Slovenia

**Slovenia**, offisielt **Republikken Slovenia**, er et land i det sørlige Sentral-Europa som grenser til Italia i vest, Adriaterhavet i sørvest, Kroatia i sør og øst, Ungarn i nordøst og Østerrike i nord. Landets hovedstad er Ljubljana. Slovenia har et innbyggertall på ca. 2 millioner, og dekker et areal på ca.  km².

Slovenia ble et selvstendig land i 1991 da det brøt ut av Den sosialistiske føderale republikken Jugoslavia etter en kort krig. Siden den gang har landet hatt et stabilt, demokratisk politisk system og gjennomført en vellykket overgang til markedsøkonomi. I 2004 ble Slovenia som det første eks-jugoslaviske landet medlem av EU og NATO, og i 2007 ble landet også med i eurosonen.

## Naturgeografi

Slovenia ligger i Sentral-Europa og strekker seg fra Alpene i nord til Kroatia og Veneziabukten i sør.

Fire viktige europeiske geografiske regioner møtes i Slovenia: Alpene, De dinariske alper, Den pannoniske slette, Karst-regionen, og i tillegg Middelhavet. Slovenias høyeste fjell er Triglav ( m), og landets gjennomsnittlige høyde over havet er 557 meter. Omtrent halvparten av landet ( km²) er dekket av skog, som gjør Slovenia til Europas tredje mest skoglendte land etter Finland og Sverige. Gressletter utgjør  km² av landet, og marker og hager  km². I tillegg er det 363&nbsp;km² med frukthager og 216&nbsp;km² med vingårder.

I nord domineres landskapet av Alpene, blant annet fjellkjeden Karawanken langs grensen mot Østerrike, mens det på Den pannoniske slette mot grensen til Ungarn og Kroatia i nord-nordøst er stort sett flatt. Majoriteten av Slovenias landskap er likevel åslendt og fjellrikt, med rundt 90 % av arealet plassert over 200 meter over havet. Slovenias kystlinje mot Veneziabukten er rundt 47&nbsp;km lang, fra Italia til Kroatia.

Begrepet *[[Karst-topografi|Karst]]* har sin opprinnelse i Karstplatået sørvest i Slovenia, en kalkstensregion med underjordiske elver, kløfter og grotter mellom Ljubljana og Veneziabukten.

Ved kysten er det middelhavsklima, i fjellene alpeklima, og innlandsklima med milde til varme somre og kalde vintre på viddene og i dalene i øst. Gjennomsnittstemperaturene er -2°C i januar og 21&nbsp;°C i juli. De gjennomsnittlige nedbørsmengdene er  mm ved kysten, opptil  mm i Alpene, 800&nbsp;mm i sørøst, og  mm i det sentrale Slovenia.

Det høyeste fjellet i Slovenia er Triglav.

### Klima

Selv om Slovenia så vidt har grense mot Middelhavet, er klimaet i det meste av landet kontinentalt, som i Sentral-Europa. Karst-landskapet hindrer stort sett luften fra Middelhavet i å strømme inn i landet. Området har en god del sol, men det kan regne ganske kraftig om vinteren. Når den kontinentale luften strømmer innover landet, er det ofte i form av boravinden, som kan gi vindkast over 40&nbsp;m/s. De høyereliggende områdene i nord og vest har milde forhold om sommeren, men kan ha ganske vinterlige forhold på vinterstid. Fra tidlig på sommeren begynner nærheten til Middelhavet å gjøre seg gjeldende i form av kraftige tordenbyger. Fra september er det derimot sjelden torden, men det kan fremdeles komme en regnbyge i ny og ne. Vintertemperaturene i østlige deler av Slovenia er omtrent som i Ungarn, men det er oftere mildere perioder her.

Snittemperaturen er -2&nbsp;°C i januar og 21&nbsp;°C i juli. Årlig nedbør er i snitt  mm på kysten, opp til  eller mer i Alpene, 800&nbsp;mm i sørøst og  mm sentralt i Slovenia.

