open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sokndal

**Sokndal** er den sydligste kommunen i Rogaland og tilhører regionen Dalane. Den grenser i øst mot Flekkefjord i Agder, i vest mot Eigersund, i nord og øst mot Lund kommuner.

Administrasjonssenteret i Sokndal heter Hauge. Sogndalstrand, der Sogndalstrand Amfi ligger, er en del av dette tettstedet.

Sokndal kommune har fire store severdigheter: Sogndalstrand, Ruggesteinen, Blåfjellgruvene og Jøssingfjord. Sistnevnte er opphav til ordet jøssing, som ble verdenskjent under andre verdenskrig.

Sokndal kommune er Norges første medlem av Cittaslow.

Hjørnesteinsbedriften er Titania A/S, som henter ut titanmalm fra et dagbrudd på Hauge. Titan finnes i mineralet ilmenitt, og denne ilmenittforekomsten er blant de største i Europa. Malmen videreforedles på *Kronos Titan* i Fredrikstad.

## Natur og geografi

Hele sørøstre Rogaland innenfor Dalane tilhører den 1&nbsp;700&nbsp;km² store Rogaland anortosittprovins, tidligere kjent som «Egersundfeltet». Dette er en magmatittisk formasjon av dypbergarter som også fortsetter utover i Nordsjøen i et tilsvarende stort område. De vanligste bergartene, er de lyse størkningsbergartene anortositt, gabbro-typene noritt og jotunitt, videre de økonomisk interessante apatitt, magnetitt og ilmenitt, samt dypbergarten mangeritt. Apatitt-feltene er rike på fosfor og kjennes på en ekstra frodig vegetasjon.

Mot slutten av dannelsen av det svekonorvegiske grunnfjellskjoldet for 932 millioner år siden, steg masser fra mantelen opp fra inntil 8&nbsp;km dybde. De eldre, svekonorvegiske gneis- og granittfeltene omkring anortosittformasjonen ble smeltet ned og omdannet under sterk varmepåvirkning til blant annet osumilitt i en 15–30 kilometer bred sone.

Egersund-Ogna-anortositten omkring Egersund består mest av anortositt, og litt noritt i øst. I de mer østlige hovedkroppene med Helleren-anortositten og Åna-Sira-anortositten er forholdet omvendt – lys noritt dominerer over anortiositt. Den todelte Bjerkreim-Sokndal-intrusjonen i nordøst er den yngste, med lag av dypbergarter fra 1–7&nbsp;km opprinnelig dybde, og forekomster av jotunitt, apatitt, magnetitt og ilmenitt (FeTiO3) både i den nordlige Bjerkreim-delen og den sørlige Sokndal-delen. I sistnevnte utvinner Titania AS ilmenitt til produksjon av titan (Ti). Gruvedriften i Rogaland antrosittprovins har røtter tilbake til 1700-tallet.

Kommunens høyeste punkt er Solliknuden, 619,9 moh, på grensa mot Lund kommune.

De viktigste innsjøene i kommunen er Eiavatnet, Grøsfjellvatnet og Åna.

## Politikk

### Kommunestyrevalget 2023

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Kultursenteret Hauge gamle skole. Hauge gamle skole ble realitet i 2000 og blir brukt av en rekke forskjellige lag og foreninger, med mange og varierte aktiviteter.

## Dialekt

fil:Sokndal1.2.ogg|Mann fra Sokndal: Stedsnavn ikke nevnt
fil:Sokndal1.1.ogg|Mann fra Sokndal: Stedsnavn ikke nevnt


## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*  Kommunefakta Sokndal – Statistisk sentralbyrå
*  Opplevelser i Sokndal – Visit Sokndal
*  Sogndalstrand – Visit Norway
*  Cittaslow
Askvoll

**Askvoll** er et bygdelag og en kommune lengst vest i Sunnfjord i Vestland. Kommunen grenser mot Sunnfjord kommune i øst, Kinn kommune i nord, Fjaler i sør og Nordsjøen i vest. 

## Politikk og samfunn

### Næringsliv
Askvoll har et variert næringsliv med stor vekt på primænæringer. 16 prosent av befolkningen arbeider innen jordbruk, skogbruk og fiske. Sysselsettingen innen industrivirksomheter utgjorde 9,14 prosent i 2008 mot 5,25 prosent i 2015. Industrivirksomheten i kommunen har i mange år vært dominert av metallvareproduksjon, særlig knivproduksjon (A/S Helle Fabrikker), og næringsmiddelindustri (fiskeforedlling).

Kommunen har i de senere år hatt en markert nedgang i folketall og arbeidsplasser. Utviklingen av folketallet har vært særlig negativ i aldersgruppen 20-40 år. Kommunen var i perioden 2011–2016 tildelt omstillingsmidler fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet og Sogn og Fjordane fylkeskommune. Formålet med omstillingsprosjektet var arbeidsplassvekst og tilflytting.

### Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Askvoll.

#### Kommunestyrevalget 2023

## Kunst og helleristninger
Kunstmaleren Anders Askevold (1834-1900) er fra Askvoll. På Atløyna og Staveneset er det mange gamle gravfelter og helleristninger. På Staveneset er det 30 gravrøyser og 11 helleristinger, som skriver seg fra tida 1800 f.Kr. til 500 e.Kr. På Atløyna er også Vilnes kirke som er en langkirke i tømmer fra 1674.

## Se også
* Værlandet og Bulandet

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
* Kommunefakta Askvoll - Statistisk sentralbyrå
* Askvoll - fjordnorway.com
Bremanger

**Bremanger** er en kommune ved kysten nord i Vestland fylke (tidligere Sogn og Fjordane fylke). Den grenser i øst til Gloppen og i sør til Flora i Kinn kommune. Nord for Nordfjord og Fåfjorden ligger Vågsøy og Eid, fra 2020 henholdsvis Kinn og Stad kommuner.  Kommunesenter og største tettsted er Svelgen.

Bremanger er kjent for Hornelen, Nord-Europas høyeste sjøklippe, Vingenfeltet, et av Nord-Europas største helleristningsfelt, og Grotlesanden en sandstrand  omkranset av svaberg, vest for tettstedet Hauge.

Kommunen var en del av Terra-skandalen fra 2007.

## Kommunehistorikk
Bremanger ble opprettet som egen kommune 1. januar 1866 ved utskillelse fra Kinn kommune. 1. januar 1965 ble det meste av "gamle" Bremanger kommune slått sammen med deler av Davik kommune slik at kommunen fikk den utstrekning som den har i dag

## Geografi
Bremanger kommune blir til vanlig delt inn i en indre og en ytre del. Den ytre delen består hovedsakelig av øyene Bremangerlandet og Frøya, mens den indre delen består av kommunens fastlandsområde. I dag er Bremangerlandet og resten av kommunen knyttet sammen via den undersjøiske Skatestraumtunnelen, til daglig kalt fastlandsforbindelsen. Bremanger kommune er delt mellom distriktene Nordfjord og Sunnfjord.

Ålfotbreen og fjellområdet rundt, særlig i Bremanger kommune, ble i 2021 vurdert som nasjonalpark.

