open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Organ

**Organ** (til norsk via latin, fra gresk *organon*, opprinnelig betydning «redskap») er en kroppsdel som har en spesiell funksjon. Man skiller mellom ytre organer og indre organer. Eksempelvis er hud, lemmer, ører, nese med mer, det vil si ytre organer, mens hjerte, blodårer, lever, nyrer og lignende er indre organer, det vil si organer som er dekket av kroppens ytre lag (huden).

## Organsystemer
Et organsystem består av et organ og de nødvendige, tilhørende vevsstrukturene som støtter organets funksjon. For eksempel er nyren et organ, men sammen med nyrebekkenet, urinlederne og urinblæren danner den et komplett organsystem: urinveissystemet. På tilsvarende måte består sirkulasjonssystemet av hjertet og blodårene.

Fordi et organ ofte bidrar til flere biologiske prosesser – for eksempel støtter skjelettmuskulaturen både bevegelse, stoffskifte og varmeproduksjon – kan inndelingen av organsystemer fremstå som noe vilkårlig.

### Inndeling av organsystemer
Forenklet kan menneskets organsystemer deles inn i:

* **Bevegelsesapparatet**
** Passiv del: Skjelettet og leddene (inkludert leddbånd).  
** Aktiv del: Skjelettmuskulaturen.  

* I**ndre organer:**
** Stoffskifteorganer: Kretsløpsorganer, endokrine organer, fordøyelsesorganer, respirasjonsorganer og urinveisorganer.  
** Urogenitalorganer.  

* **Kommunikasjonsorganer:**
** Nervesystemet, sanseorganene og huden med hudstrukturer som hår og negler.

## Vitale organer
Vitale organer er organer som er essensielle for liv. Disse organene er delvis beskyttet av skjelettet, som hodeskallen og ribbeina i brystkassen. Noen av disse organene finnes i par, noe som gjør at skade på én side eller kirurgisk fjerning ikke nødvendigvis er livstruende. Hos mennesker inkluderer de vitale organene:

* Hjernen
* Hjertet
* Lungene (parvis)
* Leveren
* Bukspyttkjertelen
* Nyrene (parvis)
* Huden (med visse begrensninger for tap)

## Referanser


## Kilder
* https://omhelse.no/menneskekroppen/organer/

## Eksterne lenker
*
Jærbladet

***Jærbladet*** er en lokalavis på Jæren som har hovedkontor på Bryne i Time kommune på Jæren. Avisen kommer ut på papir tre ganger i uka (tirsdag, onsdag og fredag). Den dekker jærkommunene Hå, Time og Klepp.

Avisen ble stiftet i 1949 av Jon Fatnes. Han var redaktør fram til han døde i 1979. Jostein Fylling tok over som redaktør i 1980 og fram til 1995. Ivar Rusdal, som var en av tre eiere av avisen, var sjefredaktør fra 1995 og fram til 2008. Kjell Olav Stangeland var redaktør fra 2008 til 2013. Nåværende redaktør er Kent Roar Nybø.

Fra starten i 1949 var *Jærbladet* en avis med mye nynorsk. Etter hvert er det også blitt en del bokmål i avisen.

*Jærbladet* blir eid og utgitt av Jærbladet AS. Jærbladet AS er igjen eid av Amedia. Den 30. april 2004 gikk *Jærbladet* over til tabloidformat.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 12&nbsp;763
* 2007: 13&nbsp;064
* 2008: 13&nbsp;264
* 2009: 13&nbsp;266
* 2010: 13&nbsp;305
* 2011: 13&nbsp;209
* 2012: 13&nbsp;116
* 2013: 12&nbsp;963
* 2014: 12&nbsp;930
* 2015: 12&nbsp;903
* 2016: 12&nbsp;549
* 2017: 12&nbsp;553

## Litteratur
*Jostein Fylling: *Avisa på Jæren: Jærbladet 50 år: 1949–1999*

## Referanser





## Eksterne lenker
* Jærbladet på nettet
* Eierskapstilsynet om eierskap og opplagstall (Medieregisteret)
Organ (medium)

**Organ** (fra «taleorgan») er ofte brukt som betegnelse på et medium – det vil si en avis, radiostasjon eller lignende – som presenterte et budskap som var i tråd med det som oftest eieren støttet. Begrepet ble benyttet om mediets politisk retning, men også om medlemsblader med videre, som representerte organisasjonens synspunkter. Tradisjonelt var de fleste aviser organer for et politisk parti eller en politisk retning fram til 1970-tallet og 1980-tallet da avpolitiseringen av pressen startet.
Nordingermanland

**Nordingermanland** er en betegnelse for den nordre delen av Ingermanland, området mellom Ladogasjøen og Neva-elven som under navnet **Pohjois-Inkeri** søkte tilslutning til Finland rundt 1919/20. I perioden 21. mars&ndash;2. august 1920 ble det utgitt egne frimerker for området. Ved freden i Tartu tilfalt Nordingermanland Sovjet-Russland.

## Se også
* Liste over historiske stater
Republikken Midt-Litauen

**Midt-Litauen** oppstod etter at den polske general Lucjan Żeligowski den 9. oktober 1920 under den polsk-litauiske krig besatte det sørøstligste Litauen, en tredjedel av landet med hovedstaden Vilnius. Inntil den polske okkupasjonen den 18. april 1923 hadde dette området navnet *Srodkowa Litwa*, Midt-Litauen. Landet ble deretter innlemmet i Polen frem til andre verdenskrig. Etter krigen tilbakeførte Stalin deler av det som hadde vært Midt-Litauen til Litauen.

## Militærguvernør

## Regjeringssjefer

## Referanser
Bygdebladet Randaberg og Rennesøy

***Bygdebladet Randaberg og Rennesøy*** er ei avis som utgis i Randaberg i Rogaland. Avisa utgis én gang i uken i kommunene Randaberg, Rennesøy og Kvitsøy.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

* 2006: 
* 2007: 
* 2008: 
* 2009: 
* 2010: 
* 2011: 
* 2012: 
* 2013: 
* 2014: 
* 2015: 
* 2016: 
* 2017: 

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Gjesdalbuen

***Gjesdalbuen*** er en avis som blir utgitt i Gjesdal i Rogaland. Avisen er for folk i Gjesdal kommune i tillegg til Figgjo, en bydel i Sandnes. *Gjesdalbuen* er eid av *[[Amedia]]*, som i 2018 kjøpte Gjesdalbuens forrige eier, Nordsjø Media. Gjesdalbuen ble stiftet i 1990. Fram til 2004 var det to privatpersoner som eide avisen. Da ble den kjøpt opp av Jæren Avis, senere *Nordsjø Media*. Hovedkontoret til *Gjesdalbuen* ligger på Ålgård. Gjesdalbuen kommer ut på papir hver torsdag.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 3&nbsp;260
* 2007: 3&nbsp;420
* 2008: 3&nbsp;422
* 2009: 3&nbsp;306
* 2010: 3&nbsp;239
* 2011: 3&nbsp;195
* 2012: 3&nbsp;124
* 2013: 3&nbsp;043
* 2014: 3&nbsp;294
* 2015: 3&nbsp;268
* 2016: 3&nbsp;177
* 2017: 3&nbsp;151

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Haugesunds Avis

***Haugesunds Avis*** er en dagsavis som blir gitt ut i Haugesund i Rogaland og dekker kommunene på Haugalandet og i Sunnhordland. Fra 11. mars 2024 reduseres antall ukentlige utgaver i papir fra seks til tre; tirsdag, torsdag og fredag, men fortsetter med e-avis seks dager i uken. Ansvarlig redaktør er Einar Tho. Øystein Vormestrand er administrerende direktør. Avisen ble grunnlagt i 1895 av Bernt Seland. Amedia eier i dag 100&nbsp;% av *Haugesunds Avis*, etter at A-pressen og Edda Media (tidligere eier) slo seg sammen i 2012.

