open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stein Gruben

**Stein Gruben** (født 8. juli 1967) fra Nord-Odal er en norsk tidligere skihopper som representerte IL Mogutten. Han er mest kjent for at han var hopperen som bragte OL-fakkelen inn på arenaen med et skihopp under åpningsseremonien til OL på Lillehammer 12. februar 1994.

Gruben debuterte i verdenscupen med 38.-plass i Oberstdorf 30. desember 1986. Hans beste plassering i verdenscupen var 22.-plass i Oberstdorf 30. desember 1990. I den tysk-østerrikske hoppuka ble han sammenlagt nummer 33 i 1990/91 og nummer 67 i 1986/87. Hans siste verdenscuprenn var i Oslo i mars 1993.

I NM tok Stein Gruben bronsemedalje individuelt i normalbakke på Lillehammer i 1993. Han ble norgesmester for lag med Buskerud i 1990, tok sølvmedalje i 1992 og 1993, og bronsemedalje i 1991. For Hedmark tok han sølvmedalje i lag-NM i 1988.

Sesongen 1993/94 deltok han i kontinentalcupen, men mislyktes i å komme på laget til OL på Lillehammer. Han ble valgt ut til å være reserve for fakkelhopper Ole Gunnar Fidjestøl, men da Fidjestøl falt og skadet seg under et treningshopp med fakkelen to dager før åpningen, måtte Gruben gjøre fakkelhoppet under åpningsseremonien. Etter hoppet på rundt 70 meter ga Stein Gruben fakkelen til den svaksynte handikapidrettsutøveren Cathrine Nøttingnes, som med en ledsager førte fakkelen rundt i arenaen før hun ga den til kronprins Haakon, som tente den olympiske ild.

## Referanser


## Kilder
* Arne Thoresen: *Lengst gjennom lufta*. Versal Forlag, Oslo 2007. ISBN 978-82-8188-030-6, s. 334-341
* Offisiell rapport fra De XVII Olympiske Vinterleker – Åpnings- og avslutningsseremoniene (arkivert hos Fylkesarkivet i Oppland)

## Eksterne lenker
* 
* Glåmdalen: Flammende glede og smerte (12. februar 2004)
* NRK: Fakkelhoppvikaren (9. februar 2009)
* Oslonett/NTB: Stein Gruben var ikke nervøs (12. februar 1994)
Rauma Ullvarefabrikk

**Rauma Ullvarefabrikk** er en tekstilbedrift på Veblungsnes i Møre og Romsdal. Den ble etablert i 1927, og produserer garn og vevgarn.  I 1967 kjøpte denne bedriften opp Røros Tweed, som produserer ullpledd.

## Se også
*Tekstilindustri

## Eksterne lenker
* Beskrivelse av norske tekstilbedrifter – Norsk Museumsnettverk for industrihistorie.
Tele Silkeveveri

**Tele Silkeveveri** var en tekstilbedrift på Notodden i Telemark. Den ble etablert i 1936, og produserte silketrikot.  
 
## Se også
*Tekstilindustri

## Eksterne lenker
* Beskrivelse av norske tekstilbedrifter – Norsk Museumsnettverk for industrihistorie.
Halsvik Aggregates

**Halsvik Aggregates AS** er en bergverksbedrift i Sløvåg i Gulen kommune, ytterst i Sognefjorden. Den eies av Aggregate Industries, et datterselskap av Holciim Group. Bedriften i Gulen omfatter et steinbrudd i Sløvåg, hvor det brytes om lag 1,5 mrd år gammel gneis. Bedriften eksporterer steinmasser til en rekke land i Europa fra egen dypvannskai. Selskapet har også eierskap i et kvartsitt-dagbrudd i Hammerfest kommune i Finnmark. Bedriften ble etablert i 1994. I 2004 omsatte selskapet for over 100 millioner kroner. Daglig leder er Lars Hellandsjø.

Steinmassene er svart harde, har stor sliteresistens, og en spesifikk egenvekt på 2,7 gram per cm³. Etter knusing  er granulatformen nærmest kubisk, noe som er en særegen egenskap ved Halsvik-gneisen.

Pukk fra Halsvik brukes i asfalt og betong, og tjener som fundament under jernbanelinjer og veier. I 2005 skrev Halsvik Aggregates kontrakt for levering av steinmasser til petrokjemiske anlegg og gassrørledninger tilknyttet Ormen Lange-utbyggingen, og prosjekter på britisk sektor. Steinmassene brukes som «seng» og overdekning for rørledninger.

Havneanlegget både i Gulen og i Kvalsund kan håndtere skip på inntil 60&nbsp;000 tonns lastekapasitet, med en lasteevne på inntil 4&nbsp;000 tonn per time. Ikke langt fra Halsvik Aggregates ligger vest Tank-anlegget.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Halsvik Aggregates – Aggregates Industries.
* About us – Yeoman Aggregate.
Oslo Baand & Lidsefabrik

**Oslo Baand & Lidsefabrik ** var en tekstilbedrift i Gøteborggata 8 i Oslo. Den ble etablert av Conrad Halvorsen i 1893, og produserte bånd, pliseer, lisser, belter, seler og industribånd. Det var en av landets første produksjonsbedrift som satset på dette segmentet.

Fabrikken utvidet lokalene slik at de utgjorde et U-formet kompleks med Gøteborggata 6 og Teglverksgata 7 og 9. 

Bedriften ble etterhvert meget stor og hadde også eksport. I 1974 ble fabrikken slått sammen med Trengereid Fabrikker. En del av produksjonen flyttet til Tistedalen utenfor Halden. Fabrikken i Oslo ble gjenbrukt til bl.a. dansestudio, før den ble delvis revet og omgjort til boliger i 2001-2004.

## Referanser


## Kilder
*Beskrivelse av norske tekstilbedrifter / Oslo Baand & Lidsefabrik – Norsk Museumsnettverk for industrihistorie.
* Knut Are Tvedt (red): *[[Oslo byleksikon]]*, Kunnskapsforlaget 2010, side 422, ISBN 978-82-573-1760-7
*Oslo Baand & Lidsefabrik på Digitalt Museum
Salhus Væverier

**Salhus Væverier **var en tekstilbedrift i Bergen, på Salhus én mil nord for byen. Den ble etablert i 1894, og produserte stoffer til industrien, bl.a til Salhus Tricotagefabrik og tekstilindustrien andre steder i landet. 
 
Produksjonen opphørte i 1977.

## Referanser


## Se også
*Tekstilindustri

## Eksterne lenker

* Salhus Væverier på industrimuseum.no
* Bilder og produkter fra veveriet på DigitaltMuseum
Michael E. Raynor

**Michael E. Raynor** (født 1967) er en canadisk forfatter, direktør i Deloitte Consulting LLP, og en ekspert på forretningsledelse og -praksis.

## Liv og virke
Raynor ble født i Brantford, Ontario. Han gikk på Appleby College i Oakville, Ontario, og har en bachelorgrad i filosofi fra Harvard College (1990) ved Cambridge (Massachusetts), der han ble uteksaminert *[[Laud|Magna cum Laude]]*.