### Steder i Bremanger

**Ytre Bremanger:**

*Kalvåg - Tettsted med  innbyggere på øya Frøya. Kjent for et godt bevart sjøhusmiljø og turisme. Totalt er det omtrent 570 innbyggere på øya.
*Hauge (Bremanger) – Sted på øya Bremangerlandet. Er sentrum for grendene rundt Bremangerpollen.
*Berle – Sted på øya Bremangerlandet. Rundt 80 innbyggere.
**Indre Bremanger:**

*Svelgen - Største tettsted med  innbyggere. Her ligger Elkem Bremanger.
*Rugsund – Sted
*Davik – Sted
*Ålfoten – Sted

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Bremanger.

### Kommunestyrevalget 2023

## Kultur
### Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Gloføyke i Skatestraumen. I nyere tid er det funnet flere boplasser her som viser at sundet har vært et viktig senter i steinalderen. Funnene viser blant annet at folket som bodde her, har hatt handelskontakt med områdene ved Østersjøen/Baltikum. Boplassen på Gloføyke ble derfor kommunens tusenårssted.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Bremanger - Store norske leksikon
* Kommunefakta Bremanger - Statistisk sentralbyrå 
* Bremanger - Visit Nordfjord
Eid (Sogn og Fjordane)

**Eid** var en kommune i Nordfjord i tidligere Sogn og Fjordane, med administrasjonssenter på Nordfjordeid. Kommunen grenset i nord til Vanylven og Volda, i øst til Hornindal og Stryn, i sør over Nordfjorden til Gloppen og Bremanger, og i vest til Vågsøy og Selje.

Eid kommune og Selje kommune gikk 1. januar 2020 sammen til én kommune, Stad. Grunnkretsene Totland, Bryggja og Maurstad i Vågsøy kommune ble også en del av den nye kommunen

I Eid kommune lå størstedelen av Norges dypeste innsjø, Hornindalsvatnet. Kommunens høyeste topp var Glitregga, som lå på grensa mot Stryn kommune.

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er den gamle ekserserplassen på Nordfjordeid. I dagligtale kalles den «Plassen» eller «Malakoff».

## Delområder og grunnkretser
Eid er inndelt i 3 delområder og 24 grunnkretser.

## Frivillige organisasjoner
Eid er kjent som en kommune med sterkt frivillig engasjement. Dette er en drivkraft bak Malakoff Rockfestival og Opera Nordfjord.
Andre frivillige lag og organisasjoner i kommunen:
*Eid Idrettslag
*Nordfjordeid Speidergruppe
*Nordfjord Nærradio
*Operaens vener
*Frivillighetssentralen
*Eid Raude Kross
*Nordfjordeid Skulekorps
*Kjølsdalen Musikklag

## Kjente eidere
*Jens Stub (1764-1819), eidsvollsmann
*Sophus Lie (1842–1899), professor og matematiker
*Matias Orheim (1884-1958), salmedikter og lekpredikant
*Kolbjørn Varmann (1904-1980), politiker
*Knut «Bossen» Osnes (1922-2015) Fotballspiller og -trener
*Magnus Rindal (1942), professor i nordisk språkvitenskap ved UiO
*Jakob Lothe (1950), professor i engelsk litteratur ved UiO
*Jan-Ketil Smørdal (1964), sirkusdirektør Cirkus Agora
*Marianne Kjørstad (1970), alpinist
*Håvard B. Øvregård (1975), leder av Noregs Mållag 2009-2013
*Jørn Jacobsen (1977), professor i strafferett ved UiB
*Azar Karadas (1981), fotballspiller
*Ronny André Hafsås (1985), skiskytter
*Sander Smørdal (1985), svømmer
*Sveinung Rotevatn (1987), politiker

## Referanser




## Eksterne lenker
*Eid kommune - offisiell nettside 
*Turistinformasjon for Eid
*Eid - Allkunne levande leksikon
Fjaler

**Fjaler** er en kommune i Vestland fylke (tidligere Sogn og Fjordane fylke), og ligger på sørsiden av Dalsfjorden i landskapet Sunnfjord. Kommunen grenser i øst mot Sunnfjord kommune, og i sør mot Høyanger og Hyllestad. Over fjorden ligger Solund i vest og Askvoll i nord.

## Elver, fjorder, fjell og vann i Fjaler
Blant de største innsjøene i kommunen er Hovlandsdalsvatnet og Tyssedalsvatnet. Storelva renner nordover fra sistnevnte og ut i Dalsfjorden like ved Dale kirke. Kommunens høyeste fjell er Skredfjellet (812,11 moh.), toppen markerer grensen mot Sunnfjord kommune.

## Kommunehistorie
Fjaler ble opprettet i 1837 som Ytre Holmedal kommune, og endret navn til Fjaler i 1911. Kommunen lå i Nordre Bergenhus amt, fra 1919 Sogn og Fjordane fylke, og fra 2020 i Vestland fylke. I 1942 ble to gårder i øst overført til Kyrkjebø kommune. I 1990 var det grenseregulering mot Askvoll og Gaular. Gårdene på nordsiden av Dalsfjorden fra Fossedal og vestover ble da overført til Askvoll, mens gårdene fra Laukeland og østover ble innlemmet i Gaular. Samtidig ble den delen av Askvoll som lå på sørsiden av fjorden overført til Fjaler.

## Næringsliv
I Fjaler kommune finner man RCNUWC (Red Cross Nordic United World College) med 200 elever fra 90 land, et av verdens tretten UWC. Ellers finnes NKD (Nordisk Kunstnarsenter Dalsåsen), en institusjon under Nordisk ministerråd som arbeider med visuell kultur (samtidskunst, design og arkitektur), Åsnes Skifabrikk, Dale/Jarl Skofabrikk og teknologibedriften  Enoro.

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Fjaler.

### Kommunestyrevalget 2023

## Kultur
### Kulturminner
Fjaler kommune er rik på kulturminner. Et eksempel på dette er bygda Tysselandet. Her ligger godset Lillingstonheimen og gravplassen Fredensborg. I Tyssedalen finnes eksempler på klyngetun. Tunet på Larsbakken er også et flott kulturminne. På Jensbua holder stiftelsen Jensbua til.

### Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Tusenårsparken i Klokkargarden. Valget ble gjort av kommunestyret med utgangspunkt i de historieske bygningene ved den tidligere klokkargården, det gamle kommunehuset, den gamle skolen og gamle Badet, som ligger i sentrum av Dale.

Tusenårsstedet er ment å være en park og et møtested for alle, en samlingsplass ved ulike arrangementer og et utvidet skoleområde. Med de historiske og verneverdige bygningene som ramme rundt parken har kommunen fått frem satsingen på estetikk, arkitektur, bygningsmiljø og samspill mellom natur- og kulturlandskapskvaliteter.

Klokkergården eies av Jakob Sande-selskapet.

Kommunevåpenet har motiv fra bruer som inngår i Den trondhjemske postvei.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
* Kommunefakta Fjaler - Statistisk sentralbyrå
* Jakob Sande - senter for forteljekunst
*
Aurland

**Aurland** er en kommune i Vestland. Den ligger ved Sognefjordens sørlige fjordarmer Aurlandsfjorden og Nærøyfjorden. Kommunen grenser i nord til Vik, i nord og øst til Lærdal, i øst til Hol, i sør til Ulvik, og i vest til Voss. Steder i kommunen inkluderer administrasjonssenteret Aurlandsvangen, bygda Undredal og turiststedene Gudvangen og Flåm. Aurland kommune var en del av Sogn og Fjordane fylke.