Avisen har kontor i Karmsundgata i Haugesund og i Kopervik på Karmøy.

*Haugesunds Avis* er også hovedaksjonær i den lokale radiostasjonen Radio 102.

I 2011 utdelte The European Newspaper Award to priser til *Haugesunds Avis* for beste Bilmagasin og iPhone-app.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* Haugesunds Avis
*Haugesunds Avis i skannet utgave hos Nasjonalbiblioteket
Strandbuen

***Strandbuen*** (eller *Strandbuen AS*) er en avis som blir utgitt i Ytre Ryfylke i Rogaland. De fleste abonnentene befinner seg i Strand kommune. Avisen kommer ut onsdager og fredager hver uke og ble etablert i 1964. Strandbuen har 11 fast ansatte og har kontorer på Jørpeland. Avisen skrives på bokmål og delvis på nynorsk.

Avisen ble startet i 1964 av Jørpeland handelsforening. Strandbuen ble aksjeselskap i 1975 og kom inn under pressestøtteordningen i 1979. I januar 2001 ble avisen overtatt av Jæren Avis AS som overtok samtlige aksjer. Ivar Rusdal er styreleder for Strandbuen AS (daglig leder og ansvarlig redaktør for Jærbladet AS.

Strandbuen blir trykket hos Dalane Tidende (en av eierne bak Jæren Avis). Avisen er også tilgjengelig i elektronisk format (PDF-fil).

Høsten 2009 ble lokalavisen *[[Bygdaposten for Hjelmeland]]*, utgitt i Hjelmeland kommune, fusjonert inn i Strandbuen.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 4&nbsp;217
* 2007: 4&nbsp;354
* 2008: 4&nbsp;458
* 2009: 4&nbsp;410
* 2010: 5&nbsp;248
* 2011: 5&nbsp;261
* 2012: 5&nbsp;295
* 2013: 5&nbsp;118
* 2014: 5&nbsp;069
* 2015: 5&nbsp;021
* 2016: 4&nbsp;829
* 2017: 4&nbsp;759

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Ryfylke (avis)

***Ryfylke*** er en avis som blir utgitt i Sauda kommune i Rogaland fylke. Avisen kom ut første gang i juni 1926. «Målsak», «fråhaldssak» og «ungdomslagssak» stod sentralt i vedtektene, i tillegg til «heimleg vokster». At de samme vedtektene fremdeles gjelder, kommer best frem ved at avisa blir utgitt på nynorsk. Fra å være et blad med en utgave i uken, ble «Ryfylke» avis i 1979 da en bestemte seg for to utgaver i uken. I dag kommer avisa ut tirsdag og fredag. 

Avisa er eid av LL Ryfylke, (LL=Lutlaget = Aksjeselskapet). Lutene er i dag, som ved oppstarten i 1926, på private hender. Ingen eier større del av aksjene enn drøyt 5 prosent. 

Avisa har totalt syv ansatte og omsatte for rundt syv og en halv million kroner i 2013.

Avisa sitt hovedkontor er lokalisert ved hurtigbåtkaien like utenfor Sauda sentrum. Avisa dekker nyheter hovedsakelig fra Sauda og noe fra omlandet Ryfylke. Dekningsgraden i Sauda er nesten 100 prosent.

## Redaktør
*Toralv Fanebust

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 2&nbsp;804
*2005: 2&nbsp;799
*2006: 2&nbsp;814
*2007: 2&nbsp;765
*2008: 2&nbsp;659
*2009: 2&nbsp;665
*2010: 2&nbsp;700
*2011: 2&nbsp;656
*2012: 2&nbsp;559
*2013: 2&nbsp;662
*2014: 2&nbsp;564
*2015: 2&nbsp;538
*2016: 2&nbsp;444
*2017: 2&nbsp;402

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Solabladet

***Solabladet*** er en avis som blir utgitt i Sola kommune i Rogaland. Solabladet er eid av Amedia og er politisk uavhengig.

Avisen ble etablert 24. januar 1991. Avisen kommer ut torsdager på papir og hver dag på solabladet.no.
Redaktør (2017) er Helene Pahr-Iversen.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 3&nbsp;870
* 2007: 4&nbsp;057
* 2008: 4&nbsp;249
* 2009: 3&nbsp;930
* 2010: 3&nbsp;972
* 2011: 3&nbsp;926
* 2012: 3&nbsp;812
* 2013: 3&nbsp;783
* 2014: 3&nbsp;663
* 2015: 3&nbsp;678
* 2016: 3&nbsp;605
* 2017: 3&nbsp;556

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Øyposten

***Øyposten*** er en avis som blir utgitt i Finnøy og Rennesøy i Rogaland. Redaktør er Sigbjørn Høidalen. 

Avisen har kontor på Judaberg på Finnøy. Avisa kommer ut en gang i uken (torsdag), totalt 48 ganger i året.

## Historie
Avisa startet som kommunalt informasjonsblad i 1970. I 1999 ble Øyposten aksjeselskap. I dag har avisa fem ansatte. Rune Nedrebø ble ansatt som ny redaktør i september 2019. Sigbjørn Høidalen overtok som redaktør fra mai 2023. Tidligere redaktører er blant annet Edd Meby og Jon Asgaut Flesjå. Etter kommunesammenslåing i 2020, hvor Finnøy og Rennesøy ble en del av Stavanger kommune, ble også Rennesøy med som en del av dekningsområdet til avisa.

**Oppkjøp:** I juni 2021 ble 80 prosent av Øyposten AS kjøpt opp av Schibsted, noe som innebar både Øyposten og nettavisa Randaberg24. I ettertid kjøpte konsernet også opp de siste 20 prosentene, og avisa ble dermed heleid av Schibsted. I 2023 solgte Schibsted 51 % av aksjene til Polaris Media.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 1&nbsp;157
*2005: 1&nbsp;157
*2006: 1&nbsp;191
*2007: 1&nbsp;254
*2008: 1&nbsp;312
*2009: 1&nbsp;390
*2010: 1&nbsp;458
*2011: 1&nbsp;430
*2012: 1&nbsp;462
*2013: 1&nbsp;429
*2014: 1&nbsp;391
*2015: 1&nbsp;381
*2016: 1&nbsp;340
*2017: 1&nbsp;318

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Agder Flekkefjords Tidende

***Avisen Agder (Flekkefjords Tidende)*** er en avis som blir utgitt i Flekkefjord i Vest-Agder. Avisen ble første gang utgitt i 1877, og er gitt ut sammenhengende siden – hvis en ser bort fra krigsårene.

Avisen var i mange år organ for Venstre, med et periodisk innlegg: «Grannen», som var målsakspreget og med forfatteren Hans Seland som primus motor. «Grannen» kom som midtsideinnlegg til å brette sammen og skjære opp til bokformat-hefte, som senere kunne bindes til årgangsbøker.

