open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Russenorsk

**Russenorsk** var et pidginspråk som før første verdenskrig ble brukt som hjelpespråk i handelssamkvemmet mellom Nord-Norge og Nordvest-Russland, den såkalte Pomorhandelen. Språket bestod av en blanding av i hovedsak norsk språk (særlig nordnorske dialekter) og russisk språk. Om lag 400 ord er bevart av språket, det meste gjengivelser av samtaler mellom en nordmann og en russer der de diskuterer priser, handel, vær og vind samt familieliv. 

I 1928 samlet Olaf Broch inn et omfattende språkmateriale.

## Eksempler på russenorsk
Russenorsk var sammensatt av omtrent like mye norsk som russisk (ca. 50 % av ordene hadde norsk opprinnelse, mens 40 % var russiske), samt hadde lånord fra svensk, tysk, fransk, engelsk, kvensk, samisk og andre språk. Nordmennene trodde de snakket russisk, mens russerne trodde de snakket norsk. Da norske forretningsmenn begynte å sende barna sine til Arkhangelsk for å studere russisk, mistet russenorsk en del av sin anseelse. 

Det er en viss uenighet om russenorsk er et germansk språk, eller om det skal regnes som et blandingsspråk. Språket følger enkle regler. Den eneste preposisjon er «på», og brukes i mange sammenhenger. Etterstavelsen «-om» angir verb, f.eks. kopom (kjøpe), drikkom (drikke) og slipom (sove). I likhet med russisk brukes ikke presens av å være.
* «tvoja kanalja; moja på polismann spræk» = du er en slyngel; jeg skal tale til politiet 
* «Kupi vina» = Kjøp vin.
* «Moja på tvoja» = Jeg snakker som deg.
* «Kak sprek? Moje niet forstå» = Hva sier du? Jeg forstår ikke.

### Morosetninger
* «Mi(k) krank in guano» om hodesmerter regnes som en konstruert morosetning da både pronomenforma og preposisjonen avviker fra det Broch og Jahr fant i russenorsk. De opplyser også at guano om torskehoder kun har belegg i boka *Julie fra Govika* av Arvid Møller.

## Rester i nordnorsk dialekt fra russenorsk
Russenorsk brukes mest når man siterer hva de russiske pomorene brukte å si &ndash; «..., som han sa, russen». Men enkelte ord har vært brukt av eldre mennesker, og også blitt del av ordforrådet til etterkommere.
* balduska = kveite
* kartanka = filtsko (*[[valenki]]*)
* å råbbåte = arbeide, ferdiggjøre fisk
* klæba = brød
* prennek = kjeks, tørre småkaker
* å krale = å stjele
* sabbusa = slarkestøvler
* å kvase = å drikke seg full

## Referanser


## Litteratur
*  [Boken er et hovedverk om emnet, og inneholder alle kjente nedtegnelser av språket] 
* Stangnes, Helge: &ndash; «som han sa, russen» &ndash; Om restar av det russenorske språket i Nord-Norge, Årbok for Senja, 1986, nr. 15.

## Eksterne lenker
* Frederik Kortlandt: Om russenorsk
* Pomormuseet i Vardø: Russenorsk
Liste over politiske partier i Tyskland

**Tysklands politiske partier** er regulert i grunnloven. I Grundgesetz Art. 21 uttrykkes at partiene deltar i den politiske meningsdannelse. Det står enhver fritt å etablere partier, men disse må bygge på den frihetlig-demokratiske grunnordningen. 

De nærmere regler for partiene fremgår av en egen partilov. Dersom et parti ikke har deltatt i valg til Forbundsdagen eller et landdagsvalg de siste seks år, mister det sin status som politisk parti. Tysklands valgleder fører oversikt over de aktive partiene.

## Partier representert i parlamenter
Følgende partier er representert i Forbundsdagen eller ett eller flere delstatsparlamenter eller Europaparlamentet:
# CDU
# SPD
# CSU
# Bündnis 90/Die Grünen
# Die Linke
# FDP
# Alternative für Deutschland
# Piratenpartei Deutschland
# Nationaldemokratische Partei Deutschlands
# Freie Wähler
# Südschleswigscher Wählerverband
# Bürger in Wut
#Alliansen for fremskritt og fornyelse
#Brandenburger Vereinigte Bürgerbewegungen/Freie Wähler
#Ökologisch-Demokratische Partei
#Familien-Partei Deutschlands

## Registrerte partier

## Tidligere partier
*Allianz für Deutschland
*GRAUE – DIE GRAUEN - Graue Panther
### I Vest-Tyskland

:AUD – Aktionsgemeinschaft Unabhängiger Deutscher (oppstod fra DG 1965, gikk sammen med Die Grünen 1979)
:BHE – Bund der Heimatvertriebenen und Entrechteten (gikk sammen med GPD)
:DFU – Deutsche Friedensunion (kandidaterte til forbundsdagen 1961 og 1965)
:DG  – Deutsche Gemeinschaft (gikk sammen med AUD 1965)
:DP  – Deutsche Partei
:DRP – Deutsche Reichspartei (gikk sammen med NPD 1964, het først Deutsche Rechtspartei)
:FAP – Freiheitliche Deutsche Arbeiterpartei (forbudt 22. februar 1995)
:FVP – Freiheitliche Volkspartei (grunnlagt 23. februar 1956 etter en splittelse i FDP, gikk 1957 sammen med DP
:GPD – Gesamtdeutsche Partei Deutschlands 
:KPD – Kommunistische Partei Deutschlands – forbudt 1956
:SRP – Sozialistische Reichspartei – forbudt 1952

