open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Binominal

**Binominal** (latin - «dobbelt navn») er den spesielle formen arter skal navngis innenfor den biologiske nomenklaturen. Alle arter har et dobbeltnavn, der slekt og artsepitet alltid oppgis. For eksempel heter røyskatt *Mustela erminea*, der *Mustela* er røyskattslekten og *erminea* er arten. Slekten dekker alle arter som er bygget stort sett likt med bare størrelse eller farge som forskjell. I Norge er det fire arter av *Mustela*, for uten røyskatt er det snømus - *Mustela nivalis*, ilder - *Mustela putorius* og mink - *Mustela *(*Neovison*)* vison*.

Binominalnavnet skal skrives i *kursiv*. Dersom en tekst står i kursiv, skal binominalnavnet stå i normal skift. Etter gjeldende nomenklatur skal slektsnavnet alltid skrives med stor forbokstav, både når det står alene og som del av et binominal, mens artsepitetet skrives med små bokstaver.

Der mange arter av samme slekt skal navngis etter hverandre, eller i tekster der et fåtall arter navngis flere ganger (som over), er det tillatt å forkorte slektsleddet til bare forbokstaven. Dette må bare gjøres der det ikke er noen fare for sammenblanding, og så lenge det fulle binominalnavnet har vært skrevet fullt ut tidligere i teksten slik at det ikke er noen tvil om hvilken art som beskrives. For røyskattslekten vil lista med norske arter gjerne bli skrevet som *Mustela erminea*, *M. nivalis*, *M. putorius* og *M. vison*. For enkelte arter er det forkortede binominalnavnet så vanlig at det brukes som populærnavn, slik som *T. rex* for *[[Tyrannosaurus rex]]*.

Binominalsystemet ble grunnlagt av Carl von Linné og brukes for å navngi alle dyr, planter, sopp, protister og bakterier.

## Referanser
Storelva (Evenes og Skånland)

**Storelva** er ei elv i Evenes kommune i Nordland og Tjeldsund kommune i Troms. Elva er  lang, og har et nedbørfelt på 

Elva har utspring i de skogkledte liene sørvest for Butoppen, nord for Trøsemarka i Tjeldsund, og renner i sørlig retning gjennom Trøsemarka. Ved Kvitfors mottar den de to sideelvene Øverelva og Kvitforselva, begge fra øst. Kvitforselva er lengre enn Storelva og anses derfor som Tårstadvassdragets fjerneste utspring. Sør for Kvitfors fortsetter elva mot sørvest og danner grensa mellom Troms og Nordland fylker. På hver sin side av de nederste delene av elva ligger henholdsvis Myrvatn naturreservat i Tjeldsund og Sommervatnet naturreservat i Evenes. En halv kilometer før munningen forlater elva fylkesgrensa og renner mot sør til den munner ut i nordenden av Nordvatnet i Evenes.

## Referanser
Blue Line International

**Blue Line International** er et kroatiskbasert internationalt maritimt selskap. Det handler med transport av passasjerer og kjøretøy mellom Kroatia og Italia. Blue Line International ble grunnlagt i 1993. Deres første passasjerskip MS «Kraljica mira» seilte til Italia som humanitær hjelp med flyktninger. «Kraljica mira» seilte da under flagget til SEM Maritime Company (SMC). I 1997 ble passasjerskipet «Split 1700» tilsluttet det samme selskapet. I 2003 erstattet Blue Line International SMC som utøver av fergetransporten mellom Italia og Kroatia.
Selskapets største skip, MV «Ancona», ble kjøpt i 2003. Hun ble siden seilt på  Blue Lines  regulære ruter inntil 2010. 

MS «Regina della Pace» ble seilt mellom Ancona og Hvar, Ancona og Vis og Ancona og Split i perioden 2010-2017.

## Eksterne lenker
*
Liste over land etter HDI (1990)

**HDI** (**Human Development Index**) er et mål på hvor godt visse sosiale og politiske sider ved enkeltland er utviklet. Fra 1990 er den blitt brukt i FNs årlige rapport Human Development Report. HDI angis på en skala fra 0 til 1, hvor 1 er best.

## Høyt utviklet

## Medium utvikling

## Lav utvikling

## Kilder
*Human Development Report (1990)
Trøsemarka

**Trøsemarka** (nordsamisk: *Vuopmegeahči*) er ei bygd i Tjeldsund kommune i Troms. Den ligger rundt ti kilometer øst for Evenskjer. Fv116 går gjennom bygda.

## Referanser
Øvre Ullern terrasse (Oslo)

**Øvre Ullern terrasse** (1–79, 2–90) er en vei i Ullernåsen i bydel Ullern i Oslo. Den går nordøstover fra Hoffsjef Løvenskiolds vei og ender som blindvei et stykke forbi Østbakken.

Veien fikk navn i 1936 etter Øvre Ullern gård.

Bebyggelsen i nr. 26–90 og 37–79 går for å være Oslos første terrassehus. Bygningene ble tegnet av Anne-Tine og Mogens Friis og oppført av Selvaagbygg i 1963–64.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Øvre Stabburvei (Oslo)

**Øvre Stabburvei** (9, 14–18C) er en vei på Tåsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Maridalsveien ned mot Rolf Wickstrøms vei (Ring 3 over Tåsentunnelen).

Veien var tidligere en del av Stabburveien, som er delt i Øvre og Nedre Stabburvei. Den fikk sitt nåværende navn i 1986 etter stabburet på gården Nygård (gnr./bnr. 58/221).

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Øvre Smestadvei (Oslo)

**Øvre Smestadvei** (1–53B, 2A–58B) er en vei på Makrellbekken i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Sørkedalsveien ved Makrellbekken stasjon. I området rundt Holmen stasjon deler veien seg i parallelle løp.

Veien fikk navn i 1930 etter gården Øvre Smestad.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Økern torgvei (Oslo)

**Økern torgvei** (1–51, 4–100) er en vei på Økern i bydel Bjerke i Oslo. Den går nordover fra en rundkjøring ved Ulvenveien og langs østsiden av Økern torg. I nord ender veien i en snuplass ved Refstad skole.

Navnet ble vedtatt i 1962.

I nr. 5-9 er ti OBOS-blokker i Torgveien borettslag. Nr. 13 er tilholdssted for Skinnsenteret, mens Gartnerhallen var i nr. 30. Refstad skole (tidl. Løren skole) har adresse Økern torgvei 40, mens Løren skole er i nr. 4 (tidl. Ulvenveien 62).

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Sollerudveien (Oslo)

**Sollerudveien** (1A–41J, 2A–54) er en vei på Sollerud i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Lilleakerveien til Vækerøveien.

