open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Neptun sildoljefabrikk

**Neptun sildoljefabrikk** er et kulturminne på Melbu i Vesterålen. 

Fabrikken ble satt i drift år 1910. Lenge var produksjonen basert på sild. Da det ikke lenger var tilgang på sild som råstoff ble det satset på lodde. I 1980-åra sviktet også tilgangen på dette råstoffet, slik at fabrikken ble nedlagt i 1986. Alt utstyr ble solgt til Marokko. 

Sildoljefabrikken er et industrielt kulturminne. På 1900-tallet var det mange fabrikker av denne type i fiskeri-Norge, og få er bevart. Mange av dem ble, som Neptun, satt i drift på begynnelsen av århundret, og nedlagt i 1980-årene. Neptun sildeoljefabrikk står på Riksantikvarens liste over prioriterte tekniske og industrielle kulturminner. Denne lista omfatter ti anlegg av ulike typer, og er basrt på et omfattende registreringsarbeid. Av bevarte sildeoljefabrikker ble det satset på vern av fabrikken på Svinøya i Melbu. I 2019 foreslo Riksantikvaren å frede fabrikken som kulturminne.

Fra 1991 er bygningene forvaltet og formidlet som en del av Norsk Fiskeindustrimuseum som  ble opprettet våren 1991. Norsk fiskeindustrimuseum er landsdekkende på sitt fagområde og har en nasjonal funksjon. 

På nettstedet www.industrimuseum.no presenteres Neptun sildeoljefabrikk som ett av ti industrianlegg som i dag er museer. 

Neptun sildeoljefabrikk står som et kontrastfylt møte mellom natur og kultur og er et ruvende vitnesbyrd om et spennende stykke norsk og nordnorsk industrihistorie.

## Referanser


## Litteratur
*Inger Anne Hovland: Havets sølv som ble Melbus gull. Museumsnytt 2002: 5-6.
*

## Eksterne lenker
* Neptun sildoljefabrikk hos Riksantikvaren
* Norske industrimuseer
Filosofiåret 1524

**Filosofiåret 1524** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1524.

## Hendelser

## Publiseringer

## Fødsler
*Andrea Bacci, italiensk filosof, lege og forfatter (død 1600)

## Dødsfall
.....
(137924) 2000 BD19

**(137924) ** er en Aten-asteroide og en Mars-krysser med den minste perihelion hos noen nummerert asteroide &ndash; kun 0,092 AU eller 38% av Merkurs bane. Med sin høye eksentrisitet på 0,8949791 kommer den svært nært solen, men kan også være relativt fjernt fra den. Omløptiden er 299,71 dager.

Asteroiden ble oppdaget av LINEAR den 26. januar 2000. Dens baneelementer tyder på at den kan være en utdødd komet.

## Referanser
Kurvetilpasning

**Kurvetilpasning** går ut på å fastlegge en teoretisk kurve som bes mulig følger en gitt eksperimentell kuve. I sin enkleste form er kurvetilpasning å finne den rette linjen som best følger den eksperimentelle kurven. Kurvetilpasning kan blant annet gjøres ved at man tilpasser den teoretiske kurven slik at summen av kvadratdifferansene mellom de to kurvene er minst mulig.

## Eksterne lenker
*
Allround-NM på skøyter 1963 for damer

**Allround-NM på skøyter 1963 for damer** ble avholdt 16. og 17. februar 1963 på Jordal idrettsplass, Oslo. Arrangør var Arbeidernes Skøyteklubb. Det ble også arrangert det første offisielle Junior-NM for damer samtidig.

Norgesmestere ble Sigrid Sundby, Rakkestad IF for kvinner senior, og Gerd Inger de Groot, Arbeidernes SK ble mester for kvinner junior.

## Sammenlagt senior

## Sammenlagt junior

## Kilder
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
C/2009 R1

**C/2009 R1**, en av mer enn 50 kometer som også er kjent som **McNaught**, er en ikke-periodisk komet som ble oppdaget 9. september 2009 av den britisk-australske astronomen Robert H. McNaught, ved å bruke Uppsala Southern Schmidt Telescope ved Siding Spring Observatory i New South Wales, Australia. Oppdagelsen ble bekreftet amme dag av Optical Ground Station telescope ved Tenerife. Etter oppdagelsen ble tidligere bilder av kometen funnet fra 20. juli, 1. august og 18. august 2009.

Det er antatt at kometen kommer til å forlate solsystemet permanent.

## Referanser
Wordfeud

***Wordfeud*** er et Scrabble-lignende mobilspill tilgjengelig for iPhone, Android og Windows Phone 7. Spillet er utviklet av Håkon Bertheussen og ble lansert i 2010. Spillet er tilgjengelig på norsk, dansk, svensk, finsk, tysk, fransk, engelsk, spansk, portugisisk og nederlandsk. Spillet har vært en stor suksess, med 40 millioner nedlastninger per august 2025, mye takket være dens suksess i USA. I 2020 var det rapportert at Bertheussen hadde siden lanseringen i 2010 tjent totalt 200 millioner kroner.

Etter forespørsler fra brukere og Norsk Målungdom ble spillet tilgjengelig på nynorsk i 2012.

Til sammen på alle språk var det per august 2025 spilt mer enn 4 milliarder spill (og gjort mer enn 175 milliarder legg) i Wordfeud-appen.

## Bokstaver
Det norske brettet består av følgende brikker: 

Antallet brikker i Wordfeud er 104. Det er fire flere enn Scrabble som består av 100 brikker. Fordelingen ligner Scrabble, ved Wordfeud har de samme brikkene som Scrabble pluss en ekstra utgave av I, R, S og T.

Verdiene på brikkene varierer noe fra Scrabble til Wordfeud.

## Referanser

## Eksterne lenker

* 
*
Toflikkasuar

**Toflikkasuar** eller **hjelmkasuar** (*Casuarius casuarius*) er en monotypisk flygeudyktig fugl i kasuarfamilien (Casuariidae), og én av tre kasuarer i kasuarslekten (*Casuarius*). Arten er endemisk til Australasia.

## Biologi
Den er den tredje største og den nest tyngste fuglen i verden, etter strutsen og emuen. Voksne hjelmkasuarer blir omkring  høye og hunnen kan veie opp mot . Hunnen blir betydelig større enn hannen, som typisk veier omkring . De har hjelm på hodet, en kamlignende hornet utvekst på hodet som de anvender til å slå seg fram gjennom tett undervegetasjon. Hjelmkasuaren er svart med et grønnblått ansikt, et grønt bakhode og en hals som er fiolett foran, blå på sidene og lakkrød på baksiden.

Arten forekommer på det sørlige Ny-Guinea og Aruøyene, samt i det nordøstlige Australia. Den trives vanligvis i regnskog opp mot , men finnes unntaksvis opp mot . I Australia forekommer den i tett regnskog i alle høyder.

