open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Duncan Edwards

**Duncan Edwards** (født 1. oktober 1936, død 21. februar 1958) var en britisk fotballspiller. Edwards var midtbanespiller i Manchester United, og ble regnet som den mest talentfulle av «Busby Babes», som dominerte engelsk fotball på siste halvdel av 1950-tallet. I tenårene fikk han kallenavnet «The Man Boy». Han døde i 1958, 21 år gammel, som følge av skadene han pådro seg i München-ulykken.

## Ungdomstalentet
Edwards debuterte for Manchester United som 16-åring i april 1953. Sesongen etter var han tilnærmet fast på laget, og ble raskt anerkjent som et av ligaens aller største talenter. Han debuterte på  i april 1955, 18 år og 183 dager gammel, og var med det Englands yngste landslagsspiller etter krigen &ndash; en rekord som sto i nesten 43 år før den ble slått av Michael Owen, og senere Wayne Rooney. Totalt spilte Edwards 18 A-landskamper, og scoret fem landslagsmål. Mange så for seg den unge midtbanespilleren som en fremtidig landslagskaptein.

## Sagt om Duncan Edwards
Bobby Charlton har sagt om Duncan Edwards: «Han er den eneste fotballspilleren som har fått meg til å føle meg underlegen». Dessuten har han sagt at han aldri har sett et større talent, hverken før eller siden. Matt Busby har sagt at Duncan var den eneste spilleren han ikke klarte å erstatte. Stanley Matthews sa at han var som en klippe i et stormfullt hav, og Bobby Moore sammenliknet han med Gibraltarfjellet. Tommy Docherty mente man kunne «glemme Best, Pelé og Maradona – Duncan Edwards var den største av alle».

## Tragedie
På klubbnivå rakk Edwards å spille 177 førstelagskamper for United. Han scoret 21 mål for klubben, og ble ligamester i 1955-56 og 1956-57. Hans siste kamp var kvartfinaleoppgjøret i Europacupen mot jugoslaviske Røde stjerne Beograd (Crvena zvezda) 5. februar 1958 &ndash; en kamp som endte 3-3. Dagen etter da laget var på vei hjem, måtte flyet mellomlande i München for å etterfylle drivstoff. Da flyet skulle ta av igjen inntraff en ulykke. Sju av Edwards' lagkamerater døde momentant. Edwards svevde mellom liv og død i 15 dager før han til slutt døde på sykehuset i München. Men først hadde han rukket å spørre assistentmanager Jimmy Murphy: «Hvilket klokkeslett er avspark mot Wolves på lørdag, Jim?»

I Dudley finnes en statue av Duncan Edwards, en minneplakett og kirken St. Francis' Church i Dudley har et vindu med Edwards avbildet i farget glass.

## Karrierestatistikk
### Karriere som spiller (alle turneringer)

## Meritter

;Manchester United
*Ligamester: 1955–56, 1956–57

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Nettside om Duncan Edwards
*  Kampstatistikk for Duncan Edwards  på stredfordend.co.uk 
*  Profil på united.no
Fridtjof Nansens plass (Oslo)

**Fridtjof Nansens plass** (1–9, 2–8) er en plass i Vika i Oslo sentrum. Plassen ligger nord for Rådhuset i Oslo ved rådhusets hovedinngang. Plassen er formet som en trekvart sirkel omkring rampen som fører opp til rådhusets borggård. Bygningene som omgir plassen ble oppført i slutten av 1930-årene mens rådhuset var under bygging.

## «Cirkelplassen – Rådhusplassen»

Plassen ble utformet av arkitektene Arnstein Arneberg og Magnus Poulsson, som i 1918 vant arkitektkonkurransen om Rådhuset med prosjektet «Dag», alternativet «Columbi egg». Den sirkelformede plassen inngikk i alle de seks utkast som arkitektene utarbeidet før byggestart for Rådhuset i 1931. Før 1930 ble den planlagte plassen kalt «Cirkelplassen» både av arkitektene og allmennheten. Men 1930 ble den kalt «Rådhusplassen». Og slik var den tenkt, mens plassen på Rådhusets sjøside ble kalt «Havneplassen» i arkitektenes presentasjon fra 1933. 

Etter at Fridtjof Nansen døde i 1930, måtte Oslo kommune finne en verdig gate eller plass å kalle opp etter den berømte polfareren, oppdageren, diplomaten og vitenskapsmannen. Valget falt på den halvferdige «Rådhusplassen», som i 1934 ble Fridtjof Nansens plass. På rådhusets vestvegg, ut mot Kronprinsesse Märthas plass, er det en byste av Nansen. Like i nærheten finnes gater oppkalt etter to andre polfarere: Roald Amundsen og Otto Sverdrup.

Etter navnebyttet overtok den prosjekterte «Havneplassen» på Rådhusets sjøside (mot syd) navnet Rådhusplassen. 

Forbildet for Fridtjof Nansens plass var den berømte rådhusplassen i Siena, Piazza del Campo fra tidlig i 1300-årene.

## Litteratur

* Arneberg, Arnstein og Magnus Poulsson (1933): «Oslo Raadhus». Oslo, Aschehoug
* Grønvold, Ulf (2000): *Huset innerst i Viken*. I Grønvold, Anker og Sørensen: «Det store løftet – Rådhuset i Oslo». Oslo, Aschehoug
* *Kristiania Raadhus. Raadhussakens Stilling efter siste Konkurrance*. «Teknisk Ukeblad» 1919, s.298–301
* Roede, Lars (2012): *[https://web.archive.org/web/20170214175559/http://www.oslomuseum.no/images/stories/PDFer/Byminner/Byminner%20nr%201-%202012.pdf Fridtjof Nansens plass].* I Byminner nr.1-2012, s.2–15

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Sophus Bugges plass (Oslo)

**Sophus Bugges plass** er en plass på Fagerborg i Oslo, omkranset av Fagerborg videregående skole, Pilestredet, Lyder Sagens gate og Fagerborggata. 

Plassen ble i 1914 oppkalt etter språkforskeren professor Sophus Bugge. 

## Plassen og barnehagen
Plassen er tilrettelagt for lek og ballspill, og skøyteis om vinteren. Ballbinge ble satt opp i 2007. 

Vest på plassen ligger Fagerborg Menighetsbarnehage, som sto ferdig i 2010. Brutto areal er 1200 kvadratmeter og tak og vegger er kledd med kjerneved av lerk. Barnehagen, som er tegnet av Reiulf Ramstad arkitekter, har 68 plasser for barn fra 1-6 år. Barnehagen ble i 2011 nominert til Oslo bys arkitekturpris. Den første menighetsbarnehagen ble åpnet i 1958 på samme sted.

På folkemunne kalles plassen «Bayern» fordi det ble drukket bayerøl her i perioden med mye byggevirksomhet.

## Historie
I 1926 ble plan for bruk av plassen godkjent, etter mange års uenighet mellom Parkvesenet og andre etater om ustrekningen mot syd (herunder opparbeidelse av Lyder Sagens gate til Fagerborggata syd på plassen) og hva den skulle brukes til. Plassen ble så satt i stand som øvelsesbane for ballspill og lekeplass. I en lagmannsrettsdom i 1939 pålegges kommunen å stoppe bruken av plassen til fotballplass og skøytebane. Rettssaken kom etter klage på støy fra to naboer. 