Veien fikk navn i 1917 etter Sollerud gård. Den har villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Hamadryas

**Hamadryas** var en nymfe og mor til Hamadryadene i gresk mytologi, og navnet har vært brukt flere ganger i biologisk nomenklatur:

;Slekter
* Hamadryas (sommerfugl), en slekt av søramerikanske sommerfugler
* Hamadryas (plante), en slekt i soleiefamilien

;Artsnavn
* Kappebavian, *Papio hamadryas*

;Forkastede vitenskapelige navn
* Et foreslått (men avvist) slektsnavn for kongekobra, en slange.
* Som et junior-synonymt slektsnavn for Tellervini, en liten gruppe flikvinger (sommerfugler)
* Som et junior-synonymt slektsnavn for Uglesommerfugler, slekten *Caligo*, en gruppe sommerfugler med store «øyne» på vingene 
* Som et junior-synonymt slektsnavn for en foreslått egen slekt for *[[Euclemensia woodiella]]*, en sjelden nattsvermer som lever i Storbritannia
* Som et junior-synonymt artsnavn for en lungesneglen *[[Bulimus eurystomus]]*
Ingiertunnelen

**Ingiertunnelen** er en veitunnel i Nordre Follo kommune i Akershus. Tunnelen er en del av fylkesvei 127. Den er 200 meter lang og går forbi Ingieråsen skole i Kolbotn. Tunnelen åpnet i 2014.

## Se også
* Veitunneler i Norge
* Liste over veitunneler i Norge

## Referanser
Anna Grostøl

**Anna Grostøl** (født 30. april 1894 i Farsund, død 4. januar 1962 i Borre) var en norsk lærer og folkelivsgransker fra Lista i Vest-Agder. Hun brukte store deler av sitt liv til å samle kunnskap og dokumentasjon om gamle husflid- og håndverksteknikker og arbeidsformer fra hele landet, fra Vest-Agder i sør til Finnmark i nord. 

1915 tok Anna Grostøl eksamen ved Kristiansand lærerskole, og fram til 1920 var hun lærerinne, først i Gjerstad i Aust-Agder, deretter i Vennesla i Vest-Agder. I 1920-årene var hun lærer i Land i Oppland. Hun utvidet stadig sin kompetanse med tegnekurs, husmorskole, vevkurs, undervisning ved Kvinnelig industriskole i Oslo og lærerhøyskolen.

## Folkelivsgransker

På 1930- og 1940-tallet dro Grostøl hvert år på innsamlingsreiser ulike steder i landet. Vest-Agder fylke ble spesielt godt besøkt. Arbeidet hennes var mangfoldig, med foto, film og tekstilprøver og annet som viser arbeid og håndverk knyttet til eldre naturalhushold på norske bygder. 

Sprang, tægerarbeid og greneveving var noen av de teknikkene Anna Grostøl dokumenterte. 

Etter at Anna Grostøl døde, ble samlingene hennes systematisert av familiemedlemmer og gitt til Det Norske Videnskaps-Akademi. Samlingen ble i 1976 overført til Norsk Folkemuseum, og benevnes Anna Grostøls samlinger. Denne samlingen består blant annet av et ca. 1400 siders upublisert manuskript som dokumenterer mange ulike kulturhistoriske temaer, i tillegg til rundt 1500 fotografier, etnografiske filmer og et stort arkiv med tekstilprøver. Mye av den fotografiske dokumentasjonen er i dag tilgjengelig via  Norsk Folkemuseums hjemmesider og DigitaltMuseum. 

## Forfatterskap
* 1918 Sprang. Ein handarbeidsteknikk som er gløymd. (For Bygd og By 1918. s. 152 - 153.)
* 1921 Gamle norske kniplingar Sprang - Bregding. (For Bygd og By 1921)
* 1932 Sprang - med arbeidsteikningar. Olaf Norlis forlag 1932. Tanum-Nordli 1977.
* 1945 Norsk bygdetekstil. Norsk Tidend 7. februar 1945.
* 1946 Bygdeklede i Vest-Agder. 
* 1947 Litt om kvinne-bunad i Vest-Agder
* 1950 Grenevev. Nordens Husflidsforbund.  
* 1955 Heime-yrke. Utgitt av Vest-Agder fylke. 
 
## Referanser


## Litteratur
* Torbjørg Gauslaa: Anna Grostøl på Lista. Litt om granskingsarbeidet hennar - 1920-1950-talet Vyrke og arbeidsteknikkar frå naturhushaldet. Raufos [1989?]. Bokhylla.no

## Eksterne lenker
* 
* Anna Grostøls fotografier på DigitaltMuseum
* Anna Grostøls film om greneveving, del I
* Anna Grostøls film om greneveving, del II
* Anna Grostøl: 6 filmstubber
* Anna Grostøl: Spinning på håndtein
* Fjotlandsrosas omtale av Anna Grostøl
Hamadryas (plante)

***Hamadryas*** er en slekt i soleiefamilien som finnes i sørlige Sør-Amerika. Følgende arter er nevnt av Wikispecies:
* *H. argentea*
* *H. delfini*
* *H. kingii*
* *H. magellanica*
* *H. paniculata*
* *H. sempervivoides*
* *H. tomentosa*

En beskrivelse av slekten fins på Alpine garden societys nettsider. Navnet *[[Hamadryas (sommerfugl)|Hamadryas]]* brukes også om en slekt av sommerfugler og inngår som artsnavnet i det vitenskapelige navnet for kappebavian, noe som gjør det til et *[[parahomeonym]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
PhyloCode

**PhyloCode**, *International Code of Phylogenetic Nomenclature*, er ett forslag til regleverk for fylogenetisk nomenklatur.

## Historikk
*PhyloCode* ble første gang lagt fram som et forslag av Jacques Gauthier, kollegaen Kevin de Quieroz og botanikeren Philip Cantino 2000, etter at deres forslag om å gå bort fra tradisjonell hierarkisk systematikk ble avvist av to representanter fra International Code of Zoological Nomenclature De tre startet foreningen International Society for Phylogenetic Nomenclature (ISPN) med sikte på å lage et alternativt nomenklaturreglement.

## Konsept
Ideen bak PhyloCode er at den fylogenetiske nomenklaturen ska reguleres gjennom regler som bestemmer hvilke navn og definisjoner som ska anses som etablerte, og hvilke av dem som skal være homonymer eller synonymer, og hvilken bruk av synonymer eller homonymer som ska anses å være aksepterbare.

## Mottakelse
PhyloCode var på begynnelsen av 2000-tallet et mye omtalt og omdiskutert fenomen. Mange taksonomer stilte seg svært kritiske, mens en del fylogenetikere var ivrige tilhengere. Selv om PhyloCode ble påbegynt og ISPN ble grunnlagt på 199-tallet, er antall tilhengere av å inføre PhyloCode fortsatt begrenset. Den offentlige publikasjonen av Phylocode, sammen med *Phylonyms* var i 2020. Interessen for å publisere under PhyloCode dabbet imidlertid av på 2010-tallet, og det er usikkert om publiseringen av PhyloNymes vil få noen videre betydning.

## Referanser
Hakadalsveien (Oslo)

**Hakadalsveien** er et veinavn i Oslo som er i begrenset bruk. I det fysiske landskapet er en del av Greveveien skiltet som Hakadalsveien nordøstover fra der denne tar av fra kjøreveien ved overgangen til Sandermosveien. Navnebruken varierer noe i kartverk og litteratur, og synes til dels brukt synonymt med Greveveien.

