open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fylkesvei 450

**Fylkesvei 450** (**Fv450**) går mellom Ålgård i Gjesdal og Nomeland i Valle, samt mellom Rotemo i Valle og Ofte i Tokke.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei 45. Etter at regionsreformen 2010 trådte i kraft har den status som fylkesvei.

Strekningen mellom Svartevatn og Nomeland, *Suleskarveien*, er sekundær fylkesvei. Denne var fylkesvei også før riksveireformen i 2010, fordi strekningen hadde for dårlig standard til å bli benevnt riksvei. Fjellveien mellom Suleskar og Brokke i Setesdal er sommeråpen fra slutten av mai til 1. november. I 2023 åpnet den 26. mai. Fylkesvei 450 (med veien Svartevatn–Rotemo) anbefales for reise Oslo–Stavanger av en del veisøkfunksjoner, for eksempel Google Maps.

I 2019 ble fylkesvei 975 (Vest-Agder), fylkesvei 987 (Vest-Agder) og fylkesvei 337 (Aust-Agder) del av veien, og veiens nummer ble endret fra 45 til 450.

## Lengde
Fylkesvei 450 har en samlet lengde på 200,5&nbsp;km (unntatt veiarmer og felles trasé med riksvei 9). Distansen er fordelt på:
*Rogaland: 53,3&nbsp;km
*Agder, fra fylkesgrensen til til Nomeland: 74,2&nbsp;km
*Agder, fra Rotemo til fylkesgrensen: 20,3&nbsp;km
*Telemark: 52,7&nbsp;km

## Kommuner og knutepunkter
###### 

###### 

 

----
Erstattet av riksvei 9

 

 

----

###### 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 38

**Fylkesvei 38** (**Fv38**) går mellom Åmot i Vinje og Kragerø. Veien (unntatt felles trasé med riksvei 41) er 144,4&nbsp;km lang.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

 

----
Erstattet av riksvei 41

----

*Arm til Søgarden (80 m)

 

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 40

**Fylkesvei 40** (**Fv40**) går mellom Geilo i Hol og Larvik.

Veien var tidligere skiltet riksvei 8 (før 1992 da E8 ble innført).

## Kommuner og knutepunkter
###### 

 

 
 

 

 

 

###### 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 55

**Fylkesvei 55** går mellom Vadheim i Høyanger og Dragsvik i Sogndal og mellom Stedje (Sogndalsfjøra) i Sogndal og Lom. Strekningen mellom Lom og Gaupne er nasjonal turistvei **Sognefjellet**. Veiens lengde er 215,4&nbsp;km, hvorav 77,7&nbsp;km Vadheim–Dragsvik og 137,7&nbsp;km Stedje–Lom.

I gjennomsnitt 600 kjøretøy passerer Sognefjellet daglig i månedene mai-september, i juli er trafikken oppe i 1&nbsp;100 i døgnet (tall for årene 2002–2011). Sognefjellet er vinterstengt og åpner normalt i månedsskiftet april/mai (i 2010 1. mai).

## Historikk

Arbeidet med vegen over Sognefjellet tok til i 1936 da Sosialdepartementet ønsket å sysselsette arbeidsløse ungdommer, 100 fra Sogn og Fjordane såvel som 100 fra Oppland. Den åpnet den 16. juli 1938 og var med sine 1440 meter over havet, den tids høyeste bilvei i landet. Sognefjellsveien fra Turtagrø til Krossbu var bare 20&nbsp;km.

Strekningen mellom Vadheim og Dragsvik var opprinnelig del av riksvei 13.

Før regionsreformen trådte i kraft 1. januar 2010 var veien del av riksvei 55. I 2010–2019 var delen Dragsvik–Stedje riksvei 55, men fra 2020 del av riksvei 13.

## Nasjonale turistveier
 *[[Nasjonal turistvei]] Sognefjellet*, 108&nbsp;km lang, går hovedsakelig i retning nordøst–sørvest og følger dalfører mellom Breheimen og Jotunheimen. Den forlater riksvei 15 nær Lom stavkirke og følger Bøverdalen til Røysheim og videre opp Leirdalen og Breiseterdalen til Krossbu og Sognefjellshytta der Fantesteinen markerer veiens høyeste punkt. Herfra går veien videre over Sognefjell til Turtagrø og videre ned Bergsdalen og Fortunsdalen til Skjolden og videre langs nordsiden av Lustrafjorden til Gaupne.

Sammen med fylkesvei 613 har dessuten strekningen mellom Sogndal og Dragsvik fått status som *[[Nasjonal turistvei]] Gaularfjellet*. Denne turistveien er 84&nbsp;km lang.

## Veien videre
Veien forlater Gaupnefjorden i retning sørvest og passerer Hafslo og Sogndal, videre langs nordsiden av Sogndalsfjorden og Sognefjorden forbi Hermansverk og Sogndal til Hella og med ferge over Fjærlandsfjorden. Den følger nordsiden av Sognefjorden videre vestover fra Dragsvik og Sogndal til Lånefjorden, derfra går den i tunnel til Høyanger og videre langs Sognefjorden igjen til Vadheim der den møter E39.

## Foreslått ombygging
Det er foreslått to tunneler, Sognefjelltunnelen (Fortun–Bøverdalen, 24&nbsp;km) og en tunnel Årdal–Fortun (20&nbsp;km). Tilsammen kan det gi en fergefri helårsåpen vei mellom Bergen og Trondheim gjennom Luster og Lom, og den vil være kortere enn alternativene om Nordre Land/Lillehammer (Fylkesvei 250, 150&nbsp;km lengre) eller Strynefjellet (Europavei 39 og riksvei 15 inkl. en ferge, 80&nbsp;km lengre) eller over Molde (Europavei 39 med fire ferger, 70&nbsp;km lengre). Sammen med en tunnel Vågåmo–Dovre, blir veiavstanden Bergen–Trondheim mindre enn 600 km.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

 *Nasjonal turistvei Sognefjellet*

 

###### 

 
* Ferge fra Hella
* til Dragsvik (10 min, 1-2 turer/time)
----

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Fergeinfo Hella-Dragsvik
* Fotos taget langs RV55, især oppe på Sognefjellet
Fylkesvei 51

**Fylkesvei 51** (tidligere **Rv51**) går mellom Randen i Vågå og Gol. Veien er vinterstengt over fjellovergangen Valdresflye, mellom Maurvangen og Beitostølen.

## Nasjonal turistvei
 Strekningen mellom Hindsæter i Vågå og Garli i Øystre Slidre har fått status som *[[Nasjonal turistvei]] Valdresflye* med en lengde på 46&nbsp;km.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

 *Nasjonal turistvei Valdresflye*

* Heimdalsmunnen bom for fjellovergang

* Lykkjenuten bom for fjellovergang

* Garli, bom for vinterstengning

 

* Fossen camping

###### 

## Referanser



## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* 
*
Riksvei 52

**Riksvei 52** (**Rv52**) går mellom Borlaug i Lærdal og sentrum i Gol. Veiens lengde er 79,3 km, hvorav 17,6 km i Vestland og 61,7 km i Buskerud.

