Hakekors

**Hakekors** (etter tysk *Hakenkreuz*) er et likearmet kors der korsarmene er bøyd i krokformede haker som vender i samme retning. Hakene står vanligvis i rett vinkel på armene (卐, 卍), men kan også stå på skrå eller være buet. 

I India er varianter av hakekorset kjent under navnet **svastika**, som på sanskrit (gammel-indisk) betyr «lykkebringer» (*su asti* betyr «det er godt»). På gresk kan figuren kalles **tetraskelon**, «fire bein», på latin *crux gammata* eller *gammadion*, det vil si gammakors etter den greske bokstaven gamma (Γ).

Symbolet er kjent siden førhistorisk tid og i de fleste kulturer over hele verden uavhengig av hverandre.  Figuren kan være nøytral dekorasjon eller et meningsbærende tegn. Den kan symbolisere roterende bevegelser eller representere religiøse, magiske eller politiske ideer. Svastikaen er hellig sol- og fredssymbol i buddhismen og hinduismen og står i Asia for positive verdier. I Vesten er hakekors derimot et ideologisk hatsymbol for ultranasjonalistisk, voldelig og anti-demokratisk høyreekstremisme, nazisme, nynazisme, rasisme, antisemittisme og hvit makt. 

Tidlig på 1900-tallet var hakekorset populært lykkesymbol og ornament i Europa og Nord-Amerika. Det ble også benyttet som militæremblem i Finland. På norske og svenske kart og i firmalogoer kunne merket symbolisere elektrisitet og vannkraftverk. 

Samtidig etablerte hakekorset seg som «arisk» og «urgermansk» symbol for den tyske nasjonalismen i völkisch-bevegelsen. I 1920 valgte lederen Adolf Hitler hakekorset, med haker som dreier mot høyre, som partimerke for nazistpartiet i den omfattende propagandaen. Partisymbolet ble også offisielt nasjonalsymbol i det nasjonalsosialistiske Tyskland fra Flaggvernloven ble vedtatt i 1935 til andre verdenskrigs slutt i 1945.

Etter krigen ønsket de allierte seiersmaktene å avnazifisere det tyske samfunnet, og i Tyskland og flere europeiske land er det fortsatt ulovlig å vise hakekors offentlig. § 86a i tysk straffelov forbyr «bruken av kjennetegn som er grunnlovsstridige eller tilhører terrororganisasjoner» når det ikke handler om «kunst, vitenskap, forskning eller undervisning».

## Historie og utbredelse
Som andre enkle dekorelementer og tegn, er også hakekorset oppstått og brukt i forskjellige kulturer uavhengig av hverandre. Eldste kjente bruk til ornamentering er Samarra-skålen fra slutten av neolittisk tid rundt 5000 f.Kr. Hakekorset ble anvendt i tidlig kobberalder i Elam i dagens Iran. I Europa opptrer det blant annet i ettermykensk jernalder i Hellas og i båndkeramikk fra gamle kulturer langs Donau. Helt fra oldkirken har hakekorset vært brukt som kristent symbol, blant annet i katakombene i Roma og på kirkeklokker i England, der det også opptrer heraldisk under navnet «fylfot». Merket var heller ikke ukjent i Israel, der en har funnet det på en synagoge.

Tegnet har ellers vært svært utbredt i India og Øst-Asia, der svastikaen brukes som lykkebringende og religiøst symbol. I buddhismen og i den tibetanske Bøn-religionen er det et svært betydningsfullt lykketegn, i hinduismen knyttes det til blant andre Vishnu, og i jainismen står korsets armer for «eksistensens fire plan». I Kina er det et lykketegn og tradisjonelt talltegn for ti tusen, i Japan heraldisk emblem for flere adelsslekter og markerer tempelbygninger på kart. Ellers er det spredte funn av hakekorsfigurer i afrikansk kultur. 

### Betydning
Den særpregende og slående formen til hakekorset er både stillestående og i bevegelse rundt midten. Bruken av figuren har vært svært utbredt, og den er blitt tolket på mange måter i religiøse og magiske sammenhenger. I jernalderen symboliserte den solen. 

