Hammerbrogate (Hønefoss)

**Hammerbrogate** (1–9, 6–8) er en kort gate i bydel Nordsiden i Hønefoss. Gata ligger langs nordbredden av Hønefossen og løper vestover fra Nordre torv, langs med Nordre park. 

Hammerbrogate ender i Lagesens gate, som fører opp på Blyberghaugen via Hellebakken og videre opp mot Rabba og Rundtom via Rabbaveien eller inntil villabebyggelsen på Storløkka. I bunn av Hellebakken er det avkjøring til Molvaldgata (blindgate). Fra Blyberghaugen er det dessuten gjennomkjøring til Gullagata via Ankersgate, vest for Sankthanshaugen.

## Historien

Hammerbrogate ble anlagt i 1854, etter at den første storbrannen hadde herjet bebyggelsen på Nordsiden den 23. mai samme året. Gatenavnet refererer til en «spikerhammer» (en vannhjulsdrevet stanghammer som ble brukt til å smi spiker manuelt før i tiden) som sto på en av øyene ute i Hønefossen.

Øya ble kalt **Hammerbroøya**, og brua som førte over til øya fikk naturlig nok navnet **Hammerbroen**. Brua det refereres til lå i sin tid i forlengelsen av Hammerbrogate mot vest og førte over til Hammerbroøya via en kort bakke, som fortsatt er synlig mellom Nordre park og Lagesens gate 2, men både brua og spikerhammeren er for lengst borte. Brua ble imidlertid foreviget av den kjente norske kunstneren Hans Gude (1825–1903), på et bilde av et parti av Hønefossen som er datert 2. september 1893. På bildet synes også deler av den gamle tømmerrenna.

Der Nordre park er anlagt lå det, før den store bybrannen 12. august i 1878, gammel trehusbebyggelse, men bebyggelsen nærmest fossen ble aldri gjenreist etter brannen. På motsatt side av parken preges imidlertid Hammerbrogate av gammel trehusbebyggelse, som ble gjenreist der etter brannen. Hammerbrogate 1, en trebygning over halvannen etasje, var i en periode Hønefoss bykommunens første rådhus.

Wiels gate er en kort sidegate til Hammerbrogate, men gatestubben har ingen boligmasse. Gaten er svært smal og har inn- og utkjørsel mellom Hammerbrogate 3 og 5, fra hvor gatestubben fører inn til Bjørklunds gate, der det ligger et par boliger langs den sørlige foten av Sankthanshaugen.

Hammerbrogate var den første gata i byen som hadde vannledning, en såkalt «stokkeledning» som førte vann inn til byen via Blyberghaugen fra en brønn sør på Gunnersløkka. God tilgang på vann første til at Ringerikes Meieribolag i 1879 kjøpte branntomta etter Børsemakergården (Hammerbrogate 9) av børsemaker Skaug og reiste et nytt bymeieri der. Hønefoss Meieri startet produksjon den 10. mai 1880, men med årene ble lokalene for små, så meieribolaget bestemte seg for å reise et nytt og større meieri i Soknedalsveien, dit produksjonen ble flyttet i 1914. Det var meieriutsalg på hjørnet mellom Hammerbrogate og Lagesens gate, men dette ble flyttet til Gilhuusgården på Nordre torv da lokalene etter hvert ble solgt. Siden har de gamle meierilokalene både vært handelsskole, videregående skole og kulturskole. Skoledriften ble imidlertid innstilt, og i senere år har deler av lokalene fungert som en muslimsk moské.

På motsatte side av gata for Skauggården lå Blyberggården i Hammerbrogate 8, Stabellgården i Hammerbrogate 6, Blichfeldtgården i Hammerbrogate 4, og Wexhalds gård i Hammerbrogate 2. Alle brant ned under bybrannen i 1878. Hammerbrogate 2–4 er siden blitt inkludert i Strandgata 1C, som utgjør den østre delen av Nordre park (nærmest bybrua) og er ubebygd.


Nordsiden 1852 map.jpg|Nordsiden rundt 1852.
Hammerbrogate i Hønefoss, 2021.jpg|Trehusbebyggelsen i Hammerbrogate
Hammerbrogate 1, Hønefoss (2012).jpg|Hammerbrogate 1 (var rådhus i en tid)
Hammerbrogate 9, Hønefoss.jpg|Hammerbrogate 9 (Hønefoss Meieri)
Hammerbrogate 9 sett fra Lagesens gate, Hønefoss.jpg|Hammerbrogate 9 (gårdsplassen)


## Se også
* Wiels gate
* Bjørklunds gate
* Gater i Hønefoss

## Litteratur
* 
* 

## Noter

## Referanser




## Eksterne lenker
*