### I DDR

:DBD – Demokratische Bauernpartei Deutschlands (bondeparti) (overført til CDU)
:CDU – Christlich-Demokratische Union (overført til CDU)
:LDPD – Liberal-Demokratische Partei Deutschlands (overført til FDP)
:NDPD – Nationaldemokratische Partei Deutschlands (overført til FDP)
:SED  – Sozialistische Einheitspartei Deutschlands (grunnlagt av KPD og SPD i 1946, i 1990 overført til PDS)

### Før annen verdenskrig
:BVP – Bayerische Volkspartei, forløper til CSU
:DHP – Deutsch-Hannoversche Partei
:DDP – Deutsche Demokratische Partei
:DNVP – Deutschnationale Volkspartei
:DVFP – Deutschvölkische Freiheitspartei
:NLP – Nationalliberale Partei
:RPDM – Reichspartei des deutschen Mittelstandes
:Z – Deutsche Zentrumspartei (*Det katolske senterpartiet*), de facto forløper til CDU

## Se også
* Tysklands politiske system

## Referanser
Peter Madsen

**Peter Madsen** er navnet på en av flere personer:
* Peter Madsen (tegner) &ndash; dansk tegneserietegner (1958–)
* Peter Madsen (1971–) &ndash; dansk oppfinner (1971–)
* Peter Madsen (fotballspiller) &ndash; dansk fotballspiller (1978–)
PhD

**PhD** kan ha ulike betydninger:
*etymologisk er det en engelskspråklig forkortelse for *philosophiae doctor*, altså latin for «filosofisk doktorgrad», som i seg selv er en betegnelse med mange forskjellige betydninger. Den norskspråklige forkortelsen for *philosophiae doctor* er *ph.d.*
*PhD er en akademisk grad i flere engelskspråklige land, herunder USA og Storbritannia, normalt av rundt 8 års varighet totalt
**Graden PhD oppstod i USA som en grad man tar i begynnelsen av en forskerkarriere, og består gjerne av en blanding av kurs og at man skriver en avhandling. Avhandlingsarbeidet tar vanligvis 2–3 år.
**I Storbritannia ble PhD innført som en «lavere doktorgrad», etter amerikansk modell, i 1917. I Storbritannia var dette opprinnelig en grad beregnet mest på utenlandske (særlig amerikanske) studenter og det var ikke noen forutsetning for en forskerkarriere. Tidligere ble ordet «doktorgrad» bare brukt om høyere doktorgrader i Storbritannia.
*PhD brukes ofte som oversettelse av ulike grader i andre land ansett å ligge (omtrent) på nivå med den amerikanske graden, herunder
**Danmark
***Lisensiatgrad og magistergrad anses formelt og de facto som grader på dette nivået og oversettes til engelsk som PhD. Danske doktorgrader oversettes ikke til PhD, da de oppfattes som høyere grader enn PhD (de oversettes i stedet som Habilitation e.l.).
***Den nye graden ph.d. (opprinnelig kalt «ph.d. (lisensiatgraden)»), som avløste lisensiatgrad og magistergrad og som er en grad på nivået under doktorgrad (dvs. ph.d. er ikke en doktorgrad i Danmark), oversettes til engelsk som PhD
**Norge
***Grader tildelt før Kvalitetsreformen, herunder lisensiatgrad og magistergrad, anses som grader på dette nivået og oversettes til engelsk som PhD, da situasjonen i Norge før Kvalitetsreformen var identisk med situasjonen i Danmark. Engelske oversettelser er ikke lovregulert og det er opp til innehaverne å finne passende beskrivelser på fremmedspråk.
***Norske doktorgrader tildelt før Kvalitetsreformen blir også ofte oversatt som PhD i mangel av andre godt kjente betegnelser, selv om de tradisjonelt oppfattes som høyere grader (slik som i Danmark). Engelske oversettelser er ikke lovregulert og det er opp til innehaverne å finne passende beskrivelser på fremmedspråk.
***Den norske graden ph.d. (innført 2003) oversettes med den engelske skrivemåten PhD.
Stig Olai Kapskarmo

**Stig Olai Kapskarmo** (født 27. oktober 1980) er en norsk kulturarbeider og tidligere politiker (H/Ap). Han var inntil 2012 medlem av kommunestyret, formannskapet og Sektorutvalg levekår i Bærum kommune. Kapskarmo er utdannet ved Universitetet i Oslo og Høgskolen i Oslo.

## Referanser
Go

:*Se også [[Go (programmeringsspråk)]]*

**Go** (japansk: 囲碁 *igo*, kinesisk: 围棋 *weiqi* (pinyin) eller *wei-chi* (Wade-Giles), koreansk: 바둑 *baduk*) er et strategisk brettspill for to deltakere, *svart* og *hvit*. Go er et spill med fullstendig informasjon.

## Historisk opprinnelse
Den eldste historiske referanse til spillet anses alment å være i de historiske annaler ved navn *[[Zuozhuan]]* (ca. 4. århundre f.Kr.), der det beskrives en historisk begivenhet i år 548 f.Kr. Det nevnes også i bok XVII i *[[Analektene]]* og i de to bøker forfattet av Mencius (ca. 3. årh. f.Kr.). I disse verkene omtales spillet som *yì* (弈). Det var langt senere at det ble kjent som  *weiqi* i Kina.