I løpet av sin tid på bachelorstudiet ble han Detur-prisvinner (faglig utmerkethet første året) og John Harvard Scholar (vedvarende faglig utmerkethet). Hans avhandling omhandlet metafysikk av personlig identitet. Han har en MBA (1994) fra Richard Ivey School of Business i London i Ontario der han ble tildelt stipendiet *Nelson M. Davis Memorial Scholarship*. Han tok sin doktorgrad i Business Administration (DBA) ved Harvard Business School (2000), der han var en vinner av prisen *Dively Award* for fremragende forskning.

Raynors første bok, skrevet sammen med Clayton M. Christensen,* The Innovator's Solution* (2003) ble en bestselger. Boken omhandlet primært hvordan bedrifter kunne skape og opprettholde vellykket vekst. Raynors andre bok, *The Strategy Paradox*  ble utgitt i februar 2007.

## Bibliografi (utvalg)
;Bokutgivelser
* Raynor, M. E. (2007): *The Strategy Paradox: Why Committing to Success Leads to Failure (And What to Do About It)*. Currency/Doubleday
* Raynor, M. E. & Mumtaz Ahmed (2013): *The Three Rules: How Exceptional Companies Think*. Portfolio.

;Artikler
* Raynor, Michael E. & Howard S. Weinberg (2004): «Beyond Market Segmentation» i: *Marketing Management*. Vol. 13(6), s. 22-29.
* Raynor, Michael E. (2002): «Diversification as Real Options and the Implications on Firm-Specific Risk and Performance» i: *The Engineering Economist*. Vol. 47(4).
* Raynor, Michael E. (2000): «Tracking Stocks and the Exercise of Real Options» i: *Journal of Applied Corporate Finance*. Vol. 13(2).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
I lag med Septimus

***I lag med Septimus*** er et musikkalbum med Septimus, utgitt i 1973. Dette er bandets debutalbum.

## Sporliste

# «Let's Dance»
# «I Gotcha»
# «You Didn't Have to Be So Nice»
# «Black is Black»
# «Nice to Be With You»
# «He's An Indian Cowboy In the Rodeo»
# «This Boy»
# «Sha-la-la-la-lee»
# «But I'm Not – Long Tall Sally»
# «Mannen i robåten»
# «Når du kommer»
# «Let's Rock»

## Eksterne lenker
*
Jor-El

**Jor-El** er en tegneseriefigur som spiller en viktig rolle i bakgrunnshistorien til superhelten Supermann (Kal-El). Han er superheltens biologiske far fra planeten Krypton. Da Krypton var i ferd med å eksplodere, sendte Jor-El og hans hustru Lara sønnen i en rakett mot Jorden. Jor-El ble skapt av Jerry Siegel og Joe Shuster.
Jolly Bob fra Aberdeen

***Jolly Bob fra Aberdeen*** er et musikkalbum med Septimus, utgitt i 1974.

## Sporliste

# «Jolly Bob fra Aberdeen»
# «Vil du dra til månen med meg»
# «Hei frk. Ensom»
# «Hun sa jeg vil være hos deg»
# «Morgenflirt, fra Anton Bloms eskapader»
# «Store fete, Ann Merete»
# «Utvandrevise»
# «Lofferen Pierre»
# «Hele deg»
# «Gode Gunda»
# «Huset til nabo'n»
# «Kveldens siste dans»

## Eksterne lenker
Septimusikk

***Septimusikk*** er et musikkalbum med Septimus, utgitt i 1975.

## Sporliste
# «Eva»
# «Spill ikke rock'n'roll for meg»
# «Sommer'n 75»
# «Gamle freske låter»
# «En sånn som deg»
# «Spørsmål uten svar»
# «Sha la la la la»
# «Jeg synes du er toppen»
# «Du er alt bare du»
# «Telstar '76»
# «Belinda»
# «Blir det sånn når vi blir gamle»
Septimusikk 2

***Septimusikk 2*** er et musikkalbum med Septimus, utgitt i 1976.

## Sporliste
# «9999999 tårer»
# «Du har no' godt»
# «Fly meg til Rio»
# «Ta deg en swing»
# «Mademoiselle»
# «I 24 år har jeg bodd i samme gård som Anne»
# «Alt for deg»
# «Lørdag kveld»
# «Jeg likte deg bedre før»
# «Sønn ta meg med»
# «Velkommen hjem»
# «Love Me With All of Your Heart»
# «Sol og vår»
# «Thailand Girl»
Soft Drinks and Hard Fights

***Soft Drinks and Hard Fights*** er et musikkalbum med Septimus, utgitt i 1979.

## Sporliste
# «Move It»
# «Take the Money and Run»
# «I Can Hear Love»
# «I'm Lucky»
# «You Ain't Just Whistlin' Dixie»
# «Vanessa»
# «If You Wanna Be Happy»
# «Walkin' Through My Life»
# «Keep Searchin'»
# «Sidewalk»
# «I Sold My Soul to Rock'n'Roll»
Nye fristelser

***Nye fristelser*** er et musikkalbum med Septimus, utgitt i 1980.

## Sporliste

# «Disco-NM 1980»
# «Høyt i det blå»
# «Hva gjør ett år til»
# «Får i ulveklær»
# «Instrumental»
# «Karis bryllup»
# «Jensens utuktige liv»
# «Vi gjør det aller beste for Ingemar»
# «Dummest i klassen»
# «Den som lever får se»
# «Kjærlighet som vane»

## Eksterne lenker
Lev mens du er ung

***Lev mens du er ung*** er et musikkalbum med Septimus, utgitt i 1981.

## Sporliste

# «Kilroy Was Here (Takin' Me Back)»
# «Kvart over 12»
# «Stemmen til Jagger»
# «Hun sto i dørsprekken»
# «Du piner meg du plager meg»
# «Lev mens du er ung»
# «Du kan takke deg selv»
# «7 til 3»
# «Takk for i kveld»
# «Jeg tror på deg»

## Eksterne lenker
Septimusikk 3

***Septimusikk 3*** er et musikkalbum med Septimus, utgitt i 1983.

## Sporliste
# «På dansen»
# «Marie, Marie»
# «Ver det dette vi ønsket»
# «Du er unik»
# «Det var leit å bli gift for tidlig»
# «Hei, hvor skal du hen»
# «Ta sjansen nå»
# «Ta det som en mann»
# «You Don't Want Me Anymore»
# «Gi oss en båt»
# «Vi løftes opp»
# «Dænseband»
Min sang (album)

***Min sang*** er et musikkalbum med Jenny Jenssen og Septimus, utgitt i 1996.

## Sporliste

# «Mammas trygge fang»
# «Trubaduren»
# «La ikke din skygge bli igjen»
# «Sjømann»
# «Mississippi»
# «Den store dagen»
# «Billy Joe»
# «Gyldne smil og hvite løgner»
# «Fiskepikens sang»
# «Helt på jordet»
# «Jimmy»
# «Min sang»

## Eksterne lenker
*
12 rette (album)

***12 rette*** er et musikkalbum med Jenny Jenssen og Septimus, utgitt i 2001. Dette er bandets siste plate.

## Sporliste

# «Hjemmekampen»
# «Den aller største dagen»
# «Vit at jeg elsker deg»
# «Sommer i nord»
# «Guttekveld»
# «Ikke gråt om det er vinter og det snør»
# «Minneboka»
# «Vi to skal være sammen»
# «Æ vil ha kos»
# «Småting»
# «Æljtråkket»
# «Mitt eget Eldorado»

## Kilder
* Tylden & Cos arkiv. Jenny Jenssen og Septimus, ''12 rette''

## Eksterne lenker
*
Septimusikk 4

***Septimusikk 4*** er et musikkalbum med Jenny Jenssen og Septimus, utgitt i 1991. Dette er bandets første plate.

## Sporliste

# «Lassie»
# «Violetta»
# «Montmartre»
# «Jeg har spart mine drømmer»
# «Bente»
# «Før eller siden»
# «Lyckliga gatan»
# «Mølerens Iren»
# «Her ute på landet»
# «Spillemann»
# «Fange en vind»
# «Ta imot en utstrakt hand»

## Eksterne lenker
*
Alt for deg

***Alt for deg*** er en samleplate med Septimus, utgitt i 2003.
På samleplata opptrer både Harald Sperre, Sindre Karlsen og Sveinung August. De spiller henholdsvis piano, fele og didgeridoo.