I hinduismen, buddhismen, jainismen og tantrismen kan symbolet gjenspeile de fire hellige veda-skriftene, menneskets fire mål (*purusartha'er*), livets fire stadier, åndelig reinhet, livsenergien (*prana*) og livsløpet og tidens gang. Også fargene kan tillegges symbolsk betydning. Figuren kan i tillegg tolkes som en stilisert menneskeskikkelse med to armer og to bein, eller to kryssende Z-formede lynkiler. 

Svastikavarianter der hakene enten dreier mot høyre eller mot venstre, tolkes som symboler for motsatte prinsipper i likhet med yin og yang. Noen hevder at hinduer tolker formvarianten der haken øverst peker mot høyre (i klokkeretningen) som en representasjon for sola og den livgivende, beskyttende og opprettholdende guddommen Vishnu, mens varianten som dreier mot venstre (kalt *asvastika* eller *sauvastika*) symboliserer natt, magiske krefter og den ofte grusomme gudinnen Kali. Andre hevder at dette er en misforståelse.

Retningen på hakene spiller imidlertid rolle når det gjelder baskernes tradisjonelle lauburu-hakekors. Baskiske kors som dreier mot høyre kan bety «liv», mens den motsatte versjonen kan bety «død» og brukes som gravmerke. Speilvendte former av svastikaer brukes også for å skape symmetri i ornamenter og dekorative mønstre. 

### I nyere tid
 

Hakekorset ble et populært symbol i Europa etter at den driftige tyske amatør-arkeologen Heinrich Schliemann fra 1871 fant en mengde svastika-symboler under sine sensasjonelle utgravninger av Troja i Tyrkia, den greske oldtidsbyen kjent fra Homers *[[Iliaden]]*. Schliemann knyttet hakekorssymbolene fra antikken til liknende figurer på potteskår funnet i Tyskland, og påstod at korsfiguren var et betydningsfullt religiøst symbol fra «germanernes» fjerne forfedre. Mot slutten av 1800-tallet var det stor interesse for oldtidshistorien, Den nære orient og India, og språkvitere og andre akademikere mente hakekorsene dokumenterte en «arisk» felleskultur i Europa og Asia. 

Ettersom mange amerikanske urinnvånere var soldater i US Armys 45. infanteridivisjon med hovedsete i Oklahoma 1920–68, valgte divisjonen hakekorset som tradisjonelt indiansk lykkesymbol i sitt divisjonsmerke. Det ble imidlertid skiftet ut i 1939 fordi det kunne forveksles med tyske merker. Blant urinnvånerne i Nord-Amerika var korssymbolet kjent fra tekstiler og graver, og Navajo-stammen forteller om «den virvlende tømmerstokken» (*tsil no'oli' *) i sine religiøse seremonier. 

Fram til 1920- og 1930-årene hadde hakekors flere betydninger i vestlig kultur, men den vanligste utenfor Tyskland og Østerrike tidlig på 1900-tallet var som allment symbol for framgang og kjærlighet. Tegnet var religiøst lykkesymbol i Asia, ikke minst på tempelbygg. Det er mange eksempler på hakekors brukt som upolitiske dekorelementer og positive symboler i europeisk og nordamerikansk arkitektur, kunsthåndverk, produktdesign og populærkultur i årtiene før og særlig etter det forrige århundreskiftet, slik som logoen for det danske bryggeriet Carlsberg fra 1881 til inn i 1930-årene. Bryggeren Carl Jacobsen skal ha sett hakekorset på en studiereise, og ment at et slikt solhjul passet som varemerke for hans nystartede bryggeri Ny Carlsberg. Det ble også anvendt etter sammenslåingen med farens Gammel Carlsberg, blant annet på enkelte av bryggeriets øletiketter. Også den berømte elefantporten på Ny Carlsberg ble prydet av fire indiske elefanter og solhjul hugget i granitt. Svastikategnet var symbol for den hinduistiske lykkeguden Ganesha, som tradisjonelt blir framstilt med elefanthode. Mer sannsynlig er det at Jacobsen var kjent med symbolet fra en runestein fra 700-/800-tallet kjent som «Snoldelev-stenen», funnet i 1770 og oppstilt i Nationalmuseet.«Snoldelev-steinen», hentet fra *[[Wayback Machine]]* På Snoldelev-steinen er innskriften risset inn, delvis over et hjulkors som er et religiøst symbol fra bronsealderen. Der er også et hakekors, som i jernalderen hadde fått en annen betydning, som et symbol for solen.