## Spillet
Go spilles på et brett med et kvadratisk rutenett. Spillbrikkene, som kalles *steiner* og er farget henholdsvis svarte og hvite, plasseres på skjæringspunktene mellom firkantene i rutenettet, aldri i rutene. Man får også legge steiner på kantene og hjørnene av rutenettet. Steiner som har blitt lagt ut, flyttes aldri til nye punkter, men kan eventuelt fanges og legges til side. Spillet går ut på å ta over så mye territorium som mulig gjennom å innringe tomme skjæringspunkter eller motstanders steiner med sine egne steiner. Territorium gir poeng som sammenregnes på slutten sammen med antallet fanger, og den med flest poeng har da vunnet. Spillets grunnregler, som er relativt få og enkle, gir opphav til et spill med ekstremt høy kompleksitet og dybde, og den eksisterende teorien er meget omfattende.

Rutenettet som go spilles på kan være av skiftende størrelse. Standardstørrelsen er 19x19. Nybegynnere begynner ofte med å utforske mulighetene på et 9x9-brett. En annen størrelse som blir brukt er 13x13. Et parti mellom to gode spillere på et 19x19-brett kan ta fra en til flere timer. (Med *n*x*n*-brett menes et brett med *n* antall *skjæringspunkter* langs hver side, ikke antallet *ruter* som jo alltid blir én færre.)

Det finnes et smart handicapsystem som gjør at en nybegynner og en erfaren kan spille jevne og spennende partier samtidig som aktive konkurransespillere får rankingtall. Den svakeste spilleren er da svart og får et antall gratissteiner utlagt på spesielle punkter ved partiets begynnelse, mens hvit får gjøre det første ordentlige trekket. Forskjellen mellom to nærliggende rankingtall motsvarer en stein i handicap. Et vanlig parti uten handicap begynner alltid med at svart gjør det første trekket på et tomt brett. For å kompensere hvit for den ulempen det innebærer at svart begynner, gis ofte (i det minste i konkurransesammenheng) et antall bonuspoeng som kalles *komi* til hvit. Det vanlige er 6,5 poeng i *komi*. Å bruke *komi* som ikke er et heltall gjør at partiet ikke kan ende uavgjort.

## Norsk forbund og turneringer
Go i Norge ble stiftet i 1977 og arrangerer NM i go og andre turneringer hvert år.

## Referanser


## Litteratur
*  
*  in Bozulich 2001—pp.&nbsp;142–155
* 
*  
* 
*  
* 
* 

## Eksterne lenker
* The Interactive Way To Go er et interaktivt læringsmiddel på flere språk som lærer bort det grunnleggende
* goinorge.no
Kimi Ga Yo

**Kimigayo** (japansk: &#21531;&#12364;&#20195;; «Herskerens tidsalder») er Japans offisielle nasjonalsang, og var det uoffisielt inntil 1999. Teksten er skrevet i waka-form, en gammel japansk diktform fra Heian-perioden. Forfatteren er ukjent.

## Tekst

Det er en teori at denne teksten en gang var et kjærlighetsdikt. Før i tiden trodde japanere at kampesteiner vokste fram fra småstein slik en stikling blir til et tre, og det reflekteres i diktet.

I 1869 valgte Oyama Iwao og andre militære offiserer i Satsuma Kimigayo til nasjonalsang og fikk engelskmannen John William Fenton til å skrive musikk til det. Men grunnet lav popularitet ble den forlatt i 1876. Den nåværende melodien ble komponert under Hiromori Hayashis ledelse, av Yoshiisa Oku og Akimori Hayashi (Hiromori Hayashis sønn). Tyske Franz Eckert lagde et firestemming korarrangement av det og skrev en sats for blåseinstrumenter. Denne nye nasjonalsangen ble oppført for første gang i forbindelse med Keiser Meijis bursdag 3. november 1880.

Det var først i 1999 at Kimigayo ble offisielt Japans nasjonalhymne.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lilla

:*For kvinnenavnet, se [[Lilla (navn)]]*

**Lilla** er en farge. I vitenskapelige sammenhenger brukes ordet **fiolett** om lys med én bølgelengde (dvs en farge i fargespekteret), mens lilla brukes om alle blandinger mellom røde og blå bølgelengder. Ordet fiolett brukes også i det sammensatte ordet ultrafiolett, og det er den vanligste betegnelsen som liturgisk farge. Grovt regnes den fiolette delen av spekteret fra 380 til 420 nanometer, og er dermed det mest kortbølgede lys menneskers øyne kan oppfatte. Lys med bølgelengder kortere enn 380 nm er usynlig og kalles ultrafiolett stråling. I regnbuen er fiolett det innerste av fargebåndene.

Ved subtraktiv fargeblanding, som for eksempel når man blander maling, får man oftest lilla farge ved å blande rødt og blått.

Fiolett utgjør en utfordring for TV- og PC-skjermer som bruker RGB-systemet for fargegjengivelse ettersom det ikke skapes lys med så kort bølgelengde (den korteste er blå). Alle forekomster av fiolett må derfor representeres ved lilla (også kalt magenta i denne sammenhengen).

Oldtidens kongelige var glade i lilla fordi det var en sjelden og kostbar farge. I kirkelig sammenheng forbindes lilla med sorg og bot.I estetikken regnes lilla til de kalde fargene.