Etter at høirekonkurrenten *Flekkefjordsposten* la ned, ble avisen etterhvert partipolitisk uavhengig. 

Avisens redaktør siden 1994 er Kristen Munksgaard. Fra1. januar 2022 er Lars Frøsland nyhetsleder. Avisen er i dag den nest største i Vest-Agder. Den dekker kommunene Flekkefjord, Kvinesdal og Sirdal i Vest-Agder, og Lund og Sokndal i Rogaland. Avisen er nummer en-avis i alle sine kommuner, så nær som Sokndal.

I 1997 ble *Agder*s historie samlet mellom to permer. Boken *En by i verden – en avis i byen* er skrevet av Egil Remi Jensen, tidligere sjefredaktør i *[[Fædrelandsvennen]]*.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 8&nbsp;381
* 2007: 8&nbsp;479
* 2008: 8&nbsp;365
* 2009: 8&nbsp;338
* 2010: 8&nbsp;156
* 2011: 8&nbsp;026
* 2012: 7&nbsp;924
* 2013: 7&nbsp;742
* 2014: 7&nbsp;710
* 2015: 7&nbsp;351
* 2016: 7&nbsp;109
* 2017: 6&nbsp;894
* 2018: 
* 2019: 
* 2020: 
* 2021: 

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Fædrelandsvennen

***Fædrelandsvennen*** (også kalt *Fevennen*) er en dagsavis i Kristiansand som blir utgitt av Polaris Media. Avisen ble grunnlagt i 1875 og regnes som den største regionavisen på Sørlandet. Den utkommer både på papir og digitalt.

## Grunnleggelse
Fædrelandsvennen ble grunnlagt i Kristiansand i 1875 av boktrykkerne Petrus Emilius Johansen og Ole Christian Tangen. Avisen ønsket å være et rimelig alternativ til ''Kristianssands Stiftavis'' og var politisk orientert mot venstre. *Stiftsavisen* utga sitt siste nummer 29. februar 1896. Fire-fem år deretter overtok Fædrelandsvennen denne avisen.

Avisen fikk vekst under redaktørene August Abrahamsen (1876–1886) og Anders Grindland. Han ble den første redaktør på heltid. I denne perioden ble avisen den dominerende på Sørlandet.

## Politisk orientering
Allerede i 1870-årene plasserte avisa seg politisk innen venstre-bevegelsen. Den var pådriver for unionsoppløsningen i 1905 og markerte seg mot brennevinsforbudet i 1920-årene. Under redaktør Thomas Torsvik (1908–1928) befestet den sin posisjon som regionalavis.

I mellomkrigstiden ble avisen borgerlig orientert. Den advarte mot diktaturstatenes opprustning i årene før andre verdenskrig, og publiserte en spesialutgave om invasjonen 9. april 1940. Avisen ble deretter underlagt sensur og fra 1943 ledet av en NS-utnevnt redaktør. Normal drift ble gjenopptatt i 1945.

Avisen støttet arbeidet for norsk medlemskap i EF i 1972, og støttet også partiet Venstre. Da Venstre ble delt i 1972, fortsatte Fædrelandsvennen som uavhengig sosialliberal.

## Avishuset på Torvet i Kristiansand
Avisens lokaler på Torvet i Kristiansand ble ødelagt av bybrannen i 1892 og igjen i bombeattentatet mot avisen i 1972. Angrepet som ble utført av en typograflærling, ødela store deler av arkivet.

I 1973 flyttet virksomheten til bydelen Fiskåtangen. Fra 2016 fikk avisens redaksjon og administrasjon igjen tilhold på Torvet i Kristiansand. 

Fædrelandsvennen gikk over til tabloidformat i 2006 og innførte betalingsmur på nett i 2012. Fram til 2019 var avisen en del av Schibsted-konsernet, før den ble overtatt av Polaris Media Sør.

Avisens fotoarkiv oppbevares på Kuben i Arendal. 

## Redaktører
* Halvor Bagge 1875–1876
* August Abrahamson 1876–1886
* Andres Grindland 1886–1911
* Tomas Torsvik d.e 1911–1928
* Anton Beinset 1928–1932
* Robert Knudsen 1932–1934
* Anton Laurin 1934–1938
* Nils Urdal 1938–1941 og 1945–1946
* Magne Torsvik (1941–1943)
* Johan H. Grim (innsatt av okkupasjonsmaktene) 1943–1945
* Johannes Seland 1946–1979
* Jens Vetland og Egil Remi-Jensen 1979–1995
* Finn Holmer-Hoven 1995–2007
* Hans-Christian Vadseth 2007–2010
* Eivind Ljøstad 2010–

## Utmerkelser

* 2024: Årets Mediehus,  Mediebedriftenes landsforening.

* 2019: *European Newspaper of the Year* i lokalavis-kategorien.
* 2019: NONA-prisen for digital journalistikk i kategorien liten redaksjon for «Byen vår».
* 2015: Schibsteds journalistpris for «Best Innovative Entry» (Sørlandsporten).
* 1972: Narvesenprisen.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*  Finn Holmer-Hoven intervjuet i Magasinet
Lindesnes (andre betydninger)

**Lindesnes** har flere betydninger:

* Lindesnes – kommune i Agder
* Lindesnes (kommune 1964–2019) – tidligere kommune i Vest-Agder
* Lindesnes (halvøy) – halvøy i Lindesnes
* Lindesnes (avis) – avis som dekker Mandal, Marnardal, Audnedal, Åseral og Lindesnes i Agder.
* Lindesnes fyr – fyr i Lindesnes
Lindesnes (avis)

***Lindesnes*** er en lokalavis som blir utgitt i Mandal i Agder. Avisen dekker Lindesnes kommune og omkringliggende Åseral kommune, og Audnedal i Lyngdal.

Avisen ble første gang utgitt 24. juli 1889. Tidlig på 1960-tallet ble den en dagsavis som kommer ut hver dag unntatt søndag. I 2014 gikk avisen over til fire utgivelser i uken og kom ikke ut tirsdag og fredag. Fra nyttår 2020 gikk avisen ytterligere ned til tre dager i uken, henholdsvis tirsdag, torsdag og lørdag.

Avisen er lokalisert i Mandal sentrum i tidligere «Bondeheimen» som i 1998 ble omdøpt til «Lindesnes-gården» da avisen kjøpte bygget, rustet det opp og flyttet virksomheten dit.

Avisen er en del av Polaris Media.

## Ledelse
Siri Wichne Pedersen er ansvarlig redaktør og daglig leder.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Suldalsposten

***Suldalsposten*** er en avis som blir utgitt i Suldal kommune i Rogaland. Dekningsområdet er Suldal kommune, og redaksjonen holder til i kommunesenteret Sand. Avisa ble etablert med kommunal støtte i 1975. I 1998 og 2014 ble Suldalsposten kåret til «årets lokalavis» av Landslaget for lokalaviser. Avisen er sendt gratis til blant andre alle utflyttede ungdommer under 28 år med tilhørighet til kommunen. Utgivelsesfrekvensen har vært to ganger ukentlig; onsdag og lørdag. Fra 1. juli 2024 blir Suldalsposten en ren digital avis. Det vil ikke bli laget e-avis. 

