open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gangster-rap

**Gangster-rap** eller **gangsta rap** er en av hiphop-undersjangerne som startet på slutten av 1980-tallet, og var veldig populær på midten av 1990-tallet. Philadelphia artisten Schoolly D spilte inn den første gangster-rap-sang, «PSK (What Does It Mean?)» i 1985. Med denne sangen påvirket han Ice-T, som utgav den første Los Angeles gangster-rap-platen, kalt *Six N the Mornin* to år senere. Siden da har denne hiphop-stilen vært forbundet med Los Angeles og østkysten. Gangster-rap preges av hardcore-musikk og tekstene inneholder vanligvis temaer som narkotika, kriminalitet og prostituerte (Jírová, side 26). I boken *Hip Hop Culture* forklares gangster-rap som «hardcore-musikk påvirket av handlinger og livsstilen til gangstere» (Price III, side 319), men Nelson George nevner i sin bok at «ikke alle rappere som skriver voldelige tekster lever etter denne stilen» (George, side 46). De viktigste representantene for denne undersjangeren er Dr. Dre, N.W.A. og Ice-T (Jírová, side 26).

## Noen gangster-rappere

*50 Cent
*Big L
*Big Pun
*Bone Thugs n Harmony
*Compton's Most Wanted
*Coolio
*Cypress Hill
*Da Brat
*Da Lench Mob
*Delinquent Habits
*DMX
*Dr. Dre
*Dj Yella
*Eazy E
*Fat Joe
*Game
*Geto Boys
*Ghostface Killah
*Gza
*Ice Cube
*Ice T
*Inspectah Deck
*Jedi Mind Tricks
*Just-Ice
*King T
*Kool G Rap
*KRS-one
*Lord Finesse
*Masta Killa
*MC Ren
*MC Eiht
*Method Man
*Nas
*The Notorious B.I.G.
*NWA
*Obie Trice
*Ol' Dirty Bastard
*Psycho Realm
*Raekwon
*Rick Ross
*RZA
*Saigon
*Schoolly D
*Snoop Dogg
*Too Short
*2Pac
*U-God
*Wu-Tang Clan

## Litteratur
*
*
*
Old school hiphop

**Old school hiphop** er den første typen hiphop som kom fra New York på 1970- og 80-tallet. Sammenlignet med new school har old school relativt enkle rytmer.
AP (andre betydninger)

**AP**, **Ap**, **aP** og **ap** kan bety:

## AP
* AP-fondene
* IATA-flyselskapskoden for flyselskapet Air One
* Det amerikanske nyhetsbyrået Associated Press

## Ap
* Arbeiderpartiet
* Den norske avisen Aftenposten

## aP

## ap
Hollywood

**Hollywood** er et distrikt i byen Los Angeles i California i USA kjent for filmproduksjon. 

Hollywood har siden tidlig 1900-tallet vært sentral i filmproduksjon, blant annet på grunn av gunstige lysforhold, bedre vær og et mer variert landskap (i forhold til New York). Hollywood er på grunn av dette et kjent sted over hele verden, og er omtrent synonymt med amerikansk filmproduksjon. Oscarutdelingen finner sted på Dolby Theatre ved Hollywood Boulevard, og man finner også Hollywood Walk of Fame der. 

Det mest kjente landemerket er Hollywoodskiltet, et skilt med 9,4–11,9 meter brede og 13,7 meter høye bokstaver som danner ordet «Hollywood» (opprinnelig «Hollywoodland»).


fil:HollywoodSign.jpg|Det berømte landemerket Hollywoodskiltet
Fil:Hollywood boulevard from kodak theatre.jpg|Hollywood Boulevard sett fra Kodak Theatre


## Se også
* Lollywood
* Bollywood

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Liter

**Liter** er en enhet for måling av volum og er derfor et hulmål. Det er ikke en SI-enhet, men kan avledes fra SI-enheten meter ved at en liter er lik en kubikkdesimeter.
Symbolet for liter er **l** eller **L**. Innenfor enkelte vitenskaper som medisin og kjemi brukes symbolet **L** oftere enn **l**, ettersom bokstaven&nbsp;*l* kan forveksles med tallet&nbsp;*1*.

En kube med sidelengder på 1&nbsp;desimeter (10&nbsp;centimeter) har et volum på 1&nbsp;L.

Liter er en av de mest brukte måleenhetene for volum. Liter brukes også i andre sammenhenger som for eksempel måling av densitet (massetetthet) som ofte måles i kilogram per liter.

Kiloliter er ikke i vanlig bruk, som regel brukes kubikkmeter i stedet. Dysedråpestørrelsen i blekkstråleskrivere blir ofte angitt i picoliter.

1 liter er lik:
* 0,001 kiloliter (kl)
* 0,01 hektoliter (hl)
* 0,1 dekaliter (dal)
* 2 frankiske seidler
* 4 snitt
* 10 desiliter (dl)
* 100 centiliter (cl)
* 1 000 milliliter (ml)
* 10 000 mikroliter (ml)

Og motsatt:
* 1 kiloliter = 1 000 liter
* 1 hektoliter = 100 liter
* 1 dekaliter = 10 liter
* 1 desiliter = 0,1 liter
* 1 centiliter = 0,01 liter
* 1 milliliter = 0,001 liter

1 liter er, i forhold til andre, avledede enheter, lik:
* 0,001 kubikkmeter (m³)
* 1 kubikkdesimeter (dm³)
* 1000 kubikkcentimeter (cm³)

Og motsatt:
* 1 kubikkmeter = 1 000 liter
* 1 kubikkdesimeter = 1 liter
* 1 kubikkcentimeter = 0,001 liter

## Referanser


## Eksterne lenker
*
ShadowCon

**ShadowCon** var en science fiction-festival (eller *kongress*) som ble arrangert årlig fra 1996 til 2009.  Festivalen sprang ut av entusiastmiljøet rundt TV-serien Babylon 5 og var oppkalt etter et av folkeslagene i seriens univers.

Blant aktiviteter på ShadowCon kan nevnes visning av filmer og TV-serier, foredrag, debatter, konkurranser, auksjoner og kostymeball. Arrangementet foregikk om sommeren på Helga Engs hus på Universitetet i Oslo.

Ved flere anledninger ble ShadowCon arrangert i samarbeid med den litteraturorienterte festivalen Norcon, under navnet Multicon (2000 og 2001), Intercon (2005) og Oslo Science Fiction Festival (2007, 2008 og 2009).

## Eksterne lenker
* Festivalens webside
* OSFF hjemmesider
* Norcon
Rundballe

**Rundballe** er en sylinderformet balle av komprimert gress eller halm.

Rundballen er en rasjonell og enkel, men kostbar metode for å konservere og lagre dyrefôr og strø på. Rundballene presses i rundballepresser, og ballene pakkes i plast for å konservere gresset (ensilering). Det finnes ulike størrelser, men de ligger vanligvis rundt 1,2 meter i diameter og 1,2 meter i bredde.

På 90-tallet ble rundballene på en humoristisk måte omtalt som "traktoregg."