## Demografi

De etniske gruppene i landet inkluderer slovenere (89 %), kroater, serbere, bosnjaker, andre nasjonaliteter gjenværende etter det gamle Jugoslavia (10 %), samt ungarske og italienske minoriteter.

Med 99 innbyggere pr. km² (fordelt på  km²) er Slovenia et forholdsvis tynt befolket land sammenlignet med Israel (20 770&nbsp;km², 298 innb. pr. km²) og El Salvador ( km², 313 innb. pr. km²). Omtrent halvparten av befolkningen bor i urbane områder, den andre i rurale områder.

Slovensk er offisielt språk på riksplan. I enkelte kommuner ved grensene til Italia og Ungarn er også italiensk og ungarsk offisielt språk. Det første fremmedspråket er engelsk blant de yngre og kroatisk/serbokroatisk blant de eldre.

## Historie

Man antar at de slaviske forfedrene til dagens slovenere slo seg ned i området i det 6. århundre. Det slaviske fyrstedømmet Karantania, den første slovenske staten og den første stabile slaviske, ble dannet i det 7. århundre. I 745 mistet Karantania sin uavhengighet da det kom under Det frankiske rike. Dette førte til at mange slavere ble omvendt til kristendom.

Freisingskriftene, de første kjente skriftene på slovensk, og også de første kjente slaviske tekstene skrevet med det latinske alfabet, ble skrevet rundt år 1000. I løpet av det 14. århundre kom mesteparten av området under habsburgerne hvis områder senere utgjorde Østerrike-Ungarn, med slovenere bosatt i mesteparten av provinsene Krain, Gorizia og Gradisca, og i deler av provinsene Istria og Steiermark.

Under de nasjonale opprørene i Østerrike-Ungarn mellom 1848–1849 ble idéer om et forent Slovenia lansert.

Etter Østerrike-Ungarns oppløsning i 1918 ble Slovenia en del av Serbernes, kroatenes og slovenernes kongedømme, som i 1929 tok navnet Jugoslavia. Under andre verdenskrig ble landet delt mellom Italia, Tyskland og Ungarn. Etter andre verdenskrig ble Slovenia en delrepublikk i Den sosialistiske forbundsrepublikken Jugoslavia som offisielt ble opprettet 29. november 1945.

I april 1990 ble det holdt frie valg, og kommunistpartiet måtte gi fra seg regjeringsmakten til den brede demokratiske bevegelsen DEMOS. Slovenias parlament erklærte landet for uavhengig sommeren 1991 og vedtok en ny grunnlov lillejulaften 1991. Nabolandet Østerrike ble en sterk støttespiller i løsrivelsesprosessen og for det uavhengige Slovenia. EF anerkjente Slovenia som en suveren stat i januar 1992, etter påtrykk fra østerrikerne, og stormakter som USA, Kina og Russland fulgte snart etter.

Slovenia hadde en demokratisk og økonomisk utvikling etter uavhengigheten, men partipolitikken ble mer fragmentert. I april 1992 gikk DEMOS i oppløsning. Det kristendemokratiske partiet ledet av statsminister Lojze Peterle hadde vært det største partiet innen DEMOS. Ved valgene senere samme år ble Det liberal-demokratiske parti (LDS), ledet av Janez Drnovšek, største parti, mens kristendemokratene ble nest størst. Kommunistene var fortsatt en maktfaktor i parlamentet. Drnovšek ble statsminister, og Peterle ble utenriksminister i Drnovšeks regjering.

Slovenia begynte søknadsprosessene om NATO- og EU-medlemskap i slutten av 1990-årene. I 2002 ble Slovenia tilbudt medlemskap i begge organisasjonene. Landet støttet USAs strategi i Irak-krigen fullt ut, i motsetning til Tyskland og Frankrike. Det var lenge større skepsis i den slovenske opinionen til NATO-medlemskap enn til EU-medlemskap. Slovenia var det eneste av de nye NATO-medlemslandene i Øst-Europa som avholdt folkeavstemning om NATO. Slovenia stemte med klart flertall for medlemskap i både EU og NATO og ble tatt opp som medlem i 2004. Slovenia ble en del av eurosonen i 2007.