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 2&nbsp;221
*2005: 2&nbsp;295
*2006: 2&nbsp;348
*2007: 2&nbsp;419
*2008: 2&nbsp;437
*2009: 2&nbsp;423
*2010: 2&nbsp;375
*2011: 2&nbsp;371
*2012: 2&nbsp;311
*2013: 2&nbsp;337
*2014: 2&nbsp;392
*2015: 2&nbsp;347
*2016: 2&nbsp;288
*2017: 2&nbsp;274

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Tysvær Bygdeblad

***Tysvær Bygdeblad*** er en avis som blir utgitt i Tysvær i Rogaland.

Ansvarlig redaktør er Alf-Einar Kvalavåg.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 1&nbsp;779
*2005: 1&nbsp;789
*2006: 1&nbsp;868
*2007: 1&nbsp;862
*2008: 1&nbsp;828
*2009: 1&nbsp;964
*2010: 2&nbsp;012
*2011: 2&nbsp;079
*2012: 2&nbsp;078
*2013: 2&nbsp;180
*2014: 2&nbsp;215
*2015: 2&nbsp;213
*2016: 2&nbsp;146
*2017: 2&nbsp;133

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Søgne og Songdalen Budstikke

***Søgne og Songdalen Budstikke*** var ei lokalavis som ble utgitt i Søgne og Songdalen i Vest-Agder mellom 1999 og 2020. Avisa ble etablert under navnet *Budstikka for Søgne og Songdalen*, og var i de siste utgivelsesårene en del av Schibsted-konsernet. *Budstikka* var ei partipolitisk nøytral ukeavis, og papiravisa kom ut på onsdager.
Ansvarlig redaktør og daglig leder var Fridtjof Borø Nygaard (per 2019). Avisa holdt til i Mandal (per 2019).

Avisen ble lagt ned 1. januar 2020.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 2&nbsp;608
* 2007: 2&nbsp;719
* 2008: 2&nbsp;793
* 2009: 2&nbsp;890
* 2010: 3&nbsp;021
* 2011: 3&nbsp;008
* 2012: 3&nbsp;072
* 2013: 3&nbsp;306
* 2014: 3&nbsp;012
* 2015: 3&nbsp;069
* 2016: 2&nbsp;920
* 2017: 2&nbsp;747

## Referanser





## Eksterne lenker
* Historisk utgave av Budstikka for Søgne og Songdalen
* BSNett.no, nettavisen til Søgne og Songdalen Budstikke
Vennesla Tidende

***Vennesla Tidende*** er en avis som blir utgitt i Vennesla i Agder. Avisen kom ut for første gang i 1989, og blir nå utgitt to ganger i uken.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 3&nbsp;021
* 2007: 3&nbsp;118
* 2008: 3&nbsp;107
* 2009: 3&nbsp;033
* 2010: 2&nbsp;988
* 2011: 3&nbsp;053
* 2012: 2&nbsp;958
* 2013: 2&nbsp;941
* 2014: 2&nbsp;916
* 2015: 3&nbsp;122
* 2016: 3&nbsp;249
* 2017: 3&nbsp;371

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Norsk-Tysk Selskap

**Norsk-Tysk Selskap**, på tysk **Deutsch-Norwegische Gesellschaft**, er en ideell og politisk uavhengig organisasjon som arbeider for å fremme kontakt mellom Norge og den tyske verden og kulturkrets. Den ble grunnlagt på 1950-tallet av den tysk-jødiske humanisten og forfatteren Max Tau. Til kjente medlemmer hører tidligere statsminister Kåre Willoch, tidligere forsvarssjef Fredrik Bull-Hansen, diplomaten Sverre Jervell, industrimannen Harald Norvik, Aftenpostens utenriksredaktør professor Nils Morten Udgaard samt Lagtingspresident og teologiprofessor Inge Lønning, som var foreningens president frem til sin død 24. mars 2013.

## Historikk
Norsk-Tysk Selskap ble opprinnelig stiftet i 1934 da Norsk-Tysk-Østerriksk Forening ble oppløst på grunn av strid om synet på Adolf Hitlers nasjonalsosialistiske politikk i Tyskland. Da professor Klaus Hansen, som var formann i foreningen fra 1936, ble avsatt som leder for organisasjonen i november 1944, lå organisasjonen nede og ble formelt oppløst ved krigens slutt i mai 1945.  

Selskapet ble grunnlagt på nytt på 1950-tallet av Max Tau som hadde kommet som flyktning til Norge i 1938. Foreningen skulle fremme forsoning etter krigen og forståelsen mellom Vest-Tyskland og Norge. Etter Max Taus død i 1976 var det i noen år stille rundt Norsk-Tysk Selskap, men på 1980-tallet kom det ny aktivitet da den tyske presten og journalisten Hans-Joachim Schilde blåste liv i foreningen med Kåre Willoch som første president.

I dag engasjerer Norsk-Tysk Selskap seg primært rundt kulturelle og allmenpolitiske spørsmål i de to landene. Arrangementer omfatter foredrag om politikk, kultur og vitenskap, debatter om temaer av betydning for norsk-tyske forhold, konserter, kunstutstillinger m.m.

## Presidenter
*Statsminister Kåre Willoch (1986–1992)
*Forsvarssjef Fredrik Bull-Hansen (1992–2001)
*Professor Inge Lønning (2001–til sin død 24. mars 2013)
*General Harald Sunde
*Pr. 2025 er Stefan Marx og Dr. Axel Berg hhv. norsk og tysk president i Norsk-Tysk Selskap

## Referanser


## Eksterne lenker
*
* Norsk-Tysk Selskaps tidligere hjemmesider
* ''Norsk krigsleksikon'' om Norsk-Tysk Selskap før og under andre verdenskrig
* Norsk-Tysk Handelskammer
Harald Norvik

**Harald Johan Norvik** (født 21. juni 1946 i Vadsø) er en norsk næringslivsleder.

Han er sønn av tannlege Harald Norvik, og vokste opp i Snertingdal. Han er fetter av den avdøde Høyre-politikeren Erling Norvik. 

Norvik er utdannet siviløkonom fra Norges handelshøyskole fra 1971. Han var industri- og finanspolitisk sekretær for Arbeiderpartiets stortingsgruppe 1973–1976, personlig sekretær for statsminister Odvar Nordli 1976–1978 og statssekretær i Olje- og energidepartementet 1979–1981.

Norvik var direktør i Akergruppen 1981–1988. Han gikk i 1988 fra stillingen som administrerende direktør i Astrup Høyer AS og divisjonsdirektør i Akergruppen for å bli konsernsjef i Statoil ASA. I 1999 gikk han av som konsernsjef etter økonomiske overskridelser ved Åsgardfeltet. Han har vært styreleder i SAS 1992–1993, Telenor ASA 2007–2012, Umoe ASA 2000–2003, H. Aschehoug & Co. AS fra 2002, TV 2 ASA 2000–2005 og Oslo Børs 2000–2006, leder i representantskapet i DnB NOR ASA 1997–2006, styremedlem i E.ON Ruhrgas AG 2003–2005, Petroleum Geo-Services ASA og ConocoPhillips Inc. fra 2005. Han har vært styreleder, partner og strategisk rådgiver i rådgivningsselskapet Econ Pöyry AS.

Han er medlem av rådet i Norsk-Tysk Selskap og medlem av Den trilaterale kommisjon.

