open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ragna Prag-Magelssen

**Ragna Prag-Magelssen** (født *Ragna Pedersen* 21. mars 1879 på Ådalsbruk i Løten, død 15. september 1961 i Oslo) var kultur- og opplæringsleder i Nasjonal Samlings kvinneorganisasjon. 

## Familie og bakgrunn
Ragna Prag-Magelssen var datter av forvalteren på Ådals bruk i Løten, Mathias (Maths) Pedersen og hustru Gunhild Olsen. Hun var faster til arkitekten Rolf Prag. Ragna og flere andre familiemedlemmer endret sitt etternavn til Prag en gang før 1915. Hun ble 16. mars 1916 gift i Hamar med tannlege Johannes Magelssen.

## Liv og virke
Ragna Prag-Magelssen var fra slutten av 1890-årene ansatt i Oplandske Kreditbank på Hamar. Hun ble senere medlem av Norske Kvinners Nasjonalråd. I perioden 1928-1938 var hun formann i Hamar og omegns dyrebeskyttelsesforening. Hun var også varamedlem i styret for Norges Dyrebeskyttelsesforbund.

Hun ble tidlig medlem av Nasjonal Samling og sto på listene til Stortingsvalget i 1933 i Hedmark. I NS ble hun etterhvert kultur- og opplæringsleder i NS’ kvinneorganisasjon (NSK), der Olga Bjoner var leder. I 1942 ble hun omtalt som "konsulenten for kvinnespørsmålene" i Kulturdepartementet.

Ragna Prag-Magelssen drev dessuten i en årrekke en antikvitetsforretning på Hamar.

Under landssvikoppgjøret ble hun dømt til tre år og tre måneders fengsel samt rettighetstap. I dommen «ble det lagt vekt på hennes arbeid med å nazifisere kvinneorganisasjonene og hennes utstrakte kursvirksomhet og studiesirkler for å lære kvinnene opp i *nyordningens tanker*»
Dette arbeidet resulterte blant annet i boken *Også vi når det blir krevet ... : Innlegg fra norske kvinner om den nasjonale, moralske og politiske gjenfødelse i Norges skjebnetime*, der hun var redaktør.

## Bibliografi
* Veien til norges frihet : artikler og taler, propagandaskrift, medvirkende (Stenersen, 1941).
* 

## Referanser


## Kilder
* Hamar Stiftstidende 39.21.3
* Registreringssentral for historiske data (RHD) – https://web.archive.org/web/20070611050024/http://draug.rhd.isv.uit.no/
* Bygda og bruket – I serie: Lautin. Særutg. – Forfatter: Andreas Bekkevoll  – 1981
* *Dyrenes beskyttelse*, 1933
* *Dyrenes Ven*, 1938
* SSB: Stortingsvalget 1933 – http://www.ssb.no
* Ragna Prag Magelssen i Store norske leksikon
Inger Hanssen-Bauer

**Inger Hanssen-Bauer** (født 3. mars 1957 i Oslo) er en norsk klimatolog, som er tidligere leder for Norsk klimaservicesenter.

Hanssen-Bauer har sin utdannelse fra Universitetet i Bergen, der hun i 1989 tok doktorgraden på klimatiske effekter av Alta-utbygginga. Hennes viktigste forskningsfelt er historisk og framtidig klimautvikling i Norge og Arktis. Hun er ansatt ved Meteorologisk institutt, der hun fra 2007 var leder for Seksjon for klimaforskning. Fra oktober 2010 var hun professor ved Høgskolen i Telemarks avdeling i Bø. 

Hanssen-Bauer er en hyppig benyttet foredragsholder om klimaspørsmål, og har blant annet deltatt i foredragsturneen «Himmel og hav» under Klimaløftet. Hun var bidragsyter til kapittel 11 i FNs klimapanels *Fourth Assessment Report* («Climate Change 2007: The Physical Science Basis»).

## Referanser



## Eksterne lenker
Pekka Vasala

**Pekka Vasala** (født 17. april 1948 i Helsingfors) er en tidligere finsk friidrettsutøver. Han var spesialist på mellomdistansene.

Vasala deltok som 20-åring under OL 1968 i Mexico by, der han ble utslått i forsøksheatet. Under EM 1969 kom Vasala på 9.-plass, en plassering han også fikk under EM 1971 i hjembyen Helsingfors.

Karrierens høydepunkt kom 9. september 1972, da han vant gull på 1500 meter i OL 1972 i München, foran Kip Keino fra Kenya og Rod Dixon fra New Zealand. Samme dag vant landsmannen Lasse Virén gull på 10&nbsp;000 meter, så i løpet av en halvtime kunne finnene juble over to gullmedaljer.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Harry Larva

**Harri Edvin Larva** (født **Harry Edvin Lagerström** 9. september 1906 i Åbo, død 11. november 1980) var en finsk friidrettsutøver.

I 1927 tok han bronse under det finske mesterskapet på 1500 meter. Under OL 1928 i Amsterdam vant han gull på 1500 meter foran franskmannen Jules Ladoumègue og landsmannen Eino Purje. Han deltok også under OL 1932 i Los Angeles, men kom bare på 9.-plass på samme distanse.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Oqaatsut

**Oqaatsut** (dansk: **Rodebay**) er en liten bygd i Avannaata kommune på vestkysten av Grønland. Den hadde 27 innbyggere i 2018. Oqaatsut ligger 18 km nord for Ilulissat.

Oqaatsut ligger på en halvøy, med utsikt mot Diskobuktens isfjell. Bygdens grønlandske navn, Oqaatsut betyr «Skarvene».

## Næringer
Næringsgrunnlaget her er fiske med langline av hellefisk, jakt på sel og hval og turisme. 

Firmaet *Oqaatsuts industri* handler med fisk og tørket torsk og hellefisk. Bygdens skole har typisk 4-6 elever, som undervises av en grønlandsk lærer. De har ingen skolebygning, så undervisningen finner sted i kirken. Barna går kun på skole her i bygden til og med 3. klasse, resten av skolegangen tar de på de større skolene i Ilulissat. Det er en liten butikk her, med dagligvarer, og bygden har fergeforbindelse til og fra Ilulissat to ganger i uken fra juni til november. 

Vannforsyningen kommer fra et avsaltingsanlegg. Dette anlegget benytter et omvendt osmosesystem til avsalting av havvannet. Vannet er gratis, men må hentes ved vannverket. De fleste innbyggerne foretrekker likevel å bruke smeltevann fra innlandsisen som drikkevann. Dette kan tappes fra kilder rett utenfor bygden, eller samles som is og smeltes i store beholdere.