## Inndeling
Inndelingen følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020).

* Palaeognathae, primitive nåtidsfugler
** Struthioniformes, strutsefugler
** Notopalaeognathae
*** Rheiformes, nandufugler
*** Novaeratitae, kasuarfugler, elefantfugler og kivifugler
**** Casuariiformes, kasuarfugler
***** Casuariidae, kasuarfamilien
****** Casuariinae, kasuarer
******* *[[kasuarslekten|Casuarius]]*, kasuarslekten
******** *[[toflikkasuar|C. casuarius]]*, toflikkasuar
******** *[[dvergkasuar|C. bennetti]]*, dvergkasuar
******** *[[enflikkasuar|C. unappendiculatus]]*, enflikkasuar
****** Dromaiinae, emuer
******* *[[emuslekten|Dromaius]]*, emuslekten
******** *[[emu|D. novaehollandiae]]*, emu
**** †Aepyornithiformes, elefantfugler
**** Apterygiformes, kivifugler
*** Tinamiformes, tinamufugler (pampashøns)
*** †Dinornithiformes, moafugler

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
* Birdlife Species Factsheet: ''Casuarius casuarius''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* IBC - The Internet Bird Collection: ''Casuarius casuarius''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. ''The Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.''. Hentet ut 14. oktober 2013.
Filosofiåret 1598

**Filosofiåret 1598** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1598.

## Hendelser

## Publikasjoner

## Fødsler

## Dødsfall


Fil:Regius,_Henricus_–_Philosophia_naturalis,_1661_–_BEIC_3881650.jpg|Henricus Regius(1598–1679)


## Se også
*Filosofi på 1500-tallet 

## Referanser
P/2007 R5 (SOHO)

**P/2007 R5 (SOHO)**, også kalt **P/1999 R1** og **P/2003 R5**, er en periodisk komet med en omløpstid på 4.01 år. Den er den første periodiske kometen som ble oppdaget ved å bruke de automatiserte teleskopene til romsonden Solar and Heliospheric Observatory. Kometen ble oppdaget den 4. september 1999 av Terry Lovejoy, Kazimieras Cernis, Bo Zhou og Sebastian Hönig.

P/2007 R5 (SOHO) er trolig en utdødd komet, og har trolig en diameter på bare  100-200 meter.

## Referanser
Pinarocorys

* Rustgumplerke
* Umbralerke

***Pinarocorys*** er en slekt i familien lerkefamilien (*Alaudidae*).

## Arter
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:
* Rustgumplerke, *[[Pinarocorys erythropygia]]* 
* Umbralerke, *[[Pinarocorys nigricans]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norsk Ornitologisk Forening: Pinarocorys. Hentet ut 14. oktober 2013.
* IBC - The Internet Bird Collection: ''Pinarocorys''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. ''The Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* birdforum.net: ''Pinarocorys''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* [ftp://ftp.funet.fi/pub/sci/bio/life/aves/passeriformes/alaudidae/pinarocorys/index.html ftp.funet.fi: *Pinarocorys*]. Hentet ut 14. oktober 2013.
P/1990 V1

**P/1990 V1**, også kalt **192P/Shoemaker-Levy** og **Shoemaker-Levy 1**, er en kortperiodisk komet i Jupiter-familien med en omløpstid på 17,25 år. Kometen ble oppdaget 15. november 1990 og var den første av i alt 9 kometer som ble oppdaget av de tre astronomene Carolyn S. Shoemaker, Eugene Shoemaker og David H. Levy.

## Referanser
Vestre Bolærne

**Vestre Bolærne** er den vestligste av de tre største øyene i øygruppa Bolærne i Færder kommune. Øya har et areal på 0,425&nbsp;km².

Det høyeste punktet på Vestre Bolærne er 50 meter over havet. På denne åsen er det ei gravrøys fra bronsealderen/jernalderen som har status som freda kulturminne.

Vestre Bolærne var den siste av øyene i øygruppa som ble frikjøpt fra Forsvaret. Fram til dette fungerte den som lager, og hadde over 20&nbsp;000 m² med haller og tunneler sprengt inn i fjellet. Øya eies nå av Færder kommune. Den har omfattende bebyggelse, som hovedsakelig er leid ut til næringsvirksomhet og allmennyttige aktiviteter. Langs Jensesundet nordøst på øya er det havn og spaservei og en rekke bygninger som ble oppført av Forsvaret. Kalveenga, som også befinner seg nordøst på øya, har gode bade- og teltmuligheter. Det er merka kyststi rundt øya.

Fiskeri- og kystdepartementet etablerte 19. september 2006 fire bevaringsområder for hummer på Skagerrakkysten, ett av disse ligger ved Vestre Bolærne.

## Referanser
Filosofiåret 1537

**Filosofiåret 1537** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1537.

## Hendelser
## Publikasjoner

## Fødsler

## Dødsfall
*21. februar – Girolamo Accoramboni, italiensk medisiner og filosof (født 1469)
Filosofiåret 1534

**Filosofiåret 1534** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1534.

## Hendelser

## Publikasjoner

## Fødsler
*10. februar – Song Ik-pil, koreansk politiker, lærd og pedagog innen neokonfucianismen (død 1599)

## Dødsfall
*9. august – Tommaso de Vio Cajetan (Gaetanus, Tommaso de Vio eller Thomas de Vio), italiensk filosof, teolog og kardinal (født 1469)
*23. november – Beatriz Galindo, spansk forfatter og humanist (født 1465)
*Michał Falkener, polsk skolastisk filosof (født ca. 1450 eller 1460)
*Chaitanya Mahaprabhu (*Vishvam Bharmishra Krishna Chaitanya Deva*), asket innen bhaktiyoga, hinduisk munk; arbeidet en tid som sosialreformator i Bengal (født 1486)
Midtre Bolærne

**Midtre Bolærne**, også kjent som **Mellom Bolæren**, er den største øya i øygruppa Bolærne øst for Nøtterøy i Færder kommune. Midtre Bolærne har et areal på 1,076 km². Det høyeste punktet på øya er Ravneberget på 39 meter over havet.

Midtre Bolærne eies av Færder kommune. Den er den mest naturprega av øyene i øygruppa, og har blant annet frodig edelløvskog og karrig fjellfuruskog. Men øya har også mange viktige kulturminner, ett av dem er fredet.

Eldste dokumenterte bosetning er fra 1657. Rundt 1840 bygde grev Peder Anker Wedel Jarlsberg Grevestuen, ei av Norges eldste jakthytter. Øya ble ekspropriert av Forsvaret i 1916. Alle sivile måtte flytte. Under den militære perioden ble øya brukt som øvingsområde, blant annet med skytebane.  

På øyas sørøstside lå under andre verdenskrig en fangeleir for sovjetiske krigsfanger som arbeidet med å bygge Bolærne festning. Da arbeidet i 1944 var ferdig ble leiren en dødsleir for syke fanger som ble sendt til Bolærne for å dø. 

På Salåsen i øst, på Ravneberget i vest, samt på et sted nord for midten av øya er det gravrøyser fra bronsealderen/jernalderen.

Ved Jensesundet i nordvest har Mellem-Bolærens venner restaurert to skjærgårdssmåbruk. Langs hele øya er det merka kyststi.

