fotballspilleren Frode Johnsen har spilt i Skotfoss Fotball, og laget er hans moderklubb. Også Odd Grenland-spiller Tommy Svindal Larsen har vært i klubben, men som trener. Han ga seg som trener før 2009-sesongen.

## Eksterne lenker
*
Athienou

**Athienou** (gresk: Αθηένου, tyrkisk: *Kiracıköy*) er en kommune og by i distriktet Larnaka på Kypros.

## Referanser
Johan Pitka

**Johan Pitka** (født 19. februar 1872 i Järvamaa) var en estisk admiral, sjøoffiser og forretningsmann. 

Pitka utdannet seg for en yrkeskarriere i handelsflåten. I 1895 ble han kaptein og seilte deretter i utenriksfart. I årene 1907 til 1917 var drev han rederivirksomhet i Estland og Storbritannia. Etter revolusjonen i Russland i 1917 vendte han tilbake til Estland, der han engasjerte seg i kampen for landets selvstendighet. I 1918 deltok han i opprettelsen av sjøforsvarsdelen av nasjonalgarden (*Kaitseliit*), i grensevakten og i oppsettingen av pansertog. Pitka deltok i den estiske uavhengighetskrigen som sjef for sjøforsvarsstyrkene, første med rang av kaptein fra mars 1919, deretter ble han i september samme år forfremmet til kontreadmiral. 

Etter at uavhengighetskrigen var vunnet trakk Pitka seg tilbake fra sjøforsvaret og gikk inn i forretninger. Han bodde en periode i Canada der han drev med landbruk. Ved Sovjetunionens okkupasjon av Estland i 1940 unnslapp Pitka til Finland. I april 1944 vendte han tilbake til Estland for å organisere motstand mot de sovjetiske styrkene. Han ble sist hørt fra i september 1944 og hans skjebne er uviss. Det antas at han falt i kamp i Läänemaa.

Det estiske sjøforsvarets flaggskip ENS «Admiral Pitka» er oppkalt etter Johan Pitka.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Johan Pitka, Väike-Maarja vald. 
* ENS Admiral Pitka, Estlands sjøforsvar.
Corvara

**Corvara** (italiensk *Corvara in Badia*) er den øverste kommunen i den ladinsktalende dalen Val Badia i Dolomittene (Syd-Tirol, Nord-Italia). 91 % av de ca. 1352 (2013)&nbsp;innbyggerne snakker ladinsk, resten tysk eller italiensk.

Corvara ligger i  umiddelbar nærhet av to viktige fjellpass, Freapasset (2121&nbsp;moh.) mot Gherdëina i vest og Campolongopasset (1875&nbsp;moh.) mot Fodom i syd. Corvara grenser til Sellamassivet i sydvest (3152&nbsp;moh. i *Piz Boe*) og Pözgruppa i nord (opptil 2665&nbsp;moh. i *Sassongher*).

Corvara er den mest turistiske kommunen i Val&nbsp;Badia og kan bl.a. by på diverse hoteller og restauranter. Både ski-, vandre-, klatre- og sykkelturisme er av betydning. Syklister passerer Corvara på «Sellaronda», dvs. runden rundt Sellamassivet.

Kommunen består av de to landsbyene *Corvara og **Calfosch*. Kirken i Corvara stammer fra gotikken. Området ble befolket fra Gherdëina i løpet av det 10. århundre.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ants Laikmaa

**Ants Laikmaa** (opprinnelig Hans Laipman; født 5. mai 1866 i Vigala i Rapla i det facærende Tsarrussland, død 19. november 1942 ved Taebla i Lääne i Estland) var en estisk maler.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Ants Laikmaa (inntil 1935 Hans Laipman) var barn nr. 13 i en fattig estisk familie. Han gikk på skoler i Vigala, Haapsalu og Lihula. Moren døde mens han var barn. Laikmaa fattet tidlig interesse for maling, og begav seg til fots fra Riga til Düsseldorf. Der studerte han fra 1891 til 1893 og i 1896/97 ved Kunstakademie Düsseldorf. 