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er plassen hvor den gamle stavkirken sto, på Rygg. Dette ligger sentralt i Aurlandsvangen. Et sentralt landskapselement i Aurlandsdalen er Aurlandselvi som er en berømt sjøaureelv, spesielt på grunn av stor gjennomsnittlig fangstvekt.

## Innsjøer og fosser
*Kjelfossen
*Kjosfossen
*Kongshellervatnet
*Langavatnet
*Nyhellervatnet
*Store Vargevatnet
*Viddalsdammen

## Severdigheter

;Flere severdigheter
* Lensmannsstova

## Samferdsel
Flåmsbana er en  sidebane til Bergensbanen mellom Myrdal stasjon og Flåm. Hele banen ligger i Aurland. Stasjonene på Flåmsbana – i tillegg til Upsete stasjon på Bergensbanen – er de eneste jernbanestasjonene i Sogn og Fjordane.

Stamvegen  mellom Oslo og Bergen går gjennom kommunen. Her finner man flere av Norges lengste tunneler. Verdens lengste vegtunnel Lærdalstunnelen ble åpnet av Kong Harald V 27. november 2000 og går mellom Aurland og Lærdal. Det er til sammen 43,0&nbsp;km tunnel på 51,5&nbsp;km vei mellom Gudvangen og Lærdal.

E16-trase gjennom Aurland:
}

## Næringsstruktur
Aurland er i hovedsak en turistkommune som er hardt rammet av Covid-19 i 2020 og 2021. I desember 2020 var kommunen på topp 5 listen over kommuner med høy arbeidsledighet, der 8 % var helt arbeidsledig  Dette er en økning på 243 % siden desember 2019 .

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Aurland.

### Kommunestyrevalget 2023

## Etternavn og stedsnavn
Selv om mange av innbyggerne deler samme etternavn som Skjerdal, Hylland, Terum, Loven, Tokvam, Underdal osv. er de ikke nødvendigvis tett slektskap mellom disse familiene utover hva som er vanlig på små steder, men refererer i hovedsak til geografiske områder lokalt i Aurland.

## Dialekt

## Aurland i media
Aurland kommune har link til de fleste omtaler i media fram til januar 2016 på sin hjemmeside. 

Lokalavisen for området er Sogn Avis og Porten.

## Se også
* Aurlandsdalen

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*  Turistinformasjon - Aurland/Flåm
Balestrand

**Balestrand** var en kommune i tidligere Sogn og Fjordane fylke inntil den av Stortinget ble besluttet slått sammen med Sogndal og Leikanger fra 1. januar 2020. Balestrand ligger nord for den midtre delen av Sognefjorden, og grenset i nord til Førde, i øst til Sogndal og Leikanger, i sør til Vik (sør for Sognefjorden), og i vest til Høyanger og Gaular. Tettstedet Balestrand var kommunens administrasjonssenter, og har  innbyggere per 1. januar .

## Samfunn
### Offentlige tilbud
I Balestrand er det en kino, Friberg Kino, og en moderne kunstgressbane med flomlys. Sognefjord Akvarium viser livet i Sognefjorden.

### Idrett
Balestrand har et herrelag i 6. divisjon, og andrelaget spiller 7er-fotball i 7. divisjon. Jentelaget vant i Norway Cup i 2011.

### Skoler
Barneskolene i kommunen heter Sagatun (sentrum) og Fjordtun. En tredje skole, Nesse, ble oppført i 2005 og midlertidig nedlagt i 2015. Sygna vidaregåande skule, som er en privat, kristen skole ligger også i kommunen.

## Næringsliv
Nesseplast AS, en av Norges største leverandører av isopor, er Balestrands største bedrift med en omsetning på 131 millioner i 2017.

For om lag 40 år siden var det brusfabrikk i Balestrand. Den ble etablert ved Skåsheimselva i bygget etter et nedlagt snekkerverksted som Alf Ålhus drev. Han overtok senere brusfabrikken og drev den en del år. Fabrikken produserte blant annet Asina, en brus som liknet Solo.

## Politikk
### Kommunestyrevalget 2015

## Kultur
### Tusenårssted

Tusenårsstedet til kommunen er Balehaugen, hvor det en gang i tiden fantes flere vikinggraver. Statuen av Kong Bele er plassert på den ene haugen og ble satt opp i 1913. Balehaugen er kommunens festplass og det blir brukt midler til oppgradering av området med beplanting, steinheller med mere.

### Severdigheter

#### Arkitektur
Balestrand har noen gode eksempler på trebygninger i dragestil i fra 1890-tallet. Den viktigste kilden til inspirasjon for dragestil - arkitekturen er norske stavkirker og stabbur. Kunstnerne Adelsteen Normann og Hans Dahl var de første med denne nasjonalromantiske byggestilen som etterhvert særpreget Balestrand. Dahl kom til Balestrand på anbefaling fra Normann. Kviknes Hotel er oppført i sveitserstil, som er beslektet med dragestil.

#### Norsk reiselivsmuseum
Norsk reiselivsmuseum ble nybygget til det nasjonale museet for reiseliv åpnet våren 2016. Bygget er skåret inn i grunnfjellet, hvor det tidligere var en fjellknaus, midt i sentrum av Balestrand.

#### Kirker
Kirkene heter Tjugum (Dragsvik), St. Olafs kirke eller Engelskkyrkja (sentrum), Kvamsøy gamle kyrkje (Kvamsøy) og Sæle kyrkje (Sæle).

### Kuturarrangementer
Årlig arrangeres Balejazz, en jazz-festival som går over én helg i mai. Festivalen ble etablert i 1990.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Balestrand – Store norske leksikon
* Balestrand – Allkunne levande leksikon
Hyllestad

**Hyllestad** er et bygdelag og en kommune i ytre Sogn i Vestland fylke. Kommunen grenser i nord mot Fjaler og i øst mot Høyanger. Sognefjorden danner grense mot  Gulen kommune i sør mens Solund kommune ligger i sørvest.  hadde  innbyggere per .

Hyllestad har blitt kjent for sin omfattende produksjon av kvernstein, en produksjon som trolig har pågått i mer enn tusen år.

## Topografi
Fjellet Lihesten er et landemerke på vestlandskysten og det høyeste fjellet i kommunen. Dette fjellet var 16. juni 1936 åsted for den første flyulykken innen sivil ruteflyvning i Norge.

## Næringsliv
Industri, landbruk og sjøbruk har vært grunnlaget for størsteparten av sysselsettingen i Hyllestad. Hjørnesteinsvirksomheten er båtverftet Havyard Leirvik.

## Kommunehistorie
Hyllestad lå tidligere i Nordre Bergenhus amt, fra 1919 Sogn og Fjordane fylke. Hyllestad kommune ble til i 1862 ved at Hyllestad og Øn sogn ble skilt ut fra Askvoll kommune i Sunnfjord og slått sammen med Bø sokn fra Lavik kommune i ytre Sogn. Det bodde da 2475 personer i Hyllestad kommune. I 1888 ble gården Krakken med 17 innbyggere overført fra Hyllestad kommune til Solund.