Veien er oppført på Oslo kommunes bydelsoversikt med ett veinummer: 812. Dette er en plass ved nordbredden av Søndre Movann. Samme adresse ble frem til ultimo 2013 brukt for Lørenskogen gård, som nå har adresse knyttet til Olaf Lørenskogens vei.

## Fotnoter og referanser


## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Kristian Wikborg Wiese

**Kristian Wikborg Wiese** (født 1986 i Oslo) er en norsk forfatter, litteraturanmelder og redaktør i det skjønnlitterære magasinet *La Granada*.

Wiese er oppvokst i Oslo, og har en bachelorgrad i Creative Writing fra Roehampton University i London.

I 2010 startet han tidsskriftet *La Granada*, sammen med Adrian G. Waldenstrøm og Jens Johan Tandberg, et magasin som hovedsakelig publiserer skjønnlitterære tekster.

Han debuterte som forfatter i 2014 med romanen *Avtrykk*. Boken er et etterspill etter en tragedie som omhandler sykdom, utenforskap og kunstnerdrømmen. Handlingen utspiller seg på en institusjon, på Oslo vest og i London.

Wiese er også fast lyrikkanmelder i Dagsavisen.

## Bibliografi
* 4 dikt i *Gruppe 11*. Skjønnlitterær antologi. Kolon Forlag (2011)
* *Avtrykk*, Vigmostad & Bjørke (2014)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Presentasjon på Vigmostad og Bjørkes nettsider
* Presentasjon på Kolon Forlags nettsider
Lorenz Juhl Vogt

**Lorenz Juhl Vogt** (født 28. april 1825 i Kristiania, død 3. juni 1901 i Sandefjord) var en norsk embedsmann, forfatter og stortingsmann, sønn av David Vogt. 

Han ble student i 1844 og cand.jur. i 1849. Etter en lengre utenlandsreise arbeidet han i to år på byfogdkontoret hos faren i Moss. Fra 1853 var han ansatt i Finansdepartementet, først som kopist, fra 1858 som byråsjef. I 1865 ble han tollinspektør i Fredrikshald, en stilling han hadde til 1901, kort tid før han døde.

I hjembyen Fredrikshald engasjerte han seg i lokalpolitikken og var medlem av bystyret fra 1868 til 1884. Han var ordfører i åtte år.

Vogt representerte Fredrikshald på Stortinget i 1874–1876 og 1877–1879. I begge treåsperiodene var han medlem av tollkomiteen, i den siste også av Lagtinget. Allerede i 1858 hadde han vært medlem av en kongelig kommisjon om revisjon av tolltariffene, ni år senere var han formann i tollovskommisjonen av 1867. Senere var han medlem av tolltariffkommisjonen av 1874 og utskipingskommisjonen av 1878. I 1889 var han med i den svensk-norske mellomrikslov-komiteen; han var leder for den norske avdelingen av komiteen.

I tillegg til sin øvrige virksomhet skrev han historiske avhandlinger om norsk trelasthandel og om vikingene i Irland.

## Bibliografi – utvalg
* *Frihandelens Fremgang og Seir i Storbritannien og Irland* (1864)
* *Den norske arbeiders beskatning og forbrug* (1877)
* *Udskibningsrettens Udvikling i Norge* (1880)
* *Dublin som norsk By, fra vort ældste Kjøbstadsliv : historisk Fremstilling* (1896)

## Utmerkelser
Vogt var kommandør av St. Olavs Orden.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Heggelibakken (Oslo)

**Heggelibakken** (1–101, 2–64F) er en vei på Heggeli i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Sørkedalsveien til Holmenveien ved Lille Vinderen. En god del av veien er gangvei parallelt med Viggo Hansteens vei (Ring 3), og det er stengt for gjennomkjøring til Holmenveien.

Før 1996 var dette øvre del av Heggeliveien. Da Røabanen og Kolsåsbanen ble lagt om til metrostandard, kom det imidlertid et fysisk skille ved Sørkedalsveien. Denne delen av veien fikk da nytt navn, samtidig som den ble forlenget langs Ringveien. Navnet er uansett etter den tidligere husmannsplassen Heggeli (gnr./bnr. 32/28, Heggeliveien 51).

Heggeli forretninger ved Sørkedalsveien, som tidligere hadde adresse Heggeligveien 54, er i nr. 2. For øvrig har veien overveiende villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Heggeliveien (Oslo)

**Heggeliveien** (21–53, 30A–52) er en vei på Heggeli i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Nordre Skøyen gård til Sørkedalsveien. Før 1996 ble navnet brukt om veien videre på den andre siden av Sørkedalsveien. Veien ble imidlertid fysisk delt i to ved Sørkedalsveien da Røabanenog Kolsåsbanen (som har felles trasé her) ble lagt om til metrostandard. Den nordøstre delen fikk da navnet Heggelibakken.

Veien fikk navn i 1917 etter den tidligere husmannsplassen Heggeli (gnr./bnr. 32/28). Nummereringen bærer preg av at veien er delt, idet de gamle veinumrene er beholdt.

Nordre Skøyen er i nr. 31 og Heggeli i nr. 51. Veien har ellers villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Divisjon (botanikk)

**Divisjon** er en systematisk kategori brukt i botanikken, og tilsvarer Rekke i zoologi. Begrepet brukes også innenfor mykologien (sopp), på en del alger og har vært brukt om bakterier.

En divisjon omfatter flere klasser, og flere divisjoner sammenfattes som et rike. Den latinske betegnelse er *divisio*. Divisjon brukes for å gruppere planter og sopp på øverste taksonomisk nivå. Det vitenskapelige navnet for en divisjon får navn ved at roten på typusslektens navn får endelsen -phyta (for alger og landplanter) eller -mycota (for sopper). De tilsvarende endelsene for underrekker er -phytina og -mycotina.

## Divisjoner av planter
I tradisjonell botanisk klassifikasjon har dette nivået vært brukt for de mest omfattende gruppene man ønsker å dele inn plantene i. I tabellen under gis et eksempel som opphøyer i alt 10 grupper til divisjoner . Dette er flere enn mange andre forfattere gjerne har brukt. En vanlig gruppering har vært fire divisjoner: Moser, karsporeplanter, nakenfrøete og blomsterplanter (eventuelt kan de to siste inkluderes i en divsjon; frøplanter). 

## Divisjoner av sopp
Indelingen av sopp er svært usikker. Flere av divisjonene er trolig parafyletiske, og en, Deuteromycota, er sannsynligvis er et oppsamlingstaxon).

## Kritikk av kategoriske betegnelser
Som hos andre kategorier (med unntak av arten) er det et rent tradisjons- og skjønnsspørsmål hvilken gruppe man velger å kalle divisjon. I fylogenetikk er organismenes slektskap eller stamtre viktigere enn av kategorier, og i fylogenetisk nomenklatur brukes ikke kategorier som divisjon i det hele tatt.