Før forvaltningsreformen trådte i kraft den 1. januar 2010 hadde veien status som stamvei.

Ved Bjøberg på fjellovergangen passerer i gjennomsnitt 1184 kjøretøy i løpet av et døgn. I juli er trafikken oppe i 2200, mens den i januar er nede i 600 kjøretøy. Over Hemsedalsfjellet er 30 % av trafikken tunge kjøretøy, antallet tunge kjøretøy er doblet etter at Lærdalstunnelen åpnet og riksvei 52 har mest tungtrafikk av fjellovergangene mellom Oslo og Bergen. 

Det planlegges utbedring på en del steder langs veien i perioden 2021–2028.

## Bakgrunn
For bygdene i indre Sogn var veien over fjellet til Hemsedal den korteste forbindelsen til Østlandet, og med Bergensbanen fra 1909 ble Gol et viktig knutepunkt. Høyeste punkt er 1170 moh og det var vanskelig å holde veien åpen for vanlig biltrafikk om vinteren. Veien var opprinnelig vinterstengt. I 1930 ble det tatt i bruk beltebiler produsert av Citroën tatt i bruk på vinterføre. Beltebilene gikk i rute mellom Bjøberg i Hemsedal og Breistølen i Lærdal til 1942 da mangel på drivstoff og reservedeler under andre verdenskrig gjorde at driften ble innstilt. Beltebilene holdt en fart på rundt 20 km/t. Fra april 1940 ble eksperimentert med en unik «flyslede», en propelldrevet farkost på ski. Flysleden ble utviklet lokalt og med en fart opp til 80 km/t krysset den fjellet på en halv time. Etter et par års drift ble flysleden beslaglagt av den tyske okkupasjonsmakten. Kristin Ese oppgir at Citroën-beltebilen fikk mellom Tuv i Hemsedal og Borlaug i Lærdal. Beltebilen hadde plass til 8 passasjerer og i kombinasjon med vanlige rutebiler på begge sider fikk turen mellom Lærdalsøyri og Gol på knapt 10 timer. 

Brøytebilen «Eddie» ble fra 1932 brukt på Hemsedalsfjellet og den beltegående snøfreseren «Peter» (av merket Konrad Peters) ble tatt i bruk etter andre verdenskrig.  «Eddie» var en «traktorbil» og ble brukt mellom Borlaug og Breistølen. Det var umulig å brøyte hele Hemsedalsfjellet med det utstyret som fantes den gangen. Brøytingen med «Eddie» begynte på Breistølen for å utnytte unnabakken og snøplogen var skråstilte på venstre side slik at snøen kunne dyttes utfor veien. «Eddie» ble brukt til andre verdenskrig og ble i 1976 satt i stand til representasjonsformål. Snøfresen «Peter» ble kjøpt i januar 1939 og stasjonert på Nystova tenkt som supplement til brøytebilen på Filefjell. «Peter» ble satt inn for å åpne Hemsedalsfjellet våren 1940 og fikk der motorstopp og ble stående midt på veien. «Peter» var for tung til å flytte og mangel på reservedeler gjorde at veien ble lagt om rundt snøfresen. Fra rundt 1950 ble veien over Hemsedalsfjellet holdt åpen gjennom vinteren.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

 Hemsedalsfjellet (Borlaug - Storeskard bom)

###### 

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 62

**Fylkesvei 62** (**Fv62**) går mellom Hjelset i Molde og Sunndalsøra i Sunndal.

Tidligere gikk den langs Fannestranda inn til Molde sentrum, men denne strekningen er nå en del av Europavei 39. Mellom Øksendal og Sunndalsøra går veien gjennom den 5966 meter lange Øksendalstunnelen.

Hele traséen: Hjelset (X E39) – Kleive – Eidsvåg i Romsdal – Eidsøra – Sunndalsøra (X Rv70).

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* Vegliste Møre og Romsdal
*
Fylkesvei 65

**Fylkesvei 65** (**Fv65**) går mellom Betna i Heim og Orkanger i Orkland.

Veien forlater E39 ved Betna og går i retning sydøst til Skei, deretter østover forbi Rindal til Storås og videre nordover langs Orkla forbi Fannrem til Bårdshaug der den møter E39 igjen.

## Historikk
Opprinnelig var strekningen riksvei, og gikk mellom Beiteråsen i Tingvoll og Klettkrysset i Trondheim. med en lengde på 150,2 km uten ferge.

Da europavei 39 ble opprettet 2000 ble strekningen mellom Beiteråsen og Betna i Halsa, og mellom Forve bru i Orkdal og Klettkrysset del av E39. Strekningen mellom Thamshavn i Orkdal og Udduvoll i Melhus fikk betegnelsen fylkesvei 800 da den ble erstattet av en motortrafikkvei 2005.

Da regionsreformen trådte i kraft 1. januar 2010 ble veiens status endret fra riksvei til fylkesvei.

Da E39 ble flyttet til Harangen 2. oktober 2015 fikk strekningen mellom Forve bru og Bårdshaug sitt opprinnelige nummer tilbake, nå som *fylkesvei* 65. Veiens lengde i Trøndelag ble dermed forlenget fra 33,2&nbsp;km til 38,4&nbsp;km. Da Halsa ble del av Heim kommune 2020 ble 7,2&nbsp;km overført fra Møre og Romsdal til Trøndelag.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

###### 

 

 

###### 

 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kartverkets norgeskart
* Vegvesenets vegkart 
* Vegliste Møre og Romsdal
*
Fylkesvei 72

**Fylkesvei 72** (**Fv72**) går mellom Berg i Verdal og riksgrensen ved Styggdalen.

Den tar av fra E6 på Berg og går i retning sørøst gjennom Inndalen til Sandvika og derfra nordover til Åbo grense. I Sverige går veien videre til Järpen.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei. Armen fra Sandvika til Sandvika grense hadde opprinnelig eget nummer fylkesvei 756, etter at Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 ble den del av Fv72.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

*Ingen tollstasjon. Forbudt å ta med varer over grensen som må deklareres.
* Okseauget/Styggdalen grense
* (Sverige) til  Järpen

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Riksvei 73

**Riksvei 73** (**Rv73**) er en norsk riksvei som går mellom tettstedet Trofors i Grane kommune og riksgrensen i Hattfjelldal.

Veien mellom Fellingfors (i dag ved E6) og Storvatnet på grensa mellom Grane og Hattfjelldal var bygd før 1880, og sto ferdig til Hattfjelldal i 1886. Veien ble utbedret mellom 1894 og 1898, og også sist på 1930-tallet. Veien fra Hattfjelldal via Krutådalen til riksgrensen mot Sverige ble ferdig først rundt 1950. Riksvei 73 er 67,6&nbsp;km lang.