Midtre Bolærne ligger i Færder nasjonalpark.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Mellom Bolæren på nettsidene til Kulturarv i Vestfold fylkeskommune
* Om krigsfangeleiren på nettsidene til Kulturarv i Vestfold fylkeskommune
Poul Heegaard

**Poul Heegaard** ( født 2. november 1871 i København, død 7. februar 1948 i Oslo) var en dansk-norsk matematiker som var professor i geometri og mekanikk fra 1910 til 1917 ved Københavns Universitet og professor i geometri ved Universitetet i Oslo fra 1918 til 1941. Doktoravhandlingen hans, *Topologiske forstudier til en teori for de algebraiske fladers sammenhæng*, var et viktig arbeid i topologien. Han ga ut Sophus Lies samlede skrifter sammen med Friedrich Engel fra 1922 til 1937.

Han hadde en allsidig kulturell interesse som fant mange virkefelt utenfor matematikken. Han var foreleser i Folkeakademiet, og de astronomiske foredragene hans ligger til grunn for bøkene *Populær astronomi* (1902) og *Stjerneverdenen: verdensbilledet gjennem tidene* (1921). Han engasjerte seg i studentvelferd, i kristelige studentaktiviteter, i personalhistorie og i psykisk forskning. Han var frimurer, var en tid sterkt opptatt av Oxford-bevegelsen og ble til slutt katolikk.

## Referanser


## Kilder
*
Banco de América Central

**Banco de América Central** (**BAC**) er en bank med hovedsete i Managua i Nicaragua. Den ble grunnlagt i Managua i 1952, under navnet Banco de América, og er siden 2010 en del av konsernet BAC Credomatic, som i 2010 ble kjøpt opp av colombianske Grupo Aval.

På midten av 1980-tallet ekspanderte banken til utlandet, først til Costa Rica, hvor den kjøpte opp det som i dag er kjent som BAC San José. Den er i dag til stede også i Guatemala, El Salvador, Honduras, Panama, Caymanøyene og Bahamas.

## Eksterne lenker
*
Filosofiåret 1561

**Filosofiåret 1561** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1561.

## Hendelser

## Publikasjoner

## Fødsler
*22. januar – Francis Bacon, engelsk filosof, statsmann, jurist, advokat, forfatter og en pioner av den vitenskapelige metode (død 1626)
*8. februar – Fujiwara Seika, japansk neokonfucianistisk filosof fra Edoperioden (død 1619)
*Jacob Lorhard (Jacobus Lorhardus), tysk filosof og pedagog (død 1609)

## Dødsfall
*10. desember – Kaspar Schwenckfeld, tysk filosof (født 1489)


Fil:Francis Bacon, Viscount St Alban from NPG (2).jpg|Francis Bacon(1561-1626)
Fil:Fujiwara Seika.jpg|Fujiwara Seika(1561-1619)
Fil:Kaspar Schwenkfeld (12158306).jpg|Kaspar Schwenckfeld(1489-1561)
Mira Fornay

**Mira Fornay** eller *Mira Fornayová* (født 8. mai 1977 i Bratislava i Tsjekkoslovakia) er en slovakisk filmregissør og manusforfatter. Mira Fornay studerte ved filmskolen i Praha (FAMU) og National Film and Television School (NFTS) i Beaconsfield. Filmen My Dog Killer vant Hivos Tiger Award i International Film Festival i Rotterdam (IFFR) og er valgt ut som slovakisk oscarkandidat i kategorien Oscar for beste fremmedspråklige film 2013.

## Utvalgt filmografi

* *Záhradníci* (2016) (*Gardeners*)
* *Môj pes Killer* (2013) (*My Dog Killer*)
* *Líštičky* (2009) (*Little Foxes*)
* *Alzbeta* (short) (2004) 
* *Malá nesdělení * (short) (2002) (*Small Untold Things*) 
* *Ex-pozice* (2001)
* *Hrám, ktoré sa hrávam* (short) (1999) 
* *Prach* (short) (1999) 
* *A ja tancujem...* (short)(1998)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*   cineuropa.org
Duanhua

**Duanhua** (tradisjonell  kinesisk: 端華, forenklet kinesisk: 端华, pinyin: *Duānhuá*, mandsjuisk: ᡩᡠᠸᠠᠨᡥᡡᠸᠠ, *Duwanhūwa*; født 1807, død 1861), eller **''prins Zheng** av første rang* (鄭親王), var en [[mandsju]]isk prins og en kort stund medregent av [[Qing-dynastiet]].

== Bakgrunn og virke ==
Duanhua tilhørte den mandsjuiske [[Aisin Gioro]]-klanen som, tredje sønn av Ulgungga (烏爾恭阿), en etterfølger av [[Jirgalang]] (som var nevø av Qing-dynastiets grunnlegger [[Nurhaci]]). Han tilhørte de såkalte *jernhattene*, og i 1846 arvet han tittelen *prins Zheng av første rang* (鄭親王) fra sine forfedre. Han var [[bannermann]] av *det innrammede blå banner''.

Duanhua kom til høye posisjoner under Xianfeng-keiserens tid. I kjølvannet av en skandale som rammet Storrådgiver Mujangga, vant Duanhua keiserens tillit som lojal betrodd, og ble en av hans nærmeste rådgivere. Duanhua anbefalte også sin bror Sushun til tjeneste i Qing-hoffet. Under Annen opiumskrig ledsaget Duanhua den syke keiseren til Rehe for å unnslippe fremmedmaktenes invasjonsstyrker.

I 1861, utnevnte Xianfeng-keiseren på sitt sykeleie åtte regenter som skulle assistere hans etterfølger, den mindreårige Tongzhi-keiseren. Duanhua og Sushun var blant de åtte. Senere samme år ble Duanhua og de øvrige syn styrtet fra sin maktposisjon under Xinyoukuppet (辛酉政變) satt i scene av prins Gong og fremfor alt enkekeiserinne Cixi. Duanhua ble arrestert og fengslet, og så tvunget til å begå selvmord.

## Referanser


## Litteratur
*
Filosofiåret 1578

**Filosofiåret 1578** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1578.

## Hendelser
## Publikasjoner

## Fødsler
*Liu Zongzhou (Liú Zōngzhōu, Liu Jishan), lærd innen konfucianismen fra det kinesiske Ming-dynastiet (død 1645)
*Pedro Hurtado de Mendoza, baskisk filosof og teolog (død 1641)

## Dødsfall


Fil:Liu Zongzhou.jpg|Liu Zongzhou(1578-1645)

## Se også
*Filosofi på 1500-tallet
Mujangga

**Mujangga** (mandsjuisk: ; kinesisk: 穆彰阿, pinyin: *Mùzhāng'ā*; født 1782, død 1856) var en mandsjuisk statsmann i Qingdynastiets tid. 

Han var bannermann tilhørende *det innrammede blå banner*. Han fikk høyeste plassering ved den keiserlige embedsmannseksamen i 1805 og steg raskt i gradene i embedsverket. Han ble medlem av Storrådet i 1828 og fikk etterhvert en avgjørende politisk innflytelse under Daoguang-keiserens styre. 