## Referanser
Korrekturtegn

**Korrekturtegn** er standardiserte tegn for rettelser i et korrekturavtrykk.

* Korrekturtegn er i Norge standardisert etter .
* EUs publikasjonskontor har anbefalt et sett av korrekturtegn.

Alle feil som skal rettes, og forandringer som skal gjøres, anmerkes med et korrekturtegn på vedkommende sted i teksten. Korrekturtegnet gjentas deretter i margen på en av sidene rett ut for linjen. Hvor rettelsen ikke umiddelbart fremgår av korrekturtegnet, settes den ved siden av tegnet i margen. Det er en ufravikelig regel at enhver rettelse skal anmerkes ved korrekturtegn både i tekst og marg.

## Referanser
Heiasvingen (Oslo)

**Heiasvingen** (1A–41, 2–34) er en vei på Holtet i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei på østsiden av Kongsveien parallelt med Ekebergbanen. Selv om veien i prinsippet ender i en snuplass, er det forbindelse ut til Kongsveien igjen lenger sørøst.

Veien fikk navn i 1952 etter eiendommen Heia (Kongsveien 86).

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Heimlibakken (Oslo)

**Heimlibakken** (1–11, 4–22) er en vei på Ormøya i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørvestover fra Ormsundveien mot Arkitekt Steckmests vei.

Veien fikk navn i 1926 etter sommerstedet *Heimli* (Singasteinveien 5). Denne eiendommen sammen med eiendommene *Odden* (Heimlibakken 1) og *Lilleborg* (Heimlibakken 11) er regulert til friareal. Komponisten Agathe Backer Grøndahl bodde i sin tid på Odden, og det står en byste av henne (laget av Nina Sundbye i 1991) ved Lilleborg.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Hellerudfaret (Oslo)

**Hellerudfaret** (1–35, 2A–30) er en vei på Trasop i bydel Østensjø i Oslo. Den går sørøstover fra Vetlandsveien og krysser Hellerudveien før den ender i denne igjen på østsiden.

Veien fikk navn i 1933 etter Nordre Hellerud gård.

Veien har bl.a. tomannsboliger oppført 1948–49 i Nordre Hellerud borettslag og firemannsboliger oppført i 1955–56 i Østmarka borettslag, begge OBOS.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Hellerudgrenda (Oslo)

**Hellerudgrenda** (1–133, 2A–104D) er en vei på  Hellerud i bydel Alna i Oslo. Den begynner og slutter i Rundtjernveien. Det meste av veien er gangvei med kjørebegrensninger. For øvrig er det adgang til garasjeanlegg.

Veien fikk navn i 1985 etter Nordre Hellerud gård.

Veien har rekkehusbebyggelse i Hellerudtoppen borettslag (innflyttet 1985 og 1986).

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Hellerud gårdsvei (Oslo)

**Hellerud gårdsvei** (1–29, 8–28) er en vei på Hellerud i bydel Alna i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Stordamveien.

Navnet ble tidligere brukt om gårdsveien til Hellerud fra Tvetenveien, men har vært brukt om nåværende veistykke siden 1991.

Veien har lavblokker med selveierleiligheter.

## Kilder
* Oslo byleksikon: Hellerud gårdsvei

## Eksterne lenker
*
Hellerud terrasse (Oslo)

**Hellerud terrasse** (1A–15, 2–18) er en vei på Hellerud i bydel Alna i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Rundtjernveien.

Navnet ble vedtatt i 1968. Veien har rekkehusbebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Hellerudstubben (Oslo)

**Hellerudstubben** (2A–60B; ingen oddetallsadresser) er en vei på Tveita / Hellerud i bydel Alna i Oslo. Det er en blindvei på vestsiden av Tvetenveien i Tveita bedriftsområde. Navnet ble vedtatt i 2003.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Ruscus

* *[[Ruscus aculeatus]]*
* *[[Ruscus colchicus]]*
* *[[Ruscus hypoglossum]]*
* *[[Ruscus hypophyllum]]*
* *[[Ruscus hyrcanus]]*
* *[[Ruscus streptophyllus]]*	

***Ruscus*** er en slekt i aspargesfamilien. Den tilhørte tidligere familien Ruscaceae og i eldre systematikk den store liljefamilien.

De er eviggrønne halvbusker med jordstengel. Stenglene er opprette og ettårige og har *fylloklader*, som er flate grener som minner om blader. De egentlige bladene er små, nålelignende og har ikke klorofyll. Blomstene er små og sitter midt på fyllokladene. Frukten er et rødt bær. Noen arter er særbu, mens andre er sambu. 

*Ruscus* vokser i skog og kratt. De sprer seg med jordstenglene og danner tette kjerr. Utbredelsen omfatter Mellom- og Sør-Europa, Makaronesia, Nord-Afrika og Vest-Asia nordover til De britiske øyer og Slovakia og østover til Kaukasia og Nord-Iran.

## Kilder
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Helleveien (Oslo)

**Helleveien** (1A–5, 2A–10) er en vei på Smestad i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Sørkedalsveien ved Smestadkrysset til Østre Holmensvingen. Den delen som er sør for Bernhard Herres vei, er hellelagt gangvei (hvorav navnet, vedtatt i 1947) omgitt av et parkanlegg.

Veien er bebygget med funkisvillaer fra 1930-årene. Ved veien finnes rester av Øvre Smestad gård, som brant i 1914.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Tracks of My Years

***Tracks of My Years*** er det 11. studioalbumet til Bryan Adams som ble gitt ut i 2014.

## Sporliste

# «Any Time at All» (Lennon-McCartney) - 2.34
# «She Knows Me» (Bryan Adams og Jim Vallance) - 3.37
# «I Can't Stop Loving You» (Don Gibson) - 3.39
# «Kiss and Say Goodbye» (Winfred Lovett) - 3.10
# «Lay Lady Lay» (Bob Dylan) 3:34
# «Rock and Roll Music» (Chuck Berry) - 2.34
# «Down on the Corner» (John Fogerty) - 2.39
# «Never My Love» (Don Addrisi og Dick Addrisi) - 3.17
# «Sunny» (Bobby Hebb) - 3.31
# «The Tracks of My Tears» (William "Smokey" Robinson, Jr., Warren Moore og Marvin Tarplin) - 2.56
# «God Only Knows» (Brian Wilson og Tony Asher) 3.30

## Eksterne lenker
*
Hellinga (Oslo)

**Hellinga** (3–21, 2A–20) er en vei på Lambertseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Lambertseterveien til Langbølgen. Stykket mellom Radarveien og over Lambertseterbanen til Skiferveien er gangvei.

Navnet ble vedtatt i 1962.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Hemingveien (Oslo)

**Hemingveien** (1–9, 2–24) er en vei på Holmen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Sturlas vei og nordover mot Holmenkollveien, og ender som blindvei litt sør for sistnevnte. Det er også stengt for gjennomkjøring til Stasjonsveien både nordfra og sørfra.