Under annen verdenskrig ble plassen brukt av den tyske okkupasjonsmakten til garasjer med betongfundamet som viste seg besværlig å få fjernet etter krigen. Et forslag kort tid før annen verdenskrig om å bygge boliger på plassen ble avvist gjennom vedtak om bruk som idrettsplass for skolen i 1947.

## Referanser
	

## Eksterne lenker
*
Evald Ryghs plass (Oslo)

**Evald Ryghs plass** er en plass på Ila i Oslo, oppkalt etter Evald Rygh, ordfører i og stortingsrepresentant for Kristiania, og finansminister fra 1889 til 1891.

Plassen omkranses av Evald Ryghs gate, Ilagata, og Fougstads gate. Herman Foss' gate, og Diriks' gate munner ut i plassen. Bebyggelsen langs Ilagata er fra 1890-tallet, bebyggelsen langs Fougstads gate fra 1920-tallet og langs Evald Ryghs gate fra 1930-tallet. 

Plassen er firkantet, opparbeidet som park, lekeplass og til ballspill, og brukes blant annet mye av Ila skole. Plassen ble anlagt som park og lekeplass i årene 1929–1931. Ingen hus har adresse til plassen.

I juni 2016 åpnet ny lekeplass, ballplass og idrettsfelt.
 
 
File:Evald Ryghs plass sett mot Herman Foss gate åpningen 15 juni 2016.jpg|Plassen ved åpningen 15. juni 2016.


## Referanser


## Litteratur
*
Knud Knudsens plass (Oslo)

**Knud Knudsens plass** er en plass i Oslo som ligger i strøket St. Hanshaugen ved sydenden av parken med samme navn, der Ullevålsveien og Geitmyrsveien møtes. Ved plassen er holdeplass for buss 37 og 46 samt drosjeholdeplass og en kiosk. Mot parken står en statue laget av Ørnulf Bast.

Plassen ble rustet opp fra oktober 2009 til april 2010.

Plassen er oppkalt etter riksmålsforkjemperen Knud Knudsen. 

Før 1962 het plassen St. Hansplassen.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Falck Ytters plass (Oslo)

**Falck Ytters plass** (skrivemåten *Falch Ytters plass* er også i bruk, men ikke korrekt) er en plass på Ila i Oslo, oppkalt 1933 etter barnebokforfatter og byfogd Oluf Wilhelm Falck-Ytter (1832–1914).

Plassen er 5,2 mål stor og avgrenses av Waldemar Thranes gate, Ungers gate, Bjerregaards gate og Brandts gate.

Før og etter annen verdenskrig var plassen kjent som Ilabanen (fotball og bandy). Rundt år 2000 ble plassen bebygget slik at den i dag har:
* Ilagarasjen i nedre etasje
* kjøpesenteret «St. Hanshaugen senter» med butikker og vinmonopol i mellometasjen
* bane for ballspill på taket (kalt «Ilataket» og «Rematoppen» blant barn og ungdom). 

I 2007/08 ble plassen stengt for basketballspill og rullebrettkjøring fordi det medførte for mye støy for beboere. 

## Eksterne lenker
* 
* Kart som viser plassens plassering i strøkene omkring - kan zoomes
* 1. maitog i Waldemar Thranes gate 1932, sett fra nr. 62D, 5.etasje. Falck Ytters plass til venstre i bildet. Foto: Knut Sunde. Eiet av Oslo bymuseum.
Eidsvolls plass (Oslo)

**Eidsvolls plass** er en plass i Oslo foran Løvebakken mellom Karl Johans gate og Stortingsgata til Roald Amundsens gate. Plassen blir i dag delt i to av Rosenkrantz' gate, slik at den kan oppfattes som to plasser. 

## 1800-tallets historie
Opprinnelig var dette et sumpområde tilhørende Grünings løkke, men da dagens Stortingsgata ble opparbeidet etter den daværende eieren Andreas Grünings død i 1842, ble hans løkkeeiendom delt av den nye gaten. Den nordre delen, dagens plass, ble da solgt til huseierne på den andre siden av Karl Johans gate, slik at de unngikk gjenboere og fikk et parkområde i stedet. Området ble da kalt *Huseiertomten* og ble overført til staten i 1858 under forutsetning av at den ikke ble bebygget. Den fikk dagens navn i 1864 ut fra sin nærhet til Stortingsbygningen, som da var under bygging. Slik skulle forbindelsen med Riksforsamlingen på Eidsvoll til det nye Stortinget gjøres tydelig.

I vestenden står Brynjulf Bergsliens statue av Henrik Wergeland, skuende mot Stortingsbygningen. Statuen ble avduket av Bjørnstjerne Bjørnson 17. mai 1881. Folketilstrømningen var kolossal, og Bjørnson innfridde forventningene med å holde en av sine mest berømte taler.

Kommunen overtok ansvaret for plassen i 1889. 

## 1900- og 2000-tallet

Arkitekt Arnstein Arneberg utarbeidet en ny plan for området, med blant annet dagens speilbasseng. Dette ble anlagt i 1956, bekostet av Christiania Spigerverk, og fikk av den grunn det folkelige kallenavnet «Spikersuppa». Under OL på Lillehammer i 1994 ble det anlagt midlertidig isbane på ca. 1000 kvm i bassenget og dette ble suksess fra start. I 1995 ble isbanen gjort permanent, og den er åpen for skøyting døgnet rundt og har rundt 100 driftsdøgn hver vinter. Området ble videre besmykket med statuene *Lekende barn* av Arne Durban og *Hjortegruppe* av Arne N. Vigeland i 1958.

Store deler av plassen ble gravet opp i forbindelsen med gjennomføring av T-banen og jernbanen i 1970-årene. Da dette arbeidet var fullført i 1976, ble blant annet bassenget utvidet med rundt 25 prosent og trerekken mot Karl Johans gate ble fornyet.

Restauranten *Saras telt*, som lå rett vest for Rosenkrantz' gate, ble revet i 2013, og arealet ble tilbakeført til park. Dette gjorde at Eidsvolls plass igjen fremstår som et sammenhengende parkbelte.

## Se også
* Studenterlunden

## Referanser


## Litteratur
*Haraldsen, Ingunn: «Spikersuppa om vinteren. Kunstisbane for alle.» *park & anlegg* 1/2017, side 12–13.
* 
* Moe, Ingvild Siemers: *[https://web.archive.org/web/20150712014715/http://www.oslomuseum.no/images/stories/PDFer/Byminner/Byminner%20nr%202%20-%202011%20-%20web.pdf Forutsetninger og forandringer - Lund og Slaatto former Eidsvolls plass og Studenterlunden].* I Byminner nr.2-2011, s.24-35

## Eksterne lenker
* 
* 
* Flyfoto over Eidsvolls plass, mulighet for kart
Rudolf Nilsens plass (Oslo)

**Rudolf Nilsens plass** er en plass på Tøyen i Oslo, omkranset av Vahls gate, Vahl skole og Heimdalsgata, like ved Botanisk hage og museum. Den 8,2 dekar store plassen er opparbeidet som park og det finnes ballbinge og kunstgressbane som er kunstisbane om vinteren.

