open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johan Lyder Brun

**Johan Lyder Brun** (født 18. februar 1870 i Kristiania, død 1. januar 1950 i Oslo) var en norsk luthersk teolog. Med sin bakgrunn i en embetsmanns- og presteslekt stod Lyder Brun på historisk og sosialt betinget avstand til den pietistiske vekkelseskultur i Norge. Dette var utvilsomt med på å gjøre ham til en omdiskutert skikkelse under de spesielle forhold som rådet i norsk kirke- og kristenliv i første halvdel av 1900-tallet.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Johan Lyder Brun var sønn av sogneprest Johan Nordal Brun (1839–1909) og Georgina (Gina) Dorothea Brock (1842–1912). Han var sønnesønns sønn av biskop Johan Nordahl Brun (1745–1816).

Brun ble cand. theol. i 1892. I 1893 studerte han i Tyskland, blant annet hos professorene Martin Kähler i Halle, Theodor von Zahn i Erlangen, og Adolf von Harnack i Berlin. Han ble universitetsstipendiat i 1894.

### Karriere
I 1897 ble han professor i nytestamentlig teologi ved Kristiania universitet. Brun gjorde seg kjent som en talentfull representant for fpr den såkalte liberale teologi og bidro til å gi den hjemstadsrett i Norge. 

Han var den ledende blant de liberale og kulturåpne professorer ved Det teologiske fakultet, og stod sentralt under de teologiske konflikter som preget Statskirken i et par tiår etter «professorstriden» 1904–06 utløst av at devar blitt ledig et professorat i systematisk teologi på Det teologiske fakultet. Fakultetets flertall under Bruns ledelse valgte å legge vekt på den vitenskapelige frihet og kompetanse ved ansettelse av en ny professor i systematisk teologi, Johannes Ording. I tiden som fulgte, ble Brun av mange konservative kirkelige grupper oppfattet som en hovedmotstander.

I 1913 ble han ordførende i Den Norske Presteforenings fremskrittsgruppe og var også medlem av flere kommisjoner for utredning av kirkelige spørsmål. Han var aktiv bidragsyter til Norsk Teologisk Tidsskrift, som han var medredaktør for 1900–39.

Johan Lyder Brun hadde som professor en rekke studieopphold i Skottland, England, Nederland, Tyskland, Italia, Hellas, Tyrkia, Palestina og Syria, og var flere ganger foreleser ved andre universiteter og akademier i Norden, Skottland og Tyskland. Han var dekanus ved Det teologiske fakultet 1905–09, 1911, 1917–19 og 1938–40. Han lot seg ordinere til prest i 1924. 

Av hans store vitenskapelige og populærvitenskapelige forfatterskap kan fremheves *Paulus lære om loven* (1897), *Fra Jesu liv og fra aposteltiden* (1903), *Jesu evangelium* (1916, nytt opplag i 1926, Bruns mest betydelige skrift), *Paulus' kristelige tanker* (1919, andre utgave 1929) og *Modern teologi* (1924).

## Medlemskap og utmerkelser
Brun var kommandør av St. Olavs Orden og innehaver av Nordstjerneordenen. Han var æresdoktor i teologi ved Københavns Universitet, Uppsala universitet og University of St Andrews.

Han var medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi og av Kungliga Humanistiska Vetenskapssamfundet i Lund.
## Verker

## Referanser
Fredrik Petersen (teolog)

**Fredrik Petersen** (født 23. april 1839 i Stavanger, død 9. januar 1903) i Kristiania var en norsk teolog.

Han ble cand. theol. 1862, og var deretter lærer ved Aars og Voss' skole, før han ble residerende kapellan i Skien 1873. 

Fra 1875 til sin død var han professor i systematisk teologi ved Det teologiske fakultet ved Universitetet i Oslo.

Petersen ble i 1887 utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden «for videnskabelig Fortjeneste».

## Verker
* *Forskningen og den christelige tro* (1886)
* *Fritænkerne og kristentroens moralske værd* (1891)
* *Religion og videnskab* (1893)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kort biografi ved Det teologiske fakultet, UiO
* Norsk biografisk leksikon
Gisle Johnson

**Gisle Christian Johnson** (1822–1894) var en norsk teolog.

## Liv og virke
Han hadde farfar fra Island (se *slekten [[Johnson]]*), men vokste opp i Kristiansand, og tok teologisk embetseksamen i Christiania i 1845. Deretter hadde han et studieår i Tyskland hvor han kom i kontakt med Carl Paul Caspari. Gisle Johnson ble i 1849 lektor ved universitetet, og i 1860 ble han ansatt som professor, først i systematisk teologi og dogmehistorie, fra 1875 i kirkehistorie. 

Som forkynner var han konservativ pietist og advarte mot tidens vantro og politiske radikalisme. Han videreførte den haugianske tradisjonen med offentlige bibellesninger.

I 1855 stiftet han Christiania Indremissionsforening og i 1868 Den norske Lutherstiftelse (fra 1891 Det norske lutherske Indremisjonsselskap). I 1858 grunnla han sammen med Carl Paul Caspari og Tønder Nissen *[[Theologisk tidsskrift for den evangelisk lutherske kirke i Norge]]*, og i 1863 *[[Luthersk Kirketidende]]*. I 1862 gav han sammen med Caspari ut en norsk oversettelse av Konkordieboken, som kom i nytt opplag i 1866, og senere i flere opptrykk.

Johnson ble ridder av St. Olavs Orden i 1866, og ble forfremmet til kommandør av 1. klasse i 1882.

I 1883 stod han bak oppropet «Til Christendommens Venner».

## Verker
* *Grundrids af Den systematiske Theologi* (1878)
* *Forelæsninger over dogmehistorien* (1898)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kort biografi ved Det teologiske fakultet, UiO
* Kort biografi av Ingrid Brissach 
* Adresseavisa , 5. september 2006

## Litteratur
D. Thorkildsen. *Da kirken oppdaget folket. I S.Aa. Christophersen og T. Wyller (red). *Arv og utfordring''. Oslo 1995.

## Kilder
* "Fra Hersleb til Dahl" – artikkelserie om 13 profiler ved Det teologiske fakultet gjennom 180 år
*
Johnson

**Johnson** er en norsk slekt, opprinnelig fra Island. Den innvandret til Norge i 1789 fra Danmark med presten *[[Gisle Johnson (d. 1829)|Gisle Johnson]]* (død 1829 i Austre Moland).

## Kjente medlemmer
* Gisle Johnson (d. 1829), sogneprest i Østre Moland.
* Georg Daniel Barth Johnson ( f.1794&ndash;1872), veiingeniør 
* Gisle Christian Johnson (1822&ndash;94), professor i teologi
* Samuel Johnson (1861&ndash;1928), høyesterettsadvokat
* Jonathan Johnson (1866&ndash;1953), stortingsrepresentant, ordfører på Nøtterøy 1898&ndash;1916
* Lauritz Johnson (1906&ndash;92), programskaper, kjent som «Onkel Lauritz» fra Barne-TV
* Kaare Espolin Johnson (1907&ndash;94), tegner
* Alexander Lange Johnson (1910&ndash;89), biskop
* Jon Anton Samuel Johnson (f. 1920), professor
* Kristin Johnson (1940&ndash;2019), programvert i NRK
* Pål Espolin Johnson (f. 1940), forfatter
* Gisle Espolin Johnson (f. 1942), bedriftsrådgiver, innførte ordet «snillisme»
* Nils Johnson (f. 1956), skuespiller
* Guri Johnson (f. 1961), skuespiller
* Jonathan Espolin Johnson (f. 1972), skuespiller

## Segl
Flere i slekten bruker segl med et motiv som først ble brukt av stamfaren Jon Jacobson (død 1808) som var sysselmann i Vadla, Island. Han var far til innvandreren Gisle Johnson (død 1829).

