Tersamisk

**Tersamisk** (tersamisk: *saam'ekiill*, са̄мекӣлл; kildinsamisk: *Taarr'j saam' kiill* Та̄ррьй са̄мь кӣлл; russisk: *jokan'gsko-saamskij jazyk* йоканьгско-саамский og *tersko-saamskij jazyk* терско-саамский язык) er et utdødd østsamisk språk som ble snakket av tersamer. Språket ble tradisjonelt snakket i syv landsbyer i Murmansk oblast på den nordøstlige delen av Kolahalvøya i Russland. Tersamisk grenset til det østsamiske språket kildinsamisk i vest.

I 2007 levde det omkring 30 talende i Murmansk oblast og St. Petersburg. Alderen til de yngste talende var 50 år.

I 2010 var det bare to talende igjen, og i 2020 ble språket regnet som utdødd. Språket manglet en standardisert ortografi, og det mangler lærebøker for tersamisk.

## Historie
Sjøfareren og handelsmannen Ottar fra Hålogaland besøkte Alfred den store av England (849–899). Han fortalte kongen om forholdene i Hålogaland (Nord-Norge) og om sin sjøferd til Kvitsjøen mellom 870 og 890. Fortellingen ble nedskrevet på gammelengelsk.

Fortellingen begynner slik: *Ohthere sæde his hlaforde, ælfrede cyninge, þæt he ealra norðmonna norþmest bude*, «Ottar fortalte herren sin, Alfred konge, at han bodde lengst mot nord av alle nordmenn.» Ottar fortalte videre at landet strakk seg mye lenger nordover enn til der han bodde. Det bodde ingen der, bortsett fra noen samer, som veidet om vinteren og fisket i sjøen om sommeren.

En gang seilte han nordover langs kysten, helt til Kvitsjøen. Der møtte han *terfinnas* (tersamer) og *beormas* (bjarmer). De sistnevnte var beslektet med karelerne på vestsiden av Kvitsjøen, mens tersamene bodde lengst øst på Kolahalvøya. Ottar uttalte om språket: *Þa finnas, him þuhte, 7 þa beormas spræcon neah an geþeode.* «Han syntes samene og bjarmene snakket nesten samme språket» (begge var finsk-ugriske språk).

I 1557 ble det nedtegnet en liste på 95 tersamiske ord av den engelske sjøkapteinen Stephen Borroughs. Han forliste ved kysten av Kolahalvøya og bodde to måneder blant tersamene. Ordlisten ble utgitt posthumt av den engelske geografen Richard Hakluyt (1552/1553–1616) i 1619.

Språket ble på slutten av 1800-tallet snakket i syv landsbyer (*selo*) med rundt 450 innbyggere. Landsbyene ligger i Murmansk oblast på den nordøstlige delen av Kolahalvøya i Russland. Landsbyene var (1) Yokanga langs elven Jukanga, (2) Lumbovka langs elven Lumbovka i Lovozerskij rajon, (3) Ponoj langs elven Ponoj, (4) Sosnovka i Lovozerskij rajon, (5) Kuroptevskij, (6) Chalmnij-Varre og (7) Kamensij.

På tersamisk heter disse landsbyene (1) *Jofkjogk* Ёфкёгк, (2) *Lɨmbes* Лымбэс, (3) *Pɨenne* Пыэннэ (4) *Sosnɨeffke* Сосныэффкэ, (5) *Kɨedt'emjavv're* Кыэдтемяввьрэ, (6) *Tšaĺmni̮-Varrə* og (7) *Kiintuš* Кӣнтуш.

Den raske nedgangen til antall talende ble forårsaket av kollektiviseringen i Sovjet-Unionen, da bruken av språket ble forbudt i skoler og hjem. Tersamene levde tradisjonelt av fiske, jakt og reindrift, men tvangsflytting fra 1930- til 1970-årene hadde negative følger for tradisjonelt levevis og tersamene som etnisk gruppe.  I dag er tersamene spredt over hele Kolahalvøya og i St. Petersburg-området.

I 1930-årene ble *Yokanga*, den største Tersamiske landsbyen, erklært som «perspektivløs» (uegnet til planøkonomi); dens innbyggere ble tvangsflyttet til militærbasen for Nordflåten i Ostrovnoj (da omtalt som *Gremikha*).

Etter den russiske revolusjon i 1917 begynte et systematisk vitenskapelig studium av samiske språk i Sovjetunionen, og i 1926 tok Instituttet for de nordlige folkene til å arbeide med rettskrivingsspørsmål. I 1933 ble det gitt ut en ABC-bok i latinsk skrift med tekster på et felles kolasamisk skriftspråk som bygde på kildinsamisk, skoltesamisk og tersamisk. Skriftspråket fungerte dårlig i undervisningen, og i 1934 ble det laget nye bøker på kildinsamisk. I 1937 gikk man over til det kyrilliske alfabetet.

I 1995 ble språket fortsatt snakket ifølge språk-katalogen *[[Ethnologue]]*. I 2004 var det bare 10 talende igjen i *Lumbovka* og *Sosnovka*; resten av Tersamene hadde skiftet språk til russisk. I 2008 ble språket ifølge avisen *[[The Guardian]]* fortsatt snakket av 10 eldre personer.

Ifølge avisen Pravda var antallet talende i 2010 redusert til to, blant rundt 100 etniske tersamer i området. I 2020 ble språket regnet som utdødd.

## Dokumentasjon

Det mangler lærebøker for Tersamisk, og språket mangler en standardisert ortografi. Språket er ufullstendig studert og dokumentert, men det finnes teksteksempler, lydopptak og ordbøker for lingvistiske studier.

## Fonologi

### Konsonanter

* Alle konsonanter med unntak av /j/ kan være palatalisert [ʲ].
* Konsonantene /t, d/ kan også lyde som halv-palataliserte.

### Vokaler

* Etter palataliserte konsonanter, er /ɛ/ realisert som [e].

### Skriftsystem
I 1933 ble det tatt i bruk et skriftsystem for Tersamisk som benyttet det latinske alfabet og var basert på skoltesamisk. Etter andre verdenskrig ble dette erstattet av et system som benyttet det kyrilliske alfabet og var basert på kildinsamisk. Dette systemet ble brukt av den samiske poeten Oktyabrina Voronova (1934–1990).

#### Latinsk
Nedenfor vises det latinske Tersamiske afabetet.

#### Kyrillisk
Nedenfor vises det kyrilliske Tersamiske afabetet.

## Grammatikk
### Kasus

Tersamisk har 8 kasus, mot 7 i akkalasamisk og 9 i kildinsamisk, Enaresamisk og skoltesamisk. De åtte kasusene er: Nominativ, genitiv, akkusativ, essiv, inessiv-lativ, dativ-illativ, abessiv og komitativ.

Ordet *ku* («hvem som») har følgende kasus:

Følgende er eksempler på genitiv:

abre' paл = regnsky

pɛci̮ pal'čemi̮š = slakt av reinsdyr

taja oлmi̮j = Tysk innbygger

tara parnɛ = Russiske gutter

Følgende er eksempler på flertallsendinger for ord i nominativ:

## Vokabular
Nedenfor er det noen tersamiske ord sammenlignet med de samme ordene på kildinsamisk, nordsamisk og norsk:

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Tersamisk ordbok, hos glosbe.com