open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Francis Crick

**Francis Harry Compton Crick** (1916–2004) var en britisk fysiker og biolog. Han er berømt for å ha bidratt til oppdagelsen av DNA-molekylets struktur.

Han begynte å studere fysikk ved University College London hvor han ble B.Sc. i 1937. Etter andre verdenskrig begynte han å studere biologi.

I 1951 begynte han å arbeide sammen med James Watson ved Cavendish Laboratory ved University of Cambridge. Ved å bygge videre på røntgenfotografier gjort av Rosalind Franklin, greide de i 1953 å utarbeide en teori for hvordan DNA-molekylet var oppbygd, noe de fikk nobelprisen i fysiologi eller medisin for i 1962.

I nyere tid har han vært en viktig drivkraft for nye oppdagelser innen molekylærbiologien. Dette inkluderer slikt som den genetiske koden og hvordan proteinsyntesen fungerer. Senere forlot han biologien til fordel for en annen interesse, bevissthet.

Han døde i San Diego av kreft.

## Priser (utvalg)
* 1975 – Copleymedaljen
* 1962 – Nobelprisen i fysiologi eller medisin
* 1960 – Albert Lasker Basic Medical Research Award

## Bøker skrevet av Crick
* *Of Molecules and Men* (Prometheus Books, 2004; original utgave 1967) ISBN 1-59102-185-5
* *What Mad Pursuit: A Personal View of Scientific Discovery* (Basic Books reprint edition, 1990) ISBN 0-465-09138-5
* *The Astonishing Hypothesis: The Scientific Search For The Soul* (Scribner reprint edition, 1995) ISBN 0-684-80158-2

## Bøker som omhandler Crick
* James D. Watson,  *The Double Helix: A Personal Account of the Discovery of the Structure of DNA*, Atheneum, 1980, ISBN 0-689-70602-2 (først utgitt i 1968) er en veldig grei førstehåndsintroduksjon til Crick og Watsons arbeider. Boken la også grunnlaget for TV-programmet *Life Story* av BBC Horizon.
* *Francis Crick and James Watson: Pioneers in DNA Research* by John Bankston, Francis Crick and James D. Watson  (Mitchell Lane Publishers, Inc., 2002) ISBN 1-58415-122-6

## Referanser


## Eksterne lenker
Isabel Allende

**Isabel Allende** (født 2. august 1942 i Lima) er en chilensk forfatter.

## Liv og virke
Allende ble født i Lima i Peru som datter av diplomaten Tomás Allende, fetter av Chiles tidligere president Salvador Allende. I 1945 ble hennes foreldre separert, og moren flyttet med sine tre barn til Chile, hvor de bodde inntil 1953.

Senere flyttet familien til Bolivia, og deretter til Libanon. I Bolivia gikk Allende på en amerikansk privatskole, og i Libanon på en britisk privatskole i Beirut. Hun returnerte til Chile i 1958 for å gjøre ferdig gymnasiet, og møtte der sin fremtidige ektemann, Miguel Frías, som hun giftet seg med i 1962.

Fra 1959 til 1965 arbeidet Allende ved FNs mat- og landbruksorganisasjon i Santiago de Chile, senere i Brussel i Belgia og andre steder i Europa. Hennes datter Paula ble født i 1963. I 1966 returnerte Allende til Chile, og hennes sønn Nicolás ble født der samme år.

Hun tilhørte redaksjonen i magasinet «Paula» fra 1967, og fra 1973 til 1974 barnemagasinet «Mampato». Hun publiserte to barnehistorier, *La abuela Panchita* og *Lauchas y Lauchones*, samt en artikkelsamling kalt *Civilice a su troglodita*. Hun arbeidet også i chilensk fjernsynsproduksjon for kanalene 7 og 13.

I 1973 hadde Allendes skuespill *El embajador* première i Santiago. Samme år (11. september) ble Salvador Allende styrtet og drept i et voldelig kupp ledet av Augusto Pinochet. I 1975 dro Allende i eksil i Venezuela. Der arbeidet hun for avisen «El Nacional» i Caracas og som gymnaslærerinne.

I 1981 ble hun kjent med at hennes bestefar, som var 99 år gammel, lå på sitt dødsleie. Hun begynte å skrive et brev til ham som senere utviklet seg til romanen *[[Åndenes hus]]*. Boken ble filmatisert i 1993 av Bille August og er blant annet oversatt til norsk.

Den norske regissøren Per Olav Sørensen dramatiserte i 1994 Allendes *Eva Luna forteller* – kalt *Stories* – til gode kritikker.

## Bibliografi
* *[[Åndenes hus]]* (1984)
* *Om kjærlighet og skygge* (1986)
* *[[Eva Luna]]* (1988)
* *Eva Luna forteller* (1990)
* *Den endeløse planen* (1992)
* *Paula* (1995)
* *Afrodite. Fortellinger, oppskrifter og andre afrodisiaka* (1998)
* *En lykkens datter* (1999)
* *Aurora – et portrett i sepia* (2001)
* *[[De ville guders by]]* (2002)
* *[[Gulldragens rike]]* (2004)
* *Mitt oppdiktede land* (2004)
* *[[Pygmeenes skog]]* (2005)
* *Zorro* (2005)
* *Ines, jeg elsker deg* (2006)
* *[[Summen av dagene]]* (2008)
* *Øya under havet* (2010)
* *Maya* (2011)
* *Den japanske elskeren* (2016)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*  Guardian: Lenkesamling
Heinz Günther Guderian

**Heinz Günther Guderian** (født 23. august 1914 i Goslar, Niedersachsen, død 25. september 2004 i Bonn, Nordrhein-Westfalen) var en tysk general som deltok i andre verdenskrig. 

Han tjenestegjorde i hæren under den annen verdenskrig og ble i etterkrigstiden general og inspektør for pansertroppene i Tyskland. Han ble under krigen tildelt Jernkorset og Jernkorsets ridderkors. Han har også utmerket seg i NATO-sammenheng og ble i 1972 tildelt Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden.

Han var sønn av den kjente tyske generalen og militærteoretikeren Heinz Guderian.
## Referanser
Aimé Bonpland

**Aimé Bonpland** (født 29. august 1773, død 4. mai 1858) var en fransk oppdager og botaniker.

Etter å tjenestegjort som kirurg i den franske hæren deltok han i en ekspedisjon til Sør- og Mellom-Amerika sammen med Alexander von Humboldt.

Her samlet han inn og klassifiserte 6 000 planter, mesteparten av disse var inntil da totalt ukjent for europeere.

På en annen ekspedisjon til Sør-Amerika ble han arrestert av Paraguays diktator José Gaspar Rodríguez de Francia i 1821 og holdt fanget frem til 1831.