Veien går over Krutfjellet, en værutsatt fjellovergang, som tidvis er stengt på grunn av vanskelige vær- og føreforhold.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

 Krutfjell

## Referanser


## Litteratur
*Erling Svanberg: *Langs vei og lei i Nordland – Samferdsel gjennom 3000 år*. Nordland fylkeskommune, Bodø 1990. ISBN 82-7416-021-5

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
*
Fylkesvei 61

**Fylkesvei 61** (**Fv61**) går mellom Solevågseid i Sula og Maurstad i Stad.

## Historikk
Opprinnelig gikk riksvei 61 fra Brandal, med ferje direkte fra havna i Ålesund til Hareid. Ferja, som hadde vært i drift siden 1938,  ble nedlagt 1983.  Til da var strekningen mellom Mauseidvåg og Sulesund riksvei 656, og mellom Solevågseid og Mauseidvåg del av riksvei 657.  

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

Den første broen over Dragsundet ble bygget i 1875, broen var bevegelig og ble lagt ut bare ved behov, ellers var det åpent for båttrafikk. I 1933 ble bygget en bro med elektrisk drift av åpnemekanismen. På 1940-tallet var den så svak at passasjerer måtte stige ut av bussen og spasere over. I 1953 ble det bygget en 228 meter lang betongbro med 20 meter seglingshøyde. På 1950-tallet ble Dragsundet fordypet til 4 meter i 17 meters bredde av hensyn til båttrafikken

## Kommuner og knutepunkter
###### 

* Ferge fra Sulesund

* til Hareid (15-20 min, 2 turer/time) (Hareid-Sulesund)

* Ferge fra Årvik

* til Koparnes (15 min, 1-2 turer/tim)

###### 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Møre og Romsdal Fylkesbaatane
* Ferje Sulesund - Hareid
Fylkesvei 76

**Fylkesveg 76** (f**v. 76** eller **Tosenveien**) er en vei i Nordland. Veien er 88 km og går vest-øst mellom Brønnøysund i Brønnøy kommune og Vasselv i Grane kommune.

De største bygdene langs veien er Tosbotn og Hommelstø. Tosenveien er en tverrforbindelse mellom kysten og det indre av Helgeland, veien sikrer også Brønnøy og Sømna kommuner i Sør-Helgeland en fergefri adkomst til E6. Veien er stedvis smal og svingete. De farligste partiene rundt Tosbotn ble utbedret sommeren 2004.

## Historie
Veien mellom Skillebotn og Hommelstø sto ferdig på 1930-tallet. I 1938 ble veien Lande-Tosbotn-Svenningdal påbegynt. Veien sto ferdig til Enget ved Tosenfjorden i 1957 og til Tosbotn i 1964. Strekningen mellom Tosbotn og Svenningdal med Tosentunnelen ble påbegynt i 1978, og veien ble åpnet i 1987.

Tidl. RV803.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Nasjonal turistvei

Strekningen mellom Brønnøysund og fylkesvei 17 i Brønnøy inngår i Nasjonal turistvei Helgeland som del av en avstikker til Torghatten.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

 

## Referanser




## Litteratur
* Erling Svanberg: *Langs vei og lei i Nordland – Samferdsel gjennom 3000 år*. Nordland fylkeskommune, Bodø 1990. ISBN 82-7416-021-5

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Hurtigbåt – Søndre Nordland (Nordland fylkeskommune)
Riksvei 77

**Riksvei 77** (**Rv77**) går gjennom Junkerdalen i Saltdal kommune til riksgrensen mot Sverige. Veien kalles «Silverveien» eller «Graddisveien», etter stedsnavn i grenseområdet.

## Historie

Veien gjennom Junkerdalsura ble påbegynt i 1871 og sto ferdig i 1878. Da var også vintervei ferdig til riksgrensen mot Sverige. Ny vei ble åpnet til Junkerdalsbygda sent på 1950-tallet. Mellomriksveien til riksgrensen ble åpnet i 1974. Den første tiden fikk veien økenavnet «Gratisveien», på grunn av manglende tollsted. Kjernfjelltunnelen ble åpnet i 2019.

Den gamle veien gjennom Junkerdalsura er foreslått vernet i Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner.

Det har kommet ønsker fra kommuner i Sverige om å gjøre om riksväg 95 i Sverige og riksvei 77 til europavei for å attrahere flere besøkere. Sveriges regjering har sagt nei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Litteratur
* Erling Svanberg: *Langs vei og lei i Nordland – Samferdsel gjennom 3000 år*. Nordland fylkeskommune, Bodø 1990. ISBN 82-7416-021-5

## Referanser




## Eksterne lenker
* Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner (se avsnitt om Junkerdalsura)
* Vegvesenets vegkart
*
Fylkesvei 81

**Fylkesvei 81** (**Fv81**) går mellom Ulvsvåg i Hamarøy og Osan ved Svolvær i Vågan. I tillegg kommer en fergestrekning mellom Skutvik og Svolvær som tar omtrent 2 timer.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den fått status som fylkesvei.

Veistrekningen og fergeforbindelsen knytter E6 til E10 i Lofoten og var frem til Lofotens fastlandsforbindelse åpnet i desember 2007 regnet som den viktigste innfallsporten for trafikk  mellom Lofoten og fastlandet. Fergesambandet ble foreslått nedlagt fra 1. januar 2008 som følge av Lofast, men det ble  vedtatt en periode med prøvedrift for å se an behovet. Den 6. juli 2013 var det en lokal markering på Skutvik for å feire 50 års drift på sambandet samtidig som det kom nye trusler fra fylkeshold om at ruten mellom Svolvær og Skutvik kunne bli nedlagt.

Fra 2013 hadde sambandet en frekvens på to daglige avganger mellom Skutvik og Svolvær, via Skrova, i vintersesongen med to ekstra avganger fra Svolvær til Skrova. Den 9. april 2014 vedtok fylkesrådet at sambandet skulle bli gjort om til en tremåneders sommerrute med tre daglige avganger. Den 31. august 2014 ble helårsdriften på sambandet til Skutvik nedlagt, mens fergesambandet mellom Svolvær og Skrova har blitt opprettholdt med helårsdrift.

__TOC__

## Kommuner og knutepunkter
###### 

* Ferge fra Osan fergekai (ca. 2 t)

  

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Torghatten Nord: Fergeruter for Svolvær-Skutvik via Skrova
* Regionale hurtigbåter (Nordland fylkeskommune)
Fylkesvei 82

**Fylkesvei 82** (**Fv82**) går mellom Fiskebøl og Andenes. I sommersesongen er også fergesambandet Andenes–Gryllefjord del av veien.