Plassen ble i 1952 oppkalt etter forfatteren og dikteren Rudolf Nilsen, og het før det Vahls plass. På plassen står en bronsestatue til minne om Rudolf Nilsen utført av Knut Steen, oppsatt i 1954. Statuen viser en idealisert, sterk arbeider og på sokkelen står det et vers fra et dikt som passer temaet. 

Plassen omtales i sangen «Oslo In The Summertime» av den amerikanske popgruppen Of Montreal.

## Historie

Plassen ble kjøpt av kommunen i 1891 med sikte på grøntanlegg og lekeplass, som ble realisert i 1927.

Ved plassen ligger leiegården Heimdalsgata 26 som var modell for Rudolf Nilsens dikt «Nr. 13». Dikteren bodde i gården hos sin far et knapt år i 1908&ndash;1909. 

Plassen ble opparbeidet som park med baner i 1999 som en del av Handlingsprogrammet Oslo indre øst. I 2005 var den nedslitt av intens bruk på 2000-tallet og ble rehabilitert med midler fra handlingsprogrammet, blant annet med ballbinge.  

## Referanser
	

## Litteratur
* 
* ''Handlingsprogram Oslo indre øst. Prosjektkatalog med årsrapport 2005''. Oslo kommune. Side 30-31.

## Eksterne lenker
* 
*
Fai-Nan Perng

**Fai-Nan Perng** (født 1939) er en taiwanesisk økonom. Han var Kinas sentralbanks øverste sjef fra 1998 til 2018.

## Utdanning
Perng studerte økonomi til en bachelorgrad National Chung Hsing University 1962, og til mastergrad ved University of Minnesota 1971.
* 1975 &ndash; IMF-instituttet

## Yrkeskarriere
* 1971 &ndash; Perng begynte å jobbe i Kinas sentralbank. 
* 1986 &ndash; Generaldirektør for avdelingen for økonomisk forskning
* 1994 &ndash; Visesentralbanksjef
* 1998 &ndash; Sentralbanksjef

Han har siden 1998 også sittet som banksjef i to andre banker; «ROC Asian Development Bank» og «ROC Central American Bank for Economic Integration». I tillegg har han undervist ved National Chunghsing University, der han selv ble utdannet.
Som guvernør for Taiwans sentralbank har Perng Fai-nan styrt nasjonen gjennom de to finanskrisene 1997−1998 og 2007−2008. Han toppet magasinet «Global Finance»s liste over verdens beste bankfolk i åtte år på rad. Han distanserte seg alltid fra politiserte debatter, og strebet å opprettholde uavhengigheten av lokal valuta.

## Utmerkelser
* 1975 &ndash; «Årets ansatt» i Kinas sentralbank
* 1998 &ndash; «Outstanding Government Official», utnevnt av *Excellence Magazine*
* 1999 &ndash; «Outstanding Alumni Award» fra National Chunghsing University
* 1999 &ndash; «Outstanding Achievement Award», utnevnt av University of Minnesota
* 2000 &ndash; «Årets sentralbanksjef 2000», utnevnt av *Global Finance Magazine*

## Referanser
Sofies plass (Oslo)

**Sofies plass** (1-3D, 2A-2D) er en plass på Bislett i Oslo. Plassen ligger sydøst for Bislett stadion (ved Maratonporten). Sofies gate, Dalsbergstien og Bislettgata omkranser plassen. 

Området Lille Bislett, som ligger mellom stadion og plassen, ble rustet opp i 2008-10, og Sofies plass er blitt del av et større grøntareal. Sofies gate ble samtidig gågate langs plassen, og det ble etablert lekeplass i gatearealet.

Plassen har fra 1891 navn etter Oscar IIs dronning Sofie (1836–1913) av Norge og Sverige. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 

## Galleri
 
File:Sofies plass sett fra Bislettgata.jpg|Plassen sett mot sydøst fra Bislettgata.
File:Sofies plass sett mot vest.jpg|Plassen sett mot vest fra Dalsbergstien.
Wessels plass (Oslo)

**Wessels plass** i Oslo er en plass i Oslo sentrum omkranset av Akersgata, Nedre Vollgate, Prinsens gate og Stortingsbygningen. 

Plassen ble i 1891 oppkalt etter dikteren Johan Herman Wessel (1742&ndash;1785). Tidligere het plassen Stortingspladsen. Plassen ble rehabilitert og pusset opp i 2005 i forbindelse med 100-årsmarkeringen av at unionen med Sverige ble oppløst. 

På 100-årsdagen for Wessels død, 29. desember 1885, ble det avduket en bronsebyste av ham på Wessels plass bak Stortingsbygningen. Denne er utført av Carl Ludvig Jacobsen og var en gave fra Norske Selskab. Bystyret vedtok navnet i 1864. 

Wessels plass holdeplass ligger like sør for plassen.

## Kilder
* Oslo byleksikon
* 

## Eksterne lenker
*
Schous plass (Oslo)

**Schous plass** (1-7, 2-24) er en plass på Grünerløkka i Oslo, mellom Thorvald Meyers gate og Toftes gate, bak tidligere Schous Bryggeri.

## Navnet
Plassen fikk sitt navn av bystyret i 1874; den er oppkalt etter bryggerieier og legatstifter Christian Julius Schou (1792&ndash;1874), som i 1837 overtok Youngs bryggeri og døpte det Schous Bryggeri.

## Opparbeidelse og bruk
Plassen ble opparbeidet først i 1887. I årene 1915 og 1916 ble plassen parklagt, og parkanlegget ble senere opprustet i 1986. Den søndre delen av plassen har nå en lekeplass.

## Trikkeholdeplass
Schous plass holdeplass er en trikkeholdeplass i Thorvald Mayers gate, rett ved Schous plass.

## Bilder

 
File:Schous plass høst.jpg|Schous plass om høsten, med Deichmanske bibliotek
File:Schous plass sett nedover Thvorvald Meyers gate.jpg|Schous plass sett nedover Thvorvald Meyers gate
File:Deichmanske bibliotek på Schous plass.jpg|Deichmanske bibliotek
File:Schous plass med reklame for melkesjokolade på Thorvald Meyers gate 66.jpg|Thorvald Meyers gate 66 med reklame for melkesjokolade
File:Schous plass sett mot Schouskvartalet.jpg|Plassen sett mot Schouskvartalet
File:Schous plass sett mot vest og Thorvald Meyers gate.jpg|Plassen sett mot vest og Thorvald Meyers gate
Schous plass 1 Oslo.jpg|Schous plass 1. Edvard Munch bodde her i 1885–89. Blått skilt på hjørnet.


## Referanser


## Litteratur
* Oslo byleksikon: Schous plass

## Eksterne lenker
* 
*
Martinus Lørdahls plass (Oslo)

**Martinus Lørdahls plass** (skrivemåten *Martinius Lørdahls plass* er også utbredt) er en plass i Oslo. Den ligger ved Bislett stadion der Louises gate og Sofies gate møtes. 

Plassen dannes av tre gårder i funksjonalistisk stil med konkave fasader mot plassen. Disse ble bygget tidlig på 1930-tallet i den sydvestlige delen av plassen Bislett stadion. Bak gården mot sydøst, godt synlig fra plassen, ligger de store funksjonalistiske gårdene på høyden Doblougløkka. Den 17. september 2010 avduket ordfører Fabian Stang sammen med den tidligere kunstløperen og turneren Bergljot Sandvik-Johansen en byste av Martinus Lørdahl på plassen.

