Ivar Giæver

**Ivar Giæver** (1929–2025) var en norskfødt amerikansk fysiker som mottok nobelprisen i fysikk i 1973. Han vokste opp i Norge og flyttet til Canada i 1954 og deretter til USA. og ble senere amerikansk statsborger. Han var æresdoktor ved NTNU og medlem av Klimarealistenes vitenskapelige råd.

## Oppvekst
Han vokste opp på Lena i Østre Toten hvor hans foreldre, apoteker John Aasberg Giæver (1904–1970) og farmasøyt Gudrun Margrete Skaarud (1902–1999) bosatte seg i 1929 etter å ha flyttet fra Bergen kort tid etter at han ble født.

## Karriere
Han tok examen artium på reallinjen ved Hamar Katedralskole i 1947 og arbeidet deretter i et år som praktikant på Raufoss Ammunisjonsfabrikker. Han studerte ved maskinlinjen ved NTH (nå: Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet) og ble uteksaminert som sivilingeniør i 1952. Etter å ha fullført førstegangstjenesten i 1953, arbeidet han i et år ved Patentstyret i Oslo. 

Han emigrerte til Canada i 1954 og arbeidet i en kort periode som assistent for en arkitekt som var tilknyttet det avanserte ingeniørprogrammet ved den kanadiske avdelingen av General Electric i Peterborough, Ontario. I 1956 dro han til USA for videre opplæring i selskapet, der han fullførte General Electrics ingeniørkurs A, B og C. I 1958 ble han ansatt ved General Electrics forsknings- og utviklingssenter hvor han arbeidet til 1988. I 1958 begynte han også å studere fysikk ved Rensselaer Polytechnic Institute (RPI) i Troy, New York. I 1964 tok han doktorgraden i teoretisk fysikk ved RPI, og ble samme år amerikansk statsborger. Han ble også professor ved Rensselaer da han forlot General Electric i 1988.

## Forskning
I begynnelsen av perioden i General Electric fokuserte Giæver på elektron-tunnelering gjennom tynne, isolerende filmer mellom metall som fungerte som superledere, d.v.s. en materialtilstand der elektrisk motstand i metall går helt til null. I løpet av en uke i 1961 gjennomførte han et av fysikkhistoriens mest berømte og banebrytende eksperiment som han fikk Nobelprisen i fysikk for i 1973.

I 1965 fikk han Oliver E. Buckley-prisen av American Physical Society for banebrytende arbeid med å kombinere tunnelering og superledere. I 1969 fikk han et Guggenheim fellowship og studerte deretter biofysikk i et år i Cambridge i England, der han studerte hvordan proteinmolekyler oppfører seg på faste overflater. Dette forskningsarbeidet førte til at han i 1973 ble Coolidge fellow ved General Electric. I 1973 mottok han Nobelprisen i fysikk, sammen med Leo Esaki og Brian Josephson, for sin påvisning av tunnelering av elektroner gjennom isolerende barrierer i superledere, et funn med stor betydning for forskning og teknologi. I 1974 ble han tildelt Zworkin-prisen av National Academy of Engineering. Han ble også utnevnt som professor ved Universitetet i Oslo, sponset av Statoil, der han en periode gjesteforeleste hver sommer.

Fra 1970-årene viet han seg til biofysikk og utviklet metoder for å studere celler elektrisk. Han var medgründer av foretaket Applied Bio Physics i 1991. Noe av det siste han forsket på, var bevegelsene til pattedyrceller i vevkultur, ved å gro både normale celler og kreftceller på små elektroder. 

Han var medlem av Institute of Electrical and Electronics Engineers og Biophysical Society og var *[[Fellow]]* av American Physical Society.

## Klimaskepsis
Giæver var tidlig skeptisk til budskapet om menneskeskapte klimaendringer. I 2011 meldte han seg ut av *American Physical Society* som han mente gikk mot grunnleggende vitenskapelige prinsipper i sin støtte til FNs klimapanel. Han var også *Fellow* ved The Heartland Institute, en privatfinansiert amerikansk tankesmie som blant annet stiller seg tvilende til påstandene om at menneskelige CO2-utslipp forårsaker dramatiske klimaendringer.  Han var også medlem av Klimarealistenes vitenskapelige råd. Klimarealistene mener at klimaendringene i hovedsak skyldes naturlige variasjoner.

## Utmerkelser
I 1985 ble Giæver utnevnt til æresdoktor ved Norges tekniske høgskole, (senere integrert i NTNU). Han ble i 2010 tildelt Det Norske Videnskaps-Akademis forskningspris Gunnerusmedaljen.

## Familie
Ivar Giæver giftet seg i 1952 med Inger Skramstad (1929–2023). De fikk fire barn: John Giæver, Anne Kari Giæver, Guri Nina Giæver og Trine Giæver. Ivar Giæver og Inger Giæver bodde i byen Schenectady i delstaten New York. Begge er gravlagt på Hoff kirkegård på Østre Toten. 

## Vitenskapelige utgivelser
* 
* 
* 

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
*  Ivar Giaevers hjemmeside

*  Video av intervju med Ivar Giaever fra 2004
*  Biografi og bibliografiske ressurser, fra Office of Scientific and Technical Information, United States Department of Energy