Det var den amerikanske professoren Wesley F. Buchele som hadde ideen, og hans student, Virgil D. Haverdink, som konstruerte den første maskinen som kunne presse gress i sylindrisk form. Den 20. oktober 1970 fikk de patent på en slik maskin. Forskjellige maskiner for samme formål var allerede på markedet.

Det er få oppfinnelser som bøndene har tatt i bruk på så kort tid. Allerede på slutten av 1970-åra, var det 18 fabrikker som produserte slike maskiner i USA og Canada. Oppfinnelsen spredte seg raskt til Europa og kom tidlig til Norge.

I Norge blir gresset presset sammen, og etterpå pakket i et lufttett plastbelegg for ensilering ute på jordet i stedet for å kjøre det til fjøset for å lagre det i en silo der. Fordelen med metoden er at ballene kan lagres nært slåttemarken og kjøres til fjøset når det passer for bonden. For å sikre god kvalitet blir det ofte tilsatt 3–4 liter syre per storballe på 700–800&nbsp;kg.

Metoden for å konservere graset med syre for å lage «surfor» i siloer ble funnet opp av den finske professoren i kjemi, A. I. Virtanen, som i 1932 fikk patent på metoden. Metoden som fikk navnet AIV-metoden var så viktig for jordbruket at professor Virtanen fikk Nobelprisen i kjemi i 1945. Tidligere måtte bøndene tørke graset på bakken når det var sol eller hesje graset når det var regn. Etter at det er blitt praksis med høsting av graset i storballer eller bygging av gropsiloer i enden av husdyrrommene, er det slutt på bygging av de tradisjonelle runde siloer og driftsbygninger med plass til høyet over husdyrrommet. 

Utover 10-tallet, og særlig fra 2017 har plastbruken fått økt fokus, og landbruksplast er en av kildene til plastavfall.

I Norge ble det i 2016 brukt 13 795 tonn plast i landbruket og 13 454 tonn ble gjenvunnet. Det betyr at 341 tonn ikke ble gjenvunnet. Det finnes ca. 230 leveringssteder for landbruksplast som er organisert lokalt av bønder i samarbeid med renovasjonsselskapene.

## Referanser


## Se også
* Halm
* Rundballepakker
* Silofôr
* Ensilering

## Eksterne lenker
*
Basseterre

:

**Basseterre** er hovedstaden på Saint Kitts og Nevis på De mindre antiller. Basseterre ligger på sørkysten av øya Saint Kitts, og har  innbyggere (2001). Det betyr at nesten halvparten av landets befolkning bor i hovedstaden. Byen er også landets handelssentrum. Den har noen raffinerier for sukker.

Basseterre ble grunnlagt av franskmennene i 1627.

## Eksterne lenker
*
Teenpop

**Teenpop** (fra eng. *Teen pop*) en sub-sjanger av popmusikk som er laget, markedsført og orientert mot barn og tenåringer (aldersgruppen 10 til 20 år). Teenpop kopierer sjangre og stiler slik som pop-, danse-, elektronisk musikk, R&B, hiphop, country og rock.

## Referanser
Truck driving country

**Truck driving country** er en blanding av honky tonk, country-rock og Bakersfield country, med en takt tatt rett fra country-rock og følelsen av honky-tonk. Ofte handler disse sangene om å kjøre lastebiler og om kjærlighetssorg.

Dick Curless og Red Simpson er de mest kjente artistene innen denne sjangeren.
Romer

**Romer** kan vise til:
* En person fra Romerriket
* En person fra Roma
* Folkegruppa romfolk

## Enkeltpersoner
* Alfred Romer (1894–1973), amerikansk paleontolog
* Paul Romer (f. 1955), amerikansk økonom
* Knud Romer (f. 1960), dansk forfatter
Norsk fotball 1938

Resultater fra norsk fotball i 1938.

## Norgesserien 1937/38

### Finale
3. juli:  –  0-0 eeo 
Omkamp 28. august:  –  4-0

### Opprykk
Fjell, , , , , , , , , , , 

## Norgesmesterskapet

### Finale
16. oktober:  –  3-2 eeo

## Nordnorsk mesterskap

### Finale
 -  2-1 

## Arbeidermesterskapet

### Finale
16. oktober:  –  3-0

## Landskamper
:*Utdypende artikkel: [[Liste over Norges landskamper i fotball for herrer 1935–1940#Norges landskamper 1938|Norges landskamper i fotball 1938]]*

*31. mai:  –  1-0, Treningskamp
*5. juni:  –  2-1, Åttendedelsfinale VM
*17. juni:  –  9-0, Treningskamp
*4. september:  –  2-1, Treningskamp
*18. september:  –  1-1, Treningskamp
*2. oktober:  –  2-3, Treningskamp
*23. oktober:  –  2-2, Treningskamp
*9. november:  –  4-0, Treningskamp

## Referanser
The Colour and the Shape

***The Colour and the Shape*** er Foo Fighters' andre musikkalbum, utgitt i 1997. Deres første plate ble spilt inn av Dave Grohl alene, så i praksis var dette debutplaten for bandet som da også besto av Nate Mendel, Pat Smear og William Goldsmith. Produsent var Gil Norton.

Innspillingen var preget av interne stridigheter, og trommeslager William Goldsmith forlot bandet da han fikk vite at vokalist og gitarist Dave Grohl hadde spilt inn trommesporene på nesten hele platen på nytt. 

Til promoturnéen ble Taylor Hawkins med som erstatter for Goldsmith, men ikke lenge etter forlot også andregitarist Pat Smear bandet på grunn av utmattelse og uenigheter med Grohl. Han ble erstattet av Franz Stahl. 

Singler fra albumet var «Monkey Wrench», «Everlong» og «My Hero», imens sangen «Walking After You» senere ble spilt inn på nytt med Hawkins og Stahl og gitt ut på soundtracket til The X-Files (film).

## Sporliste
# «Doll»
# «Monkey Wrench»
# «Hey, Johnny Park»
# «My Poor Brain»
# «Wind Up»
# «Up In Arms»
# «My Hero»
# «See You»
# «Enough Space»
# «February Stars»
# «Everlong»
# «Walking After You»
# «New Way Home»
## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Foo Fighters (album)

***Foo Fighters*** er debutalbumet til gruppa med samme navn. Det ble utgitt i 1995. Foo Fighters frontfigur, Dave Grohl, som også var eneste medlem av bandet da albumet ble spilt inn, spiller alle instrumentene selv. Unntaket er sangen «X-Static» hvor Greg Dulli spiller gitar. Mange av sangene ble skrevet av Grohl mens han ennå var medlem av Nirvana. Hadde det ikke vært for Nirvanas oppløsning i 1994 kunne de endt opp som Nirvana-sanger.