Seglet har oval flate og motivet er et kartusjformet skjold med segleierens forbokstaver (initialer). Det er en oppvoksende, tredelt kvist på hver side av skjoldet. Skjoldets bunn er skravert med vannrette streker (heraldisk blått ?). På skjoldets overkant står en naken menneskefigur med høyre hånd i siden og i venstre hånd en sabel og en skålvekt, det vil si en variant av symbolet Justitia. Til venstre for mennesket er det en liten, ubestemt figur, muligens en fugl. Fra seglets øvre, høyre side er det en framkommende, sterkt stilisert løve.

## Litteratur

* Høibo, Gudrun Johnson: *Slekten Johnson : Norge – Island – Norge: Gisle Johnson (Jacobæus), hans forfedre på Island og hans etterkommere gjennom sønnen Georg Daniel Barth Johnson*, Oslo 1983, ISBN 82-991013-0-1
* Johnson, Alex: *Fortegnelse over den islandske sysselmann Jon Jakobssons efterkommere på såvel manns- som kvinnesiden gjennem hans til Norge innflyttede søn Gisle*, Stabekk 1935
* Johnson, Georg D.: *Familien Johnson*, Dybwad, Kristiania 1908
* Cappelen,Hans: *Norske slektsvåpen*, Oslo 1969 (2. opplag 1976), side 33.
Ording

**Ording** er en norsk slekt som innvandret fra byen Ording i Slesvig til Skien tidlig på 1700-tallet med *Boye Pettersen Ording*.

Slektsmedlemmer har også brukt slektsnavnene Bøyesen, Boysen, Boyson m. fl. etter fornavnet Bøye eller Boye som har vært mye brukt i slekten helt fra 1700-tallet.
Fra og med 1700-tallet har slektsmedlemmer vært kjøpmenn og drevet til dels omfattende handelsvirksomhet i Skien. Flere av slekten ble kjent som ivrige medlemmer av den strenge herrnhutermenigheten (brødremenigheten). Fra 1800-tallet er det i slekten flere prester og akademikere. Mange av slekten er bosatt i Oslo.

Nå for tiden har slekten – gjennom kvinner i slekten – en stor mengde etterkommere med mange forskjellige slektsnavn.

## Noen berømte slektsmedlemmer
* Joachim Stockfleth Ording (1826&ndash;1909), kjøpmann
*Christiane Elisabeth Bøyesen (1768&ndash;1833), gift 1. i 1786 med Diderich von Cappelen (1734&ndash;1794), og 2. i 1796 med enkemannen Jacob Aall (død 1826 og onkel av eidsvollsmannen med samme navn), Borgestad gård. Hun var farfars mor til Sofie f. Cappelen gift med statsminister Gunnar Knudsen (død 1928).
* Johannes Ording (1869&ndash;1929), professor i teologi
* Hans N. H. Ording (1884&ndash;1952), professor
* Arne Ording (1898&ndash;1967), professor
* Emil Boyson, forfatter
* Bjart Anker-Ording (1898&ndash;1975), offiser og rytter
* Aake Anker-Ording (1899&ndash;1979), politiker
* Jørgen Fredrik Ording (1902&ndash;1987), lektor og politiker
* Fredrik Boye Ording (1900&ndash;1986), professor i geodesi ved NTH
* Jørn Ording (1916&ndash;2001), skuespiller
* Ebbe Ording (1939&ndash;), journalist i NRK

## Litteratur
* Rikard Berge og Elisa Tandberg: *Skiensslekten Ording-Bøyesen, Bøyson, Bøysen gjennom 300 år*, Skien 1975.
Robert Crippen

**Robert Laurel Crippen** (født 11. september 1937) er en amerikansk testpilot og astronaut.

## Romferder
* STS-1 – Den første bemannede ferd med en romferge, Columbia.
* STS-7 – 18. juni–24. juni 1983.
* STS-41C – 6. april–13. april 1984.
* STS-41G – 5. oktober–13. oktober 1984

## Bilder

Fil:Sts-1 crew.jpg|Young og Crippen. STS-1-mannskapet
Fil:Columbia STS-1 training.jpg|Young og Crippen, under trening til STS-1
Fil:STS-41-C-crew-small.jpg|STS-41C-mannskapet
Fil:STS-41-G crew.jpg|STS-41G-mannskapet


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Liste over professorer ved Det teologiske fakultet (UiO)

Dette er en liste over noen tidligere og nåværende professorer ved Det teologiske fakultet ved Universitetet i Oslo.

* 1814&ndash;1836 Svend Borchmann Hersleb (teologi, hebraisk)
* 1818&ndash;1835 Stener Johannes Stenersen (teologi: nytestamentlig eksegese, etikk og kirkehistorie)
* 1836&ndash;1846 Christian Nicolai Keyser (teologi)
* 1839&ndash;1870 Jacob Frederik Dietrichson (teologi)
* 1843&ndash;1854 Jens Matthias Pram Kaurin (teologi)
* 1857&ndash;1892 Carl Paul Caspari (teologi)
* 1860&ndash;1894 Gisle Christian Johnson (teologi)
* 1864&ndash;1875 Rasmus Tønder Nissen (teologi)
* 1870&ndash;1894 Frederik Wilhelm Klumpp Bugge (teologi)
* 1875&ndash;1903 Fredrik Petersen (teologi)
* 1877&ndash;1897 Edvard Munch Myhre (teologi)
* 1879&ndash;1884 Elias Blix (ekstraordinær professor i hebraisk)
* 1885&ndash;1893 Anton Christian Bang (ekstraordinær professor i kirkehistorie)
* 1894&ndash;1906 Sigurd Vilhelm Odland (teologi)
* 1896&ndash;1933 Simon Temstrup Michelet (teologi)
* 1897&ndash;1940 Johan Lyder Brun (teologi)
* 1897&ndash;1938 Andreas Brandrud (teologi)
* 1906&ndash;1926 Johannes Ording (teologi)
* 1906&ndash;1938 Christian Ihlen (teologi)
* 1921&ndash;1945 Nils Oluf Kolsrud (kirkehistorie)
* 1922&ndash;1933 Sigmund Olaf Plytt Mowinckel (ekstraordinær professor i teologi)
* 1933&ndash;1954 Sigmund Olaf Plytt Mowinckel (teologi)
* 1939&ndash; Einar Molland (teologi)
* 1939&ndash;1952 Hans Nielsen Hauge Ording (teologi)
* 1946&ndash;1965 Nils Alstrup Dahl (teologi)
* 1952&ndash;1953 Herman Lundin Jansen (teologi)
* 1953&ndash;1967 Reidar Hauge (teologi)
* 1954&ndash;1982 Arvid Schou Kapelrud (teologi)
* 1954&ndash;1978 Johan Bernitz Hygen (teologi)
* 1959&ndash; Jacob Jervell (teologi)
* 1964&ndash;1972 Kristen Nikolai Valkner (teologi)
* 1965&ndash;1983 Ragnar Skouge Leivestad (teologi)
* 1968&ndash; Nils Egede Bloch-Hoell (teologi: misjonsvitenskap og økumenikk)
* 1971&ndash; Inge Johan Lønning (teologi)
* 1974&ndash; Helge Fæhn (teologi)
* 1979&ndash; Ingun Montgomery (teologi)
* 1982&ndash; Svein Aage Christoffersen (teologi: de systematiske disipliner)
* 1984&ndash; Halvor Moxnes (teologi: Det nye testamente)
* 1991&ndash; Berge Furre  
* 2000&ndash; 2002 Kari Elisabeth Børresen 
* 2014 Marius T. Mjaaland (eksistensfilosofi, fenomenologi, religionsfilosofi og systematisk teologi)
Folkesosialisme

