Kulturskole

**Kulturskole** (også **Musikk – kulturskole** eller **Musikkskole**) er et skoleslag som skal tilby opplæring til de som ønsker det, utover det grunnskolen forøvrig kan tilby i estetiske fag.

## Norge
Musikkskoler har eksistert i Norge i lang tid, og i 1950- og 1960-årene så de første kommunale musikkskolene dagens lys. I løpet av 1970-årene fikk skolene etter hvert et solid fotfeste, før skoleslaget begynte å orientere seg også mot andre fagfelt enn musikk.

Begrepet "kommunale kulturskoler" ble først brukt av Senterpartiet i stortingsvalgprogrammet for 1985: "Det må gis anledning til å opprette kommunale kulturskoler etter mønster av musikkskoler med samme statsrefusjon som for grunnskolen. Kulturskolene skal undervise i musikk, sang, amatørteater, ballett og andre kulturaktiviteter. Disse må gis statsstøtte.". Utgangspunktet var at Seljord Ungdomslag hadde barneteater på Granvin kulturhus i Seljord, men uten kommunal støtte på linje med musikkskolen. Instruktøren, Dag Aanderaa, skulle også skrive kulturdelen i stortingsvalgprogrammet, og nyttet anledningen til å så frøet for de kommunale kulturskolene.

5. juni 1997 ble lovfesting av skoleslaget vedtatt av Stortinget. «Lov om grunnskolen og den videregående opplæringen», Paragraf 13-6 i opplæringsloven, lyder «alle kommuner skal, alene eller i samarbeid med andre kommuner, ha et musikk/-kulturskoletilbud til barn og unge, organisert i tilknytning til skoleverket og det øvrige kulturliv». I 2017 har i praksis alle landets kommuner en musikk- og kulturskoletilbud, enten alene eller som interkommunale løsninger.

Kulturskolene eies og drives av kommunene. Derfor har kommunene selv bestemt innhold og omfang av tilbudet i sine skoler, uten nasjonale føringer. Dette medfører stor variasjon i kulturskoletilbudet rundt om i landet. De vanligste fagene er musikk, dans, teater, visuelle kunstfag, skapende skriving og sirkus. Musikk har om lag 70&nbsp;% av elevene i de norske kulturskolene. Høsten 2016 var det totalt 99 986 elever, mens antall elevplasser var 123 967 (samme elev kan delta på to eller flere fagtilbud).

En generell statsstøtteordning med øremerket tilskudd ble vedtatt i 1982, og opprettholdt fram til 2004, etter at Stortinget året før hadde vedtatt å innlemme denne i rammeoverføringen til kommunene. Til da var det stilt krav til tak på skolepengene (1600 kr for en elevplass per år), samtidig som lønn til dirigenter i skolekorps, kor og orkestre administrert gjennom kulturskolen ble subsidiert (med 25&nbsp;%). Nå er dette helt opp til den enkelte kommune å bestemme størrelsen på skolepengene.

Det er laget en rekke utredninger og veiledninger som vedrører skoleslaget. KS har i flere sammenhenger bidratt i dette arbeidet sammen med Norsk kulturskoleråd. Basert på dette arbeidet og flere stortingsmeldinger som direkte og indirekte har omhandlet kulturskolene, forelå i 2007 Kunnskapsdepartementets «Skapende læring – strategi for kunst og kultur i skolen 2007–2010».

Sammen med den nyeste rammeplanen for kulturskolen, «Mangfold og fordypning», utgitt av Norsk kulturskoleråd i 2016, gir disse faglige og strukturelle råd om utviklingen av de kommunale musikk- og kulturskolene til ressurssentre for barnehage, skole og lokalt kulturliv. Gjennom statlige utviklingsmidler som kommer kulturskolene til gode via Norsk kulturskoleråd støtter Kunnskapsdepartementet opp under utviklingsarbeid i kommunene. I dette arbeidet samarbeider Norsk kulturskoleråd nært med Nasjonalt senter for kunst og kultur i opplæringen i Bodø.

## Eksterne lenker
* Nordisk ministerråds rapport om musikkundervisning i Norden, Praktisk-musiske fag i utdanningssystemene i Norden
* Norsk kulturskoleråds nettsted, kulturskoleradet.no
* Rammeplan for kulturskolen, Mangfold og fordypning. Utgitt av Norsk kulturskoleråd (2016)