## Historie
Nederlandske hvalfangere kalte stedet på 1600-tallet *Roo Baj* – den røde bukt. Hvalfangerne trakk hvalene i land på de flate klippene øst for bygden. De kokte tran både om bord i båtene og på landanlegg. På 1870-tallet bygde nederlenderne en hvalfangerstasjon ved den røde bukt. Etter at stasjonen ble nedlagt overtok *Den Kongelige Grønlandske Handel* forsyningen av bygden. 

## Turisme
Fra Ilulissat er det båtturer eller ca. 7 timers vandring langs kysten, som veksler mellom fjell og daler, til Oqaatsut. Om vinteren arrangeres det hundesledeture fra Ilulissat til bygden. Underveis passeres Bredebugt og kløften Ujuumiu.

I forbindelse med et prosjekt for bæredyktig turisme ble den gamle butikken, bøkkerverkstedet og pakkhuset i 1994 innrettet som vandrehjem, med plass til 25 gjester. Senere ble den siste gamle bygningen, lagerhuset H8 satt i stand og gjort om til restaurant med grønlandske spesialiteter, lagd av råvarer kjøpt hos bygdens fangstfolk og fiskere. Restauranten ble offisielt innviet i 1998.

Oqaatsut er blitt kåret som et prisbelønnet WWF pilotprosjekt om bæredyktig turisme og naturbevaring i Arktis; «Hånd i hånd i Arktis».

## Referanser
Sotmøll

* *[[Lypusa maurella]]*
* *[[Lypusa fulvipennella]]*

**Sotmøll** (Lypusidae) er en gruppe av sommerfugler som bare inneholder to kjente arter, som begge blir plassert i slekten *Lypusa*. Den ene av dem finnes i Europa, også i Norge. Deres systematiske plassering er usikker, men det er vanlig å regne dem til overfamilien Tineoidea.

## Utseende (''Lypusa maurella'')
Middelsstor (vingespenn 13 – 16&nbsp;mm), ensfarget mørkegrå til svart, ganske kraftig bygd møll. **Hodet** er forholdsvis lite, kledt med oppstående hår, antennene er perlekjede-formede og omtrent 2/3 av forvingelengden. **Vingene** er forholdsvis brede og avrundede, ytterst med lange hårfrynser. I tillegg til nedliggende skjell har de noen oppstående, hårlignende, slik at vingene får et "rufsete" utseende. Beina er middels lange, tett hårkledte. 
## Levevis
*Lypusa maurella* er nokså vanlig i heilandskaper over det meste av Norge, men det er få funn fra Vestlandet. Det er litt uklart hva larven lever av. Noen kilder mener den spiser på krekling (*Empetrum* spp.), andre at den lever av lav.
## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien **sotmøll, Lypusidae** Heinemann, 1870
*********** Slekten *[[Lypusa]]* Zeller, 1852
************ *[[Lypusa maurella]]* (Denis & Schiffermüller, 1775)
************ *[[Lypusa fulvipennella]]*

## Kilder

* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/

## Eksterne lenker
* 
*Lypusa maurella*, fra *Sveriges Fjärilar*: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/l/lypusa_maurella.html
Færdesmyra naturreservat

**Færdesmyra naturreservat** er et naturreservat i Sør-Varanger kommune. Reservatet er opprettet for å bevare et særegent og utpreget frostpåvirket myrområde med palser og høye strengtuer. De høyeste palsene drøye 3 meter, og ligger samlet i et mindre område like nord for Færdesvann. Palsene på Færdesmyra er, som ofte ellers i Øst-Finnmark, knyttet til kvabb-avleiringer der sen-istidens store smeltevannselver en gang munnet ut i havet. Kvabb er grovere enn leire og finere enn sand, og gir mest telehiv av alle jordarter.

Færdesmyra er jevnt over ei næringsfattig myr. I palslaggenes mykmatter, som får et ekstra tilskudd av næring fra palsens smeltevann, kan man finne de østlige artene brannull og lappstarr. I kanten av og nede i sprekkene på palsene finnes rikelig med finnmarkspors. Færdesmyra er et stort og variert myrområde. Variasjonen mellom åpent vann, våtmyr og tørrere, mer vegetasjonsrike områder, gir god mattilgang og et godt utvalg av reirplasser for våtmarksfugl.

## Bestemmelser for reservatet.
* Landskapet skal være fredet mot alle tekniske inngrep som vegbygging, oppføring av bygninger og anlegg av enhver art, drenering, oppdyrking, torvtekt, framføring av ledninger eller annen virksomhet som medfører terrenginngrep og forstyrrelser av naturmiljøet. 
* Alle planter, herunder levende og døde trær, skal være fredet mot skade og ødeleggelse av enhver art som ikke skyldes vanlig ferdsel, bærplukking eller lovlig beite. Bruk av kjemiske plantevernmidler eller gjødselstoff er forbudt. 
* Ville pattedyr og fugler med bo og reir skal være fredet mot skade og ødeleggelse av enhver art, med unntak av jakt på rype, hare, rødrev og villmink etter vanlige regler. 
* Reindrift skal kunne foregå som tidligere. 
* Bærplukking er tillatt etter gjeldende regler. 
* Motorisert ferdsel er bare tillatt på vinterføre.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart over Færdesmyra
Gunnar Höckert

**Gunnar Mikael Höckert** (født 12. februar 1910 i Helsingfors, død 11. februar 1940) var en finsk friidrettsutøver.

Höckert hadde bare én sesong i verdenstoppen, 1936. Under OL 1936 i Berlin startet Höckert på  meter. Etter  meter utviklet løpet seg til en tvekamp mellom Höckert og landsmannen Lauri Lehtinen, OL-vinneren fra 1932 og verdensrekordinnehaveren. På sisterunde passerte Höckert landsmannen, og vant på tiden 14.32,2.

16. september 1936 satte Höckert ny verdensrekord på  meter i Stockholm (8.14,8). En uke senere fulgte han opp opp med ny verdensrekord på 2 engelske mil (8.57,4 min). Og bare en uke etter dette tangerte han verdensrekorden på  meter ved å løpe på 5.21,8.

Resten av Höckerts karriere var ikke like suksessfylt, blant annet på grunn av problemer med revmatisme. Han kom aldri opp mot de tidene han oppnådde i 1936-sesongen.

Han meldte seg som frivillig i den finske hæren og kjempet som reservefänrik i vinterkrigen mot Sovjetunionen. En dag før 30-årsdagen falt han i Karelen.

## OL-medaljer
* 1936  Berlin -  **Gull** i friidrett,  meter  Finland

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pals

**Pals** er en haug eller rygg (streng) på myr, som er over én meter høy og inneholder en kjerne av permafrost. Telen går ned under grunnvannsnivå. Palsmyr dannes i områder med lite nedbør og lav gjennomsnittlig årstemperatur, i Norge hovedsakelig i indre strøk av Troms og Finnmark. 