Plassen fikk sitt navn i 1934 og er oppkalt etter idrettsmannen og kjøpmann Martinus Lørdahl (1873&ndash;1933) som i 1908 anla Bislett idrettsplass.

## Referanser




## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Europarådets plass (Oslo)

**Europarådets plass** ligger i Oslo sentrum ved Jernbanetorget og Fred Olsens gate (øst), Biskop Gunnerus' gate (nord) og Skippergata (vest). Plassen ble pusset opp med midler fra Hovedstadsaksjonen og private investorer til 100-årsjubileet for oppløsningen av unionen med Sverige, med flere trær og et grønnere miljø. 

På plassen ligger en av nedgangene til Jernbanetorget T-banestasjon. På grunn av dette hette en tid buss- og trikke-holdeplassen på plassen (i Biskop Gunnerus' gate) *[[Jernbanetorget holdeplass|Jernbanetorget T]]*.

Europarådets plass fikk navnet i 1999 ved Europarådets 50-årsjubileum. Plassen ble oppgradert fra desember 2009, i etterkant av ombygging av Jernbanetorget.

Veggen på sørvestsiden av plassen er utsmykket med skulpturen *Fru Fortuna* av Per Ung.

1 (hotell Scandic) er eneste nummer i bruk.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* Mads Erling Amundsen: Oppgradering av Europaråderts plass (Utemiljønytt nr. 5/2010)
* Kunst: Temahefte Bjørvika/2009 (Bjørvikautvikling.no), s. 19 (om plassens kunstneriske utsmykning)
* Skaaret landskap (oppsummering av oppgraderingen)
Bislett plass

**Bislett plass** er en plass i Oslo ved Bislett stadion. Louises gate, Bislettgata, Pilestredet, Josefines gate, Underhaugsveien, og Thereses gate møtes der. 
## Relasjon til trafikk
Gatene som relaterer til plassen, møtes i en rundkjøring (som var blant de to første i Norge) med en gressplen i midten.

Trikken passerer over plassen, gjennom rundkjøringen.
## Eksterne lenker
* 
* Bislett plass Oslo kommune
* Fornuften kan få seire i Bislett-saken... Informasjon fra Oslo Byes Vel, Fortidsminneforeningen, Allgrønn og Aksjon Bislett. «Riksantikvaren 28.05.2002 til Oslo kommune, Byantikvaren i konsekvensutredningssaken: ”Bislettgata er ett av de sterkeste plangrep som gjøres her i denne perioden, og som nytt bindeledd mellom Bislett plass og Dalsbertgstiens eldre veiløp»
Professor Aschehougs plass (Oslo)

**Professor Aschehougs plass** (1) er en plass i Oslo sentrum. Pilestredet, Grensen, Kristian IVs gate og Arbeidergata går til plassen. Samferdselsetaten har i 2006 oppgradert plassen.

Den fikk sitt navn i 1934 og er oppkalt etter professor i rettsvitenskap Torkel Halvorsen Aschehoug (1822&ndash;1909). 

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Johan Sverdrups plass (Oslo)

**Johan Sverdrups plass** er eller var en plass på Torshov i Oslo, der Vogts gate krysser Christian Michelsens gate.

Plassen ble i 1901 oppkalt etter stortingsmann og statsminister Johan Sverdrup, i en tid da Ring 2 ennå ikke var anlagt. Plassen ligger inntil Hallénparken og lar seg vanskelig skille fra denne. Ingen hus har adresse til plassen.

Plassen er per 2016 ikke skiltet.

## Referanser


## Litteratur
*
Rathkes plass (Oslo)

**Rathkes plass** er en liten plass i Oslo. Den er en del av Sofienberg gatetun og ligger i Rathkes gate / Kirkegårdsgata i Bydel Grünerløkka. I sentrum av plassen er det støpt et rundt vannspeil, og rundt det er det plantet lindetrær. 

Plassen hadde lenge ikke noe eget navn, men ble gjerne omtalt som Rathkes plass, ettersom den lå midt i Rathkes gate. I 2007 fikk den så dette navnet offisielt ved et vedtak i bydelsutvalget. Navnet er etter den norske professoren og naturvitenskapsmannen Jens Rathke.

På plassen ble det i 1979 reist en kombinert treskulptur/lekestativ, *[[Stegosaurus (skulptur)|Stegosaurus]]* av Ola Enstad. Den vakte både begeistring og bekymring. Etter noen år førte protester på grunn av manglende sikkerhet for klatrende barn til at skulpturen ble flyttet. Til minne om den tidligere skulpturen ble det plasser et stort granittegg i det nye vannbassenget da plassen ble rehabilitert i 1998. Egget ble avduket av forfatteren Jon Michelet, som leste fra sin roman *Hvit som snø*, der hovedpersonen etter en fuktig aften sjokkeres ved synet av en dinosaur midt i Oslo. Egget er utformet av Jon Berg hos landskapsarkitektene Berg og Dyring AS og er hogd ut i Kina.

**Mellom 2020 og 2023** ble Rathkes plass brukt til markedet Egget marked hver måned i sommerhalvåret. Magnus Harsheim og Juthamat Chamsoongnern, to lokale, drev markedet, men sluttet i 2023 da Juthamat åpnet plantebutikk på Grønland.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* Flyfoto av plassen på Oslo kommunes hjemmeside
Sverre Refstads plass (Oslo)

**Sverre Refstads plass** er en plass på Risløkka i Oslo, ved krysset Risløkkalleen / Midtveien, som er opparbeidet som park med lekeplass. 

Plassen ble i 1954 oppkalt etter radiotelegrafist og motstandsmann Sverre Refstad, som ble skutt av den tyske okkupasjonsmakten i 1943. På plassen står et minnesmerke over Sverre Refstad. 

## Eksterne lenker
* 
* Flyfoto med kartmulighet
Sperma

**Sperma** eller **sæd** er en væske som inneholder spermier og som skilles ut av mange dyrearter under befruktning. Sæd produseres bare av hannkjønn, eller hos begge parter hos arter med tvekjønnet forplantning. Spermaen er en substans bestående av en serie sekreter (sædvæske) foruten spermiene. I en ejakulasjon finnes det ca. 200–500 millioner spermceller.

## Sæd hos pattedyr
Hos mennesker og andre pattedyr kommer sæden fra testiklene der det dannes sædceller, og fra bitestiklene, sædblærene og blærehalskjertelen (prostata) der det dannes sekret som blandes med sæden. Sperma støtes ut av penis når hannen ejakulerer. Spermavæsken er melkeaktig hvit, i noen tilfeller grå- eller gulaktig, noe tyktflytende og består i tillegg til spermiene av vann, salt, proteiner, mineraler og fruktose. 

Sperma som når fram til egget i livmora kan føre til graviditet.

## Sæd hos fisk
Hos fisk kalles sæden «melke».

## Referanser


## Se også
* Spermier
* Testikler
* Prostata
* Befruktning
* Sæddonasjon
Johan Svendsens plass (Oslo)

**Johan Svendsens plass** er en plass på forsiden av Oslo Konserthus i Oslo. 

Plassen ble anlagt i forbindelse med byggingen av konserthuset i 1977, og ligger som et tak på bygningen ned mot Munkedamsveien. Konserthusets hovedinngang/publikumsinngang er fra denne plassen.