## Referanser
Victoria

**Victoria** eller **Viktoria** har flere betydninger:

;Navn
* Victoria (navn)
* Victoria av Baden
* Victoria av Bayern
* Victoria av Storbritannia
* Victoria av Sverige 
* Victoria (gudinne), seiersgudinne i romersk mytologi
;Steder
* Victoria terrasse (Oslo)
* Victoria (Australia), delstat
* Victoria (Seychellene), hovedstad
* Victoria (Britisk Columbia) i Canada, provinshovedstad
* Victoria, et annet navn på Bandar Labuan i Malaysia
*Victoria (Grenada), by på Grenada
* Victoria County (Texas) i USA
* Victoria de Durango, by i Mexico
* Ciudad Victoria, by i Mexico
* Victoriasjøen i Afrika
* Victoria stasjon, London, jernbane- og undergrunnsstasjon
* Victoria (krater) på Mars
* 12 Victoria, asteroide

;Kulturinstitusjoner
*Kino Victoria, tidligere navn på Vika kino i Vika i Oslo
*Victoria kino, tidligere kino på Karl Johansgate i Oslo 
*Victoria Teater i Oslo

;Skip
* MS «Victoria», passasjerbåt på Telemarkskanalen
* ''Victoria'' (skip, 1519) (også kjent som *Nao Victoria* og *Vittoria*), et spansk ekspedisjonsskip under Magellans verdensomseiling
* HMCS ''Victoria'' (SSK 876), en kanadisk ubåt

;Litteratur
* ''Victoria'' (roman) av Knut Hamsun

;Musikk
*''Viktoria'' (Maria Mena-album)

;Film
* Viktorija (1917), russisk stumfilm fra 1917 
* Viktorija (1988), latviskspråklig film fra 1988 
* Victoria (1979), svenskspråklig film fra 1979
* Victoria (1935), tysk film fra 1935
* Victoria (2013), norsk film fra 2013
**Victoria*, tysk film fra 2015 med norsk tittel *[[En natt i Berlin]]*

;Øl
* Victoria Bitter fra Australia
* Victoria (øl) fra Mexico
**Krigsdekorasjoner**
* Victoria Cross
Suezkanalen

**Suezkanalen** (arabisk: ‏قناة السويس‎, *Qanāt as-Suwais*) er en 193 km lang kanal i Egypt som forbinder Middelhavet og Rødehavet. Kanalen ble åpnet 17. november 1869 som et alternativ til silkeveien og den mye lengre skipsruta rundt Afrikas kyst og Kapp det gode håp. Den har siden vært en sentral handelsåre mellom Asia og Europa. Kanalen ble kraftig oppgradert i 2015.

## Beskrivelse
Suezkanalen har ingen sluser og har derfor ikke begrensninger på skipslengde til forskjell fra Panamakanalen. Dybde, bredde og høyde (sistnevnte pga. Suezkanalbroen) er imidlertid begrenset. De største skipene som kan passere kanalen har betegnelsen Suezmax, men betegnelsen er ikke nødvendigvis presis fordi kanalen har gjennomgått flere oppgraderinger slik at skip som tidligere var for store til å gå gjennom kanalen kan gjøre det i dag. Opprinnelig hadde kanalen en seilingsdybde på 8 meter, som gradvis har blitt økt til dagens 24 meter.

## Historie
Kanalen ble bygget under ledelse av Ferdinand de Lesseps mellom 1859 og 1869. Etter ferdigstillelsen eide Frankrike og Egypt selskapet som drev kanalen. I 1875 kjøpte Storbritannia 45 % av kanalselskapet og inngikk en avtale med Egypt om at det skulle tilbakeføres til Egypt i 1968. 

I 1956 nasjonaliserte den egyptiske president Gamal Abdel Nasser kanalen, noe som førte til Suezkrisen. 

### Den nye Suezkanalen
Sommeren 2014, rett etter at han overtok som Egypts president, beordret Abdel Fattah al-Sisi en oppgradering av kanalen med mål om å doble kanalens kapasitet fra 49 til 97 skip om dagen. Prosjektet «Den nye Suezkanalen» ble ferdigstilt i august 2015 og førte til at et sentralt strekk på 72 km ble oppgradert slik at motgående skip kan passere hverandre. For omtrent halvparten av strekket (35 km) ble det gravd ut et nytt, parallelt løp, mens resten ble mudret og utvidet. Seilingsdybden ble økt fra 20 til 24 meter, og i passeringsområdet Ballah ble bredden utvidet fra 61 meter til 312 meter.

Prosjektet ble fullført på ett år med en arbeidsstyrke på  arbeidere.

### Grunnstøtinger

I en femårsperiode til mars 2021 grunnstøtte minst 23 skip i Suezkanalen. Den 23. mars 2021 grunnstøtte det 400 meter lange, panamaregistrerte konteinerskipet «Ever Given» og ble stående og sperre hele kanalen. Ved hjelp av gravemaskiner, taubåter og høyt tidevann på grunn av supermåne lyktes det å få skipet løs etter seks dager, og kanalen kunne åpnes igjen. 400 skip hadde blitt forsinket.

## Konkurranse
Kina og Israel skrev i 2014 under en avtale om å bygge en jernbanelinje mellom Eilat og Ashdod som et alternativ til skipsruta gjennom Suezkanalen. Jernbanelinjen som går under det foreløpige navnet *[[Red-Med]]* var planlagt fullført i 2019, men prosjektet ble i 2019 utsatt på ubestemt tid.

## Se også
* Bittersjøene

## Referanser

 


## Eksterne lenker
* 
* Lethsuez – nettsted for transitt manager for kanalen (engelsk)
Skrivebordsmiljø

Et **skrivebordsmiljø** (engelsk *desktop environment*) er et komplett sett med programmer som filbehandlere, paneler, ikoner og en vindusbehandler. Mange skrivebordsmiljøer, spesielt i Unix-liknende systemer, er modulbaserte, slik at man enkelt kan bytte ut elementer som for eksempel vindusbehandleren.

Det er viktig å skille mellom skrivebordsmiljøer og vindusbehandlere.

## Liste over skrivebordsmiljøer
*CDE
*GNOME
*KDE
*Aqua
*MATE
*ROX
*Xpde
*Xfce
*fluxbox
*blackbox

## Eksempler

102shot xft1.png| Equinox Desktop Environment
E17.png| Enlightenment
GNOME-Screenshot-2.10-FC4.png|GNOME
Kde34screenshot.png|KDE
Xfce-4.4.png|Xfce
Gcoex big screenshot0.jpg|GCOE X
Symphonyosb1pr1.png|Mezzo (Symphony OS)


## Se også
*Vindussystemet X
Berg (Østfold)

**Berg** var et prestegjeld og en kommune i Østfold, fra 1967 en del av storkommunen Halden. Berg er nå et kirkesogn i Sarpsborg prosti.

Berg kommune (formannskapsdistrikt) ble opprettet da formannskapslovene trådte i kraft 1. januar 1838. Flere ganger ble deler av Berg overført til Halden kommune:
*1. januar 1864, del med 550 innbyggere
*1. januar 1909, del med 55 innbyggere
*1936, del med 218 innbyggere
*1950, del med 277 innbyggere

1. januar 1967 ble både Berg og Idd kommuner, med henholdsvis 9673 og 7213 innbyggere, innlemmet i Halden kommune.

