John Rawls

**John Rawls** (1921–2002) var en amerikansk filosof. Han er mest kjent for sitt hovedverk *En teori om rettferdighet* (originaltittel: *[[A Theory of Justice]]*) fra 1971, der han kommer med et kontraktteoretisk alternativ til utilitarismen. Dette verket revolusjonerte den politiske filosofien i USA. Den rehabiliterte den normative teorien og satte igang en debatt mellom kommunistar og liberalister i 1980- og 1990-årene. Debatten gikk på hvor sterkt fellesskapsbånd som må til for at et demokrati skal fungere.

Rawls ønsket å skape prosedyrer som skulle hjelpe mennesker å løse konflikter seg imellom. Sentralt for samarbeid mellom mennesker er sosiale institusjoner, som er basisstrukturen i samfunnet. Rawls var inspirert av de kontraktsteoretiske tenkerne, som Hobbes og Kant, og moderniserte den kontraktsteoretiske argumentasjonen. Denne hadde 3 ledd:

#opprinnelig posisjon 
#rettferdighetsprinsipper 
#reflektiv likevekt.

I det første leddet som kalles den opprinnelige posisjonen, skal vi utføre et tankeeksperiment ved å sette oss selv bak et slør av uvitenhet («veil of ignorance»). Bak dette sløret skal vi velge rettferdighetsprinsipper for samfunnets basisinstitusjoner. I denne posisjonen er vi uvitende om vår egen sosiale status, religion, hudfarge, inntekt og videre. Vi vet ikke noe om oss selv, og vil derfor velge på en slik måte at vi ikke vil havne i fattigdom. Den eneste informasjon vi skal ha bak uvitenhetssløret, er grunnleggende informasjon om mennesker og samfunn. Uten denne informasjonen, er vi ikke i stand til å foreta valg overhodet.

Rawls beskriver to grunnleggende prinsipper: *Frihetsprinsippet*, sier at «enhver person skal ha den samme rett til det mest omfattende system av grunnleggende friheter som er forenlig med et tilsvarende system av friheter for alle». *Forskjellsprinsippet*, sier at «sosiale og økonomiske ulikheter skal oppfylle to betingelser: De skal både knyttes til stillinger og posisjoner som er tilgjengelig for alle under forhold som sikrer rimelig sjanselikhet, og de skal være til størst mulig gagn for de dårligst stilte medlemmer av samfunnet».

Det er viktig å merke seg at frihetsprinsippet alltid har prioritet, dette må være oppfylt før forskjellsprinsippet. Dette gjelder alltid, men med ett unntak; hvis de dårligst stilte i samfunnet lider så stor nød at de ikke kan gjøre seg nytte av frihetsprinsippet. I tillegg må første del av forskjellprinsippet oppfylles før andre del.

Ved reflektiv likevekt vil vi bevege oss fram og tilbake mellom prinsipper og våre egne moralske overbevisninger, og på denne måten oppnå størst mulig sammenfall mellom rettferdighetsprinsippene og våre moralske intuisjoner. Reflektiv likevekt kan, sammen med rettferdighetsprinsippene og den opprinnelige posisjonen, være hjelpemidler vi kan benytte oss av for å skape sammenheng mellom våre egne motstridende oppfatninger.

Rawls veiledet den norske filosofen Andreas Føllesdal til doktorgraden.

## Bibliografi

; Norsk
* *Rettferdighet som rimelighet : en reformulering* innledning ved Andreas Føllesdal, oversatt av Kai Swensen (Originaltittel *Justice as fairness*) Basert på en forelesningsrekke ved Harvard, 1980-1989 Pax 2003 ISBN 8253024320

; Engelsk 
* *A Theory of Justice*. Cambridge, Massachusetts: Belknap Press of Harvard University Press, 1971. 
* *Political Liberalism*. New York: Columbia University Press, 1993.
* *The Law of Peoples*. Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press, 1999
* *Collected Papers*. Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press, 1999.
* *Lectures on the History of Moral Philosophy*. Cambridge, Massachusetts, Harvard University Press, 2000.
* *Justice as Fairness: A Restatement*. Cambridge, Massachusetts: Belknap Press, 2001.
* *Lectures on the History of Political Philosophy*. Cambridge, Massachusetts, Harvard University Press, 2007

## Referanser


## Eksterne lenker

* Føllesdal, Andreas: «Når likeverd utfordrer ulikheten – John Rawls 80 år», Aftenposten, 21. februar 2007