Veien het Heimdalsveien fra 1931, men fikk sitt nåværende navn i 1952 etter den norrøne sagnskikkelsen Heming.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Hemmestveitbakken (Oslo)

**Hemmestveitbakken** (1–15D, 2–12) er en vei på Montebello i bydel Ullern i Oslo, sør for Husebyskogen. Den går fra et kryss ved Nordheimbakken og Sondrevegen og til Husebybakken.

Veien fikk navn i 1951 etter brødrene Torjus (1861–1930) og Mikkjel Hemmestveit (1863–1957), som var sin tids fremste skiløpere. Også andre veier i området har navn knyttet til skisport.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Jacques Cazotte

**Jacques Cazotte** (født 7. oktober 1719 i Dijon i Frankrike, død 25. september 1792 i Paris) var en fransk forfatter. Det blir sagt om ham at han kunne forutse den franske revolusjon.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Han ble utdannet av jesuittene. Cazotte arbeidet så for det franske marineministerium, og i en alder av 27 år fikk han et offentlig embede på Martinique.
 Der ble han en velhavende mann. Samtidig begynte han å skrive - mest for seg selv. 

I 1757 vendte han tilbake til Dijon, avsluttet sin offentlige tjeneste og trakk seg tilbake til privatlivet. 

### Forfatter
Det var ikke før han kom til Paris i 1760 at han begynte å prøve seg som forfatter for det alminnelige publikum. Cazotte begynte denne sin forfatterkarriere med *Contes orientaux*, en eventyrfortelling i den stil som ble på moret erter Antoine Gallands *[[Tusen og en natt]]*-tolkning. På 1740-tallet gikk han over til parodiske fortellinger og utga i 1742 *Mille et une fadaises, contes à dormir debout*. 

Sitt egentlige rykte grunnla han med et prosaepos *Ollivier* (1762), og med *Le diable amoureux* (1772), som fikk innflytelse på de tyske senromantikerne. Han skrev dikt, fantastiscke historier og en rekke fantastiske orientalske eventyr, *La patte du chat* (Kattepoten, 1741) og humoresker som *Mille et une fadaises, Contes a dormir debout* (1742). 

Med hjelp av den syriske prest Dom Denis Chavis oversatte han til fransk enkelte arabiske legender for eventyrantologien *Le Cabinet des Fées* (1788-1790). I 1772 kom hans fantastiske novelle *Der verliebte Teufel*, som han fire år senere gjennomarbeidet og integrerte i et annet verk. Med dette grunnla Cazotte i Frankrike den nye litterære «fantastique», som langt senere skulle bidra med elementer til Science Fiction, Horror og Fantasy. Karakteristisk for hans nye fortellerstil er fantastiske og tidvis surreale hendelser som trenger inn i den reelleverden, og der det blir opp til leserens egen vurdering hva han skal anse som reelle eller som fortellerstemmens innbilning.

Cazotte sluttet seg i 1775 til de såkalte illuminatene. 

Kort før sin død ble han tilhenger av den martinistisk mystisisme hos Martinez de Pasqually. Den 10. august 1792 ble han arrestert som tilhenger av de monarkisk uinnstilte *martinister* og på grunn av oppdagelsen av enkelte av hans kontrarovlusjonære brev. I en svært kort rettssak ble Cazotte dømt til døden og giljotinert.

## Verker
* *Prophetie de Cazotte* 
* *Ollivier*, 1762.
* *Le Diable amoureux*, 1772.
* *A Thousand and One Follies, and His Most Unlooked-for Lordship*.  Translated by Eric Sutton, with an introduction by Storm Jameson, 1927.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Ørakerfaret (Oslo)

**Ørakerfaret** (1–5; ingen partallsadresser) er en vei på Lilleaker i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Lilleakerveien til Ørakerveien.

Navnet (etter Øraker gård) ble vedtatt i 1952.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Marianne Ackerman

**Marianne Letitia Ackerman** (født 1952 i Belleville i Ontario) er en kanadisk journalist, romanforfatter og dramatiker. 

## Bakgrunn
Marianne Ackerman vokste opp på en gård i Prince Edward County. Hun tok bachelor of arts-graden ved Carleton University i 1976, og studerte deretter fransk språk og kultur ved Sorbonne i Paris i ett år, før hun tok en mastergrad på Universitetet i Toronto i 1980. I 1998 flyttet hun til Avignon i Frankrike, der hun møtte sin senere ektemann Gwyn Campbell. Mens hun bodde i Sør-Frankrike underviste hun i skrivekunst i flere år. Etter noen år bosatte hun seg i Montreal sammen med ektefellen. 

## Kunstnerisk virke
På 1980-tallet arbeidet Ackerman som teateranmelder for den canadiske avisen Montreal Gazette. I 1989 sluttet hun som teateranmelder og startet friteateret THEATRE 1774 sammen med Clare Shapiro. De drev teateret frem til 1998, og satte opp flere av Ackermans nyskrevne stykker.

Ackerman har utgitt flere romaner og noveller, men er mest kjent som dramatiker. I 2020 ga det canadiske forlaget Guernica en samling kalt *Triplex Nervosa Trilogy*, som inneholder Ackermans tre skuespill *Triplex Nervosa*, *Rooftop Eden* og *Famously*.

## Bibliografi

### Romaner
* 2000 *Jump* (McArthur & Company)
*2005 *Matters of Hart* (McArthur & Company)
*2010 *Piers' Desire* (McArthur & Company)
*2014 *Holy Fools + 2 Stories* (Guernica Editions)
*2016 *Mankind and Other Stories of Women* (Guernica Editions)

### Skuespill
* 1998 *Snakeprints*
*1989 *Night Driving*
*1989 *Grande Ideas*
*1989 *Sharansky*
*1992 *Alanienouidet* – medforfatter: Robert Lepage
*1992 *Woman By A Window*
*1993 *L'Affaire Tartuffe, or the Garrison Officers Rehearse Moliere*
*1995 *Sliding in All Directions* (co-writer)
*1995 *Celeste*
*1996 *Blue Valentine*
*2000 *Venus of Dublin*
*2014 *Triplex Nervosa*
*2020 *Triplex Nervosa Trilogy* (samling av tre skuespill)

## Priser

* 1985 Nathan Cohen National Award for Theatre Criticism
* 1988 Nathan Cohen National Award for Theatre Criticism
* 1989 Jurors Award, Quebec Drama Festival, for *Blue Valentine*
* 1988 Best New Play Award, Quebec Drama Festival, for *Snakeprints*
* 1989 King's Theatre New Play Award, for *Grande Ideas*
* 1998 Nominee, Best New Play, Best Anglophone Production, Académie Québécoise du Théâtre, for *Blue Valentine*
* 1995 Best English-Language Production Award, Académie Québécoise du Théâtre, for *Sliding in All Directions*

## Referanser
Ruscus aculeatus

***Ruscus aculeatus*** er en plante i aspargesfamilien.

Den er en opptil én meter høy, eviggrønn halvbusk med jordstengel. Stenglene er opprette og forgrenete og har *fylloklader*, som er flate grener som minner om blader. De egentlige bladene er små, nålelignende og har ikke klorofyll. Planten er særbu. Blomstene er små og sitter midt på fyllokladene. Frukten er et rødt bær som er 12–15&nbsp;mm. Denne arten kan skilles fra andre *[[Ruscus]]* på at fyllokladene har en torn ytterst.

