Hans Hyldbakk

**Hans Hyldbakk** (1898–2001) var en norsk dikter og bygdebokforfatter fra Surnadal på Nordmøre. Mange av diktene hans, som oftest er skrevet på nordmørsdialekt, ble kjent da Henning Sommerro satte musikk til dem og gjorde dem til hoveddelen av gruppen Vårsøgs repertoar. Sommerro begynte å skrive musikk til diktene da han var i slutten av tenårene. Spesielt kjent er diktene «Vårsøg» (1945) og «E slåttatæja». Hyldbakk skrev først på dansk og gikk over til nynorsk etter å ha gått på Nordmøre folkehøgskole. Han ble over 103 år gammel og var det eldste medlemmet av Den norske forfatterforening. Han slo gjennom nær 80 år gammel. Hyldbakk er også kjent under navnet *Kleivakongen*, da han bodde mesteparten av sitt liv på Kleiva over Surnadal sentrum. Hyldbakk tok selv dette ironiske tilnavnet i et dikt.

## Bakgrunn
Han kom fra små kår på en husmannsplass. Hyldbakk og faren ønsket å kjøpe plassen Stykkjet av eieren Anders Heggset. Det ble rettssak som Hyldbakk tapte. Heggset og Hyldbakk ble venner etter at Hyldbakk flyttet til Kleiva. Hyldbakk bygget selv opp boligen på Kleiva før andre verdenskrig og utvidet i 1950-årene med materialer fra det nedrevne barndomshjemmet på Stykkjet. Han bodde på aldershjem fra han var 90 år gammel og fortsatte å skrive.

## Virke
Som lokalhistoriker og bygdebokforfatter skrev Hyldbakk til sammen om lag  sider, blant annet bygdebøker for seks ulike kommuner og i flere jubileumsskrifter fra hjemtraktene. Han skrev åtte slekts- og bygdebøker på til sammen 19 bind. På den tiden var det få bygder som hadde egne bygdebøker. Bygdebøkene ble gitt ut i perioden 1942–1972. Han regnet selv *Husmenn og husmannsplassar i Surnadal* (1942) som det viktigste arbeidet. Hyldbakk utførte et nybrottsarbeid da han skrev historien om hjembygdas husmenn og husmannsplasser, som utkom i 1942. For dette arbeidet fikk Hyldbakk tilnavnet «småkårsfolkets historiker». Han forfattet syv jubileumsskrifter og medvirket til *[[Norsk ordbok]]* lokalt. Han medvirket til verkene *Sæterbruk i Noreg* og *Gards- og grannesamfunn i Norge*.

Han debuterte med diktsamlingen Harpespel i 1929. Totalt utga han ti diktsamlinger, seks prosabøker, elleve bygdebøker og sju jubileumsskrifter. Hyldbakk drømte om å bli romanforfatter, men Aschehoug refuserte debutmanuset «Gunnar Hjelen» i 1930 og Hyldbakk brente manuset. Med ett unntak kom alle diktsamlingen ut før 1942 og etter 1972. Han ga ut en diktsamling da han var 100 år. Avisføljetongen *Brotne band* (1927–1928) ble gitt ut i 2011 ti år etter at han døde.

I lokalavisa *[[Driva]]* hadde han den populære spalten «Brev frå Kleiva» fra 1972.

Hyldbakk ble offer for «leksikografisk mord» av *[[Norsk Allkunnebok]]*, der det står skrevet i sjette bind at han døde i 1947.

## Heder

Hyldbakk ble hedret med flere ærespriser, blant annet fylkeskulturprisen i Møre og Romsdal i 1973 og Kongens fortjenstmedalje i gull i 1994. Utenfor kommunehuset på Skei i Surnadal står det en bronsebyste av Hyldbakk, laget av Tore Bjørn Skjølsvik i 1979.

Han ble i 1976 tildelt Norsk kulturråds pris for lokalhistorie for arbeidet med bygdebøkene, og fikk Statens stipend for eldre fortjente kunstnere fra 1977.

