open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bundespolizei

:*Se også [[Bundespolizei (Østerrike)]] og [[Bundespolizei (Sveits)]]*

**Bundespolizei** (før 1. juli 2005: *Bundesgrenzschutz*) er navnet på det føderale politiet i Tyskland. Det er underlagt det føderale innenriksministeriet. De enkelte forbundsstatenes politi kalles Landespolizei («delstatspoliti»).
## Oppgaver
Bundespolizei har flere oppgaver innenfor Tyskland, blant annet:
*overvåkning av Tysklands riksgrenser til lands, til vanns og i luften, kontroll av grenseoverskridende transport
*oppgaver som jernbanepoliti
*overvåkning av sikkerheten i lufttrafikken
*beskyttelse av føderale myndigheter og ministerier (forfatningsorganer)
*politioppgaver under unntaks- og krigstilstand
*deltagelse i utenlandsoppdrag hvor tyske styrker er engasjert
*støtte til utenriksministeriet til beskyttelse av tyske diplomatiske og konsulare representasjoner i utlandet
*støtte til Bundeskriminalamt til beskyttelse- og livvakttjeneste
*støtte til Bundesamt für Verfassungsschutz innen kringkastingsteknikk
*støtte til de enkelte forbundstatenes statspoliti, særlig ved spesielle anledninger som krever større innsats
*støtte ved katastrofer og større ulykker

## Spesialenheter
Rikspolitiet har tre spesialenheter: Flyvergruppen, antiterrorenheten GSG9, samt sentralkontoret for informasjon og kommunikasjon.
## Ansatte
Totalt har Rikspolitiet ca. 38&nbsp;500 ansatte.
## Politigrader
### Polititjenestemenn

### Høyere polititjenstemenn

### Politiembetsmenn

## Se også
* Tysklands politiske system

## Referanser


## Eksterne lenker
* http://www.bundespolizei.de/
Helgeroa

**Helgeroa** (lokal uttale *Hæljeråa*) er ei bygd og et tettsted i Larvik kommune i Vestfold fylke, på østsiden av Langesundsfjorden.

Om sommeren er Helgeroa et populært feriested, med blant annet Helgeroa Marina og Blokkebukta badestrand og campingplass. Tidligere var det losstasjon her. I Helgeroa ligger Sjøkartverkets målestasjon for vannstand med opplysninger fra 1965.

Det går ferje som tar passasjerer og sykler fra Helgeroa via Arøya til Langesund på vestsiden av fjorden.

Helgeroa havn ligger i le for Skagerrak på nordsiden av en tange av rullestein, Mølen. Fra Mølen går det store raet med ra-veien gjennom Vestfold. På grunn av vanskelig topografi, blant annet i Langangen, var det lenge overgang fra landeveis til sjøveis transport nettopp i Helgeroa. Fra Helgeroa var det da båtforbindelse enten innover Langesundsfjorden og Frierfjorden eller vestover til byene på Agder.

Før broen mellom Brevik og Stathelle ble åpnet i 1961 var fergestrekningen Langesund – Helgeroa en viktig forbindelse for landeveistrafikk mellom Østlandet og Sørlandet.

Anjushuset ligger i Helgeroa.

## Galleri

Helgeroa 20150616 105412.jpg|Krabbegata, én av to hovedveier ned til Helgeroa.
Grevskapsmålinger 9A12 16, Vestfold, 1811.jpg|Kart over Helgeroa fra 1811. Fra Statens kartverk.
John William Edy - The ferry at Helgeraae - Boydell's Picturesque scenery of Norway - NG.K&H.1979.0056-040 - National Museum of Art, Architecture and Design (cropped).jpg|Helgeroa fremstilt av John William Edy rundt 1800. Fra *[[Boydell’s picturesque scenery of Norway]]* i Nasjonalmuseets eie.


## Noter

## Eksterne lenker
*  Historie 
*  Helgeroa Vels hjemmesider
Luftforsvarets stasjon Mågerø

**Luftforsvarets stasjon Mågerø**, eller **Control and Reporting Centre (CRC) Mågerø**, lå på Mågerø militære område på halvøya Mågerø i Færder kommune i Vestfold. Stasjonens oppdrag var suverenitetshevdelse av norsk luftrom sammen med søsterstasjonen Luftforsvarets stasjon Sørreisa i Troms.

Stasjonen var organisert som 130. luftving.

Mågerø fort ble bygd på Mågerø på 1930-tallet som en del av forsvaret av Oslofjorden. Kystartilleriet var stasjonert der fram til 1960-tallet, bortsett fra under krigen da tyskerne overtok anlegget og bygde ut bl.a. med flere kanoner. Fra 1962 har Luftforsvaret hatt kontroll med radarstasjonen. CRC Mågerø og Forsvaret var den største arbeidsgiveren på Tjøme etter kommunen.

På det militære området ligger også kongefamiliens private feriebolig.

## Nedleggelse og videre bruk
14. juni 2012 vedtok Stortinget at Luftforsvarets stasjon Mågerø skal legges ned.

Stasjonen hadde siste oppstilling juni 2016.

Sommeren 2025 ble det kjent at Forsvaret har besluttet å gjenoppta aktiviteten på Luftforsvarets tidligere stasjon på Mågerø. Flere av de nå privateide kassernene er leid tilbake av Forsvarsbygg og det syv etasjer store fjellanlegget blir høsten 2025 oppgradert med forsterkede dører/innganger. Forsvarsbygg opplyser via Færder kommune at deler av det tidligere leirområdet nå skal brukes til testing og øvelser. Flere detaljer om den gjenopptatte militære aktiviteten på Mågerø er ikke kjent da prosessen har foregått uten offentlig innsyn. 

## Referanser



## Eksterne lenker
* Mågerøs historie på Tjømes digitale bygdebok
Rhamphorhynchus muensteri

***Rhamphorhynchus muensteri*** var en flygeøgle som levde mot slutten av jura. Hodeskallen var avlang og i kjevene satt en rekke spisse tenner. Den lange halen fungerte antagelig som et slags ror og hjalp *Rhamphorhynchus* å manøvrere i lufta. *Rhamphorhynchus* levde av å fange fisk i havet.

Flere hundre *Rhamphorhynchus*-fossiler har blitt funnet i kalksteinene ved Solnhofen i Tyskland, slik at man har kunnet danne seg et forholdsvis fullstendig bilde på *Rhamprhynchus*' anatomi. Fossilene varier ganske mye i størrelse, med vingespenn fra 30 cm til over 1 m. Tidligere trodde man derfor at det fantes flere arter av *Rhamphorynchus*, men tror man heller at variasjonene representerer forskjellige livsstadier. I så fall fortsatte *Rhamphorynchus* og andre flygeøgler å vokse gjennom hele livet.

## Eksterne lenker
*
A-magasinet

***A-magasinet*** er et blad som kommer som vedlegg til den norske avisa *[[Aftenposten]]* hver fredag. Magasinet har et mål på 230 &times; 297 mm, og er altså mindre enn dagsavisa, som er i tabloidformat. Bladet trykkes hos Hjemmet Mortensen Trykkeri og
har har et sidetall på mellom 68 og 84 sider. Bladet ble fram til 2011 trykket hos Aktietrykkeriet i Fetsund.