Norvik har mottatt en rekke ordener for sitt virke. Han ble i 1994 utnevnt til kommandør av 1. klasse av Finlands løves orden. I 1995 ble Nordvik tildelt Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden. Han ble i 1999 utnevnt til kommandør av Den nasjonale fortjenstorden i Frankrike. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
SAS (andre betydninger)

**SAS** kan vise til:
__NOTOC__
## Bedrifter
* Scandinavian Airlines System, et flyselskap
* SAS Institute, et amerikansk IT-selskap (hvis navn stammer fra forkortelsen av Statistical Analysis System)

## Teknikk og vitenskap
* Syntetisk apertur-sonar, en form for sonar med høy oppløsning
* *Shared access signature* (delt tilgangssignatur), en sikkerhetspollett som kan festes til en URL

## Militært
* Special Air Service, en britisk militæravdeling
* Special Air Service (Australia), et australsk regiment
* Special Air Service (New Zealand), en newzealandsk militæravdeling

## Annet
* Skoleadministrativt system, som for eksempel Visma InSchool i Norge 
* Space Access Society, en interesseorganisasjon for romfartsindustrien
Luger

**Parabellum-Pistole** er en tysk halvautomatisk pistol, best kjent utenfor Tyskland som **Luger**, etter designeren. Våpenet ble tatt opp av det tyske forsvar som standardvåpen i 1908 som **Pistole 08**. Våpenet opererer etter «kort-rekyl»-prinsippet og har en karakteristisk utforming med et «kne» som slår opp ved omlading. Navnet fikk den etter det latinske sitatet: *Si vis pacem, para bellum* («Forbered deg på krig om du ønsker fred»).

## Historie
Lugeren er en videreutvikling av Hugo Borchardts pistol C93. Begge har det karakteristiske «kneet» som slår opp under rekylen. Denne mekanismen ble først patentert av Maxim til bruk i maskingevær. I Maxims løsning slo kneet ned etter skuddløning. Lugeren var en videreutvikling av C93 det skjeftet ble vinklet markant bakover og rekylfjæra flyttet inn i skjeftet. 

Den ble konstruert av Georg Luger ved Deutsche Waffen und Munitionsfabriken og introdusert i 1898.  Pistolen har blitt produsert med strenge kvalitetsstandarder, og dette har gitt pistolene lang tjenestetid. 9 x 19 mm Parabellum er standard kaliber, men den ble produsert opprinnelig i 7,65 x 21 mm Luger, som også ble levert til andre land (Finland og Sveits). I dag er Lugerpistolene populære samlerobjekter.

## Tjeneste
;Tyskland
I 1908 ble Lugeren gjort til standardpistol i det tyske forsvar som Pistole 08 (etter årstallet) og forble i tysk tjeneste frem til 1942 da den ble byttet ut med Pistole 38 (Walther P38). Dette var primært fordi Lugeren var dyr i produksjon og at den har lav terskel for hvor mye støv og skitt den tåler før den slutter å fungere, noe som gjør den lite egnet i feltoperasjoner. Men den ble allikevel brukt frem til andre verdenskrigs slutt grunnet mangler på håndvåpen.

;Norge
Lugerpistolene var i mindre utstrakt bruk i den norske hæren mellom 1945 og 1987, og finnes fremdeles på enkelte av forsvarets lagre.

;Sveits
Ble approbert som standard pistol i det sveitsiske forsvar i 1900, i 7,65&nbsp;mm

;Finland
I 1923 approberte Finland Lugerpistolen i 7,65&nbsp;mm og 4 toms løp som standard militærvåpen. De kjøpte ca. 8 000 pistoler mellom 1923 og 1935

## Produsenter
Pistolen ble produsert ved en rekke fabrikker:
* Deutsche Waffen und Munitionsfabriken (**DWM**), 1900-1930
* Erfurt, 1911-1918
* Berne, 1918-1949
* Vickers, 1921
* Simson, 1922-1933
* Mauser, 1930-1942
* Krieghoff, 1935-1945

## Modeller
Lugeren ble laget i flere modeller:
* 1900
* 1900 Lang
* 1902
* 1902 Karabin
* P08
* Artilleri
* Marine

## Eksterne lenker
* 
* Målsatte tegninger Pistole 08 og lang Pistole 08 (tysk)

## Referanser
Carl Walther Sportwaffen

**Carl Walther GmbH Sportwaffen** (tidligere Walther Waffenfabrik) er en tysk våpenfabrikant. 

I mer enn 100 år har Walther gjort store gjennombrudd i utviklingen av pistoler. Mange av bedriftens pistoler har blitt legendariske, blant annet PPK og P99, som begge er favorittvåpnene til den fiktive agenten James Bond og vår egen mesterdetektiv Knut Gribb. Walther produserer både våpen for sport og militære formål, med hovedvekt på teknisk avanserte produkter for sportsskytteren.

## Skytevåpen
* Pistoler
** Walther PP / PPK
** Walther P38
** Walther SSP
** Walther P99
** Walther P22
** Walther GSP

* Rifler
** Walther WA2000

*Maskinpistoler
**Walther MP

## Eksterne lenker
*
Amberg

**Amberg** er en by i Oberpfalz i den tyske delstaten Bayern, og ligger rundt 60&nbsp;km øst for Nürnberg, ikke langt fra grensen til Tsjekkia. Gamlebyen i Amberg er blant de best bevarte middelalderbyene i Europa.

Byen  har et areal på 50,04&nbsp;km², og  har 41&nbsp;592innbyggere (2013).

## Galleri

Fil:Marktplatz (Amberg) TRS 030517-025.jpg|*Markedsplassen med rådhuset i bakgrunnen*
Fil:Marktplatz (Amberg) TRS 030517-026.jpg|*Fontenen på markedsplassen*
Fil:St. Martin (Amberg) TRS 030517-035.jpg|*Basilika St. Martin*


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ansbach

**Ansbach** er en by i Mittelfranken i den tyske delstaten Bayern, og ligger rundt 40&nbsp;km sørvest for Nürnberg. Byen er forvaltningssentrum for *[[Regierungsbezirk]]* Mittelfranken.

## Delområder
Ansbach består av 54 delområder:

## Historie
Byens historie skriver seg tilbake til et Benediktinerkloster som ble grunnlagt i 748, men etter kildene ble Ansbach første gang omtalt som by i år 1221. Ansbach var senere residensby for *Fyrstedømmet Ansbach*, fram til perioden 1806&ndash;1810, da fyrstedømmet ble slått sammen med *Kongedømmet Bayern*.

Byen har et areal på 99,92&nbsp;km², og har 40&nbsp;296 innbyggere (2011).

## Galleri

Fil:Brücken_Center_Ansbach_TRS.jpg|Byens store kjøpesenter
Fil:Herrieder Tor (Ansbach) TRS 040424 010.jpg|Herrieder tårnet
Fil:Herrieder Torturm Ansbach TRS 2008.jpg|Herrieder tårnet
Fil:Herrieder Tor (Ansbach) TRS 040424 012.jpg|Nærbilde av klokkespillet
Fil:St_Gumbertus_Kirke_1_Ansbach_TRS.jpg|St. Gumbertus Kirke
Fil:St_Gumbertus_Kirke_2_Ansbach_TRS.jpg|St. Johannis Kirke
Fil:Residenz_Ansbach_TRS.jpg|Residenz Ansbach


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Aschaffenburg

**Aschaffenburg** er en by i *Regierungsbezirk Unterfranken* i det nordvestre hjørnet av den tyske delstaten Bayern, nær grensen til Hessen.