Palsene dannes når telen sprenger opp jorda, og de har en isolerende kappe av torv som bevarer telen om sommeren. De høyeste palsene i Norge finnes i Varangerbotnområdet og er mellom 5 og 6 meter høye. Palsene er ofte knyttet til kvabb-avleiringer der sen-istidens store smeltevannselver en gang munnet ut i havet. Vannansamlingen som man ofte ser rundt eller inntil en pals, kalles palslagg. Palslaggen er et tegn på at palsen sakte smelter bort. Når palsen er borte, blir det gjerne en sirkelformet dam igjen.

Norsk institutt for naturforskning har overvåket palsmyrer i Finnmark, Troms og på Dovre siden 1994. Det foreligger også systematiske studier fra 1970-tallet. Naturtypen minker sterkt i utbredelse pga. klimaendringer.

Ordet *pals* kommer via finsk *palsa* fra nordsamisk *balsa*.

## Referanser
Lauri Lehtinen

**Lauri Aleksanteri Lehtinen** (født 10. august 1908 i Borgå, død 4. desember 1973) var en finsk friidrettsutøver. 

To uker før OL 1932 i Los Angeles forbedret Lehtinen Paavo Nurmis åtte år gamle verdensrekorden på  m med 11 sekunder (til 14.17,0), og var dermed regnet blant OL-favorittene på denne distansen.

I finaleløpet i OL tok han tidlig føringen i løpet, sammen med landsmannen Lauri Virtanen. De greide å riste av seg alle motstanderne, med unntak av én mann: amerikaneren Ralph Hill. Litt senere utviklet løpet seg til en tvekamp mellom Lehtinen og Hill. De fikk samme tid (14.30,0), men Lehtinen ble dømt først i mål. Etter løpet leverte amerikanerne inn protest, da de mente at Lehtinen på sisterunden hadde løpt i sikksakk for å avskjære Hill, da han var i ferd med å passere Lehtinen. Protesten ble ikke tatt til følge. 

Under OL 1936 i Berlin stilte Lehtinen igjen opp på  meter, men måtte denne gang se seg slått av sin to år yngre landsmann Gunnar Höckert.

I 1940 skjenket Lehtinen gullmedaljen sin til en soldat. Det var en gest Lehtinen gjorde for å gjøre ære på Gunnar Höckert, som hadde gått inn som frivillig den finske hæren for å kjempe i vinterkrigen mot Sovjetunionen, og som falt i striden på sin 30-årsdag i Karelen.

## OL-medaljer
* 1932  Los Angeles -  **Gull** i friidrett,  meter  Finland 
* 1936  Berlin -  Sølv i friidrett,  meter  Finland 

## Eksterne lenker
*
Tore Opdal Hansen

**Tore Opdal Hansen** (født 1956) er en norsk politiker (H). Han er fra valget i 2023 fylkesordfører i Buskerud fylkeskommune. Han var ordfører i Drammen kommune fra 2003 til 2020. Fra 2020 er han nestleder i Høyres gruppe i Viken fylkesting og leder av komiteen for utdanning og kompetanse. Han er også medlem av KS-styret i Viken og medlem av hovedstyret i KS. Han har sitt eget firma, Kanblibra AS.

Etter kommune- og fylkestingsvalget 2023, ble han fylkesordfører i Buskerud.

Hansen ble født i Lier, men har bodd mesteparten av livet på Konnerud i Drammen. Han har fagkurs i markedsføring fra Gjerde handelsskole. Han var bilselger i fire år og trailersjåfør i ett år.Under førstegangstjenesten i 1978 var Hansen hovedtillitsvalgt.

## Politisk karriere
### Partiverv
Hansen var ungdomssekretær i Buskerud Høyre 1980–1985, informasjonssekretær i Høyres Hovedorganisasjon 1985–1993 og informasjonssjef i Oslo Høyre 1993–2003.

### Som lokalpolitiker
Hansen ble medlem av Drammen bystyre i 1980 og medlem av formannskapet i 1984, og ledet Høyres bystyregruppe fra 1988 til 2003. Han har spilt en sentral rolle i flere byutviklingsprosjekter i Drammen. Hansen ble også kjent som motstander av spilleautomater. I perioden 2011–2015 hadde Høyre rent flertall i bystyret, men samarbeidet med Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre. Han takket nei til gjenvalg som ordfører og takket derfor av 31. desember 2019, etter 40 år i Drammen bystyre. Han er den sammenhengende lengst sittende ordfører i Drammen siden innføringen av formannskapslovene av 1837. I hans ordførertid mottok byen flere priser og gikk i gjennom flere byggeprosjekter som førte til at Drammen ble et av Norges mest utviklete byer.

### Andre verv
Han var medlem av Buskerud fylkesting og hovedutvalget for regional utvikling 2003–2007. Han har også vært leder i Drammen Høyre, leder av Høyres kommunalutvalg med møterett på Høyres Landsmøter, Sentralstyret og Arbeidsutvalg, medlem av Høyres utvalg for mangfold og inkludering, styremedlem og nestleder i Osloregionen, leder av Buskerudbyen, leder av D5 Drammensregionen og leder av Havnerådet i Drammen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Trampett

**Trampett** er en «mini-trampoline» med sprett i, som står vinklet mot utøverne i enden av et tilløp. Ved bruk av tilløpet og sats utfører utøverne akrobatiske elementer i luften før de lander på tykke dynematter.

Innen troppsgymnastikk er *trampett* et apparat/øvelse hvor gymnastene utfører tre akrobatiske serier til musikk. Seriene skal inneholde variasjon i rotasjonsretningene (om tverraksen/salto og lengdeaksen/skru), virtuositet og progresjon i vanskelighet. De akrobatiske elementene kan være salto, splitthopp, pikerthopp, tuperthopp, salto halvskru eller lignende. Seriene skal utføres i strøm (lik avstand mellom hver gymnast). Rett etter at førstemann har landet kommer nestemann, noe som fører til et høyt tempo. Øvelsen blir derfor ofte utført til fartsfylt musikk.  

## Eksterne lenker
* Norges Gymnastikk- og Turnforbund
Catanduvas

**Catanduvas** kan vise til:

* Catanduvas (Paraná) – en brasiliansk kommune i delstaten Paraná
* Catanduvas (Santa Catarina) – en brasiliansk kommune i delstaten Santa Catarina
Centenário

**Centenário** kan vise til:

* Centenário (Tocantins) – en brasiliansk kommune i delstaten Tocantins
* Centenário (Rio Grande do Sul) – en brasiliansk kommune i delstaten Rio Grande do Sul
Feira Nova

**Feira Nova** kan vise til:

* Feira Nova (Pernambuco) – en brasiliansk kommune i delstaten Pernambuco
* Feira Nova (Sergipe) – en brasiliansk kommune i delstaten Sergipe
Indianópolis

**Indianópolis** kan vise til:

* Indianópolis (Minas Gerais) – en brasiliansk kommune i delstaten Minas Gerais
* Indianópolis (Paraná) – en brasiliansk kommune i delstaten Paraná
Kulturhuset Banken

**Kulturhuset Banken** på Lillehammer ble oppført i 1895 som lokale for Lillehammer Sparebank. Arkitekt var Ove Ekman, og bygningen er inspirert av italiensk renessanse. Bygningen inneholdt også festivitetslokale for Lillehammer by og fungerte blant annet som rettslokale under landssvikoppgjøret etter andre verdenskrig. Bygningen er i kommunal eie og forfalt lenge, men ble pusset opp i forbindelse med Vinter-OL 1994 etter planer utarbeidet av arkitekt Willy Sveen.