## Historikk
*A-magasinet* er blitt utgitt i tre perioder: 1927–1944, 1963–1993 og fra 2005.

### 1927–1944
Første nummer kom nyttårsaften 1926 etter initiativ fra redaktør Frøis Frøisland. Navnet var vinnerbidraget i en navnekonkurranse blant Aftenpostens lesere. Andre forslag var *Lørdagshygga*, *Ding Dong*, *Tilhænger'n* (etter det populære komikerparet Telegrafstolpen og Tilhenger'n), *Sofadyret* med flere. Magasinet ble midlertidig stanset i 1943 på grunn av papirrasjoneringen under 2. verdenskrig.

### 1963–1993
Magasinet gjenoppstod i 1963, nå med en «kvinneprofil», det vil si med stoff om familieliv, hjem og moter. Allerede året etter ble denne redaksjonelle profilen forlatt, og magasinet ble et rent reportasjeblad med «saklig underholdning». I 1966 ble det første fargefotografiet trykket i bladet, og siden ble fotojournalistikken et kjennetegn ved A-magasinet. I 1984 ble Per Egil Hegge redaktør og bladet ble litt «friskere» i formen. Faste innslag var blant annet kriminalnovellen og tekst&shy;konkurransen med vitsetegninger av Sven Sønsteby. *A-magasinet* ble imidlertid nedlagt i 1993 da mange av annonsørene gikk over til Schibsteds nystarta TV 2.

Naturfotografen Sverre M. Fjelstad var i over 20 år ansvarlig for den faste spalten *Naturen rundt oss* i A-magasinet i denne perioden.

### 2005–
Tredje runde med *A-magasinet* begynte 21. oktober 2005. Kjersti Løken Stavrum, tidligere sjefredaktør i ukebladet *[[KK (ukeblad)|KK]]*, ble redaktør. I 2013 tok Lillian Vambheim over etter Stavrum.

## Eksterne lenker
* A-magasinets nettutgave
* Om A-magasinets historie ved relanseringa 2005
* Aktietrykkeriet
Alv Erlingsson

**Alv Erlingsson** er navnet på flere personer:

* Alv Erlingsson (eldre) (f. ca. 1190 – d. ca. 1240), oppsitter på Ringerike.
* Alv Erlingsson (yngre) ((fødselsår ukjent, død 1290), norsk baron og jarl.
Nevrokirurgi

**Nevrokirurgi** er en kirurgisk disiplin innen nevrologien som befatter seg med behandling av lidelser i sentralnervesystemet og det perifere nervesystem, samt omkringliggende strukturer. En lege med spesialisering i nevrokirurgi kalles en **nevrokirurg**. En gren av nevrokirurgien kalles **hjernekirurgi**, og en **hjernekirurg** er en nevrokirurg med spesialisering i kirurgi i hjernen.

Nevrokirurgi er en svært gammel disiplin. Det er kjent at mennesker i flere kulturer har utøvet hjernekirurgi flere tusen år før vår tidsregning. Edwin Smith papyrusen fra cirka år 1600 fvt. omtaler 48 tilfeller av skader, brudd, sår, dislokasjoner og svulster. Blant pionerene i nyere nevrokirurgi regnes Victor Horsley (1857–1916) i England, William Macewen (1848–1924) i Skottland og Fedor Krause (1857–1937) i Tyskland. Den første norske nevrokirurgen var Vilhelm Magnus (1871–1929). Den moderne nevrokirurgiens fedre regnes imidlertid for å være den amerikanske nevrokirurgen Harvey Williams Cushing (1869–1939) og, spesielt, den tyrkiske nevrokirurgen Gazi Yaşargil (1925–).

Nevrokirurgi regnes som en egen displien innen nevrologien i det fleste land i verden. Spesialisering i nevrokirurgi tar minimum seks og et halvt år. Legespesialiseringen kan først begynne etter at man er ferdig med medisinstudiet og har fått autorisasjon som lege. Den første delen er felles for alle spesialitetene og varer i halvannet år. Den består av ett års praksis på et sykehus og et halvt års praksis i en kommune (også kalt LIS 1). De neste fem årene er spesialisering innen den retningen man velger. Mange nevrokirurger er dessuten involvert i forskning, og innehar ytterligere spesialisering med en tilhørende medisinsk doktorgrad (Ph.D. eller dr.med.).

Fagfeltet inkluderer forebygging, diagnostisering, behandling og rehabilitering av sykdommer som affiserer sentralnervesystemet og perifere nerver. Tilstander som behandles av nevrokirurger er for eksempel hjernesvulster, hjerneblødninger, hodeskader, hydrocephalus, rygg- og nakkelidelser, kroniske smertesyndromer og bevegelsesforstyrrelser (som for eksempel Parkinsons sykdom). Faget stiller store krav til fagkunnskaper, beslutningsdyktighet, stressmestring og operasjonsferdigheter. I Norge utøves nevrokirurgi ved Oslo universitetssykehus (både Rikshospitalet og Ullevål sykehus), Haukeland universitetssykehus i Bergen, St. Olavs hospital i Trondheim og Universitetssykehuset i Nord-Norge i Tromsø, samt i et mindre omfang ved Stavanger universitetssjukehus.

## Se også
* Nevrologi 
* Nevroanatomi 
* Klinisk nevrofysiologi 
* Nevropsykologi
* Nevroradiologi

## Referanser




## Eksterne lenker
* Nevrokirurgi - Oversikt over spesialiteten nevrokirurgi, Den norske lægeforening.
Liste over sametingspresidenter

Dette er ei **liste over sametingspresidenter i Norge**. Sametinget i Norge ble offisielt åpnet av kong Olav V 9. oktober 1989, og den første sametingspresidenten var Ole Henrik Magga, som satt fra 1989 til 1997. Per 2025 har det vært seks sametingspresidenter, hvorav én (Aili Keskitalo) har hatt vervet tre ganger.

## Sametingspresidenter

## Se også
* Liste over Sametingets ordførere (Sverige)
* Liste over sametingspresidenter (Finland)

## Referanser




## Eksterne lenker
* Historikk , Sametinget.no
Samisk parlamentarisk råd

**Samisk parlamentarisk råd** er et samarbeidsorgan for sametingene i Norge, Sverige og Finland. Det ble opprettet 2. mars 2000. Sametingspresident Sven-Roald Nystø ble valgt som rådets første president, og presidentskapet for rådet går på omgang mellom sametingene.

Den viktigste saken for rådet har vært det fellesnordiske språkarbeidet. Rådet har ansvaret for den felles samiske språknemnden. Andre saker rådet arbeider med, er Barentssamarbeidet, Arktisk råd, Interreg og arbeidet med urfolksspørsmål i FN.

## Referanser
Sven-Roald Nystø

**Sven-Roald Nystø** (født 1956) er en lulesamisk forsker og politiker fra Storå i Tysfjord. Han har siden 2006 vært ansatt ved Árran lulesamiske senter som seniorrådgiver innen forskning, utdanning og nordområdespørsmål.