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Hyllestad.

### Kommunestyrevalget 2023

## Kulturminner
Kvernsteinsbruddet i Hyllestad ligger på nordsiden av Åfjorden, og dekker hele 27 kvadratkilometer. Her er tydelige spor i fjellet etter uttak av kvernsteiner, samt halvhogde steiner som stadig sitter fast i fjellet, ødelagte løse stein i terrenget, det hele er et forlatt gruvelandskap, med spor etter uttak av kvernstein gjennom mange hundre år. Bruddet ligger i et belte av granatglimmerskifer. Området har vært kjent av lokalkjente, men det er først etter 1990 at kvernsteinsbruddet er blitt registrert og undersøkt. Omfanget i tid, volum og utbredelse er større enn noen har kjent til tidligere. Eksperter mener i dag at bruddene har vært i drift fra ca. 600-tallet e.Kr. Steinene er sporet blant annet til steder vikingene besøkte, som Island og Færøyene.  Produksjonen stoppet opp på 1500-tallet, da en fikk bedre stein fra brudd i Selbu. Stedet ble i 2010 nominert av Norge til UNESCOs liste over verdens kultur- og naturarvsteder.

*Kvernsteinsparken* i Hyllestad sentrum er et visningsområde knyttet til den store produksjonen av i hovedsak kvernstein som har vært i Hyllestad. Parken er et tilrettelagt turområde i den del av det store kvernsteinsbruddet som er lettest tilgjengelig.

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Kvernsteinsparken i Hyllestad sentrum.

## Bilder

Fil:Hyllestad kommunehus og Norsk kvernsteinsenter I.jpg|Komunnehuset og kvernsteinsenteret er naboer
Fil:Hyllestad kirke i flomlys.jpg|Hyllestad kirke med Lihesten i bakgrunnen
Fil:Frå Sørefjorden Rønset.jpg|Fra Rønset i Sørefjorden i Hyllestad kommune
Fil:Lifjellet Hyllestad.jpg|Lihesten er et kjent landemerke i Hyllestad kommune
Fil:Kvernsteinsparken 1.jpg|Kvernsteinsparken


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Leikanger

**Leikanger** var en kommune i tidligere Sogn og Fjordane fylke som fungerte som fylkets administrasjonssenter. Leikanger ligger om lag halvveis inne i Sognefjorden, og grenser i vest til Balestrand og i nord og øst til Sogndal. Over fjorden i sør ligger Vik. Det høyeste punktet er Ryssebotnrana 1604 moh, på grensa mot Sogndal.

Bygdene Feios og Fresvik, som ligger sør for Sognefjorden, ble i 1992 overført til Vik kommune.

Kommunen ble av Stortinget besluttet slått sammen med Sogndal og Balestrand fra 1. januar 2020.

## Politikk
#### Kommunestyrevalget 2015

## Kultur
### Tusenårssted
Kommunen valgte ikke eget tusenårssted, og kommunen har benyttet statstilskuddet som ble gitt alle landets kommuner i forbindelse med dette til den nye sentrumsplassen, Borggarden. Denne ligger på Hermansverk, i tilknytning til det nye kjøpesenteret i den gamle Lerum-fabrikken, hvor blant annet Leikanger idrettshall, Leikanger Folkebibliotek, Balder Brygg og Kiwi Hermansverk ligger. Plassen ble åpnet 26. november 2010. Plassen er utformet i kinesisk granitt. Det ble plantet tusenårstre i Henjahaugane barnehage.

## Kjente systrendinger
*Georg Burchard Jersin (1767–1822), eidsvollsmann
*Jakob Sverdrup (1845–1899), sokneprest og kirkestatsråd
*Olav Sande (1850–1927), lærer og folkeminnesamler
*Olaf Huseby (1856–1942), forlegger
*Kjell Bondevik (1901–1983), stortingsrepresentant (KrF) 1950–65, statsråd 1963 og 1965–71 
*Odd Njøs (1931– ), lærer, revyartist og kåsør
*Erling Johannes Husabø (1961–), jurist
*Anne Karin Hamre (1965– ), fylkesmann i Sogn og Fjordane fra 2011
*Eli Kari Gjengedal (1971–), værdame (TV 2)
*Dag André Mo (1979– ), styrkeløfter
*Elise Thorsnes (1988– ), fotballspiller

## Se også
* Leikanger sogn
* Leikanger prestegjeld
* Leganger (slekt) med opphav fra Leikanger

## Referanser




## Eksterne lenker
*Leikanger kommune - offisielt nettsted 
*Leikanger - Allkunne, levande leksikon
*Leikanger - Store norske leksikon
*Leikanger - Sognefjord.no
Hornindal

**Hornindal** var en kommune i Sogn og Fjordane i landskapet Nordfjord. Den grenset i nord til Volda og Ørsta, i øst til Stranda, i sør til Stryn og i vest til Eid.

Kommunesenteret Grodås med 451 innbyggere ligger ved østenden av Hornindalsvatnet, Europas dypeste innsjø (514 m dyp). Kommunen omfattet dalføret Hornindalen og noen grender rundt innsjøen.

På Grodås ligger Anders Svor-museet (åpnet i 1953), som rommer en stor del av arbeidene til billedhuggeren Anders Svor (1864&ndash;1929).

Hornindal kommune ble 1. januar 2020 slått sammen med Volda kommune, som er en del av fylket Møre og Romsdal.

## Historie
Fra 1837 var Hornindalen del av formannskapsdistriktet for Eid. Hornindal var en selvstendig kommune fra 1867 til 1964 da den ble slått sammen med Stryn. Til 1964 hørte grendene langs Hornindalsvatnet til Hornindal kommune, i 1965 ble disse overført til Eid kommune slik at bare selve dalføret grendene innerst ved innsjøen ble med i Stryn kommune. I 1977 ble Hornindal på nytt selvstendig.

Hornindal var egen kommune fram til 1965, da den ble delt. Den største, østlige delen ble slått sammen med Stryn kommune, mens en mindre del i vest (Navelsaker og Holmøyvik) ble slått sammen med Eid kommune. I 1977 ble den delen som hadde vært en del av Stryn, skilt ut igjen som egen kommune. Da kommunen ble gjenopprettet, var Hornindal den minste kommunen i Sogn og Fjordane etter folketall, men ble senere den nest minste.

Kommunestyret vedtok 30. juni 2016 at de ønsket å slå seg sammen med Volda kommune. Volda har fattet tilsvarende vedtak. Endelig vedtak ble gjort av Kongen i statsråd høsten 2017. Hornindal og Volda kommune gikk sammen i nye Volda kommune fra 1. januar 2020, og Hornindal er dermed en del av Møre og Romsdal fylke.

## Kommunevåpenet
Kommunevåpenet til Hornindal viser tre ljåer. Hornindal har lang historie med ljå- og navarproduksjon. På 1800- og 1900-tallet var det smie på omtrent hver eneste gård i Hornindal. Kommunehuset i Hornindal (bygget 1995) heter derfor «Smia».