## Ordets opprinnelse
Ordet *lila* dukket for første gang opp i norden i år 1819 i en svensk bok. Dette er grunnen til at rødløken har fått sitt navn, da den ble navngitt hele 300 år før ordet lila. *Lila* er lånt fra det franske ordet *lilas*, som betyr *[[syrin]]* og *syrinfarget*, og stammer fra arabisk *lilac*, som betyr *syrin*. Dette er grunnen til at det engelske ordet for syrin er *lilac*.

## Lilla og fiolett i kunst og kultur
### Fiolett i litteratur
I den berømte romanen *Dr. Zhivago* av nobelprisvinneren Boris Pasternak omfattes fargen fiolett i et avsnitt med spesiell oppmerksomhet:
:«… Hennes yndlingsfarge var fiolett, fargen på prestenes kirkedrakter, særlig ved høytidelige anledninger, fargen på uutsprungen syrin, fargen på hennes beste fløyelskjole og på hennes fine vinglass. Det var lykkens farge, fargen til hennes erindringer, og hun syntes også at det forsvunne, førrevolusjonære, jomfruelige Russland måtte ha hatt lysfiolett farge. Hun hadde likt så godt å sitte bak kassen, fordi det fiolette halvlyset i butikken, med dets herlige duft av stivelse, sukker og mørklilla solbærkarameller i glasskrukker, lå så nær opptil hennes yndlingsfarge ''…»

## Eksterne lenker
*
Ekvator

**Ekvator** er en av de fem viktige parallell&shy;sirklene på jordoverflaten. Ekvator er en tenkt linje på jordens overflate der hvor et plan (ekvatorialplanet) midtveis mellom polene skjærer gjennom jorden når planet står vinkelrett på jordens rotasjonsakse. (Gjelder også for andre planeter.) Ekvator deler dermed jorden inn i en nordlig og en sydlig halvkule. Bredden ved ekvator er 0**°** per definisjon. Alle dager er omtrent 12 timer lange ved ekvator. Ved vårjevndøgn og høstjevndøgn står solen i senit klokken 12 (lokaltid). Landene som ligger under ekvator har som oftest tropisk klima.

Lengden av jordens ekvator er 40 075,017 km (WGS&nbsp;84). Hadde jorden vært en perfekt kule, ville ekvator ha vært nøyaktig dobbelt så lang som (100&nbsp;% lengre enn) parallell&shy;sirkelen ved bredde 60**°**. Men siden jorden er formet som en svakt flattrykt rotasjonsellipsoide (oblat sfæroide), er ekvator bare 99,5&nbsp;% lengre. Ekvator er derimot dobbelt så lang som parallell&shy;sirkelen som ligger ved bredde .

## Land ekvator går gjennom
* São Tomé og Príncipe – ekvator går gjennom den lille øya Ilhéu das Rolas
* Gabon
* Republikken Kongo
* Den demokratiske republikken Kongo
* Uganda
* Kenya
* Somalia
* Maldivene – gjennom landet
* Indonesia: Sumatra og småøyene Pini og Lingga i nærheten, Borneo, Sulawesi og Halmahera
* Kiribati: Gilbertøyene, Phoenixøyene
* USAs ytre småøyer: de nordre Phoenixøyene – Bakerøyas territorialfarvann, Linjeøyene – Howlandøyas og Jarvisøyas økonomiske sone
* Ecuador, som er oppkalt etter ekvator: Galápagosøyene – øya Isabela, fastlandet
* Colombia
* Brasil

## Se også
* Breddegrad
* Polarsirklene
* Vendekretsene
* Aksehelning
* Ekliptikken

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Fargespektrum

**Fargespekteret** eller **fargespektrum** kan undersøkes når hvitt lys brytes eller bøyes slik at det oppstår ses en rekke av farger som gradvis går over i hverandre. Dette kan gjøres, enten ved å bryte lyset gjennom en prisme, eller ved å bøye det i et gitter.

Da Isaac Newton undersøkte hvitt lys ved å sende det gjennom et prisme beskrev han fargespekteret i sju hovedfarger: rødt, oransje, gult, grønt, blått, indigo og fiolett.

Fargene i fargespekteret kan også kalles **spektralfarger**. De spektrale fargene er alle synlige former for monokromatisk lys, det vil si lys med én bestemt bølgelengde.

Regnbuen inneholder alle fargene i fargespekteret. Grunnfargene tilhører fargespekteret, men noen farger og nyanser består av flere enn én bølgelengde og finnes derfor ikke i fargespekteret (og dermed ikke i regnbuen). Eksempler er farger som hvit, rosa, brun og grå.

## Bølgelengder i fargespekteret
Bølgelengdene er oppgitt i nanometer og frekvensene er oppgitt i terahertz. Overgangen mellom fargene er flytende, så tallene er kun et anslag.

## Se også
* Visuelt spektrum
* Regnbue

## Referanser




## Eksterne lenker

* Naturfag.no, ''Newtons fargespekter'', inneholder NRK video med Ormestad og Øgrim (1986).
Oransje

**Oransje** (også skrevet **orange** på riksmål) er en farge mellom rødt og gult i fargespekteret. Fargen er også kjent som rødgul eller branngul. Den finnes naturlig blant annet på appelsinskall, som også er bakgrunnen for navnet; ordet kommer fra fransk *orange*, som kan bety både «appelsin» og «oransje farge». Ordet er videre hentet fra italiensk *arancia*, et ord som igjen er omdannet fra arabisk, persisk og opprinnelig sanskrit. Den oransje delen av spekteret regnes omtrent fra 590 til 625 nanometer.