Nystø har vært styremedlem og leder for Norske Samers Riksforbund. Han var sametingsrepresentant fra valgkretsene Midt-Troms og Midtre-Nordland i perioden 1993 til 2005 for Norske Samers Riksforbund. Nystø var sametingspresident i perioden 1997 tiil 2005.

## Samepolitikeren
Nystø etterfulgte den markerte sametingspresidenten Ole Henrik Magga. Nystø ledet arbeidet fra Sametingets side med konsultasjonene mellom Sametinget og norske myndigheter om Finnmarksloven. Nystø var også president da Sametinget og Bondevik-regjeringen undertegnet avtale om konsultasjoner  mellom Regjeringen og Sametinget i saker som særlig angår den samiske befolkningen.

### Verv
* 1991-1997 Leder av Norske Samers Riksforbund
* 1984-1997 medlem av Samerettsutvalget
* 1979-1981 Styremedlem i Norske Samers Riksforbund
* 1980-1989 Medlem i Samisk språknemd
* 1979-1980 Leder av Romssa Sámiid searvi (Tromsø Sameforening)

### Verv i Sametinget
* 2001-2005 Sametingspresident, medlem av Sametingsrådet
* 1997-2001 Sametingspresident, medlem av Sametingsrådet
* 1993-1997 Parlamentarisk leder for NSR på Sametinget

## Utdanning
Sven-Roald Nystø gjennomførte ex.art ved Høgskolen i Narvik i 1976 og ex.phil. og arkeologi grunnfag i 1978 ved Universitetet i Tromsø. Deretter fulgte grunnfag i samfunnsvitenskap og mellomfag samisk i 1981, samt grunnfag statistikk i 1982. Han gjennomførte samfunnsvitenskapelig storfag i 1985, og Statens Forvaltningshøgskole i 1990.

## Litteratur
* Sven-Roald Nystø (1993): *Sameregionen - et redskap for samisk selvstyre*
* Sven Roald Nystø (1982): *Etnisitet og religiøsitet : to uforenlige statuskategorier i etnopolitisk mobilisering?*
* Bibsys: Diverse publikasjoner 

## Se også
* Sametinget
* Sametingspresident
* Sametingsrådet

## Referanser


## Kilder
* *Sametinget i navn og tall 1993-1997* ISBN 82-91200-01-7
* *Sametinget i navn og tall 1997-2001* ISBN 82-91200-02-5
* *Sametinget i navn og tall 2001-2005* ISBN 82-91200-03-3
* [Sven-Roald Nystø i BIBSYS](http://bibsys-primo.hosted.exlibrisgroup.com/primo_library/libweb/action/search.do?ct=&pag=&indx=1&fctN=facet_rtype&dscnt=0&rfnGrp=1&scp.scps=scope%3A(BIBSYS_ILS)%2Cscope%3A(SC_OPEN_ACCESS)%2Cprimo_central_multiple_fe&fctV=articles&frbg=&tab=default_tab&dstmp=1382210405592&srt=rank&ct=Next%20Page&mode=Basic&dum=true&indx=11&fromLogin=true&rfnGrpCounter=1&vl(freeText0)=Sven-Roald%20Nyst%C3%B8&fn=search&vid=BIBSYS)

## Eksterne lenker
* 
* 
*  «Sven-Roald Nystø» i Store norske leksikon
Ole Henrik Magga

**Ole Henrik Magga** (født 12. august 1947 i Kautokeino) er en samisk språkforsker, professor og politiker.

## Språkforskeren Magga
Som språkforsker er Magga fremfor alt kjent som syntaktiker. Magistergradsavhandlingen hans, «Lokative læt-setninger i samisk», tar opp et klassisk emne i syntaktisk teori, strukturen til eksistensialsetninger og habitivsetninger, som i mange uralske språk har en svært lik struktur. Doktoravhandlingen fra 1986 handlet om strukturen i den samiske verbalfrasen, spesielt samspillet mellom modalverb og infinitiver. Han har også utgitt en sørsamisk grammatikk sammen med sin kone Lajla Mattsson Magga.

Magga ble professor i fennougristikk ved Universitetet i Oslo i 1987, etter Knut Bergsland. Fra 1990 var han høyskoledosent og professor fra 1997 ved Samisk høgskole i Kautokeino. Magga er medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi fra 1993.

## Politikeren Magga
Magga var leder i Norske Samers Riksforbund fra 1980 til 1985, og den første presidenten i Sametinget i Norge, fra 1989 til 1997. Magga var med på å stifte Verdensrådet for urfolk (WCIP i Canada i 1976). I perioden 1992&ndash;1995 var Magga medlem av FN-kulturkommisjonen Worlds Commission on Culture and Development. I 2002 ble Magga den første lederen for FNs permanente forum for urfolk.

## Verv og utmerkelser
I 2006 ble Magga kommandør av St. Olavs Orden for sin innsats for samenes og andre urfolks sak. Samme år fikk han Universitetet i Oslos menneskerettighetspris I 2008 ble han utnevnt til æresdoktor ved Universitetet i Tromsø. Han ble oppnevnt som medlem av Finnmarkskommisjonen da den ble opprettet i 2008.

## Bibliografi
* *Lokative læt-setninger i samisk*. Dieđut 1978.
* *Modalverb og infinitiv innen verbalet : prosjektrapport*. Dieđut 1982.
* *Infinitives within the VP in Northern Sami: The accusative with infinitive*. i: Riepmočála (1984)
* *Studier i samisk infinitivsyntaks*. Doktoravhandling, Universitetet i Oslo. 1986.

## Referanser


## Kilder
*Odd Mathis Hætta: *Sametinget i navn og tall : Høsten 1989 - høsten 1993*
*Odd Mathis Hætta: *Sametinget i navn og tall : Høsten 1993 - høsten 1997*
*Odd Mathis Hætta: *Sametinget i navn og tall : Høsten 1997 - høsten 2001*
*Odd Mathis Hætta: *Sametinget i navn og tall : Høsten 2001 - høsten 2005*

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Khoisanspråk

**Khoisanspråkene** er en gruppe afrikanske språk. Tidligere ble khoisan regnet for å være en språkfamilie, men regnes nå heller for å være et antall familier ikke i slekt med hverandre eller med andre omkringliggende språk, men som sammen utgjør et språkområde. Historisk sett ble de talt av khoikhoi og san. I dag tales de i Kalahari-ørkenen i sørvestlige Afrika, og i en liten del av Tanzania. Det eneste vidstrakte språket er nama, med en kvart million brukere. Sandawe kommer på andreplass, med 40&nbsp;000, og ju har 30&nbsp;000. Mange av språkene minsker i utbredelse, og er sjeldne og/eller utdøende &ndash; noen av språkene er allerede utdødde.

Khoisanspråk er mest kjent for bruken av klikk-konsonanter som fonemer. Språket ju/'hoan har 30 klikk-konsonanter og rundt 90 forskjellige fonemer. Språkene !Xóõ og ‡Hõã er like komplekse. De eneste andre språkene som bruker slike klikkelyder, er de nærliggende bantu-språkene.