Kulturhuset Banken har en konsertsal og flere mindre saler som benyttes til kulturformål, samt leies ut til private sammenkomster og i bygningens første etasje er en restaurant situert. Videre har Lillehammer kulturskole tilhold i bygningen. 

Den store salen, Festsalen, har takmalerier fra oppførelsestiden utført av teatermaler Wilhelm Krogh. I den mindre salen, Holbøsalen, er det nå montert veggmalerier utført av Kristen Holbø. De var opprinnelig utført for Einar Lunde i 1912–17, og prydet spiesestuen i Lundegården. Motivene er hentet fra Sigurd Favnesbane og Villemann og Magnhild. I Kafè Bankens lille sal henger malerier utført av Rudolf Thygesen. De var opprinnelig laget til spisesalen på Victoria hotell på Lillehammer i 1924.

Konsertsalen ble brukt som TV-studio i forbindelse med NRKs underholdningstilbud under Vinter-OL 1994.

## Eksterne lenker
* Kulturhuset Banken
Kirkene på Frøya

Frøya har et av regionens eldste kirkesteder på Sula som trolig er over 600 år gammelt. Det er ikke kjent når den første kirken her ble bygd, men kirkestedet ble i 1755 flyttet til fast-Frøya. Et annet gammelt kirkested er Titran, men en vet heller ikke når den første kirken ble bygget her. Begge kirkestedene kom til som en følge av den store økonomiske betydningen de to stedene etter hvert fikk som viktige fiskevær.

## Tidligere kirker
* Sula kirke, midten av 1400-tallet til 1755, kirkestedet flyttet til Sletta
* Titran kirke, 1400-tallet til 1775
* Halten kapell, fra ? til 1700

## Dagens kirker
Sletta kirke (1990) er kommunens største og yngste kirkebygg etter en gjenoppbygging etter en brann i den gamle trekirka i 1984, mens den andre kirka er Hallaren kirke (1881). De fire kapellene er Sula kapell (1925), Titran kapell (1873), Froan kapell (1904) og Måøy kapell (1975).
Skriving

**Skriving** er å formidle en tekst gjennom tegn og symboler. Skrift skiller seg fra bruk av bilder eller lyd for å formidle et budskap ved at det kreves lesekyndighet for å forstå teksten. Komplekse skrivesystemer av protokileskrift på leire og tre har muligens eksistert i Syria og Tyrkia så tidlig som på midten av det fjerde millennium f.Kr. 

Språket uttrykkes ofte på forskjellige måter avhengig av om det er skriftlig eller muntlig overlevering. Man skiller derfor gjerne mellom skriftspråk og talespråk. Skriftspråket er gjerne mer formalisert enn talespråket, fordi det er basert på standardformer som kan uttrykke flere dialekter. 

Skriving fordrer kjennskap til visse andre ferdigheter. Den første er evnen til å føre skriveredskapet  eller til å bruke en skrivemaskin eller datamaskin. I tidligere tider var det få som var skrivekyndige, og man fant personer som gjorde det til sitt yrke å skrive det andre dikterte for dem. Graden av ferdighet har en betydelig påvirkning på evnen til å uttrykke seg skriftlig; en person med dårlig håndskrift kan ha problemer med å gjøre seg forstått og vil ofte nøle med å skrive, mens en person som skriver sakte på maskin ofte vil gjøre feil. 

Den andre ferdigheten er evnen til å stave ord og til å sette sammen grammatisk korrekte setninger. Fordi skriftspråket ofte skiller seg fra talespråket er dette noe man må lære. Ved bruk av tekstbehandler på en datamaskin har man tilgang til stavekontroll, men dette er oftest ikke nok til å luke ut alle skrivefeil. 

Blant underlag som er blitt brukt gjennom tiden: steinheller, leire, bambusrør, papyrus, voks, vellum, pergament, papir, sand, kobberplater, ben; mens stifter, fjærpenn, skrivepensler, blyanter, fylle- og kulepenn er blitt brukt som skriveredskaper.

Rundt år 8 000 f.Kr. bruktes knuter, innristinger og symboler til informasjonsformidling, rundt 3 000 f.Kr. bruktes kileskrift, rundt 2 500 f.Kr. bruktes papyrus, fra 6. til 19. århundre erstattet fjørpenner stifter, som hadde blitt brukt til, blant annet, kileskrift, i 1795 ble blyanten oppfunnet av franskmannen Nicolas-Jacques Conté, i 1868 ble skrivemaskinen oppfunnet, i 1888 ble kulepennen oppfunnet av amerikaneren John J. Loud, i 1964 kom den første tekstbehandlingsmaskinen på markedet, laget av IBM, og i 2007 kom den første iPhone på markedet. 

## Se også
* Skrift
* Lesing
* Skriveterapi
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kirkeheitunnelen

**Kirkeheitunnelen** en veitunnel like vest for Skarvøybroene på E39 i Mandal i Lindesnes kommune i Agder. Den er 849 meter lang og ble åpnet i 1991. 

Fartsgrensen gjennom tunnelen er 60&nbsp;km/t. Ved utkjørselen på vestsiden av tunnelen er det en lang bakke, og nederst i bakken er det et ulykkesutsatt kryss. Tunnelen ble renovert for å tilfredsstille kravene i Tunnelsikkerhetsforskriften i 2016. Den var da stengt i perioden fra 1. september til og med 6. november.

## Se også
*Skarvøybrua
*Veitunneler i Norge
*Undersjøiske veitunneler i Norge

## Referanser
Gjøkvassneset naturreservat

**Gjøkvassneset naturreservat** er et naturreservat i Sør-Varanger kommune. Reservatet ligger på et nes i Gjøkvatnet, rundt 5 kilometer nordøst for Øvre Pasvik nasjonalpark. Formålet med fredningen er å bevare et skogområde med alt naturlig plante- og dyreliv og med alle de naturlige økologiske prosessene. Verneverdien er særlig knyttet til områdets urskogspreg.

