Urial

**Urial** (*Ovis vignei*) kalles også **steppesau** og er en art i slekten sauer (*Ovis*), som videre inngår i gruppen sauer og geiter (Caprini) i kvegfamilien (Bovidae). Arten er regnet som *sårbar* på IUCN sin rødliste.

## Taksonomi
Det har hersket uenighet i om urial er en selvstendig art eller en underart av vestasiatisk muflon (*O. gmelini*) eller sau (*O. aries*). En studie publisert i 2010 viser imidlertid at urial er en selvstendig art. Det forklarer også hvorfor urialen har flere kromosomer (2n=58) enn arten *Ovis aries*, som man tidligere antok at den tilhørte (2n=54).

## Biologi
Væren har en kroppslengde på cirka  og en skulderhøyde på cirka , mens vekten typisk utgjør cirka . Halen utgjør cirka  og horna måler cirka . Søya har en kroppslengde på cirka  og en skulderhøyde på cirka , mens vekten typisk utgjør cirka . Halen utgjør cirka  og horna måler inntil .

Urialen er langlemmet og slank og har godt utviklede horn. Pelsen er rødlig blekbrun med lys gråhvit underside og bakparti. Væren har langragget mørk pels på brystet og lysere sal over ryggen. Søyer er med sandfarget. Ekstremitetene blir lysere nedover mot klovene. 

Arten forekommer i moderat til svært tørre områder fra under havnivå ved Det kaspiske hav til høyder over  i Pamir, Hindukush og Himalaya. Den trives best i bakker og bølgende terreng uten alt for bratte skråninger, men kan også forekomme i klippelandskap. Urial finnes i grasmark og åpen skog med mandel (*Amygdalus*), pistasj (*Pistacia*). og einer (*Juniperus*), men kan også leve i kalde ørkener med lite vegetasjon.

## Utbredelse og underarter
Det er trolig rundt  ville urialer i naturen. IUCN deler arten i seks underarter.

Underarten *Ovis vignei arabica* angis fra Jebal-Akhdar-fjellene i nordlige Oman. Det er usikkert om den er en ekte villsau eller forvillet tamsau, om den er en urial, og om den fortsatt eksisterer.

*Ovis vignei arkal* er utbredt ved bredden av Kara-Bogaz-Gol, på Ustjurt-platået og andre steder i ørkenen øst for Det kaspiske hav i sørvestlige Kasakhstan, nordvestlige Turkmenistan og nordvestlige Usbekistan.  Skillet mot *O.&nbsp;v.&nbsp;cycloceros* er uklart, og det er usikkert hvilken av de to som forekommer i Kopet Dag og andre steder i sørlige Turkmenistan og nordøstlige Iran.

*Ovis vignei bochariensis* er utbredt i Tadsjikistan, Turkmenistan og Usbekistan nord for elvene Amu-Darja og Pjandzj.

*Ovis vignei cycloceros* er utbredt i Afghanistan, østlige Iran, Pakistan og Turkmenistan.

*Ovis vignei punjabiensis* er utbredt i Punjab i Pakistan mellom elvene Indus og Jhelum.

*Ovis vignei vignei* er utbredt i Ladakh-regionen langs elvene Shyok, Nubra og Indus og deres sideelver i India, samt den vestre banken av elven Kunar, fra Chitral og sørover til Drosh og områdene nær byene Skardo og Gigit i Pakistan.

I Elburzfjellene i nordlige Iran lever armeniamuflon (*O.&nbsp;gmelini gmelinii*) i vest og urial (*O.&nbsp;v.&nbsp;cycloceros*) i øst. I den midtre delen av fjellkjeden i provinsene Teheran og Alborz forekommer det en hybrid mellom de to artene. Det kan tenkes at slike hybrider også finnes andre steder i Iran.

## Inndeling
Inndelingen følger i hovedsak Faysal Bibi (2013) og er i rekkefølge, men med enkelte endringer i henhold til nyere forskning, som Mori, Nerva & Lovari (2019).

* Artiodactyla, klovdyr
** Bovidae, kvegfamilien
*** Antilopinae, (antiloper, gaseller og deres nærmeste slektninger)
**** Caprini, sauer og geiter
***** *[[Sauer|Ovis]]*, sauer eller villsauer
****** *[[argalisau|O. ammon]]*, argalisau
****** *[[tamsau|O. aries]]*, tamsau
****** *[[tykkhornsau|O. canadensis]]*, tykkhornsau
****** *[[tynnhornsau|O. dalli]]*, tynnhornsau
****** *[[vestasiatisk muflon|O. gmelini]]*, vestasiatisk muflon
****** *[[snøsau|O. nivicola]]*, snøsau
****** *[[urial|O. vignei]]*, urial

## Galleri

Fil:Ovis vignei & Ovis orientalis gmelini in Iran 02.jpg
Fil:Ovis vignei 20026005.jpg
Fil:Ovis ammon vignei arkal Pretoria 3bis.jpg


## Referanser




## Eksterne lenker
*