## Eksterne lenker
* Ethnologue.com (oversikt over khoisan-språk)
Cauda equina

**Cauda equina** (Latin: hestehale *cauda*=hale, *equina*=hest) er en samling av intradurale nervefilamenter ved enden av ryggmargen, beliggende i den lumbosakrale del av ryggsøylen. Disse nervefibre innerverer perineum, endetarm og kjønnsorganer.

## Se også
* Cauda equina syndrom
ǃXóõ

**ǃXóõ** er et khoisan-språk med det høyeste antall fonemer i noe kjent språk. Disse består av mange konsonant-klikk og vokal-fonasjoner. Utropstegnet i navnet angir en klikkelyd. Det har også et kompleks tonesystem.

## Alternative navn
Språket har mange forskjellige navn og betegnelser: **N/u-san**, **Xatia** (**Katia**, **Kattea**, **Khatia**, **Vaalpens**, **|Kusi**, **|Eikusi**, **Masarwa**), **ǃKwi**. Det er mye forvirring rundt disse navnene, noen av dem må muligens klassifiseres som egne språk, noen er egentlig dialekter til andre khoisan-språk.

## Referanser
Katia

**Katia** kan henvise til:

* ǃXóõ, et khoisan-språk som også går under navnet katia.
* Katia (navn), et kvinnenavn
Jon Reidar Øyan

**Jon Reidar Øyan** (født 15. april 1981 i Snillfjord) er en norsk politiker (Ap). Han var leder i Landsforeningen for lesbiske, homofile, bifile og transpersoner (LLH; nå Fri) fra 2004 til 2008. Han var politisk rådgiver i Arbeidsdepartementet fra 2009 til 2011, først for statsråd Rigmor Aasrud og deretter for statsråd Hanne Bjurstrøm. I 2011 var han politisk rådgiver i Justis- og politidepartementet. Han var politisk rådgiver for statsråd Rigmor Aasrud i Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet fra 2011 til 2013.

Øyan engasjerte seg tidlig som lokalpolitiker for Arbeiderpartiet, og gikk etter hvert over til å jobbe med interessepolitikk. Han satt i sentralstyret til Elevorganisasjonen i perioden 2000&ndash;2001, og satt også i styret til Lånekassen i denne perioden. Etter en kampvotering på landsmøtet i 2004 ble han valgt som leder av Landsforeningen for lesbisk og homofil frigjøring, og markerte seg ved å profilere organisasjonen svært tydelig i media. Øyan ble gjenvalgt på landsmøtet til LLH i 2006, men valgte å ikke stille til gjenvalg på landsmøtet i juni 2008. Etter en kort periode som informasjonsrådgiver i Geelmuyden.Kiese, ble Øyan ansatt som rådgiver for Arbeiderpartiets stortingsgruppe i 2009. I februar 2013 ble Øyan valgt inn i styret i Homonettverket, der han ble leder i 2016.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Nilsson

**Nilsson** er et etternavn som kan henlede til ulike personer. Opprinnelig er navnet et patronymikon som betyr sønn av Nils:

* Axel Nilsson
* Birgit Nilsson
* Harry Nilsson
* Herr Nilsson
* Inger Nilsson
* Jonas Nilsson
* Jonny Nilsson
* Lisa Nilsson
* Mattias Nilsson
* Mikael Nilsson
* Moni Nilsson
* Per Nilsson
* Rune W. Nilsson
* Stig Nilsson
* Svante Nilsson (Sture)
* Tomas Nilsson
Trygve M. Davidsen

**Trygve Marentius Davidsen** (født 18. mars 1895 i Kristiania, død 3. mars 1978) var en norsk maler, tegner og illustratør. Han illustrerte en rekke bøker og malte flere postkort i akvarellteknikk, ofte med religiøse motiver eller av nisser i norsk natur. Davidsen utgav også flere lærebøker i tegning. Han er representert med to arbeider i Nasjonalgalleriet i Oslo. Han har også malt altertavlen i Lykkja kapell, en langkirke fra 1961 i Hemsedal kommune.

Trygve Davidsen var faren til Bjørn A. Davidsen typograf og reklamemann (1918 - 1989) og illustratøren og designeren Stein Davidsen (1931–2020).  

## Bibliografi

### Bøker forfattet av Trygve M. Davidsen

* *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2017112848108 Typografisk skissering]* - Norsk Trykks forlag, Oslo (1933)
* *[https://www.nb.no/items/62f4c295c87b0c96351cc98da1600272?page=3&searchText=&#x22;Trygve&#x20;M.&#x20;Davidsen&#x22; Lær å tegne : til selvstudium og skolebruk]* - F. Bruns Bokhandels Forlag, Oslo (1948)
* *[https://www.nb.no/items/a4e93477c0350ea84c3a8d828d022558?page=0&searchText=&#x22;Trygve&#x20;M.&#x20;Davidsen&#x22; Tegning som hobby]* - utgitt av Statens Velferdskontor for handelsflåten i serien *Frivakts Hobbyhefter* (1959)
* *[https://www.nb.no/items/ddb875b998657e8de1c6beb0e8da6077?page=0&searchText=&#x22;Trygve&#x20;M.&#x20;Davidsen&#x22; Den gamle stavkirken : av Hemsedal stavkirkes historie gjennom nær 700 år]* - Dreyers forlag, Oslo (1960)
* *[https://www.nb.no/items/15da2a45b089c7275ea5824eaa0a836e?page=0&searchText=&#x22;Trygve&#x20;M.&#x20;Davidsen&#x22; Min barndoms dal : en folkelivsskildring fra 1670-1920 årene]* - Eget Forlag (1969)
* *[https://www.nb.no/items/8c7e3b47f1b75d50026bbf6b251399b0?page=3&searchText=&#x22;Trygve&#x20;M.&#x20;Davidsen&#x22; Lær å tegne lær å se : til selvstudium og hobbybruk]* - Dreyers forlag, Oslo (1970)
* *[https://www.nb.no/items/6dbd9e5dd2d200a09377b128d545138a?page=5&searchText=&#x22;Trygve&#x20;M.&#x20;Davidsen&#x22; Mer om livet i min barndoms dal : en folkelivsskildring fra 1670-1920 årene]* - Eget Forlag, Oslo (1971)

### Bøker av andre forfattere illustrert av Trygve M. Davidsen (utvalg)

* *[https://www.nb.no/items/cf01b7850275e8fa9fc9e299e467010b?page=7&searchText=&#x22;Trygve&#x20;M.&#x20;Davidsen&#x22; Syng deg glad]* - Norsk Søndagsskoleforbund, Oslo (1956)

## Referanser


## Eksterne lenker

*
Bjordøla (Hjartdal)

**Bjordøla** er en elv og et vassdrag i Hjartdal kommune i Telemark. Elva har sitt utspring i Fyribøvatnet, og munner ut i Hjartdøla, der denne dannes.

## Referanser
Treghetsnavigasjon

**Treghetsnavigasjon** baserer seg på akselerasjon og rotasjon av flere treghetssensorer.  

Slike systemer brukes blant annet i missiler, fly og romfartøyer. 
De benytter systemer som måler akselerasjon og rotasjon, alle med tre akser, og beregner ut fra disse verdiene hvor enheten befinner seg til enhver tid. 