Skogen er relativt variert. Lengst i øst finnes skog i optimalfasen med stor tretetthet og slanke trær med høyde 13-14 meter. I det meste av området dominerer skog i aldersfase med 16-18 meter høye trær, der toppsjiktet delvis er i oppløsning og yngre trær stedvis har etablert seg. Et mindre parti ytterst på neset består av ren bjørkeskog. I sørøst finnes et mindre myrparti. Jordsmonnet består av grov morene og stedvis finnes ren blokkmark.

## Referanser
Laranjal

**Laranjal** kan vise til:
* Laranjal (Minas Gerais) &ndash; en brasiliansk kommune i delstaten Minas Gerais.
* Laranjal (Paraná) &ndash; en brasiliansk kommune i delstaten Paraná.
Bymiljølista

**Bymiljølista** i Fredrikstad er en partipolitisk uavhengig og lokal valgliste som ble stiftet 13. mars 1987. Lista ble dannet som en reaksjon på riving av trehusbebyggelsen i Fredrikstad som hadde foregått i flere år.

Bymiljølista stilte til valg første gang i 1987 og det resulterte i at Svein Bendik Hansen og Iris Otte Thomsen fikk plass i bystyret. Siden den gang har Bymiljølista vært representert kommunestyret i Fredrikstad med en, to eller på det meste, tre representanter.

Ved kommunevalget i 2011 ble Svein Bendik Hansen valgt som eneste representant for Bymiljølista. I denne perioden gikk Bymiljølista inn i et styringssamarbeid med Arbeiderpartiet, Sosialistisk venstreparti, Senterpartiet og Pensjonistpartiet, kalt de «rødgrønne».

Da Svein Bendik Hansen døde 16. desember 2011 tok Adeline Gondrosen over plassen i Bystyret i Fredrikstad. Gondrosen døde i mars 2012, og ut perioden satt Jan-Kåre Fjeld i Bystyret for Bymiljølista. I denne perioden markerte lista seg for vern av matjord, innføring av kildesortering  i kommunale virksomheter, motstand mot eksotiske dyr på sirkus, oppretting av lekeplasser, tilrettelegging for syklister og ikke minst innføring av gratis ferge og utvidelse av fergetilbudet i Fredrikstad.

Ved kommunestyrevalget 2015 stilte Bymiljølista igjen til valg, med en liste på 48 kandidater, mange av dem profilerte kulturpersonligheter i Fredrikstad. Bymiljølistas førstekandidat Jan-Kåre Fjeld beholdt plassen i Bystyret, og Bymiljølista samarbeider igjen med de rødgrønne i perioden 2015–2019.

Ved kommunestyrevalget 2019 fikk lista 1 089 stemmer, og to representanter i kommunestyret.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Eponymfunn

**Eponymfunn** som brukes om arkeologiske funn som har gitt navn til mer vidtrekkende begreper, eksempelvis kulturer eller perioder. Eksempler på eponymfunn i Norge er Fosna (Fosnakulturen), Nøstvet (Nøstvetkulturen, Nøstvedtøksa) og Kjeøy (Kjeøyfasen).

## Se også
*Eponym

## Fotnoter

## Referanser
Refsti bru

**Refsti bru** er ei bru på europavei 39 nord for Feda i Kvinesdal kommune, Vest-Agder. Brua er 257 meter lang. Den ble åpnet 30. august 2006.

## Se også
*Birkeland bru
*Liste over broer i Norge
*Liste over broer i Norge etter lengde

## Eksterne lenker
* Bilde av brua sett fra sørvest.
Maracanã (andre betydninger)

**Maracanã** kan vise til:

* Maracanã – et fotballstadion i Rio de Janeiro
* Maracanã (Pará) – en brasiliansk kommune i delstaten Pará
Mesquita

**Mesquita** kan vise til:

* Mesquita (Minas Gerais) – en brasiliansk kommune i delstaten Minas Gerais
* Mesquita (Rio de Janeiro) – en brasiliansk kommune i delstaten Rio de Janeiro
Monte Alegre

**Monte Alegre** kan vise til:

* Monte Alegre (Pará) – en brasiliansk kommune i delstaten Pará
* Monte Alegre (Rio Grande do Norte) – en brasiliansk kommune i delstaten Rio Grande do Norte
Novo Santo Antônio

**Novo Santo Antônio** kan vise til:

* Novo Santo Antônio (Piauí) – en brasiliansk kommune i delstaten Piauí
* Novo Santo Antônio (Mato Grosso) – en brasiliansk kommune i delstaten Mato Grosso
Møll bru

**Møll bru** på fylkesvei 455 i Holum går over Mandalselva i Lindesnes kommune, Vest-Agder. Brua er 43,9 meter lang sveist platebærerbru. Brua har tidligere vært tilordnet fylkesvei 459.

## Kilder
*Sigurd Aas: *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2009092900100 Vegvesenets historie - Vest-Agder 1964–1989]*. Vegsjefen i Vest-Agder, Kristiansand 1993 (s. 274, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Palmas (andre betydninger)

Navnet eller begrepet **Palmas** har flere betydninger:
* Palmas &ndash; hovedstad og kommune i den brasilianske delstaten Tocantins.
* Palmas (Paraná) &ndash; en brasiliansk kommune i delstaten Paraná.
* Palmas (Aveyron) &ndash; en kommune i det franske *département* Aveyron
* Las Palmas de Gran Canaria &ndash; en by på Kanariøyene i Spania.
* Palmas (Sardinia) &ndash; en landsby i Sardinia i Italia.
* Palmas &ndash; tidligere navn på den lille indonesiske øya Miangas, som var bakgrunn for Palmasøyasaken.
* Palmas Futebol e Regatas &ndash; en brasiliansk fotballklubb.
* Palmas (musikk) &ndash; klapping som er basis for improvisasjon i Flamenco.
Palmeira

**Palmeira** kan vise til:

* Palmeira (Paraná) – en brasiliansk kommune i delstaten Paraná
* Palmeira (Santa Catarina) – en brasiliansk kommune i delstaten Santa Catarina
Öskjuvatn

**Öskjuvatn** er en innsjø som ligger i høylandet på Island. Arealet er på rundt 11 km², og med sin dybde på 220 m er det den dypeste innsjøen på Island. Innsjøen ligger i kalderaen til vulkanen Askja nordøst på Vatnajökull. Navnet betyr *Askjainnsjøen*. På samme vis som nabokrateret Víti ble det skapt i et kraftig vulkanutbrudd i 1875.

På begynnelsen av 1900-tallet forsvant to tyske vitenskapsmenn, Walter von Knebel og Max Rudloff, da de utforsket innsjøen i en liten båt. Forloveden til Knebel, Ina von Grumbkow, ledet en leteekspedisjon, men det ble aldri funnet noen spor etter de to mennene.