Veien krysser Hadselfjorden med ferge og følger Hadseløyas sør- og østside fra Melbu til Stokmarknes. Videre på bruer til Langøya og langs Langøyas østside til Sortland. Der går veien over Sortlandsbrua til Strand på Hinnøya, og går nordover langs vestsiden av Hinnøya til Andøybrua. Fra Risøyhamn går veien langs østsiden av Andøya. Mellom Skarstein og Andenes går veien inn på øya. Veistrekninga over Kjølhågen mellom Skarstein og Andenes er svært utsatt for sterk vind, og veien blir stengt når vinden er for sterk.

Strekningen mellom Fiskebøl og Strand i Sortland var en del av europavei 10 fram til Lofotens fastlandsforbindelse ble åpnet 1. desember 2007.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

Det planlegges forbedringer mellom Sortland og Risøyhamn (50 km). Veien skal forsterkes og utbedres til 6,5 m bredde. Det skjer i fem etapper og den første, Maurnes–Holmen(ved Kvalsaukan bru), ble åpnet i august 2019.

## Nasjonale turistveier

Strekningen på europavei 10 mellom Å og Melbu fikk status som Nasjonal turistvei Lofoten 6. september 2007. Fergeforbindelsen Fiskebøl – Melbu er fremdeles en del av turistveien etter at Lofotens fastlandsforbindelse ble åpnet.

Sammen med delstrekninger av  og  har også strekningen mellom Andenes og Tofta i Andøy fått status som *[[nasjonal turistvei]] Andøya*.  Turistveien er 58&nbsp;km lang.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

----
Erstattet av 

----

 

* Ferge fra Melbu (1-2 turer/time, 25 min.)
* til Fiskebøl

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Fergeruter i Nordland
Fylkesvei 86

**Fylkesvei 86** (**Fv86**) går mellom Torsken i Senja og Andselv i Målselv. Den tar av fra E6 ved Andselv og går via Sørreisa, Finnfjordbotn, Finnsnes og Gisundbrua over til Silsand på Senja, deretter gjennom Svanelvdalen ut til Torsken på ytre Senja. Ved Finnsæter i Senja kommune passerer man Senjatrollet. Veiens lengde er 110 km.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Nasjonal turistvei
 Sammen med en delstrekning av  har strekningen mellom Gryllefjord og Straumsbotn i Senja fått status som *[[nasjonal turistvei]] Senja*. Turistveien er 90&nbsp;km lang.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

 Nasjonal turistvei Senja

 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Ferger - Troms fylkestrafikk
* Hurtigbåter - Troms fylkestrafikk
Europavei 45 (Norge)

**Europavei 45 (E45)** går mellom Bossekop i Alta og riksgrensen i Kautokeino.

Fra og med 5. desember 2017 regnes veien ifølge UNECE som en del av europavei 45. Omskilting begynte den 9. februar 2018 da den offisielt ble endret fra riksvei 93 til europavei 45.

Veien er del av den korteste og hurtigste veien for å reise med bil fra Sør-Norge til Alta, Nordkapp og omegn.

## Historikk og fremtid
En kjørbar vei fra Alta til Kautokeino ble tatt i bruk 1932, men gikk da via Gargia fjellstue (fylkesvei 8008) og Beskades. 22. oktober 1960 ble helårsveien mellom Tangen bru og Suolovuopmi åpnet, og erstattet den gamle veien, som var vinterstengt.

8. november 1960 hadde mellomriksveien Kautokeino–grensen nådd finskegrensa. Det manglet fremdeles 1,7&nbsp;km fylling som skulle utføres følgende år for at veien skulle sies være ferdig. 1964 var den blitt nummerert riksvei 905.

11. november 1965 sto også strekningen mellom Suolovuopmi og Kautokeino ferdig, den ble tatt i bruk kort tid senere etter rydding og skilting.

Før forvaltningsreformen trådte i kraft den 1. januar 2010 hadde riksvei 93 status som stamvei.

UNECE har i oktober 2016 godkjent forlengelse av Europavei 45 med strekningen Karesuando–Hetta–Kautokeino–Alta. Det ble gyldig 5. desember 2017.

Det er planer på å utbedre en 7&nbsp;km lang strekning mellom Kløfta og Trangsdalsvatn i Alta. Det skal utføres omtrent 2024–2030. Den strekningen lovet Norge i ansøkningen til FN 2016 å forbedre så raskt som mulig, fordi den oppfyller ikke europaveistandard.

## Trafikk

## Kommuner og knutepunkter
###### 

 

 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
*
Riksvei 92

**Riksvei 92** (**Rv92**) går mellom Gievdnejávri i Kautokeino og Skoltefossen i Sør-Varanger, med avbrudd gjennom Finland mellom riksgrensen i Karasjok og riksgrensen ved Neiden. Veien er 115,1 km lang, samt 10,5 km mellom Neiden og Skoltefossen.

## Historie og fremtid
Veien fra Karasjok til grensen og brua eksisterte i hvert fall 1954, men 1960 eksisterte ennå ikke veien Kautokeino–Karasjok (kun fylkesvei 8068 i samme retning, men langs sørsiden av Karasjohka). 1. november 1976 ble strekningen Kautokeino–Karasjok åpnet for biltrafikk som del av Indre Riksvei. Veiavstanden mellom stedene ble dermed redusert fra 378 til 146 km.
Før 1965 var veien Lakselv–Karasjok–grensen riksvei 930.
Før regionsreformen trådte i kraft 1. januar 2010 var veien stamvei mellom Karasjok og riksgrensen.
Veien riksgrensen–Neiden med fortsetting i Finland ble bygget i 1970-årene. Den var før 2017 riksvei 893. Det var før krigen mulig å kjøre fra Finland til Kirkenes over Riksvei 4 og ferjen Salmijärvi–Svanvik.

Det finnes forslag om å forlenge veien fra Kautokeino mot vest mot Troms eller mot sørvest mot Finland. Avstanden fra Kautokeino til E6 ved Skibotn er idag 301&nbsp;km, og kunne bli 170&nbsp;km. Det er også forslag om å bygge en 20&nbsp;km vei mellom Masi ved riksvei 93 og Vuottoašjávri ved riksvei 92. Den skulle forkorte veiavstandene Alta–Karasjok og Alta–Kirkenes med 44&nbsp;km.

Den østlige delen av veien (gamle riksvei 893) er en av tre riksveier/fylkesveier i Norge hvor man krysser riksgrensen til et naboland *vestover*. De andre er fylkesvei 895, i Tana i Finnmark, og fylkesvei 102 (før 2010 riksvei 102) i Halden i Østfold.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

 

### [[Lappland (Finland)|Lappland, Finland]]
*Forbindelse via finsk veinett*
;Utsjok kommune
 

;Enare kommune

 

###### 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
*
Fylkesvei 74

**Fylkesvei 74** (**Fv74**) går mellom Formofoss i Grong og riksgrensen ved Murusjøen.

Den tar av fra E6 ved Formofoss og går østover til riksgrensen, i Sverige videre til Gäddede og Strömsund.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Riksvei 94

**Riksvei 94** (**Rv94**) går mellom Hammerfest sentrum og Skaidi i Hammerfest.

## Historikk og fremtid
Veinummeret 94 ble innført her i 1965. 
Før 1. januar 2010 gikk veien fra Hammerfest lufthavn, se fylkesvei 94.