Plassen er oppkalt etter komponisten Johan Svendsen.

På plassen står skulpturene «Heptakord» av Turid Angell Eng og «Jordmusikk» av Harald Oredam.

## Litteratur
* Knut Are Tvedt (red): *[[Oslo byleksikon]]*, Kunnskapsforlaget 2010, side 284, ISBN 978-82-573-1760-7

## Eksterne lenker
*
Bülow Hanssens plass (Oslo)

**Bülow Hanssens plass** er en plass med parkanlegg i Oslo. Plassen ligger ved Trondheimsveien foran Sophies Minde i strøket Carl Berner, rett nord for Carl Berners plass. Plassen er 4 dekar stor og ble anlagt som park i 1938. I den vestlige delen av plassen ligger en plaskedam. Mot tre sider vender plassen mot boliggårder.

Plassen ble oppkalt i 1947 etter overlege Paul Victor Bülow-Hansen (1861–1938), som var overlege ved Sophies Minde.

## Referanser
	

## Eksterne lenker
* 
* Oslo byleksikon
* Flyfoto med kartmulighet
* Bilde av lekeplass på Bülow Hanssens plass. Fra oslobilder.no, ukjent fotograf og datering (besøkt 3. april 2011)
Damplassen (Oslo)

**Damplassen** (1–25, 2–24) er en plass i boligområdet Ullevål Hageby i Oslo ved begynnelsen av Nils Lauritssøns vei. Plassen fikk sitt navn i 1918. 

På plassen lå tidligere den såkalte «Svenskedammen» (opprinnelig to fiskedammer, ikke én), som i likhet med en del steingjerder i distriktet, som i Havnabakken, skal ha blitt bygget av svenske krigsfanger i perioden 1807–1814. Rundt 1920 ble det anlagt en ny dam med fontene. Damplassen er den sentrale plassen i Ullevål Hageby. Plassen ble omlagt i 1998.

## Bygninger
Rundt plassen ligger det nybarokke forretnings- og boliggårder i tegl. Gårdene ble bygget på 1920-tallet, og tilhørte da alle Ullevaal Samvirkelag. Samvirkelaget reklamerte da for at de var Vestre Akers største og mest velassorterte forretning. Samvirkelaget hadde egne avdelinger for kolonialvarer, kjøtt, fisk og grønnsaker, melk, brød og delikatesser, isenkram, kjøkkenutstyr, glass og malervarer, fiskematkjøkken og fryse- og kjølelager. Damplassen hadde også, i hvert fall fram til 1970-tallet, også skomaker. I dag er dette dagligvareforretning, konditori, kles- og gaveforretninger.

## Referanser


## Litteratur
* Oslo byleksikon: Damplassen
Predikanten

**Predikanten** kan være:
*Forkynneren – en bok i Bibelen.
*Predikanten (tegneserie) – en amerikansk tegneserie skrevet av Garth Ennis og tegnet av Steve Dillon.
Bankplassen (Oslo)

**Bankplassen** (1A–3, 2–4) er en plass i kvadraturen i Oslo som avgrenses av Kongens gate, Myntgata og Kirkegata. Før 1953 var også Agnes Thorsens plass del av Bankplassen.

Plassen har sitt navn etter bygningen for Christianiaavdelingen til Norges Bank, Bankplassen 3, oppført 1828 etter tegninger av arkitekt Christian H. Grosch. Den brukes nå av Nasjonalmuseet Arkitektur og fikk i 2008 et tilbygg tegnet av arkitekt Sverre Fehn.

Da Norges Banks hovedsete ble flyttet fra Trondheim til Kristiania, oppførte banken sitt nybygg på Bankplassen 4 etter tegninger av arkitekt Ingvar Hjorth, fullført i 1906. 
         
Fra 1986 holder Norges Bank til i nybygg på et helt tilstøtende kvartal med adresse Bankplassen 2, tegnet av arkitektene Kjell Lund  og Nils Slaatto. Flere eldre bygårder ble integrert i nybygget. Bankplassen ble i forkant av byggingen av det nye hovedsetet gravd opp for ny trase for biltunnell under byen (Festningstunellen). Da traseen ble lagt om, ble dette avsnittet gjort om til bilparkering. Bankplassen fremstod i 1986 i ny utforming hvor Hindhamar, Sundt Thomassen Landskapsarkiteker stod for utformingen. Dette firmaet har også utformet alle gårdsrom og takterrasser i Norges Banks hovedsete. 

I Norges Banks gamle lokaler holdt Museet for samtidskunst til fram til september 2017. Pr medio 2018 står bygget fortsatt tomt i påvente av nye leietagere. Andre kjente «institusjoner» på Bankplassen er Engebret Café med adresse Bankplassen 1.

Til Norges Banks 200-årsjubileum i 2016 ble plassen renovert (landskapsarkitekter: Dronninga landskap), med nye lysmaster som bruker de historiske armaturene, beskjæring av de 12 sølvlønnene som ble plantet i 1986, seks nye sommersyriner på solsiden av plassen, plassgulvet ble reparert, og bassenget fikk en utforming som tillater bruk som scene om vinteren. Renoveringen fikk Norsk Lyspris for 2016.

Bankplassen 3 har vært Riksarkivets lesesal, med følgende beskjed ved inngangen: «*Tændte piper og cigarer maa ikke bringes med ind i Riksarkivets bygning.*»

## Bilder

Fil:Museet for samtidskunst Oslo.jpg|Museet for samtidskunst på Bankplassen 4
Fil:Norges Bank Kirkegata.jpg|Norges Bank på Bankplassen 2
Fil:Bankplassen 1a Oslo.jpg|Knudsengården på Bankplassen 1a


## Referanser


## Litteratur
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
*
Trygve Lies plass (Oslo)

**Trygve Lies plass** (1–3, 4) er en plass ved Furuset senter på Furuset i Oslo, i 1984 oppkalt etter Trygve Lie, som var FNs første generalsekretær. Ved plassen ligger bydelsadministrasjonen for Bydel Alna og det lokale kjøpesenteret Furuset senter.

På plassen står Nico Widerbergs statue i bronse av Trygve Lie, oppsatt i 1994.

## Referanser


## Litteratur
*
Theodor Kittelsens plass (Oslo)

**Theodor Kittelsens plass** er en plass på Grünerløkka i Oslo, der Søndre gate og Thorvald Meyers gate møtes. Plassen ble i 1934 oppkalt etter maleren Theodor Kittelsen. Plassen er tidligere kjent som «Leker'n». I nyere tid er plassen best kjent for sin minigolf-park.

## Litteratur
*
Hangran

**Hangran** er en gård på Byneset i Trondheim kommune. Gården ligger lengst vest på Byneset, ved fjorden, under den 272 m. høye Hangervåttån. Gården nevnes i Olav den helliges saga (kap. 38, *af Öngrum*). Navnet kommer fra norrønt *hanga*, «henge». I middelalderen lå det en kirke på Hangran, Hanger kirke. Kirken ble nedlagt i tiden før ca. 1430.