*Ruscus aculeatus* vokser i skog, kratt, steinete steder og garrigue, som regel på skyggefulle steder. Den er utbredt i hele middelhavsområdet og Vest-Europa og finnes nordover til De britiske øyer og Krim. Den blir ofte plantet i hager.

## Galleri

Ruscus aculeatus c.JPG|Vekstform og habitat
Ruscus aculeatus close-up flower 2.JPG|Nærbilde av blomst
Ruscus aculeatus 20090810 3.jpg|Umoden frukt
Costigiola-29.jpg|Moden frukt


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Online Atlas of the British & Irish Flora – ''Ruscus aculeatus'' (Butcher's-broom)
Juan Bregaliano

**Juan Bregaliano** (født 22. november 1911) var en uruguayansk bokser som deltok i de olympiske leker 1936 i Berlin.

## Se også
* Antonio Adipe
* Arquímedes Arrieta
* Alfredo Petrone

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ørakerstien (Oslo)

**Ørakerstien** (1–51, 2–34) er en vei på Lilleaker i bydel Ullern i Oslo. Den går mer eller mindre parallelt med Vækerøveien på vestsiden fra nedenfor Bærumsveien til like over Ullernchausseen.

Veien har navn etter Øraker gård.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Adrian Krainer

**Adrian Krainer** (født 22. november 1992) er en østerriksk snøbrettkjører som konkurrerer i slopestyle. Han representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der han ble nummer 29. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sommerhyll

**Sommerhyll** (*Sambucus ebulus*) er en plante i korsvedfamilien.

Den er en flerårig urt som kan bli opptil to meter høy. Den sprer seg utover med krypende jordstengler. Stenglene er opprette med ulikefinnete blad. Blomstene er hvite med purpur pollenknapper og sitter i 5–16&nbsp;cm brede halvskjermer. Fruktene er svarte og kulerunde. Den vokser i kratt og vegkanter. Arten er utbredt i Sør- og Mellom-Europa, Nord-Afrika og Sørvest-Asia. Den er naturalisert på De britiske øyer og i Danmark og Sør-Sverige. 

Forskjellige deler av planten kan gi forgiftninger.

## Galleri

Sambucus ebulus 001.jpg|Blomster
Évol (Sambucus ebulus), jardí botànic de València.JPG|Bladverk
Sambucus ebulus insects.JPG|Gullbasser og sommerfugler
SambucusEdulus-Ripe.jpg|Bær


## Referanser




## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Kvitforselva

**Kvitforselva** er ei elv i Evenes kommune i Nordland og Tjeldsund kommune i Troms. Den er  lang, og har et nedbørfelt på 

Elva har sitt utspring fra vestsida av Rismålstinden. Den renner først i vestlig retning og renner inn i nordenden av Store Langvatnet. Den fortsetter videre mot sør over Flatlandsmyran, og kalles på denne strekningen Stillelva. Fra sørenden av myrene danner elva fylkesgrensa mellom Nordland og Troms. Like etter danner elva Kvitforsen, som kan ses på lang avstand. Etter fossen renner elva sammen med Storelva, som fotsetter mot sørvest.

Kvitforselva er øverste del av Kvitforsvassdraget, som ble varig vernet mot kraftutbygging i Verneplan II for vassdrag.

## Referanser
Statens jordbruksverk

**Statens jordbruksverk** er en svensk statlig etat som jobber for bærekraftig utvikling av jordbruk, fiskeri, vannbruk og landsbygd, god dyrebeskyttelse, forsvarlig matproduksjon til nytte for svenske konsumenter og konkurransekraftig næringsliv i hele landet. Etaten ble opprettet i 1991 og sorterer under Näringsdepartementet. Hovedkontoret ligger i Jönköping.

Blant arbeidsoppgavene er administrasjon av den felles landbrukspolitikk, utvikling av fiskerinæringen og fisketurismen, overgripende ansvar for distriktsveterinærene, utvikling av smittebeskyttelse og beskyttelse av vekster, sertifisering av frø og kontroll av produsenter og importører av plantevernmidler.

## Eksterne lenker
*
Mogens Jespersen

**Mogens Jespersen** (født  1956 i Thisted, oppvokst i Hadsund) er en dansk politiker, som siden 2014 har vært borgermester i Mariagerfjord kommune for Venstre. Han tok ikke gjenvalg i forbindelse med kommunalvalget i 2025.

## Referanser
Richard Esponda

**Richard Esponda** (født 21. oktober 1969 i Montevideo) er en uruguayansk profesjonell bokser i fluevekt.

Som bokser på det uruguayanske landslaget, tapte han ved teknisk knockout mot Carlos Alfredo Farina. Esponda tok bronse i Chile i 1986 (se Søramerikanske leker). 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Deagol

**Deagol** er en fiktiv skikkelse i J.R.R. Tolkiens fantasiverden Midgard. Hans historie er fortalt i *[[Ringens brorskap]]* første delen av romanen *[[Ringenes Herre]]*. Deagol var en hobbit som levde i et lite hobbitsamfunn i det øvre løpet av Storfloden . Han var i slekt med Smeagol.   

I året 2463 i det tredje tidsverv, fant Deagol Den ene ringen i ei elv, men han ble raskt myrdet av Smeagol som tok ringen.  

I Peter Jackson sin filmatisering av Ringenes herre blir Deagol spilt av skuespilleren Thomas Robins. Scenene hans sammen med Andy Serkis (som spiller rollen som Smeagol/Gollum) skulle opprinnelig være med i Ringenes herre: To tårn men ble flyttet til Ringenes herre: Atter en konge.  

## Eksterne lenker
* Side om Déagol på Tolkien Gateway
Daniel Freitas Rodríguez

**Daniel Freitas Rodríguez** (født 22. november 1965 i Montevideo) er en tidligere uruguayansk profesjonell bokser i lett weltervekt.

Som bokser på det uruguayanske landslaget, tapte han på teknisk knockout mot Ricardo Daniel Silva. Freitas tok bronsemedaljen i Chile i 1986 (se Søramerikanske leker). 

## Se også
* Richard Esponda
* Luis Hugo Méndez Pintos
* Jorge Porley

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hans Svebak

**Hans Pedersen Svebak** (1866–1935) var en norsk emissær, gullsmed og politiker for Avholdspartiet.

## Biografi
Han var sønn av husmann Peder Hansen Egseth og Mortina Pedersdatter i Bjugn. Farbroren Ole Hansen Svebak var lærer i Stjørna. Faren og farbroren kom trolig fra gården Svebakken i Ringebu. Før han fylte ett år, ble gutten satt under farbrorens omsorg, trolig på grunn av fattigdom.