**Folkesosialisme** er et begrep som i Norge har handlet om sosialismen som middel til å samle nasjonen på demokratisk grunn. Folkesosialisme ble først brukt i denne betydningen av Halvdan Koht i et essay i 1923. Kohts visjon var ikke et klasseløst samfunn, men et bredt klassesamarbeid bygget på folkedannelse og nasjonal fellesskapsfølelse.

Kohts folkesosialisme fikk stor innvirkning på Arbeiderpartiets politisk-ideologiske utvikling i 1930-årene. Idéhistorikeren Rune Slagstad mener at Koht spant «en ideologisk bro fra det bygde-radikale Venstre til det avrevolusjonerte Arbeiderpartiet» og anser etableringen av NRK, «folkedannelsens nye nasjonale medium», som et produkt av folkesosialismen.

I Danmark har begrepet «folkesocialisme» vært knyttet til Socialistisk Folkeparti og brukt mer synonymt med venstresosialisme.

## Referanser
Joe Henry Engle

**Joseph Henry Engle** (1932–2024) var en amerikansk testpilot og astronaut. Han startet på flyskole i 1957 etter å ha fullført ingeniørutdannelse. Fra 1963 var han tilknyttet NASA som testpilot.

Han var reservemannskap for Apollo 14, egentlig tiltenkt mannskap på Apollo 17, men erstattet med Harrison Schmitt kort tid før ferden. Han var satt opp som mannskap på Apollo 18, men den ferden ble kansellert da man la ned måneprogrammet. Han ble deretter overført romfergeprogrammet og gjennomførte flere test-turer med Enterprise fra juni til oktober 1977. På den andre bemannede ferd med en romferge, STS-2 med Columbia, var han pilot og i 1985 var han fartøysjef på STS-51-I med Discovery.

Han tilbragte totalt 225 timer i verdensrommet. Han pensjonerte seg i 1986, men hadde enkelte konsulentoppdrag etter det, blant annet under etterforskningen av Challenger-ulykken.

## Bilder

Sts-2 crew.jpg|STS-2-mannskapet
STS-51-I crew.jpg|STS-51-I-mannskapet


## Referanser


## Eksterne lenker
* NASAs biografi om Engle
Richard H. Truly

**Richard Harrison Truly** (1937–2024) var en amerikansk astronaut og direktør i NASA fra 1989 til 1992.

Han gjennomførte flere test-turer med Enterprise fra juni til oktober 1977.

## Romferder
* STS-2 &ndash; Den andre bemannede ferd med en romferge, Columbia.
* STS-8 &ndash; Første oppskyting og landing om natten

## Bilder

Sts-2 crew.jpg|STS-2-mannskapet


## Referanser


## Eksterne lenker
* NASAs biografi om Engle
Liten søndagsprinsesse

**«Liten søndagsprinsesse»** er en skulptur laget av den norske kunstneren Fritz Røed. Skulpturen står utstilt i Fritz Røed-parken i Bryne.Den har siden parkens åpning 1. oktober 2004 vært utsatt for en rekke tilfeller av hærverk.

## Referanser
STS-2

**STS-2** var den andre romferden i romfergeprogrammet til NASA med romfergen Columbia.

## Mannskap

* Joe Henry Engle, Commander
* Richard H. Truly, Pilot

## Høydepunkter fra ferden

STS-2 sitt oppdrag het «Second Shuttle Mission/Office of Space and Terrestrial Applications-1 (OSTA-1) ».

Målet var å demonstrere sikker oppskyting og retur av romferge og mannskap. En ville også utføre sikker retur av alle delene; romfergen, fast-rakettene og den utvendige tanken.

STS-2 var opprinnelig planlagt til å ta av 9. oktober, men ble utsatt i alt 3 ganger grunnet ulike tekniske problemer. Ferden skulle vare 5 dager, men ble forkortet grunnet problemer med brenselscellene ombord.

**Nyttelasten ombord inkluderte:**
*Orbital Flight Test Pallet
**Measurement of Air Pollution from Satellite (MAPS) experiment
**Shuttle Multispectral Infrared Radiometer (SMIRR) experiment
**Shuttle Imaging Radar (SIR-A) experiment
**Features Identification and Location Experiment (FILE)
**Ocean Color Experiment (OCE
*Development Flight Instrumentation (DFI) pallet
*Aerodynamic Coefficient Identifications Package (ACIP) som sikret data av temperatur, trykk og  akselerasjonsnivåer på forskjellige steder på romfergen.
*Induced Environment Contamination Monitor (IECM)

## Referanser




## Eksterne lenker
* 


Fil:Aerial_View_of_Columbia_Launch_-_GPN-2000-001358.jpg|Aerial view of the STS-2 Columbia launch from Pad 39A at the Kennedy Space Center, Florida
Paternalisme

**Paternalisme** er en persons makt over en annen person som ikke kan forvalte seg selv, eller rettferdiggjørelse av en slik praksis. Ordet betyr formynderi og kommer fra det latinske ordet *pater* som betyr «far». Innen medisinens verden betyr uttrykket at helsepersonell avgjør hva som er best for pasienten.

I det førindustrielle samfunnet i Norge, var det paternalisme mellom arbeidsgiver og ansatt. Arbeidsgiver hadde et ansvar for ansattes materielle vilkår. Paternalismen var dermed en ideologi som løp ut fra produksjonslinjen i den første industrielle revolusjonen, men det var også en ideologi i videre forstand forsåvidt som de definerte og legitimerte sosiale omgangsformene, og fordelingen av knappe ressurser. Først med den andre industrielle revolusjonen på slutten av 1800- og starten av 1900-tallet og senere med introduksjonen av den fordistiske produksjonsmåten ble konfliktdimensjonen på arbeidsmarkedet synliggjort på en slik måte at grunnlaget for horisontal solidaritet innad i arbeiderbevegelsen kunne erstatte den vertikale solidariteten mellom arbeider og brukseier.

## Referanser


## Litteratur
*
Slaget i Bergen 1181

**Slaget i Bergen 1181** var det første av flere større bondeoppstander mot birkebeinerne i Norge. Sverre Sigurdsson var dårlig likt av de konservative bøndene, som så på birkebeinerne som røverpakk og kriminelle overgripere. Spesielt skulle vestlendingene og senere vikværingene ha en sterk motvilje mot det nye kongedømmet. Opprørerne håpet å komme overraskende på kong Sverre, men ble isteden slaktet ned.