## Referanser
Skarnsundet

**Skarnsundet** i Inderøy kommune forbinder Trondheimsfjorden med fjordens indre del: Beitstadfjorden. Skarnsundet er i alminnelighet isfritt selv om Beitstadfjorden kan være islagt om vinteren. Tidevannsstrømmen kan bli meget sterk.

På vestsiden av sundet ligger Fosenhalvøya med tidligere Mosvik kommune, Skavdalen naturreservat, Venneshamn og Framverran; på østsiden ligger Utøy med det gamle ferjeleiet Vangshylla, åsen Tittinghalla og Ørdalen naturreservat.

23. juni 2020 ble Skarnsudet marine verneområde opprettet. Det omfatter det meste av Skarnsundet og i tillegg arealer ca. 2 km ut i Beitstadfjorden og Trondheimsfjorden, totalt 18 km². Verneområdet ble opprettet for å ta vare på helheten i et strømrikt sund og en rik fauna med flere arter svamper og koraller. Sundet har på 37 meters dybde den grunneste kjente forekomsten av øyekorall i verden. Øyekorallen lever som regel på dyp fra 100 meter og nedover.

Skarnsundbrua over sundet er en del av .

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bilde av Skarnsundet med brua
Arbeidersamfunnets plass (Oslo)

**Arbeidersamfunnets plass** (1) er en plass i Hausmannskvartalene i Oslo sentrum, mellom Torggata, Hammersborggata (tidligere Henrik Ibsens gate), Calmeyers gate og Samfunnshuset (bygningen som huser Oslo Arbeidersamfunn). 

Plassen fikk sitt navn i 1962 etter denne bygningen i åtte etasjer, ferdig 1941 i funksjonalistisk stil. Her holdt Sentrum kino til, nå Sentrum Scene (adresse Arbeidersamfunnets Plass 1). Fra 1934 til 1962 het plassen **Olaf Bulls plass**.

I 2008 og 2009 blir plassen rustet opp. En del av Torggata blir trukket inn som del av plassen, og det blir lagt nytt dekke og etablert utendørsscener.

Vis-à-vis denne, langs Hammersborggata, ligger Sentrum politistasjon. 

Over Torggata ligger Torggata Bad, en monumental bygning ferdig 1928 i nyklassisisme med empirekarakter, offentlig bad frem til 1980, siden treningssenter, med spise- og utesteder og servicebedrifter. 

Plassen ligger på området der Tukthuset lå fra cirka 1740 til 1930-tallet, da bygningene, som på det tidspunkt ble brukt til fengsel, ble revet. Noe av steinmurene fra allerede nevnte tukthus er bevart synlig i politibygningen (inngangen til Calmeyers gate) og i restauranten i nabobygningen over gaten.  

## Referanser


## Litteratur
* Oslo byleksikon
Ringnes (Stange)

**Ringnes** er en stor gård i Ottestad i Stange kommune i Innlandet. Den ligger 7&nbsp;km fra Hamar og helt ned til Mjøsa. Gården ble fredet av Riksantikvaren ved første fredningsrunde i 6. juni 1923. I 1996 tok deler av den 300 år gamle hovedbygningen fyr, bygningen ble ikke totalskadet og lot seg restaurere. 

Per 2022 er det Eva og Erik Aass Ringnes som eier gården. Tidligere var gården eid av Evas far og Venstre-politiker Erik Ringnes. De bodde på gården i over 40 år før datteren overtok gården i 2022. 

Rygh forklarer navnet fra et elvenavn: *Ringa*. Navnet forekommer ellers i Skedsmo og i Krødsherad.

Gårdens totale areal er på 1589,4 dekar, der 697,7 dekar er fulldyrket jord, 209,9 dekar er innmarksbeite, 624,5 dekar er skog, bygninger, 21,4 dekar er tun og vann og til slutt er 35,9 dekar andre typer areal.

## Historie

I Olav den helliges saga (*Hringunes*, kap. 43) nevnes Ringnes som Ketil Kalvs hovedsete. Han var nær venn av kong Olav Haraldsson, og var gift med kongens halvsøster, Gunnhild. Deres sønn, Guttorm, var en stor høvding. Han dro blant annet i «vesterveg» til kong Margad i Dublin, der han hadde vintersete. De plyndret i Bretland (Wales) sammen, men ble uenige da byttet skulle deles. Guttorm vant den påfølgende kampen (med sine 5 langskip mot kongens 16) og fikk nok sølv til å lage et 7 alen langt krusifiks som han ga til Olavkirken i Nidaros.

Omkring år 1500 omtales gården som adelsgods og hovedsete for Herlog Hovudfat. Etter å ha ledet et mislykket opprør mot kong Hans av Danmark, ble Hovudfat halshugget på Akershus festning (1508). Gården ble gitt til en av kongens menn som skattefritt krongods i 1528.

I 1720 kjøpte oberstløytnant Herman Heyer gården og oppførte hovedbygningen. Han var gift med Margrethe Coucheron, som hadde slektninger i baroniet i Rosendal. I 1768 ble Ringnes solgt til Erik Sørensen fra Nes, da den tidligere eieren, oberst Frederik Gottschalk von Haxthausen, ble utnevnt til generalmajor og sjef for Fredriksten festning. Fra 1781 til 1800 ble gården leid ut til amtmennene Ditlev von Pentz og Andreas Høyer.

## Kulturhistoriske funn
På Ringnes har det blitt funnet sverd og økser datert til 800-tallet. Mynter, sølv- og gullsmykker som er datert tilbake til ca. år 1000 (Utstilt hos Oldsaksamlingen i Oslo). Der ble det også funnet en gulldåse fra Norges og Sveriges kronprins Karl Johan, men den oppbevares i en bankboks.

## Galleri

Fil:Ringnes, Hedmark - Riksantikvaren-T101 01 0047.jpg
Fil:Ringnes, Hedmark - Riksantikvaren-T101 01 0049.jpg
Fil:Ringnes, Hedmark - Riksantikvaren-T101 01 0045.jpg


## Referanser




## Eksterne lenker

* Gårdens hjemmeside
*
Einar Tambarskjelves plass (Oslo)

**Einar Tambarskjelves plass** er en plass på Dælenenga i Oslo. Plassen ligger i krysset Christies gate / Dælenenggata, og ble i 1901 oppkalt etter trønderhøvdingen Einar Tambarskjelve.

Ingen bygninger har adresse til denne plassen.

## Referanser


## Litteratur
*
Odd Aspeli

**Odd Aspeli** (født 9. januar 1936, død 20. januar 2022) var en norsk lokalpolitiker. Han har vært ordfører for både Vang og Hamar.

Etter kommunevalget i 1983 ble han varaordfører i Vang, og i 1987 ble han ordfører. 1. januar 1992 ble Vang slått sammen med Hamar, og Aspeli overtok som ordfører for den sammenslåtte kommunen. Han satt som kommunestyrerepresentant i Hamar for Arbeiderpartiet frem til 2007.

Han ble 8. november 2007 tildelt Hamarprisen av formannskapet i Hamar for sin «betydelige innsats i samfunns- og kulturlivet i Hamar kommune». Aspeli er også æresmedlem av Vang Fotballag og Arbeiderpartiet.