Tidligere ble det brukt gyrosystemer, men senere er optisk utstyr, etter hvert med kvartskrystallteknologi vanligere og billigere.

En av fordelene med disse systemene er at de er uavhengig av utstyr utenfor fartøyet og påvirkes vanligvis ikke av jamming eller elektronisk krigføring.
De siste årene har nye krystall og halvlederkomponenter gjort det mulig å bruke denne teknikken i vanlige videokameraer for å stabilisere bildet ved små bevegelser i kameraet.

Mange fly har to selvstendige systemer og viser posisjon som angitt av begge systemene. 

Andre navigasjonshjelpemidler i flyene er kompass, gyrokompass, GPS og radionavigasjonshjelpemidler.
Sverre Mitsem (1944–2005)

**Sverre Mitsem** (født 3. juli 1944 i Oslo, død 18. oktober 2005) var en norsk jurist og høyesterettsdommer.

Han tok juridisk embedseksamen i 1972 og var deretter konsulent i Forbrukerrådet frem til 1975.

Mitsem var dommerfullmektig ved Drammen byrett fra 1975 til 1977, herredsrettsdommer ved Asker og Bærum herredsrett fra 1986 til 1991  og lagdommer i Eidsivating lagmannsrett (nå Borgarting lagmannsrett) fra 1991 til august 2002. Han tiltrådte som dommer i Høyesterett 12. august 2002.

Som advokat arbeidet han som advokatfullmektig og advokat ved kommuneadvokaten i Trondheim fra 1977 til 1979 og som advokat ved juridisk avdeling i Landsorganisasjonen, 1981 til 1986.

Han var faglig sekretær/juridisk rådgiver i Norsk Journalistlag fra 1979 til 1981.

Mens han var høyesterettsdommer var han også leder av Overskjønnsnemnda etter § 23 i lov om endring i kommunal inndeling, et verv han hadde som varaformann fra mars 1999 og formann fra 2003. Han var formann i Næringslivets Konkurranseutvalg fra mai 2000 og ut 2003.

## Eksterne lenker

* Offisielt fra statsråd 21. juni 2002 Lagdommer Sverre Mitsem utnevnes til dommer i Høyesterett.

* Nekrolog av høyesterettsjustitiarius Tore Schei (20. oktober 2005)
Magnhild Haalke

**Magnhild Camilla Haalke** (1885–1984) var en norsk lærer og forfatter.

## Liv og virke
Haalke debuterte i 1935 med romanen *Allis sønn* da hun var 50 år gammel. Debutromanen regnes fremdeles som hennes beste verk, og er gjenutgitt flere ganger. Manuskriptet ble akseptert hos Aschehoug av redaktør Helge Krog. Ronald Fangen skrev i *Tidens Tegn*: «Et kunstnerisk mere modent debutarbeid er ikke kommet i vår litteratur på lang tid. Det kan efter mitt skjønn ikke innvendes noe mot denne boks kunstneriske utforming.» Den ble oversatt til 17 språk. På engelsk ble den utgitt av forlaget Alfred A. Knopf i New York. New York Times Book Reviews anmelder skrev: «Just in its brevity and firm grasp of psychology, the short novel has an excruiating strength.» Alfred Kazin skrev i sin anmeldelse at boken har «exceptionally good passages of insights and sympathy» (The New York Times, 17. mars 1937).

I 1939 vant hun en nordisk romankonkurranse om «yrkeskvinnen i hennes forhold til arbeid, kjærlighet og hjem» med romanen *Trine Torgersen*, som kom ut året etter. Her skildrer hun en kvinnelig lærer på bygda som må kjempe på to fronter; mot et mannsdominert skolestyre og mot misunnelse og bakvasking fra kvinnene i et tett og tradisjonsbundet samfunn. Fram til 1940 arbeidde Haalke sjøl som lærer.

Hun skrev en lang rekke romaner, ofte med samme hovedperson eller samme slekt gjennom flere bøker, f.eks. trilogien om Gry (*Åkfestet*, *Dagblinket* og *Rød haust?*). Haalke har lagt handlinga til trøndersk bygdemiljø, og følger Gry fra hun er tolv til hun er førti. Trilogien er både en individualpsykologisk utviklingsroman og en skildring av et samfunn og ei tid der liten takknemlighet og mager belønning høstes av kvinnene, som ofte har de lengste arbeidsdagene og det tyngste arbeidet.

Trilogien *Karenanna Velde*, *Kaja Augusta* og *Kvinneverden* følger Kaja Augusta og slekten hennes.

Haalke er oversatt til engelsk, fransk, nederlandsk og svensk. Hun var gift med maleren Hjalmar Haalke, paret bodde det meste av tiden i Sør-Odal. 

Magnhild Haalke mottok Statens kunstnerlønn fra 1954.

## Verker
### Romaner
* *Allis sønn*, 1935
* *Åkfestet*, 1936
* *Dagblinket*, 1937
* *Trine Torgersen*, 1940
* *Rød haust?* 1941
* *Syv år ved havet*, 1943
* *Karenanna Velde*, 1946
* *Kaja Augusta*, 1947
* *Røsten*, 1949
* *Jord som venter*, 1950
* *Lykkelig reise*, 1952
* *Kvinneverden*, 1954
* *Serinas hus*, 1955
* *Munter kvinne*, 1957
* *Dragspill*, 1958
* *I mai måned*, 1959
* *Tyve år*, 1960
* *Serinas vei*, 1962
* *Anemoner i frost*, 1964
* *Kommer far idag?* 1969

### Annet
* *På fell sjø*, noveller, 1939
* *Sol og skygge*, noveller, 1971
* *Drøm i galopp*, skuespill, 1953
* *Dyr og troll*, barnebok, 1960
* *Mot nytt liv*, memoarer, 1978

## Priser og utmerkelser
* Gyldendals legat 1949
* Mads Wiel Nygaards legat 1953
* Doblougprisen 1980

## Referanser


## Litteratur
*
*Folkvord, Magnhild (2019). *Der livet brenn : Ein biografi om Magnhild Haalke*. Oslo: Samlaget.

## Eksterne lenker
* 
*
Land Rover 1,6 liter bensinmotor

**1,6 liter bensinmotor** ble benyttet av Land Rover i tidlige Series I mellom 1948 og 1951.  Den ble avløst av en variant av samme motoren, bare med større slagvolum på 2,0 liter.

Motoren hadde et slagvolum på 1595 cm³, og hadde fire sylindre i rekke. Eksosventilene var montert i motorblokka og innsugsventilene var montert i toppen.
Land Rover 2,0 liter bensinmotor

**2,0 liter bensinmotor** ble benyttet av Land Rover i Series I mellom 1951 og 19??.  Den var en variant av den tidligere bensinmotoren på 1,6 liter.  Den ble avløst av en nyere motor med 2,25 liter slagvolum.

