open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kåre Fostervold

**Kåre Fostervold** (født 1969) er en norsk politiker (Frp). Han ble innvalgt på Stortinget fra Telemark i 2005 og var medlem av Stortingets næringskomité. Ved stortingsvalget 2009 mistet partiet sitt andremandat, og Fostervold ble da første vararepresentant. Fra høsten 2013 til 2015 var han statssekretær i Olje- og energidepartementet. Han har siden gått ut av aktiv politikk og er næringspolitisk direktør i Avfall Norge.

Fostervold er utdannet elektriker fra videregående skole. Han tjenestegjorde i UNIFIL 1990-1991.

## Stortingskomiteer
* 2005–2009 medlem av Næringskomiteen

## Folkevalgte verv
* 1999–2003 Bystyremedlem Porsgrunn
* 1999–2003 Fraksjonsleder administrasjonsutvalget i Porsgrunn
* 2003–2005 Bystyremedlem, nestleder Frps grupp i Porsgunn bystyre
* 2003–2005 Medlem av formannskapet i Porsgrunn kommune

## Tillitsverv i Frp
* 1999 Valgkampleder, Telemark Frp
* 1999–2001 Styremedlem, Porsgrunn Frp
* 1999–2001 Sekretær Frps gruppe, Porsgrunn
* 2001 – Valgkampleder, Telemark Frp
* 2003 – Valgkampleder, Telemark Frp

## Yrkeserfaring
* 1990–1991 FN-tjeneste, UNIFIL
* 1991–1993 Lærling, Norsk Hydro, Porsgrunn
* 1994–1995 Daglig leder, Isaksen
* 1996–1997 Elektriker, Porsgrunn Elektro AS
* 1998–1999 Formann, Elektriker’n Majorstua AS
* 1999–2000 Formann, Porsgrunn Elektro
* 2000–2005 Produksjonssjef, Beha fabrikker AS

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bungie

**Bungie, Inc.** er en amerikansk videospillutvikler etablert som Bungie Software Products Corporation i Chicago i 1991. De har produsert titler som **' og ''[[Halo 2]]'', de to mest solgte spillene til den originale [[Xbox]]-konsollen.
Deres første spill til [[Xbox 360]] var ''[[Halo 3]]''. Spillet kom 25. september 2007 og fortsatte historien der den slapp i ''[[Halo 2]]''. De utviklet videre ''Halo: ODST'' og deres siste ''Halo''-spill; **'.

Bungie ble kjøpt opp av Microsoft i 2000 og ble igjen uavhengig i 2007.

I juli 2022 ble Bungie en del av Sony Interactive Entertainment, men Bungie forblir et eget selskap.

## Spill utviklet av Bungie
* *Gnop!* (1990)
* *Operation: Desert Storm* (1991)
* *Minotaur: The Labyrinths of Crete* (1992)
* *Pathways into Darkness* (1993)
* *Marathon* (1994)
* *Marathon 2: Durandal* (1995)
* *Abuse* (1996)
* *Marathon Infinity* (1996)
* *Weekend Warrior* (1997)
* *Myth: The Fallen Lords* (1997)
* *Myth II: Soulblighter* (1998)
* *Oni* (2001)
* **' (2001)
* ''[[Halo 2]]'' (2004)
* ''[[Halo 3]]'' (2007)
* ''Halo 3: ODST'' (2009)
* **' (2010)
* *[[Destiny (videospill)|Destiny]]* (2014)
* *Destiny: The Taken King* (2015)
* *Destiny 2* (2017)
* *Destiny 2: Curse of Osiris* (2017)
* *Destiny 2: Heralds of Nezarec* (2018)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sims

:*For å lese om videospillet med samme navn, se [[The Sims (videospill)|The Sims]]*
**Sims** er en amerikansk snøbrettprodusent og varemerke for produktene derfra. Tom Sims lagde i 1963 verdens første snowboard på sløyden på skolen, og derfra har selskapet blitt til en av de største brettprodusentene i verden.

## Eksterne lenker
* SIMS' reklamesider
Liste over toppnivådomener

**Liste over toppnivådomener**: Alle verdens toppnivådomener i alfabetisk rekkefølge. Listen er lagt opp med felles toppdomener først, så nasjonale domener. Merk at noen nasjonale domener som er listet her ikke benyttes, da nasjonene har opphørt å eksistere (som Sovjetunionen). Andre nasjonale domener har aldri blitt tatt i bruk (som den norske Bouvetøya).
Brekke (Gulen)

**Brekke** er ei bygd i Gulen kommune i Vestland fylke. Den ligger på vestsiden ytterst i Risnefjorden. Her finnes barnehage, barne- og ungdomsskole, bank og landhandel. Brekke var også administrasjonssenter i den tidligere Brekke kommune.

Fylkesvei 1 går gjennom bygda. Fra 1955 til 1991 hadde Brekke fergesamband til Lavik på nordsiden av Sognefjorden. Frem til 1990 var det også fergesamband til Ytre Oppedal på sørsiden av Sognefjorden.

I Brekke ligger langkirken Brekke kirke fra 1862.

Brekke får mest nedbør av værstasjonene i Norge med 3 575&nbsp;mm.

## Kommunehistorie
Brekke ble opprettet som selvstendig kommune første gang i 1850 da Evenvik formannskapsdistrikt ble delt i to (Brekke og Evenvik). Brekke hadde ved opprettelsen 898 innbyggere.

I 1861 ble Brekke slått sammen med Lavik til Lavik og Brekke kommune. 1. januar 1875 ble en del av Kyrkjebø (Klævold) med 90 innbyggere overført til Lavik og Brekke.

1. januar 1905 ble Brekke igjen en selvstendig kommune da Lavik og Brekke ble delt. Brekke hadde da 982 innbyggere.

1. januar 1964 ble Brekke slått sammen med det meste av Gulen til den nye Gulen kommune. Brekke hadde da en befolkning på 782.

## Kulturminner
Våningshuset Lovisendal i Brekke fra 1760 står på Riksantikvarens fredningsliste (1988). Hovedbygningen ble fredet i 1923. Lovisendahl er fra gammelt av embetsmannshus, men har senere blitt brukt både som skole, lærerbolig og forpakterbolig.

Naustmiljø i Brekke er kulturminne.


Gulen.2 209.jpg|Brekke 
Gulen.2 232.jpg|Dagligvarehandel i Brekke 


## Referanser
Evenvik

**Evenvik** er en tidligere selvstendig kommune i Sogn og Fjordane opprettet som Evenvik formannskapsdistrikt i 1837. I 1850 ble Brekke fradelt som egen kommune. Evenvik hadde etter dette 3.944 innbyggere.

I 1858 ble Solund (Utvær, Sulen) fradelt som egen kommune. Den gjenværende delen av Evenvik hadde 3.018 innbyggere.

1. juli 1890 endret Evenvik kommune navn til Gulen kommune.
Irv Rubin

**Irv Rubin** (12. april 1945 – 13. november 2002) var formann for Jewish Defence League (JDL) mellom 1985 og 2002, en posisjon han overtok etter grunnleggeren Meir Kahane. Sammen med familien sin flyttet han fra Canada til USA, og han sluttet seg raskt til Det republikanske parti, der han var medlem til han overraskende meldte overgang til United States Libertarian Party.