Kvalsundbrua ble bygget 1977. Det var ferge 1934–1977.

I perioden 2000–2030 utbedres hele veien i et antall delstrekninger:
* Jansvannet–Rypefjord sør (2&nbsp;km), utbedring, byggestart omtrent 2025.
* Rypefjord–Saragammen, ny tunnel, byggestart omtrent 2025.
* Saragammen–Akkarfjord, 5,5&nbsp;km. Utbedring, byggestart omtrent 2025.
* Akkarfjord–Grøtnes, 5&nbsp;km. Vedtatt reguleringsplan finnes. Byggestart 2023. Åpnes november 2025.
* Grøtnes–Skjåholmen. Vedtatt reguleringsplan finnes.
* Skjåholmen–Kargenes. 2&nbsp;km, inkl Skjåholmentunnelen. Ferdig i 2012.
* Kargenes–Stallogargotunnelen. 5&nbsp;km. Vedtatt reguleringsplan finnes.
* Stallogargotunnelen ble bygget i 2002 og Kvalsundbrua i 1977 og de blir utforendret.
* Kvalsundbrua–Kvalsundelvbrua. 1,5&nbsp;km. Ferdig i 2014.
* Kvalsundelv–Kvalsund skole. 2,5&nbsp;km. Ferdig i 2004.
* Kvalsund–Arisberget. 12&nbsp;km. Planarbeide er satt på vent.
* Øyen–Arisberget, 1&nbsp;km. Planarbeide er satt på vent.
* Arisberget–Skaidi. 8&nbsp;km. Ferdig høsten 2017
(situasjon i januar 2023)

Finansiering blir dels statlige midler, dels bompenger.

## Trafikk
Gjennomsnittlig daglig trafikk 

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Vegvesenets vegkart
* Snelandia - Finnmark fylkeskommune, Samferdselsavdelinga
Riksvei 110

**Riksvei 110** (**Rv110**) går mellom Jonstenkrysset (avkjøring 11 på Europavei 6) vest for Karlshus i Råde og Rakkestadsvingen i Fredrikstad. De første snaut to kilometerne fra Jonsten til Karlshus går veien i samløp med fylkesvei 118.

Før 1. januar 2010 var fylkesvei 130 (2010–2019 fylkesvei 110) del av veien.

Fra 1928 til 1965 gikk RV 5 fra Karlshus i Råde til Trara i Fredrikstad som en sidevei til RV 1.
 
## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
*
Fylkesvei 120

**Fylkesvei 120** (**Fv120**) går mellom Hurdal kirke i Hurdal og Patterød i Moss. Veiens lengde er 137,5&nbsp;km, hvorav 37,1&nbsp;km i Østfold og 100,4&nbsp;km i Akershus.

Før 1. januar 2010 var veien del av riksvei 120.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

----Erstattet av riksvei 159

----

###### 

## Eksterne lenker

* Vegvesenets vegkart
Fylkesvei 124

**Fylkesvei 124** (**Fv124**) går mellom Sekkelsten i Indre Østfold og Lund i Aremark.

Veien var tidligere skiltet riksvei 105. 

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Riksvei 150

**Riksvei 150**, også kalt **Ring 3**, går mellom Lysaker i Bærum og Ryenkrysset i Oslo. Traseen har to felt i hver retning og er skiltet *Ring 3* (ikke med riksvei-skilt). Den kalles også *Store ringvei*, som var det offisielle navnet på traseen før ringveiene i Oslo-området ble nummerert.

Traséen fra vest mot øst: Granfosstunnelene–Ullernchausseen–Viggo Hansteens vei–Torgny Segerstedts vei–Kaj Munks vei–Tåsentunnelen–Rolf Wickstrøms vei –Storoveien–Dag Hammarskjølds vei–Hjalmar Brantings vei–Adolf Hedins vei.

Det er planlagt utbedringer for strekningen Teisen/Ulven–Ryen i Oslopakke 3.

## Kommuner og knutepunkter

###### 

###### 

 

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
* 
* Vegvesenets liste over kryssnummer
Fylkesvei 98

**Fylkesvei 98** (**Fv98**) går mellom Lakselv i Porsanger og Tana bru i Tana.

## Historikk
Bygging av den opprinnelige strekningen over Ifjordfjellet ble påbegynt på 1920-tallet, og sto ferdig i 1937. Veien over Børselvfjellet ble klar i 1940 som siste del av veiforbindelsen til Øst-Finnmark. Den 1. oktober 1949 ble den en del av riksvei 50, Oslo-Kirkenes. Fra 1. juni 1965 til 1983 var veien del av riksvei 6, Nordkjosbotn-Kirkenes, forlengelse av Europavei 6 (Trelleborg-Nordkjosbotn) og hovedveien mellom Vest-Finnmark og Øst-Finnmark. Veien hadde i Finnmark, særlig langs dagens Fv 98, for dårlig standard for en Europavei. Strekningen ble oppgradert til helårsvei, denne sto ferdig 1981. For å holde veien snøfri ble veilegemet bygd høyere enn terrenget, slik at vinden skulle rydde veien. Vegmiljøet over Børselvfjellet ble oppført i Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner 2002, det består av gammel og ny strekning som går ved siden av hverandre.

Da europaveisystemet ble reformert i 1983 ble europavei 6 ført via Karasjok, og strekningen via Lebesby ble riksvei 98. Etter at regionsreformen trådte i kraft 1. januar 2010 har den status som fylkesvei.

I løpet av 2010–2016 ble strekningen over Ifjordfjellet ble bygget om til god hovedveistandard. Den ble i 2016 kåret Norges vakreste vei det året. Veien er anlagt med slakke skråninger slik at det ikke kreves rekkverk, noe som gir mindre ansamling av snø på veibanen. Veien har vært vanskelig å holde åpen om vinteren.

Et jordskred i april 2021 tok med seg 250 meter av veien i Steinvik ved Smalfjorden i Tana kommune; strekningen ble åpnet igjen i juni.

Det planlegges å bygge om resterende deler av veien til god standard så vogntog kan bruke den. E6 (som også er noe smal Karasjok-Tanabru) eller vei 92 gjennom Finland brukes for å koble sammen Finnmark. Den 11 km lange strekningen Tarmfjordvika – Smalfjordbotn ble bygget om i 2022–2023. Resterende del av strekningen Leaibbosjohka–Ruostefielbmá (28 km) må også utbedres.

Den 135 km lange strekningen Lakselv – Ifjord planlegges for ombygging. Veien Kunes – Ifjord (35 km) kategoriseres som i kritisk tilstand.