## Sporliste
# «This Is a Call»
# «I'll Stick Around»
# «Big Me»
# «Alone+Easy Target»
# «Good Grief»
# «Floaty»
# «Weenie Beenie»
# «Oh, George»
# «For All the Cows»
# «X-Static»
# «Watershed»
# «Exhausted»

## Eksterne lenker
*
One by One (album)

***One by One*** er Foo Fighters' fjerde album, og kom ut i 2002.

De spilte først inn albumet med produsent Adam Kasper, men valgte å kassere disse opptakene, som senere har fått kallenavnet "the million dollar demos". Kun "tired of you" fra den opprinnelige innspillingen ble med på det ferdige albumet.  På denne sangen er Brian May med som gitarist.

Trommeslager Taylor Hawkins hadde akkurat kommet seg etter en nesten dødelig overdose, og gitarist Chris Shiflett var fortsatt ganske ny i bandet. Før de kom i gang med den andre innspillingen av albumet dro frontmann Dave Grohl for å spille inn Songs for the Deaf med Queens of the Stone Age som han også turnerte med. Bandet var nær ved å splitte opp, og flere i bandet tenkte at dette albumet kom til å bli deres siste. 

De spilte det inn på nytt med produsent Nick Raskulinecz som hadde jobbet med grohl på Songs for the deaf. To av singlene, «All My Life» og «Times Like These», endte opp med å bli blant deres største hits.

Albumet vant Grammyprisen for «Beste rockealbum» i 2004. Det ble også gitt ut en norsk versjon av albumet, med sanger fra deres konsert i Oslo Spektrum 4. desember 2002. Den inneholder også sporet «Snoof», som består av Dave Grohl som snakker om snus.

## Sporliste
# «All My Life»
# «Low»
# «Have It All»
# «Times Like These»
# «Disenchanted Lullaby»
# «Tired of You»
# «Halo»
# «Lonely»
# «Overdrive»
# «Burn Away»
# «Come Back»

## Referanser


## Eksterne lenker
*
There Is Nothing Left to Lose

***There Is Nothing Left to Lose*** er det tredje albumet fra Foo Fighters, utgitt i 1999.

Fordi Franz Stahl ble sparket ut av bandet rett før innspillingen ble albumet spilt inn som en trio, bestående av Dave Grohl, Nate Mendel og Taylor Hawkins. Dette var det første albumet hvor Taylor Hawkins spilte trommer. Han spilte på omtrent halvparten av sangene, det samme gjorde Dave Grohl. Albumet ble spilt inn kjelleren til Dave Grohl med Adam Kasper som produsent. 

Etter innspillingen ble Chris Shiflett plukket ut fra audition til å erstatte Franz Stahl. 

I 2001 vant albumet Grammy for «Beste rockealbum».

## Sporliste
# «Stacked Actors»
# «Breakout»
# «Learn To Fly»
# «Gimme Stitches»
# «Generator»
# «Aurora»
# «Live-In Skin»
# «Next Year»
# «Headwires»
# «Ain't It The Life»
# «M.I.A»

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Osvaldo Ardiles

**Osvaldo César Ardiles** (født 1952), også kjent som **Ossie**, er en argentinsk fotballtrener og tidligere fotballspiller. Som en dyktig og artistisk midtbanespiller gjorde han stor suksess i Tottenham Hotspur sammen med landsmannen Ricardo Villa og Glenn Hoddle.

## Meritter
* Han spilte 63 landskamper for , blant annet på vinnerlaget fra VM 1978.
* Osvaldo Ardiles vant FA-cupen i 1981 og 1982, og UEFA-cupen med Tottenham Hotspur som spiller.
* Som manager fikk han Swindon opp i gamle 1. divisjon (nå Premier League) i 1990, selv om laget ble flyttet ned på grunn av økonomiske misligheter.
* Rykket opp med West Bromwich Albion til 1. divisjon i 1993.
* Vant Nabisco Cup med Shimizu S-Pulse som manager i 1996.
* Vant Tokai Cup med Shimizu S-Pulse som manager i 1996 og 1998.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
PCB

**PCB** kan vise til:

*PCB – forkortelse for polyklorerte bifenyler, en gruppe industrikjemikalier
*PCB – forkortelse for Printed Circuit Board, engelsk for kretskort
Mandag

**Mandag** er ifølge den internasjonale standarden ISO 8601 den første dagen i uka. På estisk, latvisk, litauisk og kinesisk heter dagen «førstedag». I enkelte land, deriblant USA, regnes mandag som den andre dagen i uka. Også i henhold til hebraisk og muslimsk kalender er søndag den første ukedagen. Navnet for mandag på bl.a. hebraisk, arabisk, gresk og portugisisk er «andredag».

Tidligere var søndagen den første dagen i uken også i Norge, men det ble endret fra 1. januar 1973. Da ble hviledagen søndag flyttet fra starten til slutten av uken i Norge. Forut for endringen var det en stortingsdebatt hvor noen gikk hardt inn for å beholde søndag som første dag på grunn av den kristne tradisjon, men flertallet stemte for å endre kalendersystemet til å følge arbeidsuken.

## Etymologi
Romerne kalte mandag for «månens dag» (*diēs Lūnae*), og det heter den fremdeles på nesten alle de språkene som stammer fra latin: *lunedì, lundi, dilluns, lunes, luni, lündeschdi, gliendasgis,* osv. Betegnelsen ble også lånt inn i de keltiske språkene, f.eks. walisisk *dydd Llun* og skotsk-gælisk *Diluain*. Germanerne oversatte betegnelsen til sitt eget språk, og på dagens vestgermanske språk har vi former som *Monday, Montag, moandei, Moundai, mundai, mööndii, maandag,* osv. På nordgermanske språk heter det *mandag* på bokmål og dansk, *måndag* på nynorsk og svensk, *mánudagur* på islandsk og *mánadagur* på færøysk. Den germanske betegnelsen ble lånt inn i en rekke uralske språk, jf. kvensk og finsk *maanantai*, sørsamisk *måanta*, umesamisk *mánnuodahkka*, pitesamisk *mánnodak*, lulesamisk *mánnodahka* og nordsamisk *mánnodat* (ved siden av *vuossárga*).

## Referanser


## Se også
* Den gale mandagen

## Eksterne lenker
*
Maniok

**Maniok**, **kassava** eller **yuca** (*Manihot esculenta*) er en buskvekst i vortemelkfamilien som kan bli opp til 5 meter høy. Roten er rik på stivelse, og brukes mye i matlaging. Arten kommer opprinnelig fra Sør-Amerika, men har blitt svært populær også i Afrika, og idag er Nigeria verdens største produsent.

Maniok krever lite av jorden den gror i, og kan dyrkes i områder mange andre planter ikke klarer seg. Den holder seg lenge, og bønder beholder gjerne maniokbusker som en sikkerhet mot tørke og matvareknapphet. Tørket maniokrot inneholder 73–85 % karbohydrater, og på verdensbasis er maniokrot den tredje viktigste kilden til karbohydrater.