Rubin gjorde seg bemerket da han i forbindelse med drap på American-Arab Anti-Discrimination Committee-lederen Alex Odeh, et drap JDL mistenkes for å ha vært involvert i, erklærte at Odeh gjennom sin støtte til palestinerne hadde gjort seg fortjent til det. 12. desember 2001 ble Rubin arrestert sammen med Earl Krugel for å ha planlagt angrep mot Muslim Public Affairs Council og Kong Fhad Moskéen i Los Angeles, samt kontorene til Kongressmann Darrell Issa.

Irv Rubin begikk selvmord mens han ventet på at saken skulle komme opp i november 2002. Rubins tilhengere og støttespillere hevder imidlertid at han ble myrdet, uten at det har kommet frem noe som tyder på dette.

## Referanser
Palisadekirke

**Palisadekirke** er navn på en kirkebygning som er bygget i *palisadeverk*, stokker som er spisset øverst og slått ned i jorden slik at der danner et skanseverk. 

## Palisadeverk

*Palisadeverk*  besto av selvbærende veggkonstruksjon med jordgravne stolper (palisader), slik at de omsluttet et rom og samtidig bar taket. Senere ble det brukt kløvde stokker (stavplanker) som ga veggene plan innside, og kantene kunne bli avrettet eller utstyrt med not og fjør. Palisadekirker er ikke påvist i Norge. 

For å hindre tidlig forråtnelse ble stopene eller stavplanken spisset i enden og forkullet gjennom brenning og påført tretjære som fikk trekke inn i treverket. Palisaderekkene ble gjerne satt i grøfter fylt med stein, men var likevel utsatt for råte. Lenge trodde man at denne teknikken forsvant før forrige tusenårsskifte, men ny forskning viser at den var i bruk like opp mot det 12. århundre.

Den eneste konstruksjonen bygget i denne teknikken som har overlevd inn i vår tid er en vegg i midtseksjonen av St. Andrew's Church som står i Greensted i England. Dette førte til at denne kirken i lang tid ble regnet som den suverent eldste trekonstruksjonen i verden. En vanlig datering av kirken var ca. år 845. Nå har imidlertid moderne årringdatering konstatert at denne dateringen var feil. I dag dateres derfor kirken til perioden like etter år 1053 (+10/55 år).

## Referanser


## Litteratur
* Christie, Håkon, *Middelalderen bygger i tre*, Oslo 1974 ISBN 82-00-01395-2
Sankt Svithun kirke

:*Se også [[Stavanger domkirke]], som frem til reformasjonen het St. Svithun domkirke.*

**Sankt Svithun kirke** er sognekirke for Den katolske kirkes menighet i Stavanger, St. Svithun menighet og den ligger på Kannik ved Løkkeveien. Det har stått flere kirker på samme sted siden 1898. 

Dagens kirkebygg ble tegnet av arkitekt Thomas Thiis-Evensen, og ble innviet i 1983. Kirkebygget fra 1983 ble regnet som Stavangers mest gjennomførte postmoderne bygning. Påbyggingen fra 2012 er tegnet av arkitekt Tone Osen.

Kirken er viet til hellige Svithun av Winchester. Svithun er knyttet til Stavanger ved at Stavanger domkirke (oppført i perioden ca. 1100-1150) var viet til St. Svithun, og hadde at armbein av helgenen i et skrin på høyalteret.

Kirkebygget fra 1983 ble påbygd i 2012.

## Kort historikk
Stavanger domkirke var viet til St. Svithun og Den hellige treenighet. Den var katolsk domkirke for et område som omfattet både Rogaland, deler av Agder og noen dalfører i Telemark. 

Etter reformasjonen brøt kongen og samfunnet med den katolske kirken, og all katolsk virksomhet ble brakt til opphør. Domkirken og alle andre kirker i Norge inngikk dermed i den lutherske kirken. I 1602 fikk katolikkene i Norge i en periode en egen geistlig. I 1624 ble det forbud mot at katolske prester oppholdt seg i Danmark-Norge, med trussel om dødsstraff. I 1843 opphevet Stortinget konventikkelplakaten, og andre menigheter enn den lutherske kunne operere.

## Kirkebygget
Den første katolske kirken i Stavanger etter reformasjonen ble bygget på Kannik ved Løkkeveien og Dronningens gate. Den ble innviet samtidig som sykehuset tvers over gaten den 13. mars 1898. Menigheten har økt kraftig siden 1980 på grunn av økt innflytting i tilknytning til oljevirksomheten og NATO-senteret på Jåttå, og på grunn av økt innvandring fra katolske land. 

Den sterke medlemsveksten etter år 2000 førte til at man ønsket å utvide dagens kirke i tillegg til å starte med flere andre messesteder. Helt siden 1996 hadde menigheten arbeidet med planer om utvidelse av kirken.

Menigheten startet etter en lengre søknadsperiode utvidelsen av kirkebygget i 2010. Blant annet på grunn av spørsmål om de nærliggende delvis vernede eldre trehusene på tomten. I kirken er det nær 600 sitteplasser. Den er i tillegg utstyrt med «gråterom» (det vil si rom for foreldre med små barn), to skrifterom, utvidet sakristi, rom for renhold og håndtering av blomster og toaletter. Kirken ble utvidet mot sør, som en videreføring av den eksisterende kirkens formspråk. Arkitekt for utvidelsen er Tone Osen ved Link signatur på Sandnes. 

Den nye utvidede kirken ble innviet av biskop Bernt Eidsvig 6. oktober 2012.

## Kirkens virksomhet
Kirken driver i dag mye arbeid for barn og ungdom i menigheten. Svitung (tidligere SKUF) er ungdomsforeningen i menigheten.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sindre radar

**Sindre** (Silomontert, Nedsenkbar, Dekkbar, RadarEnhet) er norske militære radarstasjoner som blir brukt til overvåkning av det norske luftrommet. De første stasjonene ble bygd på 1980-tallet og i 2006/2007 vil de tre nye radarene som skal dekke luftrommet over Troms og Finnmark bli tatt i bruk. Størstedelen av kostnadene med bygging er dekket av NATO og radarene inngår i NATOs radarkjede som går fra Nordkapp til Tyrkia.

Konseptet for SINDRE var at man skulle bygge en rekke radarer som hadde ovelappende dekningsområde. Hvis det oppsto en trussel skulle radaren senkes ned i siloen, mens naboradarene opprettholdt dekningen. Planen skulle vises seg å være for ambisiøs, og i første omgang ble bare tre radarer bygget.

Radarhodene er helautomatiske og styres fra kontrollsentralene i Sørreisa i Troms og Mågerø i Vestfold som lager et bilde over luftrommet. Bildet sendes videre i NATO-systemet. Avinor får også data til sin kontroll av den sivile lufttrafikken.

## Sindre I
De tre Sindre I-radarene ble operative i begynnelsen av 1990-årene, og ligger på Skykula ved Eigersund, Vågsøy og Vestvågøy i Lofoten i Nordland og de styres fra kontrollsentralen i Sørreisa i Troms. Vestvågøyradaren erstattet radaren på Kletkovfjell, som ble lagt nedt i 1993. Radarsettene er en 3D/MPR radar produsert av italienske ALENIA. Vestvågøyradaren ligger på toppen av Himmeltindan på 964 moh.