## Kommuner og knutepunkter

###### 

  
 

 Børselvfjellet

 

*:Tarmfjordbotn

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Tana bru to Ifjord (2018)
Riksvei 83

**Riksvei 83** (**Rv83**) går mellom Bergseng og Tjeldsund bru i Harstad. Veien går fra Harstad langs Vågsfjorden og Tjeldsundet til Hamna ved Tjeldsundbrua.

Veien gikk tidligere fra Langvassbukt i Kvæfjord, strekningen mellom Langvassbukt og Harstad ble omklassifisert til fylkesvei fra 1. januar 2010, se fylkesvei 83.

Prosjekter: Bedre vei i Harstad tettsted.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart

* Hurtigbåter - Troms fylkestrafikk
Fylkesvei 156

**Fylkesvei 156** (**Fv156**) går mellom Nesoddtangen i Nesodden og Tusse i Nordre Follo.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei. Strekningen mellom Stenfelt og Ringnes hadde midlertidig status som riksvei under utbyggingen av E6.

Strekningen Ringnes - Vinterbru - Nesset var tidligere en del av E6.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 154

**Fylkesvei 154** (**Fv154**) går mellom Nordby i Ås og Vik i Enebakk.

Søndre Tverrvei mellom Nordby og Søndre Finstad i Ski ble åpnet 30. september 2007. Gamleveien mellom Nordby og Ski ble da nedgradert til fylkesvei 35.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 155

**Fylkesvei 155** (**Fv155**, i Oslo **Kommunal vei 155**, **Kv155**) går mellom Herregårdskrysset i Oslo og Tangen bru i Enebakk. Veiens lengde er 24,3&nbsp;km, hvorav 8,8&nbsp;km i Oslo og 15,5&nbsp;km i Akershus.

Veien forlater E18 ved Ljanskollen passerer E6 ved Klemetsrud og går videre i retning sørøst forbi Ødegården til Ytre Enebakk.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, men etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei, i Oslo som kommunal vei.

## Kommuner og knutepunkter
### 

### 

## Noter


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
*
Wantage

**Wantage** er en markedsby og verdslig sogn i distriktet Vale of White Horse i England. Historisk en del av Berkshire, men siden 1974 en del av det langt større Oxfordshire. Byen ligger ved Letcombe Brook, rundt 13&nbsp;km sørvest for Abingdon, en tilsvarende distanse vest for Didcot og 23&nbsp;km sørvest for Oxford. Byen er kjent som fødestedet til kong Alfred den store i 829. En statue av ham ble reist i 1877 på markedsplassen. I henhold til folketellingen i 2011 har byen en befolkning på 11 327 innbyggere.

## Historie

Wantage var en liten bosetning under romersk Britannia, men opprinnelsen til stedsnavnet er usikker. Det er generelt antatt å være avledet fra en angelsaksisk frase i betydningen «avtagende elv». Alfred den store ble født i det kongelige palass her i 849. En statue av ham framstilt av Victor av Hohenlohe-Langenburg, kjent som grev Gleichen og en slektning av dronning Victoria. Han ble skulptør etter at han ble pensjonert fra den britiske marinen. Statuen ble betalt av Robert Loyd-Lindsay, 1. baron Wantage, og av duket av prinsen og prinsessen av Wales i 1877.

Wantage omtales i *[[Domesday Book]]* i 1086. Dens verdi ble satt til 61 pund og var i kongens eie inntil Rikard I ga den til jarlen av Albemarle i 1190. Ukentlige marked ble gitt byen i charter av Henrik III i 1246. Marked holdes fortsatt, nå to ganger i uken på henholdsvis onsdager og lørdager. Under den engelske borgerkrigen ble rojalistiske tropper stasjonert i byen.

Lord Wantage ga også *Victoria Cross Gallery* til byen. Galleriet har malerier av en rekke handlinger som førte til at det ble delt ut et Victoria Cross, blant annet hans egen heltedåd under Krimkrigen. Lord Wantage var også med på å grunnlegge det engelske Røde Kors.

Det finnes flere historiske bygninger i Wantage. Den nåværende sognekirken, viet til apostlene Peter og Paulus, er fra 1200-tallet, og erstattet en eldre kirke fra 900-tallet. En vannmølle fra tiden hvor Wantage var et senter for ullhandel er bevart. Denne handelen oppsto etter at Wilts og Berks-kanalen ble anlagt mot slutten av 1700-tallet.

En periode hadde byen en trikk som forbandt den med Great Western Railway, men med unntak av den tidligere stasjonsbygningen i Mill Street er det ingenting igjen av linjen. Jernbanestasjonen, som også er nedlagt, ligger omkring 5&nbsp;km fra byen.

Nest etter Alfred den store er den mest kjente innbyggeren lyrikeren John Betjeman, som bodde der fra 1972 til 1984.

## Vennskapsbyer
Wantage har følgende vennskapsbyer:

*  Mably, Frankrike (siden 1990)
*  Seesen, Tyskland (siden 1979)

## Referanser


## Litteratur
* Aston, Michael; Bond, James (1976): *The Landscape of Towns*. Archaeology in the Field Series. London: J.M. Dent & Sons Ltd., ISBN 0-460-04194-0, s. 96
* Page, W.H.; Ditchfield, P.H., red. (1924): ''A History of the County of Berkshire''. Victoria County History **4**, assistert av John Hautenville Cope. London: The St Katherine Press. s. 319–332.
* Pevsner, Nikolaus (1966): *Berkshire. The Buildings of England*. Harmondsworth: Penguin Books. s. 252–256.

## Eksterne lenker
* 
* Wantage Town Council
Riksvei 159

**Riksvei 159** (**Rv159**) er en firefelts motorvei mellom Karihaugen i Oslo og Lillestrøm i Lillestrøm kommune. Veien er hovedvei/innfartsåre fra Lørenskog og Rælingen kommune.

I Oslo ligger pårampen til E6 lenger vestlig enn avrampen fra E6, derfor er lengden i Oslo 1,1 km vestover, og 0,7 km østover. I Akershus er lengden 9,7 km.

Før 1. januar 2010 var fylkesvei 159 del av veien.

## Kommuner og knutepunkter
:*Avstander er angitt i km*
###### 
 Motorvei Karihaugen–Lillestrøm (8 km)

###### 

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
* 
* Vegvesenets liste over kryssnummer
Fylkesvei 160

**Fylkesvei 160** (**Fv160**) går mellom Skui og kommunegrensen mot Oslo ved Jar i Bærum.

Trasé: Økriveien – Brynsveien – Bærumsveien.

## Historikk
Opprinnelig gikk veien mellom Skui i Bærum og Oppegård. Gjennom Oslo fulgte den dagens riksvei 150 til Teisen, og fortsatte til Oppegård der den møtte riksvei 152. Strekningen mellom Teisen og Oppegård ble oppgradert og sammen med Ringnestunnelen i Ås, åpnet 1986, del av E6.