Byen ligger på den høyre bredden av elven Main og dens trange bielv Aschaff nær foten av Spessart. Som «kretsfri by» hører Aschaffenburg ikke til distriktet Aschaffenburg, men er dets administrasjonssentrum. Byen er også kjent som *Tor zum Spessart* eller «porten til fjellrekken Spessart».
## Referanser

## Eksterne lenker
*
Hof (Bayern)

**Hof** (tysk: *Hof (Saale)*, *Hof (Bayern)*) er en kretsfri by i den tyske delstaten Bayern.

Stedet oppsto ca. 1080 som landbruksbygden Rekkenze. Navnet var avledet av elven Südliche Regnitz. I nærheten av elvens utløp i Saale ble de første husene bygd. Bosettingen ble første gang nevnt i skriftlige kilder i 1214. Samtidig ble også Lorenzkirche nevnt, den eldste kirken i Hof.
## Eksterne lenker
*
Ingolstadt

**Ingolstadt** er en by langs Donau ca. 80 kilometer nord for München, i den tyske delstaten Bayern.

I den gamle bykjernen, som delvis er omgitt av bymurer og tårn, finnes mange bevarte byggverk fra middelalderen, blant annet kirken Liebfrauenmünster fra 1425–1500.

## Historie
Ingolstadt er først nevnt 806 som festning, og fikk byrettigheter 1250. Det bayerske universitet lå i Ingolstadt fra 1472 og 1802, for deretter å bli flyttet til München og gitt navnet Ludwig-Maximilians-Universität. Ingolstadt var lenge en viktig festningsby. Byen fikk store ødeleggelser under den annen verdenskrig.

## Økonomi og næringsliv
Ingolstadt er et betydelig industrisenter med store oljeraffinerier som forsynes med olje i ledninger fra Genova og Trieste i Italia og Marseille i Frankrike. Bilmerket Audi produseres i Ingolstadt. Videre finnes metall- og møbelindustri.

## Galleri

Rathausplatz Ingolstadt.jpg|Rådhusplassen
Kreuztor Ingoldstadt.jpg|Kreuztor (korsporten)
IngolstadtBruecke.JPG|Bro over Donau, med gamlebyen i bakgrunnen
Neues Schloss Ingolstadt Front.JPG|Det nye slottet i Ingolstadt fra 1430


## Se også
* Fra litteraturens verden er Ingolstadt kjent som byen der Victor Frankenstein skapte sitt monster i boka Frankenstein av Mary Shelley.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kaufbeuren

**Kaufbeuren** er en by i den tyske delstaten Bayern, i det sydlige Tyskland. Elven Wertach renner igjennom Kaufbeuren. I Det tysk-romerske rike var Kaufbeuren en riksstad.

## Bilder

Fünfknopfturm-kaufbeuren.jpg|Fünfknopfturm
Townhall kaufbeuren de.JPG|Rådhuset


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kempten (Allgäu)

**Kempten** er en by i den tyske delstaten Bayern i det sydlige Tyskland. Det bor ca. 68&nbsp;000 innbyggere i byen, som ligger ved elven Iller i landskapet Allgäu. 

De nærmeste nabolandene er Østerrike, Liechtenstein og Sveits, bare en times tid unna. Dette gjelder også storbyen München. 
Området i sør tiltrekker seg mange turister hvert år. Spesielt populært er det å sykle, gå turer, svømme, spille golf og stå på ski. 

Ved at byen ble nevnt av den greske geografen Strabo, har denne byen det eldste skrevne bevis fra en tysk by.

I Det tysk-romerske rike, nærmere bestemt fra 1289 til 1803, var Kempten en riksby. Den var dessuten sete for ett av rikets fire fyrsteabbedier (se Kempten fyrsteabbedi).

I 1978 ble byen en universitetsby. 

En uke i månedskiftet april-mai finner man den årlige jazz-festivalen som huser internasjonale band og solo-artister. Ellers tilbyr byen teater, festivaler, konserter og utendørs kino (i sommermånedene). Hele året er det store konserter i bigBOX, og rundt juletider er det &ndash; som i mange tyske byer &ndash; julemarked.

## Bilder

Basilika St. Lorenz Kempten (Foto Hilarmont).jpg|Basilika St. Lorenz


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Landshut

:*[[Kapringen av Landshut|Landshut]] var også navnet på et [[Lufthansa]]-fly som ble kapret i 1977.*

**Landshut** er en by i den tyske delstaten Bayern, i det sydlige Tyskland. Landshut er forvaltningssentrum i Regierungsbezirk Niederbayern.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Erlangen

**Erlangen** er en by i *Regierungsbezirk Mittelfranken* i den tyske delstaten Bayern. Med i overkant av  innbyggere kvalifiserer Erlangen i henhold til offisielle tyske kriterier med knapp margin til betegnelsen *storby*, den minste av åtte slike i Bayern. Men den relativt anonyme tilværelsen i skyggen av den nærmeste naboen Nürnberg, Bayerns nest-største by, innebærer i praksis at Erlangen snarere både bærer preg av, og har status som småby. De to byene ligger bare 17 km fra hverandre i luftlinje (sentrum til sentrum), og danner sammen med Fürth, som for lengst har vokst fysisk sammen med Nürnberg, metropol-området Nürnberg-Fürth-Erlangen.

## Historie

Erlangens historie er nært knyttet til de franske hugenottene.

Etter ødeleggelsene under trettiårskrigen gikk Erlangen, som til da ikke hadde vært for stort mer enn et tettsted å regne, nærmest fullstendig til grunne. I nærmere 20 år var både byen og omlandet praktisk talt ubebodd. Denne situasjonen endret seg først i 1685, da den franske kongen Ludvig XIV tilbakekalte *[[Ediktet i Nantes]]*. Betydningen av dette var at kongens kalvinistiske undersåtter, av sine motstandere kalt hugenotter, ikke lenger fikk nyte godt av den religionsfriheten de inntil da hadde vært sikret i det katolsk-dominerte Frankrike. Dermed oppsto en flyktningbølge på ca.  mennesker som orienterte seg mot Sveits, Tyskland og Storbritannia, samt Nord-Amerika.

Denne situasjonen utnyttet markgreve Christian Ernst av Brandenburg-Bayreuth ved å tilby flyktningene retten til å slå seg ned i Erlangen, for på denne måten å blåse nytt liv i en region som ikke så ut til å komme seg på beina igjen av egen kraft. De første seks hugenottene nådde Erlangen 17. mai 1686, deretter fulgte til sammen ca. 1500 mennesker i flere puljer. Det ble snart åpenbart at den lille landsbyen Erlangen ikke uten videre hadde kapasitet til å huse et slikt antall mennesker, slik at det derfor måtte anlegges en ny bosetning. Dette ga støtet til «nybyen» (*Neustadt*) Erlangen, der bykjernen i dagens Erlangen ligger, sør for det opprinnelige, gamle Erlangen.