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted kalles «Laurapromenaden», og omfatter arealet langs Hornindalsvatnet – fra Grodås brygge til badestranden på Kyrkjhorn.

## Politikk
### Kommunestyrevalget 2015

## Referanser




## Eksterne lenker
* Hornindal kommune - offisiell nettside 
* Honndalsportalen
* Allkunne leksikon Sogn og Fjordane - Hornindal
Naustdal

**Naustdal** er et bygdelag og var en tidligere kommune i det som var Sogn og Fjordane fylke. Kommunen ble 1. januar 2020 slått sammen med Førde, Gaular og Jølster til Sunnfjord kommune. Kommunen grenset i nord til Gloppen, i øst til Jølster, i vest til bykommunen Flora og i sørøst til bykommunen Førde. Over Førdefjorden i sørvest ligger Askvoll. Naustdal var først og fremst en jordbrukskommune, kanskje mest kjent for elva Nausta.

Kommunesenteret Naustdal har  innbyggere per 1. januar . I Naustdal treffer kystnatur innlandsnatur, og Heilefjellet med isbreen Blåfonna kan sees fra sentrum. Innbyggerne kalles naustedøler.

Naustdal ble skilt ut fra Førde kommune 1. januar 1896. 1. januar 1964 ble det meste av Vevring tillagt kommunen.

## Geografi
Norges største rutilforekomst finnes på Engebøfjellet ved Førdefjorden. Minst 400 millioner tonns eklogittforekomst med mineralene rutil og granat. I Naustdal ligger blant andre fjellene Blåfjellet, Kletten, Sandfjellet, Skaflestadfjellet og Vindkjegla. Det er to større vann, Jonstadvatnet og Vonavatnet, samt de to elvene Bærelva og Nausta.

## Klima
Klimaet i Naustdal er vått temperert med korte somre og milde vintre. Naustdal har en årlig nedbør på 2 335 mm. Klimaet er forskjellig fra ytterst i fjorden til innerst i dalen. Ytterst i fjorden ligger snøen nesten aldri lenger enn en uke. I dalen kommer første snøen i oktober og ligger til april/mai, med en vanlig tykkelse på 1–2 meter snø.

Temperaturnormaler i celsius og nedbør i millimeter:

## Politikk
### Kommunestyrevalget 2015

## Kultur
Naustdal har et idrettslag, Tambarskjelvar IL, samt to ungdomslag: Naustdal Ungdomslag og Vårbod Ungdomslag.

### Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er friluftsbadeanlegget Sanden laget av fyllmasse fra Naustdalstunnelen. På Sanden arrangeres den årlige aktivitetsdagen Sanden-Søndag.

## Kjente naustedølinger
* Svale Solheim (1903-1971), professor i folkeminnevitenskap
* Kåre Lunden (1930-2013), professor i historie
* Kjartan Slettemark (1932-2008), billedkunstner
* Oddvar Torsheim (f. 1938), billedkunstner
* Eldrid Lunden (f. 1940), lyriker og professor i skrivekunst
* Kjellbjørg Lunde (f. 1944), fylkesskolesjef og politiker (SV)
* Arild Stubhaug (f. 1948), forfatter og statsstipendiat
* John Thune (f. 1961), amerikansk politiker 
* Kristin Aase (f.1961), politiker (KrF) og organisasjonskvinne
* Stian Grimseth (f. 1972), vektløfter
* Sigbjørn Gjelsvik (f. 1974), politiker (Sp) 
* Bård Vegar Solhjell (f. 1975), politiker (SV) og NORAD-direktør
* Gunnar Garfors (f. 1975), forfatter og journalist

## Referanser




## Eksterne lenker
* 		        
* Naustdal - Allkunne, levande leksikon		
* Naustdal - Store norske leksikon
Stryn

**Stryn** er en kommune innerst i Nordfjord i Vestland fylke (tidligere i Sogn og Fjordane fylke). Kommunen grenser i nord til Volda og Stranda, i øst til Skjåk, i sørøst til Luster, i sørvest til  Sunnfjord og i vest til Gloppen og Stad.

Kommunen hadde 7 337 innbygger i 3. kvartal 2025. Kommunesenteret Stryn hadde  innbyggere per 1. januar . I middelalderen ble Stryn skrevet *Strjon* el. *Strion*, som trolig betyr *den strømmende*, med referanse til Stryneelva.

## Kommunevåpenet
Stryn sitt kommunevåpen ble godkjent ved Kongelig resolusjon den 11. desember 1987. Motivet er en lindekvist i gull med fire blader på grønn bunn. De fire lindebladene symboliserer bygdelagene omkring fjorden, og at linden er et treslag i Europas nordligste fredede edelløvskog som ligger i Flostranda i Stryn. Våpenet er tegnet av Heidi Heggdal.

## Tettsteder i Stryn kommune

Stryn er kommunesenter med  innbyggere.

Per 2016 er Stryn kommune inndelt i fire statistiske delområder med tilsammen 31 grunnkretser:

*Stryn: 
**Grov
**Erdal
**Hjelle
**Strandsida
**Flo
**Tenden
**Solheim
**Rise
**Visnes
**Vik
**Bø
**Bergsida
**Markene
*Loen/Olden: 
**Loen
**Lovatnet
**Oldedalen
**Sunde
**Eide
**Olden
**Muristranda
**Rake
**Skarstein
*Innvik/Utvik: 
**Innvik nord
**Innvik sør
**Lyslo
**Valaker
**Verlo
*Nordsida/Randabygd: 
**Randabygd
**Hopland
**Fjelli
**Blakset
**Faleide

## Turistattraksjoner

Blant attraksjonene i Stryn kommune er Briksdalsbreen (brearm av Jostedalsbreen) i enden av Oldedalen, og Loen Skylift, som åpnet i 2017.

Jostedalsbreen nasjonalparksenter ligger på Fosnes i Oppstryn.

På nordsiden av fjorden ligger Panoramaveien, som går langs fjorden og ender opp i Eid kommune. Lodalen er også en populær naturattraksjon, men også med en dramatisk historie i forbindelse med ras fra Ramnefjellet.

En av Norges 18 nasjonale turistveier er Gamle Strynefjellsveien, som går mellom Stryn og Skjåk. Langs veien ligger alpinsenteret Stryn sommerski.

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Stryn.

### Kommunestyrevalget 2023

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*  Kommunefakta Stryn - Statistisk sentralbyrå
*  Handelsstader og storgardar i Stryn - Allkunne, levande leksikon
*  Turistinformasjon for Stryn fra Visit Nordfjord
*      Briksdalsbreen - briksdal.no
Selje (kommune)

**Selje** var en kommune på Stadlandet i tidligere Sogn og Fjordane fylke med administrasjonssenter i tettstedet Selje.

Kommunene Eid og Selje gikk fra 1. januar 2020 sammen til én kommune, Stad. Grunnkretsene Totland, Bryggja og Maurstad i Vågsøy kommune ble også en del av den nye kommunen.