## Kilder
*Dag Juvkam: *[http://www.ssb.no/emner/00/90/rapp_9913/rapp_9913.pdf Historisk oversikt over endringer i kommune- og fylkesinndelingen]*. Statistisk sentralbyrå 1999. ISBN 82-537-4684-9

## Eksterne lenker
*Gamle postkort fra Berg
Vikingtiden

**Vikingtiden** er en epoke i nordeuropeisk historie og arkeologi som strekker seg fra ca. 790 e.Kr. til ca. 1066 e.Kr. (dvs. under tidlig middelalder).

## Avgrensning av vikingtiden
Den angelsaksiske krønike nevner et mulig vikingtokt i Dorset i 787 e.Kr., men tradisjonelt er det angrepet på klosteret på Lindisfarne i 793 som har vært regnet som starten på vikingtiden. Arkeologiske kilder antyder imidlertid at nordboere drev handel og kanskje også plyndring i Europa også før denne tiden. Utvikling av seilskip og handelsnettverk foregikk allerede tidlig på 700-tallet. Det viser seg at mange av de levningene som har vært definert som vikingtidsfunn, faktisk strekker seg et godt stykke ned mot midten av 700-tallet. En del arkeologer vil derfor være tilbøyelige til å sette skillet omkring 750, andre holder fortsatt på 790. 

Så vel i norske som engelske fremstillinger blir slaget ved Stamford Bridge og slaget ved Hastings i 1066 sett på som en avslutning av vikingtiden. I dansk og svensk historieframstilling er årstallet rundet mer av, men er ikke prinsipielt forskjellig. Arkeologisk kan definisjonen være noe mer flytende. Noen mener vikingtiden sluttet cirka 1100, og noen mener vikingtiden sluttet etter at kristendommen var definitivt innført i det daværende Norge, og rikssamlingen er fullført etter Harald Hardrådes undertvingelse av Opplandene.

## Tidslinje

## Mulige grunner for ekspansjon i vikingtiden

#Visse områder hadde noe mildere lokalt klima som bidro til at de kunne befolkes, blant annet på Grønland. Bosetninger ble etablert i avskjermete fjorder i sydlige og vestlige kystområder. Det gjaldt tre områder på omkring 650 km av vestkysten. Selv om det var en barsk natur, tillot mikroklima langs noen fjorder dyrking av mindre områder på samme måte som på Island, før klimaet endret seg i den lille istiden.
#Befolkningsøkning i Skandinavia. Dette legges det nå mindre vekt på ettersom Skandinavia (med unntak av Vestlandet) ikke hadde noen spesiell mangel på land.
#Økning i handelen mellom England og Europa.
#Teknologisk utvikling.
#Kongenes økende makt og enevelde.
#Økende misjonsvirksomhet fra kontinentet.
#Svar på et trusselbilde, sett i lys av Karl den stores kamper mot sakserne.
#Sikring av handelsrutene mellom Skandinavia, Frisland og England.

## Arkeologiske kilder
* Oseberghaugen anlagt 834
* Gokstadhaugen anlagt 901
* Kaupangen i Skiringssal (fra ca. 700)
* Gjellestadskipet

## Se også
* Viking
* Berserk
* Islendingesagaer
* Handel under vikingtiden
* Historia Norvegiæ
* Heimskringla
* Íslendingabók
* Landnåmabok
* Flatøybok
* Vikingtidens utbrudd av Torgrim Titlestad
* Vikingtiden i Norge
* Vikinggarden Avaldsnes
* Nordvegen Historiesenter
* Lofotr Vikingmuseum
* Vikingtiden på Færøyene
* Vikingene i Dublin
* Vikingtidsmuseet

## Referanser


## Litteratur
*Jon Vidar Sigurdsson, Norsk historie 800-1300. Det norske samlaget, Oslo 1999
*Krag, Claus, Norges historie fram til 1319. Universitetsforlaget, Oslo 2000

## Eksterne lenker
* Vikingtid , temaside hos Norgeshistorie.no
Oseberghaugen

**Oseberghaugen** er en gravhaug fra vikingtida som ligger i Slagendalen i tidligere Sem kommune (nå Tønsberg) i Vestfold. Haugen ble gravd ut i 1904 av arkeologen Gabriel Gustafson. Utgravningene avdekket en skipsgrav fra første del av 800-tallet med to ukjente kvinnelik og et rikt gravgods, deriblant det verdensberømte «Osebergskipet». Funnene fra utgravningene er i dag utstilt i Vikingskipshuset i Oslo.

## Gravfunnet

Haugen ble før utgravningen i 1904 kalt «Revehaugen». Den skal opprinnelig ha målt rundt 40&nbsp;m i tverrmål og ha vært over 4&nbsp;m høy.

### Levninger og gravgods
Graven inneholdt levningene av to kvinner; én yngre (50 år) og én eldre (ca. 70 år) kvinne. Gravgodset er det rikeste som er funnet i noen enkeltgrav i Norden. Det omfatter blant annet det rikt dekorerte vikingskipet, et tømret gravkammer, en praktvogn, billedvever, syv senger, fire sleder, 15 hester, fire hunder, én okse og en rekke andre gjenstander. Osebergskipet var mellom 14 og 19 år gammelt da det ble plassert i haugen. 

### Gravleggelsen
Dendrokronologisk datering av tømmer i gravkammeret viser at graven er anlagt i år 834. Gravleggelsen strakte seg over fire måneder i sommerhalvåret. 70 kubikkmeter steinblokker ble lagt i skipet før haugen ble lukket ved stabling av torv. Kort tid etter ble haugen åpnet igjen. Det kan ha vært gravrøveri eller del av døderitualer i samtiden. Innbruddsgangen går inn fra syd i to-tre meters bredde, ti meters lengde og gjennomsnittlig dybde på to meter.

### Utgravning og gjenbegraving
Oseberghaugen ble gravd ut i 1904 under ledelse av professor Gabriel Gustafson ved Universitetets Oldsaksamling. Etter utgravningene ble haugen liggende åpen frem til 1948. Haugen ble da rekonstruert av arkeolog Anton Wilhelm Brøgger. Levningene av de to kvinnene som var gravlagt ble lagt tilbake i haugen i en aluminiumskiste som igjen ble satt ned i en granittsarkofag. 

### Sikring av skjelettene
I 2007 ble sarkofagen med kisten hentet ut igjen av Oseberghaugen, da det var fare for at knoklene skulle ødelegges. Knoklene oppbevares ved Anatomisk institutt, Universitetet i Oslo.