## Politikk og administrasjon

### Utøvende og dømmende makt
Statsoverhodet i Slovenia er presidenten, som velges ved allmenne valg hvert femte år. Regjeringen ledes av statsministeren og statsrådene, som velges av parlamentet.

Det slovenske parlamentet består av to kammer: Nasjonalforsamlingen (Državni Zbor), og Nasjonalrådet (Državni svet).

### Administrativ og statistisk inndeling
Slovenias administrative funksjoner er fordelt mellom staten og kommunene. For øvrig finnes i landet ingen administrative, geografiske enheter. Etter 2015 er landet oppdelt i 212 kommuner (občine, i entall občina), hvorav 11 er bykommuner.

Landet er også oppdelt i to samleregioner, Vestslovenia og Østslovenia. Disse rubriseres på nivå NUTS-2, etter EUs system. Videre finnes tolv regioner (NUTS-3) for statistiske formål:

* Gorenjska
* Goriška
* Jugovžhodna Slovenija
* Koroška
* Primorsko-notranjska, tidligere Notranjsko-kraška
* Obalno-kraška
* Osrednjeslovenska
* Podravska
* Pomurska
* Savinjska
* Spodnjeposavska
* Zasavska

## Forsvars- og utenrikspolitikk
Slovenia hadde folkeavstemning om medlemskap i NATO og EU den 23. mars 2103, hvor flertallet for NATO medlemskap ble 66&nbsp;% og flertallet for EU medlemskap ble 89&nbsp;%.

Slovenia ble medlem i NATO i 2004.

Slovenia avviklet obligatorisk førstegangstjeneste i 2003.

Landet har frivillig førstegangstjeneste for både menn og kvinner mellom 18 og 30 år, i enten tre, fem eller ti års varighet.

## Næringsliv

## Samfunn

### Største byer

## Kultur

### Mat og drikke

Slovenernes foretrukne retter avslører at landets matkultur er blitt påvirket av de germanske landene rundt Slovenia. Takket være innflytelsen fra nabolandene, Italia, Østerrike og Kroatia, er slovensk matlaging en blanding av ulike tradisjoner; middelhavs, Alpe og Pannonia. Fra Italia har Slovenia fått ulike pasta- og ferske grønnsaksretter og fra Østerrike kommer brød og bakevarer, innflytelsen fra Pannonia har tilført en del krydder til maten. Sauerkraut, grillede pølser og eplekake står ofte på menykartet, men den mest kjente slovenske maten er imidlertid brødet som lages til spesielle anledninger, for eksempel flettet kringle. De vestlige og nordøstlige områdene av landet er dessuten kjent for sin hvitvin.

Vindyrking har eksistert i dette landet siden Celt- og Illyriansstammene, lenge før romerne ville innføre vindyrking til Frankrike, Spania og Tyskland. Dagens Slovenia har mer enn  vinprodusenter. 75 % av landets vinproduksjon er hvitvin. Nesten alt av vin er konsumert innenriks. Det blir solgt vin til USA, Bosnia-Hercegovina, Kroatia, Tyskland og Italia. Slovenia har tre prinsipielle vinregioner: Podravje, Posavje og Primorska.

## Oppføring på UNESCOs lister
**Verdensarvsteder**

Oppføringer på UNESCOs verdensarvliste (World Heritage List), verdens kultur- og naturarvsteder.

* Skocjangrottene
* Jože Plečniks arkitektur i Ljubljana
* Bøkeurskoger i Karpatene og andre steder i Europa
* Forhistoriske pæleboliger rundt Alpene
* Almadén og Idrija

**Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv**

Oppføringer på UNESCOs liste knyttet til aktivt vern av immateriell kultur (Intangible Cultural Heritage). Årstallet angir når det ble listeført hos UNESCO.

* 2016 – Škofja Loka lidenskapsspill
* 2018 – Kniplinger

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Turisme i Slovenia
* Fjell i Slovenia