## Bakgrunnen
Etter å ha kommet til Bergen i slutten av juni 1180 overvintret Sverre og birkebeinerne i byen til året etter. Den folkelige motviljen mot dem var sterk og gikk etterhvert over i det fiendtlige. Birkebeinerne måtte derfor holde seg innenfor byens grenser. De fikk derfor ikke vite stort om hva som foregikk rundt om langs Vestlandet.

Den 24. februar 1181, i den andre uken av langfasten etter den eldre kalender (etter vår kaldender mars 1181), oppdaget Sverres vakter langskip på vei inn i Vågen i nattemørket. Alarmen gikk, og birkebeinerne trodde at det var Magnus Erlingsson som var kommet med en hær. Birkebeinerne var spredt rundt i byen, slik at Sverre var tvunget til å dra helt til Ålrekstad for å finne sine menn. Der fikk han vite at det ikke var hærmenn, men en bondehær som var kommet til Bergen. 

Jon Kurtiza hadde satset på et overraskelsesangrep for å drive vekk birkebeinerne uten å bli blandet inn i harde kamper. Slik gikk det ikke. I stedet for å toge inn mellom bygningene i byen, gikk deler av bondehæren på land ved Nordnes. En annen del av bondehæren kom til Holmen på den andre siden av Vågen og kom til Kristkirken og kongsgården. Da Sverre hørte dette besluttet han å dra ned til byen og samle mennene sine ved kirkene.

## Slaget
Ved Allehelgenskirken i Vågsbunnen fylket Sverre birkebeinerne sine og rykket ut på vollene og over til Nordnes hvor størsteparten av bondehæren sto. Jon Kurtiza hadde samlet vossinger, osterøyinger og nordhorder, kanskje så mange som opptil tusen mann; åpenbart flere enn birkebeinerne.

Ved daggry gikk birkebeinerne til angrep. Sverres saga kan fortelle at birkebeinerne hugg ned bøndene, og at noen av dem flyktet, noen hoppet i sjøen for å komme seg ut til skipene sine, og mange druknet underveis. Styrken på Holmen der Jon Kutiza var kommet med sitt skip ble også slått tilbake. Restene av bondehæren rodde ut av Vågen, mens de overlevende etterhvert fikk grid av Sverre.

## Etterspillet
Sverre seilte kort tid etterpå rundt om i Hardanger og Hordaland for å tukte bøndene, men de fleste ville ikke møte Sverres straff og rømte derfor østover til Viken. Samtidig hadde Magnus Erlingsson dratt nordover fra Danmark til Viken som fremdeles var under hans kontroll.

## Referanser


## Litteratur
* Krag, Claus: * Sverre, Norges største middelalderkonge*, 2005 ISBN 82-03-23201-9
* ''Sverres saga''
Fritz Røed

**Fritz Røed** (1928–2002) var en norsk billedhugger.

Røed ble født på Bryne i Time kommune. Da han var 12 år flyttet han til Oslo, der han studerte ved Statens håndverks- og kunstindustriskole og ved Statens kunstakademi i årene 1948–1951). Dette ble etterfulgt av utenlandsstudier i Danmark ('Akademiet i København', 1951) og Frankrike ('Académie de la Grande Chaumière' i Paris), 1952. Røed debuterte på Høstutstillingen i 1956.

I tiden fra 1970 bodde Røed mye i Villa Faraldi i Italia, men han arbeidet og oppholdt seg også en del i både Norge og Mexico.

Røeds mest kjente skulptur er Sverd i fjell (avduket 1983) ved Hafrsfjord, et verk som symboliserer samlingen av Norge til ett rike. I forbindelse med Stavanger2008, Stavanger som europeisk kulturhovedstad, ble et utsnitt fra *Sverd i fjell* gjengitt på et norsk frimerke.

Den 1. oktober 2004 ble Fritz Røed skulpturpark offisielt åpnet på Bryne. Parken består av i alt ti skulpturer med stor spennvidde i både stil og størrelse, eksempelvis skulpturen Liten søndagsprinsesse. De ulike temaene som går igjen er frihet, omsorg, fryd, ufred, håp og livsglede. Fritz Røed var selv med på planleggingen og utformingen av parken helt til det siste. Bare åtte dager før han døde hadde han selv presentert planene for skulpturpark for Time kommune.

Fritz Røed er gravlagt i Villa Faraldi.

## Se også
* Skulpturen Liten søndagsprinsesse
* Bryne

## Referanser


## Eksterne lenker
* Time kommune om Fritz Røed
* CV på Kunstnernes informasjonskontor
* Fritz Røed skulpturpark
* PDF-brosjyrer fra skulpturparken
Røde Kors-dagen

**Røde Kors-dagen** feires den 8. mai, på fødselsdagen til Røde Kors' grunnlegger Henri Dunant, og er en offisiell og internasjonal merkedag. Dette ble vedtatt i 1938, da den 16. Internasjonale Konferansen kom sammen i London. Det var først senere, i 1984, at merkedagen offisielt fikk navnet Røde Kors-dagen.

## Røde Kors-dagen i Norge
Norges Røde Kors har hvert år en kampanje frem mot Røde Kors-dagen. Gjennom kampanjen ønsker Norges Røde Kors å øke kjennskap, kunnskap og engasjement om Røde Kors sitt arbeid i Norge og internasjonalt. Over hele landet feires dagen ved å fokusere på reglene og prinsippene bevegelsen er tuftet på.

## Se også
*Røde Kors
*Røde Kors Ungdom, ungdomsforeningen til Norges Røde Kors
*Norges Røde Kors, den norske nasjonalforeningen
*Den internasjonale Røde Kors-komiteen (ICRC), vokteren av Røde Kors-prinsippene og Genève-konvensjonene
*Det internasjonale forbundet av Røde Kors- og Røde Halvmåneforeninger (IFRC), sammenslutning av alle nasjonale Røde Kors- og Røde Halvmåne-foreninger 
*Det røde korset, symbolet
Palikanonen

**Pāḷikanonen** eller **[[Tripitaka|tipiṭaka]]** (pāḷi; singalesisk: ත්‍රිපිටකය, burmesisk: ပိဋကတ် သုံးပုံ, thai: พระไตรปิฎก, khmer: ព្រះត្រៃបិដក) er theravādaskolens kanon av buddhistiske skrifter. Tipiṭaka betyr «de tre kurvene», og tekstsamlingen er inndelt i tre avdelinger («kurver»).

Theravāda ankom Sri Lanka fra India omkring år 250 f.Kr. Pāḷikanonen ble deretter overlevert muntlig inntil den ble nedskrevet under det fjerde buddhistiske konsil i året 29 f.Kr. Tekstsamlingen er nedskrevet i det utdødde middelindoariske språket pāḷi, som ligger nært opp til Buddhas talespråk.

I mer enn et tusen år eksisterte theravādaskolen hovedsakelig på Sri Lanka og det sørøstlige India. I det 11. århundre bredte den seg fra Sri Lanka til Burma; i det 13. århundre bredte den seg videre til Thailand, og i det 14. århundre til Laos og Kambodsja. På Sri Lanka er pāḷikanonen nedskrevet i singalesisk skrift. I de andre landene ble pāḷikanonen nedskrevet i lokale skriftsystemer – burmesisk skrift, thai-skrift og khmer-skrift.