## Geografi
Stadlandet i Selje ligger ved Stadhavet helt nordvest i fylket. Vestkapp eller Kjerringa er et fjell som ruver 497 meter over Stadhavet og regnes som det vestligste fjellplatået i Norge. Stadlandet grenser i øst over Vanylvsfjorden til Vanylven og i sør over Sildagapet til Vågsøy. Over Vanylvsgapet i nord ligger Sande. Lengst vest ligger bygdesenteret Flatraket. Tettstedet Selje var administrasjonssenteret i kommunen. I Selje ligger Fastlands-Norge nærmest Island (972 km).

## Kultur
### Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Selje kloster på Selja.

## Politikk
### Kommunestyrevalget 2015

## Kjente seljeværinger
*Claus Frimann (1746-1829), dikter og prest
*Bernt Tunold (1877-1946), kunstmaler
*Laura Hansine Svehaug (1886-1998), superhundreåring
*Knut Myrstad (1913-2001), indremisjonsmann, stortingsrepresentant (KrF) 1965-1977
*Wald Drageseth, (1920&ndash;1994), industrimann, hotellmann og politiker
*Julius Fure (1931-2006), kjøpmann og politiker (H), ordfører i Selje og fylkesordfører i Sogn og Fjordane
*Odd-Bjørn Fure (1942-2022), historiker, leder av Holocaustsenteret (HL-senteret) på Bygdøy 2002-2012
*Lars Barmen (f. 1963), TV-kokk (NRK)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Stad kommunes hjemmeside
* Selje  Store norske leksikon
* Informasjonsside om Selje 
* Turistinformasjon for Selje – Offisiell reiselivsportal for Selje og Nordfjordregionen
Sogndal

**Sogndal** er en kommune med administrasjonssenter på Hermansverk, i Sogn i Vestland fylke. Kommunen ligger langt inne i Sognefjorden og grenser i nordvest til Sunnfjord, i nordøst til Luster, i sør til Lærdal og Vik (sør for fjorden) og i vest til Høyanger.

Fra 1. januar 2020 ble kommunene Balestrand, Leikanger og Sogndal sammen til én kommune. Den nye kommunen heter Sogndal.

I tillegg til å være ei fotballbygd (Sogndal Fotball) blir Sogndal kalt «saftbygd», mye på grunn av Lerum AS, som har avdeling på Kaupanger.

Høgskolen på Vestlandet  er kommunens største arbeidsplass.

Sogndal er vennskapskommune med kommunen Eshowe i Sør-Afrika.

## Natur
De to fjordene Sognefjorden og Fjærlandsfjorden danner deler av kommunegrensen til Sogndal. Sogndalselva løper gjennom kommunen.

Innsjøen Dalavatnet ligger i Sogndal, det gjør også Supphellenipa, som med sine 1729,7 moh er kommunens høyeste fjell, og Grensevarden, som er kommunens høyeste punkt 1741,81 moh.

## Infrastruktur
Den 30. mars 2007 ble Stedjebergstunnelen (2,1&nbsp;km) åpnet av samferdselsminister Liv Signe Navarsete, som er oppvokst i Sogndal.

Flyplassen Sogndal lufthamn, Haukåsen er en kortbaneflyplass som åpnet i 1971. Flyplassen eies og drives av Avinor AS. Den ligger på fjellkollen Haukåsen, cirka 20&nbsp;km fra administrasjonssenteret, Sogndalsfjøra.

## Tettsteder
De største tettstedene er Sogndal med , Hermansverk/Leikanger med  Kaupanger med  og Balestrand med  innbyggere per .

Sogndal har på 1800-tallet fått status som ladested som stedet mistet i 1944. Dette tettstedet hadde vel 500 innbyggere tidlig på 1900-tallet og holdt seg stabilt til midten av det århundret.

## Kultur

### Kirker
Kaupanger stavkirke er en av Norges eldste stavkirker.

### Museer

De Heibergske Samlinger – Sogn Folkemuseum er et av de eldste museene i landet. Det ligger i Kaupanger. Museet ble etablert av Gert Falch Heiberg i 1909. Fra 2009 er det en del av Musea i Sogn og Fjordane.

### Kulturminner i Sogndal

### Dialekt

### Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er kulturhusplassen, som er den åpne plassen foran Sogndal kulturhus. Plassen er tenkt som et rom for kunst, men er ennå ikke ferdig utviklet. Kommunen plantet ikke noen tusenårstrær.

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Sogndal.

### Kommunestyrevalget 2023

## Idrettslag

* Sogndal Fotball

* Sogndal IL 
* Fjærland IL
* Balestrand IL
* Fjøra FK
* Kaupanger IL 
* Norane IL
* Studentspretten IL
* IL Syril (tidl. Systrond og Leikanger)

## Bildegalleri

Fil:Sogndal Stadion.JPG |Fosshaugane Campus
Fil:Sognahallen.jpg|Sognahallen
Fil:Aaberge_view.JPG|Utsikt fra Aaberge
Fil:Stedjeberget.jpg|Stedjeberget
Fil:Fjaerlandfjorden.jpg|Fjærlandsfjorden
Fil:Sognefjord with Kaupanger.jpg|Til venstre i bildet Rv5 til Manhiller og Amlabukt


## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*  Kommunefakta Sogndal - Statistisk sentralbyrå
* 
*  Den nye storkommunen skal hete Sogndal 
*  Detaljert interaktivt panoramabilde av Sogndal
Hemne

**Hemne** er en tidligere kommune i Trøndelag, som fra 1. januar 2020 er en del av Heim kommune. Kommunesenteret var Kyrksæterøra, som ligger 56 km. fra Orkanger, 103 km. fra Trondheim og 105 km. fra Kristiansund. Kommunen grenset i øst til Snillfjord og Orkdal, i sør til Rindal og Surnadal, og i vest til Aure og Halsa. Nord for Trondheimsleia ligger Hitra.

Prestegjeldet Hemne (inntil 1918 skrevet *Hevne*) ble opprettet som en kommune 1. januar 1838 (se formannskapsdistrikt). Annekssognet Vinje tilhørte Møre og Romsdal amt, mens resten av prestegjeldet tilhørte Sør-Trøndelag. Det skulle derfor i utgangspunktet ha blitt opprettet som en egen kommune, siden en kommune ikke kunne tilhøre to ulike fylker. Løsningen ble imidlertid at en isteden flyttet fylkesgrensen sørover til sin nåværende posisjon. (For samme forhold, se Bakke, Bindal, Birkenes, Røldal, Strømm og Åseral.)

1/1 1911 ble Hemne delt i to og Heim ble etablert som egen kommune. Heim hadde da 1 533 innbyggere.

1/7 1924 ble Vinje (716 innb.) og Snillfjord skilt ut som egne kommuner.

1/1 1964 ble Vinje (576 innb.) og Hemne kommuner samt området Vestre Heim (711 innb.) i Heim kommune slått sammen til én kommune som fikk navnet Hemne kommune. Det østre delen av Heim, Austre Heim (724 innb.) ble slått sammen med Ytre Agdenes fra Agdenes kommune og Snillfjord kommune til den nye Snillfjord kommune.

Området Fossdalen i Rindal kommune, Møre og Romsdal fylke ble overført til Hemne 1. januar 2008.

## Geografi

Høyeste fjell er Ruten med sine 1040 meter over havet, på grensen mot Rindal. Største øy er Røstøya; øya er vernet som barskogsreservat. Rovatnet, som ligger like sør for Kyrksæterøra, er største innsjø.