## Se også
* Vulkansk aktivitet på Island
* Islands geografi

## Eksterne lenker
* Panoramabilde av Askjakalderaen med innsjøen
Pedro da Costa

**Pedro da Costa** eller *Lu Bodu* (født 1654 i Serpa nær Evora i Portugal, død 24. oktober 1696 i Goa i India) var en katolsk misjonær tilhørende jesuittordenen.

Han dro ut fra Portugal til India i 1677. Han virket også en tid i Kina, sannsynligvis i Macao. 
## Litteratur
* Louis Pfister: *Notices biographiques et bibliographiques sur les jésuites de l'ancienne mission de Chine, 1552-1773*, Chang-hai, 1932-1934 (Nendeln: Kraus Reprint, 1971)
## Se også
* Liste over kinamisjonærer tilhørende jesuittordenen
Coimbra (andre betydninger)

**Coimbra** kan vise til:

* Coimbra – en by i Portugal
* Coimbra (distrikt) – et distrikt i Portugal
* Coimbragruppen – et nettverk av europeiske universiteter
* Coimbra (Minas Gerais) – en brasiliansk kommune i delstaten Minas Gerais
Møska bru

**Møska bru** er en 20,1 m lang bjelkebro på europavei 39 i Lyngdal kommune, vest i Agder. Broen krysser Møska, en sideelv til elven Lygna. Den ble åpnet for trafikk i 1962, og erstattet den gamle Møskebrua fra 1939, rundt 100 meter lenger syd.

Broen er bygget med en armert betongplate bestående av to 1,7 meter høye betongbjelker. Spennvidden er 18,8 meter, og totalbredden er 8,5 meter. Broen har to kjørebaner på til sammen 7,5 meter, i tillegg er det 0,5 meter brede veiskuldre på hver sider. 

Veistrekningen var opprinnelig en del av riksvei 40, som i 1965 skiftet navn til E18. I 1997 fikk veien sitt nåværende rutenummer, E39. Årsdøgntrafikken over broen var cirka 5300 kjøretøy i 2019.

## Referanser
Feliciano Pacheco

**Feliciano Pacheco** eller *Cheng Jili*, *Zhulu* (født 1622 i Braga i Portugal, død i mai eller juni 1687 i Huai'an i Jiangsu i Kina) var en katolsk kinamisjonær tilhørende jesuittordenen.

Han dro ut fra Portugal til India i 1644, og ble i Goa i flere år. I 1651 kom han til Shanghai i Kina, og virket som misjonær i der og så i Huai'an (fra 1660). I 1665 var han i eksil i Kanton, og deltok i drøftelsene misjonærene imellom om ritespørsmålet. Han var jesuittermisjonens viseprovinsial 1666-1669 og 1672-1673. Så virket han i Nanjing der han blant annet konverterte visekongen. Fra 1683 var han igjen i Huai'an.  

## Litteratur
* Louis Pfister: *Notices biographiques et bibliographiques sur les jésuites de l'ancienne mission de Chine, 1552-1773*, Chang-hai, 1932-1934 (Nendeln: Kraus Reprint, 1971)

## Se også
* Liste over kinamisjonærer tilhørende jesuittordenen
Operasjon Bodenplatte

**Operasjon Bodenplatte** (på tysk **Unternehmen Bodenplatte**) Operasjon Bodenplatte (tysk: Unternehmen Bodenplatte) var et stort flyangrep som tyskerne 1. januar 1945 utførte på vestfronten under den andre verdenskrig. Det var rettet mot 17 allierte flyplasser i Belgia, Nederland og Frankrike. På denne tiden var Luftwaffe alvorlig svekket. Tyskerne disponerte fortsatt betydelige mengder fly, men vestmaktenes bombing av oljeraffineriene hadde skapt en kritisk mangel på flybensin. Like alvorlig var mangelen på erfarne flyvere fordi de fleste av dem var skutt ned i luftkamper, og bensinmangelen gjorde det knapt mulig å drive flyskolene. Tyskerne hadde likevel klart å skrape sammen, bemanne og skaffe drivstoff til ca. 1035 fly – jagerfly, jagerbombere og noen få veiviserfly. Målet med angrepet var å erobre herredømmet i luften ved å ødelegge allierte fly og flyplasser – og å støtte marktroppene, som etter at Ardenneroffensiven hadde kulminert nå hadde begynt å trekke seg tilbake.
 
Tyskerne ødela 330 allierte fly og skadet 190 – hvorav flest jagerfly. Deres egne tap utgjorde 280 ødelagte og 69 skadede fly (hvorav 84 ble skutt ned av eget luftvern fordi operasjonen var hemmeligholdt også blant tyske luftvernartillerister). På begge sider var tapstallene blant de største på en enkelt dag under hele krigen. At de alliertes tap var størst, gjenspeiler ikke den strategiske betydning av angrepet. Det var nemlig ødeleggende for Luftwaffe, for tapene av flyvere og forbruket av flybensin var større enn våpenet kunne tåle. Vestmaktene var derimot i stand til å erstatte de tapte flyene og reparere de skadede flyplassene i løpet av få uker, og de mistet få flyvere fordi de fleste flyene ble ødelagt på bakken. Tyskerne klarte ikke engang midlertidig å overta herredømmet i luften, og Ardennertroppene fikk ingen nevneverdig hjelp. Angrepet ble da også gjennomført tross betydelig motstand innen Luftwaffe, hvor motstanderne mente at de gjenværende ressursene heller burde brukes til å forsvare eget territorium mot vestmaktenes bombeangrep. En slik defensiv krigføring krevde mindre drivstoff og ammunisjon, en skjøt ned fiendtlige bombefly og flyvere som var vanskeligere å erstatte – og egne flyvere ble ikke tatt til fange om de skjøt seg ut i fallskjerm på eget territorium.

Operasjon Bodenplatte var Luftwaffes siste offensive innsats av betydning på vestfronten.

## Referanser


## Kilder

* Beevor, Antony, *Den andre verdenskrig*, Cappelen Damm, 2013, ISBN 978-82-02-42146-5
* Beevor, Anthony, *Ardennene 1944 : Hitlers siste sjansespill*, 2015, Cappelen Damm, ISBN 978-82-02-48228-2
Manuel Jorge

**Manuel Jorge** eller *Zhang Zhongchun*, *Zhongjin* (født 1621 i Coimbra i Portugal, død 28. september 1677 i Nanjing i Jiangsu i Kina) var en katolsk kinamisjonær tilhørende jesuittordenen.

Han dro ut fra Portugal til India i 1643, og ble der i flere år. I 1651 kom han til Macao i Kina, og dro så til Hangzhou som misjonær. Senere virket han i Nanjing (der han bygde en kirke) og Huai'an (fra 1662). I 1665 var han i eksil i Kanton, og deltok i drøftelsene misjonærene imellom om ritespørsmålet. Etterpå vendte han tilbake til sine tidligere misjonsmarker i Nanjing og Huai'an.