Etter Cao Zhenyongs fall ble Mujangga Storrådgiver (Storrådets leder) i 1837. Da spenningene mellom Kina og Storbritannia tiltok i 1839, ble han en hovedtalsmann for en fleksibelt ettergivende politikk overfor britene. Etter første opiumskrigs utbrudd gikk han inn for å avsette Lin Zexu fra hans stilling som keiserlig kommissær i september 1840. Mujanggas politiske forsoningslinje skapte spenninger med tronfølgeren, og etter at denne kom på keisertronen som Xianfeng-keiseren, ble Mujangga avsatt fra alle sine embeder i 1851.

## Referanser


## Litteratur
* Pamela Kyle Crossley: *Orphan Warriors: Three Manchu Generations and the End of the Qing World*, s 256. Princeton University Press, 1990.
* Arthur William Hummel: *[[Eminent Chinese of the Ch'ing period (1644-1912)]]*. 2 vols. Washington: United States Government Printing Office, 1943.
Centre of Gender Excellence (Örebro og Linköping)

**Centre of Gender Excellence** (GEXcel) er et senter for fremragende forskning i Sverige etablert av Vetenskapsrådet i 2006. Örebro universitet og Linköpings universitet er vertskap for senteret. Senteret har tiltrukket seg en rekke av de internasjonalt ledende forskerne på kjønn og likestilling.

GEXcel og det engelske forlaget Routledge utgir bokserien Routledge Advances in Feminist Studies and Intersectionality, som startet i 2010.

## Akademikere
*Anna G. Jónasdóttir
*Jeff Hearn
*Ursula Apitzsch
*Valerie Bryson
*Cynthia Cockburn
*Ann Ferguson
*Anita Göransson
*Liisa Husu
*Stevi Jackson
*Sheila Jeffreys
*Kathleen B. Jones
*Michael Kimmel
*Nina Lykke
*Kathleen Lynch
*Louise Morley
*Robert Morrell
*Teresa Rees
*Gloria Wekker

## Referanser


## Eksterne lenker
* Centre of Gender Excellence
Norges Fjernsjakkforbund

**Norges Fjernsjakkforbund** (NFSF), tidligere Norges Postsjakkforbund, er et nasjonalt forbund for fjernsjakk i Norge. Med fjernsjakk menes alle former for sjakk der trekkene formidles mellom spillerne og ikke utføres på et felles fysisk brett. NFSF er medlem av International Correspondence Chess Federation (ICCF).

## Norgesmestre

# Olaf Barda, 1946-1947
# Sverre Lillelien, 1947-1948
# Olaf Barda, 1949-1950
# Erik Madsen, 1951-1952
# Einar Tinnesand, 1952-1953 
# Per Lindholm, 1953-1954
# Kare Ormhaug, 1954-1955
# Henry Pettersen, 1955-1956
# Daan de Lange, 1957
# Edvard Sterud, 1958
# Sverre Aarseth, 1959
# Edvard Sterud, 1960
# Daan de Lange, 1961
# Jan Svenneby, 1962
# Edvard Sterud, 1963
# Per Lindblon, 1964
# Henry Pettersen, 1965
# Trygve Plukkerrud, 1966
# Jan Svenneby, 1967
# Daan de Lange, 1968
# Einar Hatlebakk, 1969 
# Edvard Sterud, 1970
# Edvard Sterud, 1971
# Odd Lie, 1972
# Nils Larsen,1973
# Leif Øgaard, 1974
# Karl Michelsen (Jr), 1975
# Henry Pettersen, 1976
# Øystein Sande, 1977
# Terje Wibe, 1978
# Dag Orseth, 1979
# Terje Wibe, 1980
# Terje Wibe, 1981
# Erling Iversland, 1982
# Terje Wibe, 1983
# Einar Hatlebakk, 1984
# Odd Lie, 1985
# Øystein Sande, 1986
# Tore Resøy, 1987
# Ivar Bern, 1988
# Petter Stigar, 1989
# Terje Wibe, 1990
# Jan Svenneby, 1991
# Janos Szalai, 1992
# Rune Gasemyr, 1993
# Terje Wibe, 1994
# Sven Wisloff-Nilsen, 1995
# Bjorn Minge, 1996
# Øystein Lorentzen, 1997
# Rune Bergqvist, 1998
# Edvard Sterud, 1999
# Jens Otto Jensen, 2000
# Rune Bergqvist, 2001
# Øystein Lorentzen, 2002
# Svein Olsen, 2003
# Øystein Lorentzen, 2004
# Tor-Arne Klausen, 2005   
# Øystein Lorentzen, 2006 
# Morten Lilleoren, 2007  
# Arne Trana, 2008   
# Cato Bekkesleten, 2099  
# Rune Andersen, 2010   
# Arild Haugen, 2011  
# Trond Glørstad &  Arild Haugen, 2012  
# Terje Hagen, 2013   
# Reidar Gramstad, 2014  
# Arild Haugen, 2015  
# Anders Johansen, 2016  
# Anders Høyer Berg & Ole Hegelund, 2017  
# Arild Haugen, 2018  
# Finn Wister, 2019  
# Reidar Gramstad, 2020  
# Arild Haugen, 2021   
# James Steedman, 2022  
# Anders Sten Johansen, 2023  


## Referanser


## Eksterne lenker
* Norges Fjernsjakkforbunds hjemmeside
Skt. Clara kloster

**Skt. Clara kloster** var et nonnekloster av fransiskanerordenen i Roskilde på Sjælland.

Klosteret lå i Roskildes nordlige del ved den nåværende *Sankt Clarasvej*. Det ble grunnlagt i 1256 av grevinne Ingerd (Jakobsdatter) av Regenstein (ca. 1200–1258), og ble befolket med kvinner fra Mellomeuropa. Klosterets rikholdige arkiv oppbevares i dag i Det Arnamagnæanske institut, og  heri kan ses at det i 1475 hadde 44 søstre av både adelige og borgerlige familier, og derfor har hatt en anselig størrelse.

## Økonomi
Etter Ingerds død kom klosteret flere ganger i økonomisk nød, og drømmen om en ferdig kirkebygning, ble ikke innfridd før på 1300-tallet. I arkivet finnes  opplysninger om gods og drift; Klosteret har tilsynelatende fungert som en slags bank hvor nonnene utlånte penger mot pant i eiendom og løsøre. Klosterbygningene ble også brukt som oppbevaringssteder for privatfolks verdigjenstander. I 1302 brant bygningene og det ble inngått en avtale med *Klaus Teglbrænder* om brenning av sten til gjenoppbygging av klosteret – en prosess som endte i langvarig strid mellom partene.

## Reformasjonen
Ved reformasjonen hadde klosteret – foruten klosterbygningene – haver, mølle, tegleverk, ladegård samt flere gårder. Klostergodset ble forlent til flere personer – derblant til kansler Andreas von Barby (1508–1559) – og i 1561 ble en stor del av godset makeskiftet til Universitetet, og resten til kronen. I forbindelse med nedrivning av bygningene, solgtes i 1572 store mengder sten til Jakob Ulfeldts byggeri i Bavelse, og senere til herregården Selsø i Horns Herred.