## Samfunn

En idrettshall gir mulighet for allsidig aktivitet. For øvrig har kommunen en godt utbygd helse- og sosialtjeneste. 

### Skoler
Kommunen har 3 grunnskoler. Fire kommunale og fire private barnehager dekker stort sett etterspørselen etter barnehageplasser. I kommunen er det også lokalisert en videregående skole, Hemne videregående skole.

### Politikk

#### Kommunestyrevalget 2015

#### Kommunestyrevalget 2011

#### Kommunestyrevalget 2003

### Kirker
* Heim kirke
* Hemne kirke
* Vinje kirke

## Næringsliv
Kommunen har et variert næringsliv. Den største industriarbeidsplassen er Wacker Holla Metall som produserer silisiummetall. Andre viktige næringer er landbruk, oppdrett av laksefisk, rogn- og smoltproduksjon, trevareproduksjon, transport og service med bl.a. handel og hotell. Nærheten til ilandføringssted for gass og Equinor metanolfabrikk på Tjeldbergodden i Aure kommune er en viktig faktor for næringslivet.

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Nerøra, plassen foran rådhuset på Kyrksæterøra. Navnet Nerøra blir lite brukt. Plassen er utformet som et type torg, og kommunen har også plantet tusenårsstreet sitt her, som er en eik.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kultur i Hemne på kart fra Kulturnett.no
* Hemne VGS
* Søvesten, lokalavis
Holtålen

**Holtålen** er en kommune i Trøndelag. Den grenser i nord til Selbu, i nordøst til Tydal, i sør til Røros og Os, og i vest til Midtre Gauldal kommune. Kommuneadministrasjonen ligger i Ålen.

## Navn
Just Qvigstad noterte det sørsamiske navnet *halt-ālie*.

## Geografi
Forollhogna nasjonalpark ligger delvis i kommunen. Kommunen omfatter store fjellarealer. Innsjøen Gaulhåen er utgangspunktet i sør for Gaula. Gaulhåen har sitt tilsig fra Kjølifjellet (1288 moh.), som er grensefjell mellom Tydal og Holtålen. Kommunens høyeste punkt er i det sørvestre hjørnet, 1320 moh, nær toppen av Forollhogna.

Bebyggelsen ligger stort sett nede i øvre del av Gauldalen. To fjell-daler, Aunegrenda (nord for Haltdalen) og Hessdalen (sørvest for Ålen), er eneste bygdesamfunn i Holtålen som befinner seg utenfor Gauldalen. Kommunens innbyggere kalles «holtålinger».

## Samfunn

Holtålen ble opprettet som Holtålen formannskapsdistrikt i 1837. I 1855 ble Ålen skilt ut som egen kommune. Holtålen hadde etter delingen 809 innbyggere. I 1937 skiftet kommunen navn til Haltdalen kommune.

Ved kommunesammenslåing 1. januar 1972 mellom Haltdalen (778 innb) og Ålen kommuner (1&nbsp;944 innb), gjenoppsto det gamle navnet, Holtålen kommune. 21. april 1989 ble en del av Røros overført til Holtålen (gnr 1 bnr 4).

Kommunen tilhører Holtålen lensmannskontor i Sør-Trøndelag politidistrikt og hører under Sør-Trøndelag tingrett.

### Politikk

#### Kommunestyrevalget 2023

### Kommunens tjenester
I Holtålen er det to skoler: Haltdalen Oppvekstsenter og Hov skole. I Holtålen finnes også Holtålen helsesenter.

### Samferdsel
Rørosbanen og Fv30 går gjennom Holtålen.

### Prestegjeld
Kommunen hører inn under Haltdalen prestegjeld som tilhører Gauldal prosti i Nidaros bispedømme. Den norske kirke har tre menigheter (kirkesogn) i Haltdalen prestegjeld: Haltdalen, Ålen og Hessdalen. I Holtålen finnes Ålen kirke, Haltdalen kirke samt Hessdalen kirke. Tidligere lå også Haltdalen stavkirke i kommunen.

## Næringsliv
Kjøli gruve ligger i Holtålen kommune. Gruveområdet ligger øverst i Gauldalen, ca. fire mil nordøst for Røros, om lag 1070 moh. Gruven var drevet på kobberkis og ble første gang åpnet i 1766 og siste gang nedlagt i 1941. I kommunen ligger også Killingdal gruver. Den ble første gang åpnet i 1674 og siste gang nedlagt i 1986. Åpningen ligger på 902 moh, mens nederste delen av gruven ligger 544 muh. Gruva er Nord-Europas dypeste gruve.

Kommunen eier 1/3 av Gauldal Energi.

## Historie

Sommeren 2011 ble kommunen rammet av en stor flom som forårsaket store skader i Ålen sentrum.

## Kultur

### Severdigheter
I kommunen ligger fjellbygda Hessdalen som blant annet er kjent for sine spesielle lys-fenomener på himmelen.

I kommunen ligger også Rugelråen. Det er en canyon som er ca. 6 km lang som går gjennom øvre del av Ålen. Elven Rugla renner gjennom Rugelråen.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*  Forollhogna nasjonalpark - miljodirektoratet.no
*  Velkommen til Hessdalen - visithessdalen.no
*  Kultur i Holtålen på kart fra Kulturnett.no
Osen

**Osen** er et bygdelag og en kommune i Trøndelag fylke. Osen er en kystkommune på Fosenhalvøya og grenser til Flatanger i nord, Namsos i øst og Åfjord i syd, til havs grenser kommunen også til Frøya. I vest ligger Norskehavet. Steinsdalen er administrasjonssenter i Osen kommune. 

## Geografi
Naturen i Osen er mangfoldig. Areal er beregnet til 387,33 km², høyeste fjelltopp er Storheia på 600 moh. Fjorder og viker skjærer inn i landskapet fra sjøsida. Utafor ligger ei rekke øyer og holmer med et utall skjær i fallgarden ytterst, der lyset fra Kya fyr markerer det siste punktet før Island som neste.

Kommunen innehar store inngrepsfrie naturområder. Lengst nord i kommunen finnes Europas sørligst største inngrepsfrie naturområde fra fjord til fjell, området strekker seg inn i nabokommunene i nord og øst. Her kan en gå i fjell og skog i dagevis uten å møte folk, om en da ikke skulle treffe på andre turgåere, jegere eller fiskere som frister lykken i naturens eget spiskammer. Kommunen har rikelig med snaufjell og fiskevatn, skogsområder og dalfører med elver og bekkefar.

Svesfjorden er med sine 9 km kommunens lengste fjord. Innerst i fjorden ligger gården Sve (som er fraflyttet), som har gitt navn til fjorden.
Buholmråsa er et fyr som markerer sørenden av Folda, som er et åpent havområde fra Osen i sør, til Vikna i nord. Havområdet er bare 30 nautiske mil. Folda blir omtalt som «havets kirkegård». Mest kjent er forliset til hurtigruten Sanct Svithun 21. oktober 1962.

## Samfunn

Den største bosetningen i Osen ligger nederst i Steinsdalen og i området rundt og ut mot kysten. Her ligger det butikker, kommunehus og kirke. Andre bosetninger i kommunen er grenda Seter, som ligger nord for Svesfjorden helt nord i kommunen og på Skjervøyene i sørvest.