File:Osebergfunnet. Skibet i haugen - no-nb digifoto 20151026 00005 bldsa PK11320.jpg|«Osebergfunnet. Skibet i haugen.»
File:Osebergschiff.jpg|
File:Excavation Oseberg ship 2.jpg|


## Søkes inn på UNESCOs verdensarvliste

Regjeringen ønsker å få Oseberghaugen, Gokstadhaugen, Borrehaugene og  kvernsteinsbruddet i Hyllestad i Sogn inn på UNESCOs verdensarvliste. Søknaden ble innsendt i januar 2014.  Verdensarvkomiteen fatter sin avgjørelse sommeren 2015. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Oseberghaugen - Kulturarv i Vestfold
* Tv-serien ARVEN om Osebergfunnet
* Gravhaugen og Osebergfunnet beskrevet i ''Sem og Slagen bygdebok'' fra 1959
* Kulturarv i Vestfold fylkeskommune: Vikingtid som verdensarv
*
Ion (vindusbehandler)

**Ion** er en rutebasert vindusbehandler laget av finnen Tuomo Valkonen, som også laget PWM, den første vindusbehandleren som benytter seg av tabulerte vinduer. Den er designet med tastaturbrukere i minnet, og er derfor designet slik at man lett skal kunne navigere mellom de forskjellige programvinduene med hjelp av forskjellige hurtigtaster som brukeren definerer selv. Etter den første utgaven kom ut i 2000 har det dukket opp lignende tenkning i andre vindusbehandlere som LarsWM, WMI og TrsWM. Den første utgaven var lisensiert under Artistic License, mens Ion2 og Ion3 er lisensiert under LGPL. Siden andre utgave har Ion vært konfigurerbart gjennom programmeringsspråket Lua, noe som gjør den veldig fleksibel. Tredje utgave av Ion, Ion3, er for tiden under utvikling.

## Eksterne lenker
* 
* Startinnføring til Ion på tnldp.org
Linx

**Linx AB** var et felles datterselskap under norske NSB og svenske SJ. Selskapet trafikkerte rutene Oslo-Göteborg-København og Oslo-Stockholm, og hovedkontoret lå i Göteborg med lokalkontorer i Oslo og Karlstad. Selskapets slagord var «Grenslöst resande».

Kjøringen var forutsatt utført med oppussede svenske togsett av typen X2, men i en overgangsperiode, mens togsettene var inne til oppussing og ombygging, ble det brukt svenske Rc6-lok og åttitallsvogner Oslo-Göteborg. I begynnelsen av 2003 ble alle hurtigtogene på linjene erstattet av nye Linx-tog «med høy komfort og kortere reisetider».

Personalet ble dels rekruttert fra både NSB og SJ, dels nyrekkruttert, og var stasjonert både i Oslo og i Sverige. Selskapet hadde totalt nesten 200 ansatte, hvorav rundt 160 jobbet om bord på togene.

Styret besluttet å legge ned selskapet i mai 2004 pga. dårlig lønnsomhet, og trafikken ble avviklet ved utgangen av 2004. Nedleggelsen medførte at NSB forlenget sitt regiontogtilbud Oslo-Halden til Göteborg med tre daglige avganger hver vei hverdager samt to i helgene fra 5. januar 2005. Selskapets underskudd skal i 2004 ha vært på flere millioner kroner.

En stund fryktet man at det ikke lengre ville gå tog mellom Oslo og Stockholm, men etter blant annet politisk press ble et tilbud mellom de to hovedstedene gjenopprettet i 2005. Feiringen av unionsoppløsningen var en sterk faktor til at togtilbudet ble delvis gjenopprettet. I 2007 ble daglige avganger igjen kjørt av SJ.

## Referanser
Vy Buss

**Vy Buss AS**, tidligere **Nettbuss AS**, er et norsk busskonsern eid av Samferdselsdepartementet gjennom Vy. Nettbuss ble til den 10. februar 2000, da NSB Biltrafikk ble delt ved at godstrafikken ble skilt ut i Nettlast, mens busstrafikken fortsatte i Nettbuss. NSB Biltrafikks historie går helt tilbake til 1925, men ble et eget selskap først i 1996.

Selskapet kjører lokal-, region- og langruter i Agder, Akershus, Buskerud, Innlandet, Møre og Romsdal, Oslo, Rogaland, Telemark, Trøndelag, Vestland og Østfold. Av kommersiell trafikk kjører selskapet ekspressbussruter under egen merkevare Vy express og som del av NOR-WAY Bussekspress-nettet, og flybuss Ålesund–Vigra og Fredrikstad-Oslo lufthavn (Gardermoen) som en del av Flybussen-samarbeidet. De svenske datterselskapene driver lokaltrafikk i blant annet Västra Götaland, Gävle og Östersund, og ekspressbussruter under navnet Vy bus4you. Datterselskapet Team Verksted har tungbilverksteder både i Norge og Sverige.

Konsernet hadde i 2012 en markedsandel på 32 % av busstransporten i Norge og 6 % i Sverige, og eide i 2015 totalt  busser.

## Anbuder i Norge
Vy har flere anbuder i store byer av Norge, de kjører rutetrafikk i f.eks. Oslo, Trondheim og Fredrikstad selv om de ikke har garasjer i disse byene men i nabokommuner som kjører bussene derfra. Vy`s største trafikkområde per sept 2024 er Drammen hvor VY har 100% av busstrafikken på kontrakt fra Brakar i en lang periode. VY kommer snart til å ta over busstrafikken i Bærum fra UniBuss og da blir Bærum det største trafikkområdet til VY. VY kjører også bussene i store byer som Skien, Ålesund, Hamar, Jessheim, Moss, Asker og Askim.

## Organisering

;Datterselskaper
* Team Verksted AS
*  Vy Buss AB
**  Vy Travel AB
**  Team Verkstad AB

;Tilknyttede selskaper
* Minibuss 24-7 AS (49,33 %)
* Nordlandsbuss AS (34 %)
* Peer Gynt Tours AS (34 %)

;Tidligere datterselskaper og tilknyttede selskaper
* BorgBuss
* Klæburuten
* Hallingdal Billag
* Nettbuss Travel AS
* Nettbuss Drammen
* Nettbuss Travel Drammen
* Nettbuss Midt-Norge
* Nettbuss Møre
* Nettbuss Nordfjord-Ottadalen
* Nettbuss Ringerike
* Nettbuss Sogn Billag
* Nettbuss Sør
* Nettbuss Trondheim
* Nettbuss Vest
* Nettbuss Øst
* Aukra Auto AS (66 %)
* Bergen Buss Service AS (34,17 %)
*  Klövsjö-Rätan Trafik AB (25 %)
*  Strömstad-Tanum Buss AB (40 %)
*  Nettbuss Sverige AB
**  Nettbuss Transfer AB
**  Nettbuss Stadsbussarna AB
*  Nettbuss Danmark A/S
** Keolis Danmark A/S (25 %, fellesforetak med Keolis)
** Netbus Turist A/S
*  Þingvallaleið ehf. (10 %)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
CargoNet

**CargoNet AS** er en godstransportør på jernbane eid av Vy. Selskapet ble operativt 1. januar 2002 på basis av virksomheten i NSB Gods. På samme tidspunkt overtok CargoNet AS det svenske selskapet Railcombi AB. Green Cargo eide 45% av CargoNet frem til 2010.

## Transportnett og omsetning
Selskapet har et transportnett som omfatter linjer i blant annet Sverige, Danmark, Tyskland og Sveits. Det betjener et nettverk av 25 godsterminaler i Norge, Sverige og Danmark. Hovedvirksomhet er containertransport («kombinert transport»), men selskapet tilbyr også egne, dedikerte godstog for større kunder («Industritog»). CargoNet har om lag 930 ansatte og er Norges største godsoperatør på tog. Omsetningen i 2008 var ca. 1,7 milliarder, regnskapet ble gjort opp med et underskudd på 38 millioner. I 2009 ble det et lite overskudd. Are Kjensli var selskapets administrerende direktør fra 2005. I 2014 overtok Arne Fosen etter Are Kjensli. Fosen ble etterfulgt av Erik Røhne i 2017. I 2022 overtok Ingvild Storås etter Erik Røhne.