I estetikken regnes oransje til de varme fargene. Oransje er en sekundærfarge som fås ved å blande primærfargene gult og rødt.

## Oransje farge som symbol
I nasjonal symbolikk brukes oransje for å markere tilhørighet til Holland og Nederland. I Nord-Irland brukes den nederlandske nasjonalfargen av unionsvennlige protestanter til minne om Vilhelm av Oranien. I Ukraina ble fargen fra Viktor Jusjtsjenkos presidentvalgkampmateriale symbolet på den fredelige revolusjonen i landet. Og i Israel har jødiske nybyggere, inspirert av «den oransje revolusjonen» i Ukraina, valgt oransje som symbolfarge i sin kamp mot Sharon-regjeringens flytteplaner. I tillegg er oransje den offisielle fargen til Liberaldemokratene i England, de konservative partiene Partido Popular i Spania og sosialdemokratene i Portugal, og hindunasjonalistene Bharatiya Janata Party (BJP) i India. Buddhistmunker i Theravada-tradisjonen bærer ofte safran- eller oransjefarget tøy.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Orange (andre betydninger)

**Orange** kan vise til:

*Oransje – en farge mellom rød og gul i det synlige spekteret

*Orange (teleselskap) – et telefonselskap
*Orange Ekstraklasa – en fotballiga i Polen
*Orange Prize for Fiction – en britisk kvinne-litteraturpris (Baileys Women's Prize for Fiction)

## Byer og kommuner
*Orange (California) – en by i California, USA
*Orange (Frankrike) – en kommune i Frankrike
*Orange (New Jersey) – en by i New Jersey, USA
*Orange (Texas) – en by i Orange County i delstaten Texas, USA

## Se også
*Orange County
Gult

**Gult** er en farge som inngår i fargespekteret. Den gule delen av spekteret regnes omtrent fra 565 til 590 nanometer. Lyset fra Solen har en dominans av gult i forhold til andre bølgelengder. Gult er en av de tre grunnfargene i subtraktive fargesystemer. I estetikken regnes gult til de varme fargene.

Gulfarge kan betegne løgn i mytologiens verden. I Sørøst-Asia er gult en høyt aktet farge, og brukes i religiøs sammenheng innen både hinduismen og buddhismen, blant annet i munkedrakter. I Indonesia heter gult *kuning* eller *golkar*, og dette er også navnet på det tidligere regjeringspartiet til Suharto som bruker gule farger.

## Flagg
Gulfargen er mye brukt i flagg og andre kjennetegn fra hele verden og gjennom historien. En lang rekke land har idag lysere eller mørkere gult som en mer eller mindre dominerende farge i sine nasjonalflagg, for eksempel i Belgias, Jamaicas, Spanias og Ukrainas flagg. Gul er også en av fargene i Etiopias flagg, og derfra stammer én av to fargekombinasjoner som regnes som de panafrikanske fargene, som igjen brukes i en rekke andre flagg.

## Våpenskjold og kommunevåpen
I våpenskjold skal gul farge normalt være å forstå som en gjengivelse av det heraldiske metallet (tinkturen) gull. Ofte gjengis gull og sølv som gult og hvitt i våpen, fordi gult og hvitt er mindre kostbart og komplisert å gjengi. F.eks. løven i Norges riksvåpen gjengis ofte som gul selv om det i heraldiske beskrivelser (blasoneringer) står at den er av gull. Fordi alle våpen skal ha enten gull eller sølv, behøver ikke gulfargen nødvendigvis å ha en bestemt symbolikk. I moderne, norske kommunevåpen kan gull ha symbolsk betydning, bl.a. kan gull stå for en gul kornåker, slik som i Ulsteins våpen fra 1986.

Ved fastsettinger av norske kommunevåpen i kgl.res., blir det samtidig fastsatt kommuneflagg. Bakgrunn eller figurer som er betegnet som gull i kommunevåpenet, blir da betegnet som gul i flagget.

## Litteratur
*
The Yellow Kid

***The Yellow Kid***, ofte bare kalt ***Yellow Kid***, var hovedpersonen i *Hogan's Alley*, en humoristisk tegneserie skapt av avistegneren og seriepioneren Richard Outcault (1863–1928). Serien utkom i Joseph Pulitzers og William Randolph Hearsts konkurrerende aviser i New York 1895–1898 og var den første serien som ble trykket i farger. Figuren ga opphav til betegnelsen «den gule presse» om aviser som spekulerer i store overskrifter, sensasjoner og skandaler.

## Historikk
*The Yellow Kid* er tegnet som en flintskallet gutt med store ører, et komisk flir og ei sid, gul nattskjorte. I serien driver han rundt i bakgatene i New York sammen med andre unger og voksne, gjerne i kaotiske, fargerike slummiljøer med mange detaljer, figurer og kommentarer. Replikkene til hovedpersonen er slangpreget og skrevet direkte på nattskjorta. Outcaults gradvise eksperimentering med flere serieruter og snakkebobler istedenfor tradisjonelle avistegninger med ett, samlet motiv, påvirket seinere serieskapere. 