## Næringsliv

Næringslivet i Erlangen er i det alt vesentlige dominert av aktivitetene til Europas største elektrokonsern, Siemens AG, samt Friedrich-Alexander-universitetet. Disse to setter begge sitt tydelige preg på byen, og spiller sentrale roller for Erlangen som store arbeidsplasser og lokomotiver for den lokale økonomien. Spesielt kan nevnes at Universitetet og Siemens driver et utstrakt samarbeid på fagområdet medisinsk teknologi, og har som erklært målsetning å fremme Erlangens posisjon som «Tysklands medisinsk-teknologiske hovedstad».

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Erlangen City Guide
Coburg

**Coburg** er en by i regjeringsdistriktet Oberfranken i den tyske delstaten Bayern, i det sydlige Tyskland.

Coburg ble nevnt for første gang i 1056 og kom i 1248 i greven av Hennebergs besittelse. I 1331 fikk Coburg bystatus. I det 16. århundre ble det residens til hertugdømmet Sachsen-Coburg, i 1735 til Sachsen-Coburg-Saalfeld og i 1826 til Sachsen-Coburg-Gotha. I 1920 ble Coburg etter en folkeavstemning tilsluttet Bayern, som alternativ sto Thüringen til valg. På grunn av folkeavstemningen i 1919 kom byen derfor i 1945 i den amerikanske besettelsessonen.

Over Coburg ligger Tysklands nest største intakte borg, *[[Veste Coburg]]*, også kalt "Fränkische Krone".
## Referanser

## Eksterne lenker
*
Rosenheim

**Rosenheim** er en by ved elva Inn i Oberbayern i den tyske delstaten Bayern, i det sydlige Tyskland. Byen er ikke ulik de andre byene i syd-Bayern. Byen ble grunnlagt på 1300-tallet og er administrasjonssted i Landkreis Rosenheim.

Den tyske landslagsfotballspilleren Bastian Schweinsteiger, ble født i nabobyen Kolbermoor, og spilte en periode for TSV 1860 Rosenheim som guttespiller. Den tyske nazisten og flyveresset Hermann Göring ble født her i år 1893. De tyske fotballspillerne og tvillingene Lars Bender og Sven Bender er også født i Rosenheim. 

Produksjonen av sykkelmerket Corratec foregår i Rosenheim.

## Bildegalleri

Rosenheim wendelstein.jpg|Rosenheim


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Schwabach

**Schwabach** er en by i den tyske delstaten Bayern, i det sydlige Tyskland.

Byens omgivelser er preget av skoger og i nord er den sammenvokst med noen forsteder av Nürnberg. Det gamle bysenteret innenfor den delvis bestående ringmuren skiller seg tydelig fra området utenfor. Schwabach nevnes i 1117 for første gang i en urkunde. Etter at området falt under Hohenzollernes innflytelse, betegnes den i 1371 som by.

Byens mest kjente eksportartikkel er bladgull. Gullet ble benyttet i Buckingham Palace, kirker i Ukraina og palasser i Arabia.

## Referanser


## Litteratur
* *Goldschlägerstadt Schwabach. 500 Jahre Blattgold, 1504–2004.* CD-ROM. imbiss-media, Nürnberg 2004, ISBN 3-938451-01-7.
* Kurt Pilz: *Die Stadtkirche St. Johannes und St. Martinus in Schwabach. Ihre Geschichte und ihre Kunstwerke.* Evangelisch-Lutherisches Pfarramt St. Martin u.&nbsp;a., Schwabach 1979, ISBN 3-922575-00-5.
* Karl Dehm, Gottlob Heckel: *Häusergeschichte der Altstadt Schwabach. Mit einem Verzeichnis der Hausbesitzer.* Geschichts- und Heimatverein e.&nbsp;V., Schwabach 1979
* Eugen Schöler, Sabine Weigand, Wolfgang Dippert: *Historisches Stadtlexikon Schwabach* Schmidt, Neustadt a.d. Aisch 2008, ISBN 978-3-87707-714-6.
* Heinrich Schlüpfinger: *600 Jahre Stadt Schwabach : 1371 - 1971; Festschrift z. 600-Jahr-Feier.* Im Auftrag der Stadt Schwabach. 1971.

## Eksterne lenker
*
Weiden

**Weiden in der Oberpfalz** er en by i den tyske delstaten Bayern, i det sydlige Tyskland. Byen har et innbyggertall på 42&nbsp;558 ( 2007) og et areal på 68,50 km².

## Bilder

St. Augustin Weiden 001.jpg|St. Augustinkirken


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Würzburg

**Würzburg** er en by ved elven Main i Franken i den tyske delstaten Bayern. Den er delstatens femte største by og sete for provinsregjeringen i Unterfranken. Byen ligger langs Den romantiske veien. 
## Historie
Byen var allerede på 600-tallet del av et hertugdømme under merovingere, og omtales i 704 under navnet Vurteburch. Fra og med 700-tallet var byen underlagt de mektige katolske fyrstebiskopene som med hard hånd kontrollerte Würzburgs sterke handelsøkonomi og politiske dominans i distriktet. Mye av byens inntekter kom fra vinproduksjon og avgifter fra elvetrafikken på Main. Würzburg var gjennom århundrene gjenstand for flere militære stridigheter, og ble blant annet besatt av svenskene under tredveårskrigen. Først i 1802 ble byen sekularisert og underlagt Bayern.   

16. mars 1945 ble Würzburg utsatt for et intenst britisk luftangrep. 225 Avro Lancaster bombefly utslettet nesten 90% av sentrum og 5000 mennesker omkom i en veldig ildstorm. Ødeleggelsene var så store at det en stund var snakk om å la ruinene forbli et monument over krigens redsler, og heller la Würzburg gjenoppstå som en helt ny by lenger nord. Gjennom nitid rekonstruksjonsarbeid har man siden lyktes i å gjenskape mesteparten av Würzburgs opprinnelige arkitektur, om enn ikke så konsekvent som i en del andre bombede tyske byer.
Würzburg er i dag sete for det romersk-katolske Würzburg bispedømme, grunnlagt i 742, og et universitet, Julius-Maximilians-Universität. I 2004 feiret byen sitt 1300-årsjubileum.
## Severdigheter
Det imponerende fyrstbiskopelige slottet Würzburg-residensen i barokkstil med tilhørende slottshager, har siden 1981 stått på UNESCOs liste over verdens kulturarv.

Byen er utgangspunkt for turistveien Den romantiske veien som ender i Füssen.

## Borgermestre og overborgermestre siden 1797
* 1797–1820: Georg Ignaz Brock
* 1821–1832: Dr. Wilhelm Josef Behr
* 1835–1840: Sebastian Benkert
* 1840–1852: Dr. Matthäus Johann Bermuth
* 1853–1859: Dr. Josef Friedrich Treppner
* 1859–1862: Dr. Ludwig Weis
* 1862–1865: Jakob Hopfenstätter
* 1866–1884: Georg Zürn
* 1884–1899: Dr. Johann Georg Ritter von Steidle
* 1900–1913: Philipp Ritter von Michel
* 1913–1917: Max Ringelmann
* 1918–1920: Andreas Grieser
* 1921–1935: Hans Löffler
* 1935–1945: Theo Memmel
* 1945–1946: Gustav Pinkenburg
* 1946: Michael Meisner
* 1946–1948: Dr. h.c. Hans Löffler
* 1948–1949: Dr. Karl Grünewald
* 1949–1956: Dr. Franz Stadelmayer
* 1956–1968: Dr. Helmuth Zimmerer
* 1968–1989: Dr. Klaus Zeitler
* 1990–2002: Jürgen Weber
* 2002–2008: Dr. Pia Beckmann (CSU)
* 2008–2013: Georg Rosenthal (SPD)
* 2013–2014: Adolf Bauer (CSU)
* 2014–:Christian Schuchardt (CDU)