## Lokpark
*13 El 14 elektriske linjelok
*15 El 16 elektriske linjelok
*10 CE 119/185.2 elektrisk linjelok (I utgangspunktet leaset. Erfaringer fra leasing vil avgjøre om det kjøpes 35 stykker. I så tilfelle vil El. 14 utrangeres. Leasingen skjer via Alpha Trains, tidligere Angel Trains International http://www.alphatrains.eu/.)
*6 CD 312 diesellok for tyngre godstog (foreløpig innleid)

;Skiftetraktorer hos datterselskapet RailCombi AS
*3 Skd 220c skiftetraktorer
*5 Skd 224 skiftetraktorer
*12 Skd 226 skiftetraktorer

;Tidligere lok
*1 Skd 225 skiftetraktor (ombygd fra Di 2)
*19 Di 8 diesellok for skifting av lette godstog
*6 CD 66 diesellinjelok (tidvis tilbakeinnleid)
*5 El 18 elektriske linjelok (innleid)

## Ulykker
28. januar 2010 rullet et togsett med lokomotiv og godsvogner ukontrollert over en vei og inn i et lagerbygg på Brattøra i Trondheim og forårsaket materielle skader. Ulykken skyldtes en teknisk feil på lokomotivets motor.

24. mars 2010 rullet 16 godsvogner tilhørende CargoNet ukontrollert på Loenga-Alnabrulinjen fra Alnabru til Sjursøya. Dette førte til en alvorlig ulykke på Sjursøya. Etter ulykken ble CargoNet ilagt en bot på sju millioner kroner for «å uaktsomt ha forvoldt tre personers død, betydelig skade på én person og alvorlig skade på tre personer, samt brudd på jernbanelovens regler som skal forebygge ulykker», ifølge en pressemelding fra politiet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Økokrim

**Økokrim** (*Den sentrale enhet for etterforskning og påtale av økonomisk kriminalitet og miljøkriminalitet*) ble opprettet i 1989, og er både et særorgan i politiet og et statsadvokatembete med nasjonal myndighet. De formelle reglene finnes i Påtaleinstruksen. Økokrim skal være den ledende organisasjonen for etterforskning og påtale for bekjempelse av økonomisk kriminalitet og miljøkriminalitet. Organisasjonen skal arbeide for best mulig allmennprevensjon gjennom behandling av straffesaker og finansiell etterretning. 

Økokrim er et politiorgan med påtalemyndighet, slik at organet er underlagt både Riksadvokaten og Politidirektoratet. I tillegg skal Økokrim samarbeide med andre nasjonale og internasjonale myndigheter, og ha en rådgivende funksjon for sentrale myndigheter.

## Historie
Økokrim kan føres tilbake til en gruppe for økonomisk etterforskning opprettet ved Kripos i 1977. I 1978 fikk den navnet Avdeling for økonomisk etterforskning. Avdelingen utviklet spesialkompetanse innen etterforskning av økonomisk kriminalitet og fikk ansvaret for å bistå politidistriktene i økonomiske saker. I 1989 ble så denne avdelingen skilt ut fra Kripos og etablert som et eget politiorgan med påtalemyndighet under navnet Økokrim. 

## Sjefer for Økokrim
* Lars Oftedal Broch (1989–1996)
* Anstein Gjengedal (1996–2000)
* Einar Høgetveit (2000–2008)
* Trond Eirik Schea (2008–2019)
* Pål Lønseth (2020–)

## Oppgaver
* avdekke, etterforske, påtale og føre egne saker for retten
* bistå nasjonale og utenlandske politi- og påtalemyndigheter
* heve politiets og påtalemyndighetens kompetanse og drive opplysningsvirksomhet
* drive kriminaletterretning, særlig motta og analysere rapporter om mistenkelige transakjsoner
* være rådgivende organ for sentrale myndigheter
* delta i internasjonalt samarbeid

## Organisasjon
Økokrim er organisert i tverrfaglige enheter satt sammen av etterforskere med politibakgrunn eller økonomisk, datateknisk eller annen relevant fagbakgrunn. De fleste enhetene ledes av jurister (førstestatsadvokater). Utenom administrasjonsavdeling, fagseksjon, sekretariat og dataavdeling består Økokrim av disse avdelingene/teamene:

* Avdeling 1
** Konkursteamet
** Skatteteamet
** Avgiftsteamet
* Avdeling 2
** Korrupsjonsteamet
** Bedrageri- og korrupsjonsteamet
** Verdipapirteamet
* Avdeling 3
** Hvitvaskingsteamet
** Bistandsteamet
** Utbytteteamet
* EFE (Enheten for finansiell etterretning)
** Analyseteamet
* Miljøkrimavdelingen
** Miljøteamet

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Miljøkrim, et magasin utgitt av Økokrim
Sekund

**Sekund** er den grunnleggende SI-enheten for måling av tid.
Flere av de andre SI-enhetene er definert ut fra sekundet.

Ordet *sekund* kommer fra det latinske uttrykket *pars minuta secunda* som betyr «andre forminskelsesgrad». Dette henspiller på én time redusert to ganger &ndash; til minutt og deretter sekund.

I vanlig bruk er ett sekund lik  minutt eller  time eller  døgn. I vitenskapen er sekundet teknisk definert i forhold til strålingen fra cesium-133-atomet ved null kelvin.

## Nåværende definisjon av SI-sekundet
Siden 1967 er ett sekund definert som varigheten av 9&nbsp;192&nbsp;631&nbsp;770 perioder av strålingen som svarer til overgangen mellom de to hyperfine nivåene av grunntilstanden til cesium-133-atomet ved null kelvin. Frekvensen av denne strålingen er dermed 9&nbsp;192&nbsp;631&nbsp;770 hertz, eller ca. 9,19 GHz.

## Tidligere definisjoner av sekundet
I gammel tid ble ett sekund regnet som tiden mellom to hjerteslag i hvile hos en frisk person.

I en periode var ett sekund definert som  av ett gjennomsnittlig soldøgn.

Fra 1960 var ett sekund definert som  av det tropiske året pr. 0. januar 1900 kl. 00.00. Ut fra dette var ett år tilnærmet lik 365,2422 døgn. Lengden av ett sekund var den samme i denne definisjonen som den er i dag.

Mellom 1. januar 1961 og 1. januar 1972 var UTC-sekundet litt lengre enn SI-sekundet, og ble endret med jevne mellomrom for å tilnærme seg jordens rotasjon. Nåværende definisjon av UTC, som istedet bruker skuddsekund, ble tatt i bruk fra 1. januar 1972.