## Litteratur
* Louis Pfister: *Notices biographiques et bibliographiques sur les jésuites de l'ancienne mission de Chine, 1552-1773*, Chang-hai, 1932-1934 (Nendeln: Kraus Reprint, 1971)
Chicago Spire

**Chicago Spire** er en kjempehøy skyskraper foreslått bygd Chicago i Illinois i USA. Design av Chicago Spire var ved den spanske arkitekten Santiago Calatrava og konstruksjonen er planlagt og ledet av Garrett Kelleher fra Shelbourne Development.

Bygningen vil bli høyere enn både Sears Tower i Chicago, Freedom Tower i New York og CN Tower i Toronto. Den vil være Nord-Amerikas høyeste frittstående bygning og verdens høyeste bygning som utelukkende er til boligformål. Bygningen var planlagt med 150 etasjer, men byggearbeidet ble innstilt 2008 pga. finansproblemer.
## Eksterne lenker
*
Parnamirim

**Parnamirim** kan vise til:

* Parnamirim (Rio Grande do Norte) – en brasiliansk kommune i delstaten Rio Grande do Norte
* Parnamirim (Pernambuco) – en brasiliansk kommune i delstaten Pernambuco
Pau d’Arco

**Pau d'Arco** kan vise til:

* Pau d'Arco (Pará) – en brasiliansk kommune i delstaten Pará
* Pau d'Arco (Tocantins) – en brasiliansk kommune i delstaten Tocantins
* *[[Handroanthus]]* – ei slekt med trær som er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika
Dundalk FC

**Dundalk Football Club** (irsk: *Cumann Peile Dún Dealgan*) er en irsk fotballklubb fra Dundalk i grevskapet Louth. De spiller for øyeblikket på det øverste nivået i det irske ligasystemet.

De tradisjonelle fargene er hvite overdeler med svarte shortser. På grunn av de hvite overdelene har de fått kallenavnet ***The Lilywhites***. Dundalk FC spiller sine hjemmekamper på Oriel Park (med en kapasitet på 6000) og har lokalt rivaleri med Drogheda United. Manager er John Gill. Klubber som Liverpool, Celtic, Rangers FC, FC Porto, Tottenham Hotspur, PSV Eindhoven,  AFC Ajax Og Rosenborg BK har spilt mot Dundalk på Oriel Park.

## Eksterne lenker
* Offisiell nettside for Dundalk FC (engelsk)
* Dundalk FCs historie (engelsk) 
* Dundalk FC supporterforum (Engelsk)
* «The Lilywhite» (engelsk)
* «D-Shed Boys Fans Forum» (engelsk)
* Dundalk FC Trust (engelsk)
* Dundalk WFC (engelsk)
Petrolândia

**Petrolândia** kan vise til:

* Petrolândia (Pernambuco) – en brasiliansk kommune i delstaten Pernambuco
* Petrolândia (Santa Catarina) – en brasiliansk kommune i delstaten Santa Catarina
Primavera

**Primavera** eller **Prima Vera** kan vise til:

* Prima Vera – en norsk musikkgruppe
* Primavera (Pará) – en brasiliansk kommune i delstaten Pará
* Primavera (Pernambuco) – en brasiliansk kommune i delstaten Pernambuco
Riachinho

**Riachinho** kan vise til:

* Riachinho (Minas Gerais) – en brasiliansk kommune i delstaten Minas Gerais
* Riachinho (Tocantins) – en brasiliansk kommune i delstaten Tocantins
Pinhão

**Pinhão** kan vise til:

* Pinhão (Sergipe) – en brasiliansk kommune i delstaten Sergipe
* Pinhão (Paraná) – en brasiliansk kommune i delstaten Paraná
Rasmus Emil Benestad

**Rasmus Emil Benestad** (født 29. januar 1968) er en norsk klimatolog.

Benestad er Bachelor of Science (Hons) (1992) i fysikk og elektronikk fra University of Manchester Institute of Science and Technology (tidligere UMIST, nå University of Manchester) i Storbritannia og Master of Science (1994) i fysikk fra New Mexico Institute of Mining and Technology i USA (hovedoppgave i skyfysikk). Han har doktorgrad (Doctor of Philosophy (D.Phil), 1997) i fysikk fra University of Oxford (Storbritannia). Emnet for avhandlinga var havmodellering, Kelvinbølger i Stillehavet og El Niño-fenomenet.

For tida er Benestad ansatt ved Meteorologisk institutt. Han har arbeidet med klimaanalyse (empirisk-statistisk nedskalering) og sesongvarsling, og er i den sammenheng førsteforfatter for esd, et bibliotek for statistikkspråket R. Han har deltatt i forskningsprosjektet RegClim, og han var fra 2007 til 2010 leder for prosjektet SPAR, som forsket på sesongprediktabilitet.

I perioden 2004-2006 var Benestad nordisk representant i rådet for European Meteorological Society. Han deltar aktivt i debatten rundt klimaspørsmål og er en av bidragsyterne til den prisbelønte bloggen *RealClimate.org*.  

Benestad var bidragsyter til FNs klimapanels Fourth Assessment Report og Third Assessment Reports («Climate Change 2007: The Physical Science Basis»). Han er forfatter av boka *Solar Activity and Earth's Climate* (2002, 2005; Praxis-Springer).

## Referanser
Sapucaia

**Sapucaia** kan vise til:

* Sapucaia (Pará) – en brasiliansk kommune i delstaten Pará
* Sapucaia (Rio de Janeiro) – en brasiliansk kommune i delstaten Rio de Janeiro
* Sapucaia do Sul – en brasiliansk kommune i delstaten Rio Grande do Sul
Várzea Grande

**Várzea Grande** kan vise til:

* Várzea Grande (Piauí) – en brasiliansk kommune i delstaten Piauí
* Várzea Grande (Mato Grosso) – en brasiliansk kommune i delstaten Mato Grosso
Skarvøybroene

**Skarvøybroene** er tre broer på europavei 39 som går over Mandalselva i Lindesnes kommune i Agder. De ble bygget i forbindelse med Kirkeheitunnelen som ble åpnet i 1992. Tidligere gikk stamveien gjennom byen, men med det nye anlegget slapp man dette.

To vestlige broer:
* Skarvøybrua,  fra  Kirkeheitunnelen
* Skåranbrua, Fv 201 fra Mandal sentrum

En østlig bro:
* Skinsnesbrua,  fra Ime

Alle broene møtes på Skarvøya, derav navnet.
Caetano Veloso

**Caetano Emanuel Viana Teles Veloso** (født 7. august 1942) er en av de mest kjente utøvere av brasiliansk samtidsmusikk, kjent fra ulike sjangere som bossa nova og samba. Han var en av frontfigurene for den brasilianske «hippietida» innen musikken, den såkalte *O Tropicalismo.* Han er også forfatter; den mest kjente av hans utgivelser er «Verdade Tropical». Veloso ses syngende i Almodovars film *Snakk til henne*, og er en kjent figur i hele Latin-Amerika og deler av Europa.