Pālikanonen anerkjennes både av theravadaskolen og mahayānaskolene.
## Inndeling
Den er inndelt i tre deler («kurver») eller avdelinger: 

# *[[Vinaya pitaka|Vinaya piṭaka]]* med regler for munkeordenen; [ordensreglene].
## *Suttavibhaṅga*
### *Mahāvibhaṅga* (regler for munker)
### *Bhikkhunīvibhaṅga* (regler for nonner)
## *[[Khandhaka]]*
### *Mahāvagga* (10 kapitler)
### *Cullavagga* (12 kapitler)
## *[[Parivāra]]*
# *[[Sutta pitaka|Sutta piṭaka]]* med tekster i form av fortellinger om og prekener av Buddha
## *[[Dighanikaya]]*, med 34 avsnitt
## *[[Majjhimanikaya]]* med 152 dialoger

Hele palikanonen er gjengitt på marmorplater på Kuthodaw-pagoden i Mandalay i Myanmar.

## Referanser




## Litteratur
*
*
*

## Eksterne lenker
* Access to insight – Tipitaka – Engelske oversettelser av store deler av Tripitaka.
* Dhamma-biblioteket - http://dhamma.priv.no -- Norske oversettelser av store deler av Tripitaka
Liste over professorer ved Det samfunnsvitenskapelige fakultet (UiO)

Dette er en liste over tidligere og nåværende professorer ved Det samfunnsvitenskapelige fakultet ved Universitetet i Oslo.

* 19??&ndash;? Trygve Magnus Haavelmo (sosialøkonomi)
* 1965&ndash;1968 Knut Dahl Jacobsen (statsvitenskap)
* 1965&ndash;? Leif Johansen (sosialøkonomi)
* 1965&ndash;? Sverre Lysgaard (sosiologi)
* 1966&ndash; Per Rand (pedagogikk)
* 1966&ndash; Jan Smedslund (psykologi)
* 1967&ndash;1990 Per Saugstad (psykologi)
* 1968&ndash;1992 Thomas Christian Wyller (statsvitenskap)
* 1968&ndash;1969 Arvid Ås (psykologi)
* 1969&ndash;1991 Helge Dahl (pedagogikk)
* 1969&ndash;1977 Johan Galtung (konflikt- og fredsforskning)
* 1969&ndash;1991 Henry Valen (statsvitenskap)
* 1969&ndash;1987 Ulf Torgersen (statsvitenskap)
* 1971&ndash; Philip Günther Herbst (professor II i psykologi)
* 1971&ndash; Peer Soelberg (administrasjonsvitenskap)
* 1971&ndash;1978 Ulf Kragh (psykologi)
* 1971&ndash; Odd Ramsøy (sosiologi)
* 1972&ndash;1996 Anders Lysne (pedagogikk)
* 1972&ndash; Tore Sivert Thonstad (sosialøkonomi)
* 1972&ndash; Per Meinich (sosialøkonomi)
* 1973&ndash; Jan Serck-Hanssen (sosialøkonomi)
* 1973&ndash; Ivar Ragnar Lie (psykologi)
* 1973&ndash;1992 Harriet Holter (psykologi)
* 1973&ndash; Arne Martin Klausen (etnografi)
* 1973&ndash; Stein Leif Bråten (sosiologi)
* 1974&ndash; Fredrik Weibye Barth (etnografi)
* 1974&ndash; Bernt Petter Stigum (sosialøkonomi)
* 1975&ndash; Knut Olav Midgaard (statsvitenskap)
* 1975&ndash;1985 Einar Thorsrud (professor II i psykologi)
* 1978&ndash;1987 Natalie Rogoff Ramsøy (professor II i sosiologi)
* 1978&ndash; Svein Stensaasen (pedagogikk)
* 1980&ndash; Øyvind Østerud (konflikt- og fredsforskning)
* 1981&ndash; Michael Hoel (sosialøkonomi)
* 1981&ndash;1991 Dag Østerberg (sosiologi)
* 1983&ndash; Peer Soelberg (professor II i administrasjonsvitenskap)
* 1983&ndash; Gunilla Svingby (sosialpedagogikk)
* 1984&ndash; Steinar Strøm (sosialøkonomi)
* 1985&ndash;? Gunnar Bramness (sosialøkonomi)
* 1985&ndash;? Finn R. Førsund (sosialøkonomi)
* 1989&ndash;2012 Signe Lise Howell (sosialantropologi)
* 1991&ndash;2004 Sigurd Skirbekk (sosiologi)
* 1992&ndash; Karin Widerberg (sosiologi)
* 1994&ndash; Odd Are Berkaak (sosialantropologi)
* 1994&ndash; Raino Malnes (statsvitenskap)
* 1995&ndash; Thomas Hylland Eriksen (sosialantropologi)
* 1996&ndash; Marit Melhuus (sosialantropologi)
* 1996&ndash; Elisabeth L'orange Fürst (sosialantropologi)
* 2000&ndash;2009 Geir Høgsnes (sosiologi)
* 2001&ndash; Willy Pedersen (sosiologi)
* 2005&ndash; Halvard Vike (sosialantropologi)
* 2008&ndash; Grete Brochmann (sosiologi)
* 2009&ndash; Paul Wenzel Geissler (sosialantropologi)
* 2009&ndash; Arnd Schneider (sosialantropologi)
* 2010&ndash; Ingjerd Hoëm (sosialantropologi)
* 2010&ndash; Christian Krohn-Hansen (sosialantropologi)

## Kilder
* Vitenskapelig ansatte ved UiO 1813&ndash;1984
Kristin Mile

**Kristin Mile** (født 1956) er en norsk jurist. Hun var i perioden 2006 til 2018 generalsekretær i Human-Etisk Forbund.

Mile har siden hun var ferdig utdannet cand. jur. i 1983 arbeidet som jurist i Direktoratet for arbeidstilsynet (spesielt med EU, EØS og intensjonalt arbeid) og i Utlendingsdirektoratet. Deretter arbeidet hun hos Likestillingsombudet, som underdirektør/stedfortreder fra oktober 1995, og som fungerende likestillingsombud fra 31. mars 2000. Mile ble utnevnt som likestillingsombud i juni 2000 og satt i åremålperioden ut 2005, da ombudet ble omorganisert til likestillings- og diskrimineringsombudet og nytt ombud tiltrådte 1. januar 2006. Hun har siden 2018 vært ansatt i Samarbeidsrådet for tros- og livssynssamfunn.

Hun har bl.a. representert Likestillingsombudet på diverse internasjonale møter og konferanser. Mile var dessuten norsk representant i EUs rådgivende organ for likestilte muligheter for kvinner og menn («Advisory Committee on Equal Opportunities for Women and Men») da hun var likestillingsombud.

Mile er også styremedlem i stiftelsen Kvinner viser vei, og ble av Regjeringen ved Kunnskapsdepartementet 2. mai 2006 utnevnt til medlem av utvalget som skal vurdere de kristne formålsparagrafene i skolen og barnehagen (det såkalte Bostad-utvalget). I 2018 ble hun valgt inn som styremedlem i Humanists International, også kjent som IHEU. Mile har vært styreleder i Reform - ressurssenter for menn siden 2016.