## Vennskapsbyer

* Caen (Frankrike), siden 1962
* Dundee (Storbritannia), siden 1962
* Rochester (USA), siden 1964
* Mwanza (Tanzania), siden 1966
* Ōtsu (Japan), siden 1979
* Salamanca (Spania), siden 1980
* Suhl (Tyskland), siden 1988
* Umeå (Sverige), siden 1992
* Bray (Irland), siden 2000
* Trutnov (Tsjekkia), siden 2008
## Referanser

## Eksterne lenker
* 
* Bayerische Julius-Maximilians-Universität Würzburg
* http://www.mozartfest-wuerzburg.de/
* http://www.bachtage-wuerzburg.de/
* http://www.wuerzburg-marathon.de/
Nürnberg

**Nürnberg** er en by i Regierungsbezirk Mittelfranken i delstaten Bayern i Tyskland. Byen er det økonomiske og kulturelle sentrum i regionen Franken. Beregnet folketall for 2018 er . Nürnberg er den nest største byen i Bayern etter München. Sammen med Fürth, som for lengst har vokst fysisk sammen med Nürnberg, og Erlangen, danner byen storbyregionen Nürnberg-Fürth-Erlangen.

Gamlebyen i Nürnberg, med «Keiserborgen» (*Die Kaiserburg*) som byens historiske symbol, og med bymuren så godt som komplett i behold, er en av de mest kjente og karakteristiske i Tyskland. Den ble nærmest jevnet med jorden da Nürnberg på slutten av andre verdenskrig ble pekt ut som et prioritert mål for de allierte bombeangrepene, men ble senere delvis bygget opp igjen.

Gjennom gamlebyen renner elven Pegnitz. Litt lenger vest, ved nabobyen Fürth, møter den Rednitz slik at de to til sammen danner *[[Regnitz]]*, en sideelv til Main.

## Historie
Det nøyaktige tidspunktet for Nürnbergs grunnleggelse er uklart, men den kan ha funnet sted mellom 1000 og 1040 i etterkant av sikringen av grensene mellom hertugdømmene Sachsen og Bayern, samt Østfranken og Böhmen, i krysningspunktet mellom viktige ferdselsårer. I hvert fall er det på det rene at Nürnberg hadde byrettigheter (markedsrett) allerede fra starten av. Byen ble første gang omtalt i 1050 som *Nuorenberc*, i en kunngjøring utstedt av keiser Henrik III.

Som støttepunkt for keiseren oppnådde borgen i Nürnberg raskt en betydningfull posisjon i Det tysk-romerske riket.

Med det *Store Frihetsbrevet* gjorde keiser Fredrik II Nürnberg i 1219 til *[[fri riksstad]]*.

### Annet
* Krysseren «Nürnberg», med navn etter byen.

## Se også
*Nürnbergprosessen (om rettsoppgjøret mot de tyske nazilederne etter 2. verdenskrig)
*Rikspartidagene (om NSDAPs partidager som på 30-tallet ble arrangert i den sydøstlige delen av Nürnberg)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Passau

**Passau** er en by i *[[Regierungsbezirk]] [[Niederbayern]]* i det sørøstre hjørne av den tyske delstaten Bayern på grensen til Østerrike.

Byen ligger i elvekrysset der grenseelven Inn munner ut i Donau. I vårflommen har Inn ca. 5&nbsp;% større vannføring enn Donau, men Donaus vannføring er mer stabil og gjennomsnittlig høyere. 

Den mindre elven Ilz munner ut i Donau rett før Donau og Inns elvemøte, slik at byen gjerne omtales som «byen ved de tre elver» (tysk: *Dreiflüssestadt*).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Passau-Wiki
Ludwigsburg

**Ludwigsburg** er en by i den tyske delstaten Baden-Württemberg i det sydvestlige Tyskland, ca. 12&nbsp;km nord for Stuttgart. Byen er blant annet kjent som sete for Zentrale Stelle, Tysklands sentrale enhet for etterforskning av krigsforbrytelser under det nasjonalsosialistiske styret i Tyskland i årene 1933–1945.

## Galleri

Fil:Ludwigsburg Palace December 2018 IMG 0846.jpg|Ludwigsburg slott
Fil:Gate of Ludwigsburg Castle near Stuttgart 2012.JPG|Port til Ludwigsburg slott
Fil:Ludwigsburg Palace December 2018.jpg|Residensslottet Ludwigsburg, Innenhof
Fil:WvL LB Schloss Favorite.jpg|Jakt- og lystslottet Favorite
Fil:SchlossMonrepos.jpg|Monrepos slott


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Orlando

:*Se også [[Orlando (roman)]] og [[Orlando (navn)]].*

**Orlando** er en by i den amerikanske delstaten Florida. I Orlando ligger blant annet fornøyelsesparken Disneyworld. Orlando er administrasjonssenteret i fylket Orange County. Byen ligger i Sentral-Florida, omtrent midt mellom atlanterhavskysten og Mexicogulfen. Interstate 4, som går fra Daytona i øst og Tampa i vest, går igjennom Orlando. I dette området ligger også Universal Studios, Epcot, Sea World, flere andre temaparker og mange golfbaner. På grunn av alle parkene blir Orlando ofte kalt «Verdens underholdningshovedstad». 

Ved folketellingen i 2010 hadde byen en total befolkning på  innbyggere, mens beregnet folkemengde for 2014 var .

I 2014 trakk Orlando sine turistattraksjoner og arrangementer til seg mer enn 62 millioner besøkende. Flyplassen i Orlando, The Orlando Internation Airport, er den 29. travleste flyplassen i verden. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* The Orlando Travel & Visitors Bureau
* The Orlando Regional Chamber of Commerce
* Orlando City Guide 
*
Heilbronn

**Heilbronn** er en by nordvest i den tyske delstaten Baden-Württemberg, i det sydvestlige Tyskland. Byen ligger ved elven Neckar, ca. 50 kilometer nord for Stuttgart. Heilbronn er en kretsfri by og omgis fullstendig av Landkreis Heilbronn. Landkretsens administrasjon ligger i byen Heilbronn. 

Byen er et viktig trafikknutepunkt og flere motorveier passerer den. Likeså møtes flere jernbaner, og Heilbronn har en bybane. Neckar er kanalisert gjennom byen og forbinder Heilbronn med Rhinen. Heilbronns innlandshavn er Tysklands 7. største. 


Fil: Heilbronn Innenstadt u Wartberg 20050918.jpg|Heilbronn, sentrum og Wartberg
Fil: Rathaus HN.JPG|rådhuset
Fil: Heilbronn Kilianskirche 20050828.jpg|Kilianskirka
Fil: Heilbronn Weinbau 20050904.jpg|vingård
Fil: Heilbronn Kiliansplatz 1905.jpg|Kiliansplass, 1905
Fil: Heilbronn 19450331.jpg| Heilbronn etter luftangrepene, 1945
Fil: Heilbronn 19450401.jpg| ødelagt Heilbronn, 1945
Fil: Heilbronn Strassenkampf April 1945.jpg| Heilbronn 1945


## Referanser


## Eksterne lenker
*