## Sporliste

# «Å Kari»
# «Jeg synes du er toppen»
# «Thailand Girl»
# «Utvandrervise»
# «Eva»
# «Spill ikke rock'n'roll for meg»
# «Telstar '76»
# «Alt for deg»
# «Fly meg til Rio»
# «Kjærlighet som vane»
# «Kvart over 12»
# «Får i ulveklær»
# «Jeg tror på deg»
# «Blir det sånn når vi blir gamle»

## Eksterne lenker
*
Eivindvig (dikt)

**«Eivindvig»** er et dikt skrevet av Henrik Wergeland. Diktet ble skrevet sommeren 1832, da Wergeland gikk fottur gjennom Sogn og besøkte Eivindvik, som den gangen var et prestegjeld i Brekke. Her besøkte han presten Niels Griis Alstrup Dahl, som han bodde hos i flere dager, og skrev diktet hos han.

## Diktet

&nbsp;**1.** Ned med Seilet! ind fra Havet!
Ind hvor, under Sæd begravet,
drømmer stille Eivindvig!
Ind at see, om Rug og Havre
tør paa Fjeldets Branter klavre,
uden at forkjøle sig!

&nbsp;**2.** Der bag Roser Maagen bygger.
Rugen i Morellens Skygger
triner kjæk og kront paa Myr.
Som et Solskin Bygget blinker,
men derover Heien synker
lummer Vellugtnat fra Fyrr.

&nbsp;**3.** Gaaer den Hosbond graa i Døden,
bag ham Kløver-morgenrøden,
som han skabte, skinner klar.
Gaaer din Sjel til sidste Stjernen
sommervinden i Lucernen,
Dahl, skal synge Hvad du var.

&nbsp;**4.** Skjule maatte sig jo Stranden,
blank og bar som Munkepanden,
for den stærke Jesupræst.
Gyldne Haver ham af Haanden,
Lysets Straaler ham af Aanden
gaae fra Eid til Sognefest.

&nbsp;**5.** For at øve Mandestyrke,
lære Adamsbarn at dyrke
Eden frem af golde Jord,
Herren Eivindvigen skabte
til et Skjær, hvor Bølgen skrabte
af hvert dristigt Foraars Spor.

&nbsp;**6.** Sjeleild mod Elementer!
Ædle Promethider henter
ifra eder Selv den Kraft,
som befaler Hav at loggre,
tømmer Tordenskyens Koggre,
kløver Fjeldene som Taft

&nbsp;**7.** Byd, du Sjel! -- Naturen taber.
Eivindvigens anden Skaber
triner under sin Tropæ:
Abildgaardens hvide Fane,
mens i Plovens Seiersbane
Axet bøier tusind Knæ.

&nbsp;**8.** Medens svarte Myr forgyldes,
Templet—hør! -- af Toner fyldes.
Det er Englevingers Klang,
dem han ud af Kofter spiler:
Brød af Steen og Aand af Striler
Dahl i Eivindvigen tvang.

## Referanser
Lasse Trædal

**Lasse Torkelson Trædal** (født 20. desember 1857 i Lavik i Sogn, død 14. oktober 1924 samme sted) var en norsk politiker (Venstre), skolemann, nynorskforkjemper og gårdbruker. 

Trædal tok utdanning på Stord seminar, ungdomsskole i Brekke og Drangedal og Askov folkehøgskole i Danmark 1876–1880. Deretter var han lærer ymse steder i Sør-Norge i ti års tid, før han i 1891 overtok farsgården. Ei tid dreiv han en gen framhaldsskole for voksen ungdom.

Han var medlem av herredsstyret i Lavik fra 1895 til 1913, ordfører fra 1905, og hadde også andre kommunale verv.

Trædal var stortingsrepresentant for Venstre i fire valgperioder, fra 1900 til 1903 valgt inn fra Nordre Bergenhus amt og fra 1910 til 1918 valgt inn fra Ytre Sogn valgkrets. Han var medlem av protokollkomiteen 1900–03 og 1910–12 og av konstitusjonskomiteen i 1910 og nestformann i kirkekomiteen 1913–18. 

Han var direktør i Nordre Bergenhus Amts Dampskibsselskab 1895–97, seinere revisor samme sted i mange år. Han var ivrig i skytterbevegelsen og var med å stifte Nordre Bergenhus amtslag av folkevæpningssamlaget. Ei tid var han medarbeider i *[[Firda og Sygnafylkets Avis]]*.

Trædal var svoger av Alfred Eriksen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Halsvik (Gulen)

**Halsvik** er en gård i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Stedet Halsvik ligger ved bunnen av Halsvikvågen, på nordsiden av Fensfjorden, mens selve gården ligger i en sidearm fra fylkesvei 5 mellom Steine og Sløvåg. Gården ligger rundt 13-18 meter over havet.

## Historie
Navnet på gården ble først nevnt i 1567, og var da skrevet som Helsuig, i 1610 og 1667 ble navnet skrevet Halsuig, og i 1723 ble det skrevet som Halsvig. Navnet er også brukt i to andre gårdsbruk i Norge, ett i Sør-Trøndelag og ett i Nordland. Navnet blir uttalt ha'lsvikja.

I 1567 er det ikke  fortalt om  brukere  i Halsvik, men det ble betalt 1 alb(is), som var vanlig øydegårdsskatt. Det kan bety at gården nettopp er opprettet, eller og at den har lagt øde fra svartedauden og nå ble tatt i bruk igjen. I 1590 har garden fått bruker. Anders het han, og betalte 1 geiteskinn og 1 kalveskinn i leidang og fredtoll fjerdehvert år. Anders er bruker i 1612/13 og. Da betalte han 1/2 mæle korn i tiend. I 1631/3 het brukeren Henrik. Han betalte da 12 kanne tiend, så tienden har økt  8,1 liter til 24,3 på mindre enn 20 år. I 1638 betalte Henrik full unionsskatt: 1 ort.

## Annen virksomhet på gården
I 1876 ble gården brukt som dampskipstoppested i Postvågen. Dette ble senere flyttet til Halsvikvågen, med kai litt sør for Eidssaga. I 1887 ble gården brukt som poståpneri, og fra 1920 var det postbudrute to ganger i uka mellom Halsvik og Høyvik. I 1968 ble poståpneriet flyttet til Dalsøyra.