Sindre I-installasjonene består av Hughes Air Defense Radar (HADR), en 3D-radar med opp til 500 kilometer rekkevidde.

### Levetidsforlengelse
I oktober 2017 ble det gjort kjent at radarene skal oppgraderes. Oppgraderingen dreier seg om mottakere og signalbehandlingen der det blant annet dreier seg om å erstatte en del analoge komponenter med digitale. To 19-tommersrack erstattes med ett nytt. Mye av bakgrunnen er at det begynner å bli vanskelig å få tak i reservedeler.

## Sindre II
Sindre II er betegnelsen på tre radarstasjoner som skal dekke luftrommet over Troms og Finnmark, det består av bygging av to nye stasjoner på Senja og i Målselv, samt ombygging av stasjonen i Honningsvåg. Anlegget i Honningsvåg, som ikke er nedsenkbart, ble operativ i 2006 , mens stasjonen på Senja ble tatt i bruk i februar 2007 . Radarhodet på Senja vil erstatte den 40 år gamle Marconi-radaren på Gumpen i Sørreisa. Anlegget på Njunis i Dividalen i Målselv stod ferdig i oktober 2007. Totalkostnaden for alle stasjonene er 1,6 milliarder kroner. 3/4 av kostnadene dekkes av NATO.

Selve radarhodet som veier 20 tonn er av typen Selex RAT-31 SL/N. Det er en meget avansert tredimensjonal radar med høy oppløsning og en rekkevidde på opptil 450 km. 

## Referanser
Nedre Stjørdal

Nedre Stjørdal var en norsk kommune i Nordre Trondhjems amt som eksisterte fra 1850 til 1902.

I 1850 ble Stjørdalen formannskapsdistrikt (kommune) delt i Nedre og Øvre Stjørdal, etter de samme grensene som delingen av Størdalen prestegjeld. Nedre Stjørdal ble også et tinglag under Stjør- og Verdal herredsrett og Frostating lagmannsrett, og et lensmannsdistrikt under Inntrøndelag politidistrikt.

I 1902 ble Nedre Stjørdalen herred delt i tre, så Lånke, Skatval og Stjørdal ble opprettet som egne herreder. Samtidig ble skrivemåten endret til Stjørdal, i ubestemt form. Inndelingen innen kirken, rettsvesenet og politiet ble uforandret.

I 1962 ble Stjørdal, Lånke og Skatval kommuner (i Nedre Stjørdal) slått sammen med Hegra kommune (i Øvre Stjørdal) til den nye Stjørdal kommune. Meråker (i Øvre Stjørdal) forsatte som egen kommune. I 1973 ble også inndelingen av lensmannsdistriktene endret, så de samsvarte med kommunegrensene, heretter Stjørdal og Meråker lensmannsdistrikter.

## Se også
*Liste over ordførere i Nedre Stjørdal
*Værnes gamle prestegård

## Referanser
Earl Krugel

**Earl Krugel** (født 24. november 1942, død 4. november 2005) er kjent som vestkystskoordinator for Jewish Defence League. I 2001 ble han arrestert sammen med organisasjonens formann, Irv Rubin, for å ha planlagt angrep mot Muslim Public Affairs Council og Kong Fhad Moskéen i Los Angeles, samt kontorene til kongressmann Darrell Issa. Rubin tok livet sitt før saken kom opp, mens Krugel ble dømt til 20 års fengsel i september 2005. I november samme år ble han angrepet av medfanger og slått ihjel av et medlem av den rasistiske organisasjonen Aryan Brotherhood.

## Referanser
Globus II

**Globus II** (**Have Stare**, **AN/FPS-129**) er en radar beliggende på Vårberget i Vardø, driftet av Etterretningstjenesten.

Radaren ble plassert i Vardø i 1999. 

## Oppgaver
* Overvåke, følge og kategorisere objekter i verdensrommet
* Overvåke Norges interesseområde i utlandet
* Samle inn informasjon til bruk innen forskning og utvikling

## Historie
Mot slutten av 1980-årene innledet USA og Norge et samarbeid om å sette opp en radarstasjon i tillegg til den Luftforsvaret hadde på Vårberget. Dette samarbeidet ble brutt og amerikanerne satte i 1995 opp radaren som ble kalt Have Stare, på flybasen Vandenberg i California. I 1997 ble norske og amerikanske myndigheter enige om å flytte Have Stare til Vardø, og radaren ble tatt ned sent i 1998. Flyttingen skjedde 1999 og radaren var operativ igjen i 2001, noen sier 2003.

Radaren er utviklet i USA. Ettersom radaren befinner seg rundt 40 km fra den russiske grensen, der Russland har store militære baser, har det ført til flere diplomatiske belastninger mellom Norge og Russland. En tidligere direktør for testing og evaluering av våpensystemer i USA, Philip Edward Coyle III, hevder at Globus II har en viktig rolle i USAs anti-ballistiske missilforsvar. Lokaliseringen av radaren nær de russiske testområdene for ICBM og SLBM, gjør anlegget i stand til å bygge opp en database over de russiske missilers og stridshoders  forskjellige signaturer med stor presisjon, slik at nøyaktig identitet kan fastslås, inkludert forskjellen mellom virkelige stridshoder og narremål.

Under en storm i år 2000, ble radarkuppelen som dekker antennedisken revet av slik at antennens stilling kom til syne. Det viste seg da at den var rettet direkte mot Russland.Fra lokalavisen ble kommentaren da slik: "Jeg er ikke ekspert, men jeg trodde retningen mot verdensrommet var opp mot himmelen".
Den offisielle forklaringen fra Etterretningstjenesten var at antennen pekte mot Russland ved en ren tilfeldighet. 

Den russiske generalen Leonid Ivasjov sa på *[[Dagsrevyen]]* sommeren 2000 at Russland har programmert taktiske atomvåpen til å angripe Vardø-radaren. Den uavhengige russiske forsvarseksperten Pavel Felgenhauer hevdet i et intervju med NRK at radaren irriterer russiske myndigheter .

## Referanser


## Kilder
* A GLOBUS II / HAVE STARE SOURCEBOOK, fra Federation of American Scientists, fas.org (PDF-fil)
St. Olav domkirke (1973–2014)

**St. Olav domkirke** i Trondheim var Trondheim katolske stifts domkirke. Bygget var den katolske kirkes andre kirkebygg på stedet og ble revet i 2014. 

Menigheten ble opprettet i 1902 og flyttet inn i den nedlagte lokomotivvognhallen til Trondheims første jernbanestasjon, som lå på samme sted, like ved Elgeseter bro. Den ombygde vognhallen tjente som menighetens kirke, tilsluttede bygninger som prestebolig, skole foreningslokale. Menigheten vokste og en større kirke trengtes. Den ble tegnet av arkitekt Per Kartvedt og regnes som en av hans hovedverk. Den ble innviet i 1973 og var et omstridt bygg på grunn av sin relativ radikal-modernistisk utforming. Håkon Bleken skapte mosaikkveggen bak alteret og Korsveien. 