## Giftighet
Verken bladene eller roten til maniokbusken bør spises rå, fordi de inneholder to cyanogene glykosider: linamarin og lotaustralin. Disse dekomponeres ved hjelp av enzymet linamarase, som også finnes i maniok, og frigjør blåsyre (HCN).
Maniok med toksiske nivå av cyanogeniske glykosider refereres til som *bitter*, mens maniok med ikke-toksiske nivå refereres til som *søt*. Denne klassifiseringen er utbredt, selv om forskning ikke har klart å finne en korrelasjon mellom opplevd smak og nivå av toksiner. Variasjonene i toksiner er imidlertid stor. Mens det fra *søt* maniok kan produseres så lite som 20 milligram cyanid per kilo rot, kan det fra *bitter* produseres mer enn 50 ganger så mye (1 g/kg). Maniok som har vokst i tørketid er spesielt rik på toksiner.

## Bruksområder

### Matlaging
Akkurat som poteten er maniokroten rik på stivelse, uspiselig som rå, og har en mild smak når den er kokt. Som matingrediens kan roten i mange tilfeller erstatte poteten, og den kan både kokes, moses, friteres, bakes, males til mel, og så videre. Og akkurat som det går an å lage potetsprit av poteter, går det an å lage manioksprit av maniokrøtter.

Maniokbladene kan også spises, og har en smak som kan minne om spinat. 

### Bioetanol

Flere land, deriblant Thailand og Kina, undersøker potensialet i å bruke maniok som råvare for bioetanol, blant annet fordi busken kan gro i skrinn jord og krever lite næring.

## Galleri

Fil:Manihot esculenta MHNT.BOT.2004.0.508.jpg|frø
Fil:Manihot esculenta dsc07325.jpg|Ubehandlede maniokrøtter
Fil:Cassava (2).jpg|lyst fruktkjøtt

## Se også
*Kinako

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Bischofshofen

**Bischofshofen** er en by med ca. 10&nbsp;000 innbyggere i den østerrikske delstaten Salzburg. Den er hovedstad i distriktet St. Johann (regionen Pongau), og ligger 547&nbsp;moh.

## Historie
På begynnelsen av 700-tallet e.Kr. ble det anlagt et kloster her av Rupert, biskopen av Worms. Derav første del av navnet på byen. I år 1151 dukker første gang betegnelsen «hofen» opp.

## Severdigheter
I dag er Bischofshofen mest kjent som et av stedene som arrangerer den tysk-østerrikske hoppuka.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Turistinformasjon
Vanlig nepe

**Nepe** (*Brassica rapa* subsp. *rapa*) er en underart av bondekål og tilhører korsblomstfamilien.

Nepe eller matnepe brukes også om rotfruktene av ulike sorter som dyrkes som mat for mennesker. Sorter dyrket med tanke på dyrefôr kalles **turnips**.

I Norge dyrkes neper i hele landet. I Nord-Norge brukes gjerne den gule målselvnepe, mens man andre steder bruker sorter som er helt hvite.

## Eksterne lenker
*
Tirsdag

**Tirsdag** er den andre dagen i arbeidsuka, mellom mandag og onsdag, ifølge ISO 8601, den internasjonale standarden for skrivemåte og utveksling av data om dato og tid. På estisk, latvisk, litauisk, ungarsk, kinesisk og alle slaviske språk heter dagen «andredag».

I enkelte land, deriblant USA, regnes tirsdag som den tredje dagen i uka. Det samme var tilfelle i Norge fram til 1973 da kalenderen begynte å følge arbeidsuka med mandag som første dag i uka og søndag som siste dag. Også i henhold til hebraisk og muslimsk kalender er tirsdag den tredje ukedagen. Navnet for tirsdag på bl.a. hebraisk, arabisk, gresk, portugisisk og islandsk er «tredjedag».

I den romerske kalenderen ble tirsdagen kalt *diēs Mārtis* på latin, «(den romerske krigsguden) Mars' dag», og det heter den fremdeles på nesten alle de språkene som stammer fra latin: *martedì, mardi, dimarts, martes, marți, margis, merdi,* osv. Betegnelsen ble også lånt inn i albansk (*e martë*) og de keltiske språkene  (f.eks. walisisk *dydd Mawrth* og skotsk-gælisk *Dimàirt*). Krigsguden Mars ble oversatt til krigsguden Ty, hvorav bokmål og dansk *tirsdag*, nynorsk *tysdag*, færøysk *týsdagur*, svensk *tisdag* og engelsk *Tuesday*. Denne betegnelsen ble lånt inn i en rekke uralske språk, jf. kvensk og finsk *tiistai*, sørsamisk *dæjsta*, umesamisk *dïjstahkka*, pitesamisk *dijstak*, lulesamisk *dijstahka* og nordsamisk *disdat* (ved siden av *maŋŋebárga*). 

## Se også
* Feitetirsdag

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Onsdag

**Onsdag** (norrønt: *óðinsdagr*, «Odins dag») er ukas tredje dag i land som regner mandag som ukens første dag. I Norge har onsdag vært ukas tredje dag siden 1. januar 1973, og den er ifølge den internasjonale standarden ISO 8601 ukas tredje dag.

## Etymologi

I norsk, svensk, og dansk, (onsdag) engelsk (wednesday) og nederlandsk (woensdag) har dagen navn etter den norrøne guden Odin, *Odins dag*. På de fleste språk som stammer fra latin er dagen oppkalt etter *dies Mercurii*, «Merkurs dag», som henviser til den romerske guden Merkur. På tysk heter dagen «Mittwoch», som direkte oversatt betyr *midtuke* eller *midt i uka*. Dette erstattet i middelalderen *Wodenstag* som var oppkalt etter Odin. Tilsvarende betegnelse brukes også på islandsk,  «miðvikudagur», og færøysk, «mikudagur». I de fleste slaviske språk har dagen navn som henviser til at dagen er «i midten», for eksempel russisk среда *sredá*. På arabisk, hebraisk, persisk, gresk og portugisisk (*quarta-feira*) er onsdag oppkalt etter «den fjerde». I estisk, latvisk og litauisk er dagen oppkalt etter dag nummer tre, noe som også gjelder kinesisk 星期三 (xīngqīsān).

Dagen blir også kalt *lillelørdag*. Tidligere  var det vanlig at tjenestefolk fikk fri onsdagskvelden som kompensasjon for arbeid i helgene. Da arrangerte herskapet gjerne middagsselskap som krevde at tjenestefolkene var til stede. Onsdag ble dermed dagen tjenestefolk kunne gå på dans, kafé og treffe andre i hyggelig samvær, aktiviteter man gjerne forbinder med lørdagskvelden, derav navnet *lillelørdag.* Den samme betegnelsen brukes også i Sverige (svensk: *lillördag*) og i Finland (finsk: *pikkulauantai*). På dansk brukes «Lille lille fredag» eller «Lille torsdag» som betegnelse for en festlig onsdag.

## Symbolsk betydning
I kristen tradisjon er onsdagen forbundet med forrådelsen av Jesus Kristus. Derfor er dagen i mange kristne kirker, for eksempel den ortodokse kirke, regnet som fastedag.

I astrologisk overtro står onsdagen i planeten Merkurs tegn og har symbol **<big>☿</big>** (*latin: dies Mercurii*).