Osen har veiforbindelse til resten av Fosenhalvøya via fylkesvei 715, som går østover til Namdalseid og sørover til Åfjord. Grenda Seter har kun veiforbindelse med Flatanger kommune via fylkesvei 6304.

Det er hurtigbåtforbindelse fra Sandviksberget på fastlandet til Seter og Skjervøya.

Det er to grunnskoler i Osen, Strand barne- og ungdomsskole og Seter skole.

## Politikk

### Kommunestyrevalget 2023

## Kultur
Osens kommunevåpen ble godkjent i 1987. Det viser et sølvfarget fiskegarn på blå bakgrunn og symboliserer fiske og fiskeritilknytning.

Helleristningene på Strand viser dyrefigurer med hval som midtpunkt. 

På Vingsand ligger det et bygdetun, hvor Bjørnørspelet vises hver sommer.

## Historie
Opprinnelig var Osen del av Bjørnør herred.

1. juni 1892 ble Osen egen kommune etter en kongelig resolusjon fra 15. januar 1892.

1960 ble veien østover til Namdalseid åpnet.

1979 ble veien sørover til Roan åpnet.

Det finnes fremdeles noen offentlige tjenester som omfatter både Roan og Osen, med embetsnavnet Bjørnør: Bjørnør lensmannsdistrikt og Bjørnør prestegjeld.

## Galleri

File:Hamannsvika osen.jpg|Håmannsvika
File:Kringlaatvatna osen.jpg|Kringlåtvatnet
File:Osen bygdetun.jpg|Osen bygdetun
File:Setervik i osen.jpg|Setervika


## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*  Statistisk Sentralbyrå - Osen kommune. Kommunefakta 
*  Steinsdalselva
Roan

**Roan** er et bygdelag og en tidligere kommune i Trøndelag, som fra 1. januar 2020 er en del av Åfjord kommune. Roan ligger ute mot Norskehavet på Fosenhalvøya. Kommunen grenset i nord mot Osen, i sør mot Åfjord og i øst mot Namdalseid kommune.

I 2020 ble Roan og Åfjord kommuner slått sammen til en kommune. Det nye navnet ble Åfjord.

## Geografi

Roan ligger langs kysten, og strekker seg fra grensa mot Osen kommune i nord til Skjørafjorden.
Det strekker seg noen fjorder inn i landet.  De største er Brandsfjorden og Skjørafjorden.
Hofstad-dalen strekker seg ca. 2 mil inn i landet fra Hofstad innerst i Brandsfjorden til grensa mot Åfjord.
Utenfor kysten er det flere øyer som tidligere har vært bebodd, som f.eks. Børøya, Sandøya, Terningen, Været og Almenningen.

## Samfunn
Bessakerfjellet vindpark, som ble etablert i 2007 og 2008, er Norges nest største vindpark. Anlegget eies av TrønderEnergi. 

### Kommunestyrevalget 2015

### Kommunestyrevalget 2011

### Kommunestyrevalget 2003

## Historie
Den 1. juni 1892 ble Bjørnør kommune delt opp i kommunene Stoksund, Roan og Osen.

Den 1. januar 2020 ble Roan slått sammen med Åfjord til nye Åfjord kommune.

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Roan kirke fra 1702 som også kalles «Fosenkatedralen» og regnes blant regionens fineste kirker.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Statistisk sentralbyrå
* Kultur i Roan på kart fra Kulturnett.no
* Bessaker.com
Midtre Gauldal

**Midtre Gauldal** er en landbrukskommune i Trøndelag. Den grenser i nord mot Melhus og Selbu, i øst mot Holtålen, i sør mot Os og Tynset, og i vest mot Rennebu og Orkland.

Kommunen har et totalareal på 1861 km og ca.  innbyggere. Støren er kommunesentret og ligger der E6 og FV 30 møtes. 

Midtre Gauldal er en utpreget landbrukskommune. Tall fra 2017 viste av hver tredje yrkesaktive person jobbet innen landbruket. Dette var den høyeste andelen i daværende Sør-Trøndelag. En viktig årsak til den høye andelen er produksjon av melk, fjørfe og egg.

## Geografi
Forollhogna nasjonalpark ligger delvis i kommunen.

### Elver, fjell og vann
*Gaula
*Storburusjøen
*Holsjøen
*Samsjøen
*Skjulungen
*Ramstadsjøen

## Samfunn
Kommuneadministrasjonen ligger på Støren, ca. 50 km sør for Trondheim. På Støren finner man et utdanningssenter med barne- og ungdomsskole samt en videregående skole med en mengde linjer. Gjennom kommunen renner flere vassdrag, de største er Gaula, Sokna og Bua som alle er gode lakseelver.

Kommunen består i hovedsak av følgende områder: Budal, Singsås, Støren og Soknedal. Alle disse var forøvrig egne kommuner inntil kommunesammenslåingen i 1964.

### Samferdsel
Europavei 6 (E6) går gjennom kommunen, og forbinder kommunen med Oppdal og Østlandet i sør og Trondheim i nord. Fylkesvei 30 tar av fra E6 ved Støren og går østover gjennom Gauldalen i retning Røros.

Jernbanelinjen Dovrebanen går gjennom kommunen og har stasjon på Støren. Det lå tidligere jernbanestasjoner på Snøan og Garli. Støren stasjon er et av endepunktene på Rørosbanen, som fortsetter østover gjennom Gauldalen til Røros og Østerdalen. Rørosbanen har stoppesteder på Rognes stasjon, Kotsøy stasjon og Singsås stasjon.

### Utdanning
Kommunen har en videregående skole, Gauldal videregående skole, som ligger på Støren.

Det ligger fem grunnskoler i Midtre Gauldal: Soknedal skole, Budal skole, Singsås skole, Støren ungdomsskole og Støren barneskole.

### Politikk

#### Kommunestyrevalget 2023

## Næringsliv
Kyllingindustri er en stor næring i kommunen, særlig representert ved storbedriften Norsk Kylling. Andre store bedrifter i kommunen er:  Børset og Bjerkset Entreprenør, Støren Trelast og Støren Treindustri. Kommunen eier 100% av Gauldal Energi.

I 2017 var en tredjedel av de yrkesaktive i kommunen sysselsatt i landbruksnæringen.

## Historie
Kommunen ble opprettet i 1964, ved sammenslutning av de tidligere kommunene Budal, Singsås, Soknedal og Støren.

## Kultur

### Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Buosen (eller Buaneset), en friluftsscene like ved elva Gaula og er en idyllisk perle med historisk sus, omtalt i Snorres kongesagaer. 

Buosen ligger på Rognes ca. 1 mil sørøst for Støren i retning Røros.

### Sportsklubber
*Støren Sportsklubb
*Sokna Idrettslag
*Rognes Idrettslag
*Budal Idrettslag
*Singsås Idrettslag

### Korps
*Støren Skolekorps
*Støren Musikkorps
*Soknedal Skolekorps
*Budal Skolekorps
*Singsås Skolekorps

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Kultur i Midtre Gauldal på kart fra Kulturnett.no