open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Donald Kagan

**Donald Kagan** (født 1932 i Kuršėnai i Litauen) var en amerikansk historiker ved Yale University, med spesialfelt innen antikkens historie. Han er nå professor emeritus. Han er mest kjent for sitt firebindsverk om Peloponneskrigen.

## Publikasjoner

* Kagan, Donald. (1965). *The Great Dialogue: A History of Greek Political Thought from Homer to Polybius*. New York: Free Press.
* Kagan, Donald. (1969). *The Outbreak of the Peloponnesian War*. Ithaca: Cornell University Press. ISBN 0-8014-0501-7.
* Kagan, Donald. (1974). *The Archidamian War*. Ithaca: Cornell University Press. ISBN 0-8014-0889-X.
* Kagan, Donald. (1981). *The Peace of Nicias and the Sicilian Expedition*. Ithaca: Cornell University Press. ISBN 0-8014-1367-2.
* Kagan, Donald. (1987). *The Fall of the Athenian Empire*. Ithaca: Cornell University Press. ISBN 0-8014-1935-2
* Kagan, Donald. (1991). *Pericles of Athens and the Birth of Democracy.* New York: The Free Press. ISBN 0-684-86395-2.
* Kagan, Donald. (1995). *On the Origins of War and the Preservation of Peace*. New York: Doubleday. ISBN 0-385-42374-8.
* Kagan, Donald and Kagan, Frederick. (2000). *While America Sleeps*. New York: St. Martin's Press. ISBN 0-312-20624-0.
* Kagan, Donald, Ozment, Steven, and Turner, Frank M.. (2003). *The Western Heritage*. New York: Prentice Hall. ISBN 0-13-182839-8.
* Kagan, Donald, Craig, Albert M., Graham, William A., Ozment, Steven, and Turner, Frank M. (2000). *The Heritage of World Civilizations*.
* Kagan, Donald. (2003). *The Peloponnesian War*. New York: Viking Press. ISBN 0-670-03211-5.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Presentasjon, fra Yale University
Maritimt klima

**Maritimt klima** eller **kystklima** er klima man vanligvis har på vestkysten av kontinenter på midlere bredder, og sørøst i Australia. Lignende klima kan man også finne i høyere strøk av kystnære tropiske områder og på lesiden av fjellrekker langs kysten i tropene. Dette klimaet utgjør gruppene *Cfb* og *Cwb* i Köppens klimaklassifisering. Cfb er en engelsk forkortelse og betyr:  C = Warm temperate (varm temperatur); f = Fully humid (fullstendig fuktig); b = Warm summer (varm sommer). For å falle inn under maritimt klima må årets kaldeste måned om vinteren ha en middeltemperatur som ikke er kaldere enn &minus;3 ℃, mens sommeren må vare minst fire måneder (månedlig gjennomsnittlig døgnmiddeltemperatur på minst 10 ℃). Stort sett er det nedbør fordelt over hele året.

Maritimt klima har ofte mindre temperaturvariasjoner enn andre steder som ligger på samme bredder, og skiller seg fra middelhavsklimaet ved større nedbørsmengder om sommeren. Dermed har man nedbør store deler av året, bortsett fra i visse høyere strøk i tropene, som ellers ville hatt tropiske savanneklima om ikke høyden hadde ført til lavere temperaturer. Nordvestlige områder av Stillehavet faller også delvis utenfor denne klimagruppen på grunn av tørre somre, men regnsesongen er såpass våt og lang at man unngår tørkeperioden man vanligvis får i forbindelse med middelhavsklima. I Norge finnes dette klimaet langs kysten fra Ytre Oslofjord og vestover til Vestlandet og videre nord til kyststrøk av Sør-Trøndelag. 

Kystklima har kjølige, men ikke kalde, vintre og milde og til dels varme somre. Somrene er generelt også mye kjøligere enn områder med fuktig subtropisk klima. De fleste maritime klima får en god del nedbør, men det finnes visse områder, som Patagonia i Argentina, med tørt kystklima.

## Subarktisk maritimt klima
I kyststrøk på polsiden av områder med maritimt klima finner man som regel subarktisk maritimt klima (Köppen *Cfc*) med relativt milde vintre og kjølige somre og en sommersesong (med middeltemperatur på minst 10 ℃) mindre enn fire måneder. Eksempel på denne typen klima er kyststrøkene av Island eller de sørligste områdene av Chile. I Norge finnes slikt klima (Cfc) langs kysten fra Nord-Trøndelag og helt nord til de vestligste kyststrøk av Finnmark.

## Eksempler
* Dublin i Irland
* London i Storbritannia
* Amsterdam i Nederland
* Brussel i Belgia
* Paris i Frankrike
* Stavanger i Norge
* Bergen i Norge
* Frankfurt am Main i Tyskland
* Göteborg i Sverige
* Hamburg i Tyskland
* Kristiansand i Norge
* København i Danmark
* Szczecin i Polen
* Praha i Tsjekkia
* Samsun i Tyrkia
* Hobart i Australia
* Vancouver i Canada
* Puerto Montt i Chile
* Mar del Plata i Argentina
* Wellington i New Zealand
*Fredrikstad i Norge

### Eksempler på steder med subarktisk maritimt klima (''Cfc'')
* Reykjavík på Island
* Harstad i Norge
* Thorshavn på Færøyene
* Punta Arenas i Chile
* Ushuaia i Argentina 
* Unalaska (tidligere Dutch Harbor) i Alaska i USA

## Referanser


## Eksterne lenker
* Marine (Humid) West Coast Climate, *University of Wisconsin–Stevens Point*
* EPIC Data Collection On-line ocean observational data collection
Hispar Muztagh

**Hispar Muztagh** er en subkjede i fjellkjeden Karakorum. Den ligger i Gojal-regionen i den nordøstlige delen av Pakistan. Det er den nest høyeste fjellkjeden i Karakorum, etter Baltoro Muztagh. De høyeste fjellene i Hispar Muztagh er Distaghil Sar (7885 moh.) og Khunyang Chhish (7852 moh.).

## Eksterne lenker
* Kart over Hispar Muztagh
Øye kirke

**Øye kirke** kan referere til:
* Øye kirke i Surnadal.
* Øye kirke i Vang.
* Øye stavkirke – også i Vang.
Agis II

**Agis II** (død 401 f.Kr.) var konge av Sparta fra omkring 427 f.Kr til sin død.

Han seiret i første slag ved Mantineia i 418 f.Kr., og gjenopprettet dermed Spartas ry. I Peloponneserkrigens siste år herjet hans styrker kraftig i Attika, og han hadde kommandoen ved Dekelea. 

Agis døde kort tid etter at han hadde straffet byen Elis for å ha vært ulydig mot Sparta.