## Referanser
Torsdag

**Torsdag** er i Norge ukas fjerde dag (etter endring fra 1. januar 1973)*, og oppkalt etter den [[norrøn mytologi|norrøne]] guden [[Tor]]. Ifølge [[romersk]] [[kalender]] er torsdagen *dies Jovis*, oppkalt etter [[Jupiter]].

Ifølge europeisk standard ([[ISO 8601]]) er det årets torsdager som avgjør ukenummeret: uke 1 blir definert som uka som inneholder årets første torsdag, og så videre.

Etter folketradisjonen skulle torsdagen være en dag da skjulte makter var særlig nær menneskenes verden. Mange slags arbeid kunne ikke gjøres på torsdag, for eksempel å spinne. Samtidig kunne torsdagen brukes til å komme i kontakt med det overnaturlige og dermed øke menneskenes krefter. I *En natt i Nordmarken'' gjenforteller Peter Chr. Asbjørnsen tre sagn om skjulte skatter som kan oppdages når en graver en torsdagsnatt.
## Referanser
Fredag

**Fredag** er dagen som kommer etter torsdag og før lørdag. I de land som etter den internasjonale standarden ISO 8601 har innført mandag som første dag i uka, er dagen den femte i uka. I slaviske språk kalles fredag derfor «femtedagen»  (kroatisk *petak*, slovakisk *piatok*, lånord i ungarsk som *pentek*). 

Fredag er den sjette dagen i de landene som etter abrahamittisk tradisjon har søndag som ukas første dag. I mange land er det den siste dagen i en normal skole- og arbeidsuke. 

Fredag blir regnet for å være oppkalt etter Frigg, Odins hustru og mor til Balder, alternativt Frøya eller Frøy. Ordet kom alt på 300-tallet inn i germanske språk som et lånord fra latin *dies Veneris*.

Inspirert av gresk «Afrodites dag» ble fredag i den romerske kalenderen «Venus' dag», *dies Veneris*, som er lett gjenkjennelig i moderne romanske språk som fransk *vendredi* og italiensk *venerdí* - mens portugisisk danner unntak ved å kalle fredag *sexta-feira*  (= sjettedagen, dvs. sjette dag med liturgisk feiring). 

I kristen tradisjon er fredagen forbundet med Kristi korsfestelse på langfredag. Derfor var fredagen i katolsk tid en fastedag, og denne betegnelsen har overlevd på Island, der fredag fremdeles kalles *föstudagur*.

I eldre norsk folketro var fredag en ulykkesdag. I nyere tid er spesielt fredag den 13. knyttet til overtro og frykt for uhell og ulykker. Forsikringsselskapenes statistikk avkrefter imidlertid at det er noe hold i dette.

## Se også
Fredag den 13.

## Referanser
Lørdag

**Lørdag** (av norr. *þváttdagr* = *tvettedag*) er i Norge ukens sjette og nest siste dag (etter endring gjort fra den 1. januar 1973). Lørdagen inngår i helgen, og ses derfor normalt på som en dag for avslapping. 

Navnet «lørdag» har vi fra dansk og kommer av det norrøne *laugardagr* («vaskedag» - der med vasking menes å bade i elv eller et vann), som også har gitt opphav til nynorsk *laurdag*, islandsk *laugardagur* og færøysk *leygardagur*. Det nordiske ordet for lørdag er også innlånt i flere uralske språk, jf. f.eks. kvensk *lauvantai*, finsk *lauantai*, sørsamisk *laav(v)adahke*, umesamisk *lávvuodahkka*, pitesamisk *lávvodak*, lulesamisk *lávvodahka* og nordsamisk *lávvardat* eller *lávvordat*.

I jødisk tradisjon er lørdagen kjent som ukens siste dag, og dagen for sabbat som betyr hvile. Sabbat går igjen i navnet for lørdag på en rekke språk, deriblant alle romanske språk (med former som *sabato, sábado, sâmbătă, sabide, sada, sonda, samedi, dissabte,* osv.) og alle slaviske språk (med former som *sobota, subota,* сабота, osv.), i tillegg til bl.a. østsamisk (*sueʹvet*), gresk (Σάββατο), ungarsk (*szombat*) og tysk (*Samstag* ved siden av *Sonnabend*). Fra gammelt av startet dagene ved solnedgang, da det ikke fantes klokker. Den jødiske sabbaten (hviledagen) regnes derfor fra solnedgang fredag kveld til solnedgang lørdag kveld.

Ifølge den romerske kalenderen er lørdagen Saturns dag (*diēs Sāturnī*), derav navnet på bl.a. engelsk (*Saturday*), nederlandsk (*zaterdag*), albansk (*e shtunë*) og alle keltiske språk (f.eks. skotsk-gælisk *Disathairne* og walisisk *dydd Sadwrn*).

## Referanser


## Litteratur
* Johan Fritzner: «Om Lørdagshelg i Norge før og efter Reformationen», i *[[Historisk Tidsskrift]]* 1871.
Norsk fotball 1939

Resultater fra norsk fotball i 1939.

## Norgesserien 1938–39

### Finale
16. juli:  –  2-1

### Opprykk
, , , , , Pallas, , , , , 

## Norgesmesterskapet

### Finale
15. oktober:  –  2-1

## Nord-Norge Mesterskapet

 ble Nord-Norsk mester i fotball etter å ha slått  3-0 i finalen. Lag fra Nordland, Troms og Finnmark deltok hverken i Norgesserien eller i Norgesmesterskapet.

## Arbeidermesterskapet

### Finale
22. oktober: 
 –  1-0

## Landskamper
:*Utdypende artikkel: [[Liste over Norges landskamper i fotball for herrer 1935–1940#Norges landskamper 1939|Norges landskamper i fotball 1939]]*

*2. juni:  –  3-2, treningskamp
*14. juni:  –  1-0, treningskamp
*18. juni:  –  6-3, treningskamp
*22. juni:  –  0-4, treningskamp
*3. september:  –  1-2, treningskamp
*17. september:  –  2-3, treningskamp
*22. oktober:  –  4-1, treningskamp

## Referanser
William Henry Harrison

**Wiliam Henry Harrison** (1773–1841) var den niende i rekken av amerikanske presidenter. Han ble innsatt i embetet 4. mars 1841, men døde en måned senere, 4. april 1841. Han er dermed den amerikanske presidenten som har sittet kortest, og den første som døde mens han fremdeles var president. 

Harrison holdt den lengste tiltredelsestalen noen gang; den varte én time og tre kvarter og ble holdt på en svært kald formiddag i mars. På slutten av dagen måtte Harrison legge seg med en alvorlig forkjølelse som snart utviklet seg til en tilstand man tolket som lungebetennelse, og som tok livet av ham. Den artet seg imidlertid atypisk, og kan ha vært tyfoidfeber.

Med sin kone Anna Symmes (1775–1864), den første presidentfrue som aldri rakk å besøke Det hvite hus – fra Ohio kunne hun ikke en gang rekke frem til mannens begravelse – fikk Harrison ti barn. Hun var vant med å være vertskap hjemme i Ohio, blant annet for gjestende indianerhøvdinger. 