Da Granfosstunnelen ble åpnet 1992 ble strekningen gjennom Oslo del av Ring 3, som fikk betegnelsen riksvei 150, og Rv160 ble ført til Vækerø og tilknyttet E18.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei. Den tidligere strekningen gjennom Oslo ble kommunal vei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

###### 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
*
Riksvei 163

**Riksvei 163** (**Rv163**) går mellom Robsrud i Lørenskog og Økern i Oslo. Veien er 21,4&nbsp;km lang, hvorav 2,0&nbsp;km i Akershus og 19,3&nbsp;km i Oslo.

Veien består av Østre Aker vei (Oslo) og Lørenskogveien (Lørenskog). Strekningen har fire felt og planskilte kryss frem til krysset med E6, men er ikke klassifisert som motorvei. Strekningen videre i Lørenskog er tofeltsvei frem til rundkjøringen med Marcus Thranes vei, og firefeltsvei med rundkjøringer videre derfra til riksvei 159.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

###### 

 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
*
Fylkesvei 165

**Fylkesvei 165** **Slemmestadveien** går fra Holmen til Midtbygda i Asker kommune.

## Veiløp
Slemmestadveien begynner ved E18 på Holmen i Asker, og går sørover langs vestsiden av Indre Oslofjord gjennom Syverstad, Vettre, Blakstad, Vollen og Bjerkås til Slemmestad. Fra Slemmestad svinger veien mot sørvest opp gjennom Bødalen, møter Fylkesvei 167 Røykenveien nederst i Grodalen, og fortsetter opp til E134 ved Midtbygda, like sør for tidligere Røyken rådhus. 

## Historikk
Før E134 ble tatt i bruk, fortsatte Rv165 fra Midtbygda videre til Verket på vestsiden av Hurumlandet, via kommunal vei, Hurumveien fra Bjørnstad til Vear, dagens fylkesvei 11 til Åsvegen, og dagens fylkesvei 289.

Fra og med 1. januar 2010 skiftet veien status fra riksvei til fylkesvei, som del av regionsreformen. 

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 167

.

**Fylkesvei 167** (**Fv167**), også kalt Røykenveien, går mellom Asker stasjon og Østbygda i Asker. Veien begynner ved europavei 18 i Asker og går via Bondi, Gullhella og Heggedal til den møter fylkesvei 165 nederst i Grodalen. Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Hovedvei
Fylkesvei 167 er hovedvei mellom kommunesenteret Asker i nord og tettstedene sørover i kommunen. De første 300 meterne av veien, fra E18 til rundkjøringen ved Asker brannstasjon, er del av *Bleikerveien*. Røykenveien løper parallelt med Slemmestadveien. Mens Slemmestadveien følger vestsiden av Indre Oslofjord nede ved fjorden, går Røykenveien om lag 3–4 km opp fra kysten. Veien går rett sørover, og følger østsiden av Bondivann, Gjellumvannet og Grodalselva. 

Veien er tungt trafikkert. NAF beskriver Røykenveien som en lokalvei med trafikk som tilsvarer en firefelts motorvei. I henhold til gjeldende veinorm av 2019 holder veien standard «Hø2», som skal benyttes på hovedveier med nedsatt fartsgrense og årsdøgntrafikk på inntil 12 000 passeringer. I 2019 hadde Røykenveien ved Bondi en årsdøgntrafikk på 19 280 passeringer. 

## Kommuner og knutepunkter
###### 

 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 168

**Fylkesvei 168** (**Fv168**) går mellom Bjørumsaga i Bærum og Oslo sentrum. Veiens lengde er 26,8&nbsp;km, hvorav 19,5&nbsp;km i Akershus og 7,3&nbsp;km i Oslo.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei, i Oslo som kommunal vei.

Per oktober 2021 var veien forlenget fra Løxa til Børgumsaga med hovedtraséen til fylkesvei 1430. Denne strekningen, 6,2&nbsp;km, er fortsatt sekundær fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

###### 

 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Riksvei 190

**Riksvei 190** (**Rv190**) var betegnelsen på en fire/seksfeltsvei mellom Alnakrysset og Sørenga i Oslo som bandt sammen E18 og E6. Veien var ikke skiltet med riksveiskilt. Strekningen er 7,6&nbsp;km og var del av stamveirute 6a. De første 700 meter etter Alnakrysset er motorvei, og resten motortrafikkvei.

Før regionsreformen trådte i kraft 1. januar 2010 hadde veien eget nummer, men ble senere del av E6.

## Kommuner og knutepunkter

  
*  , sørgående tar av fra , nordgående flettes med 
: Motortrafikkvei Nordre Fjellhus–Filipstad
*  ↑ Strømsveien (bare nordgående)
Strømsveien

*   Hjalmar Brantings vei (bare nordgående)
*  Helsfyr, ↓ Grensesvingen, ↑  Østensjøveien 
*  Etterstad, ↓ Strømsveien  Ensjøveien, ↑ Biskop Jens Nilssøns gate  Etterstadsletta
Rv190
*  Vålerengtunnelen (831 m)
*  Lodalsbruene (ca. 240 m)
*  Arm
**   LodalenKonows gate
**     Operatunnelen (1,4&nbsp;km) (tidl. Svartdalstunnelen)
*  Operatunnelen (4,5&nbsp;km)
**    Arm av Operatunnelen (1391 m) (bare fra/mot nord)
**   Sørenga →  Oslo S,  Mosseveien (bare fra/mot sør)
** Sørgående fortsetter som , nordgående tar av fra 

## Referanser

## Eksterne lenker
* Vegvesenets liste over kryssnummer
Riksvei 162

**Riksvei 162**, også kalt **Ring 1**, **Henrik Ibsen-ringen**, **Ibsen-ringen** og **Indre ring**, er navn på den innerste av Oslos tre ringveier. Den går mellom Filipstad i vest og Ekebergskråningen i øst. Ring 1 er statlig og har fra 2010 vært identisk med Riksvei 162.

Hele traséen fra vest mot øst: Munkedamsveien &ndash; Frederiks gate &ndash; St. Olavs gate &ndash; Pilestredet &ndash; Hammersborgtunnelen &ndash; Hammersborggata &ndash; Vaterlandstunnelen &ndash; Lybekkergata &ndash; Schweigaards gate &ndash; Nordenga bru &ndash; Kong Håkon 5.s gate.

Trafikkmengden (årsdøgntrafikk) ble i 2007 målt til å variere mellom  (i Pilestredet) og  (i Vaterlandstunnelen).

## Historie
Ring 1 ble opprettet i 1990.

Før riksveisreformen av 1. januar 2010 var det forskjell på Ring 1 og Riksvei 162 i øst: Ring 1 tok av fra Schweigårds gate ved påkjøringsrampa til Nylandsveien og fulgte deretter riksvei 4 sørover, mens Riksvei 162 fulgte Schweigaards gate – Grønlandsleiret.