## Litteratur
* Donald Kagan: *The Fall of the Athenian Empire*. Cornell University Press, Ithaca 1987, ISBN 0-8014-1935-2.
* Karl-Wilhelm Welwei: *Sparta. Aufstieg und Niedergang einer antiken Großmacht*. Klett-Cotta, Stuttgart 2004, ISBN 3-608-94016-2.
Rødhalet råtevedblomsterflue

**Rødhalet råtevedblomsterflue** (*Brachypalpoides lentus*) er en kraftig flue som tilhører familien blomsterfluene. I Norge er den funnet i Sør-Norge, langs kysten nord til Møre. Den er utbredt i det meste av Europa.

## Utseende
*Brachypalpoides lentus* er en ganske stor blomsterflue. De to første bakkroppsleddene er skarpt røde, resten av fluen er svart. Bakføttene er kraftige, lårene (femorae) er sterkt fortykket og leggene (tibiae) krummet. Ansiktet har en påfallende bule i midten, "nese".

Arten ligner noen av artene i slekten *[[Xylota]]*, men kan skilles fra disse på de helt svarte bakbein og svart bakkroppsspiss.

## Levevis
**Larvene** lever i fuktig, råtten død ved. Alle fluer gjennomgår en fullstendig forvandling, med et puppestadium mellom stadiet som larve og voksen.

## Systematisk inndeling

* **[[Fluer]]** (Brachycera)  
** **[[Muscomorpha]]** 
*** **[[høyerestående fluer]]** [Cyclorrhapha)
**** **[[Aschiza]]**
***** **[[blomsterfluer]]** (Syrphidae)
****** slekt ***Brachypalpoides*** 
******* **''Brachypalpoides lentus'' (Meigen, 1822) **

## Litteratur
* Bartsch, Hans; Binkiewicz, Elizabeth; Nasibov, Erik; Nordin, Anna; Rådén, Anders & Östman Torbjörn. 2009. *Tvåvingar: Blomflugor. Diptera: Syrphidae: Eristalinae, Microdontinae.*  Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. ArtDatabanken, SLU, Uppsala. CF. 478 sider. ISBN 978-91-88506-70-2
* Thompson, F.C. og Rotheray, G. 1998. Family Syrphidae. I: Papp, L. og Darvas, B. (red): *Contributions to a Manual of Palaearctic Diptera.* 3: 81-139. Science Herald, Budapest.

## Eksterne lenker
* 
* Foto av ''Brachypalpoides lentus''
Bjarne Vandeskog

**Bjarne Gunnar Vandeskog** (født 1959) er en norsk sosialantropolog som særlig har vært opptatt av å forstå hvordan interpersonlige relasjoner genereres som en konsekvens av sosial organisasjon, kulturelle modeller og personlige erfaringer, samtidig med at relasjoner også bidrar til å skape disse forholdene. Doktorgraden hans er en studie av relasjoner mellom fedre og tenåringssønner; følgelig har han også har viet mye tid og oppmerksomhet til temaer som slektskap, familie, maskulinitet og sosialisering av barn.

Vandeskog er født i Sør-Afrika, oppvokst i Bergen, har bodd i Haugesund, i Golden Bay i New Zealand og bor nå i Haugesund. Han tok cand.polit.-graden i 1994 ved Universitetet i Bergen og var ansatt som universitetslektor samme sted fra 1994 til 1997. Fra 1997 til 2001 stipendiat til doktorgrad finansiert av Norges forskningsråd. I 2001 ledet han oppbyggingen av Fredskorpsets kursavdeling. Etter dette arbeidet han først som høgskolelektor og senere som førsteamanuensis ved Høgskolen Stord/Haugesund (Nå Høgskulen på Vestlandet). I New Zealand har han arbeidet for Nelson City Council og som selvstendig næringsdrivende som *contract researcher*. Han er nå ansatt som førsteamanuensis på avdeling for nautisk utdanning ved Høgskulen på Vestlandet hvor han underviser og forsker på temaene 'kulturforståelse' og 'krysskulturell kommunikasjon' på skip med multikulturelle besetninger, samt sikkerheten i petro-maritime operasjoner på norsk sokkel.

Han har gjort feltarbeid på New Zealand. Han disputerte til doktorgraden i 2005 med avhandlingen "*Love Taken for Granted; Relationships between Fathers and Adolescent Sons among Pakeha New Zealanders*".

## Referanser
Reidar Sørensen

**Reidar Sørensen** (født 1956) er en norsk skuespiller. 

Sørensen ble uteksaminert fra Statens Teaterhøgskole i 1986, og har vært tilknyttet en rekke teatre: Det norske teatret, Kilden Teater i Kristiansand og Trøndelag Teater. Han har også en rekke oppgaver innen film, radioteater og fjernsyn bak seg, og vant Amandaprisen som beste mannlige skuespiller i 1989. Sørensen har portrettert Unni Lindells politietterforsker Cato Isaksen i TV-serier.

Sørensen er vokalist i rockebandet Freak. Han var teatersjef ved Nordland Teater 2008–2012. 

Reidar Sørensen er far til designeren Rebekka Sørensen-Kjelstrup og skuespillerne Kim Sørensen, Elias Holmen Sørensen og Isak Holmen Sørensen, de to siste sammen med Kjersti Holmen.

## Utvalgt filmografi og TV
* 2017 *[[Trio – Jakten på Olavsskrinet]]*
* 2014–2016 *[[Trio (TV-serie)|Trio]]* (TV-serie)
* 2010 *[[Hjem til jul (film)|Hjem til jul]]*
* 2009 *Honningfellen* (TV-serie, som Cato Isaksen)
* 2009 *[[Orkestergraven]]* (TV-serie, som Cato Isaksen)
* 2008 *[[Nattsøsteren]]* (TV-serie, som Cato Isaksen)
* 2007 *[[Sørgekåpen]]* (TV-serie, som Cato Isaksen)
* 2005 *[[Drømmefangeren (TV-serie)|Drømmefangeren]]* (TV-serie, som Cato Isaksen)
* 2005 *[[Slangebæreren (TV-serie)|Slangebæreren]]* (TV-serie, som Cato Isaksen)
* 2004 *[[Ikke naken]]* 
* 1998 *[[1732 Høtten]]*
* 1998 *[[Når lyset kommer]]*
* 1997 *[[Hotel Oslo]]* (TV-serie)
* 1997 *[[Brent av frost]]* 
* 1997 *[[Etterfølgeren]]* 
* 1996 *[[Thygesen]]* (TV-kriminalserie – NRK Drama, forf.: Jon Michelet)
* 1994 *[[Ti kniver i hjertet]]*
* 1994 *Trollsyn – sagnet om Jostedalsrypa*
* 1993 *[[Hodet over vannet]]
* 1993 *Telegrafisten*
* 1989 *Marerittet*
* 1989 *Himmelplaneten'' (Fjernsynsteatret)
* 1986 Plastposen (Film – Bankraner)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Reidar Sørensen – profil og bilder på Filmweb
* 
*
Arctanderbyen

**Arctanderbyen** er Norges første hageby, beliggende i Ekebergskrenten i Oslo med adresse Svingen 12 til 42, og Egnehjemveien 1 til 44.