## Litteratur
* Kleive, Ivar: *Gulen i Gammal og Ny Tid* II» – 1996
Brekkestranda Fjordhotel

**Brekkestranda Fjordhotell** er et hotell i Gulen kommune, ytterst i Sognefjorden. Det ble startet i 1970 av Ingeborg I. Brekke, og het opprinnelig *Brekkestranda Fjordpensjonat*. I 1975 kom sønnen Bjørn Brekke med i drifta, og ble eier fra 1996. I 2008 kjøpte Morten Nilsen hotellet.

Hotellet har en uvanlig arkitektur, nesten uten et eneste hjørne i rett vinkel, og vakte derfor oppsikt. Arkitekten bak  bygningene er Bjørn Simonnæs. De har torvtak, kledninga er av grove hunbord, og søylene er av avbarka rundtømmer.

Hotellet har blitt utvidet ved flere anledninger. Det har i dag 30 rom, med vegger av norsk furu. Det har en restaurant og en bar, og har også fått sin egen båthavn og en nihulls minigolfbane. I 2008 ble det planlagt å bygge 80 ferieboliger like ved.

## Galleri

Fil:Utsikt fra Brekkestranda Fjordhotell.JPG|Utsikt fra Brekkestranda på dagtid
Fil:Utsikt fra Brekkestranda Fjordhotel 2.JPG|Utsikt fra Brekkestranda på kveldstid.
Fil:Brekkestranda Fjordhotell - 4.jpg|Matsalen


## Eksterne lenker
* 
* Hotellets hjemmeside
* Det skeive hotellet på Brekkestranda i NRK Sogn og Fjordanes fylkesleksikon
Strengsdalsvannet

**Strengsdalsvannet** er en innsjø i Færder kommune i Vestfold. Den befinner seg ved Strengsdal sør på Nøtterøy. Med sine 0,0279&nbsp;km² er den den største innsjøen på øya, og også den eneste med størrelse av betydning. Nedbørfeltet har et areal på 0,55&nbsp;km².

Strengsdalsmyra er kommunens eneste myr, og er et viktig område for trua plantearter.

## Referanser
Brattås

**Brattås** er navnet på flere steder:
*Brattås (Nøtterøy) – delområde og grunnkrets på Nøtterøy i Færder kommune i Norge
*Brattås (Kungsbacka) – tettsted i Kungsbacka kommune i Sverige
Tømmerholt

**Tømmerholt** er et sted i Færder kommune i Vestfold. Det ligger sørvest på Nøtterøy, og tilhører grunnkretsen Brattås. Det utgjør også en del av tettstedet Glomstein i henhold til Statistisk sentralbyrås definisjon.

Tømmerholt Idrettslag holder til på Tømmerholt.

Sør på Tømmerholt er det to veier fra førreformatorisk tid som har status som freda kulturminner.

## Referanser
Holtedahlfjella

**Holtedahlfjella** er et stort fjellparti, om lag 32 kilometer langt og 10 kilometer bredt,  med hovedsakelig isfrie topper i Fimbulheimen i Dronning Maud Land, beliggende i Orvinfjella mellom Drygalskifjella i vest og Kurzefjella og Conradfjella i øst.

Fjellpartiet ble oppdaget av den tyske antarktisekspedisjonen 1938–39 under ledelse av Alfred Ritscher som gjennomførte flyfotografering og grov kartlegging av området. Fjellpartiet ble gitt navnet *Kurzeberge* etter direktøren for marinedivisjonen i det tyske admiralitetet. Detaljert kartlegging ble senere utført av Norsk Polarinstitutt basert på flyfotografier tatt under den norske antarktisekspedisjonen 1956–60. Fjellpartiet ble da gitt det norske navnet Holtedahlfjella etter professor Olaf Holtedahl, kjent norsk geolog som gjennomførte undersøkelser på Sør-Shetlandsøyene og Det antarktiske arkipel i 1927–28.

På tysk og engelsk kalles fjellpartiet hhv. *Kurzeberge* og *Kurze Mountains*, mens det norske navnet Kurzefjella betegner det området som på engelsk kalles *Gagarin Mountains*.

## Kilder
*
Moldeelva (Gulen)

**Moldeelva** er ei elv i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Den har utspring fra fjellområdene mot grensa til Masfjorden kommune i Hordaland, og renner derfra i vestlig retning til den munner ut i Eidsfjorden ved Dalsøyra. Elva er 7,1 kilometer lang, og har et nedbørfelt på . Middelvannføringen ved munningen er .

Elva begynner i myrområdene i Skitnedalen, sørøst for Dalsfjellet. Den renner derfra først mot sør til Norddalsstølen, hvor den snur mot vest og faller bratt ned mot Setsstølen innerst i Dalsdalen. Ved Dale løper den sammen med sideelvene fra Nordalen i nord og Vyrkjesdalen i sør. Det er bebyggelse og jordbruksområder på begge sider av elva fra Dale til elvemunningen ved Dalsøyra, og også i Nordalen opp til og med Nordalsvatnet.

## Vannkvalitet og fiske
I likhet med andre vassdrag i området ble fiskebestandene i Moldeelva på siste del av 1900-tallet negativt påvirket av sur nedbør. Men geologien i Moldevassdraget skiller seg ut i forhold til de fleste andre vassdragene i kommunen, for i de øvre og nordlige delene av vassdraget består berggrunnen overveiende av prekambrisk amfibolitt og gabbro. Disse mer basiske bergartene motvirker surheten i nedbøren og bidro til en bedre vannkvalitet og forhold for fisk i disse delene av vassdraget. Lenger sør i vassdraget er berggrunnen surere og mindre motstandsdyktig mot sur nedbør. Hele vassdraget var imidlertid periodevis surt, og en biologisk undersøkelse av bunndyr ved munningen av elva viste at vassdraget var blant de beste i kommunen med hensyn til bunndyr, selv om bunndyrfaunaen også her var middels påvirket av det sure vannet. De vannkjemiske undersøkelsene ble bekreftet av status for fiskebestandene, da Nordalsvatnet hadde bedre forhold for fisk enn det sørlig beliggende Moldevatnet, hvor ørretbestanden døde ut alt på 1960-tallet. I Nordalsvatnet var det også en viss nedgang i fiskebestandene, men dette skjedde ikke før på 1980-tallet.

## Referanser
Arne Vinje (sjakkspiller)

**Arne Vinje**, tidligere *Arne Vinje Gulbrandsen*, (født 27. mars 1943, død 21. august 2011) var en norsk sjakkspiller som ble norgesmester i 1965 og 1968, Internasjonal mester i sjakk (IM) i 1981 og Stormester i fjernsjakk i 2001.

## Sjakk-karriere
Arne Vinje vant junior-NM i sjakk i 1959. 

Han spilte seg deretter raskt inn i den norske eliten, og debuterte på det norske landslaget i Sjakk-OL (lag-VM i sjakk) i 1962. Han deltok i sjakk-OL også i 1964, 1970 og 1982, på 4. bord de to første gangene og 3. bord de to siste. Han klarte +19 =11 -13, 24,5 poeng på 43 parti, 57,0 % skår.  

Utenom de to norgesmestertitlene i 1965 og 1968 hadde han en rekke gode plasseringer i Norgesmesterskapet i sjakk.