Hans Svebak vokste opp i et sterkt religiøst miljø, og tok tidlig i 20-årene et kurs ved indremisjonens «emissærskole» i Bergen. Svebak var ansatt i Bergen og Nordhordland krets av Det norske lutherske Indremisjonsselskap før han ble ansatt i Trøndelag indremisjonskrets.

I 1895 kom han til Levanger, hvor han giftet seg med Guri Ingebrigtsdatter (født Kregnes), enke etter gullsmed John Andreas Johansen. Svebak tok kurs som gullsmed, og fikk avlagt en slags svenneprøve, men forretningen ble i praksis ledet av tre mestersvenner som Johansen hadde ansatt. Svebak fortsatte sitt engasjement i religiøse organisasjoner som foredragsholder.

Hans Svebak var medlem av Levanger bystyre 1899–1914, fra Otto Christian Hiorths død i mai 1906 og ut året som Levangers ordfører. Svebak ble også valgt til ordfører for årene 1907, 1908 og 1911. I 1908 ble han valgt ved loddtrekning etter stemmelikhet med Peder Martin Bragstad. Som ordfører representerte han Avholdspartiet, som lokalt også ble kalt Velgerpartiet, som i periodene 1908–1910 og 1911–1913 hadde 8 av 20 representanter i bystyret. I 1913 ble han ordfører i representantskapet i Privatbanken i Levanger. Svebak var senere medlem av Trondheim bystyre og varamedlem av formannskapet for Avholdspartiet.

I 1914 flyttet Svebak til Trondheim for å tiltre som kretssekretær i Trøndelag krets av Det Norske Misjonsselskap. Han gikk av med pensjon i 1934.

Han døde etter lengre tids sykdom i sitt hjem på Heimdal i 1935. Etter bisettelsen i Vår Frue kirke i Trondheim ble han begravet på Levanger kirkegård.

## Referanser
Folkets idrettspris

**Folkets idrettspris** er en pris som arrangeres årlig av Dagbladet. Avisen nominerer på slutten av hvert år et antall kandidater blant norske idrettsutøvere og lag samt trenere av norske utøvere eller lag. Den av kandidatene som får flest stemmer vinner prisen. Avstemningen foregår via avisens nettsted, Dagbladet.no.  

Folkets idrettspris har blitt utdelt hvert år siden 1990, da Johann Olav Koss ble den første vinneren. Mestvinnende er Magnus Carlsen, som har vunnet prisen fem ganger og han er også den eneste som har vunnet tre år på rad, i 2012, 2013 og 2014. Dagbladet har siden starten stått som hovedarrangør av avstemningen, men tidligere har Norsk Tipping og radiokanalen P4 vært medarrangører.

Det arrangeres også Folkets idrettspris av lokalaviser, der de respektive avisenes lesere stemmer på lokale idrettsutøvere.  

## Oversikt over prisvinnere

## Galleri

Fil:Johann Olav Koss 1.jpg|Johann Olav Koss, vinner i 1990, 1991 og 1994
Fil:DrilloPortugal.jpg|Norges herrelandslag i fotball, her ved «Drillo», vinner i 1993 og 1998
Fil:Bjørn Dæhlie.jpg|Bjørn Dæhlie, vinner i 1995
Fil:1994 Vebjørn Rodal.JPG|Vebjørn Rodal, vinner i 1996
Fil:Nils Arne Eggen.JPG|Rosenborg Ballklub, her ved Nils Arne Eggen, vinner i 1997
Fil:Marit Breivik Harry Wad 2009 AP.jpg|Norges kvinnelandslag i håndball, her ved Marit Breivik, vinner i 1999 og 2008
Fil:John Arne Riise.JPG|John Arne Riise, vinner i 2001
Fil:Petter Solberg 2006 Rally Australia Dwellingup.jpg|Petter Solberg, vinner i 2002 og 2003
Fil:Andreas Thorkildsen 2008 cropped.jpg|Andreas Thorkildsen vinner i 2004
Fil:ThorHushovd2008.jpg|Thor Hushovd, vinner i 2005 og 2010
Fil:Bjoerndalen cutout.JPG|Ole Einar Bjørndalen, vinner i 2006
Fil:Aksel Lund Svindal Hinterstoder 2011.jpg|Aksel Lund Svindal, vinner i 2007
Fil:MagnusCarlsen12.jpg|Magnus Carlsen, vinner i 2009, 2012, 2013, 2014 og 2016
Fil:Cecilia Brækhus (looking up).jpg|Cecilia Brækhus, vinner i 2011
Fil:Petter Northug - Ski WM 2011.jpg|Petter Northug, vinner i 2015


## Referanser


## Eksterne lenker
* Dagbladet.no med liste over vinnere fra 1990 til 2014
Viking Line

**Viking Line** er et finsk fergeselskap grunnlagt i 1963. Det opererer bilferger mellom Finland, Åland, Sverige og Estland.

## Eksterne lenker
*
Lucien Koch

**Lucien Koch** (født 2. januar 1996) er en sveitsisk snøbrettkjører som konkurrerer i slopestyle. Han representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der han ble nummer 28. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Greneveving

**Greneveving** er en samisk husflidsspesialitet innen *myk duodji*. Veven er en oppstadvev  Oppstadveven var også i bruk innen norsk kultur, og var særlig populær i vikingtiden. Vevtypen har - i alle fall siden 600-tallet - også vært en del av samisk kultur- Den var lett å ta med seg under flytting og lett å sette opp. Men sjøsamene var de viktigste produsentene av grener, og produksjonen var stort sett for salg til flyttsamene, men også til nordmenn.  

En *gren* eller *ratno* på samisk er et stort ullteppe med et karakteristisk mønster. Slike tepper ble brukt som vinterteltduker, som sengetøy og til flere andre formål. De var også salgsvarer, og nevnes i regnskapsbøker fra bergenshandelen. 

Etter andre verdenskrig ble greneveving en viktig samisk husflidsprodukt, særlig i Kåfjord kommune. 

## Litteratur
*Anna Grostøl: Intervjuer og foto fra reiser i Kåfjord 1947-50. Upublisert. I Anna Grostøls samlinger på Norsk Folkemuseum. 
*Marta Hoffman: The Warp-weighted Loom. Studies in the history and technology of an ancient implement. Robin and russ handweavers. 1974
*Marta Hoffman: Greneveving i Manndalen. En levende tradisjon med røtter i forhistorisk tid. Norsk Folkemuseums årbok nr. 26, s. 123-138.
*Samisk språksenter i Kåfjord: Rátno gođđin/Grene veving- 2009(?)

## Eksterne lenker
*Anna Grostøls film om greneveving, del I
*Anna Grostøls film om greneveving, del II
* Anna Grostøls film om greneveving, del III
* Grenevev på Senterfornordligefolk
Samuel Conrad Schwach

**Samuel Conrad Schwach** (født i Stettin, sannsynligvis i 1731, død i Christiania 1781) var en boktrykkersvenn. Det er ikke kjent om han ble utlært i Stettin eller muligens i København.