### Maler
Fra 1897 arbeidet han i Düsseldorf, inntil han dro tilbake til Tallinn høsten 1899.

Fra 1900 til 1907 var Ants Laikmaa aktiv som kunstner i Tallinn og Haapsalu. Studiereiser førte ham til Belgia, Frankrike, Østerrike, Finland og Nederland. I 1901 arrangerte han den første estiske kunstutstilling noensinne i Tallinn, og i 1906 fulgte den første estiske kunstutstillingen i Tartu. I 1903 grunnla han en atelierskole i Tallinn, og i 1907 stiftet han den estiske kunstforeningen (*Eesti Kunstiselts*).

I 1904 traff den 38 år gamle Laikmaa sitt livs store kjærlighet, den 21 år gamle Marie Hacker. Hun ble senere under navnet Marie Under en av tidens mest kjente lyrikere. Samme år malte Laikmaa to portretter av henne, som står som to av Laikmaas mest kjente arbeider.

Fra 1907 til 1909 arbeidet han hovedsakelig i Finland. 1909&ndash;1913 besøkte han Europas store kunstbyer. Fra 1910 til 1912 bodde han blant annet i Capri og Tunisia. Fra 1913 til 1931 arbeidet Ants Laikmaa som kunstner og kunstpedagog i Tallinn. I 1927 ble hans eneste datter født, et barn av modellen «Miku». I 1932 bosatte Laikmaa seg i nærheten av Taebla i Lääne, på gården Kadarpiku, som han selv tegnet med en sju mål stor park. Her bodde og arbeidet han resten av livet.

Ants Laikmaa døde i november 1942, og ligger begravd i Kadarpiku. Siden 1960 har gården vært museum, viet til Laikmaas liv og verk.

### Særpreg
Ants Laikmaa er fremfor alt kjent for sine akvarellmalerier. Han brakte impresjonismen til Estland. Hans portretter av Estlands intellektuelle og kunstneriske elite er ofte beskrevet som mesterlige. Laikmaa var også politisk engasjert. Fremfor alt arbeidet han for utdanning av estiske kunstnere og markedsføring av estisk kunst. Han var en av grunnleggerne av det estiske nasjonalmuseet (*Eesti Rahva Muuseum*) i Tartu.

## Kjente verk
* Selvportrett (1902)
* *Lääne neiu* (1903)
* Portrett av Marie Under (1904) 
* *Vigala taat* (1904) 
* Portrett av August Kitzberg (1915)


ANTS LAIKMAA 1910 Capri maastik.jpg
ANTS LAIKMAA 1911–1912 Vaade Caprilt.jpg
ANTS LAIKMAA 1922 Selma.jpg
ANTS LAIKMAA 1924 Kaugelt näen kodu kasvamas.jpg
ANTS LAIKMAA 1936 Taebla maastik.jpg


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Ants Laikmaa Museum i Taebla
* Utførlig biografi (estisk)
Badia

**Badia** (tysk *Abtei*) er en kommune i den ladinsktalende dalen Val Badia i Dolomittene (Syd-Tirol, Nord-Italia). 93 % av de ca. 3425 (31.12.2013) &nbsp;innbyggerne snakker ladinsk, resten italiensk eller tysk.

Kommunen består, nedenfra og oppover, av landsbyene Badia (italiensk Badia / tysk Abtei), *La Ila* (*La&nbsp;Villa* / *Stern*) og *San&nbsp;Ćiascian* (*San&nbsp;Cassiano* / *St.&nbsp;Kassian*). Landsbyene ligger mellom Pözgruppa i vest og Fanesfjellene i øst. De sistnevnte når 3064&nbsp;moh. i *Conturines*. Den mest markante toppen i Pözgruppa er *Sassongher* (2665&nbsp;moh.).

Ved La Ila forgrener dalen seg i *[[Corvara]]* mot Frea- og Campolongopasset i syd på den ene siden, og *San&nbsp;Ćiascian* mot Valparolapasset (2192&nbsp;moh.) i sydøst på den andre siden. Det sistnevnte passet danner forbindelsen til Cortina d'Ampezzo, hvis man kjører oppover Freapasset kommer man til Val Gardena.

Badia ble, som resten av Val Badias østre dalside, på initiativ fra klosteret Sonnenburg befolket fra Pustertal i løpet av det 10. århundret. Kommunens navn minner fremdeles om dette abbediet, som var grunneieren gjennom hele middelalderen.