Motoren hadde et slagvolum på 1997 cm³, og hadde fire sylindre i rekke.  Eksosventilene var montert i motorblokka og innsugsventilene var montert i toppen.
Liste over Land Rover-motorer

Land Rover har brukt følgende motorer opp gjennom årene, sortert nesten kronologisk (listen er foreløpig ikke komplett):

Bensin:

* 1,6 liter firesylindret bensin rekkemotor
* 2,0 liter firesylindret bensin rekkemotor
* 2,25 liter firesylindret bensin rekkemotor
* 2,6 liter seksylindret bensin rekkemotor
* 2,5 liter firesylindret bensin rekkemotor
* BMW 2,8i (i Sør-Afrika)
* V8 bensin

Diesel:

* 2,0 liter firesylindret diesel rekkemotor
* 2,25 liter firesylindret diesel rekkemotor
* 2,5 liter firesylindret diesel rekkemotor
* 2,5 liter firesylindret turbodiesel rekkemotor
* Izusu 3,9 liter firesylindret diesel rekkemotor (i Australia)
* VM dieselmotorer
* 200/300 Tdi firesylindret diesel rekkemotor
* BMW 2,5 liter sekssylindret diesel rekkemotor
* Td5 2,5 liter femsylindret diesel rekkemotor
* 2,4 liter Ford turbodiesel

## Eksterne lenker
*
Land Rover 2,25 liter bensinmotor

**2,25 liter bensinmotor** ble benyttet av Land Rover i Series II og III og tidlige 90 og 110.  Den ble avløst av en nyere motor med 2,5 liter slagvolum, basert på den samme blokka.

Motoren har et slagvolum på 2&nbsp;228 cm³, og har fire sylindre i rekke. Motoren er toppventilert.  Motorblokka fra en 2,25 liter dieselmotor, som ble utviklet litt før, ble brukt på denne motoren, noe som gjør at den er svært tung for en bensinmotor av denne størrelsen.
Land Rover 2,25 liter dieselmotor

**2,25 liter dieselmotor** ble benyttet av Land Rover i Series II og III og tidlige 90 og 110.  Først hadde den en trelagret veivaksel, men den ble erstattet med en femlagret i 1980.  Den ble avløst av en nyere motor med 2,5 liter slagvolum, basert på den samme blokka.

Motoren har et slagvolum på 2228 cm³, og har fire sylindre i rekke med indirekte innsprøytning.  Motoren er toppventilert.  Den samme blokka ble brukt på Land Rover 2,25 liter bensinmotor.
Land Rover 2,5 liter dieselmotor

**2,5 liter dieselmotor** ble benyttet av Land Rover i tidlige 90 og 110.  Den ble senere erstattet av en 2,5 liter turbodiesel.

Motoren har et slagvolum på 2495 cm³, og har fire sylindre i rekke med direkte innsprøytning.  Motoren er toppventilert.  Ytelsen er 68 hk (51 kW) ved 4200 omdreininger i minuttet og 155 Nm med 1800 omdreininger.
Land Rover 2,5 liter turbodiesel

**2,5 liter diesel turbo** ble benyttet av Land Rover i tidlige Land Rover Defender 90 og 110.  Den ble senere erstattet av motoren 200 Tdi.

Motoren har et slagvolum på  cm³, og har fire sylindre i rekke.  Motoren er toppventilert.  Ytelsen er 85 hk  (63 kW) ved  omdreininger i minuttet og dreiemomentet er 200 Nm ved  omdreininger.

## Se også
*Liste over Land Rover-motorer

## Referanser
Land Rover 2,6 liter bensinmotor

**2,6 liter bensinmotor** ble benyttet av Land Rover i Series IIA og III med lang akselavstand og noen *Forward Control*-modeller.

Motoren har et slagvolum på 2625 cm³, og har seks sylindre i rekke.  Motoren har eksosventiler i blokka og innsugsventiler i toppen.  Den yter 83 hk ved 4500 omdreininger i minuttet og 174 Nm ved 1500 omdreininger.
Berwick-upon-Tweed (distrikt)

**Berwick-upon-Tweed** var et administrativt distrikt i Northumberland i England. Det var blant de lavest befolkede distriktene i landet, og også det som hadde minst etnisk blandet befolkning; i folketellingen 2001 oppgav 99,6 % at de var hvite. Fra 2009 inngår Berwick-upon-Tweed i Northumberland enhetlige myndighet. 

Administrasjonssenteret var Berwick-upon-Tweed, som ligger nord for elven Tweed. Det er en gammel by, som har vært åsted for en rekke trefninger mellom engelske og skotske styrker, og har byttet hender flere ganger. 

Sør for fjorden som dannes av Tweed ligger havnen Tweedmouth, hvor det foregår utskiping av forskjellige produkter for eksport. Resten av distriktet består av landsbygd. I vest grenser det mot Cheviot Hills, og i øst mot en vakker kystlinje. 

Distriktet ble opprettet 1. april 1974 ved at Berwick-upon-Tweed ble slått sammen med landdistriktene Belford, Glendal og Norham and Islandshire. Det var det første distriktet i Storbritannia som hadde folkeavstemning over hvorvidt man skulle innføre et direktevalgt borgermesterembete. Avstemningen fant sted 7. juni 2001, og endte med en overveldende seier for å beholde dagens ordning. 

I oktober 2004 ble det rapportert i media at det ble gjort forsøk på å få definert distriktet som en del av Skottland. Dette hadde sitt opphav i distriktet, men hadde også støtte fra den politiske ledelsen i regionen Scottish Borders. Elven Tweed markerer grensen langs store deler av sitt løp, og deler av distriktet ligger nord for den og burde således tilhørt Skottland. At det ikke gjør det skyldes politisk kjøpslåing i middelalderen.

## Steder i distriktet

*Adderstone with Lucker, Akeld, Ancroft
*Bamburgh, Beadnell, Belford, Berwick-upon-Tweed, Bewick, Bowsden, Branxton
*Carham, Chatton, Chillingham, Cornhill-on-Tweed
*Doddington, Duddo
*Earle, Easington, Ellingham, Ewart
*Ford
*Lindisfarne, Horncliffe
*Ilderton, Ingram
*Kilham, Kirknewton, Kyloe
*Lilburn, Lowick
*Middleton, Milfield
*Norham, North Sunderland
*Ord
*Roddam
*Shoreswood
*Tweedmouth
*Wooler
Rover V8

**Rover V8** er en bensinmotor fra britiske Rover, brukt i en rekke bilmodeller.  Den har eksistert i slagvolum fra 3,5 til 4,6 liter.  Den ble utviklet av General Motors på 1950-tallet og kjøpt av Rover på 1960-tallet.

Blokka er i aluminium, og motoren bruker støtstenger for å drive ventilene.  Motoren med aggregater veier fra 230 kg, og dimensjonene er omtrent 711 mm i høyde, 843 mm i lengde og 762 mm i bredde.

## Liste over bilmodeller
* 1967–1973 Rover P5 
* 1968–1976 Rover P6 
* 1970–2002 Range Rover
* 1973-1976 MGB GT V8 
* 1976-1987 Rover SD1 
* 1979–1981/2 Triumph TR8
Land Rover 2,0 liter dieselmotor

**2,0 liter dieselmtor** ble benyttet av Land Rover i Series I og II.  Den ble senere erstattet av en 2,25 liters motor.

Motoren har et slagvolum på 2&nbsp;052 cm³, og har fire sylindre i rekke med indirekte innsprøytning.  Motoren er toppventilert.  Den yter 51 hk ved 3&nbsp;500 omdreininger i minuttet og 117 Nm ved 2&nbsp;000 omdreininger.
Digeråi

**Digeråi** er en elv i Notodden kommune i Telemark. Den har sitt utspring i Sjåvatnet på grensa til Hjartdal, og munner ut i Tinnsjøen som er en del av Skiensvassdraget.