Han arbeidet i årene 1747–1750 i det kongelige boktrykkeri i København og var svenn i Jens Bergs trykkeri i Christiania en tid rundt 1751. 
Siden arbeidet han blant annet i Paris.

Schwach var boktrykker i Christiania fra 1758 til sin død. Han giftet seg i 1758 med enken etter boktrykker Berg, Jessine Maria Ørbek, født 6. juni 1724.
Han startet utgivelsen av Norges første avis – *[[Norske Intelligenz-Seddeler]]* i 1763.

## Referanser


## Litteratur
* Martin Eide: Schwach og norske intelligenssedler. I: Hans Fredrik Dahl (Red.): En samfunnsmakt blir til. 1660–1880 (bind 1 av 'Norsk presses historie 1660–2010'), Oslo: Universitetsforlaget 2010, s. 103 ff. .
* O. A. Øverland: *Den norske bogtrykkerforening 1884–1909*, Kristiania 1909.

## Eksterne lenker
*
Jorge Porley

**Jorge Eduardo Porley Centena** (født 11. mai 1963 i Montevideo) er en uruguayansk tidligere profesjonell bokser i lett mellomvekt.

Porley var medlem av det uruguayanske landslaget, og bokset for Uruguay under OL i Barcelona 1992. Han tapte kampen mot norske Ole Klemetsen.

## Se også
* Luis Hugo Méndez Pintos
* Daniel Freitas Rodríguez

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Charles Reid

**Charles Reid** (født 12. februar 1990) er en canadisk snøbrettkjører som konkurrerer i slopestyle. Han representerte landet sitt i Vinter-OL 2014 i Sotsji, der han ble nummer 22. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ryō Aono

**Ryō Aono** (født 15. mai 1990) er en japansk snøbrettkjører som konkurrerer i halfpipe. Han representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der han ble nummer 37.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ilkka-Eemeli Laari

**Ilkka-Eemeli Laari** (født 29. mai 1989) er en finsk snøbrettkjører som konkurrerer i halfpipe. Han representerte landet sitt i Vinter-OL 2014 i Sotsji, der han ble nummer 33. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Greg Bretz

**Gregory Bretz** (født 19. desember 1990) er en amerikansk snøbrettkjører som konkurrerer i halfpipe. Han representerte landet sitt under Vinter-OL 2010 i Vancouver og Vinter-OL 2014 i Sotsji, og endte på 12.-plass i begge OL.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vesterelva

**Vesterelva** kan vise til flere elver i Norge:

*Vesterelva (Fredrikstad) – i Fredrikstad kommune i Østfold
*Vesterelva (Namsskogan) – i Namsskogan kommune i Nord-Trøndelag
*Vesterelva (Grane) – i Grane kommune i Nordland
*Vesterelva (Kvæfjord) – i Kvæfjord kommune i Troms
*Vesterelva (Alta) – i Alta kommune i Finnmark
*Vesterelva (Måsøy) – i Måsøy kommune i Finnmark
*Vesterelva (Vardø) – i Vardø kommune i Finnmark
*Vesterelva (Nesseby) – i Nesseby kommune i Finnmark
*Vesterelva – et annet navn på Syltefjordelva i Båtsfjord kommune i Finnmark

## Se også
*Vestelva
*Vesterelv
Jørgen Nordvik

**Jørgen Kornelius Nordvik** (født 28. november 1895, død 21. juli 1977) var en norsk jurist som ble innsatt som riksadvokat av Quisling-regjeringen i 1941.

Før andre verdenskrig arbeidet han som advokat på Lillehammer. Han deltok som vernepliktig offiser i motstanden mot den tyske invasjonen i 1940, blant annet i kamp i nærheten av Høytorp fort. Han hadde vært medlem av Nasjonal Samling siden 1930-årene. I februar 1941 ble han innsatt av Quisling-regjeringen som riksadvokat, et embete han hadde til frigjøringen i mai 1945. Han etterfulgte Haakon Sund (1873–1965), som var blitt avsatt av NS-regjeringen samme år. Ifølge *[[Norsk krigsleksikon]]* førte Nordvik «en overveiende saklig linje» som leder av landets påtalemyndighet under krigen, og motsatte seg ved minst én anledning krav om dødsstraff fra den politiske NS-ledelsen.

Under landssvikoppgjøret ble han i 1949 dømt til 14 års tvangsarbeid og fradømt retten til å praktisere som sakfører i 10 år og vanlig rettighetstap i 10 år. Han ble også fradømt stillingen som sekondløytnant i Feltartilleriet. Han ble løslatt i 1951.

Han var gift med Eli Sophie Quisling (1897–1982), en kusine av Vidkun Quisling; dette ekteskapet ble oppløst. Senere giftet Nordvik seg på nytt med Jane Mohr (1915–2008).  

## Referanser
Norsk krigsleksikon

**Norsk krigsleksikon 1940–1945** er et norsk fagleksikon som behandler emner knyttet til andre verdenskrig i Norge, utgitt av Cappelen i 1995 med rundt  artikler, herunder rundt 500 biografier. Redaksjonen bestod av Hans Fredrik Dahl, Guri Hjeltnes, Berit Nøkleby, Nils Johan Ringdal og Øystein Sørensen. 

Riksarkivet la uventet hindringer i veien for arbeidet ved å nekte historikerne adgang til landssvikarkivet som inneholder rettsreferater og dommene i rettsoppgjøret. Avgjørelsen virket som et utslag av personvernhensyn, enda opplysningene tidligere er publisert i blant annet *[[Norsk Rettstidende]]* etter hvert som rettsoppgjøret gikk sin gang. Cappelens forlag måtte på forfatternes vegne anke Riksarkivets avslag inn til Kulturdepartementet, der forlaget fikk medhold. 

## Referanser


## Litteratur
*
Andrej Boldykov

**Andrej Sergejevitsj Boldykov**, russisk Андрей Сергеевич Болдыков (født 4. oktober 1983) er en russisk snøbrettkjører som konkurrerer i snowboardcross. Han representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der han ble utslått i de innledende heatene. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Emanuel Perathoner

**Emanuel Perathoner** (født 12. mai 1986) er en italiensk snøbrettkjører som konkurrerer i snowboardcross. 

Han er den andre utøveren noen sinne som har deltatt i både Vinter-OL og Paralympiske vinterleker. Etter å ha deltatt i Vinter-OL 2014 og Vinter-OL 2018 ødela han kneet i 2021, måtte skifte ut venstre kne, og returnerte til sporten og deltok i Paralympiske vinterleker 2026.

## Idrettskarriere
Han representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der han ble utslått i de innledende heatene. 

Han representerte Italia under Vinter-OL 2018, og nådde der kvartfinalen i snowboard cross.

Året etter deltok han i VM i snøbrett 2019, der han fikk bronse i snowboard cross.

Under Paralympiske vinterleker 2026 vant han snowboard cross og banked slalom, 39 år gammel.

## Referanser


## Eksterne lenker
*