Musikkfestivalen Badia Rocks ble arrangert i Badia fra 2001 til 2008.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
La Val

**La Val** (tysk *Wengen*, italiensk *La Valle*) er en kommune i den ladinsktalende dalen Val Badia i Dolomittene (Syd-Tirol, Nord-Italia). 98&nbsp;% av de ca. 1317&nbsp;innbyggerne snakker ladinsk.

Kommunen består av to landsbyer La Val og Pidrô. I tillegg finnes det i Kommunen flere enkeltstående gårdsklynger (*viles*), som ligger mellom 1100 og 1600&nbsp;meter over havet. De fleste ligger på østsiden av Val&nbsp;Badia i en liten sidedal i Fanesfjellene, og fikk ikke veiforbindelse før på 1960-tallet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sutlej

**Sutlej** (også skrevet **Satluj**, panjabi: ਸਤਲੁਜ, sanskrit: शतद्रु eller सुतुद्री &ndash; IAST: *Suṭudri*, urdu: ستلج og hindi: सतलुज) er ei elv i det nordlige India og Pakistan. Den er 1&nbsp;450 kilometer lang, og er den lengste av de fem elvene som renner gjennom den historiske regionen Punjab. Elva har utspring lengst vest i Tibet med om lag 500&nbsp;km under navnet *Xiangguan He*, og renner gjennom Himalaya og derfra i sørvestlig retning gjennom Punjab til samløpet med elva Chenab i Pakistan.

## Geografi
Elva springer ut fra innsjøen Rakshastal (*La'nga Co*) i Tibet, like vest for fjellet Kailasha, hvor den kalles *Langqên*. Den renner herfra mot vest og krysser grensa til India gjennom Shipki La-passet i delstaten Himachal Pradesh, hvor den snur mot sørvest og faller gjennom fjellene i Himalaya. Den øvre delen av elva er uten veiforbindelser, og ble først utforsket med elvekajakker og flåter av russiske og tyske lag i 2004.

Ute av Himalaya passerer elva Bhakra-demningen, og renner deretter fra Himachal Pradesh og ut på slettelandet i delstaten Punjab, hvor den passerer byen Ludhiana. Den løper sammen med elva Beas ved Hari-Ke-Patan sør for Amritsar, og fortsetter sørvestover inn i den pakistanske Punjab-regionen. Sutlej ender ved samløpet med Chenab, og de to elvene danner sammen elva Panjnad, som munner ut i Indus ved Mithankot.

Sutlej er den østligste av elvene i Punjab, og i den tørre regionen sør og øst for elva ligger Thar-ørkenen.

## Bruk
Vannet i Sutlej er allokert til India i henhold til en avtale mellom India og Pakistan om fordeling av vannet i Indus og sideelvene, og store deler blir avledet til irrigasjonskanaler i India. Den enorme Bhakra-demningen ved byen Nangal, med tilhørende kraftverk og irrigasjonskanaler, er bygget av den indiske staten. Det er også flere andre store vannkraftprosjekter langs Sutlej, som for eksempel kraftverket Karcham-Wangtoo på 1000&nbsp;MW. Det har også vært foreslått å bygge en 214&nbsp;km lang kanal, kalt *Sutlej-Yamuna Link* i India for å knytte sammen elvene Sutlej og Yamuna. Forslaget har imidlertid møtt motstand og er henvist til landets høyesterett.

## Referanser
Mareo

**Mareo** (tysk *Enneberg*, italiensk *Marebbe*) er en kommune og en dal i Dolomittene (Syd-Tirol, Nord-Italia). I&nbsp;likhet med Val Badia, som Mareo er en sidedal av og danner en kulturell enhet med, er Mareo overveiende ladinsktalende (93&nbsp;%). Resten av de ca. 2700&nbsp;innbyggerne snakker tysk eller italiensk. Den øvre delen av dalen heter **Val da Tamersc**.