Siden 1973 hadde menigheten vokst ytterligere, og stiftet hadde i 2007 i underkant av 2000 medlemmer i Trondheim og omkring 6000 i nærregionen. I flere år hadde kirken vært for liten for menigheten, og manglet tilstrekkelig isolasjon. Videre hadde den bygningsmessige forfatningen blitt for dårlig, blant annet problematiske rustangrep på stålkonstruksjonen.

Midlertidig rivingstillatelse ble gitt første gang så tidlig som i 1994, men biskop Georg Müller skrinla alle planer om ny kirke. Etter Müllers avgang i 2009 opprettet biskop Bernt Ivar Eidsvig en byggekomité, ledet av sogneprest (pater) Egil Mogstad. I mai 2010 kunngjorde Eidsvig at Eggen Arkitekter AS i Trondheim hadde fått oppdraget med å bygge ny kirke. Disse planene forutsatte at kirken fra 1973 ble revet. Dette rivearbeidet skulle etter planen bli igangsatt i april 2014, men ble først iverksatt etter at kirken ble desakralisert i en egen seremoni 25. mai 2014. Dagen etter, mandag 26. mai, startet rivingen med demonteringen av Håkon Blekens fondvegg bak alteret. Blekens mosaikk er utstilt på Trøndelag Folkemuseum, mens korsvegen ble flyttet til Nidarosdomens langskip.

Mens byggingen av den nye kirken pågikk, benyttet menigheten Foreningslokalet som interimkirke. Foreningslokalet er et menighetshus som ble bygget før kirkebygget fra 1973.

## Referanser
Loret Miller Ruppe

**Loret Miller Ruppe** (født 1936, død 7. august 1996) var en amerikansk politiker og diplomat. Hun var i deler av sitt liv bosatt i Bethesda, Maryland, gift med tidligere kongressmann Phil Ruppe fra Michigan. Loret Miller Ruppe ble utnevnt til ambassadør ved Amerikas forente staters ambassade i Norge av George H.W. Bush i 1989. Ruppe døde i 1996 av livmorkreft.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Peace Corps biography
Strinda videregående skole

**Strinda videregående skole** er en offentlig videregående skole på Tyholt i Trondheim kommune.  Skolen har cirka 1100 elever og 170 ansatte. Skolen tilbyr fem utdanningsprogram, både studieforberedende og yrkesfaglige utdanningsprogram:

## Utdanningsprogram
### Studieforberedende utdanningsprogram
*Idrettsfag
*Studiespesialisering
**Programområde for realfag
**Programområde for språk, samfunnsfag og økonomi
*Helsefag med studiekompetanse - HESK
### Yrkesfaglige utdanningsprogram
*Helse- og oppvekstfag 
*Restaurant- og matfag 
*Elektrofag og datateknologi

## Fortid og fremtid

Skolen ble etablert høsten 1933 av Strinda kommunestyre, som en 1. middelskoleklasse som hadde ettermiddagsundervisning på Berg skole. Den ble administrert av Berg skoles ledelse og fikk sin undervisning av denne skolens lærere. I 1934 fikk skolen navnet *Strinda kommunale middelskole*, lokaler ble leid av Gerhard Schønings skole i Trondheim kommune. I 1955 flyttet skolen til nytt bygg på Tyholt i Strinda kommune. Elevmassen besto av realskole- og gymnaselever. Skolen ble rent gymnas 1965. Som følge av loven om videregående opplæring i 1977, fikk skolen navnet *Strinda videregående skole*. Skolen fikk nytt tilbygg i 1979, med kantine, bibliotek, lesesal, scene og klasserom.
Sommeren 2011 startet riving og ombygging av skolens gamle bygninger på Tyholt. Samtidig flyttet gamle *Strinda videregående skole* midlertidig over i lokalene til Ringve videregående skole. 

Fylkestinget i Sør-Trøndelag vedtok desember 2008 at flere skoler i Trondheim skulle slås sammen. Ladejarlen videregående skole, Strinda videregående skole samt Helse- og oppvekstfag fra Brundalen vgs. representerer i dag den nye sammenslåtte skolen Strinda videregående skole. Høsten 2013 flyttet man inn nytt skolebygg. 

### Skolebygg
*1933 – lokaler på Berg skole
*1934 – lokaler på Gerhard Schønings skole i Trondheim sentrum
*1955 – nybygde lokaler på Tyholt i daværende Strinda kommune
*1979 – tilbygg med kantine, bibliotek, lesesal, scene og klasserom
*2011 – skolen flyttet inn i midlertidig lokaler Ringve videregående skole
*2013 – Nye Strinda vgs. står klar på Tyholt. Kroppsøvingsalene, kontorfløyfen og tilbygget fra 1979 ble revet, mens den sentrale delen av den gamle bygningen inngår i den nye bygningsmassen. Den nye skolen ble tegnet av NCC Constructions i samarbeid med arkitektfirmaet Link arkitektur.

### Tidligere navn

*1934 – Strinda kommunale middelskole 
*1935 – Strinda kommunale høgre allmennskole 
*1955 – Strinda realskole og gymnas
*1965 – Strinda gymnas
*1978 – Strinda videregående skole
*2010 – Strinda videregående skole, avdeling Strinda

### Rektorer

*1934-1942 Hans Henie
*1942-1945 Alf Munck Bjelke Holtermann
*1945-1947 Finn Børseth (konstituert)
*1947-1964 Torjus Berge
*1964-1983 Finn Berntsen
*1983-2002 Ivar Mjøen (frikjøpt 1999-2002 for å lede INTERREG-prosjektet "Kvalitetsutvikling i opplæring")
*1999-2005 Annbjørg Ulset Evensen (vikar 1999-2002)
*2005-2011 Astrid Gynnild 
*2011-2018 Trond Hofstad (tidligere rektor på Ladejarlen videregående skole)
*2018 - Herdis Floan 

## Eksterne lenker
* Strinda videregående skoles nettsted
Nordtrønderen og Namdalen

***Nordtrønderen og Namdalen*** var en dagsavis som ble utgitt på Namsos fra 1942 til 1994. Den var en fusjon mellom tre tidligere aviser.

Avisen *[[Namdalen (avis)|Namdalen]]* utkom på Namsos fra 1899 til 1942, de første 20 årene med navnet *Namdalens blad*. Avisen *[[Nordtrønderen]]* utkom på Namsos fra 1883 til 1942. Fra februar 1944 til mai 1945 utkom avisen under navnet *Fellesavisen Nordtrønderen og Namdalen*. Avisen Namdalens Folkeblad gikk i 1964 inn i avisen, og avisen byttet da navn til *Fellesavisa*. Den tok tilbake sitt gamle navn i 1977.

Avisen ble ikke stanset under den andre verdenskrig og var dobbelt så stor som konkurrenten ''Namdal Arbeiderblad''. I 1966 hadde *Namdal Arbeiderblad* et opplag på 4 382, mens *Nordtrønderen og Namdalen* hadde et opplag på 5 957. 25 år senere – i 1991 – var NA 3 ganger større enn konkurrenten. Avisen ble den siste tiden drevet som en lokalversjon av *[[Trønder-Avisa]]*, med mye felles stoff.