#### Speiderbevegelsen
Speiderbevegelsen, grunnlagt av briten Robert Baden-Powell i 1907, benyttet, i tillegg til den velkjente «speiderliljen», svastika som symbol på takknemlighet og som æresutmerkelse. Forbundets hederstegn, kalt «svastikakorset», et omvendt hakekors, ble imidlertid endret til «Den hvite hedersliljen» i ny utførelse i 1936. Dette ble gjort for å unngå mistanke om tilknytning til nazismen.

#### Finland
Finland tok hakekorset i bruk som nasjonalsymbol rett etter uavhengigheten i 1917. Det pryder fortsatt flere finske ordenstegn og det finske presidentflagget der Frihetskorset inngår. Finlands flyvåpen brukte hakekors som nasjonalitetsmerke fra 1918 til 1944. Det samme gjaldt Latvia som hadde svastika som nasjonalitetsmerke på militærfly i mellomkrigstiden. Også lottene i Lotta Svärd, som opprinnelig støttet de hvite under den finske borgerkrigen i 1918, benyttet hakekors i sitt emblem. 

Det finske flyvåpenet uttalte i 2025 at de ville fjerne hakekorset fra sitt emblem, blant annet på grunn av reaksjoner fra besøkende og fra partnere i NATO. 

#### Asia
Fordi hakekorset er et så utbredt og positivt symbol i hinduismen og buddhismen, prøvde Sri Lanka i 1957, og India i 1977, å få innført et rødt hakekors som regionalt Røde Kors-symbol. Anmodningene ble imidlertid avslått.

Fra 1990-årene er hakekorset på nytt forsøkt gjeninnført som et positivt symbol gjennom den kinesiske meditasjonsbevegelsen Falun Gongs merke for sitt «lovhjul».

Baskisk kors, også kalt *[[lauburu]]*, er formet av fire dråper som danner en svastika. Også triskele med tre spiralsnodde armer minner om hakekorset. I Japan kan det dråpeformede symbolet *[[tomoe]]* tegnes i et mønster satt sammen av fire dråper til en slags rund, knivformet hakekorsfigur. 

Fil:Snoldelevstenen.JPG|Snoldelev-runesteinen, funnet i 1770 og utstilt på Nationalmuseet i København.
Fil:SWASTIKA Postcard GOOD LUCK LIGHT LOVE LIFE Horseshoe hearts Picture side Central city Iowa Nov 20 1912 US Postage No known copyright restrictions Public domain.jpg|«*Svastikaen er verdens eldste kors og symbol. Det er satt sammen av fire «L-er» som står for Lykke, Lys, kjærlighet (Love) og Liv.*» Amerikansk postkort poststemplet i Iowa i 1912.
Fil:Finnish air force roundel 1934-1945 border.svg|Det finske luftvåpenets nasjonalitetsmerke fra 1918 til 1944 skal stamme fra den svenske greven Eric von Rosens bumerke da han i 1918  støttet finnenes selvstendighetskamp ved å donere landets første krigsfly, en maskin som nettopp var påmalt et hakekors.
fil:Clara Bow in swastikas.jpg|Den amerikanske filmstjerna Clara Bow med hakekors på klokkehatt og jakkeslag «som beskyttelse mot uhell på fredag den trettende» våren 1928
Fil:45th INFANTRY DIVISION swastika.jpg|Fram til 1939 ble hakekorset brukt som merke for 45. infanteridivisjon, en enhet i *[[United States Army]]* fra 1920 til 1968 med hovedsete i Oklahoma.
Fil:Arquebus Krigshistorisk Museum Speiderbevegelsen under krigen NSF Victor Carlsen Haugesund Uniform Boy Scout movement in Norway WWII Leader in England Awards badges fleur-de-lis Silver Wolf belt buckle pins medals ribbons etc (cropped).jpg|Speiderutmerkelser til Victor Carlsen fra Haugesund, norsk speiderleder i England under krigen. Blant speiderliljene er også en svastika, et hederstegn for takknemlighet fram til 1936.