Visstnok fikk Harrison også seks barn med en av sine slavinner, Dilsia. Da han stilte til valg som president, tok det seg ikke ut å ha slavebarn rundt seg, så han ga fire av barna til sin bror, som solgte dem til en plantasje i Georgia. Gjennom denne grenen av familien ble Harrison oldefar til den kjente borgerrettsforkjemperen Walter Francis White, president i NAACP fra 1931 til 1955.

William Henry Harrison var den siste presidenten som var født under britisk styre, og han var farfar til Benjamin Harrison, USAs 23. president.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Herman Friele

**Herman Friele** er navnet på flere personer i den norske kjøpmannsfamilien *Friele*, blant andre:

*Herman Friele (1763–1843) – grunnlegger av kaffehuset Friele
*Herman Friele (1838–1921) – zoolog og handelsmann.
*Herman Friele (1943) – kaffegrossist og ordfører i Bergen.
Hanja

**Hanja** (koreansk hangul: 한자; hanja: 漢字) er et koreansk begrep for et tradisjonelt skriftsystem som består av kinesiske tegn som ble innlemmet og brukt så tidlig som Gojoseon-perioden, det første koreanske kongeriket. Mer spesifikt refererer det til de kinesiske tegnene innlemmet i det koreanske språket med koreansk uttale.

I dagens Korea brukes hangul mesteparten, med hanja som ofte brukes i aviser og menyer. Hanja ble hovedsakelig brukt til slutten av 1800-tallet og begynnelsen av 1900-tallet.

## Se også
* Kanji
* Tradisjonell kinesisk
* Forenklet kinesisk
* Khitansk stor skrift
* Jursensk skrift
* Tangutskrift

## Referanser
Søndag

**Søndag** er siden 1973 blitt regnet som den siste dagen i uken ifølge standarden ISO 8601, som også Norge har gjort til formell norm. Dette er den internasjonale sivile standarden. Likevel er søndagen alltid første dag i uken i ekklesiastisk sammenheng, det være seg i jødedommen, kristendommen eller islam. Likevel holder troende jøder  sabbaten (lørdag) for å være den syvende dagen. 

Ifølge kristen tradisjon og lov om helligdager og helligdagsfred er alle søndager helligdag i Norge og en dag for hvile. Den representerer Kristi oppstandelse på den tredje dagen (første påskedag) og er derfor den viktigste fest- og gudstjenestedagen i de fleste kristne kirker. Søndagen som helligdag eller festdag har rot tilbake til soldyrkelse som var vanlig i både babylonsk, egyptisk og senere romersk kultur. Søndag som en kristen høytid ble innført av den romersk-katolske kirke i år A.D. 336.

Under den pietistiske kong Christian 6. ble det på 1730-tallet innført kirketvang i Danmark-Norge på søn- og helligdager, og forbud mot teaterforestillinger.  

Navnet «søndag» kommer av norrønt *sunnudagr* («solens dag»), som også har gitt opphav til nynorsk *sundag* (ved siden av *søndag*) og islandsk/færøysk *sunnudagur*. Den germanske betegnelsen på søndag er lånt inn i finsk som *sunnuntai*, og er selv en oversettelse av det latinske *diēs Sōlis*. På vestgermanske språk finner vi former som *Sunday, Sonntag, zondag, Sendai, söndai, saandi,* osv. Den latinske betegnelsen er innlånt i de brittonske språkene, med former som walisisk *dydd Sul* (jf. *haul* «sol»). I de språkene som stammer fra latin, er imidlertid betegnelsen erstattet av «Herrens dag»: *duminică, domenica, dumengia, domingo, diumenge, dimanche,* osv.

En måned som har søndag som sin første ukedag, vil få en fredag den 13.

## Referanser


## Se også
* Ukedager.
* Ukenummer.
* Søndagsbokstav.
Herman Friele (1943)

**Herman Friele** (født 21. august 1943 i Bergen) er en norsk forretningsmann og politiker (H). Han var medlem av Bergen bystyre 2003–2007 og ordfører i samme periode. Friele er også kjent for å ha bygget opp Kaffehuset Friele til å bli landets ledende kaffebrenneri.

## Utdanning og arbeidsliv




Friele har studert språk, økonomi og ledelse ved Norges handelshøyskole i Bergen, ved Babson College utenfor Boston og i München. Videre har han studert kaffeindustri i Zürich, Hamburg, London, Colombia og Brasil. Hans yrkesbakgrunn er fra næringslivet med hovedområde dagligvarebransjen og kaffe. Han har også arbeidet innen finans og investeringer i bedrifter og eiendom. Friele har innehatt flere  styreverv utover egne virksomheter, blant annet som styremedlem i Festspillene i Bergen, nestleder i styret i Vital Forsikring ASA og styremedlem i Hansa bryggeri AS.

Herman Friele har bygget opp Kaffehuset Friele til å bli det ledende kaffebrenneriet i Norge, og var administrerende direktør i kaffehuset 1980–2003. Han er nå styreformann i B. Friele & sønner. Herman Friele er 7. generasjon i bedriften, og datteren Birgitte Friele er nå gått inn i virksomheten. 

Hans partipolitiske aktivitet før han ble ordfører, bestod i medlemskap i Unge Høyre i ungdomsårene. I 1965 var Friele formann i Fana Unge Høyre, hvor Terje Rød-Larsen var viseformann. Før han ble ordfører, var Friele også medlem av byrådsleder Anne-Grete Strøm-Erichsens kontaktutvalg for næringslivet.

## Personen Herman Friele

Herman Friele er en mann som er svært folkevennlig, og da han var ordfører gikk han rundt og hilste på sine innbyggere i bergensgatene. Han ønsket å være Bergens og alle bergensernes ordfører, eller som han selv sa det, byens «Borgermester». Før hvert bystyremøte møtte han folk på Torgallmenningen. Dette var en videreføring av ideene til tidligere ordfører Eilert Eilertsen, som satt på en benk i sentrum, og til tidligere politimester Rolf B. Wegner, som gikk tur i byen i uniform. Friele mener at det er viktig at byens ledelse er visuelt til stede i byen og at folk kan få kontakt med den.
  
En av hans siste oppgaver som ordfører var å ta imot spillerne fra Sportsklubben Brann på Festplassen i Bergen søndag 28. oktober, da de vant Tippeligaen 2007. Han hadde også gått i spissen for «gullmarsjen» til Brann Stadion før siste hjemmekamp, som var mot Viking Fotballklubb.

Han har vært gift med billedkunstner Bodil Grønfur Olsen, og sammen har de datteren Birgitte Friele. Herman Friele og ektefellen flyttet fra hverandre sommeren 2008. Birgitte Friele ble vinteren 2012/2013 forlovet med Fabian Emil Stang, sønn av Oslo-ordfører Fabian Stang.

