Fredrik Georg Lerche

**Fredrik Georg Lerche** (født 27. mai 1807 på Valløy, død 4. november 1883 i Paris) var en norsk politiker og jurist.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Fredrik Georg Lerche ble student i 1825 og var venn av Henrik Wergeland. Sammen deltok de i Torgslaget i 1830. At både Lerche og Wergeland var gjengangere i hovedstadens politijournaler er godt kjent blant mange, men Wergelands navn ble ikke journalført før i 1837, altså lenge etter studietiden. Den gang var Lerche anføreren. I tidsskriftet *[[Samtiden]]* (1908) skilder Halvdan Koht hvorledes «*Kameraterne sat sammen og drak om Kveldene og derefter drog ut paa Optøjer og tumultiske Tog i Gatene, hvor de brugte physiske Kræfter mod Politiet*». 

Ordet «lommelerke» har vært knyttet til Lerches ustyrlige drikkevaner, men «lerke» i betydningen «flat flaske» kommer av norrønt **leðk*. På et ball i Trondheim i 1844 ble Lerche så provosert av apotekerlæringen Müller at han slo Müller ned så brillene hans ble knust. Müllers far anmeldte Lerche som ble dømt i høyesterett til både bot og 32 dagers fengsel. Lerche var etter dette fokusert på hvor lite lovene er tilpasset mellommenneskelige forhold, og han gikk sterkt inn for en juryordning, der den folkelige oppfatningen av rett og galt ville få komme til orde, heller enn «*Lovens stivnende Anskuelser af Livet*». Rettspraksisen ble for ham «*[[Antikrist]]s Efterbillede, Dødens og Fordærvelsens Repræsentant her på Jorden*». Men først med straffeprosessloven i 1887 fikk Venstre innført en juryordning.

### Karriere
Etter å ha tatt juridisk embetseksamen i 1830 ble Lerche i 1838 prokurator (dvs. sakfører) for Søndre Trondhjems amt med bosted i Trondhjem. Fra 1843 var han overrettsprokurator (dvs. overrettssakfører). 

Gjennom sitt virke vant han seg stor anseelse blant folket, og under påvirkning av Marcus Thranes agitasjon ble han valgt til stortingsmann for Trondhjem på Stortinget i 1851 som formann i justiskomiteen. Noe av det første han gjorde, var å skremme opp forsamlingen med «*uvøren Debat og hensynsløs [[Radikalisme]]*». Etter sigende skal hans fantasi ha løpt så løpsk at Aasmund Olavsson Vinje spottet ham med at han gjorde fakta entydig med løgn. 

Fredrik Georg Lerche var ordfører i Trondheim i to årsperioder, fra 1. januar 1854 til 31. desember 1854, og fra 1. januar 1858 til 31. desember 1858. Han kom på Stortinget igjen i 1857 og i 1858. Fra 1858 bodde Lerche på gården sin, Kvamme, i Strinda. Siden trakk han seg tilbake fra politikken, og flyttet i 1867 til Paris. Det snevre norske samfunnet ble for trangt for ham. 

Under beleiringen av Paris gjorde han i en alder av 67 år tjeneste som kanonér på vollene. Han deltok derimot ikke i kommunard-oppstanden i 1871, idet «*han ansaa [[anarki]]sterne liksom [[Preussen|preusserne]] for motstandere av friheten og [[sivilisasjon|civilistationen]]*». 

Han døde i Paris i 1883.

## Verker
* *Kongeriget Norges offentlige Ret* (1830)
* *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2009020912003 Om Nødvendigheden af Reform i vor Retspleie]* (1845)
* *Yderligere Bidrage til Juristeriets Karakteristik* (1846)
* *Udsigt over Norges Statsforfatning og Retspleie under dets Selvstændigheds-Periode i Middelalderen* (1846)
* *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2008031210003 Systematisk Oversigt over constitutionel Forfatnings Væsen og dens Indflydelse paa Lovgivning og borgerlige Forholde]* (1853)
* *Paa hvilket Punkt af politisk Udvikling befinder Norge sig for Tiden?* (1862)
* *Om Capital, Penge, Credit og Bankvæsen* (1868)

## Referanser


## Kilder
* *[[Salmonsens konversationsleksikon]]*, 2. utg., bind XV, s. 697. København: J. H. Schultz, 1923.

## Eksterne lenker
* 
* 
*