## Referanser
Turbulens

**Turbulens** er et samlebegrep innom først og fremst fluiddynamikk (som aerodynamikk og hydrodynamikk), for de strømningene som  skjer ved forholdsvis høy hastighet, store friksjonskrefter og lav viskositet. En annen måte å si det på, er at turbulens kan skje ved høye reynoldstall. Det finnes ingen eksakt definisjon av turbulens.

En strømning som ikke er turbulent kalles laminær strømning.

Turbulente strømmer er tilfeldige i den forstand at det ikke går an å forutse hvilken hastighet strømmen vil ha på et gitt sted på et gitt tidspunkt. Derimot kan det beskrives statistisk. Det er også ikke-lineært, da små forstyrrelser kan medføre store forandringer av strømningene. Jo høyere reynoldstallet er, desto mer følsom er strømmen for forstyrrelser og desto større er sannsynligheten for at strømmen blir turbulent. Turbulens medfører også en økt diffusjon, da turbulens kjennetegnes av hurtig varierende strømninger i forskjellige retninger.

Ved turbulens dannes relativt store virvler som etterpå danner flere mindre virvler som i sin tur etter hvert oppløses gjennom at bevegelsesenergien blir til varme. Tendensen at storskala-variasjoner etterpå omdannes til småskala-variasjoner gjelder også for andre skalarer.

## Turbulens i atmosfæren
Et godt synlig - og ofte hørbart - tegn på turbulens i atmosfæren er bygeskyer (Cumulonimbus). Tordenvær og hagl er tegn på kraftig turbulens, likeså hvis en ser uregelmessige bevegelser i skymassene. Tornadoer er en ekstrem form for turbulens.
 Et jevnt skylag, f.eks. ved tiltykning foran en varmfront, er derimot et tegn på laminære luftstrømmer.

Lokal kan turbulens også skapes av terrengformasjoner, f.eks. i kupert terreng og i trange bygater med høyhus på begge sider.

## Fordeler og ulemper
Ofte er det fordeler med å maksimere eller minimere turbulensen. Ved kjemiske prosesser, som forbrenning i en bilmotor, er mye turbulense en fordel, da dette fordeler gassene bedre og gir en renere forbrenning. Derimot er turbulens en ulempe ved at den skaper mer luft- eller vannmotstand ved fremdrift av fly, biler, tog, skip osv. Derfor forsøker en, bl.a. med vindtunnelforsøk, å minimere turbulensen ved utforming av transportmidler. I naturen kan kraftig turbulens, f.eks. ved tornadoer, være svært farlig.
Aksjonæravtale

**Aksjonæravtale** er en avtale mellom aksjeeiere i et (allmenn-)aksjeselskap. 

Spørsmål som ofte avtales i aksjonæravtaler er: 
* selskapets utbyttepolitikk
* fordeling av styreplasser
* aksjonærenes mulighet til å omsette aksjer 
* avtaler om at konflikter mellom aksjonærer skal løses med voldgift

## Forskjeller mellom [[Vedtekter i aksjeselskap|selskapsvedtekter]] og aksjonæravtaler
* Vedtekter er bindende for selskapets generalforsamling og styre, aksjonæravtaler er kun en kontrakt mellom de aksjonærene som har inngått den. De binder ikke aksjonærer som ikke er del av akjonæravtalen. 
* Aksjonæravtaler mellom aksjonærer som kontrollerer over 50 % kan ha betydning i avstemmninger på generalforsamling, mens vedtektsendringer krever 2/3 dels flertall for endring. I tilfeller hvor en gruppe kontrollerer mer enn 50 %, men mindre enn 2/3 kan aksjonæravtaler være en anvendelig måte å regulere selskapet på. 
* Vedtekter skal være registrert i Foretaksregisteret, mens aksjonæravtaler er en privatrettslig avtale som ikke er offentlig. 
* Styret er ikke bundet av aksjonæravtaler, kun lover og vedtekter. 

## Litteratur
* Jannik Woxholth *Aksjonæravtaler* Gyldendal juridisk 2. utg 2014 ISBN 9788205471009

## Eksterne lenker
*
William Forbes Skene

**William Forbes Skene** (1809&ndash;1892) var en skotsk historiker og antikvariat, den andre sønnen til Walter Scotts kamerat, James Skene (1775&ndash;1864), født i Kincardineshire, men vokste opp i Rubislaw i nærheten av Aberdeen.

Skene ble utdannet ved Edinburgh Academy i Edinburgh og ved University of St Andrews i St. Andrews i Skottland, med en spesiell interesse for studiet av keltisk filologi og litteratur. I 1832 begynte han som skribent under den korte signaturen WS, og kort tid etter fikk han en stilling ved Den skotsk høyesteretten (*Court of Session*) som han hadde fram til 1865. Hans første interesse for historien og fornminnene fra de skotske Høylandene bar frukter i 1837 da han publiserte verket *The Highlanders of Scotland, their Origin, History and Antiquities*.

I 1847 under potetsulten på Høylandene ble han utpekt som sekretær for den statlige nødhjelpen (*Central Board for Highland Relief*). I denne posisjonen arbeidet han tett sammen med Charles Trevelyan i Det britiske finansdepartementet (*The Treasury*).

Skenes hovedverk var hans *Celtic Scotland, a History of Ancient Alban* (5 bind, Edinburgh, 1876-1880), kanskje det viktigste bidrag til skotsk historie skrevet på 1800-tallet. Hans andre verk var utgave av John av Forduns *Chronica geniis Scotorum* (Edinburgh, 1871–1872); *Four Ancient Books of Wales* (Edinburgh, 1868); *Chronicles of the Picts and Scots* (Edinburgh, 1867); *Adamuan's Vita S. olumbae* (Edinburgh, 1874); *Essay on the Coronation Stone of Scone* (Edinburgh, 1869); og *Memorials of the Family of Skene of Skene* (Aberdeen, 1887).

I 1879 fikk han utmerkelsen *Doctor of Civil Law* (DCL) fra University of Oxford, og i 1881 *Historiographer Royal for Scotland*. Han døde i Edinburgh i 1892.

## Referanser
Krønike om kongene av Alba

**Krønike om kongene av Alba**, eller *Den skotske krønike*, er en kort krønike om kongene av Alba (kongeriket forut til kongeriket Skottland) som dekker perioden fra tiden med kong Cináed mac Ailpín (Kenneth I av Skottland) (død 858) og til regimet til kong Cináed mac Maíl Choluim (Kenneth II av Skottland) (død 995).

Den skotske historikeren William Forbes Skene på slutten av 1800-tallet var den som satte navnet på krøniken slik det kjennes i dag, men andre har kalt den for *Den eldre skotske krøniken*, men denne artikkelens navn er slik de fleste av dagens forskere henviser til verket.

Den eneste overlevende utgaven av teksten kommer fra *[[Poppelton-manuskriptene]]*, nå i Bibliothèque Nationale i Paris. Det er det fjerde av de syv påfølgende skotske manuskriptene som angår krøniken. De første seks ble sannsynligvis satt sammen tidlig på 1200-tallet av den samme skribenten som skrev *[[de Situ Albanie]]*.