## Priser og hedersbevisninger
Han ble i 2003 årets bergenser i en kåring i regi av Bergensavisen. 

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Kanji

**Kanji** () er ett av de tre japanske skriftspråkene, sammen med hiragana og katakana. Der de to sistnevntes tegn kun danner lyder, på samme måte som bokstaver, er kanji-tegnene meningsbærende i seg selv. I en vanlig, japansk tekst opptrer de tre skriftspråkene side om side. Kanji-tegnene kommer fra kinesisk, og inneholder både tradisjonelle tegn, forenklinger av disse, samt noen tegn som er skapt i Japan.

De særegent japanske hiragana- og katakana-skrifttegnene brukes sammen med kanji for å uttrykke grammatiske endelser, enkelte navn, samt lånord fra en rekke språk.

Hvert kanji-tegn har ofte flere ulike lesninger, avhengig av hvilken sammenheng det står i. On'yomi (音読み), eller lyd-lesning, er de uttalene som er lånt fra kinesisk. Det benyttes ofte flere forskjellige lesninger for ett tegn, fordi ord har blitt lånt fra forskjellige kinesiske tidsperioder og dialekter. Kun'yomi (訓読み) er uttaler som japanerne selv har gitt til tegnene, gjerne ved å assosiere stammene av japanske ord med ett eller flere tegn. Hvert tegn kan også ha flere kunyomi-lesninger.

Forsøk har blitt gjort på å fjerne kanji helt og holdent fra det japanske språk. Blant annet ble det i det på 1900-tallet stiftet en rōmaji-forening, som ønsket å benytte det latinske alfabetet til å skrive japansk.

## Historie

Det eldste bevis for anvendelsen av kinesiske skrifttegn i Japan er graveringer på bronsesverd. Disse ble funnet i en gravrøys fra mellom det 3. og 5. århundre etter Kristus. Japan blir også nevnt i kinesiske kilder fra det 3. århundre. De eldste kinesiske skrifttegnene i Japan er fra år 57 på det gyldne seglet til Na-koku.

Enkelte forskere hevder at kinesisk litteratur allerede i det tredje århundre fant veien til Japan. Sikkert vet man at sent i det femte ble kanji importert fra ulike områder i Kina. De første tekstene i Japan ble altså skrevet på kinesisk, også av japanske lærde. Det japanske begrepet for klassisk kinesisk litteratur er Kanbun.

## Referanser
Miljøgift

**Miljøgifter** er kjemiske forbindelser som er lite nedbrytbare (persistente), kan hope seg opp i levende organismer/næringskjeden (bioakkumulere) og er giftige. 
Stoffer som er svært lite nedbrytbare og svært lett hoper seg opp i levende organismer, regnes som miljøgifter – selv om de ikke har kjente giftvirkninger.

## Helse- og miljøeffekter
En miljøgift kan være akutt giftig, eller den kan være skadelig på sikt og føre til for eksempel kreft, reproduksjonsskader (skade forplantningsevnen) og arvestoffskader. 

Mennesker tåler som regel små doser kjemiske stoffer uten å ta skade av dem fordi kroppen har mekanismer for å bryte dem ned, skille dem ut eller reparere skadene som de forårsaker. I større mengder og over tid, kan imidlertid kjemiske stoffer skade helsa vår. Og for enkelte dyr eller små organismer, kan selv ørsmå mengder være svært farlige. 

Selv om man kjenner egenskapene til en rekke kjemiske stoffer, vet forskerne fremdeles lite om cocktaileffekten av ulike helse- og miljøskadelige stoffer – det vil si hvordan stoffene i kombinasjon med hverandre, påvirker mennesker og miljø. Dette er en av årsakene til at det benyttes sikkerhetsmarginer når det settes grenseverdier for tillate nivåer.

## Farlig avfall
Produkter som inneholder miljøgifter skal klassifiseres som farlig avfall ut fra visse kriterier og grenseverdier. Farlig avfall som ikke samles inn og håndteres forsvarlig, kan føre til at miljøgifter spres og hoper seg opp i naturen.

## Spredning
Organiske miljøgifter blir spredd via luft og havstrømmer og lander i Arktis. De blir lagret i fett i små sjødyr, blir langsomt brutt ned og blir konsentrert oppover i næringskjeden. En har påvist at barn på Færøyene har fått redusert finmotorikk grunnet høyt kvikksølvinntak gjennom hvalspekk. En har dessuten påvist urovekkende høye mengder miljøgift i isbjørner, fjellrever, seler samt polarmåker, som topper næringskjeden.

## Prioritetsliste
I Norge er det et nasjonalt mål å stanse utslipp og bruk av de farligste miljøgiftene innen 2020. Miljødirektoratet har utarbeidet kriteriesettet som definerer hvilke stoffer omfattes av målet. Hittil er rundt 30 miljøgifter prioritert og ført opp på prioritetslisten.

## Uorganiske miljøgifter, metaller – eksempler
* Arsen
* Bly
* Kadmium
* Krom
* Kvikksølv

## Organiske miljøgifter – eksempler
* Bisfenol A (BPA) 
* Bromerte flammehemmere
* DDT
* Dioksiner
* Ftalat (DEHP)
* Klorparafiner (SCCP og MCCP)
* Muskxylen
* Nonylfenol
* Oktylfenol
* Perfluoroktansyre (PFOA)
* Perfluoroktylsulfonat (PFOS)
* Polyklorerte bifenyler (PCB)
* Polyaromatiske hydrokarboner (PAH)
* Siloksan (D5)
* Tensider (DTDMAC, DSDMAC, DHTMAC)
* Trikloreten (TRI)
* Triklosan

## Se også
* Farlig avfall

## Referanser


## Eksterne lenker

*Miljøstatus i Norge: Miljøgifter 
*Miljøstatus i Norge: Prioriterte miljøgifter
*Miljøstatus i Norge: Farlige stoffer i Produkter
*Miljødirektoratet: Kjemikalier
*Miljøgifter i vann: NIVAs arbeid med miljøgifter
William Bruce

**William Speirs Bruce** (1867–1921) var en skotsk naturforsker, polarforsker og oseanograf som organiserte og ledet Scotia-ekspedisjonen 1902–04 (Scottish National Antarctic Expedition, SNAE) til Sør-Orknøyene og Weddellhavet. Blant ekspedisjonens meritter var etableringen av den første permanent bemannede værstasjonen i Antarktis, Orcadas. Bruce grunnla senere Scottish Oceanographical Laboratory, men hans planer om en kryssing av det antarktiske kontinent strandet på grunn av manglende offentlig og økonomisk støtte.

I 1892 avbrøt Bruce sine medisinstudier ved University of Edinburgh og deltok i Dundee-ekspedisjonen 1892–93 til Antarktis som vitenskapelig assistent. Dette ble etterfulgt av ekspedisjoner til Novaja Semlja, Svalbard og Frans Josefs land. I 1899 var Bruce blitt Storbritannias mest erfarne polarforsker, og han søkte om å få delta på Robert F. Scotts Discovery-ekspedisjon til Rosshavet. Forsinkelser og uoverensstemmelser med president Clements Markham i Royal Geographical Society (RGS) førte imidlertid til at han begynte å planlegge en egen ekspedisjon, noe som ledet til varig fordømmelse fra det etablerte britiske geografimiljøet. Til tross for at Bruce mottok en rekke priser for sitt arbeid, ble verken han eller noen andre av deltakerne på Scotia-ekspedisjonen tildelt den prestisjefylte Polarmedaljen.