## Internasjonal mester i sjakk
IM-tittelen kom etter sterke prestasjoner i tre internasjonale sjakkturneringer i 1980-1981:
* Skien International 1980, 7-13. januar 1980: Kategori 4, Elo-snitt 2343,5 - 6 poeng på 9 runder.
* Oslo Chess International 1981, 29. desember 1980 - 4. januar 1981: Kategori 4, Elo-snitt 2327 - 6 poeng på 9 runder.
* Viking Chess International 1981, Oslo 13-19. april 1981, Kategori 4, Elo-snitt 2334,5 – 7 poeng på 9 runder og seier i turneringen.

Han ble dermed den sjuende fra Norge som klarte kravene til denne tittelen. 

## Stormester i fjernsjakk
Arne Vinje ble etter hvert mindre aktiv i nærsjakk, og satset i stadet på fjernsjakk, med svært gode resultat. 
Han ble Internasjonal mester i fjernsjakk ved å vinne den 51. Europamesterskapet i fjernsjakk 1994-1998, med 12 poeng på 14 parti. og deretter Stormester i fjernsjakk i 2001 ved å dele førsteplassen i 3/4-finalen til det 17. VM i fjernsjakk, med 10,5 poeng på 16 parti.

## Kilder
* Norsk Sjakkblad nr. 4 1981
* Olimpbase.com, besøkt 9. mai 2010
* Norsk fjernsjakkforbund, besøkt 9. mai 2010
* Minneord ved Øystein Brekke, besøkt 10. september 2011

## Referanser


## Eksterne lenker
* Noen av Arne Vinje sine parti hos Chessgames.com
* Nokre av Arne Vinje sine parti hos Norbase
Terje Wibe

**Terje Paul Wibe** (født 1947) er en norsk sjakkspiller. Han ble Norgesmester i sjakk i 1971 etter en stikkamp mot Svein Johannessen, som han vant 4,5-3,5. 

Terje Wibe ble utnevnt til Internasjonal mester i sjakk (IM) av Verdenssjakkforbundet FIDE i 1977, som den femte fra Norge med denne tittelen. Han kvalifiserte seg til tittelen ved fine resultat i de to internasjonale turneringene Astoria Chess International 1976 og 1977 på Hamar, og deretter med en tredjeplass i Gausdal Chess International 1977.

Terje Wibe lærte å flytte sjakkbrikkene hjemme som 7-8-åring, og kom deretter med i skolesjakken i Oslo. Han ble siden Oslomester i juniorklassen, og i 1965 ble han juniornorgesmester.

Terje Wibe deltok på det norske landslaget i sjakk-OL (VM for landslag) i 1966, 1968, 1970 og 1972. I 1966 måtte han vinne mot Stormester Rossolimo, USA for at Norge skulle gå til A-finalen blant de 16 beste lagene. Dette klarte han også i et "sprudlende kongeangrep slo gjennom". Terje Wibe tok 4,5 av 10 på 6. bord i 1966, 8,5 av 14 på 5. bord i 1968, 8,5 av 15 på 4. bord i 1970 og 7 av 15 på 2. bord i 1972.

Terje Wibe har også spilt postsjakk, og i 1982 kvalifiserte han seg til tittelen Internasjonal mester i fjernsjakk, og i 1994 til tittelen Internasjonal stormester i fjernsjakk.

## Referanser


## Kilder
* Norsk Sjakkblad nr 5, 1977
* Øystein Brekke: Norges sjakkforbund 75 år 1914-1989, Norges Sjakkforbund 1989, ISBN 82-991916-0-2
* Olimpbase, database over sjakkolympiader osv

## Eksterne lenker
* 
* Terje Wibe sine parti hos NorBase
Dingjaelva

**Dingjaelva** (også skrevet **Dingja**) er ei elv i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Den er 0,5&nbsp;km lang, og renner fra Dingevatnet (26 moh) til munningen i Dingevågen ved bygda Dingja. Elva er nederste del av Dingjavassdraget, som er  langt, med et nedbørfelt på . Middelvannføringen ved munningen er .

Elva har sine kilder i Bjørndalen, som ligger i den sørligste delen av Brossviksåta, og renner først mot vest til Risestølsvatnet. Her snur elva mot nord, og renner langs vestsida av Brossviksåta. Den renner gjennom Stølsvatnet (376 moh.) og fortsetter nordover gjennom det trange Tjørndalsgjelet ned til Brossvikvatnet. Mellom Brossvikvatnet og Dingevatnet renner den korte Eikedalselva mot vest, før vassdraget avsluttes av selve Dingjaelva.

Dingjavassdraget ligger lavt og er preget av nærheten til kysten. Det ligger i den smale kystsonen hvor plantelivet er dominert av oseaniske plantearter. En betydelig del av nedbørfeltet er kledd med furuskog, og vassdraget er ellers dominert av de to store og dype lavlandsinnsjøene Dingevatnet og Brossvikvatnet, som begge har surt vann og er påvirket av humus.

Dingjaelva ble i 1993 vernet mot kraftutbygging gjennom Verneplan IV for vassdrag.

## Referanser
Steinkorsene i Eivindvik

**Steinkorsene i Eivindvik** er to kors av stein som står i Eivindvik i Gulen kommune. De to korsene var begge mellom 2,5 og tre meter høye, men det ene korset ble ødelagt av trefelling 27. april 2012. Mellom korsene er det en slette. Den fremste autoriteten på norsk middelalderhistorie, professor Knut Helle, mener at dette er stedet Gulatinget ble holdt fra 900-1300. Ifølge et sagn skal det også ha stått et tredje kors i området.

Fra gammelt av skal det ha vært munker i området som skal ha gått i prosesjon rundt korsene to ganger i året for å velsigne avlingene.

## Olavskorset
Det ene korset står ved kirkegårdsmuren ved Gulen kirke. Dette korset er et keltisk kors som er 285 cm høyt. Korset knakk under en trefelling, men har blitt reparert. Toppen har runde armhuler og rette armer. Ifølge et sagn skal dette korset ha blitt reist av Olav den hellige i 1023. Sagnet sier også at det skal ha vært en såkalt Olavskilde, altså et oppkomme av vann som skal ha fått helbredende kraft etter at Olav hadde vært i kontakt med det, i tilknytning til korset. Tidligere stod det et kar av kleberstein ved korset. Dette karet er nå flyttet inn i kirken og blir brukt som døpefont.

Biskop Fridtjov Birkeli skrev en bok om norske steinkors, og omtalte der dette korset som et kors av «norsk-keltisk» type. Han mente at «Korset er så forseggjort at en prest fra «keltisk» område må ha forestått utførelsen av det.» Han sier også at korset ifølge en tradisjon opprinnelig skal ha stått nede med sjøen, og at dette sammen med karet som i dag er døpefont, tyder på at det har funnet sted massedåp nede ved sjøen.

## Korset i Krossteigen
Noen hundre meter fra kirken, på en plass som kalles Krossteigen, står et kors som er 265 cm høyt. Dette er et kors i det Birkeli kategoriserer som «norsk-anglisk» type. Han sier også at dette korset har et klart fremmend preg og bærer preg av en dyktig steinhogger. Korset er plassert slik at solen aldri er vekke fra det i løpet av året. Når solen snur ved vintersolverv, står steinen slik at solen akkurat lyser opp hele korset. Birkeli hevder at korset er formet som det mest «angliske korset» vi har i landet, og beskriver det med elegante buer mellom armene.