Odd Aspeli er onkel til Morten Aspeli, som var ordfører i Hamar fra 2011 til 2015.

## Referanser
Lars Tjærnås

**Lars Erik Tjærnås** (født 20. mars 1960 på Årvoll) er en norsk tidligere fotballtrener, som er ekspertkommentator for Viaplay, og skribent for Aftenposten. Han var sjefsspeider i Vålerenga frem til 14. februar 2020.

Han har tidligere vært sportssjef i den norske klubben Ham-Kam, trener i Årvoll, Grei, Mercantile, Bærum, Stabæk, Vålerenga, Hønefoss, Kongsberg IF, og assistenttrener i Lillestrøm og Wimbledon FC. I åtte år arbeidet han i Norges Fotballforbund som trener for ulike aldersbestemte landslag. Han har også jobbet i Fredrikstad Fotballklubb, hvor han var ansvarlig for motstanderanalyse, spilleranalyse av eget lag, kartlegging og speiding etter spillere. Han var sjefsspeider i SK Brann fra 2015 til og med 2017, og i Vålerenga fra 2018 til 2020.

Tjærnås har tidligere også vært ekspertkommentator for C More.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gouache

**Gouache**, også skrevet **guache** og **guasj**, er en maleteknikk der en bruker dekkende vannfarger. Gouache er også betegnelsen på et bilde malt med denne teknikken. Ordet «gouache» er overtatt fra fransk og uttales «gua´sj» eller «goa´sj». Fransk har fått ordet fra det italienske «guazzo» som betyr «vannpytt», «vannfarge» eller «lavering».

## Maling og teknikk
Gouachemaling inneholder hvitt fargestoff som gjør fargene matte og dekkende slik at papiret eller underlaget ikke skinner gjennom som ved vanlig akvarell- eller lasurmaling. Malingen inneholder ellers fargestoff løst i vann og gummi arabicum (lim) som andre vannfarger.

En rekke kunstmalere og illustratører har brukt, og bruker, denne maleteknikken. Gouachemalingen er renslig å arbeide med fordi den er vannløselig, den gir forholdsvis jevne fargeflater og mørkere partier kan dekkes med lys farge. Teknikken egner seg særlig godt til illustrasjonsoriginaler som skal reproduseres, for eksempel til fargesterke plakater. Det har også vært vanlig å bruke gouache til fargelegging av plastceller i tegnefilm, der figurene har heldekkende farger, mens bakgrunnen har vært utført i mer nyanserik akvarellteknikk. Gouache kan delvis erstattes av akrylmaling som er vannløselig når den er våt, men tåler vann når den har tørket.

## Referanser


## Se også
*Malerkunst
*Vannfarger
Republikkens bank

**Republikkens bank** (spansk: Banco de la República) er sentralbanken i Colombia. 

## Historie
Etter flere mislykkede forsøk ble det etablert en sentralbank i Colombia i 1880, «Banco National» for å være regjeringens bank, samt å yte kreditt til befolkningen. I tillegg ble banken gitt ansvaret for å utstedet landets valuta (Colombiansk peso). Etter avsløringer av for mye utstedelse av valuta ble imidlertid Banco National avviklet av kongressen. Noen år senere ble «Banco Central de Colombia» etablert, og fungerte i perioden 1905 – 1909, men denne ble også avviklet av samme grunn som Banco National.  

Etter første verdenskrig fikk Colombia store økonomiske problemer, i likhet med mange andre land. Colombia stod foran en bankkrise, bl.a. fordi det ble trykket opp store mengder valuta uten kontroll. Spesielt ille var økonomien i 1922-23, og det ble klart at landet trengte en sentralbank. 

I likhet med bl.a. Chile satte president Pedro Nel Ospina ned en kommisjon ledet av professor Edwin Walter Kemmerer, også kalt Kemmerer-kommisjonen, for å få orden på landets økonomi og valuta. 

25. juli 1923 ble «Republikkens bank» etablert, med en startkapital på 10 millioner pesos. Banken fikk enerett på utstedelse av valuta, og fikk som oppgave å administrere landets valutareserver, samt å være regjeringens bank, og «lender of last resort», dvs yte kreditt med høy risiko, der ingen andre banker vil gi kreditt. Denne rollen har mange sentralbanker i dag, av samfunnsmessige hensyn. 

Banken er i dag en selvstendig, uavhengig enhet, og fungerer som en juridisk enhet med rettigheter nedtegnet i Colombias nye grunnlov av 1991.

Republikkens bank ble i januar 2014 kåret til årets sentralbank for 2013 av CentralBanking.com.

## Oppgaver og målsettinger
Hovedstyringsmålet for banken er stabil inflasjon på mellom 4 og 5% p.a. 

Bankens oppgaver er:
* Utstede valuta
* Yte kreditt; her har banken svært restriktige regler 
* Fungere som bankenes bank
* Formulere og utøve landets valutapolitikk
* Administrere landets valutareserver
* Være regjeringens bank
* Opprette og administrere stiftelser for å bidra til vitenskapelig, sosial og kulturell utvikling i Colombia
* Gi rapporter til kongressen

## Se også
*Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kinas sentralbank

**Republikken Kinas sentralbank** (eng: Central Bank of the Republic of China (Taiwan)) er sentralbanken i Republikken Kina (på Taiwan). Denne må ikke forveksles med Kinas folkebank, som er sentralbanken i Folkerepublikken Kina. 

## Historie
Sentralbanken ble besluttet i 1923, og opprettet i 1924 av Sun Yat-sen, republikkens første provisoriske presidenten i denne republikken. Sentralbankloven ble formelt vedtatt i 1935. 

Hovedmålet ved opprettelsen var å finansiere nasjonale investeringer. Senere har banken utviklet seg til å bli en mer rendyrket sentralbank, med tilhørende oppgaver. I 1949 ble banken og regjeringen flyttet fra Fastlands-Kina til Taipei, etter at de mistet fastlandet til Folkerepublikken Kina (Kuomintang-styret) under den kinesiske borgerkrigen. Sentralbanken vr imidlertid ikke i full drift igjen før i 1961, med alle funksjoner. I mellomtiden var det Bank of Taiwan som fungerte som *de facto* sentralbank, og denne banken sto også for utstedingen av landets valuta (New Taiwan dollar inntil 2000, da Kinas sentralbank gjenopptok denne oppgaven. 

Sentralbankloven ble sist revidert i 1979. Da ble den underlagt kabinettet, som ligger under regjeringen, men beholdt en selvstendig rolle i å utforme landets pengepolitikk. Den fikk også som mandat å overvåke landets banknæring. Det ble også samtidig valgt å ha flytende valutakurs.

## Oppgaver og målsettinger
Bankens hovedoppgaver er å forme og utøve landets valuta- og pengepolitikk, utstede valuta, samt å være bankenes bank og regjeringens bank. Hovedmålsettingene er en finansiell stabilitet, en sunn banknæring, stabile valutaforhold og bidra til økonomisk utvikling innenfor rammen av de 3 første målsettingene. 

## Sentralbanksjef
Sentralbanksjef er pr juni 2025 Chin-Long Yang. Han har hatt denne stillingen siden februar 2018. Som visesentralbanksjefer har han Tzung-Ta Yen (overtok etter A-Ting Chou**)** og Mei-Lie Chu.