Det står i dag intet igjen av klosterbygningene.

## Referanser
Filosofiåret 1583

**Filosofiåret 1583** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1583.

## Hendelser
## Publikasjoner

## Fødsler
* 3. mars – Edward Herbert, engelsk diplomat, poet og filosof (død 1648)
* 10. april – Hugo Grotius, nederlandsk filosof og forfatter (død 1645)
* Hayashi Razan (Hayashi Dōshun), japansk neokonfucianistisk filosof (død 1657)
* Matija Ferkic, kroatisk fransiskaner, skolastisk filosof og teolog (død 1669)

## Dødsfall
* Lee Lyang, politiker under det koreanske Joseon-dynastiet og filosof (født 1519)


Fil:Edward Herbert 1st Baron Herbert of Cherbury by Larkin.jpg|Edward Herbert(1583-1648)
Fil:Michiel Jansz van Mierevelt - Hugo Grotius.jpg|Hugo Grotius(1583-1645)
Fil:Razan Hayashi.jpg|Hayashi Razan(1583-1657)
Ludvig Cæsar Martin Aubert (1878–1964)

**Ludvig Cæsar Martin Aubert** (født 21. januar 1878 i Kristiania, død 19. januar 1964) var en norsk diplomat og sendemann.

Han var sønn av redaktør Julius Henrik Vilhelm Adelsten Aubert (1847–1911) og Sigrid Eriksen (1847–1922). Etter examen artium og cand.jur. 1901 jobbet han siden unionsoppløsningen i 1905 i utenriksen.

## Posteringer
* 1906 legasjonssekretær ved legasjonen i Paris 
* 1906–1909 konsul i Rio de Janeiro
* 1909–1910 legasjonssekretær i Paris 
* 1910–1911 legasjonssekretær ved legasjonen i Washington, USA 
* 1911 sekretær ved legasjonen i Stockholm
* 1917–1929  generalkonsul i Montréal, Canada 
* 1929–1935 sendemann i Tokyo i Japan. Sideakkreditering til Beijing, Kina og Siam
* 1935–1939 utenriksråd ved UD i Oslo
* 1939 sendemann  legasjonen i Roma
Aubert rømte med staben etter at Italia erklærte krig i juni 1940 og brøt de diplomatiske forbindelser med Norge. Aubert ankom London og ble i juli sendt videre til Canada for å opprette en treningscamp for norske flygere. Der i Montreal gikk han inn i en uenighet med generalkonsul Daniel Steen, som ikke ville la Aubert bli sendemann. I stedet ble han stasjonert i Brasil.
* 1941–1945 minister ved legasjonen i Rio de Janeiro
* 1945–1948 ambassadør ved Norges ambassade i Paris.

## Se også
* Aubert for slekta

## Referanser
Filosofiåret 1518

**Filosofiåret 1518** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1518.

## Hendelser

## Publikasjoner

## Fødsler

## Dødsfall
*31. mars – Heinrich Bebel, tysk humanist (født 1472/1473)
*30. august – Filippo Beroaldo den yngre, italiensk humanist (født 1472)
*Matija Hvale (Matthias Qualle), slovensk filosof (født 1470)
Centrum Sportsklubb

**Centrum Sportsklubb** (stiftet 8. juli 1925) var et idrettslag fra Oslo. Opprinnelig het klubben *Borgen Sportsklubb* og ble grunnlagt av en gruppe ungdommer på Hammersborg i Oslo. Første formann var Petter Olsen. 1. august 1925 ble Borgen tatt opp i Arbeidernes Idrettsforbund. Fra begynnelsen hadde klubben fotball på programmet og kort tid etter også ski. Våren 1926 ble friidrett tatt opp som gren, og i 1929 ble det opprettet damegruppe.

*Idun Ski- og Ballklubb* ble stiftet 27. mai 1927 av Georg Tangen, Erik Berg og Hans Sutterud og med Erling Kristoffersen som første formann. Klubbens nedslagsfelt var rundt Iduns gate, like nord for Hammersborg. I mai 1932 søkte Idun om opptak i AIF. Klubben ble tatt opp, men samtidig oppfordret til å samarbeide med Borgen SK. Samme høst sendte Borgen en henvendelse om sammenslutning mellom de to klubbene, og det ble nedsatt en samarbeidskomité med representanter fra hver klubb, samt Rolf Hofmo fra Oslo arbeideridrettskrets. 1. januar 1933 slo Borgen og Idun seg sammen og tok navnet Centrum Sportsklubb.

I 1947 slo Centrum seg sammen med Sportsklubben Hugin, under sistnevntes navn. Hugin slo seg i 1969 sammen med Grüner Idrettslag.

## Referanser




## Litteratur
*
Calandrella

* Dverglerke
* Rustdverglerke
* Blekdverglerke
* Steppedverglerke
* Somalidverglerke
* Flekkdverglerke
* Sanddverglerke

***Calandrella*** er en slekt i lerkefamilien (*Alaudidae*).

## Arter
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:
* Dverglerke, *[[Calandrella brachydactyla]]* 
* Rustdverglerke, *[[Calandrella cinerea]]* 
* Blekdverglerke, *[[Calandrella blanfordi]]* 
* Fjelldverglerke, *[[Calandrella erlangeri]]* 
* Steppedverglerke, *[[Calandrella acutirostris]]* 
* Somalidverglerke, *[[Calandrella somalica]]*
* Flekkdverglerke, *[[Calandrella rufescens]]*
** Saltdverglerke, *[[Calandrella rufescens cheleensis]]* (tidligere: *[[Calandrella cheleensis]]*)
* Sanddverglerke, *[[Calandrella raytal]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norsk Ornitologisk Forening: Calandrella. Hentet ut 14. oktober 2013.
* IBC - The Internet Bird Collection: ''Calandrella''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* birdforum.net: ''Calandrella''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* [ftp://ftp.funet.fi/pub/sci/bio/life/aves/passeriformes/alaudidae/calandrella/index.html ftp.funet.fi: *Calandrella*]. Hentet ut 14. oktober 2013.
Spizocorys

* astrildlerke
* damaralerke
* kystlerke
* maskelerke
* rosennebblerke
* tårelerke

***Spizocorys*** er en liten slekt i lerkefamilien (Alaudidae), som er sangfugler i ordenen spurvefugler. Slekten består av seks arter  med spredt utbredelse i Afrika, sør Sahel. 

## Beskrivelse
Artene har et relativt ensartet utseende, er terrestriske og trives åpne landskap med ulike typer gressmark, fra tørr og semi-tørr savanne og vegeterte kystdyner, til montan fuktig beitemark og gressganger på leir- eller steingrunn.

## Arter
Artene under følger Clements-lista og HBW Alive, inkludert rekkefølgen. Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl (NNKF), i henhold til Syvertsen *et al.* (2008). Eventuelle navn i parentes er ikke offisielle, men kun en forklarende beskrivelse.