Dalen strekker seg oppover mot sydøst og ligger mellom Plan de Corones i nord (*Kronplatz*, 2275&nbsp;moh.), Prags-Dolomittene i nordøst (2810&nbsp;moh. i *Sas dl Porta* eller *Seekofel*) og Fanesgruppa i sydvest (3077&nbsp;moh. i *Piz dles Cunturines*). Mareo kan nås fra Pustertal via inngangen til Val&nbsp;Badia eller via Furćiapasset (1759&nbsp;moh.). Øverst i dalen fører Limopasset (2172&nbsp;moh.) til Cortina d'Ampezzo, men dette passet kan bare passeres til fots eller på sykkel.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fødeavdeling

**Fødeavdeling** finnes på større sykehus som har ansvar for alt vedrørende kvinnesykdom, graviditet m.m. Det er også på fødeavdeling som ultralydsundersøkelse av foster utføres.

Foruten lege, sykepleier og helsefagarbeider finnes spesialutdannet smertelege, kurator samt et spesielt psykologteam.
San Martin de Tor

**San Martin de Tor** (tysk *St.&nbsp;Martin in Thurn*, italiensk *San Martino in Badia*) er en kommune i den ladinsktalende dalen Val Badia i Dolomittene (Syd-Tirol, Nord-Italia). 97 % av de ca. 1700&nbsp;innbyggerne snakker ladinsk.

Kommunen omfatter ved siden av landsbyen *San Martin* også *Antermëia*, *Lungiarü*, *Piculin* og borgen *[[Tor (borg)|Tor]]* (tysk *Thurn*; begge deler betyr «tårn»). Borgen ble rundt 1230 ført opp av fyrstbiskopen av Brixen i romansk stil. Den rommer i dag det ladinske landsmuseet.

Via Börzpasset (2003&nbsp;moh., tysk *Würzjoch*) består det en forbindelse over Odlefjellene (2875&nbsp;moh. i *Pütia*, tysk *Peitlerkofel*) til Funésdalen (tysk *Villnöß*), som også var ladinskspråklig inntil middelalderen. Kommunens område ble befolket fra Fúnes i det 9. og 10. århundre.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
San Martino

**San Martino** kan vise til:

* San Martino Alfieri, en by og kommune i provinsen Asti i regionen Piemonte i det nordlige Italia
* San Martino Canavese, en kommune i storbyområdet Torino i regionen Piemonte i det nordlige Italia

## Se også

* San Martin
San Martín

**San Martín** har flere betydninger:
* San Martin de Tor, en kommune i den ladinsktalende dalen Val Badia i Dolomittene, Syd-Tirol, Nord-Italia
* San Martín (region), en region i det nordøstlige Peru
* San Martín (forskningsstasjon), en argentinsk forskningsstasjon i Antarktis
* San Martín de las Pirámides, en kommune nordøst i den meksikanske delstaten México
* San Martín de San Juan, en argentinsk fotballklubb fra byen San Juan i provinsen San Juan

## Se også

* San Martino
Johannes Josef Duin

**Johannes Josef Duin** (1912–1985) var en nederlandsk katolsk prest som virket i Norge. Han utmerket seg som kirkehistoriker på høyt nivå. 

Han studerte i Leuven og Fribourg, og ble dr. theol. Prestevielsen fant sted 23. mars 1937 i Hees ved Nijmegen i Nederland. Han kom til Norge 3. september 1939, og virket under annen verdenskrig som kapellan ved St. Olav kirke i Oslo. I april 1945 ble han arrestert, og satt fengslet i Møllergt. 19 til freden kom. Senere virket han som katolsk sogneprest i Porsgrunn (1947–1957) og Hamar (fra 1957 til sin død, med et avbrudd 1965-1968 som sogneprest i Halden).

Foruten en rekke kirkehistoriske artikler i tidsskrifter har han etterlatt seg bøkene

* *Epistolarium Commercium P. Laurentii Nicolai Norvegi S.J. Aliaque Quaedam Scripta De Manu Eius*, redigert sammen med Oskar Garstein, i serien Norvegia Sacra, bind XXIII, Oslo:St. Olavs Forlag, 1980 ISBN 82-7024-025-7
* *Streiftog i norsk kirkehistorie 1450-1880*, Oslo:St. Olav, 1984
## Referanser
Villnöß

**Villnöß** (uttales «fil-nøs»; italiensk *Funes*) er en italiensk kommune i Dolomittene i Syd-Tirol. Kommunen er sammenfallende med *Vilnösser Tal*, som er en venstre (østre) sidedal av Eisacktal. Dalen er 24&nbsp;km lang og strekker seg fra Eisacktal (ved Klausen) oppover til Würzpasset (2003&nbsp;moh., mot Val Badia) og Geislerfjellene (3025&nbsp;moh. i *Furcheta* og 2875&nbsp;moh. i *Peitlerkofel*). Dalens landsbyer ligger vakkert til i de bratte, men frodige fjellsidene.