## Se også
*Liste over verdens sentralbanker

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pedro Nel Ospina

**Pedro Nel Ospina** (født 18. september 1858 i Bogotá, død 1. juli 1927 i Medellín) var en colombiansk general og politisk figur. Han fungerte som president i Colombia i perioden 1922 til 1926. 

For å få orden på Colombias økonomi og valuta nedsatte han en kommisjon ledet av professor Edwin Walter Kemmerer, også kalt Kemmerer-kommisjonen, noe som bl.a. resulterte i etableringen av Colombias sentralbank &ndash; Republikkens bank i 1923. 

## Referanser
Espa

**Espa** er et sted i Stange kommune i Innlandet med 191 innbyggere (2005). Stedet ligger langs bredden av Mjøsa, ca 30&nbsp;km sør for Hamar. Gjennom bygda passerer både E6 og Dovrebanen, der Espa var stasjon fra 1880 og fram til 1983.

Under angrepet på Norge i 1940 ble det utkjempet kamper her mellom nordmenn og tyskere for å hindre tyskerne å følge etter kongen.

Espa har i de senere år blitt kjent for det såkalte bolleland, bensinstasjonen Espa Servicesenter, som har solgt et stort antall boller de siste årene. Stasjonen ligger langs E6.

## Referanser
Antiterrorpoliti

**Antiterrorpoliti** er politi som etterforsker terrorisme og søker å avdekke planlagte terroranslag, vanligvis innenfor et lands grenser. Antiterrorpoliti har også ofte ansvar for å bekjempe spredning av våpen, spesielt masseødeleggelsesvåpen. Eksempler på antiterrorpoliti er PST, Beredskapstroppen, Säpo og SO15. I mange land er imidlertid ansvaret for avdekning av terroranslag av rettssikkerhetshensyn tillagt en sivil etat utenfor politiet, som for eksempel MI5 og CSIS, for å sikre at ikke samme etat har myndighet til å drive både etterretning og maktutøvelse (pågripelse, arrestasjon, bevæpning o.l.).

## Referanser
Østbanestasjonen

**Østbanestasjonen** (i dagligtale omtalt som **Østbanen**, senere **Oslo Ø**) var den første jernbanestasjonen anlagt i Oslo. Den ble bygget som den sørlige terminus for Norges første jernbane, Hovedbanen mellom Christiania og Eidsvold, hvilket ble åpnet i 1854. Stasjonen ble utvidet en rekke ganger, men i forbindelse med den store utbyggingen som endte med åpningen av Oslotunnelen i 1980, endret stasjonen navn til Oslo sentralstasjon. Navneendringen er  begrunnet i at Oslotunnelen gjorde at byens to endestasjoner, Østbanestasjonen og Vestbanestasjonen, kunne erstattes av én sentralt beliggende stasjon; altså Oslo Sentralstasjon. Navnet «Østbanestasjonen» brukes likevel fortsatt på stasjonsbygningen fra 1882 som ligger på Jernbanetorget, selv om bygningens jernbanefunksjoner i dag er sterkt redusert. 

## Stasjonsbygningene

Den første stasjonsbygningen ble reist etter tegninger av arkitektene Heinrich E. Schirmer og Wilhelm von Hanno. Deler av denne stasjonsbygningen fra 1854 i rød tegl står fremdeles, innebygget i Sentralstasjonen, men uten tårnet og den første toghallen.

Etter at Østfoldbanen ble åpnet, måtte stasjonen utvides. Toghallen ble bygget større og luftigere, og mot havnen og Jernbanetorget ble det reist to nye fløyer i pusset tegl, tegnet av arkitekt og stadskonduktør Georg Andreas Bull, som ca ti år tidligere hadde tegnet Vestbanestasjonen. Bygningen har rikt fasadeutstyr i nyrenessanse. Den utvidede Østbanestasjonen sto ferdig i 1882. 

Mesteparten av bygningene er fremdeles i behold, men toghallen brukes nå som et butikksenter, og kalles «Østbanehallen».


File:Fra Luftballon, Christiania, 1906 (11415423504).jpg|«Fra Luftballon, Christiania» viser blant annet Østbanen og det rettvinkla gatemønsteret mot Oslos gamle havn i Bjørvika i 1906.
File:124 Oslo. Østbanestasjonen - no-nb digifoto 20151109 00049 bldsa PK08039.jpg|Østbanestasjonens fasade mot Bjørvika, foto trolig fra 1920- eller 1930-åra.
File:101_Østbanestasjonen._Kristiania_-_no-nb_digifoto_20151109_00056_bldsa_PK08052.jpg|Østbanestasjonen, fasade mot Karl Johans gate.
Fil:Inside Østbanen.jpeg|Østbanehallen, toghallen på Østbanestasjonen, i 1936. 


## Kulturminne
Østbanestasjonen ble fredet av Riksantikvaren i 2002, og fredningen omfatter eksteriøret til Østbanestasjonen, inklusive vestre fløy, søndre fløy med tilbygg mot øst og gjenværende del av toghall fra 1882, samt gjenværende del av Hovedbanestasjonen fra 1854.

## Se også
* Vestbanestasjonen og Oslo sentralstasjon
* Grefsen-ulykken
* Sprengingen av Øst- og Vestbanestasjonen

## Eksterne lenker
* 
*
Sigurd Pedersen

**Sigurd Pedersen** (1893–1968) var en norsk Arbeiderpartiet-politiker og kommuneleder fra Hamar. Han var stortingsrepresentant for bykretsen kjøpstedene i Hedmark og Oppland fylker i én periode 1950–53, ordfører i Hamar 1933 og 1935 og rådmann i Hamar 1935–63.

Han var født på Espa og vokste opp i Gudbrandsdalen, hvor faren Iver Pedersen var stasjonsmester i NSB. Han arbeidet selv for NSB ved Hamar stasjon 1913-1935. Han ble valgt inn i kommunestyret i Vang i 1925, men flyttet kort tid etter til Hamar. I 1929 ble han valgt inn i kommunestyret i Hamar, og tre år senere ble han formannskapsmedlem. Den borgerlige siden og venstresiden hadde like mange representanter, og valget av ordfører ble gjort ved loddtrekning. I 1933 vant Ap, og Pedersen ble ordfører. Etter kommunestyrevalget 1934 fikk partiet flertall, og Pedersen kom tilbake som ordfører i 1935. 

Han ble konstituert som borgermester fra 30. september 1935, og fast ansatt fra 1936. Navnet på stillingen ble etterhvert gjort om til rådmann. Han satt lenge i stillingen, og hadde stor innflytelse på utviklingen i kommunen. 

På Stortinget var han medlem av Finanskomiteen. Han fikk mange forespørsler om å ta gjenvalg til Stortinget, men han valgte å gå tilbake til rådmannsstillingen.

Han deltok i godt over hundre komiteer, kommisjoner, styrer og råd mens han var rådmann. Han var styreformann for *[[Hamar Arbeiderblad]]* fra 1925 til sin død i 1968, og styreformann i Hamar Bolig- og Byggelag 1953–1968.

1. oktober 1963 ble han utnevnt til ridder av første klasse av St. Olavs Orden.
## Se også
* Liste over ordførere i Hamar
## Referanser


## Eksterne lenker
*