Elva ble i 2005 vernet mot kraftutbygging gjennom Supplering av Verneplan for vassdrag.

## Referanser
Karsten Roedder

**Karsten Roedder** (født 7. mai 1901, død 22. september 1987) var en norskfødt forfatter og redaktør.

Roedder skrev én roman, den sosialrealistiske *Knus ikke en elendig i porten*, som kom ut i 1937. Handlingen er lagt til Stavanger før første verdenskrig, og skildrer hvordan en ung gutt fra elendige kår blir sendt på forbedringsanstalt og mishandlet, før han rømmer til sjøs.

Roedder reiste selv til USA, der han gjennom mange år var sjefredaktør for den norske avisen *[[Nordisk Tidende]]*. 

## Bibliografi
* *Knus ikke en elendig i porten*. Roman. Oslo, 1937
* *Av en utvandreravis' saga : Nordisk Tidende i New York gjennom 75 år*. 2 bind. New York, 1966, 1968

## Referanser


## Eksterne lenker
* Digitaliserte bøker av Roedder hos Nasjonalbiblioteket.
Land Rover 2,5 liter bensinmotor

**2,5 liter bensinmotor** ble benyttet av Land Rover i tidlige 90- og 110-utgaver av Land Rover Defender.  Den var den siste firesylindrete bensinmotoren som var i bruk i 90/100/Defender-serien.

Motoren har et slagvolum på 2495 cm³, og har fire sylindre i rekke.  Motoren er toppventilert.  Ytelsen er 83 hk ved 4000 omdreininger i minuttet og 180 Nm ved 1800 omdreininger.
Andreas Eriksen

**Andreas Eriksen** (1915–1976) var en norsk forfatter og journalist.

Eriksen er mest kjent for skoleromanen *Efterpå gikk vi hjem* fra 1936, der en gutt med arbeiderbakgrunn sliter med å tilpasse seg et tilstivna og gammeldags gymnas.

## Bibliografi
* *Fire gutter drar nordover*. Barnebok, 1935 - under psvedonymet Pelle Vigg.
* *Efterpå gikk vi hjem*. Roman, 1936
* *Promenade*. Roman, 1937
* *Utkant*. Noveller, 1941
## Referanser
John Corabi

**John Corabi** (født 26. april 1959 Philadelphia, Pennsylvania, USA) er en amerikansk heavy metal-sanger og gitarist som har jobbet med band som Angora, The Scream, Mötley Crue, Union og Eric Singer Project (begge med tidligere KISS-gitarist Bruce Kulick), Ratt, Twenty 4 Seven, Zen Lunatic, Brides Of Destruction og Angel City Outlaws.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Rivers Cuomo

**Rivers Cuomo** (født 13. juni 1970 i New York, USA) er sanger, låtskriver og gitarist i Weezer.

Cuomo er vokst opp i Connecticut. I oppveksten brukte han navnet **Peter Kitts**, hvor Kitts var etter hans stefar. 

Etter han gikk ut fra High school dannet han bandet Avant Garde som spilte progressiv metall, og hadde en rekke spilleoppdrag med dette i Connecticut. Bandet forflyttet seg til Los Angeles i 1989 og endret navn til Zoom. I 1990 ble de oppløst. Etter en rekke prosjekter i Los Angeles, dannet han Weezer i februar 1992 sammen med Patrick Wilson, Matt Sharp og Jason Cropper. Jason Cropper sluttet i bandet under innspillingen av deres første album, og ble erstattet av Brian Bell.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Tony Danza

**Tony Danza** (født **Anthony Salvatore Iadanza** 1951) er en amerikansk skuespiller og tidligere bokser. Han er nok mest kjent for sin medvirkning i komiseriene *[[Taxi (amerikansk TV-serie)|Taxi]]* (1978&ndash;1983) og *[[Who's the Boss?]]* (1984&ndash;1992).

Danza giftet seg med sin college-kjæreste i 1970 og sammen har de sønnen Marc (født i 1971). De ble skilt få år senere. På slutten av 1980-tallet giftet Danza seg med Tracey Robinson, og sammen fikk de to døtre. Han har fått en stjerne på Hollywood Walk of Fame.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Natalie Cole

**Stephanie Natalie Maria Cole** (født 6. februar 1950 i Los Angeles i California, død 31. desember 2015 samme sted) var en amerikansk jazzsanger og skuespiller. Hun var datter av Nat King Cole.

Natalie Cole fikk i 1975 en Grammy for Beste nykommer.

På Coles plate *Unforgettable … With love* fra 1990 sang hun sin fars sanger i eget arrangement. Platen inneholder også en «kunstig» duett der hun sang sammen med sin avdøde far. Hans innspilling er lagt oppå hennes egen. Hun fikk en stjerne på Hollywood Walk of Fame.

I 1993 ble Cole tildelt MusiCares Person of the Year.

## Diskografi
* 2002 *Ask a Woman Who Knows*
* 2000 *Greatest Hits, Volume One*
* 1999 *The Magic of Christmas*  
* 1999 *Snowfall on the Sahara*
* 1998 *Christmas With You*
* 1997 *Stardust*
* 1996 *A Celebration of Christmas*
* 1994 *Holly & Ivy*
* 1993 *Take a Look*
* 1991 *Unforgettable, With Love*
* 1989 *Good To Be Back*
* 1987 *Everlasting* 
* 1985 *Dangerous Records*
* 1983 *I'm Ready*
* 1981 *Happy Love*
* 1980 *Don't Look Back*
* 1979 *We're The Best Of Friends*
* 1979 *I Love You So* 
* 1978 *Natalie Live!*
* 1977 *Thankful*
* 1976 *Natalie*  
* 1975 *Inseparable*

## Filmografi
* 2004 *De-Lovely*
* 2004 *Lightning in a Bottle* (orig. *The Blues: Lightning in a Bottle*) 
* 2000 *Livin' for Love: The Natalie Cole Story*
* 1999 *Freak City*
* 1998 *Always Outnumbered*
* 1997 *Katter danser ikke* (orig. *Cat's Don't Dance*), «Sawyer» (sang)
* 1997 *På flukt fra loven* (orig. *Abducted: A Father's Love Story*)
* 1994 *Lily in Winter*

## Referanser

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Bjørn Rongen

**Bjørn Rongen** (født 1906 i Evanger, død 26. august 1983) var en norsk forfatter, både av barnebøker og romaner for voksne.

Han gikk på landsgymnas på Voss, studerte en kort tid i Oslo, men avbrøt studiene for å skrive. Sitt voksne liv var han bosatt i Drøbak. 