### Hakekorset og nasjonalsosialismen

## Hakekors i norsk historie

I Norge er hakekorset kjent fra folkevandringstiden, blant annet på tekstiler og gjenstander fra Osebergfunnet fra 800-tallet. Det er blitt hevdet at hakekorset i tidlig middelalder skal ha vært symbol for guden Odin på samme måte som hammeren var Tors symbol.

En finner hakekorset i norske personsegl fra 1300-tallet og i norske bønders bumerker mange steder i landet fra 1500-tallet til ut på 1800-tallet. I bumerkene opptrer hakekorset i en lang rekke varianter: Hakene i hakekorset kan ha rette, skråstilte eller bøyde streker, hakekorset kan blant annet være vendt i forskjellige retninger, ha tilleggstreker, mangle streker og være midt inne i andre figurer. Det opptrer blant annet inngravert i metallsigneter, håndskrevet som signatur i dokumenter, skåret i tre og gjengitt på tekstiler i border og mønstre.

Det norske partiet Nasjonal Samling (NS) brukte ikke hakekorset, men det enklere hjulkors som de foretrakk å betegne «solkors». De brukte dette blant annet i partimerket og i flagg for hirden og andre partiorganisasjoner. Mikal Sylten, seinere NS-medlem, tok derimot i bruk hakekorset som emblem for sitt vesle  antisemittiske månedsblad *Nationalt Tidsskrift* allerede fra 1917. Også det danske søsterpartiet av NS brukte hakekorset, i flagg med «danske» farger, det vil si et hvitt hakekors på rød bunn. Ellers skal en av de første gangene det tyske hakekorsflagget ble heist i Norge på den tyske ambassaden, ha vært på flaggdagen for kronprinsesse Märthas fødselsdag i mars 1933.

Et bemerkelsesverdig unntak fra den generelle utrenskningen av hakekors i det offentlige rom etter andre verdenskrig, er mønsteret på smijernsporten i innkjørselen til det tidligere Oslo Lysverker på Solli plass i Oslo, fullført i 1931 etter tegninger av arkitektene Andreas Bjercke og Georg Eliassen. Lysverkene og deres arkitekter kan kanskje ha vært uvitende om, likegyldige til eller direkte ha hevet seg over at nasjonalsosialistene hadde begynt å bruke symbolet som sitt eget. Bakgrunnen for å bruke hakekorset som ornament på portbladene var ellers at det i mellomkrigstiden var godt innarbeidet som symbol for vannkraft, kanskje på grunn av sin likhet med et turbinhjul. På kart fra mellomkrigstiden var det også innført som kartsymbol for vannkraftverk. Hakekorset ble dessuten brukt som logo for det svenske elektroselskapet ASEA (*Allmänna Svenska Elektriska Aktiebolaget*) frem til 1933, samt det norske datterselskapet Per Kure Norsk Motor- og Dynamofabrik (PKNM).

Varianter av hakekors inngår fortsatt i mange dekorasjoner, som i mønsteret på altanene på Chr. Michelsensgate 5 i Bergen, og i smijernsportene på Vigelandsanlegget i Oslo. De to turbinene på Tryland kraftverk i Lindesnes kommune er prydet med hvert sitt hakekors. Også disse er fra mellomkrigstiden. Hakekors finnes ellers i brosteinsmønsteret på Universitetsplassen i Oslo fra 1931, ankerjernene på veggen i Rådhusgata 28 fra 1916, og på spiker laget ved Christiania Spigerverk inntil 1945.