## Ett ekstra sekund
31.12.2005 kl. 23.59.60 UTC ble det lagt til ett sekund. Dette skjedde også 31.12.2008 kl. 23.59.60 UTC, 31.06.2012 kl. 23.59.60 UTC, 31.06.2015 kl. 23.59.60 UTC og 01.01.2017 kl. 00.59.60 norsk tid. Dette er fordi Jorden roterer uregelmessig, mens de rundt 400 atomurene, som bestemmer verdens «legale tid», UTC, går jevnt. På noen avanserte klokker vises skuddsekundet som 23.59.60 UTC i ett sekund før den tikker videre.

## Referanser
Kongsvingerbanen

**Kongsvingerbanen** er jernbanestrekningen som går mellom Lillestrøm og grensen ved Charlottenberg. På svensk side anslutter Värmlandsbanan til Laxå i Sverige.

## Fakta
Banen ble åpnet til Kongsvinger 3. oktober 1862 og er Norges eldste normalsporede statsbane. Hovedbanen var rett nok åpnet som normalsporbane tidligere, men den var en privatbane frem til 1926. (Hamar-Grundsetbanen åpnet 23. juni 1862, men var smalsporet frem til 1919). Grensebanen ble åpnet i 1865 til den svenske grensen ved Charlottenberg. I 1871 ble banen klar på svensk side og Oslo tilknyttet til Stockholm med jernbane. Solørbanen til Elverum stasjon greiner av på Kongsvinger stasjon.

Banen er 114,7&nbsp;km lang (fra Lillestrøm, medregnet Grensebanen) og ble elektrifisert i 1951. Hele strekningen fra Lillestrøm til Charlottenberg er på 121,7&nbsp;km.

De viktigste stoppestedene langs Kongsvingerbanen er Fetsund, Sørumsand, Årnes, Skarnes og Kongsvinger.

Banen trafikkeres av:
* Vy regiontog, linje R14, med én tur per time Asker–Oslo-Kongsvinger pluss 2 rushtidstog med stopp på alle stasjoner. (Tuen, Svingen og Bodung betjenes bare av rushtidstog). Togene kjøres hovedsakelig med Vy Type 75.
* Värmlandstrafik (operert av Vygruppens svenske datterselskap Vy Tåg AB) har togtilbud mellom Oslo S/Kongsvinger stasjon og Karlstad/Stockholm C.
* SJs tog fra Oslo S til Stockholm C med stopp på Kongsvinger.
* Mellom Oslo og Kongsvinger kan de samme billetter brukes på alle tog.
* Banen har også gjennomgående godstrafikk som tømmertransport fra Solør.
* Tidligere gikk tog som Linx, Kungspilen og Unionsexpressen her.

Det er forslag om å bygge en ny høyhastighetsbane Lillestrøm-Arvika. Det skulle redusere banelengden til Karlstad og Stockholm med 50&nbsp;km og reisetiden med 1 t 10 min. Dette bygges sannsynligvis ikke før 2030, da andre prosjekter er høyere prioritert.

Kongsvingerbanen er en av de fire norske jernbanestrekningene som er fastlagt av UNECE som internasjonal hovedtransportstrekning.

## Linjekart

|}

## Kommuner
Kongsvingerbanen betjener følgende kommuner:

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase - Kongsvingerbanen
Grensebanen

**Grensebanen** går fra Kongsvinger til riksgrensen mellom Magnor og Charlottenberg, der den fortsetter som Värmlandsbanan. Banen ble åpnet i 1865. Grensebanen regnes ikke som en egen bane, men som en del av Kongsvingerbanen.

Ingen tog stopper lenger ved noen av stasjonene/holdeplassene på Grensebanen.


Fil:Granli stasjon.jpg|Granli stasjon
Fil:Åbogen Jernbanestasjon.jpg|Åbogen stasjon er fredet.
Fil:Matrand stasjon.JPG|Matrand stasjon er fredet.
Fil:Skotterud stasjon.jpg|Skotterud stasjon brant i 2011, men er satt i stand igjen.
Fil:Magnor stasjon.jpg|Magnor stasjon er modellert etter den opprinnelige stasjonsbygningen på Hokksund.
Fil:Fredsmonument i Morokulien.jpg|Banen går til svenskegrensen ved Morokulien.


## Referanser


## Litteratur
* 
*
Sturm und Drang

**Sturm und Drang** (fra tysk) var en tysk romantisk litterær ungdomsbevegelse på slutten av 1700-tallet. Den var oppkalt etter skuespillet *[[Sturm und Drang (skuespill)|Sturm und Drang]]*, skrevet av Friedrich Maximilian von Klinger og urfremført av Seylersche Schauspiel-Gesellschaft i 1777 i Leipzig. Seyler-kompaniet, ledet av Abel Seyler, hadde en viktig rolle i å fremme og popularisere Sturm und Drang-epokens dramatikere. Seylers svigersønn Johann Anton Leisewitz skrev det tidlige og karakteristiske Sturm und Drang-skuespillet *[[Julius von Tarent]]* fra 1774, med sitt motiv om striden mellom to brødre og kvinnen som elskes av begge.

Perioden regnes vanligvis fra 1767 til 1785. Litterære verker innen denne perioden inneholder ofte mye ytre handling og sterke emosjoner, og verkene handlet ofte om enkeltmenneskers opprør og reaksjoner mot samfunnsmessige urettferdigheter.

Den mest kjente representanten for bevegelsen er den yngre Johann Wolfgang von Goethe og hans roman *[[Den unge Werthers lidelser]]* fra 1774. Goethe vendte seg siden bort fra bevegelsen og ble en hovedrepresentant for Weimarklassisismen.

## Sentrale verk
;Johann Anton Leisewitz
* *[[Julius von Tarent]]* (1774)

;Johann Wolfgang von Goethe
* Zum Schakespears-Tag (1771)
* Sesenheimer Lieder (1771)
* Götz von Berlichingen (1773)
* Prometheus (1773, ny utgave 1777)
* Ganymed (1774)

;Friedrich Schiller
* Die Räuber (1781)
* Kabale und Liebe (1784)

;Jakob Michael Reinhold Lenz
* Der Hofmeister (1774)
* Die Soldaten (1776)

;Johann Heinrich Voss 
* Tysk gjendiktning av Homers Iliaden og Odysseen

Christoph Heinrich Hölty
Paul Martin

**Paul Edgar Philippe Martin** (født 28. august 1938 i Windsor i Ontario i Canada) var Canadas 21. statsminister. Han overtok etter Jean Chrétien 12. desember 2003 og gikk av etter valget den 6. februar 2006. Han var leder for det kanadiske liberale partiet fra 14. november 2003 til 26. mars 2006. 

Mellom 1993 og 2002 var han finansminister i forløperen Chrétiens regjering. 

Martin ble i 2011 utnevnt til *companion* av Order of Canada.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Ekspresstog

**Ekspresstog** er tog som gjerne brukes på lengre strekninger, som gjerne kjøres med hurtiggående materiell, og som kun stopper ved viktige knutepunkter for å spare tid. Lyntogene av typene 66 og 88 ble ofte brukt som ekspresstog, men også tog med lok og vogner har vært brukt. El 14, El 16 og El 17 var mye brukt som ekspresstoglok de siste tiårene før dette togslaget gikk av bruk. Hos NSB var ekspresstog det raskeste togslaget. Hurtigtogene var noe langsommere og stoppet noen flere steder (dog ikke alle), mens persontogene stoppet enda flere steder. I dag har disse betegnelsene gått av bruk og erstattet med *[[regiontog]]*. Flytoget kalles *Airport Express* i engelskspråklig informasjon.