Initiativet til Arctanderbyen ble tatt av Egne hjem. Etter en arkitektkonkurranse utlyst av borgermester Sofus Arctander i 1907, ble 29 vertikaldelte tomannsboligene tegnet av Christian Morgenstierne og Arne Eide, Arctanderbyen ble bygget i 1910-11. Fra Egnehjemveien og mot vest ble Terrasseparken anlagt i 1922, i skrånende terreng ned mot Ribbunggata og Gamlebyen.

Boligene ble bygget etter engelsk mønster. Boligene skulle gi beboerne lys, luft og utsyn og representerer således en tidlig form for sosial boligbygging.

Området har høy arkitektonisk egenverdi samt kulturhistorisk verdi fordi den representerer den første etappe av sosial boligbygging ved Egne Hjem-bevegelsen, og står på byantikvarens bevaringsliste. Arctanderbyen har status som verneverdig i medhold av plan- og bygningsloven (PBL).

## Referanser


## Eksterne lenker
* Egne hjem, Arctanderbyen
Kirke (andre betydninger)

**Kirke** kan ha flere betydninger:
* Kirke, en bygning for kristelig religionsutøvelse
* Kirkesamfunn, et kristent trossamfunn
* Kirke (gresk mytologi), en trollkvinne som i Odysseen forvandlet menn til svin
I bestemt form – **Kirken** – også:
*Den kristne kirke – den hellige, allmenne kirke – den samlede kristne menighet
*Et bestemt kirkesamfunn; herunder spesielt:
**Den norske kirke – den tidligere statskirken i Norge
**Den anglikanske kirke – den offentlige kirken i England
**Den ortodokse kirke – en samlebetegnelse på de kristne kirkesamfunn i Hellas, Russland etc.
**Den katolske kirke – en samlebetegnelse på de kristne kirkesamfunn som har paven som sitt overhode
* Kirkestaten – de territorier som fra middelalderen og frem til Italias samling i 1870 var en selvstendig stat med paven som overhode
Herma

I antikkens Hellas var **Herma** først en fallisk gud, assosiert med fruktbarhet, lykke, veier og grenser. Senere ble guden en beskytter for handelsmenn og reisende.

## Se også
* Herme (skulptur), herma utført som en arkitektonisk støtte
Sjåstad/Vestre Lier Idrettslag

**Sjåstad/Vestre Lier Idrettslag** (stiftet 10. mai 1918) er et idrettslag i Lier i Buskerud.  Idrettslaget består av  skigruppe og fotballgruppe.

Idrettslaget er et resultat av flere sammenslutninger. *Mehren Idrætsforening* (stiftet 10. mai 1918) og *Sjaastad Idrætsforening* (stiftet ca. 1920) gikk sammen 29. januar 1929 og dannet *Vestre Lier Idrettslag*. *Sjåstad Idrettslag* (stiftet 15. desember 1935) het opprinnelig *Kvikk Arbeideridrettslag* og var medlem av Arbeidernes Idrettsforbund før krigen. I 1946 endret Kvikk navn til Sjåstad IL. I 1987 slo Sjåstad IL og Vestre Lier IL seg sammen til dagens idrettslag.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Hjemmeside
De lange murene

De **lange murene** (gammelgresk: μακρὰ τείχη - makra teikhe) ble i antikkens Hellas bygd fra en by til dens havn for å gi byen trygg forbindelse med havet også i krigstider. 

De «lange murene» viser særlig til murene bygd mellom Athen og havnene ved Pireus og Faleron. Disse murene ble bygd i det 5. århundre f.Kr., men ble ødelagt av Sparta i 404 f.Kr., etter Athens nederlag i Peloponneskrigen.

## Kilder
*G.E.M. de Ste. Croix: *The Origins of the Peloponnesian War*. Duckworth and Co., 1972. 
*John V.A. Fine: *The Ancient Greeks: A Critical History*. Harvard University Press, 1983. 
*Dimon Hornblower,og Anthony Spawforth (red.): *The Oxford Classical Dictionary*. Oxford University Press, 2003. 
*Donald Kagan: *The Peloponnesian War*. Penguin Books, 2003. 
*Donald Kagan: *The Outbreak of the Peloponnesian War*. Cornell, 1969. 
*David H. Conwell: *Connecting a City to the Sea: The History of the Athenian Long Walls*. Brill NV, 2008. 
* Xenophon: *Hellenika*. Übersetzt von Gisela Strasburger, München 1970 (mehrere Neuauflagen), ISBN 3-7608-1639-8.
Pederasti

**Pederasti** (gresk: παιδεραστία, *paiderastia*, fra παῖς, «gutt», og ἐραστής, «elsker») betegner en institusjonalisert form for homoseksualitet i antikkens Hellas mellom menn og unge menn (gutter). Det synes å ha vært et vanlig forekommende og til dels akseptert idealisert forhold mellom en voksen mann og ung gutt utenfor familien i antikkens greske samfunn i polis. I tillegg til den seksuelle andelen, som var mindre uttalt, var det også en pedagogisk andel som var mer vektlagt. Innebygd i denne idealiserte ideologien om menns opphøyde vennskap, lå det et element av kvinneforakt ved at menn utelukkende kunne ha et intellektuelt forhold til andre menn, og ikke til kvinner. Se også artikkel *[[Prostitusjon i antikkens Hellas]]*.

Historisk har pederasti eksistert i et mangfold av skikker og praksis innenfor ulike kulturer. Statusen til pederasti har endret seg i løpet av historien, til tider betraktet som et ideal og andre ganger som en forbrytelse. I Europas historie har den mest strukturerte kulturelle manifestasjonen vært i antikkens Athen, og synes mest framtredende på 500-tallet f.Kr. Gresk pederastis ulike former ble underlagt filosofiske samtaler hvor den kjødelige, sanselige typen var ugunstig sammenlignet med den erotiske, dog åndelige og moderate former.

Den lovlige status til pederasti i de fleste land i dag er bestemt av om det er eller ikke er gutter som har nådd lovlig seksuell minstealder. Ulovlige former for pederasti faller inn under loven om seksuelt misbruk av barn. Barn har rett til å bli beskyttet mot alle former for seksuell utnytting og misbruk, i henhold til artikkel 34 i Barnekonvensjonen.

## Se også
* Pedofili
* Homoseksualitet
* Spartansk pederasti
* Bacha bazi, tradisjonell gutteprostitusjon i Afghanistan og Sentral-Asia 
* North American Man/Boy Love Association

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tettsteder i Hedmark

Dette er en liste over tettsteder i Hedmark slik begrepet er definert av Statistisk sentralbyrå. Per 1. januar 2017 var det 47 tettsteder i fylket, inkludert eventuelle tettsteder som krysser fylkesgrensen.