Marius Hægstad var redaktør av *[[Nordtrønderen]]* fra 1884. Avisa hadde på 1960-tallet to politiske redaktører, en for Venstre og en for Senterpartiet.

## Referanser
Norsk lovkommentar

***Norsk lovkommentar*** (opprinnelig: ***Karnov. norsk kommentert lovsamling***) er et kommentarverk til norske lover utgitt av Gyldendal Rettsdata. Kommentarene i Norsk lovkommentar har henvisninger til rettsavgjørelser, forarbeider, forskrifter og annen relevant juridisk litteratur. 

Norsk lovkommentar har sitt opprinnelige navn etter den danske juristen Magnus Karnov, som utga et dansk kommentarverk under dette navnet. Første norske Karnov-utgave kom i 1994, fra 2001-utgaven gis verket ut under navnet *Norsk lovkommentar*. Gyldendal Rettsdata har siden 1997 hatt forlagsrettighetene til kommentarverket. 

Lovene i bokutgaven av Norsk lovkommentar er på samme måte som i lovsamlingen Norges lover organisert kronologisk, og ikke tematisk som i den danske Karnov. Hver side gjengir lovteksten øverst på siden, med angivelse av notenummer for hver enkelt kommentar, og kommentarene nedenunder. I den digitale versjonen av Norsk lovkommentar er kommentarene innlemmet direkte i lovteksten på rettsdata.no. 

Den nyeste bokutgaven, fra 2008, ble gitt ut i desember 2008. Dette er siste utgivelse av bokutgaven, og Norsk lovkommentar leveres nå kun som elektronisk abonnement.

## Hovedredaktører

De opprinnelige hovedredaktørene til Norsk Lovkommentar var Peter Lødrup, Knut Kaasen og Steinar Tjomsland. 

Professor Peter Lødrup var hovedredaktør fra 3. september 1992 til sin død 16. juni  2010. Professor Knut Kaasen fra 3. september 1992 til 31. mars 2010. Høyesterettsdommer Steinar Tjomsland har vært hovedredaktør siden 3. september 1992 og er den siste av de opprinnelige hovedredaktørene frem til han avsluttet sitt verv i 2023. 

Høyesterettsdommer Arnfinn Bårdsen overtok etter Knut Kaasen 1. april 2010, og var hovedredaktør frem til han ble utnevnt til seksjonspresident i Den europeiske menneskerettsdomstolen i 2023. 

Høyesterettsdommer Aage Thor Falkanger overtok som hovedredaktør etter Peter Lødrup i 2010.

## Referanser
Rettsdatas hjemmeside


## Se også
* Karnovs lovsamling
Svölk

**Svölk** er en hardrock-gruppe fra Trysil. Navnet på gruppa stammer fra uttrykket *svølk*, som er et dialektord for «juling» i Trysil og Østerdalen. 

Bandet ble samlet for første gang i 2003. De ga ut sin første EP i 2005, som de kalte for *Beast Unleashed*, mens deres debutalbum *Svölk* kom fire år senere, og ble relansert i 2011 som *Svölk 'em All* etter at Svölk signerte platekontrakt med Napalm Records.
I 2010 ble låta «52» brukt i den norske filmen *[[Tomme Tønner]]*

Thomas Østerhaug var bassist frem til 2010, da Halstein Røyseland tok over.

## Bandet
* Knut Erik Solhaug – vokal
* Martin Østerhaug – gitar/låtskriver
* Jengt Castral – gitar
* Halstein Røyseland – bass
* Jørgen Seger Haave – trommer

## Plateutgivelser
* 2005: *Beast unleashed* (EP)
* 2007: *Half Past Dead* (singel)
* 2009: *Svölk* (album)
* 2011: *Svölk'em all* (album)
* 2012: *Nights under the round table* (album)

## Eksterne lenker
* 
*
Magnus Karnov

**Søren Magnus Karnov** (1882–1962) var en dansk jurist og landrettssakfører fra Sønderborg. Han er mest kjent for en lovkommentar, Karnovs lovsamling, som utkom fra 1920-årene og senere ble oppkalt etter ham.

Karnov-kommentaren ble i 1990-årene eksportert til Norge, hvor den ble kalt Norsk lovkommentar.

## Referanser
Nationalteatern

**Nationalteatern** startet som et teaterkollektiv i Lund i Sverige i 1969. I 1970 flyttet kollektivet til Göteborg. Etter hvert som kollektivet utvidet seg ble også nedslagsfeltet større, og Nationalteaterns Rockorkester – senere bare kalt Nationalteatern – begynte å spille.

Bandet gikk i oppløsning i 1981, mens teatergruppen ble oppløst i 1994. I 1991 begynte bandet å spille sammen igjen, og de har fortsatt å gjennomføre sporadiske gjenforeningsturneer opp gjennom årene. Nationalteatern regnes som et av de viktigste progressiv rock- og proggbandene i Sverige.

Ifølge Lennart Eriksson i Ebba Grön var Nationalteatern, og særlig 1978-utgivelsen *[[Barn av vår tid]]*, en forutsetning for mye av den svenske punken.

## Medlemmer
*Håkan Nyberg (1980–)
*Håkan Svensson (2002–)
*Kalle Gustafsson Jerneholm (2018–)
*Stefan Missios (2018–)
*Matilda Sjöström (2014–)
*Ulf «Vinyl» Stenberg (2014–)

### Tidligere medlemmer

*Ulf Dageby (1971–2024)
*Andreas Bernström 
*Bengt «Bengan» Blomgren
*Bernt Andersson
*Bertil Goldberg
*Lars Brandeby (1985–2011)
*Lars-Eric Brossner
*Inga Edwards (1969–1972)
*Henrik Sivertsson
*Lars Jacob Jakobsson
*Jussi Larnö

*Anders Melander
*Sonja Lund
*Anna Guttorp
*Peter Guttorp
*Hans Mosesson
*Torsten «Totta» Näslund (1975–1987)
*Pale Olofsson
*Med Reventberg (–2021)
*Anki Rahlskog
*Per Melin
*Hans Wiktorsson

*Peter Wahlqvist
*Håkan Wennberg
*Göran Ekstrand
*Maria Grahn
*Jakob Spärrman
*Jaqee Nakiri
*Kurt Bünz
*Mattias Hellberg (2005–2014)
*Nikke Ström (1976–2014)

## Diskografi
*1972: *[[Ta det som ett löfte, ta det inte som ett hot]]*
*1974: *[[Livet är en fest]]*
*1976: *[[Kåldomar och kalsipper]]* (barneplate)
*1977: *[[Vi kommer att leva igen]]* – sammen med Nynningen
*1978: *[[Barn av vår tid]]* 
*1979: *[[Rockormen]]*
*1980: *[[Rövarkungens ö]]*
*1981: *[[Luffarrock - en lurkmusikal]]* (barneplate)
*1987: *[[Peter Pan (Nationalteatern-album)|Peter Pan]]* (barneplate)
*1988: *[[Greatest Hits (Nationalteatern-album)|Greatest Hits]]*
*1991: *[[Live (Nationalteatern-album)|Live]]*
*2002: *[[Livet är en fest: En samling]]*
*2007: *[[Live 2006]]*
*2007: *[[Klassiker (Nationalteatern-album)|Klassiker]]*

## Eksterne lenker
* 
*
Progg

**Progg** er en forkortelse for den svenske varianten av progressiv rock. Mens begrepet i det meste av verden er knyttet til lange melodier med lange, tematiske partier og avanserte riff, betegner *progressiv* innenfor proggen et progressivt, det vil si venstreradikalt, politisk innhold. Dette behøver ikke nødvendigvis gi uttrykk i politiske tekster og direkte samfunnskritikk, selv om det ofte er tilfelle, men har snarere å gjøre med at man regner seg til en bestemt motkultur.