Rongen har skrevet mange romaner med handling fra norsk arbeidsliv, blant annet den store trilogien om rallarne som bygde Bergensbanen: *Toget over vidda*, *I jøkulens skygge* og *Klart for tog* (1956–58).  I romanen *Stille smil* fra 1936 gir han et presist bilde av krisa i jordbruket på 1930-tallet, og hvordan noen bondeungdommer ble drevet over mot Nasjonal Samling. Rongen var også en produktiv novelleforfatter, og bidro med et stort antall noveller til *[[Arbeidermagasinet]]* – seinere *Magasinet for alle*.

Rongen brakdebuterte som barnebokforfatter med *Bergteken i Risehola*, som vant både en forlagskonkurranse og Kirke- og undervisningsdepartementets pris, og som den ledende kritikeren Sonja Hagemann umiddelbart utropte til en klassiker. Boka er velkomponert med en rammefortelling: en bestemor forteller for en gruppe barn historien om gjetergutten Ola som sammen med buskapen blir sperret inne i ei hule etter et steinskred. Bestemors fortelling strekker seg over 4 kvelder, og denne disposisjonen gjorde den velegnet til dramatisering i Lørdagsbarnetimen.

Romanen *Store Ma* er oversatt til russisk; *Nettenes natt* er oversatt til dansk, svensk og tysk; og flere av hans barnebøker er oversatt til ulike språk: dansk, finsk, svensk, islandsk, polsk, engelsk, tysk, nederlandsk, afrikaans og tsjekkisk.

## Bibliografi

## Priser og utmerkelser
* Kultur- og kirkedepartementets litteraturpris for barne- og ungdomslitteratur (1. premie) 1953, for *Bergteken i Risehola*
* Gyldendals legat 1955
* Kultur- og kirkedepartementets litteraturpris for barne- og ungdomslitteratur (2. premie) 1956, for *Anne Villdyrjente*
* Kultur- og kirkedepartementets litteraturpris for barne- og ungdomslitteratur (3. premie) 1961, for *Slalåm for livet*
* Melsom-prisen 1962

## Referanser


## Kilder
* bjorn-rongen.com
* Birkeland, Risa, Vold. *Norsk barnelitteraturhistorie*. 2. utg. Samlaget, 2005 ISBN 82-521-5933-8
Kimya Dawson

**Kimya Dawson** (født 17. november 1972) er en amerikansk sanger og låtskriver. Hun er medlem av gruppen The Moldy Peaches fra New York samtidig som hun har sin egen solokarriere.

## Diskografi
### Med [[The Moldy Peaches]]
* 2002 *[[Country Fair/Rainbows]]* (single)
* 2003 *[[Unreleased Cutz and Live Jamz 1994-2002]]*
* 2001 *[[The Moldy Peaches (album)|The Moldy Peaches]]* 

### Soloalbum
* 2004 *[[Knock Knock Who?]]*
* 2004 *[[My Cute Fiend Sweet Princess]]*
* 2004 *[[Hidden Vagenda]]*
* 2002 *[[I'm Sorry That Sometimes I'm Mean]]* 

Neste album er ventet i februar 2006.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
* LiveJournal
* MySpace Profile 
* SongMeanings.net sangtekster
Blyth Valley

**Blyth Valley** var et administrativt distrikt i Northumberland, England. 

Det ble opprettet 1. april 1974 ved at administrasjonsbyen Blyth ble slått sammen med bydistriktet Seaton Valley og deler av Whitley Bay. Fra 2009 inngår Blyth Valley i Northumberland enhetlige myndighet. 
## Steder i distriktet

* Blyth
* Cramlington
* Seaton Deleval, Seaton Sluice
Argumentum ad baculum

**Argumentum ad baculum**, eller *appell til trussel* er en tankefeil som er et spesialtilfelle av 
*[[argumentum ad consequentiam]]*, eller "appell til konsekvens". Det går ut på å ved vold eller trusler om vold å forsøke å bringe noen til tro eller taushet. 

## Logisk form

:*Hvis x ikke aksepterer P, så Q.
:*Q er en trussel eller angrep på x.
:*Derfor P. 

Feilen ved det er at man her ikke anfører relevante grunner for å tro P. Man henvender seg da ikke til den annens intellekt, men appellerer til følelser, skremler om noe truende som kan inntreffe.

==Eksempler==
:*Hvis du ikke tror at Gud finnes, så vil du på dommens dag bli rammet av en ublid skjebne.

Slike argumenter kan være en latent del av en kultur eller fremføres på en indirekte måte i situasjoner med konformitetspress og gruppepress, eller gruppetenkning: 

:*Hvis du mener noe annet enn oss om dette, vil vi angripe ditt omdømme og kalle deg stygge navn.*

:*Hvis du ikke er enig med meg i mine politiske oppfatninger, så vil du få en dårlig karakter. 

:*"Behead anyone that insults Islam!", Freedom of Speech, Ayaan Hirsi Ali
Appell til konsekvens

**Appell til konsekvens** (lat. *argumentum ad consequentiae*) er en tankefeil der en argumenterer for at en oppfatning er usann / sann fordi hvis du antok at den var usann / sann så ville det implisere noe du helst ikke ville tro. En henviser altså til positive eller negative konsekvenser av å tro noe, for å vise at det å tro det er sant eller usant.

Feilen ved dette argumentet er at innvendingen er irrelevant. Det er en *appell til følelser.

I etikken er derimot en slik argumentasjon gyldig: Der konkluderes det bare med hvorvidt premisset er rett eller galt, godt eller ondt, ikke hvorvidt det er sant eller usant. 

## Logisk form

Dette argumentet har flere forskjellige former:

:*X er sann fordi hvis P tror X, så får det negative konsekvenser.

:*X er usann fordi hvis P ikke tror at ikke X, så får det negative konsekvenser.

:*X er sann fordi hvis P tror X, så får det positive konsekvenser.

:*X er usann fordi hvis P tror at X er usann, så får det positive konsekvenser.

## Eksempler

:''Humanismen har et syn på mennesket som grunnleggende godt, hvilket er et positivt syn på mennesket. Ergo er humanismens syn på mennesket sant.

## Se også
*Ønsketenkning
*Argumentum ad baculum – et spesialtifelle av appell til konsekvens.
Sven Sønsteby

**Sven Karsten Sønsteby** (født 20. mai 1933, død 5. mai 2014) var en norsk tegner og illustratør. 

Foreldre:
Ludvik Kaare Sønsteby
Signe Maria Sønsteby (f. Gjertsen)

Gift med Merete Sønsteby (f. Johansen) i årene 1978-2014.

Tre døtre; Anja Sønsteby (f. 1957), Tonje Nove (f. 1963) og Victoria Maria Sønsteby (f. 1981).

Han var utdannet ved SHKS. Sønsteby laget særlig vitsetegninger og karikaturer, og leverte bidrag til *[[Aftenposten]]* fra 1950-årene, *[[A-magasinet]]* fra 1963 (med tegneserien *Grynt* og tegninger til tekstkonkurransen) og i billedbladet *[[NÅ]]* fra 1954. Han illustrerte også bøker og fagtiddsskrifter, og fikk publisert tegninger i aviser og blader verden rundt. 

Sønsteby deltok på en rekke utstillinger, og er blant annet representert i Sammlung Karikaturen & Cartoons i Basel.

## Referanser


## Eksterne lenker