Ved riksveisreformen ble Ring 1 og Riksvei 162 identiske all den tid Riksvei 162 ble lagt i traseen til Ring 1 også i øst. Det vil si at Riksvei 162 overtok avkjøringsrampene, rundkjøringene og deler av Nylandsveien til Bispelokket (tilsammen 1,5&nbsp;km) fra Riksvei 4. Lengden på traseen var nå 4,6&nbsp;km.

Som konsekvens av det nye veisystemet i Bjørvika ble østre del av Ring 1 / Riksvei 162 trukket lenger østover i 2014. Det vi si at Ring 1 / Riksvei 162 fra og med 2014 krysser sporområdet øst for Oslo S via Nordenga bru (i stedet for via Nylandsveien). Deretter fortsetter traseen rett sørover langs den sterkt utvidede Kong Håkon 5.s gate (tidligere Sørenggata) fram til ringen slutter ved Ekebergskråningen med avkjørsel til både E6 og E18.

Ved Ekebergskråningen, traseens endepunkt i øst, kan man følge E18 vestover via Operatunnelen og videre ut til Filipstad, der Ring 1 / Riksvei 162 har sitt vestre endepunkt. Dermed er ringen sluttet.

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser og fotnoter


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
*
Fylkesvei 250

**Fylkesvei 250** går mellom Vingrom i Lillehammer og Dokka i Nordre Land.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

Parsellen fra Skinnerlien i Aust-Torpa, over Vingromsåsen til Vingrom ble åpnet 14. september 1956 etter 22 års planlegging.

## Kommuner og knutepunkter
###### 


FV250P bro over Rinna ved Vingrom.jpg|Bro over Rinda på Vingrom
FV250P nær FV199 Skartlivegen.jpg|Advarsel mot beitende sauer
FV250P med sauer II.jpg|Beitende sauer


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* Kartverkets norgeskart
*
Fylkesvei 280

**Fylkesvei 280** (**Fv280**) går mellom Ørgenvika i Krødsherad og Vikersund i Modum.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

Før Ørgenviktunnelen ble tatt i bruk 2014 var strekningen mellom Gigernes og Hamremoen del av .

## Kommuner og knutepunkter

*

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 319

**Fylkesvei 319** (**Fv319**) går mellom Kobbervikdalen henholdsvis Bangeløkka i Drammen og Stuabrua i Holmestrand.

Mellom Sande sentrum og Stuabrua i Holmestrand var veien tidligere skiltet riksvei 318.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

2019 ble veien forlenget med delstrekningen Bangeløkka – Kobbervikdalen fra fylkesvei 282.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

###### 

## Referanser



## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Erik Mykland

**Erik «Myggen» Mykland** (født 1971) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er hovedtrener for  U17.  

## Landslaget og Start
Han begynte sin karriere i hjembyen Risør, og var også en kort periode innom Bryne før han gikk til  i 1989, hvor han fikk sin debut i toppserien. Mykland har en rekke U-landskamper, og debuterte på  i en privatlandskamp mot  i 7. november 1990 (Resultat: 3–1). Til sammen har han 78 A-landskamper og scoret to landslagsmål. Han representerte Norge i VM-sluttspillene i 1994 og 1998, og i EM-sluttspillet i 2000. På landslaget ble han spesielt kjent for sitt blikk og presise pasninger. 

Mykland mottok Norges Fotballforbunds gullklokke etter kampen mot  5. juni 1994. I 1992 ble han kåret til Årets spiller i norsk fotball av VG.

## Utenlandske klubber
I tillegg til , har Mykland spilt for en rekke klubber i utlandet. Hans første utenlandsopphold var omkring årsskiftet i 1995, da han ble leid ut til den nederlandske klubben FC Utrecht. Dette oppholdet ble imidlertid ingen suksess, og han returnerte til Start etter noen måneder. Høsten 1996 ble han solgt til østerrikske FC Linz, hvor han hadde større suksess – og etter bare én sesong i Østerrike ble han solgt til den greske storklubben Panathinaikos. Etter tre sesonger i Hellas, dro Mykland til tyske TSV 1860 München og deretter til danske FC København. Det var i sistnevnte klubb at Mykland vant sitt første og eneste seriemesterskap i 2003. Mykland spilte bare 45 minutter den siste sesongen i FC København.

Mykland la opp sommeren 2004 som følge av en akillesskade han har hatt hele livet og en kneskade som han hadde gått med i ett år.

## Comeback
Den 9. juli 2008 ble det offentliggjort at Mykland skulle vende tilbake til fotballen. Etter tre måneders opptrening, gjorde han comeback for  5. oktober. Mykland kom på banen som innbytter mot Sandnes Ulf etter 58 minutters spill, til stor jubel fra over 11&nbsp;000 tilskuere på Sør Arena.

Den 21. oktober ble det gjennomført en operasjon av akillesenen til Mykland. Det knyttet seg stor spenning om han ble i stand til å trene for fullt og spille tippeliga for Start i 2009. Erik Mykland fikk sitt comeback i Tippeligaen mot Tromsø. Etter tilsammen ni kamper for Start i sesongene 2008 og 2009, hvorav syv i Tippeligaen ble det i juni 2009 klart at Myggen legger opp proffkarrieren for godt.

## Trener
I november 2011 ble det kjent at Mykland var blitt rekruttert av Agder Fotballkrets for å trene øst-regionens 1998-kull. En måned senere ble det kjent at han skulle være spillende trener for Risør Fotballklubbs A-lag fra 2012, og at han hadde allerede tyvstartet sent i 2011.

## Annet
Mykland ga i 2008 ut boka *[[Best med ball]]* (ISBN 9788251625944) sammen med Viggo Strømme og Kristofer Hæstad. I 2000 kom Håvard Rem ut med biografien *[[Erik Mykland: oppvekst, livsstil, EM 2000, spillestil]]* (ISBN 9788203225345).

Mykland har også siden 2007 drevet «Myggen fotballskole» for barn på Kjempesteinsmyra i Risør.

## Landskamper

## Referanser


## Litteratur
* Håvard Rem: *Erik Mykland* ISBN 82-03-22534-9

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Europavei 14

:*For den norske etterretningsgruppen, se [[E 14]]*
----

**Europavei 14** (**E14**) er en 449 kilometer lang europavei som går fra Trondheim, gjennom Stjørdal i Trøndelag til Sundsvall i Sverige, der den møter europavei 4. Den norske delen av veien mellom Trondheim og riksgrensen er 97 km lang.

Trasé fastlagt av UNECE:  Trondheim – Storlien – Östersund – Sundsvall.  

Etter det gamle nummersystemet fra 1950 gikk E14 mellom Trieste og Szczecin, og veien Stjørdal–Sundsvall var vei E75.

## Knutepunkter

Se europavei 14 (Norge) og europavei 14 (Sverige) for detaljer.

## Referanser


## Eksterne lenker