## Referanser
Fylkesvei 7356

**Fylkesvei 7356** går mellom Bleikvasslia og Nymoen i Hemnes kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 324 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
25. septemberplassen

***25. septemberplassen*** er en roman av Dag Solstad, utgitt i 1974. 

Nesten hele handlingen er lagt til Halden, og mesteparten til årene mellom 1960 og 1972. Sentralt i romanen står skjebnen og utviklingen til de tre brødrene Egil, Axel og Inge Nyland. Inge og Axel blir kommunister, og deltar med ulikt engasjement i ml-bevegelsen, som også Solstad var en del av. Egil er sosialdemokrat som sin far Håkon.

Romanens tittel henspiller på datoen 25. september 1972, da flertallet i en folkeavstemning sa Nei til norsk medlemskap i EEC, som EU het den gangen. Nei-flertallet kom på tross av at ledelsen i Arbeiderpartiet, ikke minst statsminister Trygve Bratteli, satte mye inn på et norsk medlemskap. Axel og særlig Inge Nyland mener at lederne i Arbeiderpartiet og LO har sveket arbeiderklassens interesser gjennom samarbeidet med bedriftseierne. 

I et kapittel i boken beskriver Solstad eierne og ledelsen av papirfabrikken Saugbrugsforeningen, og hvordan disse stadig vekk presser kommunen til å gi bedriften tillatelse til å bygge ut strandområder til industri og havneanlegg. Solstad beskriver også hvordan styret og eierne av fabrikken har sine posisjoner på grunn av sine forfedres disposisjoner, ikke sin egen dyktighet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Utgaven fra 1974 hos Nasjonalbiblioteket.
Slaget ved Mantineia (418 f.Kr.)

**Slaget ved Mantineia** var et signifikant slag under Peloponneskrigen, i 418 f.Kr., mellom Sparta og dets allierte, og en motstående hær, ledet av Argos og Athen.
Tom Martinsen

**Tom Martinsen** (1943–2007) var en norsk pressefotograf, ansatt i *[[Dagbladet]]* fra 1973 frem til sin død i 2007.

## Utdannelse og karriere
Tom Martinsen utdannet seg ved Foto och dokumentärfilmskolan med Christer Strömholm som lærer, i Stockholm 1968 til 1971. Fra samme år startet han som frilansfotograf i Dagbladet og fikk fast ansettelse fra 1973. Han fikk pris for Årets Bilde i 1972. I 1977 var han med på å grunnlegge Fotogalleriet i Oslo. I 2004 fikk Martinsen pressefotografenes egen pris, Snill Gutt-prisen, og i 2006 stiftelsen Fritt ords honnørpris «for hans unike bidrag til utvikling og formidling av norsk fotografi i flere sjangrer: presse-, dokumentar- og kunstfoto» Han var også æresmedlem i Pressefotografenes Klubb.

Martinsens fotografier er blitt innkjøpt av Norsk kulturråd, Norsk museum for fotografi – Preus museum i Horten, Lillehammer Kunstmuseum og Moderna Museet i Stockholm.

## En ny generasjon norske pressefotografer
Generasjonen fotografer Tom Martinsen tilhørte, og med hans utdannelse fra Foto och dokumentärskolan, representerte et generasjonsskifte i norsk pressefotografi. Ikke bare ved at han hadde en fotoutdannelse, men også gjennom sin tilnærming til fotografiet. Han sa en gang: «*[[objektiv|Brennvidden]] er et spørsmål om moral. [[objektiv|Tele]] er en umoralsk ting når det dreier seg om mennesker. Tele er en titter. Med vidvinkel må du vise deg frem. Du setter deg i en stilling som er åpen og ærlig*».

Flere kjente fotografiene i norske medier de siste årene stammer fra Tom Martinsens hånd og kamera. Eksempler er hans fotografi av Bob Dylan fra Scandinavium, Gøteborg og hans portrett av Dag Solstad i en snødekt gate.

Martinsen var også en ivrig naturfotograf og var også kjent for sine naturstudier i svart/hvitt, spesielt fra Tjøme i Vestfold, og landskaper i USA.

## Øyeblikket
Martinsen redigerte gjennom mange år den faste spalten *Øyeblikket* i Dagbladets lørdagsbilag, Magasinet, som hver uke viste sentrale verk fra fotografiens historie. Navnet på spalten hentet han fra Henri Cartier-Bressons uttrykk *det avgjørende øyeblikk*. Boken *118 Øyeblikk*, utgitt i 2003, var en presentasjon av norsk reportasjefotografis historie gjennom 118 bilder.

## Utstillinger
* *Bilder fra Verdens Ende*, Fotogalleriet, Oslo (1979)
* Separatutstilling, Preus Fotomuseum, Horten
* *Min egen road movie*, Filmfestivalen, Haugesund (1994)
* *Vest – en veifortelling*, Fotogalleriet, Oslo (1994)
* Separatutstilling, Lillehammer kunstmuseum, Lillehammer (2003) (med Rolf M. Aagard)
* Separatutstilling, Kunstforeningen Verdens Ende, Tjøme (2005)
* *Nord for havets ende*, Preus Fotomuseum, Horten (2006)

## Bøker
* *118 Øyeblikk. Norske reportasjefotografier utvalgt og presentert av Tom Martinsen*  Dinamo Forlag (2003) ISBN 82-8071-052-3
* *Tom Martinsen. Rolf M. Aagard*  Labyrinth Press (2003)

## Referanser


## Eksterne lenker
* ''Ikke no' mas'', av Tom Martinsen
* Nekrolog skrevet av Fredrik Wandrup - Dagbladet 31. mars 2007
Hjortetakksalt

**Hjortetakksalt** eller **hornsalt** (kjemisk navn: *ammoniumhydrogenkarbonat* NH4HCO3) er et tilsetningsstoff i bakverk, som tilfører bakverket sprøhet og derfor anvendes i kjeks, pepperkaker m.m. Det brukes også som hevemiddel.

Hjortetakksalt er et godkjent tilsetningsstoff i matvarer, og har E-nummer:  **E503**.

## Se også

* Bakepulver
* Natron
* Pottaske
P12 Bandit

**P12 Bandit** (tidligere **P11 Bandit** og **P4 Bandit**) var en tidligere radiokanal som ble driftet av P4-gruppen fra 1. november 2006 til 1. desember 2024. Kanalen ble kun sendt over internett, men tidligere ble den også sendt på DAB. P12 Bandit var en ren musikkanal uten programledere eller programposter. 

Fram til 1. januar 2009 hadde P4 Bandit proramledere som Tor Milde og Bjørnar Pedersen.

I 2009 ble P4 Bandit tatt av DAB av økonomiske grunner.

## Referanser
Munkedalsbroen

**Munkedalsbroen** ble ferdigstilt i 2007 og åpnet for trafikk i 2008. Den går over Ørekilselven ved Munkedal i Bohuslän.