*Hogans Alley* ble første gang trykt som en enruters fargeserie på forsida av Joseph Pulitzers *[[New York World]]* 5. mai 1895 for å prøve en ny, gul trykkfarge. I oktober 1896 hoppet Outcault over til William Randolph Hearsts *[[New York Journal]]*. Pulitzer hyrte da inn illustratøren og maleren George Luks (1867–1933) for å fortsette en tilsvarende stripe med egne karakterer i sin avis. Etter en rettssak om rettighetene til tegneserien, beholdt *World* navnet «Hogan's Alley», mens «The Yellow Kid» gikk til *Journal*. 

I konkurransen mellom avisene utviklet aviskongene en sensasjonspreget journalistikk. Den ble nedsettende omtalt som «gul journalistikk» (*yellow journalism*) etter den populære tegnseriefiguren. Betegnelsen «gul presse» (*yellow press*) brukes fortsatt

## Eksterne lenker
*
XHTML

**XHTML** (*Extensible HyperText Markup Language*) er et markeringsspråk som følger XML-standarden istedenfor SGML som HTML bygger på. Forskjellen fra HTML er at XHTML er et mer fleksibelt språk og har strengere syntaksregler enn HTML. 

XHTML kan sees som en utvidet utgave av HTML 4.0 og er både etterfølger av HTML og en separat parallell (anbefalt) standard. XHTML vurderes av mange som «aktuell versjon» av HTML, men W3C fortsetter å anbefale både bruken av XHTML 1.1, XHTML 1.0, og HTML 4.01 for publisering på verdensveven.

Behovet for en strengere versjon av HTML oppstod fordi innhold på verdensveven skal leveres til mange slags maskiner  (bl.a. små skjermer) og løs HTML skapte mye unødig kompleksitet i syntaks.

## Noen begreper i XHTML-sammenheng
*Attribute* er en parameter til et element, som er beskrevet i DTDen. Mulige verdier, eventuelt standardverdier av attributtet, er definert i DTDen.

*DTD* &nbsp; definisjon av en dokumenttype. En DTD er en samling av XML-beskrivelser som definerer struktur, elementer og attributter som er tilgjengelige for et dokument som er laget med XHTML.

*Document* er en datastrøm som er strukturert slik at den inneholder informasjon organisert i henhold til den tilknyttede DTDen.

*Element* er strukturenheten som er definert i DTDen. Elementets innholdsmønster er definert i DTDen

*Implementation* er et system som tilbyr en samling av muligheter som støtter denne spesifikasjonen

*Parsing* er måten dokumentet blir skannet, og informasjonen i dokumentet er filtrert, etter hva elementene tilsier

*Rendering* (visning) er en betegnelse på dokumentets presentasjon for sluttbruker, og det gjelder ikke nødvendigvis bare synlig visning, det kan for eksempel også være lyd.

*User Agent* er implementeringen som tar imot og prosesserer (tolker) XHTML-dokumenter.

*Validation* er den prosessen med hvilken dokumentet sjekkes og sammenlignes med den DTD som tilhører dokumentet.

*Well-formed* – Et dokument er bra formet hvis det er strukturert ifølge spesifikke regler, i dette tilfelle regler definert i XML

## Eksterne lenker
* 
*  w3schools
*  Norsk Webforum
Spirit

**Spirit** kan referere til:

* Spirit Airlines, et amerikansk flyselskap
* The Spirit, en amerikansk tegneserie
* Spirit (Eluveitie-album), et album av det sveitsiske folk metal-bandet Eluveitie
* Spirit (Mars-rover)
* spirit (magasin), norsk magasin og nettsted
* , en film fra DreamWorks
* Spirit (Belgia), et flamskbelgisk politisk parti
* Spirit (band), en popgruppe fra California på 1970-tallet
The Spirit

***The Spirit*** er en amerikansk tegneserie som ble tegnet og fortalt av Will Eisner og kom ut første gang i juni 1940 (deretter ukentlig) i avisen Sunday. The Spirit ble utgitt i et eget tegneseriebilag som i sin helhet ble produsert av Eisners studio og som fulgte med avisene på søndager. Historiene fortalt i *The Spirit* varierte mellom flere forskjellige sjangre, slik som: krim, romantisk drama, skrekk, komedie, drama, satire, parodi og svart komedie.

Tegneserien viste flere likheter med både Batman og Dick Tracy, med sine fargerike skurker og raske historiefortelling. The Spirit, «en kriminalitetsbekjemper fra middelklassen», var heltepersonligheten til den unge detektiven **Denny Colt**. Colt dør i løpet av de første tre sidene i den første tegneserien, men kan senere avsløre at han ikke døde likevel, men var delvis i live under Dr. Cobra, en av hans erkefienders, eksperiment. Når han våknet i Wildwood Cemetery, etablerte han en base der, og brukte sin nye anonymitet til å begynne ett nytt liv med å bekjemte kriminalitet.

Under andre verdenskrig gikk Eisner inn i den amerikanske hæren. Mens han var borte ble serien produsert av andre serieskapere, hovedsakelig Lou Fine og Jack Cole. Store deler av fanskaren hevder at det er historiene som ble skrevet og tegnet med Eisners egen hand som er de beste. Eisner utviklet en tegnestil som lignet mye på formspråket i filmen. Ved bruken av skygger og ved å flytte synsvinkelen  drar han leseren mer inn i selve handlingen. Den første ruten i historiene ble berømte for å flette inn tittelen «*The Spirit*» inn i bakgrunnen eller kulissene.