Krøniken er viktig kilde for den perioden som den dekker, og til tross for senere forfranskinger er det meste skrevet på irsk-latinsk språk og viser en skribent med noe kjennskap til samtidens middelalderens middelirske ortografi. Den originale teksten er uten tvil skrevet i Skottland, sannsynligvis på begynnelsen av 1000-tallet, kort tid etter regimet til kong Cináed mac Maíl Choluim, det siste regimet som teksten omhandler.

## Litteratur
* Anderson, Alan Orr (1923): *Early Sources of Scottish History: AD 500-1286*, bind 1, Edinburgh.
* Anderson, Marjorie O. 1973): *Kings and Kingship in Early Scotland*, Edinburgh.
* Skene, William F. (1867): *Chronicles of the Picts and Scots: And Other Memorials of Scottish History*, Edinburgh.

## Eksterne lenker
* Engelsk oversettelse av teksten, med Korte noter
Arte

**Arte** (*Association Relative à la Télévision Européenne*) er et fransk-tysk kringkastingsselskap med sete i Strasbourg og Baden-Baden. 

Arte ble grunnlagt i 1992 etter en avtale mellom den franske stat og regjeringene i de tyske delstatene (som i Tyskland har ansvaret for kultur- og mediepolitikken). Dets formål er å tilby kvalitetsprogrammer fra kunstens og kulturens verden. Fjernsynssendingene er tilgjengelige på tysk og fransk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Arte Radio
STS-3

**STS-3** var den tredje romferden i romfergeprogrammet til NASA med romfergen Columbia.

## Mannskap

* Jack R. Lousma, Commander
* C. Gordon Fullerton, Pilot

## Høydepunkter fra ferden

STS-3 sitt oppdrag het «Third Shuttle Mission/Office of Space Science-1(OSS-1)».

Målet var, som ved STS-1 og STS-2 å demonstrere sikker oppskyting og retur av romferge og mannskap. En ville også utføre sikker retur av alle delene; romfergen, fast-rakettene og den utvendige tanken.

Den utvendige tanken var nå umalt, for første gang.

STS-3 ble utsatt en time på grunn av en teknisk feil.

**Nyttelasten ombord inkluderte:**

*Office of Space Science (OSS-1) Pallet med
**Plant Lignification Experiment
**Plasma Diagnostic Package (PDP)
**Vehicle Charging and Potential (VCAP) experiment
**Space Shuttle Induced Atmosphere experiment
**Thermal Canister experiment
**Solar Flare X-Ray Polarimeter
**Solar Ultraviolet and Spectral Irradiance Monitor (SUSIM)
**Contamination Monitor Package and the Foil Microabrasion Package
*Development Flight Instrumentation (DFI) Pallet
*Aerodynamic Coefficient Identification Package (ACIP).
Inne i selve romfergen var også nyttelast:
*Monodisperse Latex Reactor (MLR) experiment
*Heflex Bioengineering Test (HBT) experiment.


Fil:STS-3 launch.jpg|Vellykket oppskyting av Columbia på STS-3
Fil:STS-3 landing.jpg|Columbia lander, sammen med to T-38 fly

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Jack Robert Lousma

**Jack Robert Lousma** (født 29. februar 1936 i Grand Rapids i Michigan) er en amerikansk pilot og astronaut. 

## Romferder
*  Skylab-3 &ndash; Den tredje ferden til den amerikanske romstasjonen Skylab
*  STS-3 &ndash; Den tredje ferden med en romferge, Columbia.

### EVA
*  Skylab-3 – 2 romvandringer 
** 06. aug 1973: 6 timer, 31 minutter
** 24. aug 1973:  4 timer, 31 minutter

## Bilder

Fil:The Astronauts of Skylab 3 - GPN-2002-000066.jpg|Skylab-3-mannskapet
Fil:STS-3 Crew.jpg|STS-3-mannskapet


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
C. Gordon Fullerton

**C. Gordon Fullerton** (født 11. oktober 1936 i Rochester i New York, død 21. august 2013 i Lancaster i California) var en amerikansk testpilot og astronaut.

Fullerton døde den 21. august 2013 i en alder av 76 år.

## Approach and Landing Test program
* Gjennomførte flere test-turer med Enterprise fra juni til oktober 1977.

## Romferder
* STS-3 – Den tredje ferden med en romferge, Columbia
* STS-51F – Spacelab 2 mission

## Bilder

Fil:STS-3 Crew.jpg|STS-3-mannskapet
Fil:STS-51-F crew.jpg|STS-51F-mannskapet


## Referanser


## Eksterne lenker
* NASAs biografi om Lousma
Gangart

**Gangart** er dyrs forskjellige måter å gå eller løpe på. En skiller for eksempel mellom passgang og diagonalgang. Menneskets viktigste gangarter er å gå og å løpe.

## Gangart retardasjon ved depresjon og angst
Flere undersøkelser viser at depresjon og angst påvirker ens evne til å gå på en normal måte. Blant annet vet en at en del går saktere ved depresjon. Videre så har det vært undersøkelser, som viser at yngre voksne i økt grad sliter med å koordinere bruk av minne og fysiske bevegelser ved depresjon; som gir utslag på balansegang i gåing. Når en ikke koordinerer med minnekrevende aktiviteter, så gir det ikke noe signifikant endring i balanse. 

## Gangart hos hester
Alle hester har de tre hovedgangartene skritt, trav og galopp. I tillegg til disse har mange andre raser, inkludert islandshester, blant annet tølt («flygende skritt») og pass. Mange amerikanske hesteraser er fremavlet for sine gangarter og har flere forskjellige varianter av tølt, blant annet «fox trot» og «running walk». Firtaktige gangarter innen tølt-kategorien forårsakes av genet DMRT3.

Hester konkurrerer i mange forskjellige gangarter. For islandshester er det spesielle konkurranser som går ut på å vise frem de forskjellige gangartene. For andre hester arrangeres travløp og «galoppløp»/«veddeløp».

## Gangart i gruver
I gruve- og bergverksdrift betegner ordet *gangart* mineraler (bortsett fra malm) som fyller en gang.

## Referanser


## Se også
*Hest
*Travsport
*Ridesport
Rote Zora

**Rote Zora** var en venstreekstrem, militant feministisk terrororganisasjon i Vest-Tyskland. Den var opprinnelig i 1970-årene en del av Revolutionäre Zellen, men brøt båndene til Revolutionäre Zellen på 1980-tallet. Den tok sitt navn etter titelheltinnen i ungdomsboken *[[Die Rote Zora und ihre Bande]]* fra 1941 av Kurt Held.

Organisasjonen stod bak bombeangrep og brannstiftelser. Angrepene rettet seg særlig mot organisasjoner aktive innen bio- og genteknologi, mot legeforeningen, forskningsinstitutter, flyselskapet Lufthansa, klesprodusenten Adler og andre virksomheter.