Mellom 1907 og 1920 foretokk Bruce mange reiser til arktiske strøk, både i vitenskapelig og kommersiell øyemed. Hans manglende evne til å iverksette større ekspedisjoner etter SNAE tilskrives normalt hans manglende evne til å skape publikumskontakt, hans mektige fiender og hans glødende skotske nasjonalisme. I 1919 var helsen sviktende, og han var gjennom flere sykehusinnleggelser før han døde i 1921. Etter sin død gikk hans minne nærmest i glemmeboken. I senere år, i kjølvannet av hundreårsjubileet for Scotia-ekspedisjonen, har det vært gjort en innsats for å få anerkjent hans rolle i polarhistorien.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Norsk fotball 1940

Resultater fra norsk fotball i 1940.

## Norgesserien 1939–40

Ikke ferdigspilt på grunn av andre verdenskrig.

## Norgesmesterskapet

### Finale
13. oktober:  -  3-0

## Referanser
RTFM

**RTFM** er et uttrykk som brukes mye i datamiljøer og på internett. Det er en forkortelse for *read the fucking manual*, eller *les den jævla manualen*. Uttrykket brukes når man mener en som stiller et spørsmål ikke har drevet nok oppsøking på egen hånd. Uttrykket blir ofte forfinet til varianter som for eksempel *read the fine material*.

## Referanser
Rikshospitalet

**Rikshospitalet** er et av de tre store behandlingsstedene ved Oslo universitetssykehus, og var tidligere et selvstendig sykehus. Sykehuset ble etablert i 1826 som Norges nasjonale hovedsykehus og undervisningssykehus. Det har vært tilknyttet Det medisinske fakultet ved Universitetet i Oslo siden etableringen i 1826.

## Historie
Rikshospitalet (skrevet Rigshospitalet til 1907) ble etablert som Norges nasjonale undervisningssykehus tilknyttet Det Kongelige Frederiks Universitet i 1826, hovedsakelig på grunnlag av det tidligere Militærhospitalet som hadde blitt etablert under Napoleonskrigene i 1807. Akershus Amts Sygehus, etablert i 1756, ble også innlemmet i Rikshospitalet. Sykehusets akademiske tradisjon går tilbake til etableringen av Det medisinske fakultet i 1814. Fra slutten av 1800-tallet ble Rikshospitalet betydelig utvidet etter at Stortinget hadde besluttet at det skulle bli et «mønstersykehus», et sykehus som kunne måle seg med de beste sykehusene i verden. Som følge av dette ble Rikshospitalet også en stor forskningsinstitusjon og involvert i utprøving av nye behandlingsmetoder.

Fra etableringen holdt Rikshospitalet til i Militærhospitalets bygning fra 1807, som hadde blitt ominnredet for formålet, og i nye bygninger i det daværende Empirekvartalet, tegnet av Christian H. Grosch. I 1883 flyttet Rikshospitalet til nye bygninger i Pilestredet, og i 2000 videre inn i nytt bygg på Gaustad, kjent som «Nye Rikshospitalet». Det nyeste anlegget er tegnet av Medplan Arkitekter. 

Mange tidligere spesialsykehus har blitt innlemmet i Rikshospitalet: Kronprinsesse Märthas Institutt (1995), Sophies Minde (1995), Oslo Sanitetsforenings Revmatismesykehus (1995), Spesialsykehuset for epilepsi, Spesialsykehuset for rehabilitering, Hjertesenteret i Oslo (2003) og Det norske Radiumhospital (2005).

Fra 2002 var Rikshospitalet en del av Helse Sør, og fra 2007 en del av Helse Sør-Øst.

I 2002 ble de tidligere kommunale hovedsykehusene i Oslo, Ullevål universitetssykehus og Aker universitetssykehus, overtatt av staten, og 1. januar 2009 fusjonerte Rikshospitalet med disse til Oslo universitetssykehus. Av fusjonspartnerne var Ullevål størst, fulgt av Rikshospitalet og Aker. Etter fusjonen ble sykehusene organisatorisk integrert på tvers av behandlingsstedene, slik at Rikshospitalet ikke lenger er en administrativ enhet. Rikshospitalet brukes siden som en geografisk betegnelse på det behandlingsstedet som ligger på Gaustad.

**Direktører for Rikshospitalet:**
* Mathias Sigwardt Greve (1832–1912), direktør 1883–1911
* Christian Magnus Falsen Sinding-Larsen (1866–1930), direktør 1911–30
* Karl Wilhelm Wefring (1867–1938), direktør 1930–37
* Peder Ødegaard, direktør 1937–50
* John Caspersen (1907–69), direktør 1950–69
* Trygve Hauan (1909–2003), direktør 1970–77
* Jacob Natvig (1934–2021), direktør 1977–86
* Oddmund Hammerstad (f. 1942), direktør 1987–90
* ??, direktør 1990–94
* Petter Faye-Lund (f. 1946), direktør 1994–96

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Oslo universitetssykehus
* Institutt for klinisk medisin, Universitetet i Oslo
* Kunstvandring på Rikshospitalet
*
Liste over norske sykehus

**Liste over norske sykehus** er en oversikt over alle sykehus i Norge. Tabellen lister sykehus med fødeavdeling og akuttfunksjoner etter pasientgrunnlag (folketall) for lokalsykehustilbudet. Under tabellen nevnes private og øvrige, mindre sykehus uten lokalsykehusfunksjon og/eller fødeavdeling og akuttmottak. 

## Liste

## Mindre sykehus etter landsdel
**[[Helse Sør-Øst|Sørøstlandet]]:** Moss sykehus, Diakonhjemmet sykehus, Lovisenberg diakonale sykehus, Lillehammer sanitetsforenings revmatismesykehus, Rjukan sykehus, Notodden sykehus, Tynset sykehus, Granheim lungesykehus, Sandefjord sykehus, Larvik sykehus, Hallingdal sjukestugu, Sunnaas sykehus, Ski sykehus, Mandal sykehus
**[[Vestlandet]]:** Odda sykehus, Valen sjukehus, Haraldsplass diakonale sykehus, Betanien Hospital i Bergen, Lærdal sjukehus, Nordfjord sjukehus, Kysthospitalet i Hagevik
**[[Trøndelag]]**: Orkdal sjukehus
**[[Nord-Norge]]**: Longyearbyen sykehus, Mosjøen sykehus

## Private sykehus uten lokalsykehusfunksjon
*Aleris
*Drammen Private Sykehus
*Feiringklinikken
*Glittreklinikken
*Hjertesenteret i Oslo  
*Kolibri Medical  
*Medi 3
*Oseberg Medisinske Klinikk
*Volvat Medisinske Senter
*Haugesund Sanitetsforenings Revmatismesykehus

## Referanser


## Kilder
* Frittsykehusvalg.no
* St.meld. nr. 43 (1999-2000)
* 
* Drammen sykehus - Vestre Viken HF