Flypassasjeravgift

**Flypassasjeravgift** er en særavgift på flyreiser som ble innført i Norge 1. juni 2016. Avgiften ilegges alle avganger fra norsk lufthavn, unntatt flyginger fra kontinentalsokkelen og lufthavn på Svalbard, Jan Mayen og bilandene. Fra 2016 til 2019 var avgiften kr 80 pr. passasjer. I 2019 ble avgiften endret til kr 75 for passasjerer med sluttdestinasjon i Europa og kr 200 for passasjerer med sluttdestinasjon utenfor Europa. I tillegg kommer moms på avgiften.

Gjeldende sats er tilgjengelig på skatteetaten.no
.

## Historie
### 1978 – 2002
I perioden fra 1978 til 2002 var det en liknende avgift på flyging i Norge. Avgiften ble innført 1. mai 1978 som en avgift på charterreiser med fly fra norsk lufthavn. Fra 1. januar 1994 ble avgiften omgjort til en avgift på alle flyreiser til utlandet. Fra 1. april 1995 ble også innenriksruter mellom Oslo og byene Bergen, Kristiansand, Stavanger og Trondheim inkludert i avgiftsgrunnlaget, men med en lavere sats enn utenriksruter. Fra 1. april 1998 ble avgiften omgjort fra en avgift pr. passasjer (flypassasjeravgift) til en avgift pr. flysete (flyseteavgift). Denne omleggingen ble imidlertid reversert, og fra 1. juni 1999 var avgiften igjen utformet som en flypassasjeravgift. Fra 1. april 2001 ble avgiften utvidet til å omfatte alle innenlandsstrekninger med fritak for flygninger til og fra lufthavner i Nordland, Troms og Finnmark. Fritaket gjaldt likevel ikke flygninger til og fra Tromsø og Bodø. Samtidig ble det innført en felles sats for innenlands- og utenlandsflygninger med kr 128 pr. passasjer. Avgiften ble avviklet fra 1. april 2002.

### Bakgrunn for stortingsvedtaket i 2015
Nesten all bruk av fossilt drivstoff i Norge er avgiftsbelagt eller pålagt å kjøpe CO2-kvoter for å bidra til å redusere utslippene av skadelige klimagasser. Flytrafikk I Norge hadde lenge hatt CO2 avgift og fra 2012 ble luftfarten i Norge også inkludert i EUs klimakvotesystem (EU ETS). I budsjettavtalen mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre om statsbudsjettet for 2016 ble det likevel enighet om å innføre en «avgift på flyreiser». I innstilling  fra Stortingets finanskomité om skatter, avgifter og toll 2016 presiserte flertallet at «flypassasjeravgiften» skulle ilegges alle avganger fra norsk lufthavn med kr 80 pr. passasjer. Dette var likevel bare 10 – 20 % av hva avgiften ville vært dersom flybrukerne skulle blitt likebehandlet med bilbrukerne eller oljeindustrien. Flypassasjeravgiften var ikke en del av regjeringens forslag til statsbudsjett for 2016 slik det ble lagt fram for Stortinget, men Venstre hadde i sitt alternative statsbudsjett for 2016 foreslått å innføre en flypassasjeravgift. Ifølge Venstres finanspolitiske talsmann, nestleder og forhandlingsleder, Terje Breivik, var ikke flyseteavgiften Venstres forhandlingsutspill i arbeidet med statsbudsjettet, men «Grunnen til at det ble en [ny] avgift på flyreiser, og ikke [økning] på andre betydelige forurensningskilder som utslipp fra olje- og gassproduksjon eller fra biltrafikk, er Frps motstand mot å avgiftslegge disse sektorene.»

### Stortingsvedtak og høring
Stortinget vedtok 14. desember 2015 å innføre en flypassasjeravgift «fra den tid departementet bestemmer».. I høringsnotatet fra Toll- og avgiftsdirektoratet av 21. desember 2015 fremkommer det at avgiften var planlagt innført 1. april 2016.

I Stortingsvedtaket er avgiften avgrenset til «ervervsmessig flyging fra norske lufthavner» og satsen var kr 80 pr. passasjer. Det er også vedtatt at det gis fritak for avgift på flyging av: «luftbefordrerens ansatte på tjenestereise», «barn under to år» samt «transitt- og transferpassasjerer».

Nærmere regler ble fastsatt i forskrift. Toll- og avgiftsdirektoratet sendte 21. desember 2015 forslag til forskrift på høring med høringsfrist 21. februar 2016. Ansvaret for høringen ble flyttet over til Skatteetaten, hvor høringsbrevet , høringsnotat og høringsliste forelå. Fram mot iverksetting av avgiften 1. april 2016 vurderte Finansdepartementet forholdene rundt avgiften nærmere og så nærmere på detaljutformingen i lys av innspillene i høringsrunden.