I en rekke land forekommer fortsatt tilsvarende togslag, f.eks. Acela Express i USA og de tyske ICE-togene. Ekspresskjøring forekommer også på enkelte tunnelbaner - f.eks. New York Subway, hvor noen linjer har tre eller fire spor, med ekspresstogene i midtre spor.

## Eksterne lenker
* Tog i Norge – Fjerntog/Nattog – Seteoversikter
Solørbanen

**Solørbanen** går fra Kongsvinger til Elverum. Banen var ferdig 4. desember 1910 (Kongsvinger&ndash;Flisa ble åpnet i 1893). Siden persontrafikken på banen ble nedlagt i august 1994  går det kun godstog, for det meste tømmer og flis. Strekningen mellom Elverum og Braskereidfoss har noe mer trafikk enn resten av banen.

Oslo-Trondheimstoget over Rørosbanen har blitt kjørt på Solørbanen; dagtoget gikk her i periodene 1943–1946 og 1986–1989. I tiden 1986–1991 gikk også nattoget her.

Banen er 94&nbsp;km lang og er ikke elektrifisert. Damplokomotiv (type 26) var i bruk så sent som april 1969 i Gt. 5081/82. Gt. 5717/5084 gikk også i mange år med damp, men toget forsvant ved rutendringen 30. mai 1965. Di 3 trakk deretter godstogene fram til 2000. Persontogene gikk for det meste med motorvogn av type 86.

Viktige stoppesteder var Kirkenær, Flisa og Braskereidfoss. Sistnevnte er, foruten endestasjonene, den eneste stasjonen med fortsatt aktivitet.

Ved Haslemoen finnes landets nest lengste rette strekning med jernbanespor.

Muligheten for å la Solørbanen inngå som del av forbindelsen Kristiania-Trondheim ble vurdert på 1800-tallet. I stedet ble Hovedbanen og Rørosbanen forbundet via Hedemarksbanen

## Linjekart

|}

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* jernbane.net - Solørbanen
* Stasjonsdatabasen - Solørbanen
* Nebysamlingene om Flisa–Elverum 
* Nebysamlingene om Kongsvinger–Flisa
Minutt

**Minutt** (forkortet **min**) kommer fra det latinske uttrykket *pars minuta prima* som betyr «første forminskelsesgrad». I oldtidens matematikk var dette én sekstiendedel av en enhet, og opprinnelsen til denne inndelingen er babylonsk matematikk som brukte et tallsystem med grunntall 60 (seksagesimalsystemet).

Ett minutt tilsvarer 60 sekunder. Tidsenheten minutt oppstod som en  av én time, og minuttet ble videre inndelt i seksti sekunder.

I geometri er ett **minutt**  av én grad og omtales gjerne som ett bueminutt.
Twm

**twm** er en vindusbehandler for vindussystemet X, og har blitt distribuert som standard vindusbehandler med X siden fjerde utgivelse (X11R4). Den støtter tittellinjer, dekorerte vinduer og ikoner, i tillegg til at den er konfigurerbar til en viss grad. Selv om twm var et stort gjennombrudd i sin tid, har den blitt utmanøvrert av nyere vindusbehandlere og blir ikke vedlikeholdt lenger. Den er fortsatt tilgjengelig som en del av mange X-distribusjoner, selv om den stort sett blir brukt som «siste skanse».

## Historie
Den første versjonen, skrevet av Tom LaStrange for X11R1, ble publisert på Usenet  den 13. juni 1988. Mindre enn ett år senere ble han kontaktet av Jim Fulton fra X Consortium som foreslo at LaStrange overga vedlikeholdet av kildekoden til X Consortium. Etter å ha gjort den kompatibel med den da nye Inter Client Communications Conventions Manual overtok den plassen til uwm som standard vindusbehandler fra X11R4. 

Selv om twm i dag blir brukt meget sjelden har den hatt massiv innvirkning på utviklingen av vindusbehandlere. Flere vindusbehandlere, slik som swm; vtwm; tvtwm; ctwm; fvwm, bygger direkte videre på koden dens, mens andre har hentet ideer og konsepter derfra.

## Navnet
Det har vært noe usikkerhet om hva twm egentlig står for. Navnet varierer ofte mellom *Tom's* og *Tab* Window Manager. Begge navnene er faktisk korrekte. Det originale navnet var *Tom's Window Manager*, men når X Consortium tok over prosjektet og flere andre personer bidro til det, ble navnet forandret til *Tab Window Manager*. Slik ble det forklart:

*To save Tom LaStrange from being blamed for any of the massive numbers of changes that have been done to twm since he gave up control of it, the name "twm" now stands for "Tab Window Manager"*.

Ordet *tab* ble antagelig plukket ut fordi det startet med *T*, selv om den offisielle forklaringen var at med den rette konfigurasjonen (antagelig med *SqueezeTitle*-funsksjonen) kunne man få tittellingen til å bli kortere, slik at vinduene så ut som mapper.
Sør

**Sør**, eller **syd**, er en av de fire himmelretningene. Den motsatte himmelretningen er nord.

Sør er regnet som retningen mot den sørlige enden av aksen som jorden roterer rundt, kalt Sydpolen eller den geografiske sydpolen. Sydpolen ligger i Antarktis. Magnetisk sør er retningen mot den magnetiske Sydpolen som ligger et stykke unna den geografiske.

Roald Amundsen, fra Norge, var den første til å nå fram til Sørpolen, den 14. desember 1911, etter at britiske Ernest Shackleton ikke klarte det.

* På kompasset er sør gitt ved retningen 180 grader eller 200 gon.
* Dersom man er vendt øst, er sør retningen til høyre.
* På en flyplass vil en sørvendt landingsbane ha nummer 18 etter kursen til det landende flyet (180 grader).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Irssi

**Irssi** er en IRC-klient med et tekstbasert brukergrensesnitt. Det er skrevet i C, programmeringsspråket for UNIX-liknende operativsystem og er lisensiert under GPL-lisensen. På Mac OS X-plattformen finnes det i tillegg to grafiske irc-klienter som baserer seg på Irssi (MacIrssi og Irssix). Irssi kan også kjøres i Microsoft Windows ved hjelp av Cygwin.

Irssi er et tekstbasert program og kan derfor kjøres i en terminal, hvor den tar lite systemressurser. Men 80%-90% av kildekoden er ikke spesifikk for et tekstbasert brukergrensesnitt, så det skal være lett å lage andre. Tidligere fantes det et grafisk brukergrensesnitt for GTK/GNOME, men den ble utdatert da mye av koden til Irssi ble omskrevet. Det er likevel planer om å skrive et nytt.

Irssi ble skrevet ifra bunnen, i motsetning til mange liknende klienter som bare er basert på den eldre ircII-klienten. Dette frigjorde utviklerne ifra begrensningene i den eksisterende kodebasen og gav dem bedre kontroll over sikkerhet og tilpassing. Det siste har blitt ytterligere forbedret med flere moduler og perl-skript som er laget til programmet. 