Fra sommeren 1969 av tilbrakte han to og et halvt år i London i eksil.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Borkvika

**Borkvika** er ei lita vik på øya Stormolla i Vågan kommune i Lofoten. Fra det største tettstedet på Stormolla, Brettesnes, kan man følge en sørøstlig tursti forbi Gullvika og videre til Borkvika. Denne turstien fortsetter til Fremnesvika og til Ulvågfjorden. Borkvika ender opp i Borkvikvatnet.

## Opprinnelse til navnet

Det første leddet i navnet, *bork*, kan være fra gammelnorsk (gno.) *borkr*, «bark», og vise til at det har vært løypet bark fra trær. En annen mulighet er at det kommer av gno. *barki*, «barke, strupe», som i stedsnavn sikter til kløfter og trange åpninger. Dette passer på den renneformete trange dalen fra Borkvikvatnet ned til vika ved havet. En tredje mulighet er at *bork * kommer fra gno. *burkn*,  «burkne, bregne». Borkvika har tett bregnevegetasjon. Tilslutt antydes en fjerde mulighet med gno. *Bærkr*, som er et mannsnavn.

## Bosetting

Fra midten av 1800-tallet var Brettesnes et stort gårdsbruk. Borkvika, Fremnesvika og Gullvika var husmannsplasser knyttet til dette, og hadde arbeidsplikt på gådsbruket. I Borkvika kan en ennå finne åpne tufter etter den siste bosettinga der i 1945. De var etterkommere av Edvard Hansa (f. 1844) Aldstahaug og Kristine (f. 1851) Holandshamn som bosatte seg der i 1880-åra. De to fikk 15 barn. Flere av disse tok etternavnet Borkvik.

Så vidt kjent kan alle i Norge med Borkvik i mellomnavnet eller etternavnet føres tilbake hit.

## Referanser
Barvikmyran og Blodskytodden naturreservat

**Barvikmyran og Blodskytodden naturreservat** er et naturreservat i Vardø kommune. Naturreservatet er opprettet for å bevare et stort myrkompleks, et område med fint utformete strandvoller, og en kyststripe med landformer som viser havets erosjon i lagdelte bergarter. Omkring Blodskyttodden er det sammenhengende strandvollfelt i ulike høydenivåer samt velutviklede strandvoller dannet av dagens havnivå. Her er også fint utviklede haverosjonsformer i steiltstående, sedimentære bergarter. Det meste av myrarealene består av tuejord omkring mange tjern og små vann. I Næringsdalen mot vest er myrene av bakkemyrtype.

Fuglelivet er rikt med smålom, myrsnipe, tyvjo og lappspurv som karakterarter.  

## Bestemmelser for reservatet.
* Det må ikke iverksettes tiltak som kan skade eller forstyrre naturmiljøet, som f.eks. uttak, oppfylling, planering og lagring av masse; oppføring av gjerder, bygninger eller andre anlegg og faste innretninger; bygging av veger; oppdyrking, drenering og annen form for tørrlegging; framføring av luftledning, jordkabler og kloakkledninger; utføring av kloakk eller andre konsentrerte forurensningskilder, samt gjødsling og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Opplistingen er ikke utfyllende. 
* Vegetasjonen er fredet mot skade og ødeleggelse. Det er forbudt å fjerne planter eller plantedeler fra reservatet. Nye plantearter må ikke innføres. 
* For dyrelivet gjelder viltlovens bestemmelser og forskrifter i medhold av denne. 
* Motorisert ferdsel er forbudt.

### Bestemmelsene er ikke til hinder for
* Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i ambulanse-, politi-, brannvern-, sikrings-, oppsyns-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed. 
* Fri ferdsel, sanking av bær og matsopp, samt å ta tørt virke til brensel på stedet. 
* Beiting. 
* Bruk, vedlikehold og utbedringer av eksisterende veg og kraftlinje gjennom området samt eksisterende og godkjente hytter. 
* Bruk av snøscooter på snødekt mark etter gjeldende regler, jfr. lov om motorferdsel i utmark og vassdrag og kommunens forskrifter og vedtak i medhold av loven. 
* Tiltak for å lette oppgangen av fisk i Barvikelva i samsvar med planer godkjent av forvaltningsmyndigheten.

### Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til
* vitenskapelige undersøkelser og arbeider av vesentlig samfunnsmessig betydning og i spesielle tilfeller, dersom det ikke strir mot formålet med fredningen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart over Barvikmyran og Blodskytodden
Ardennerslaget (film)

***Ardenner-slaget*** (originaltittel: *Battle of the Bulge*) er en amerikansk episk krigsfilm fra 1965 regissert av Ken Annakin. Filmen er satt til tiden like etter invasjonen i Normandie. Amerikanerne tror den tyske hær har brutt sammen, men til deres overraskelse klarer de å mobilisere et større angrep med stridsvogner og bryter gjennom de alliertes linjer. Slaget blir kjent som Ardenneroffensiven, som var den siste tyske offensiven på vestfronten. De ledende rollene spilles av Henry Fonda, Robert Shaw, Telly Savalas, Robert Ryan, Dana Andrews og Charles Bronson.

Filmen handling avviker forholdsvis mye fra historiske fakta.

## Handling

Fem måneder etter D-dagen, 6. juni 1944, tror de fleste amerikanske soldater at den tyske hæren har brutt sammen. Tyskerne tror noe annet. I et forsøk på å vinne tid til å fylle himmelen med sine nye jetfly, innleder de en rask, aggressiv offensiv. Med sine Tiger-stridsvogner bryter de gjennom de alliertes linjer. Til slutt kommer det et stort slag med stridsvogner.

## Om filmen
Filmen ble meget populær i Storbritannia.

Filmen avviker mye fra historiske fakta. Den forhenværende amerikanske presidenten Dwight D. Eisenhower gikk så langt at han innkalte til pressekonferanse der han gikk ut mot filmens lemfeldige omgang med fakta.

Den ble distribuert av Warner Bros. Pictures i USA og det meste av verden hvor den ble vist på kino.

## I rollene
(utvalg)
* Henry Fonda – Oberstløytnant Daniel Kiley
* Robert Shaw – Oberst Martin Hessler
* Robert Ryan – General Grey
* Telly Savalas – Sersjant Guffy
* Dana Andrews –  Oberst Pritchard 
* George Montgomery – Sgt. Duquesne

## Referanser


## Eksterne lenker
*