## Munkedalsbroen
Vägverket i Sverige var byggherren og NCC var entreprenør for den nye broen.
Broen er omtrent like lang som den gamle, omtrent 494 m. Den er 55 m høy og 23 m bred, med to kjørefelt i hver retning. Den har en spennvidde på rundt 125 m.

Broen er en buebro, hvor selve brobanen hviler oppå selve buen. Namnet er Munkedalsbroen. I planleggings- og byggetiden  var navnet var Ørekilsbroen.

NCC fikk oppdraget på grunn av den byggetekniske løsningen. Den gikk ut å bygge de to buehalvdelene etter to ulike metoder.

Den ene buehalvparten ble bygget etter «fritt frambygg»-metoden, og den andre ved hjelp av midlertidige pilarer som støttet opp under buen. Det ble bygd hjelpetårn som støttet opp den ene buehalvparten, slik som ved byggingen av Svinesundbroen.

Broen var ferdig i 2007, men ble ikke åpnet for trafikk før i juni 2008.
Byggingen av denne broen var et ledd i utbyggingen av veistrekningen til 4-felts motorvei fra Oslo til Göteborg.

Denne veistrekningen er særlig belastet og det var ofte lange køer i sommerhalvåret. Den nye broen bidrar til at bilistene sparer opptil 20 minutter i kjøretid.

## Ørekilsbroen
Den gamle broen er ca. 500 m lang og ca. 30 m høy. Her gikk E6 fram til 2008, da den nye broen ble åpnet.

## Eksterne lenker
* Bilde av Munkedalsbroen under bygging.
Fuktig subtropisk klima

**Fuktig subtropisk klima** er varmt og fuktig om sommeren og kjølig eller mildt om vinteren. Nedbørsmengdene er mer eller mindre jevnt fordelt gjennom året. Det er mange områder som faller inn under denne klimasonen, og uttrykket «subtropisk» kan være misvisende for vinterklimaet i de kjøligere områdene innenfor sonen. Vinternedbør, av og til som snø, får man i forbindelse med store lavtrykkssystemer som vestavinden fører fra vest mot øst. Nedbøren om sommeren kommer stort sett i forbindelse med tordenvær og av og til i forbindelse med tropiske stormer eller tropiske sykloner. Fuktig subtropisk klima finner man på sørøstsiden av alle kontinentene med unntak av Antarktis, hovedsakelig mellom 24 og 37 ℃. De årlige normale ekstremtemperaturene er hovedsakelig mellom &minus;12 og 43 ℃, men dette kan variere stort fra sted til sted. 

## Europa
Det er hovedsakelig i sørlige deler av Europa med avgrensning til de dominerende sonene med middelhavsklima, at man finner denne typen klima. Det er områdene fra Posletta i Nord-Italia og sørøstover gjennom Slovenia og Kroatia. Nedbør om sommeren kommer i mye større mengder enn i middelhavsklimaet, og vintertemperaturene er bare like over frysepunktet. Denne klimatypen er som finnes i enkelte områder langs svartehavskysten i den europeiske delen av Russland og Tyrkia, i Romania og Bulgaria. I Bulgaria og Romania er det uklare skiller mellom soner med fuktig subtropisk klima og soner med fuktig kontinentalklima.

## Asia
Denne klimatypen dominerer den østlige og sentrale kysten av Kina, hovedsakelig mellom elvene Huang He og Yangtze, i tillegg til sørlige deler av Sør-Korea og lavlandet i Japan. I Japan er det uklare skiller mellom soner med fuktig subtropisk klima og soner med fuktig kontinentalklima, særlig i de sørlige områdene og i forskjellige høyder. 
I Sørvest-Asia forekommer denne klimatypen i Georgia og Tyrkia langs Svartehavet, i Aserbajdsjan og den nordlige kysten av Iran langs Det kaspiske hav. Men denne klimatypen i Georgia, Tyrkia og Aserbajdsjan grenser til maritimt klima.

## Sør-Amerika
I Sør-Amerika forekommer denne klimatypen i Pampas i Argentina og Paraguay, Uruguay og sørlige områder av Brasil. 

## Afrika
I Afrika forekommer denne klimatypen bare lengst sørøst på kysten av Sør-Afrika, inkludert Durban og nordover til de aller sørligste områdene av Mosambik. 

## Australia
I Australia er det en smal sone nord i New South Wales og på kysten av Queensland med denne typen klima. Nord for Brisbane blir klimaet regnet som tropisk.

## Nord-Amerika
Denne typen klima dominerer Sørstatene i USA, med avgrensning mot tropisk savanneklime i sørlige Florida, steppeklima mot vest og Fuktig kontinentalklima mot nord.
Povel Nicolay Paus

**Povel («Pål») Nicolay Paus** (født 23. juni 1939) er en norsk lege og dr.med. Han har forsket på diabetes, og har bl.a. vært forskningsdirektør ved Ullevål universitetssykehus.

## Karriere

Han ble cand.med. ved Universitetet i Oslo i 1963 og ble dr.med. samme sted i 1973. Han ble godkjent som spesialist i indremedisin i 1980, i nyresykdommer i 1981 og i hjertesykdommer i 1985.

Han tjenestegjorde som løytnant i Hæren 1965–1966 og var stipendiat i biokjemi ved Universitetet i Oslo 1966–1971, prosektor ved Odontologisk institutt for mikrobiologi ved Universitetet i Oslo 1971–1973 og forskningstipendiat ved University of California, San Diego med stipend fra NAVF, NATO og National Institutes of Health 1973–1974. Tilbake i Norge var han assistentlege, konstituert reservelege og reservelege ved Rikshospitalet og Ullevål sykehus i perioden 1974–1986. Han var deretter reservelege og overlege ved Sentralsykehuset i Akershus fra 1986.

Han var sjeflege ved Sentralsykehuset i Akershus 1992–1995. Han var deretter klinikksjef ved medisinsk klinikk ved Ullevål universitetssykehus 1995–1999 og forskningsdirektør ved Ullevål universitetssykehus fra 2000.

Han var formann for Norsk indremedisinsk forening 1988–1991 og var president for Scandinavian Society for the Study of Diabetes 1991–1992. Han var formann for medisinsk fagråd i Norges diabetesforbund fra 1992 og medlem av landsstyret i Den norske lægeforening 1990–1991.

## Bakgrunn

Han er sønn av tannlege Povel Nicolay Paus og barnebarn av industrilederen Augustin Paus. Han er gift med biokjemikeren, professor dr.philos. Elisabeth Kirsten Paus (f. Kielland), og har tre barn, herunder immunologen Didrik Paus.