Fil:Kårstadsristningen NKJ53.jpg|Kårstad-ristningen er en helleristning med båtfigurer, hakekors og eldre runer hogd i en fjellvegg mellom Innvik og Utvik i Stryn kommune.
Fil:Thurmuth Rune Sword Inscription.jpg|Arkeologen George Stephens tolket i 1867 hakekorset på Sæbø-sverdet, funnet i Vik i Sogn i 1825, som symbol på Tors hammer. Tegnene skal siden ha blitt skadd av syre.
Fil:URD No 1 Lørdag 2. januar 1897 heading Andreas Bloch Yggdrasil Norwegian women's magazine front page Nasjonalbiblioteket no-nb digitidsskrift 2020042081795 001.jpg|Kvinnebladet *[[Urd (ukeblad)|Urd]]* hadde fra 1897 til 1943 en vignett tegnet av Andreas Bloch. Motivet viste den norrøne skjebnegudinnen Urd som vanner verdenstreet Yggdrasil og bladets motto dekorert med små, skråstilte hakekors som lykkesymboler.
Fil:Per Kure Norsk Motor og Dynamofabrik Avdeling Trondhjem Annonse Dagsposten 29. november 1920 Hakekors logo el-symbol Norwegian motor company Swastika electricity logo Advertisement No known copyright.jpg|Elektrofirmaet Per Kure Norsk Motor og Dynamofabrik (PKNM) hadde svastika i sin logo etter modell av det svenske moderselskapet ASEA. Avisannonse fra 1920. 
Fil:Nazi-occupied Parliament of Norway 1941.jpg|Stortingsbygningen under andre verdenskrig med de tyske okkupantenes orlogsflagg med hakekors, V-tegn og propagandabanneret «Tyskland seirer på alle fronter» 
Fil:Polarkreis - zwischen Narvik & Mo i Rana Norwegen.JPG|Tyske okkupanter under krigen merket Polarsirkelmonumentet på Saltfjellet, opprinnelig fra 1937, med «19卐40». Hakekorset ble senere fjernet.


## Referanser


## Litteratur
* E. Goblet d’Alviella: *Symbols. Their Migration and Universality*, Westminster 1894, nytrykk New York 2000)http://www.sacred-texts.com/sym/mosy/index.htm
* H.J. Huitfeldt-Kaas m.fl.: *Norske [[segl|Sigiller]] fra Middelalderen*, Oslo 1899–1950
* L. Strømme: *Bumerke frå [[Sunnmøre]]*, Oslo 1943
* K. og Jon Haukanes: *Segl og bumerke frå [[Hardanger]]*, Oslo 1944
* Hans Krag: *Norsk heraldisk mønstring fra [[Frederik IV av Danmark og Norge|Fredrik IV]]’s regjeringstid 1699–1730*, Drøbak 1942 – Kristiansand S 1955, bind 2, Bønder, side 18
* Åsta Østmoe Kostveit: ''Kors i kake, skurd i tre : tegn og symboler i folkekulturen'' (Landbruksforlaget, 1997)
* Hans Cappelen: «Hakekors og Grenland», *Ætt og annet – jubileumsbok ved Grenland Ættehistorielags 30-årsjubileum*, Porsgrunn 2003
* Tuve Skånberg: Glömda gudstecken. Från fornkyrklig dopliturgi till allmogens bomärken (2003) under Creative Commons BY-NC-ND 2.5 licens, Lund 2003
* Hans Cappelen: ''Bumerker i Norge'' (Oslo 2005) 
* Anders Bjønnes m. fl. (redaktører): *Segltegninger fra hyllingene i Norge 1591 og 1610*, Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2010

## Eksterne lenker
* 
* Om hakekors i Norge 
* 卐.com – Liste over alt hakekorstegnet betyr (på Engelsk)
* Utviklingen av nazistenes hakekors (på tysk)