* Alaudidae, lerkefamilien
** ***Spizocorys***, (afrikanske gresslerker)
*** *[[damaralerke|S. starki]]*, damaralerke
*** *[[rosennebblerke|S. conirostris]]*, rosennebblerke
**** *S. c. makawai*
**** *S. c. harti*
**** *S. c. damarensis*
**** *S. c. crypta*
**** *S. c. barlowi*
**** *S. c. conirostris* (nominatformen)
*** *[[astrildlerke|S. fringillaris]]*, astrildlerke
*** *[[kystlerke|S. obbiensis]]*, kystlerke
*** *[[maskelerke|S. personata]]*, maskelerke
**** *S. p. personata* (nominatformen)
**** *S. p. yavelloensis*
**** *S. p. mcchesneyi*
**** *S. p. intensa*
*** *[[tårelerke|S. sclateri]]*, tårelerke

## Referanser




## Kilder
* Norsk Ornitologisk Forening: Spizocorys. Hentet ut 14. oktober 2013.
* IBC - The Internet Bird Collection: ''Spizocorys''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* birdforum.net: ''Spizocorys''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* [ftp://ftp.funet.fi/pub/sci/bio/life/aves/passeriformes/alaudidae/spizocorys/index.html ftp.funet.fi: *Spizocorys*]. Hentet ut 14. oktober 2013.

## Eksterne lenker
*
Topplerker

* se inndeling!

**Topplerker** (*Galerida*) er en slekt i lerkefamilien (*Alaudidae*) og består av sju arter med en distinkt fjærtopp på hodet. To av artene er monotypiske. 

## Biologi
Topplerker er relativt små fugler som typisk måler 14–19 cm og veier mindre enn 50 g. Artene preges av en fjærtopp som kan reises. De har ellers ei kryptisk fjærdrakt som på oversiden er preget av jordfarger, som kan variere fra lys sandfarget til mørke oliven og brun, og på undersiden er nærmest hvit til lysegul.

Artene lever i åpne, tørre områder med sparsom vegetasjon, i Afrika og Sør-Eurasia. Topplerke  hekket i Norge på 1900-tallet, fram til begynnelsen av 1970-åra, med regnes nå som regionalt utdødd her.

## Inndeling
Inndelingen følger Birds of the World. Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl.

* Passeriformes, spurvefugler
** Passeri, sangfugler
*** Passerida, (infraorden uten norsk navn)
**** Sylvioidea, (overfamilie uten norsk navn)
***** Alaudidae, lerkefamilien
****** *[[topplerker|Galerida]]*, topplerker
******* *[[savannetopplerke|G. modesta]]*, savannetopplerke
******* *[[tykknebbtopplerke|G. magnirostris]]*, tykknebbtopplerke
******* *[[krattopplerke|G. theklae]]*, krattopplerke
******* *[[topplerke|G. cristata]]*, topplerke
******* *[[maghrebtopplerke|G. macrorhyncha]]*, maghrebtopplerke
******* *[[malabartopplerke|G. malabarica]]*, malabartopplerke (monotypisk)
******* *[[kaneltopplerke|G. deva]]*, kaneltopplerke (monotypisk)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Gustavus Blom

**Gustavus Blom** (født 7. juli 1713 i Strømsø ved Drammen, død 11. januar 1777 i Asker) var en norsk godseier og trelasthandler som eide Blomsholm og Holmsbo samt gårdene Jaren, Hof, Aas og Holm med store skogeiendommer. Fra 1740-årene bygget han opp et stort og velstående handelshus innen trelast i Holmsbo på Hurum. Det ble særlig handlet med trelast med England og Holland, og i 1773 ble forretningen delt på to av sønnene.
Alauda

* Sanglerke
* Orientlerke
* Rasolerke

***Alauda*** er en slekt i familien lerkefamilien (*Alaudidae*).

## Arter
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:
* Sanglerke, *[[Alauda arvensis]]* 
** Japanlerke, *[[Alauda arvensis japonica]]* (tidligere: *[[Alauda japonica]]*)
* Orientlerke, *[[Alauda gulgula]]* 
* Rasolerke, *[[Alauda razae]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norsk Ornitologisk Forening: Alauda. Hentet ut 14. oktober 2013.
* IBC - The Internet Bird Collection: ''Alauda''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. ''The Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* birdforum.net: ''Alauda''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* [ftp://ftp.funet.fi/pub/sci/bio/life/aves/passeriformes/alaudidae/alauda/index.html ftp.funet.fi: *Alauda*]. Hentet ut 14. oktober 2013.
Eremophila

* Fjellerke
* Hornlerke

***Eremophila*** (hornlerker) er en slekt i familien lerkefamilien (*Alaudidae*). Slekten består av kun to arter, hvorav den ene er monotypisk. De to artene som inngår ble tidligere ble regnet som konspesifikke og særpreges av to hornlignende fjærtufser på issen. Tufsene kan løftes og senkes, men hannene, som gjerne er litt større enn hunnene, opptrer som oftest med reiste tufser.

## Inndeling
Inndelingen følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017, 2020).

* Passeriformes, spurvefugler
** Passeri, sangfugler
*** Passerida
**** Sylvioidea, 
***** Alaudidae, lerkefamilien
****** *[[Eremophila]]*, hornlerker
******* *[[fjellerke|E. alpestris]]*, fjellerke
******* *[[hornlerke|E. bilopha]]*, hornlerke (monotypisk)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Asghar Farhadi

**Asghar Farhadi** (født 1972) er en iransk regissør og manusforfatter. Han er mest kjent for filmen *[[Nader og Simin - et brudd]]* fra 2011, som blant annet vant Gullbjørnen, Oscar for beste fremmedspråklige film og Golden Globe for beste fremmedspråklige film.

Farhadi har hovedsakelig filmet i Iran, bortsett fra filmen *[[Fortiden]]*, som er lagt til Paris og som i hovedsak er franskspråklig.

## Filmografi

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Las Campanas Observatory

**Las Campanas Observatory** (LCO) er et astronomisk observatorium som eies og drives av Carnegie Institution for Science (CIS). Det er lokalisert i den sørlige Atacamaørkenen i Atacamaregionen i Chile, omkring 100 km nordøst for byen La Serena. Teleskopet og andre fasiliteter befinner seg nær den nordlige enden av en 7 km lang fjellkjede. Den 2,500 meter høye Cerro Las Campanas, nær den sørlige enden, er det fremtidige hjem til Giant Magellan Telescope.

LCO ble etablert i 1971 og er den pimære observasjons-fasiliteten til CIS. Den supplerer Mount Wilson Observatory i Los Angeles-området. Hovedkvarteret til Carnegie Observatories er lokalisert i Pasadena, California, mens hovedkontoret i Chile er i La erena ved siden av University of La Serena og en kort avstand fra Association of Universities for Research in Astronomy.


File:Telescopio_Polaco_Las_Campanas.jpg|
File:Du Pont Las Campanas.jpg|
File:Magellan_telescopes.jpg|
File:Clay_telescope.jpg|
File:Warszawskie Obserwatorium Południowe Teleskop.jpg|


## Eksterne lenker
*
Fortiden

***Fortiden*** (iransk: *Gozashte*, fransk: *Le Passé*) er en iransk-fransk dramafilm fra 2013 regissert av den iranske regissøren Asghar Farhadi.