Musikalsk spenner progg-begrepet vidt, fra visesang og pop til psykedelia, hardrock og reggae. Blant markante representanter for sjangeren kan nevnes Peps Persson, Nationalteatern, Knutna Nävar, Motvind, Dan Berglund, Kebnekaise, Blå Tåget, Hoola Bandoola Band, Nynningen, Fria Proteatern og Jan Hammarlund. De fleste progg-utgivelsene kom på uavhengige selskaper, som Musiknätverket Waxholm, Silence, Musiklaget, Nacksving, Manifest, Proletärkultur. Politisk spenner proggen over det meste av den radikale venstresida, fra anarkister til kommunister og medlemmer av Sveriges kommunistiske parti.  Denne politiseringen ledet til motsetninger innen musikkbevegelsen KFML och KFML(r) og de deler av musikkbevegelsen som var mer hippie-innfluert.

Progg-bevegelsen er først og fremst begrenset til Sverige, men den har også fått enkelte avløpere i andre land. Det danske bandet og kunstnerkollektivet Røde Mor regnes ofte som en del av samme bevegelse. Også såvidt ulike norske band som Undertakers Circus og Frosk regnes iblant til proggen.

Proggens storhetstid regnes å ha vært mellom 1969 og 1985. Men også i dag er det enkelte artister og grupper som iblant regnes til proggen. Blant disse er Lars Winnerbäck, Doktor Kosmos og Cirkus Mirimar. Gamle proggplater, især enkelte singler, går i dag for mange hundre kroner i bruktbutikker og på nettauksjoner.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Progg.se – omfattende sider om proggen før og nå
Andøya Avis

***Andøya Avis*** var en lokalavis som utkom på Andenes i Nordland i perioden 1925 til 1982. Avisen ble etablert av Magnus Andersen, som hadde vært med på å etablere avisen *[[Bladet Vesterålen|Vesterålen]]* på Sortland i 1921. Fra 1979 var *Andøya Avis* knyttet til Norsk Arbeiderpresse (nå A-pressen). 

Avisen gikk konkurs første gang i 1979. Da sikret A-pressen gjennom *[[Nordlys (avis)|Nordlys]]* seg retten til avisnavnet, og forsøkte å relansere avisen.

Samtidig var det stablet på beina en ny lokalavis, *[[Andøyposten]]*, som kom med første utgave 10. august 1979, mens nye *Andøya Avis* kom dagen etter.

En veritabel aviskrig utspant seg, noe som inkluderte etableringen av avisen *[[Øynytt]]* på Sortland. *Andøy Avis* og *Øynytt* ble senere slått sammen, men gikk på ny konkurs i 1982.
St. Josef menighet (Haugesund)

**St. Josef menighet** er Den katolske kirkes menighet i Haugesund og på Haugalandet. Menigheten ble stiftet i 1926 med den daværende Jacob Mangers som sogneprest.  Den er underlagt Oslo katolske bispedømme, og har ansvar for Nord-Rogaland og Sørlige del av Vestland fylke. Dette er den første katolske kirken i Haugesund etter reformasjonen. Sognekirken, St. Josef kirke, ble vigslet 3. november 1933. Byggmester var Leif Johannessen og sogneprest var nederlenderen Hugo van der Vlugt.

Viktig for etableringen av en katolsk menighet var arbeidet til St Fransicussøstrene som drev sykehus og barnehage i Haugesund

## Kirker

### Historisk
I det store geografiske området som utgjør St Josef katolske menighet finner vi flere kirker som ble bygd før reformasjonen, i tillegg til et steinkors på Korshaugen i Haugesund som dateres tilbake til ca år 1000:

* Moster gamle kirke på Bømlo ( ca. 1100)
* Røldal stavkirke i Røldal (ca 1250)
* Avaldsnes kirke (Olavskirken ca 1250) i Karmøy kommune.

Historisk vet vi om flere kirker i det som nå er St Josef menighet, men som det ikke finnes rester av, blant annet en stavkirke på Hauge i Haugesund og en steinkirke på Gard i Haugesund, denne blir nevnt av Snorre.

### St. Josef kirke i Haugesund
Dagens sognekirke, St. Josef kirke, har blitt ombygd to ganger etter at den ble oppført i 1933. Den første ombyggingen skjedde under pater Robert Haunschild mellom 1976 og 1978. Den gang ble tregulvet dekket med tepper og en gylden løper førte fra våpenhuset under alterer til tabernakelet som var i samme farge som teppet.

Under pater Sigurd Markussen i perioden 1998–2004 ble prestegården som ligger øst for kirken hevet, og det ble bygget en ny etasje som inneholdt forsamlings lokale og kjøkken.

Pater Ireneusz (Irek) Zielinski satte i perioden 2004–2009 i gang arbeidet med å erstatte det råtne tregulvet under kirken med et nytt gulv som ble dekket av marmor. Endringene som ble gjort i konstruksjonen under arbeidet med gulvet førte til at alteret som var blitt laget under pater Haunschild måtte forkortes. Ettersom ombygningene var veldig omfattende, med varmluft fra gass, måtte kirken vigsles på nytt i 2004.

I 2020 ble Paweł Wiech sogneprest i St. Josef menighet. Han startet arbeidet med å rehabilitere prestegården på stedet.

I 2021 hadde menigheten rundt 4400 medlemmer fordelt på nesten 50 nasjonaliteter. Den Hellige Messe blir (per 2021) regelmessig feiret på norsk, polsk og vietnamesisk, og periodisk på engelsk og tagalog.

St Josef har et aktivt ​barne- og ungdomsarbeid.

## St. Josef sykehus
Menigheten har ikke tilknytning til det tidligere, katolske St. Josef sykehus i Kristiansand.

## Eksterne lenker
* Hjemmeside
Karnov

**Karnov** kan vise til

*Magnus Karnov, en dansk jurist
*Karnovs lovsamling (kort Karnov), en dansk lovkommentar
*Norsk lovkommentar, tidligere kalt Karnov
*Karnov (videospill), et arkadespill fra 1987
Proporsjon

**Proporsjon** er det sammenlignbare størrelsesforholdet mellom ting, eksempelvis størrelser i forhold til mengde, høyde, bredde, antall, nummer, fordeling og så videre. 