## Publikasjoner (utvalg)

* *Terapi i hudsykdommer*, Universitetsforlaget, 1961
* «Selective quenching of RNA in aqueous solution: Association of water to polar groups», *Analytical Biochemistry*, 1969
* «Liquid scintillation counting of RNA: A simple procedure for extraction from sucrose gradients», *Analytical Biochemistry*, 1970
* «Analytical polyacrylamide gel electrophoresis of milligram quantities of RNA» (med I Alfheim), *Analytical Biochemistry*, 1972
* *On rapidly labeled RNA from rat liver : a methodological and biological study*, Universitetsforlaget, 1973 (doktorgradsavhandling)
* «Pancreatic affection after acute hypotonic hemodialysis», *Acta Medica Scandinavica*, 1982
* *Svangerskap og prevensjon hos diabetikere* (med Jak Jervell og Narve Moe), Norges diabetesforbund, 1985

## Referanser
Brun råtevedblomsterflue

**Brun råtevedblomsterflue** (*Brachypalpus laphriformis*) er en ganske stor flue som tilhører familien blomsterfluene. I Norge er den sjelden. Den er utbredt i det meste av Europa.

## Utseende
Brun råtevedblomsterflue er en ganske stor, men slank blomsterflue, mørk rød-brun og svart, med rødlig ganske glissen hårkledning. Brystpartiet er rød-brunt mens bakkroppen er mørkere. Lårene (femora) på bakføttene er kraftige og sterkt fortykket mens leggene (tibiae) er normale. Vingene er klare, gjennomskinnelige ved kroppen, men er mer røkfarget brun mot vingespissen.

På hodet er det to store fasettøyne. Hos hannene møtes øynene på toppen av hodet, mens det hos hunnene er en tynn pannestripe mellom fasettøynene. 

Den ligner på en bie. Men alle fluer skiller seg fra vepsene på den korte antennen og fordi de bare har to vinger.  Vepser har ganske mye lengre antenner og fire utviklede vinger.  

## Levevis
Brun råtevedblomsterflue er en sjelden og truet art knyttet til gammel skog. 

**Larvene** lever i fuktig, råtten død ved. Alle fluer gjennomgår en fullstendig forvandling, med et puppestadium mellom stadiet som larve og voksen.

## Systematisk inndeling

* **[[Fluer]]** (Brachycera)  
** **[[Muscomorpha]]** 
*** **[[høyerestående fluer]]** [Cyclorrhapha)
**** **[[Aschiza]]**
***** familien **[[blomsterfluer]]** (Syrphidae)
****** underfamilien Eristalinae
******* gruppen Xylotini
******** slekt *[[Råtevedblomsterfluer (Brachypalpus)|Brachypalpus]]* Macquart, 1834 – med bare en norsk art.
********* **Brun råtevedblomsterflue** (*Brachypalpus laphriformis*) (Fallén, 1816) *' [syn. *Brachypalpus valgus*]

== Litteratur ==
* Bartsch, Hans; Binkiewicz, Elizabeth; Nasibov, Erik; Nordin, Anna; Rådén, Anders & Östman Torbjörn. 2009. *Tvåvingar: Blomflugor. Diptera: Syrphidae: Eristalinae, Microdontinae.*  [[Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna]]. ArtDatabanken, SLU, Uppsala. CF. 478 sider. ISBN 978-91-88506-70-2
* Thompson, F.C. og Rotheray, G. 1998. Family Syrphidae. I: Papp, L. og Darvas, B. (red): *Contributions to a Manual of Palaearctic Diptera.* 3: 81-139. Science Herald, Budapest.

== Eksterne lenker ==
* 
* [http://images.google.no/imgres?imgurl=http://lh6.ggpht.com/_H0SIPjw8J24/SV5g9egmoEI/AAAAAAAADlI/LAcnL_69T04/3roches121Brachypalpus_laphriformis_male0605W.jpg&imgrefurl=http://picasaweb.google.com/lh/photo/bTJs7vuRxwtZMjLtGliX7g&usg=__IgZFSQvuvAG-uuP0hq_TYzUw0qI=&h=710&w=800&sz=18&hl=no&start=12&um=1&tbnid=Kj2mrxTTfM7lnM:&tbnh=127&tbnw=143&prev=/images%3Fq%3DBrachypalpus%2Blaphriformis%26hl%3Dno%26rlz%3D1T4TSEA_noNO311NO314%26sa%3DN%26um%3D1 Foto av *Brachypalpus laphriformis'']
Aske

:*for den norske tv-filmen fra 1973, se [[Aske (TV-film)]]*
**Aske** er det som blir tilbake av det brennbare materialet etter en fullstendig forbrenning.

I praksis består aske av alle materialer som ikke er organiske *([[mineral]]er og [[kjemiske forbindelse]]r)*, f.eks.: Al2O3, CaO, Fe2O3, MgO, MnO, P2O5, K2O, SiO2, Na2CO3, NaHCO3, etc.

Egenvekten av frisk vedaske tatt ut av ovnen er ca. 0,3 ( 0,3kg/l).

## Anvendelse
På grunn av innholdet av Kalium (K2O) og Kalsium (CaO), kan aske fra vedfyring anvendes som jordforbedringsmiddel. En mengde på inntil 3 liter pr. 10 m² (300 liter pr. dekar) årlig, kan være passende.

## Se også
* Pottaske
* Kremering
* Feiing
Liste over norske middelalderkirker i stein

**Liste over norske middelalderkirker i stein** omfatter 159 kirker og 3 kapeller, slik dette er dokumentert i rapporten *Norske steinkirker fra middelalderen*, utgitt av KA i 2021. 

Det ble bygget rundt 300 steinkirker i Norge i middelalderen av i alt rundt 1300 kirker. De fleste av disse ble satt opp i årene 1150–1250, og man regner med at byggeboomen ble utløst av at Nidaros erkebispedømme ble opprettet i 1152/1153.

Den største av kirkene er Nidarosdomen. De fleste er små kirker bygget i romansk stil rundt om på bygdene. Mest tallrike er de i Hordaland, Vestfold og Østfold. De nordligste av middelaldersteinkirkene er Bodin kirke i Bodø, Steigen kirke i Salten og Trondenes kirke i Harstad. Stortinget har vedtatt at alle middelalderkirkene i stein skal være i god stand til Stiklestad-jubileet i 2030.

## Norske middelalderkirker i stein

## Se også

* Norges Kirkebygninger i Middelalderen

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* middelalderstein.kirkesøk.no
Fylkesvei 7294

**Fylkesvei 7294** går mellom Titternes og Steinsvika i Dønna kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 188 (Nordland).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Dasain

**Dasain** (nepali दशै, transkriberes også dasai) er den største nasjonale festivalen innafor hinduismen i Nepal.

Festivalen varer i 15 dager og faller i september-oktober, etter rishøsten. Den er ei blanding av hinduisk tantrisme og tradisjonelle fruktbarhetsritualer.

Dasain har et fast program for hver dag i festivalen som bl.a. omfatter at kvinner sier mantraer og planter bygg i blomsterpotter som høstes i løpet av festivalen, ofringer, slektninger blir velsigna med merker av tika (ei blanding av ris, yoghurt og rødfarge) på panna, og tempelbesøk.