## Om avgiften
Det er flyselskapet som er avgiftspliktig. De som bytter fly på norsk flyplass mellom to selskaper, må betale avgift til begge flyselskaper.

Fra 2016 til 2019 var avgiften kr 80 pr. passasjer. I 2019 ble avgiften endret til kr 75 for passasjerer med sluttdestinasjon innenriks og Europa og kr 200 for passasjerer med sluttdestinasjon utenfor Europa. I tillegg kommer moms på avgiften.

Under koronaviruspandemien foreslo Erna Solbergs regjering i 2020 at flypassasjeravgiften ble midlertidig fjernet. Dette ble vedtatt av Stortinget med tilbakevirkende kraft fra 1. januar 2020 og med virkning til og med 31. oktober 2020.

Tabell med flyseteavgift innkrevd pr. år. Tall er regnskapstall hentet fra statsbudjettet 2019 – 2021, der det oppgis eksakt beløp innkrevet for tidligere år 2017 – 2019 i kapittel 4.

* Innkrevd flyseteavgift 2017: kr 1813 millioner.
* Innkrevd flyseteavgift 2018: kr 1871 millioner.
* Innkrevd flyseteavgift 2019: kr 1947 millioner.

Flyseteavgift betales i stor grad av flyselskapene selv, da de i liten grad har lykkes med å øke billettprisene tilsvarende. Avgiften har særlig rammet lavprisselskap som Norwegian, da de på grunn av lavere priser har mindre fortjeneste pr. billett. Økt avgift på langdistanse rammet også Norwegian relativt mer enn konkurrentene på grunn av flere direktefly ut fra Norge til USA og Asia.

## Konsekvenser
Ifølge NHO Luftfart vil 5 – 6000 arbeidsplasser være truet fordi lønnsomheten til distriktene er så lav at de kan måtte legge ned flyruter. Flyplassjef på Rygge Pål F. Tandberg hevdet i 2015 at Moss lufthavn, Rygge måtte avvikles i 2016 hvis avgiften ble innført, fordi innføringen ville føre til at lavprisselskapet Ryanair i så fall ville legge ned sin base på flyplassen. Tandberg hevdet videre at 1000 arbeidspasser da ville forsvinne i Østfold. Ryanairs kommersielle direktør, David O'Brien bekreftet til NRK i desember 2015 at selskapet aktet å legge ned sin base på Rygge hvis flypassasjer&shy;avgiften ble innført. Det ble senere sådd tvil om hvorvidt flyseteavgiften var den egentlige grunnen til at Ryanair la ned basen sin på Rygge. Fagforbundet Parat anslo at Ryanairs kostnader i Norge ville øke med 30 til 40 prosent dersom lavprisselskapet tapte en arbeidsrettssak som skulle behandles i Høyesterett i september 2016. Saken handlet om den italienske flyvertinnen Alessandra Cocca, som var ansatt i et bemanningsselskap og leid ut til Ryanair med base på Rygge. Hun ble oppsagt i 2013. Parat, med LO som partshjelp, saksøkte Ryanair fordi de mente oppsigelsen var ugyldig etter norsk lov. Ryanair på sin side mener Cocca var ansatt i Irland. Borgarting lagmannsrett ga flyvertinnen medhold i at hun var beskyttet av norsk lovgivning, men Ryanair anket dommen. Høyesterett skulle deretter avgjøre hvilket lands lover som skulle legges til grunn i denne typen saker.

Av de Ryanair-rutene som ble lagt ned med base på Rygge sivile lufthavn, gikk ti fra andre flyplasser: to fra Gardermoen og åtte fra Sandefjord lufthavn, Torp.

Tall fra NAV viste at det reelt sett var 65 som hadde mistet jobben etter at Rygge ble nedlagt.

## Flypassasjeravgift i andre land

### Sverige
Sveriges regjering innførte *skatt* på flyreiser 1. april 2018. Beløpene var i 2025 77 SEK pr. enkeltreise innenfor Europa, 315 SEK på reiser opp til 6000&nbsp;km, og SEK 517 på lengre ruter. Det nærmeste punktet per land brukes, slik at hele USA teller som under 6000 km (Maine er 5500 km fra Stockholm).
Som en del av ei stimuleringspakke for industrien vil flyskatten bli fjerna fra 1. juli 2025.

### Tyskland
I Tyskland er det en flyskatt (Luftverkehrsteuer eller Luftverkehrabgabe) på 12,88 euro i Europa, 32,62 euro for mellomdistansefly og 58,73 euro på langdistanse.

## Litteratur
*
*
*
* Besøkt 16. februar 2021.
*
*

*

*

*

*

*
*

## Referanser