## Proporsjoner i kunst, arkitektur, design o.a.
Alle gjenstander, bilder, byggverk og kropper er satt sammen av enkeltelementer, deler eller størrelser. Størrelsesforholdet mellom delene, altså proporsjonene mellom disse, betyr mye for den visuelle helhetsopplevelsen og inntrykket av samspill mellom de ulike funksjonene i delene. Når man uttrykker at for eksempel en bygning har «gode proporsjoner» menes det at bygningen harmoniserer med omgivelsene, eller at flater og volumer i bygningen passer til hverandre, er vel koordinerte og til sammen virker visuelt tiltalende på tilskueren. Et begrep som på denne måten brukes om forskjellige bygningsformer fra ulike epoker, kan ikke bli entydig uten at man går dypt i estetisk teori.

Utgangspunktet for drøftingen av begrepet kan finnes i aritmetikkens og geometriens historie; dagliglivets praktiske mengdelære og filosofenes videre abstrahering. Menneskene var nødt til å utvikle nummer og system for å ordne sine omgivelser.

Når det gjelder flagg er det strenge regler for hvordan proporsjoner mellom høyde og bredde skal stå i forhold til hverandre. Det norske flagget har 16:22 som proporsjon mellom høyde og bredde . 

## Proporsjon i matematikk
I matematikken er proporsjon definert som «likhet mellom to tallforhold», uttrykt ved formelen (a:b) = (c:d). For eksempel (22:11) = (4:2). To størrelser er proporsjonale hvis forholdet mellom dem er konstant selv om størrelsene øker.  

Når et objekt har en konstant hastighet, er de strekningen som objektet har beveget seg, proporsjonalt med den tiden som er brukt. Hvis objektet dobler farten, dobles også lengden på tilbakelagt strekning.

## Proporsjon i strafferetten
Innen strafferetten handler proporsjonalitetsprinsippet om at det skal være et rimelig forhold mellom straffen, gjerningspersonens skyld og forbrytelsens alvorlighetsgrad.  

## Proporsjonell valgordning
I Norge har vi en proporsjonal valgordning hvor kandidater velges i forhold til antall stemmer de eller deres valgliste får. Dette står i motsetning til det britiske parlamentsvalgsystemet, hvor det er flertallsvalg i enmannskretser.  

## Se også

*Estetikk
*Det gylne snitt
*Format
*Komposisjon
*Proporsjonalitet
*Forholdsmessighetsprinsippet

## Eksterne lenker
*
Ofotens Tidende

***Ofotens Tidende*** var en avis som kom ut i Narvik i Nordland i perioden 1899 til 2000.

Avisa ble grunnlagt av den kvenske typografen Isak Wilhelm Taavonike Johansen, og første utgave kom ut 13. mai 1899 med undertittelen «Upolitisk nyheds-og avertissementsblad for Ofoten». I begynnelsen kom avisa ut ukentlig, men samme år økte man til to utgivelser i uka. Et nytt eierskap i 1902 tok sikte på å gjøre avisa til dagsavis, men planene ble aldri realisert, og etter en liten periode med tre utgivelser i uka gikk man i 1906 tilbake til to, før man i 1929 igjen økte til tre utgivelser i uka.

Carl Næsje kom inn som avisas redaktør i 1910 og forble redaktør til sin død i 1948. Etterkommerne overtok da redaksjonen, og fortsatte å prege avisen frem til den gikk inn.

I 1924 ble avisen partiavis for Høyre og Frisinnede Venstre, og i 1927 lå opplaget på 3000 eksemplarer. Under andre verdenskrig var avisen den eneste av byens fire aviser som ikke gikk inn, og den forble Narviks største avis frem til 1957/58, da Arbeiderpartiets *[[Fremover]]* overtok. Begge hadde da et opplag på rundt 6000 eksemplarer.

I sitt siste fulle driftsår 1999, hadde avisa et opplag på 3606 eksemplarer (mot *Fremover*s 10 114 eksemplarer), og hadde i flere år vært et underskuddsforetagende, særlig etter at kommunale institusjoner sluttet å annonsere. Nedleggelsen skjedde ikke uten motstand, og mange fryktet at A-pressens *Fremover* ville få for stor dominans. At nedleggelsen skjedde dagen etter at A-pressen la ned *[[Bladet Harstad]]*, førte til spekulasjoner om *Ofotens Tidende* ble lagt ned av eieren Harstad Tidende Gruppen AS mot at *[[Harstad Tidende]]* slapp konkurranse fra A-pressens *Harstad* i Harstad.

Primo februar 2007 gjenoppsto avisen som nettutgave, til protest fra tidligere eier. Våren 2009 ble nettavisen lagt ned grunnet manglende inntekter. I januar 2010 startet nok en nettutgave opp, som *Ofotens Tidende 2.0*. Med 2.0-versjonen satset Ofotens Tidende på brukergenerert innhold. Grunnet uenighet med forrige utgivere angående navnebruken, endret nettavisa navn til *[[Ofotingen]]*. I 2015 revitaliserte Ofoting bruken av navnet Ofotens Tidende som en seksjon med historiske tilbakeblikk med relevans til Ofoten-regionen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avis-sjakkens bønder, en kronikk av Johann Roppen
* Ofotens Tidende som Ofoting
Stein Håland

**Stein Håland** (født 27. mai 1952, død 9. juli 2009) var ordfører i Spydeberg kommune fra 1996 til 2009. Han representerte Senterpartiet, og var også medlem av Senterpartiets hovedstyre fra 2007 til 2009. Spydeberg hadde direkte ordførervalg i 2005, da fikk han 55% av stemmene.

Stein Håland hadde vært leder av Noregs Bygdeungdomslag.  I ungdommen var han på en studiereise til 13 afrikanske land som kom til å bety mye for ham senere. I 1993 ble han ansatt i gruppesekretariatet til Senterpartiet på Stortinget som rådgiver for partiets representanter i finanskomiteen. Etter to år fikk han permisjon fra stillingen for å bli ordfører i hjemmekommunen.
 
Håland døde av hjertestans mens han kjørte traktor, trolig på vei hjem.

## Referanser
Hoola Bandoola Band

**Hoola Bandoola Band** er et band grunnlagt i Malmö i Sverige av Mikael Wiehe, Björn Afzelius og Peter Clemmedson, og regnes som et av de viktigste bandene innen den svenske proggmusikken. Navnet tok de fra en Donald Duck-film, der en mengde maur gikk til angrep på Donalds piknikkurv med kampropet *Hoola Bandoola*.

Bandet var ikke opprinnelig spesielt politisk, men ble påvirket av sin tid, og flere av bandets låter regnes i dag blant de fremste klassikerne innen svensk politisk musikk. De var samtidig progg-bandet på 1970-tallet med størst kommersielt gjennomslag. Åge Aleksandersen uttalte at bandets suksess og svenske tekster var utslagsgivende for at han begynte å synge på norsk. 

Etter at bandet ble oppløst i 1976 startet både Afzelius og Wiehe på det som etter hvert skulle bli meget suksessrike solokarrierer. Bandet hadde en kort gjenforening i 1996, og samlet seg også til en konsert etter at Afzelius gikk bort i 1999. Sommeren 2011 var de igjen gjenforent for en turné, der de blant annet besøkte Oslo.