Dasain er en viktig familiefest, da folk kommer fra hele verden for å gjenforenes med sine kjære. I fattige distrikter er Dasain også den eneste gangen i året der folk får nye klær.

Dasain er nær knytta til de hinduiske og nasjonalistiske tradisjonene fra staten Gorkha, som gjennom kong Prithvi Narayan Shahs erobringer blei til den moderne staten Nepal. I mesteparten av tida etter hans erobring av Khatmandudalen i 1768 har hinduismen vært statsreligion. Ifølge den nepalske hinduismen er kongen en reinkarnasjon av guden Vishnu, og Dasain-festivalen blir også brukt til å bekrefte kongens religiøse autoritet. Dette viser seg bl.a. ved at på Dasains 7. dag sender byen Gorkha et blomsteroffer til Kongen, og et militærorkester spiller i gamlebyen i Katmandu.

Blant ikke-hinduer og nasjonale minoriteter (som ofte er buddhister eller har egne religioner) er den statlige dasain-feiringa derfor blitt kritisert som en del av Shah-dynastiets Gorkha-nasjonalistiske propaganda for «et språk, en religion, et folk». Kravet om å feire Dasain har blitt oppfatta som et ledd i kongedømmets forsøk på å hinduisere dem og ta fra dem deres nasjonale egenart.

Dasain har også i de seinere åra blitt møtt med en kritikk som likner den som finnes i Vesten av den moderne feiringa av jula: Festivalen har blitt kommersialisert og brukes av økonomiske interesser til markedsføring av varer. 

## Referanser
Døvstumhet

**Døvstumhet** *([[latin]]: surdo-mutitas)* er en benevnelse som tidligere ble brukt om døvhet. Ordet ble fjernet fra det norske lovverket i 1915, da man innså at døvhet ikke påvirket taleorganet funksjoner. Derimot har den som er døv liten mulighet for å kontrollere om man prater utydelig eller feil fordi vedkommende selv ikke hører hva som blir sagt. Mange døve velger derfor å ikke benytte talespråket, men heller kommunisere på et språk de behersker fullt ut – tegnspråk.

Fram til 1880 var, blant på grunnlag av Aristoteles tekster, en utbredt oppfatning at døve var tilbakestående fordi de ikke kunne snakke. På Døvelærerkongressen i Milano i 1880, ble det vedtatt at de deltakende landenes døveskoler skulle praktisere oralmetoden. Dette innebar at døve skulle pugge taleorganets posisjoner, slik at de kunne lære seg å prate, og dermed bli mer lik hørende . Som en del av dette ble begrepet "døvstum" erstattet med "døv" i lovverk og offentlige dokumenter.

Betegnelsen døvstum viser tilbake til den tiden døve ikke ble ansett som likeverdige mennesker, og oppfattes som støtende.

## Se også
*Døvhet
*Døvblindhet

## Referanser
Tor Erik Hermansen

**Tor Erik Hermansen** (født 14. oktober 1972) er en norsk musikkprodusent og komponist bosatt i New York hvor han er en del av det norske produksjonsteamet StarGate. 

Hermansen begynte sin karriere som freelancejournalist i Østfold-Posten i Askim som 14-åring. Han begynte i Dagbladet som 18-åring, ble redaktør i gratisavisen Natt&Dag som 20-åring, og norskansvarlig i plateselskapet Warner Music Norway i 1995. Avtjente verneplikten som journalist og AD i Forsvarets Forum. Han var en av grunnleggerne bak bransjetreffet .
Gjennom sitt arbeid i Warner Music møtte han i 1997 Mikkel S. Eriksen og Hallgeir Rustan, eiere av StarGate Studios i Trondheim. I 1999 begynte Hermansen som musikkprodusent og komponist på heltid som en del av StarGate-teamet.

I årene 1999–2004 skrev og produserte de for en rekke internasjonale artister, inkludert Blue, Elton John, Five, Cher, Atomic Kitten m.fl. StarGate hadde spesielt suksess på det britiske markedet, med over 40 Topp 10 hits på de britiske hitlistene.

I 2005 dro Hermansen til New York sammen med Mikkel S. Eriksen, og i løpet av kort tid etablerte de seg i den amerikanske musikkbransjen. I mars 2006 fikk de sitt endelige gjennombrudd med låten "So Sick" for artisten Ne-Yo. Som første nordmenn siden a-ha´s "Take On Me" gikk de til topps på Billboard Hot 100.
Flere store amerikanske og internasjonale suksesser fulgte, deriblant "Unfaithful" og "Don´t Stop The Music" for Rihanna, "Irreplaceable" for Beyonce og "Beautiful Liar" for Beyonce og Shakira. "Irreplaceable" ble Hermansens andre nummer 1 i USA og største hit til dags dato. Låten tilbragte 10 uker på førsteplass i USA og ble årets største låt på Billboard Year End Chart 2007.

Stargate har siden skrevet og produsert for artister som Mary J. Blige, Mariah Carey, Usher, NAS, Chris Brown, Janet Jackson mm.  Sammen med Mikkel S. Eriksen ble han nominert til Spellemannprisen 2017 i klassen årets produsent.

Hermansen har toppet Billboard Hot 100 ti ganger.

## Priser/utmerkelser
* Spellemannprisens bransjepris 2006
* Førsteplass på produsentlisten Billboard Hot 100 Producers 2006 og 2008
* Fem priser fra ASCAP (American Society of Composers and Publishers) for de mest fremførte låtene i USA i 2006
* ASCAP/PRS Songwriter of the Year og Most Performed Work, 2007
* Nominert til seks Grammy Awards, 2008
* Hitmakers of the Year, Rolling Stone Magazine, 2008
* Fem ASCAP Pop Awards, 2008
* To ASCAP Rhythm & Soul Awards, 2008
* Ivor Novello Award, Best Selling British Song, 2008
* Grammy Award "Best R&B Song" Ne-Yo "Miss Independent", 2008
* Grammy Award "Best Dance Recording" Rihanna "Don´t Stop The Music", 2010
* BET "Track of the Year" 2011 Wiz Khalifa "Black And Yellow"
* Spellemannprisen Årets Produsenter 2011
* Norsk Amerikansk Handelskammer´s Achievement Award 2012
* YouTube Most Performed Video 2013 Ylvis "The Fox"

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hvit glassvingeblomsterflue

**Hvit glassvingeblomsterflue** (*Scaeva pyrastri*) er en middels stor flue som tilhører familien blomsterfluene. I Norge finnes den bare i sør. Den er utbredt i hele Europa.