Det fins ikke noe tettsted i dalen som bærer kommunens navn. Villnöß’ hovedsted er *St.&nbsp;Peter*. De andre landsbyene i dalen heter *Teis*, *St.&nbsp;Valentin*, *St.&nbsp;Jakob*, *St.&nbsp;Magdalena* og *Koll* (i&nbsp;omtrentlig rekkefølge nedenfra og opp). Befolkningen er tysktalende (99&nbsp;%). Inntil middelalderen snakket innbyggerne ladinsk, slik de fremdeles gjør på andre siden av Würzpasset. Dalens ladinske navn er *Funés*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Turistinformasjon om Villnöß
Lefkara

**Lefkara** (gresk: Λεύκαρα) er en kommune i distriktet Larnaka på Kypros.

Den lille landsbyen Lefkara med sine 1 100 innbyggere ligger oppe i fjellene mellom Larnaka og Limassol, og har blitt et svært populært utfluktsmål for turister. Lefkara har blitt hovedstaden i Kypros håndverksindustri, og er først og fremst kjent for sine kniplinger. Lefkara er også kjent for produksjon av sølvtøy.

## Referanser
Agia Napa

**Agia Napa** (gresk: *Αγία Νάπα*, tyrkisk: *Aiya Napa*) er en kommune og by i distriktet Famagusta på Kypros og en av landets mest kjente turiststeder. 

Før den tyrkiske invasjonen av Kypros i 1974 var Famagusta og Kyrenia de to store feriebyene på øya. I årene etterpå ble turistindustrien bygd ut i området ved Agia Napa. Før 1974 var Agia Napa en liten fiskerlandsby med noen hundre innbyggere bygd rundt et venetiansk kloster. Agia Napa ligger på sørøstkysten av Kypros, og er kjent for sitt hektiske natteliv om sommeren. Mye tyder på at byen også eksisterte i romersk tid. Man finner blant annet rester etter en akvedukt. Navnet Agia Napa betyr "Den hellige skogen i dalen". Hovedgaten Makarios III-avenyen går gjennom hele byen og ned til havnen. Her ligger de fleste serveringsstedene og butikkene. Midt i byen ligger torget – Seferis-plassen. Sentrum i byen er fiskehavnen. Her ligger det en rekke tavernaer.

## Strender
Nissi-stranda er blitt beskrevet som «folkestranda». Vest for byens sentrum ligger Makronissos-stranda, 4 km unna. Øst for sentrum ligger Konnos-stranda, 4 km unna. Stranda til Fig Tree-bukta er en mil nordøst for byens sentrum.

## Referanser
Akanthou

**Akanthou** (gresk: Ακανθού, tyrkisk: *Tatlısu*) er en kommune i distriktet Famagusta på Kypros.
Deryneia

**Deryneia** (gresk: Δερύνεια, tyrkisk: *Derinya*) er en kommune og en landsby i distriktet Famagusta på Kypros.

## Referanser
Nikosia (distrikt)

**Nikosia** er et distrikt av seks distrikter på Kypros. Distriktets største by er også øylandets hovedstad, Nikosia. En liten del av det administreres av Nord-Kypros.

Distriktet består av kommunene Agios Dometios, Aglantzia, Engomi, Dali, Kythrea, Lakatameia, Latsia, Lefka, Morfou, Nikosia og Strovolos.

## Referanser
Emsland

**Emsland** er en landkrets (Landkreis) i Niedersachsen i Tyskland ved grensen til Nederland. Navnet kommer fra elven Ems som krysser regionen fra sør til nord. Landkretsen er delt i 60 kommuner. De største byene er Lingen, Meppen og Papenburg.

## Referanser