## Medlemmer
*Björn Afzelius – sang, gitar, slagverk
*Peter Clemmedson – gitar, sang, banjo, primdomra, munnspill
*Arne Franck – bass, el-gitar, sang
*Per-Ove Kellgren – trommer, sang
*Povel Randen – sang, piano, gitar, trombone, trekkspill
*Håkan Skytte – slagverk
*Mikael Wiehe – sang, gitar, fløyte, sopransax, piano

## Diskografi
**Studioalbum**
**[[Garanterat individuell]]* (1971)
**[[Svit för P.]]* (1972)
**[[Vem kan man lita på?]]* (1972)
**[[På väg]]* (1973)
**[[Fri information]]* (1975)

**Livealbum**
**[[…för dom som kommer sen]]* (1999)

**Samlingsalbum**
**Hoola Bandoola Band 1971 - 1976* (1980)
**[[Country Pleasures]]* (1996)
**Ingenting förändras av sig själv* (1996)
**Samlade 1971–1976* (2004)
**1971–2011* (2011)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Fanside
Buholmråsa fyr

**Buholmråsa fyr** ligger i Osen kommune i Trøndelag.

Fyret står på Sønnaholmen, nær bygda Setervika og er med på å markere sørenden av det åpne havområdet Folda. Fyret ble opprettet i 1917 og har en høyde på 23,5 meter. Fyret lyser 17 nautiske mil. Selve fyrtårnet er rødt med ett hvitt belte. Radiofyret ble opprettet i 1965 og har en rekkevidde på 20 nautiske mil.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Buholmråsa fyr, fra nettstedet fyr.no
*
Fotballstadioner i England

Dette er ei liste over engelske fotballstadioner, rangert etter kapasitet.

Lista inkluderer 128 klubber i de 4 øverste divisjonene i det engelske ligasystemet for herrer og den øverste divisjonen for kvinner i sesongen 2025/2026. Lista inneholder i tillegg andre stadioner med en kapasitet på minst 5000 tilskuere.
Millennium Stadium, med en kapasitet på 73 931 tilskuere, ligger i Wales og er ikke med på lista, siden ingen av de walisiske klubbene i det engelske ligasystemet spiller der. 

## Eksisterende stadioner

## Fremtidige stadionanlegg

## Tidligere stadionanlegg

## Se også
*FA Premier League
*The Football League
*Liste over fotballstadioner etter tilskuerkapasitet
*Fotballstadioner i Skottland

## Referanser




## Litteratur
* *[[Sky Sports Football Yearbook]]*, ISBN 0-7553-1526-X
* *Non League Club Directory*, ISBN 1-869833-54-6
* *Groundhopping Informer*, ISBN 978-3-89784-274-8

## Eksterne lenker
* Football Grounds Guide
* World Stadiums 
* Fußballtempel
* Stadionwelt
Bladet Harstad

**Bladet Harstad** var en lokalavis som utkom i Harstad i Troms. Avisa var eid av flere aviser innen A-pressekonsernet og ble etablert som konkurrent til Harstad Tidende. Avisa utkom første gang høsten 1996 som ukeavis, med Bente-Lill Dankertsen som ansvarlig redaktør, men økte snart utgivelsesfrekvensen til tre dager i uka. Avisa ble lagt ned år 2000.

Opplaget i 1999 som var avisas siste driftsår, var vel 2400 eksemplarer. Da var Frank R. Roksøy avisens ansvarlige redaktør. 

Avisa ble lagt ned dagen før Ofotens Tidende ble lagt ned. Mange ser på de to avisnedleggelsene som et samarbeid mellom eierne, A-pressen og Harstad Tidende Gruppen AS, som dermed sikret hver sin monopolavis i de to byene.

## Eksterne lenker
* Avis-sjakkens bønder, en kronikk av Johann Roppen
Dyskalkuli

**Dyskalkuli**, blir også omtalt som **tallblindhet**, **talldysleksi** eller **matematisk dysleksi**, er en samlebetegnelse på medfødte vansker med tallforståelse og behandling av tall. Dyskalkuli kan avdekkes gjennom utredning mot en diagnose.

Tilstanden dyskalkuli kommer inn under samlebegrepet matematikkvansker eller lærevansker i matematikk, men er ikke knyttet til intelligens eller svake kognitive evner. Personer med dyskalkuli som ikke blir avdekket, kan oppleve manglende mestring, mentale sperrer for fagområdet og kjenne på vansker med læring av regning og matematikk. Tilpasset opplæring krever forståelse for tilstanden og tålmodighet i undervisningen.

## Kjennetegn
Et generelt kjennetegn på dyskalkuli er vanskeligheter med å forstå størrelsen av abstrakte mengder. At 3 er større enn 2 er én ting, men det kan bli vanskeligere å forstå at 2+3 er mindre enn 10. Visuelt sett kunne det være lik 23. Koblingen mellom den abstrakte mengden tallene representerer og tallene selv er ofte svak. Personer med dyskalkuli vil forstå at 6 er 6, men har problemer med å legge sammen og trekke fra tall.

Eksempler på problemer personer med dyskalkuli opplever er vansker med å huske begreper, løse matematiske problemer og forstå matematiske konsepter. De kan ha manglende eller ingen retningssans, og problemer med å skille høyre fra venstre, breddegrad fra lengdegrad, horisontal fra vertikal og lignende. Dette gjelder ikke alle; mange sliter mer med systemer og har dermed problemer med å lære seg gangetabellen, klokka, rutetider o.l. Dette skyldes ikke nødvendigvis evnen til å lære dette, men hvor i hjernen disse konseptene innlæres. Det gjelder da å finne ut hvor i hjernen eleven lærer, og forsøke å nå dette punket. En elev som feks er sterk i engelsk vil kanskje kunne lære matematiske begreper og konsepter på engelsk i stedet for norsk. 

Korttidshukommelsen er gjerne dårlig når det gjelder abstrakte begreper, og det samme gjelder evnen til å bearbeide dem. En skoleelev med dyskalkuli har gjerne dårlige karakterer i matte og naturfag, på tross av gode karakterer i andre, mer konkrete fag.

Det som kan være vanskelig med dyskalkuli er at da dette er en lærevanske som gir seg utslag på ulike måter hos de som har det, noe som fører til at det kan være vanskeligere å oppdage den.

## Se også
* Dysleksi, eller ordblindhet
* Matematikkvansker

## Referanser


## Eksterne lenker
* dysleksinorge.no: Dette er dyskalkuli
* statped.no Kjennetegn på spesifikke matematikkvansker (dyskalkuli)
* Universitetet i Stavanger Hva er dyskalkuli?
Brattvær

**Brattvær** er et fiskevær og en tidligere kommune i Møre og Romsdal fylke. Kommunen ble etablert med 973 innbyggere da Edøy kommune ble delt i tre 1. januar 1915 (Brattvær, Edøy, Hopen).

1. januar 1960 ble Brattvær, Edøy og Hopen kommuner igjen slått sammen til en enhet, denne gang med navnet Smøla kommune. Brattvær hadde på dette tidspunktet 1&nbsp;361 innbyggere.

Kommunen er oppkalt etter fiskeværet Brattværet.

## Referanser