Fil:Anglikansk steinkors Eivindvik 2021.jpg|Steinkorset på Krossteigen
Fil:Steinkorset ved porten til Eivindvik kirke.jpg|Steinkorset ved Gulen kirke 
Fil:Korset i Eivindvik.2012.2.jpg|Korset ved Gulen kirke etter at det knakk
Fil:Korset i Eivindvik.2013.jpg|Restene av korset ble bevart i en kasse 
Fil:Keltisk steinkors Eivinvik 2021.jpg|Steinkorset utenfor Gulen kirke, reparert etter det ble skadet.
Fil:Gulen komm.svg|Steinkorsene avbildet i Gulen kommunes kommunevåpen


## Referanser


## Litteratur
* Aaraas,Margrethe Henden; Djupedal, Torkjell; Vengen, Sigurd; Forsund, Finn Borgen, *På kyrkjeferd i Sogn og Fjordande – 2. Sogn*, Selja Forlag, Førde, 2000. ISBN 82-91722-14-5
* Birkeli, Fridtjov , *Tolv vintrer hadde kristendommen vært i Norge*, Verbum forlag, 1995. ISBN 82-543-0692-3.

## Eksterne lenker
*  Steinkrossane i Eivindvik – NRK Sogn og Fjordanes fylkesleksikon
*  Steinkorsene i Eivindvik – Lokalhistoriewiki.no
*
Dingeneset

**Dingeneset** ligger på nordsiden av Dingjevågen ved Dingja i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. På neset er der en fyrlykt. Dingeneset, ved innløpet til Sognefjorden, var i historisk tid grensen mellom Haurdafylket (Hordaland) og Sygnafylket (Sogn).

## Historie
Omkring 15 meter fra fyrlykten finnes en røys som nå er svært ødelagt. Det skal ha vært funnet mannebein i røysen. I bronsealderen ble det ofte laget slike røyser over døde stormenn, men en vet ikke når røysen på Dingeneset stammer fra.
I sagaen er det fortalt om et stort slag ved Dingeneset i år 978 mellom Håkon Ladejarl og kong Ragnfrød Eiriksson.

## Fylkesgrense
Dingeneset var fra eldgamle tider grense mellom Hordaland og Sogn. 
Den delen av nåværende Gulen kommune som ligger sør for Dingeneset hørte i dansketiden inn under futen i Nordhordland. Også Gulen kirke lå under Nordhordland prosti frem til 1773. Da ble  Eivindvik prestegjeld, det vil si det som nå utgjør den søre delen av Gulen kommune, lagt under futen i Ytre Sogn og ble en del av Sogn og Fjordane fylke ( Nordre Bergenhus amt).

## Referanser




## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* NRK fylkesleksikon: «Den gamle fylkesgrensa ved Dingeneset» besøkt 1. november 2010
* NRK fylkesleksikon: «Historia i Gulen» besøkt 1. november 2010
Varkala

**Varkala** er en kystby og kommune i Thiruvananthapuram-distriktet i den indiske delstaten Kerala. Byen ligger 51 kilometer nordvest for Thiruvananthapuram (Trivandrum) og 37 kilometer sørvest for Kollam.

Varkala er det eneste stedet sør i Kerala hvor klippene stiger opp fra Det arabiske hav. Klippenes formasjon er unike og interessante for geologer i den ellers flate kystlinjen i Kerala, de er kjent blant geologer som Varkalaformasjonen og er erklært et geologisk monument av Geological Survey of India. 

## Galleri

image:Cliffs of Varkala.jpg|Klippene
image:Varkalabeach.jpg|Varkala Beach Hut
Image:Varkala beach.JPG|Varkalastranden


## Eksterne lenker
*
Gburekfjella

**Gburekfjella** er en gruppe fjelltopper, inkludert Straumsvola og Jutulrøra, beliggende mellom Jutulstraumen og H.U. Sverdrupfjella lengst vest i Fimbulheimen i Dronning Maud Land.

Fjellpartiet ble oppdaget og grovt kartlagt ved hjelp av flyfotografering av den tyske antarktisekspedisjonen 1938–39 under ledelse av Alfred Ritscher og oppkalt etter ekspedisjones geofysiker, Leo Gburek (1910–41). Detaljert kartlegging ble utført av norske kartografer basert på undersøkelser og flyfotografering gjennomført under Maudheimekspedisjonen 1949–52, samt flyfotografier fra den norske antarktisekspedisjonen 1956–60. Navnet Gburekfjella benyttes bare på de vestligste toppene i det som ble navngitt av den tyske ekspedisjonen.

## Kilder
*
Fjordselva (Gulen)

**Fjordselva** (også kalt **Storelva** og **Fjordsdalselva**) er ei elv i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Den har utspring på sørvesthellingen av Svadfjellet (878 moh) like ved fylkesgrensa til Hordaland. Den renner derfra mot sørvest, deretter vest, og passerer gjennom Askarvatnet og Husevatnet. Fra Husevatnet snur elva mot nord og renner ned i Fjordsdalen, hvor den løper sammen med mange sideelver, hvorav de største er Duelva fra Duvedalen og Kvernhuselva fra Storelivatnet. Elva munner ut ved Instefjord innerst i Risnefjorden. Fjordselva er 12,1 kilometer lang, med et nedbørfelt på . Middelvannføringen ved munningen er .

Europavei 39 går parallelt med elva fra Husevatnet til Risnefjorden.

## Fiske
I likhet med andre vassdrag i området ble fiskebestandene i Fjordselva negativt påvirket av sur nedbør på siste halvdel av 1900-tallet, spesielt i de høyereliggende deler av nedbørfeltet. Her ble det på 1970- og 1980-tallet registrert reduserte bestander, og i flere vatn var bestanden av ørret helt utdødd. I lavereliggende deler av vassdraget var forholdene bedre, men også her redusert. Undersøkelser i senere år har imidlertid vist en forbedring av forholdene.

## Referanser
Harry Mulisch

**Harry Mulisch** (født 29. juli 1927, død 30. oktober 2010) var en nederlandsk forfatter. Han blir regnet som en av det 20. århundrets viktigste nederlandske forfattere, og han er mest kjent for boken De ontdekking van de hemel, som kom ut første gang i 1992. Noen sammenligner denne boken med Thomas Mann mesterverk Trolldomsfjellet.

## Bibliografi
* *archibald strohalm* (1952)
* *Het stenen bruidsbed* (1959)
* *Twee vrouwen* (1975)
* *De aanslag* (1982)
* *De pupil* (1987)
* *De elementen* (1988)
* *De ontdekking van de hemel* (1992)
* *De procedure* (1998)
* *Het theater, de brief en de waarheid* (2000)
* *Siegfried* (2001)

## Referanser

## Eksterne lenker
* 
*
FACE Stockholm Makeup School

**FACE Stockholm Makeup School** er en privatskole som ligger i Norges to største byer, Oslo og Bergen.

Skolen startet i Bergen i 2002 av June Therese Karlsen, og har siden da blitt drevet i hennes regi. I starten holdt skolen til i Finnegårdsgaten som ligger sentralt i Bergen for så noen år senere å flytte til de nåværende lokalene i Strandgaten, også kalt Gågaten blant lokalbefolkningen. Der deler skolen lokaler med makeupbutikken med samme navn, FACE Stockholm.

Under utdanningen lærer elevene seg det grunnleggende innen makeup, hår- og klesstyling, teatersminke, film/TV-sminke osv. Ved skoleslutt mottar man et vitnemål som bevis på fullført utdanning.