Som pensjonist sparte Hyldbakk opp en sum på nesten en million kroner. Disse pengene og alt han eide (inkludert hjemmet på Kleiva og opphavsretter) ga han til Surnadal kommune. Den første gaven på  kroner ga han i 1983. Hyldbakk-huset på Kleiva var midtpunktet for Vårsøghelga hver pinse. Kommunen delte hvert år ut Kleivaprisen og tilskudd fra Kleivafondet, der pengene skulle gå til å «fremje kulturelle og lokalhistoriske føremål, unnateke stjerneidrett og fotball».

## Overgrepsanklager
I 2025 ble det kjent at flere personer hevdet å ha blitt utsatt for seksuelle overgrep av Hans Hyldbakk da de var barn. Hyldbakk døde i 2001, og saken kan derfor ikke etterforskes rettslig. Anklagene utløste debatt i Surnadal, der flere kulturminner og arrangementer er knyttet til dikteren.

Ordføreren publiserte en offentlig kunngjøring om saken i september 2025, og festivalen Vårsøghelga endret navn og fjernet Kleivakvelden fra programmet. Kommunen varslet også gjennomgang av Hyldbakk-arven.
## Verk
### Diktsamlingar
*  – *Harpespel : dikt*. Oslo : Noregs boklag, 1929. (136 s.)
*  – *Paa vandringsveg : dikt*. Oslo : Noregs boklag, 1930. (93 s.)
*  – *På heimveg*
*  – *Heimbygdsvers : dikt*. : Eige Forlag, 1962. (124 s.)
*  – *Etterrakster : dikt*. Surnadal : Heimvegs Forlag, 1946. (80 s.)
*  – *Aspa skjelv i Øyalia*
*  – *Lauvfall i Litlsalen*
*  – *Prologar og høvesdikt*
*  – *Kveldsvers frå Kleiva*
*  – *Vårsøg* (dikt i samling)
*  – *Lauvfall*

### Prosa
*  – *Kleivabrev frå krigstida*
*  – *Ei haustferd på Nordmøre 1934*
*  – *Streiftog i bygda* (Rune Forlag)
*  – *Brev frå barndommen* (Nidaros Forlag)
*  – *Agent nr. 184*
*  – *Brev frå Kleiva*

### Lokalhistorie
*  – *Husmenn og husmannsplassar i Surnadal (2 bd., 1942. Ny utg., *Heimar i Surnadal*, 1966–1968)
*  – *Gards- og ættesoge for Surnadal* (2 bd., 1947–1948. Ny utg., 3 bd., 1980–1981)
*  – *Heimar og ætter i Stangvik (2 bd., Stangvik kommune, 1953–1954. Ny utg. 1981–1982)*
*  – *Folk og heimar i Åsskard* (Åsgård ungdomslag, 1955. Ny utg. 1987)
*  – *Bygdesoge for Surnadal* (2 bd., Surnadal kommune, 1957–1959)
*  – *Gards- og ættesoge for Tingvoll* (3 bd., Tingvoll sogelag, 1961–1965)
*  – *Gards- og ættesoge for Rindal* (3 bd., Rindal kommune, 1964–1967)
*  – *Gards- og ættesoge for Frei* (2 bd., Frei kommune, 1971–1972)
*  – *Gammalt frå Surnadal* (Surnadal kommune, 1972)
*  – *Setrane i Surnadal* (1975)

== Arkiv ==
Arkivet etter Hans Hyldbakk er overlatt til [[Nordmørsmusea]] som skal ordne og oppbevare arkivet.

== Referanser ==
<references />

== Litteratur ==
* *Brev fra barndommen*. Nidaros Forlag. 1984. ISBN 82-521-5206-6
* 

== Eksterne lenker ==
* 
*  «[http://www.dagogtid.no/arkiv/1998/19/00081BFD-70E903AC.html 100 år og like fri]», intervju i *Dag og Tid'' ifm. 100-årsdagen.