The Spirit var mest virksom i Central City. Men mange av eventyrene tok ham rundt omkring på kloden til flere eksotiske plasser. Han møtte eksentrikere, sprøinger og vakre, men dødelige kvinner, og han viste sin egen form for rettferdighet til dem alle. Selv om historien forandret seg til stadighet gikk enkelte elementer igjen; kjærligheten mellom Ellen Dolan og The Spirit, de årlige julehistoriene og *The Octopus*, ett kriminelt geni som aldri ble sett, men som var lett gjenkjennelig med sine karakteristiske hansker.

The Spirit sluttet å komme ut i 1952, og ble fulgt opp av «*Trip to the Moon*»-historiene som Will Eisner laget sammen med Wally Wood.
Belarusisk rubel

**Belarusisk rubel** (**BYR**) var myntenheten i Belarus. Det var 100 belarusiske kopek i en belarusisk rubel, men kopekene ble ikke brukt fordi de er blitt nesten verdiløse grunnet inflasjon. Den 1. juli 2016 gikk landet over til å benytte **ny belarusisk rubel** (**BYN**).  gamle rubler ga 1 ny belarusisk rubel.

## Sedler
### Fra 2000

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Balder

**Balder** (av norr. *Balder*, *Baldr* eller *Baldur* med usikker betydning, muligens «herre», som i «herre over...», eller «skinnende») er en gudeskikkelse fra norrøn mytologi som assosieres med lys, skjønnhet, kjærlighet, diktning og lykke.

I henhold til *[[Gylfaginning]]* er Balder sønn av Odin og Frigg og gift med Nanna, som han har sønnen Forsete sammen med. Balder bor i Breidablik, «stedet med vid utsikt». Han har også det flottest skip av alle, Ringhorne, som han også ble brent på.

I Snorre Sturlasons verk om guder og kvad, *[[Den yngre Edda]]*, beskrives Balder slik: 
:*«Balder er Odins sønn, og ham er det mye godt å si om; han er den beste og ham roser alle. Han er så fager av utseende og så lys at det lyser av ham; ja, en blomst er så hvit at den sammenlignes med øyenvippene til Balder (*Balder-brå*). Den er den hviteste av alle urter, og herav kan du skjønne hvor fager han er på både hår og kropp.»*

Snorre Sturlason formidler Balder som den milde og gode guden, nesten for god for denne verden, og den eneste myten som omhandler ham er nettopp Balders død. Drapet, formildet av tvetydige guden Loke ved list, er det fremste tegnet eller varselet på endetiden, Ragnarok.

Som gud er Balder en passiv gud uten synlig tegn på kult og tilsynelatende uten nedslag i stedsnavn. Balderhagen i Sogn synes være en yngre konstruksjon. Det samme er nok navnet på Baldersteinen i Husabø i Leikanger. Denne bautasteinen er visstnok den høyeste i Norge, 7,8 meter, men steinen er eldre enn navnet. Tolkninger av enkelte brakteater kan vitne om at myten om Balders død var kjent i Skandinavia *før* vikingtiden.

De skriftlige kildene er satt sammen på 1200-tallet på Island, men basert på langt eldre norrøn poesi. *[[Den eldre Edda]]* og *[[Den yngre Edda]]* inneholder tallrike referanser til Balders død, både som en stor tragedie for æsene og som varsel på Ragnarok.

Hos den danske historieskriveren Saxo Grammaticus på 1100-tallet og andre danske kronikører som skrev på latin framstiller en annen Balderskikkelse, en euhemerisk nedtegnelse av Baldermyte hvor han er en krigersk halvgud som har ondt i sinne.

## Se også
* Balders død
* Balder magasin
* Balderbrå

## Referanser


## Litteratur
* Gro Steinsland *Norrøn religion - Myter, riter, samfunn* Pax 2005 ISBN 978-82-530-2607-7

## Eksterne lenker
*
Hermod

:*For mannsnavnet, se [[Hermod (navn)]]*

**Hermod** er sønn av Odin og Frigg og bror til guden Balder. Han er gudenes sendebud (det nordiske motstykket til den greske Hermes).

## Hermods reise til Hel
Han er kjent gjennom historien i den norrøne Eddadiktningen om at Odin sendte ham til Hel for å kjøpslå om Balders frigivelse (Hermods helferd). Hermod red på Odins hest Sleipne til dødsriket hvor Balder var, og kom tilbake med beskjeden om at Balder kunne få vende tilbake bare dersom alle - både levende og døde - ville gråte over ham. Men dersom en sier imot og ikke vil gråte så skal han bli værende i Hel. Æsene ba da alle gråte for Balder, men ei gygre (jotunkvinne) ved navn Takk nektet med disse ordene:

Gygren Takk ble sagt å være Loke i forkledning. Som hevn ble guden Tor sendt for å fange Loke og straffe ham.

## Hermod i annen diktning
Hermod nevnes i Edda-diktet Hyndluljod og i det gammelengelske diktet Beowulf. Betydningen i Beowulf er uklar, men Hermod framstilles her som en egoistisk dansk konge, og det trekkes paralleller til Saxo Grammaticus' framstilling av Lotherus (sakserkongen Lothar)

## Referanser
Syndikat

Et **syndikat** er en sammenslutning av selskaper eller mennesker med et felles formål. Det opprinnelige franske ordet er mest brukt for fagforening, men i dag brukes det også om truster, karteller, publiseringssyndikater og andre selskapssammenslutninger så vel som kriminelle syndikater. Det er også assosiert med anarkistisk teori, som alternativ til stat (jamfør anarko-syndikalisme). 