FACE Stockholm Makeup School var den første makeupskolen i Norge som ble godkjent som fagskole, og er også godkjent for støtte fra Statens lånekasse for utdanning.

I tillegg til den 1-årige utdanningen driver FACE Stockholm Makeup School kveldskurs hvor kursdeltakerne lærer seg grunnteknikker innen makeup.

## Eksterne lenker
* FACE Stockholm Makeup School
Ottar Julsrud

**Ottar Julsrud** (født 1950) er en norsk journalist og sakprosaforfatter.

## Utdannelse
Julsrud er cand.mag. fra Universitetet i Oslo fra 1975 med fagkretsen statsvitenskap, offentlig rett og kristendomskunnskap. Høstsemesteret 1974 var han redaktør i tidsskriftet *[[Minerva (norsk tidsskrift)|Minerva]]*.

## Yrkesliv
Fra 1976 til 1984 var Julsrud ansatt i *[[Aftenposten]]*, der han rapporterte fra Stortinget og skrev lederartikler. Han var redaktør i Norpress – Norsk Pressebyrå fra 1984 til 1998. Siden 1998 har han arbeidet frilans, og blant annet levert daglige, politiske kommentarartikkel til flere norske aviser.

Han var styremedlem og nestleder i Stortingets presselosje 1977–1988 og nestleder i Den Konservative Presses Forening 1990–1998.

Mellom 2002 og 2008 skrev og redigerte han leksikonartikler for *[[Aschehoug og Gyldendals Store norske leksikon]]* og leksikonets årbøker, og har hatt en tilsvarende rolle i forbindelse med oppslagsbøkene *[[Hvem Hva Hvor]], [[Året i Bilder]]* og *[[Politisk Årbok]]*. I 2010 ble han redaktør i tidsskriftet *[[Rotary Norden]]*. 

Han er medeier i Forlaget Snorre AS, og har utgitt flere av sine bøker på dette forlaget.

## Bibliografi
*1992: *Presse med mening*, Den Konservative Presses Forening – medredaktør/medforfatter
* 2003: *I hjertet av Nordmarka* (antologi), Schibsted – redaktør
* 2003: *En reise gjennom hundre år. Norges Turistråd 1903-2003* (sakprosa) – medredaktør/medforfatter
* 2006: *Fra kall til merkevare, Jølstad-konsernets historie* (sakprosa), Forlaget Snorre
* 2008: *FLY – trygt opp og trygt ned. Norsk flysikringstjenestes historie* (sakprosa), Aschehoug
* 2011: *Byggverket Backe*, Forlaget Snorre
* 2012: *Mellom himmel og jord. Glimt fra Miljøverndepartementets 40 år*, Unipub
* 2013: *Alt under kontroll. Historien om Norsk Flygelederforening*
* 2015: *Bygg med mening. Statsbygg 1816-2016*, Fagbokforlaget
* 2018: *Operasjefen. Bjørn Simensens liv og karriere, fortalt til Ottar Julsrud*, Gren forlag
* 2019: *Høyre hånd på rattet. Glimt fra Oslo Høyres historie 1985-2015*, Kolofon
* 2023: *Mot nye høyder. Historien om Norsk Flygelederforening 2011-2023*
* 2025: *Gunnar Strømme. Min historie*, Kolofon 

## Referanser
Øyfjell bygdemuseum

**Øyfjell bygdemuseum** er et museum i Øyfjell, Vinje i Vest-Telemark. Det er bygd i 1931 av kila granitt og omfatter også et gårdstun fra 1920. Museet inneholder samlinger av redskap, rosemaling og snurrepiperier samt Norges største ølhøne.

## Eksterne lenker
*
Yndesdalsvatnet

**Yndesdalsvatnet** (også skrevet **Ynnesdalsvatnet**) er en innsjø i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Det er rundt fem kilometer langt og mellom 0,3 og 0,7 kilometer bredt. Vatnet ligger 104 meter over havet, og det har et areal på . Største dybde er 116 meter.

Vatnet har navn etter bygda Yndesdal, som ligger ved østenden av vatnet. Ved Yndesdalen ligger også munningen av Øyrelva, som er Yndesdalsvatnets hovedtilløp. Av andre viktige tilløpselver kan nevnes Furdalselva, som munner ut i vatnet fra nord. Vatnet har utløp mot vest via den korte elva Straumen til det mindre Vetlevatnet, som ligger på samme høyde som Yndesdalsvatnet. Fra Vetlevatnet renner Frøysetelva (Yndesdalsvassdraget) videre, og munner etterhvert ut i Austevågen ved Frøyset. 

Yndesdalsvatnet ble, sammen med resten av vassdraget, vernet mot kraftutbygging gjennom Verneplan III for vassdrag. Yndesdalsvatnet er utsatt for sur nedbør. Det har vært fullkalket hver høst siden 1991, men innsjøen og den nedenforliggende delen av vassdraget gjenforsures gradvis i løpet av den påfølgende vinter og vår.

Fv2 går langs hele nordsida av vatnet.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Dybdekart over Yndesdalsvatnet
Reidar Tveit

**Reidar Tveit** (1921–2023) var en norsk politiker for Venstre og Det Liberale Folkepartiet.

Tveit var ordfører i Førde kommune i tre sammenhengende perioder fra 1968 til 1980. Han representerte først Venstre, men gikk over i Det Liberale Folkepartiet etter partisplittelsen i kjølvannet av EF-striden i 1972. I 1976 fikk partiet med Tveit som ordførerkandidat nesten rent flertall ved kommunevalget.

I hans ordførertid ble Førde bygd opp som fylkessenter, og Tveit hadde en avgjørende rolle i byggingen av Førdehuset og etableringen av Sogn og Fjordane Teater. Han har innehatt en rekke tillitsverv i både lokale og nasjonale kulturorganisasjoner. Han var den første styrelederen i Sogn og Fjordane Teater og styremedlem i Statens teaterråd og Norske teatres forening. Han var også den første lederen av Fylkesrådet for eldre i Sogn og Fjordane. 

Tveit var fylkestannlege i Sogn og Fjordane i over 30 år, fra 1958 til 1989. Som fylkestannlege bygde han i løpet av få år ut tannhelsetjenesten i hele fylket.

Under andre verdenskrig ble han som student arrestert i november 1943 og satt i konsentrasjonsleirene Buchenwald og Sennheim fram til freden.

## Referanser


## Kilder
* Reidar Tveit i Sogn og Fjordane fylkesleksikon NRK Sogn og Fjordane
Brandangersundet

**Brandangersundet** er et sund mellom Sandøyna og fastlandet i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Det er rundt 12 kilometer langt og strekker seg fra Fensfjorden i sør til Hakeneset på Sandøya i nord. Det har navn etter bygda Brandanger som ligger på østsida av sundet.

I 2010 ble Brandangersundet bru ferdigstilt og ga fastlandsforbindelse til øyene i ytre Gulen.

## Referanser
Dylan Dog

**Dylan Dog** er en italiensk tegneserie skapt av Tiziano Sclavi i 1986 som publiseres av Sergio Bonelli EDITORE. *Dylan Dog* har etter hvert blitt en av italienernes favoritter og i dag er distribuert i 8 europeiske land. I 2008 vant den prestisjefulle prisen for beste europeiske Comics fra Storbritannia Eagle Award.