## Eksterne lenker
* 
* Selvstendig Cygwin-irssi
Øst

**Øst**, eller **aust**, er en av de fire himmelretningene. Den motsatte himmelretningen er vest. Ordet er beslektet med de latinske ordene *aurora* (morgenrøde) og *aurum* (gull) som er en referanse til soloppgangen.
Den forkortes med bokstaven Ø (bokmål, dansk) eller A (nynorsk), O (fra tidligere tysk form *ost*) eller E (engelsk).
Øst er motsatt av vest og er rettvinklet på nord og sør.

Øst er retningen Jorden roterer om sin egen akse. Derfor er det også i den retningen at man ser soloppgangen på ett av jevndøgnene (vårjevndøgn eller høstjevndøgn), eller hele året om man er på ekvator. En annen konsekvens er at det er den foretrukne retningen for romutskytninger, på grunn av innsparinger på delta v.

Kirker har som regel koret vendt mot øst, og mange ønsker å gravlegges slik at kistens hodeende vender mot det som regnes som den hellige retningen.

Tradisjonelt har man brukt ordet *Østen* om den delen av verden som er øst for Europa, med andre ord Asia. Midtøsten er den delen av Asia som er nærmest Europa. Det fjerne østen er landene lengst øst i Asia, hovedsakelig Kina, Japan og Korea.

I Europa er Øst-Europa ofte regnet som de landene som lå bak jernteppet.

I Norge er Østlandet en av de fem landsdelene.

## Eksterne lenker
Vest

**Vest** er en av de fire himmelretningene. Den motsatte himmelretningen er øst. Ordet er beslektet med ordet *vesper* (latinsk for «kveld»), en referanse til solnedgangen, og kan forkortes med bokstaven V (eventuelt W for west på engelsk). Vest står vinkelrett på nord og sør. 

Vest er motsatt av retningen som jorden roterer om sin egen akse. Derfor er det også i denne retningen man ser solnedgangen på et av jevndøgnene (vårjevndøgn eller høstjevndøgn), eller hele året hvis man er ved ekvator.

Tradisjonelt har man brukt ordet «Vesten» om den delen av verden som ikke er «Østen», med andre ord Europa og Amerika, spesielt Nord-Amerika. Under den kalde krigen fikk begrepet en ny mening, hvor Vesten sto for «den frie verden», med frivarehandel og ytringsfrihet, mens Østblokklandene ble sett på som ufrie land under kommunistisk åk.

I det tidligere Kina sto vest for hjemlandet til Buddha (som kom fra dagens Nepal), og stedet de hellige buddhistiske skriftene kom fra.

I Europa har «Vesten» først og fremst blitt brukt om Nord-Amerika, og der igjen har «Vesten» vært den vestlige delen.

I Europa er Vest-Europa ofte regnet som de landene som ikke var bak jernteppet.

I Norge er Vestlandet en av de fem landsdelene.

I USA ble Midtvesten gjerne brukt om de statene som ligger midt i landet. Før de europeiske immigrantene hadde tatt kontroll over de vestlige delene av USA, ble områdene gjerne kalt «Det ville vesten». Vestkysten er et navn på de statene som ligger langs den vestlige kysten.

I Midtøsten blir Vestbredden brukt om et område på vestsiden av elva Jordan.

I mange byer har vestsiden blitt regnet som den beste delen av byen å bo i. Dette henger sammen med den tidlige industrialiseringen. Mange tidlige industrielle byer lå i områder hvor man gjerne hadde vestlig vind som blåste røyken fra fabrikkpipene østover. De som bodde på vestsiden slapp mye luftforurensning.

## Eksterne lenker
Nettavisen

***Nettavisen*** er en norsk nettavis, og var den første norske nettavisen som ble etablert uten en papiravis i ryggen da den ble lansert 1. november 1996.  Ansvarlig redaktør er Gunnar Stavrum.

## Historikk
Nettavisen ble grunnlagt av Odd Harald Hauge, Knut Ivar Skeid og Stig Eide Sivertsen. Hauge og Skeid hadde bakgrunn fra *[[Kapital (tidsskrift)|Kapital]]* og *[[Finansavisen]]* og de lanserte avisen 1. november 1996.

I 1998 lanserte *Nettavisen* sammen med *[[Dagbladet]]* den første digitale rubrikksatsingen i Norge.

Høsten 1999 kjøpte svenske Spray Network Nettavisen for 180 millioner kroner.Et år senere kjøpte Lycos Europe hele det internasjonale Spray. 

I 2001 var Nettavisen det første norske mediet som rapporterte direkte fra en rettssak, nærmere bestemt Orderud-saken.

TV 2 Gruppen kjøpte Nettavisen i 2003 og døpte avisen om til TV&nbsp;2 Nettavisen, noe som i 2006 ble endret tilbake til bare Nettavisen. Samtidig ble Gunnar Stavrum ansvarlig redaktør i avisen. I 2005 ble underholdnings- og livsstilsstoffet i Nettavisen og TV2.no flyttet over til publikasjonen Side2. Nettavisen hadde den gangen også ansvaret for driften av nettsidene til TV 2.  

TV 2 solgte Nettavisen til sine egne eiere i 2009, og Mediehuset Nettavisen har siden vært eid av Amedia og HMO Egmont. I 2012 kjøpte Nettavisen blogg.no. 

Våren 2017 lanserte Nettavisen sin satsing på podkast «Serieguiden».

Nettavisen ble januar 2018 delt i to selskaper. Egmont Publishing tok over Side2, Side3 og blogg.no, mens Amedia tok over avisen Nettavisen.

## Nettavisen-prisen
Nettavisen deler årlig ut ulike priser for å hedre den eller de som i positiv grad har utmerket seg i året som er gått. Prisen har fått navnet Nettavisen-prisen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Normalspor

**Normalspor** definerer en avstand mellom de to skinnestrengene på et jernbanespor, T-banespor eller trikkespor på 1435 mm tilsvarende 4 fot 8 1/2 tommer. Spor med bredere sporvidde enn dette kalles bredspor, mens spor med smalere sporvidde enn dette kalles smalspor. Tidligere brukte man i Norge begrepet *bredspor* også om det som i dag kalles normalspor, fordi det normale lenge var smalsporede jernbaner.

Denne sporvidden er den mest brukte i verden, spesielt i Nord-Amerika og Europa, med unntak av Spania, Portugal, Irland, Finland og landene i det tidligere Sovjetunionen.

## Bakgrunn
Opprinnelsen til denne standard sporvidden kommer fra George Stephenson da han bygget banen Stockton & Darlington Railway i England, 1825. Da brukte han en bredde på 4' 8" fordi han var kjent med denne bredden fra gruvebanen «Willington Way» nær Newcastle. Senere bygget Stephenson jernbanen mellom Liverpool og Manchester, men da utvidet han bredden med en halv tomme, sannsynligvis for å gi litt mer spillerom for hjulflensene.

## Se også
*Kombinert spor

## Kilder

* «Sporvidde», artikkel fra *[[Store norske leksikon]]*