Filmen ble først gang vist under hovedkonkurransen under filmfestivalen i Cannes 2013, og var Irans nominerte film til Oscar for beste fremmedspråklige film i 2014.

Filmen vant publikumsprisen under den norske filmfestivalen Film fra Sør.

## Handling
Ahmad, en iransk mann, returnerer til Frankrike etter fire år for å fullføre en skilsmisse til sin kone Marie. Men rett før han kommer hjem til henne, får han vite at Marie allerede har innledet et forhold til Samir, eier av et lokalt renseri, og Simir skal dele rom med Samirs sønn Fouad så lenge han bor hos dem.

Ahmad og Marie møter til en rett for å gjennomføre skilsmissen deres. Men rett før møtet forteller hun Ahmad at hun er gravid med Samirs barn. Marie avslører også at Samir fremdeles er gift med en annen kvinne, og at hans kone nå ligger i koma etter et hun tidligere forsøkte å begå selvmord. Dette selvmordsforsøket skal ha vært et resultat av depresjon, og at hun rett før selvmordsforsøket skal ha oppdaget affæren mellom Marie og Samir.

## Skuespillere

* Bérénice Bejo som Marie Brisson
* Tahar Rahim som Samir
* Ali Mosaffa som Ahmad
* Pauline Burlet som Lucie
* Elyes Aguis som Fouad
* Jeanne Jestin som Léa
* Sabrina Ouazani som Naïma
* Babak Karimi som Shahryar
* Valeria Cavalli som Valeria

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Scheibukta

**Scheibukta**, tidligere også kalt ***Fairhaven***, er ei bukt helt nord ved Scheibreen der denne munner ut i Smeerenburgfjorden på nordlige del av Reuschhalvøya, i Albert I Land på nordvestre Spitsbergen. Scheibukta har fjell i vest og øst men domineres sentralt av Scheibreens brefront, som dog er delt i to av den tynne kammen Reveknatten. Området ligger litt sørvest for Sørgattet og Bjørnhamna. 

I bukta lå allerede på 1600-tallet en britisk hvalfangst-stasjon som de kalte *Fairhaven*, i konkurranse med nederlendernes hovedstasjon i Smeerenburg på Amsterdamøya - i andre enden av Smeerenburgfjorden. Denne stasjonen ble nedlagt sannsynligvis i 1623, og eksisterte enten parallelt eller før stasjonen *Trinityharbour* i Magdalenefjorden. Det har ikke vært norske fangstanlegg her. I nyere tid har Scheibuktas kyst vært helt isdekt, men tidligere har den trolig vært delvis isfri og i enkelte år går isfronten inne på land.

I 1973 ble stedet og ruinene en del av Nordvest-Spitsbergen nasjonalpark.

## Litteratur
* Gustav Rossnes, *Norsk overvintringsfangst på Svalbard 1895-1940*, Norsk polarinstitutt Meddelelser nr 127 1993. ISBN 82-7666-064-9.

## Eksterne lenker
* Stedets beskrivelse i Riksantikvarens kulturminnesøk.
* Stedsnavnets beskrivelse i *Stedsnavn på Svalbard*, Norsk polarinstitutt. 
* Kulturminneplan for Svalbard 2000-2010
Knattodden

**Knattodden** er et nes under Knattfjellet helt (sør)vest på Reuschhalvøya, ved det nordøstre utløpet av Magdalenefjorden langt vest i Albert I Land, nordvestre Spitsbergen. Odden har en stor morene langs vestkysten og en lavere strand i sør hvor det (regnes fra øst) er en gravrøys fra hvalfangsttiden, og noen bevarte fangstinnretninger fra den norske fangstperioden i mellomkrigstiden. Det var ikke norske fangststasjoner her, men ble satt ut fangstfeller i området som inngikk i Fangstfelt nummer 23. 

I 1973 ble stedet og ruinene en del av Nordvest-Spitsbergen nasjonalpark.

## Litteratur
* Gustav Rossnes, *Norsk overvintringsfangst på Svalbard 1895-1940*, Norsk polarinstitutt Meddelelser nr 127 1993. ISBN 82-7666-064-9.

## Eksterne lenker
* 
* Stedsnavnets beskrivelse i *Stedsnavn på Svalbard*, Norsk polarinstitutt. 
* Kulturminneplan for Svalbard 2000-2010
Paroaria

* Gråkardinal
* Dominikanerkardinal
* *[[Paroaria nigrogenis]]*
* Rødhettekardinal
* Rødpannekardinal
* Gulnebbkardinal

***Paroaria*** er en slekt i familien tanagarer (*Thraupidae*). Den var tidligere regnet til buskspurvfamilien (*[[Emberizidae]]*). Dette «tangarer-kardinaler» er ikke meget beslektet med kardinaler (*[[Cardinalidae]]*).

## Arter
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:
* Gråkardinal, *[[Paroaria coronata]]*
* Dominikanerkardinal, *[[Paroaria dominicana]]*
* *[[Paroaria nigrogenis]]*
* Rødhettekardinal, *[[Paroaria gularis]]*
* Rødpannekardinal, *[[Paroaria baeri]]*
* Gulnebbkardinal, *[[Paroaria capitata]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norsk Ornitologisk Forening: ''Paroaria''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* IBC - The Internet Bird Collection: ''Paroaria''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* birdforum.net: ''Paroaria''. Hentet ut 14. oktober 2013.
Gravneset

**Gravneset**, tidligere kalt ***Trinity Harbour***, er et nes under midtveis på sørbredden av Magdalenefjorden, nord på Hoelhalvøya i Albert I Land på nordvestre Spitsbergen. Odden ligger under Trankollane (543-606 meter) og utgjør en relativt stor og jordrik kystslette som i århundrer har vært brukt som gravplass for fangstfolk. Den avslutter Gullybukta som dennes østlige avgrensning.

Gravneset inneholder mer enn 100 graver, og besøkes årlig av om lag 10&nbsp;000 cruiseturister. Antallet nådde et høydepunkt med 19&nbsp;245 turister i 1996, men har siden gått gradvis tilbake til et nivå på jevnt 4 - 10&nbsp;000 årlige ilandstigende besøkende siden 2008. Det er betydelig fare for slitasje på kulturminnene og turisttrafikken mellom gravene og hustuftene er strengt regulert. I 1996 ble nordbredden inngjerdet og vegetasjonen kom seg raskt. Det sentrale området med graver og tufter ble stengt for fri ferdsel i 2002, grunnet nedsliting av vegetasjonen.

Sysselmesteren på Svalbard har en oppsynshytte på stedet, og det er vanlig for fritidsbåter å legge til i denne bukta på østsiden av odden for overnatting og værligge. 

På odden er det rester av den britiske hvalfangststasjonen Trinity Harbour fra 1600-tallet. Stasjonen kan ha vært samtidig med, eller ha avløst stasjonen som ble anlagt lengre nord i Scheibukta, og som ble oppgitt i 1623. 