## Eksterne lenker
* 
* Innenriksministeriet i Nordrhein-Westfalen om Rote Zora
STS-4

**STS-4** var en romferd med den amerikanske romfergen Columbia.

## Mannskap

* Thomas K. Mattingly II, Commander
* Henry W. Hartsfield, Jr., Pilot

## Høydepunkter fra ferden
STS-4 sitt oppdrag het «Department of Defense/Continuous Flow Electrophoresis System (CFES)».

Mannskapet gjennomførte medisinske eksperimenter på seg selv, på oppdrag fra to studenter.
Den fjernstyrte robot-armen på romfergen ble brukt til å flytte IECm rundt fergen.
Mannskapet tok også bilder av lyn i Jordens atmosfære

**Nyttelasten ombord inkluderte:**
*Hemmelig militær nyttelast
*Nyttelasten Get Away Specials, (G-001) som inneholdt:
**9 eksperimenter fra Utah State University
**Første kommersielle eksperiment (Continuous Flow Electrophoresis System (CFES))
**Monodisperse Latex Reactor (MLR)
**Induced Environment Contamination Monitor (IECM)
**2 Shuttle Student Involvement Program (SSIP) experiments

Ved oppskyting gikk to fastraketter tapt, da rakettene ombord i disse ikke løste ut ved landing.


Fil:Thomas_Mattingly_and_Henry_Hartsfield_in_front_of_the_Space_Shuttle_vehicle.jpg|Mattingly, II (høyre) og Hartsfield, Jr. før oppskyting
Fil:NASA_salutes_Reagans.jpg|Mattingly, II og Hartsfield, Jr. hilser på president Ronald Reagan og Nancy Reagan etter landing


## Eksterne lenker
*
Die Rote Zora und ihre Bande

***Die Rote Zora und ihre Bande*** («den røde Zora og hennes bande») er en ungdomsbokserie fra 1941 av Kurt Held. Den handler om foreldreløse barn i den kroatiske byen Senj. Barna er utstøtt av samfunnet, og slutter seg sammen under en kvinnelig anfører, som på grunn av sitt røde hår blir kalt *Rote Zora* («røde Zora»).

Den venstreekstreme feministiske terrororganisasjonen Rote Zora tok sitt navn etter tittelheltinnen i bøkene.

## Bøker
Bøkene er utgitt av Goldmann Verlag, med følgende undertitler:
* Teil 1: Die Burg der Uskoken
* Teil 2: Der alte Fischer
* Teil 3: Der grosse Fang
* Teil 4: Die Uskoken sind tot – es leben die Uskoken

## Fjernsynsserie
Bokserien ble filmatisert i 1979 i 13 deler som tysk-sveitsisk-kroatisk samproduksjon. Regissør var Fritz Umgelter og opptakene ble hovedsakelig gjort i den kroatiske byen Zadar.

Skuespillerne var
:Lidija Kovačević som Zora
:Nedeljko Vukasović som Branko
:Edgar Mandel som borgermester
:Anđelko Kos som Nicola
:Esad Krčić som Pavle
:Boris Ninkov som Đuro
:Dragomir Felba som Gorian
:Uwe Falkenbach som Begović
:Erich Schleyer som Đorđević
:Hannes Kaetner som Ringelnatz

## Hørespill

Samme år som filmen ble det utgitt et hørespill basert på filmen.
Aksjeeierbok

**Aksjeeierbok** er en oversikt over hvem som eier aksjer i et selskap som selskapets styre plikter å holde kontinuerlig oppdatert. Alle aksjeselskaper, unntatt de som har benyttet seg av den frivillige mulighetene til å registrere aksjene sine i et verdipapirregister er pliktige til å føre aksjeeierbok. Endringer skal alltid være uten opphold med mindre vedtektene fastsetter at aksjene ikke er omsettelige og slik styregodkjenning til aksjesalg ikke har blitt gjort ennå. 

Aksjeeierboken skal være offentlig. Dette begrunnes med at eierforholdene skal være synlige for andre aksjonærer, kreditorer, allmennhet og presse. Det er straffbart å nekte utenforstående innsyn i aksjeeierboken. Detaljer om innsynsregler er regulert i en forskrift fra 1976

## Eksterne lenker
* Informasjon om akseeierbok i Bedin
* Aksjelovens krav til Aksejeierboken
Lateks

:*For typesettingssystemet, se [[LaTeX]].* 

**Lateks** eller **melkesaft** er en vandig emulsjon av små polymerpartikler. Den finnes naturlig i mange planter, men ordet lateks brukes også om tilsvarende emulasjoner som er fremstilt industrielt. Lateks må ikke forveksles med sevje, som har en annen sammensetning og funksjon.

Planter som inneholder lateks er blant annet løvetann, salat, svaleurt, fiken, julestjerne og alle andre arter i vortemelkslekta, valmue, sapodilletre, gravmyrt, oleander og ekte gummitre. Lateks finnes også hos noen sopper, som risker. Plantene har lateksganger som transporterer lateksen rundt i planten. Lateks kan være hvit, gul, oransje, rød, brun, eller fargeløs. De dispergerte stoffene omfatter proteiner, sukker, stivelse, alkaloider, gummistoffer, eteriske oljer og fenoler. Lateksen koagulerer ofte ved tilførsel av oksygen, for eksempel om planten skades.

Lateks finnes hos omtrent ti prosent av alle blomsterplanter. Den har ingen primær metabolsk funksjon, og en antar at den er utviklet som forsvar mot planteetende insekter.

Den mest kjente lateksen kommer fra ekte gummitre og brukes til å fremstille kautsjuk, som kan vulkaniseres til naturgummi. Opium er lateksen til opiumsvalmuen, og den inneholder morfin, kodein, tebain og andre alkaloider.

## Kilder
* 
* 
*
Sats (musikkstykke)

**Sats** i klassisk musikk er en mindre, avsluttet del av et større verk i flere deler, som for eksempel en sonate, suite, eller en symfoni. Som regel har hver sats en egen *satsbetegnelse*, som angir tempo og karakter (for eksempel «Andante», «Allegro con brio»), eller type (for eksempel Menuett, Scherzo).

Rekkefølgen av satsene gir ofte verket en viktig kontrastrikdom. Vanlige satsrekkefølger er;
*i en barokk suite; Overture – Courante – Allemande – Sarabande – Menuett I/II – Gigue
*i en klassisk symfoni; Allegro – Adagio eller Andante – Menuett eller Scherzo – Allegro eller Presto
STS-5

**STS-5** var en romferd med den amerikanske romfergen Columbia.

## Mannskap

*Vance D. Brand, Commander 
*Robert F. Overmyer, Pilot 
*Joseph P. Allen, Mission Specialists 
*William B. Lenoir, Mission Specialists

## Høydepunkter fra ferden

STS-5 sitt oppdrag het «Commercial Communications Satellites (ANIK C-3)/Satellite Business Systems (SBS-C) ».

Den første operasjonelle oppdraget med romfergen, der 2 kommersielle kommunikasjonssatellitter, ANIK C-3 for TELESAT Canada og SitS-C for Satellite Business Systems, ble satt ut i bane. Hver av satellittene var utstyrt med en «Payload Assist Module-D (PAM-D)» rakett-motor, som fyrte i ca. 45 minutter etter utsetting, og som plasserte hver av satellittene i en høyere eliptisk bane.

**Eksperimenter:**
*One Get Away Special
*3 Shuttle Student Involvement Program (SSIP). 

### Romvandringer (EVA)
Den første planlagte romvandringen i romfergeprogrammet ble kansellert på grunn av feil ved romdrakten.

## Eksterne lenker
*