## Hovedrolle
Dylan Dog er en ex-politimann fra Scotland Yard, som gikk av tjenesten etter dødsfallet av Lillie Connolly en kvinne han var forelsket i og som drev ham til alkohol problemer. Etter noen tid er Dylan “back in business” ved å starte sin egen virksomhet som privatdetektiv. Jobben som privatdetektiv er helt unik, han tror på det okkulte og paranormal aktivitet, han vier tiden sin til å undersøke saker som ingen ønsker å jobbe med eller har tror på.  Selv om Dylan er en uhelbredelig skeptisk, har han kommet til et punkt i livet hans der han ikke lenger kan nekte eksistensen av paranormal aktiviteter. Sammen med sin medhjelper Groucho, er Dylans liv preget av merkelige folk som leier han inn for  surrealistiske oppdrag som ofte ender med møter med zombier, psykopater, unaturlig skapninger eller andre former for skremmende situasjoner,  noe man kunne tenke seg å komme ut av det verste mareritt. Dylan historier er også full av vakre og mystiske kvinner hvor motgang får dem til å enten dø eller forlate ham fordi de er uforenlig med Dylans personlighet. Han  portretteres ofte som gammeldags, utpreget romantisk og med en pessimistisk følsomhet.

## Eksterne lenker
* Bonelli Comics
Skrivesenteret

**Nasjonalt senter for skriveopplæring og skriveforsking**, Skrivesenteret, ble opprettet 21. august 2009 for å styrke skrivekompetansen hos barn, unge og voksne. Senteret er fra 2018 en del av Institutt for lærerutdanning ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU). Skrivesenteret skal bidra til at barnehager og skoler får økt kompetanse til å tolke og operasjonalisere rammeplanen og læreplanverket. Det overordnede målet er å bidra til barn, unge og voksne kan få en likeverdig og tilpasset opplæring av høy kvalitet i et inkluderende fellesskap. I tillegg til at senteret skal bidra til å øke kvaliteten på språkutvikling, skal det bidra til skrivestimulering og skriveglede i barnehagen og grunnopplæringen.

### Sentrale arbeidsoppgaver
Sentrale oppgaver for Skrivesenteret er forskningsformidling og samarbeide med barnehager og skoler. Målgruppene til senteret er lærerutdannelsene, skole- og barnehager og PP-tjenesten. Skrivesenteret skal også, ved behov, være rådgiver for nasjonale utdanningsmyndigheter innenfor skriveopplæring.

### Mandat
Mandatet for Skrivesenteret er gitt gjennom NTNUs oppdragsbrev fra 2018.

NTNU skal bidra til å øke kvaliteten på skriveopplæringen og til økt kompetanse i skriving som grunnleggende ferdighet.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Båtsmannsknop

**Båtmannsknop**, som også kalles **råbandsknopp**, er en gammel bindende knute, brukt til å sikre en line eller et tau rundt et objekt. På grunn av at den er så enkel og kjapp å knyte brukes den ofte til dagligdagse gjøremål, som f.eks knytte endene i en plastpose, skolisser, binde sammen en bunte gjenstander eller for å lukke en eske. Den er også svært mye brukt innen førstehjelp, hvor feste en bandasje er et typisk eksempel på bruk. Vi ser den ofte brukt til å skjøte to liner sammen, men på grunn av en ustabilitet i knuten, anbefales den ikke til dette formålet. 

Båtmannsknop lages ved at man knytter først en venstrehånds enkel knute, og deretter en høyrehånds enkel knute. Gjør man feil her, ender man opp med en kjerringknute som er mye svakere og vanskeligere å få opp enn en båtmannsknop.

Båtmannsknop regnes som en av de seks elementære knutene.

## Misbruk av knuten

Knutens enkle fremgangsmåte for knyting, lett gjenkjennelige, appellerende og symmetriske utseende er også dens svakhet. Foreningen International Guild of Knot Tyers advarer mot at knuten brukes til å skjøte to tau sammen. En skikkelig skjøtende knute (stikk) eksempelvis flaggstikk eller dobbel fiskeknute må brukes isteden. Clifford Ashley hevder at misbruk av båtmannsknop er årsak til flere skader og dødsfall enn alle de andre knutene til sammen.

## Knuten som symbol

Fauske har båtmannsknop i sitt kommunevåpen som skal symbolisere at kommunen er handels­- og kommuni­kasjonsknutepunkt i Indre Salten. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Grog's Animated Knots: How to tie the reef knot
* Animasjon av hvordan lage båtmannsknop.
Holo Gardstun

Holo Gardstun ligger omkranset av majestetiske fjell ved Flåm, innerst i Sognefjorden. Garden ligger 407 meter over havet og tunet teller 11 bygninger. Offisielt har Holo blitt drevet siden 1500-tallet, men trolig går driften helt tilbake til svartedauden på 1300-tallet.

Idag tas det imot til servering av grupper på Holo. Siden 2003 har det vært drevet med foredling av forskjellige typer kjøtt på Holo. Av kjøtt-typer finnes pinnekjøtt, lammerull, spekemat, saueboller og korv. Dette selges både lokalt og regionalt. I 2010 kom også det nye bryggerhuset i stand.

Foruten servering av lokale retter og lokal omtale, ble Holo viden kjent da TV-personligheten Ian Wright fra programmet "globe trekker" besøkte Garden på sitt Flåmsbesøk i 2010.  I oppkjørselen til Holo ligger den kjente Flåmsbanen.
Sucha Beskidzka

**Sucha Beskidzka** (til 1965 **Sucha**) er en by i Lillepolske voivodskap. Byen ligger sør i Polen, ca 57 km sørvest for Kraków. Selve byen har 9&nbsp;750 innbyggere. Billy Wilder er født i Sucha i 1906.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dingevågen

**Dingevågen** er ei bukt i Gulen kommune i Vestland. Den ligger på sørbredden av Sognesjøen og er 1,2 kilometer lang og 3–400 meter bred. Innerst i vågen ligger bygda Dingja. Her ligger også munningen av Dingjaelva.

## Referanser
Liste over ordførere i Førde

**Liste over ordførere i Førde** viser navn, parti og funksjonsperiode for ordførere i Førde kommune i Sogn og Fjordane fra innføringen av formannskapslovene i 1837, frem til Førde ble innlemmet i Sunnfjord kommune i 2020.

## Kilder
*«Ordførarar i Førde kommune» NRK Sogn og Fjordane fylkesleksikon
Kurt Dreyer (sjakkspiller)

**Kurt Dreyer** (født 31. juli 1909 i Bielefeld, Tyskland, død 29. september 1981, Johannesburg, Sør-Afrika) var en tysk-sørafrikansk sjakkmester.

Dreyer emigrerte fra Tyskland på grunn av Nazipolitikken. He var sørafrikansk mester i 1937 (etter omkamp) og 1947 (sammen med Wolfgang Heidenfeld). 
He tok 15.-plass i Dublin 1957 (intersone, Ludek Pachman vant).

Dreyer representerte Sør-Afrika i sjakkolympiader i München 1958, Tel Aviv 1964, Havanna 1966, og Siegen 1970.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Angrep

**Angrep** kan sikte til:
* Terrorangrep
* Bombing
* Gassangrep – angrep med bruk av stridsgasser
* *[[Angrep (avis)|Angrep]]* - avis utgitt i Horten 1934-1935