Det har antakelig ikke vært norske fangststasjoner her i den norske fangstperioden i mellomkrigstiden, men området inngikk i Fangstområde nummer 23. 

I 1973 ble stedet og ruinene en del av Nordvest-Spitsbergen nasjonalpark. Sysselmesteren på Svalbard inkluderte kulturminnene her i et særskilt miljøovervåkingsprogram implementert i årene 1997–2009, med egne tiltak for å dokumentere, måle, og forebygge miljøslitasje på kulturminnene.

## Referanser


## Litteratur
* Gustav Rossnes, *Norsk overvintringsfangst på Svalbard 1895-1940*, Norsk polarinstitutt Meddelelser nr 127 1993. ISBN 82-7666-064-9.

## Eksterne lenker
* 
* Stedets beskrivelse i Riksantikvarens kulturminnesøk.
* Stedsnavnets beskrivelse i *Stedsnavn på Svalbard*, Norsk polarinstitutt. 
* Kulturminneplan for Svalbard 2000-2010
* Stedets beskrivelse  hos den statlige informasjonssiden *Polarhistorie*.
Ganshoren

**Ganshoren** er en tospråklig kommune i Hovedstadregionen Brussel i Belgia. Kommunen består av én delkommune: Ganshoren.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hemispingus

* Kullkronetanagar
* Oransjebryntanagar
* Cuzcotanagar
* Hvitbryntanagar
* Gråkronetanagar
* Kakitanagar
* Svartøretanagar
* Meridatanagar
* Rustbryntanagar
* Koronatanagar
* Asketanagar
* Trestripetanagar

***Hemispingus*** er en slekt i familien Tanagarer (*Thraupidae*).

## Arter
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:
* Kullkronetanagar, *[[Hemispingus atropileus]]*
* Oransjebryntanagar, *[[Hemispingus calophrys]]*
* Cuzcotanagar, *[[Hemispingus parodii]]*
* Hvitbryntanagar, *[[Hemispingus superciliaris]]*
* Gråkronetanagar, *[[Hemispingus reyi]]*
* Kakitanagar, *[[Hemispingus frontalis]]*
* Svartøretanagar, *[[Hemispingus melanotis]]*
* Meridatanagar, *[[Hemispingus goeringi]]*
* Rustbryntanagar, *[[Hemispingus rufosuperciliaris]]*
* Koronatanagar, *[[Hemispingus verticalis]]*
* Asketanagar, *[[Hemispingus xanthophthalmus]]*
* Trestripetanagar, *[[Hemispingus trifasciatus]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norsk Ornitologisk Forening: ''Hemispingus''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* IBC - The Internet Bird Collection: ''Hemispingus''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* birdforum.net: ''Hemispingus''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* [ftp://ftp.funet.fi/pub/sci/bio/life/aves/passeriformes/thraupidae/hemispingus/index.html ftp.funet.fi: *Hemispingus*]. Hentet ut 14. oktober 2013.
Thlypopsis

* Rusthodetanagar
* Auroratanagar
* Brunflanketanagar
* Oransjehodetanagar
* Cajamarcatanagar
* Soltanagar

***Thlypopsis*** er en slekt med fugler i familien tanagarer (Thraupidae).

## Arter
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:
* Rusthodetanagar, *[[Thlypopsis fulviceps]]*
* Auroratanagar, *[[Thlypopsis ornata]]*
* Brunflanketanagar, *[[Thlypopsis pectoralis]]*
* Oransjehodetanagar, *[[Thlypopsis sordida]]*
* Cajamarcatanagar, *[[Thlypopsis inornata]]*
* Soltanagar, *[[Thlypopsis ruficeps]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norsk Ornitologisk Forening: ''Thlypopsis''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* - The Internet Bird Collection: ''Thlypopsis''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* birdforum.net: ''Thlypopsis''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* [ftp://ftp.funet.fi/pub/sci/bio/life/aves/passeriformes/thraupidae/thlypopsis/index.html ftp.funet.fi: *Thlypopsis*]. Hentet ut 14. oktober 2013.
C/1999 F1 (Catalina)

**C/1999 F1 (Catalina)** er en langperiodisk komet som ble oppdaget den 23. mars 1999 ved Catalina Sky Survey. Kometen har en apoapsis på 66,600 AU, en perihelion på 5,787 AU og en omløpstid på omkring 6 millioner år.

## Referanser
Tachyphonus

* Ildtopptanagar
* Gulissetanagar
* Okerissetanagar
* Sørgetanagar
* Gyllenissetanagar
* Rubinissetanagar
* Svarttanagar
* Rødflekktanagar

***Tachyphonus*** er en slekt i familien tanagarer (*Thraupidae*).

## Arter
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:
* Ildtopptanagar, *[[Tachyphonus cristatus]]*
* Gulissetanagar, *[[Tachyphonus rufiventer]]*
* Okerissetanagar, *[[Tachyphonus surinamus]]*
* Sørgetanagar, *[[Tachyphonus luctuosus]]*
* Gyllenissetanagar, *[[Tachyphonus delatrii]]*
* Rubinissetanagar, *[[Tachyphonus coronatus]]*
* Svarttanagar, *[[Tachyphonus rufus]]*
* Rødflekktanagar, *[[Tachyphonus phoenicius]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norsk Ornitologisk Forening: ''Tachyphonus''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* IBC - The Internet Bird Collection: ''Tachyphonus''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* birdforum.net: ''Tachyphonus''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* [ftp://ftp.funet.fi/pub/sci/bio/life/aves/passeriformes/thraupidae/tachyphonus/index.html ftp.funet.fi: *Tachyphonus*]. Hentet ut 14. oktober 2013.
Ramphocelus

* Karminbrysttanagar
* Rødkragetanagar
* Karmingumptanagar
* Huallagatanagar
* Sølvnebbtanagar
* Brasiltanagar
* Rødgumptanagar
* Costaricatanagar
* Ildgumptanagar

***Ramphocelus*** er en slekt i familien tanagarer (*Thraupidae*).

## Arter
Arter i rekkefølge etter Clements-lista:
* Karminbrysttanagar, *[[Ramphocelus nigrogularis]]*
* Rødkragetanagar, *[[Ramphocelus sanguinolentus]]*
* Karmingumptanagar, *[[Ramphocelus dimidiatus]]*
* Huallagatanagar, *[[Ramphocelus melanogaster]]*
* Sølvnebbtanagar, *[[Ramphocelus carbo]]*
* Brasiltanagar, *[[Ramphocelus bresilius]]*
* Rødgumptanagar, *[[Ramphocelus passerinii]]*
* Costaricatanagar, *[[Ramphocelus costaricensis]]*
* Ildgumptanagar, *[[Ramphocelus flammigerus]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norsk Ornitologisk Forening: ''Ramphocelus''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* IBC - The Internet Bird Collection: ''Ramphocelus''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* birdforum.net: ''Ramphocelus''. Hentet ut 14. oktober 2013.
* [ftp://ftp.funet.fi/pub/sci/bio/life/aves/passeriformes/thraupidae/ramphocelus/index.html ftp.funet.fi: *Ramphocelus*]. Hentet ut 14. oktober 2013.