## Utseende
*Scaeva pyrastri* er en ganske stor blomsterflue. Den har glissen, fin lys hårbekledning. Brystpartiet har lengst hårbekledning og er skinnende svart. Brystets sider er lysere. Scutellum er skittent gul-grønt eller mer mørkere farget. Bakkroppen er mørkt svart med kommaformede gul-hvite flekker. Hos *Scaeva pyrastri* peker de kommaformede flekkene på tredje og fjerde bakkroppsledd framover. Det vil si at de ved midtlinjen er de lengre fram enn de er ved ytterkanten (siden) av bakkroppen. Beina er lyse, brun-gule på midten, mens lår (femora) og føtter (tarsi) er mørker, nesten svarte. Vingene er klare og gjennomskinnelige.

Hodet er virker stort og ansiktet er lyst gul-hvitt farget, toppen av hodet er sinnende svart med tre punktøyne. Partiet rundt antennene er oppsvulmet særlig hos hannene. Det er to store fasettøyne. Hos hannene møtes øynene på toppen av hodet, mens det hos hunnene er en tynn pannestripe mellom fasettøynene. 

## Levevis
*Scaeva pyrastri* finnes i skog, eng og hager. Ofte setter den seg på en trestamme eller i vegetasjonen, i solen. Artene er kjent for å fly over store strekninger. 

**Larvene** lever av bladlus. Alle fluer gjennomgår en fullstendig forvandling, med et puppestadium mellom stadiet som larve og voksen.

## Systematisk inndeling

* **[[Fluer]]** (Brachycera)  
** **[[Muscomorpha]]** 
*** **[[høyerestående fluer]]** [Cyclorrhapha)
**** **[[Aschiza]]**
***** **[[blomsterfluer]]** (Syrphidae)
****** slekt ***Scaeva*** – med bare to norske arter.
******* **''Scaeva pyrastri'' (Linnaeus, 1758)**

## Eksterne lenker
*
Andorras geografi

**Andorras geografi** preges av kupert fjellterreng, og landet har en gjennomsnittshøyde over havet på 1&nbsp;996 meter.  Andorra har et areal på 468 km² og er et av verdens minste land. 

Andorra ligger i den østlige Pyreneene. Høyeste punkt er Coma Pedrosa på 2&nbsp;946 meters høyde. Fjellandskapet er delt i to av tre smale daler, som  går sammen til Valiraelven i Y-form i Andorras laveste punkt på 870 meter over havet. Valiraelven går videre inn i Spania hvor den renner sammen med Segre som i sin tur renner sammen med Spanias mest vannrike elv, Ebro. Den største innsjøen i Andorra er Juclar, 0,29 km² stor.

## Klima
Landet har et temperert klima, men noe lavere temperaturer enn nabolandene på grunn av høyden. Det kommer gjerne snø om vinteren. Sommeren er derimot tørr og varm.

; Naturskader:
: Laviner, snøras
; Miljøproblemer:
: Avskoging; overbeiting av fjellbeite fører til erosjon, luftforurensning, kloakkbehandling og disponering av fast avfall. 
; Internasjonale miljøavtaler:
: Medlem av: Miljøfarlig avfall

## Eksterne lenker
.38 Special

**.38 Special** er en sentertent rettvegget patron utviklet av Smith & Wesson.

Patronen blir vanligvis brukt i revolver, men det er også noen karabiner som bruker denne patronen. .38 Special var standard tjenestekaliber i de fleste politiavdelinger i USA fra 1920-tallet og fram til 1980-tallet.

Patronen ble introdusert i 1902 som en forbedring av .38 Long Colt patronen som ble ansett som for svak som militærpatron etter erfaringer i den filippinsk-amerikanske krig. Selv om røksvakt krutt var tatt i bruk allerede, ble den i utgangspunktet ladet med svartkrutt, men i løpet av et års tid ble ladninger med røksvakt krutt tilgjengelig. Fordelene med .38 Special er bl.a. at den er svært presis i et godt våpen, den  har også lite rekyl, og er derfor en av de mest populære revolverpatronene også i dag, over 100 år etter introduksjonen. I dag blir den brukt til sportsskyting, småviltjakt (i land hvor det er tillatt) og for selvforsvar.

I 1935 ble det introdusert en kraftigere versjon, kalt .357 Magnum i forbindelse med kraftigere våpen som tålte disse ladningene. .38 Special ladninger kan brukes i våpen kamret for .357 Magnum, men ikke omvendt. Det er populært å bruke .38 Special ladninger i .357 Magnum-våpen p.g.a. lavere rekyl og mindre smell.

## Se også
* .38 Long Colt
* .38 S&W
* .38 ACP
* .38 Super
* Liste over patrontyper

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Zaragoza

**Zaragoza** (latin:  *Caesaraugusta*; arabisk: *Sarakusta*) er hovedstaden i den autonome regionen og tidligere kongerike Aragón i Spania. Byen ligger ved elven Ebro nær sentrum av regionen, i en stor dal med variert landskap.

Ifølge data fra myndighetene i Zaragoza var befolkningstallet i 2006 på 660&nbsp;895, noe som gjør byen til den femte største i Spania. Byen ligger 199 meter over havet og er et knutepunkt mellom Madrid, Barcelona, Valencia og Bilbao, som alle ligger rundt 300 km fra Zaragoza.

## Historie
Byen var en romersk utpost kalt *Caesaraugusta*, grunnlagt under Augustus. Før dette var byen kun kjent under det keltiberiske navnet Salduba.
 
Fra 1018 til 1118 var Zaragoza en av Taifakongedømmene, uavhengige muslimske stater som dukket opp i det ellevte århundre etter Córdoba-kalifatets kollaps. I 1118 ble byen gjenerobret av de kristne og gjort til hovedstad i kongeriket Aragón.

Zaragoza var også åstedet for to kontroversielle martyrdødsfall i forbindelse med den spanske inkvisisjonen, Dominguito del Val, en korgutt i basilikaen, og Pedro de Arbués, inkvisisjonens overhode.

Byen ble også utsatt for to berømte beleiringer under Napoleonskrigene, den første fra juni til august i 1808, den andre fra desember 1808 til februar 1809.

## Økonomi
I tillegg til en fordelaktig geografisk plassering etablerte General Motors en Opel-fabrikk i en landsby i nærheten av Zaragoza i 1982. Med en stadig nedgang i jordbruksinntekter har denne fabrikken blitt en av hovedpilarene i regionens økonomi, sammen med et par andre større fabrikker. For tiden nyter Zaragoza også godt av prosjektene knyttet til Expo 2008, den neste offisielle verdensutstillingen. Zaragoza har alltid vært et knutepunkt i Spania, noe som ble forsterket ved etableringen av høyhastighetsjernbanenettverket i 2003.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Zaragozas offisielle nettsider
* Guide til Zaragoza
Komminister

**Komminister** (*medtjener*) er en person som innehar ordinær prestetjeneste i en menighet i den Svenska kyrkan. Komministeren er sogneprestens medhjelper. Norsk tittel er kapellan.

## Eksterne lenker

*