Ordet *syndikat* kommer fra det franske ordet *syndicat* som betyr *administrator*, fra det latinske ordet *syndicus* som i sin tur kommer fra det  greske ordet *syndikos* som betyr «ombudsmann», «representant» eller «sakfører».

## Se også
* Syndikering, blant annet publiseringsavtaler som gjør et materiale tilgjengelig i flere medier samtidig
* Syndikalisme, revolusjonær del av arbeiderbevegelsen som ivrer for direkte makt og aksjoner utenom det parlamentaristiske systemet 
* Kontrakt, juridisk bindende avtale mellom to parter om premissene for handel
* Allianse, avtale mellom to eller flere parter for å arbeide i fellesskap

## Referanser
Richard Outcault

**Richard Felton Outcault** (født 14. januar 1863 i Lancashire i Ohio i USA, død 25. september 1928 i Flushing i New York) var en amerikansk tegneserieskaper, illustratør og maler. Outcault startet tegneserien om *[[The Yellow Kid]]*, og blir av mange sett på som oppfinneren av moderne tegneserier.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Richard Outcault var sønn av Catherine Davis and Jesse P. Outcalt — stavet uten den *u* som deres sønn senere la til. Han studerte ved McMicken Universitys designfakultet i Cincinnati fra 1878 til 1881.

Etter studiene arbeidet han med kommersiell maling for *Hall Safe and Lock Company*.

### Tegneseriearbeid
Outcault begynte sin tegneseriekarriere som oppfinneren Thomas Edisons tekniske tegner og som avistegner for magasinene *Judge* og *Life*, men begynte senere i Joseph Pulitzers *New York World*. Pulitzer brukte Outcaults tegneserier med en eksperimentell fargesammensetning, ved å bruke en enruters fargetegneserie på forsiden, som ble kalt *Hogan's Alley* og viste en scene fra en fiktiv slum. En av seriens figurer, *The Yellow Kid*, ga navn til begrepet «*[[yellow journalism]]*». *Hogan's Alley* ble trykket for første gang den 5. mai 1895. Den gule fargen ble plukket ut fordi den var vanskelig å trykke på denne tiden.

I oktober 1896 hoppet Outcault over til William Randolph Hearsts *New York Journal*. Det endte i rettssak hvor navnet «*Hogan's Alley*» gikk til *World* og «*The Yellow Kid*» gikk til *Journal*.

I 1902 lanserte Outcault tegneseriefiguren *[[Buster Brown]]*, en rampegutt kledd omtrent som *[[Little Lord Fauntleroy]],* og Tige, hunden hans. Serien ble meget populær, og Outcault lisensierte navnet for å selge *Buster Brown shoes* og mange andre handelsvarer.

I *Journal* begynte Outcault å eksperimentere med flere tegneserieruter og snakkebobler. Selv om han ikke var den første til å bruke slike virkemidler, satte hans bruk av disse standarden for senere serieskapere.


Fil:Yellowkid phonograph.jpg|Outcaults *[[The Yellow Kid]]* fra 1895 og framover regnes som en av verdens første tegneserier. Den oppstod som en kombinasjon av avis- og vitsetegninger.
Fil:Buster and Tige here again It probably was good for the lad!.jpg|Outcaults tegneserie om *[[Buster Brown]]* begynte i 1902 og ble svært populær.


## Se også
* *[[The Yellow Kid]]*
* *[[Buster Brown]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Rhodesia (andre betydninger)

**Rhodesia** kan vise til:

* Sør-Rhodesia, løsrevet britisk koloni (1965–1980). Nå Zimbabwe
* Nord-Rhodesia, britisk koloni fram til 1964, deretter Zambia
* Protektoratet Rhodesia, Nord- og Sør-Rhodesia sammen (1895–1901)
* Rhodesia (Nottinghamshire), en landsby i England
22. århundre

Det **22. [[århundre]]** dekker årene 2101–2200. FN mener at verdens befolkning vil stabilisere seg på 11 milliarder.

## Hendelser
*To Venuspassasjer vil oppstå, i 2117 og 2125.

## Referanser
VOR

**VOR** kan ha flere betydinger:

* Very High Frequency Omnidirectional Radio Range (VOR, forkortelse for VHF Omnidirectional Range)
* Forkortelse for Voice of Russia
* Forkortelse for Volvo Ocean Race, en jorden rundt regatta.
Arne Bye

**Arne Bye** (født 1983) er en norsk tegneserieskaper fra Trondheim. Bye skapte *[[Holger og Hagbart]]*, en serie om to apatiske personer som deler både leilighet og TV-skjerm. Serien har blitt trykt i blader som *[[Pondus]]*, *[[Smult (blad)|Smult]]*, *[[FLEIP (tegneserieantologi)|FLEIP]]* og Trondheimstegnernes *[[Slagg (tegneserieantologi)|Slagg]]*-blader, og er også utgitt i egne album av Pokus forlag, Kelpie forlag og Laksevåg forlag.

Siden 2006 arbeider Bye hovedsakelig med den humoristiske tegneserien *[[Mira (tegneserie)|Mira]]*. Tidligere gikk stripeserien fast i den kortvarige *[[Arbeideravisa (2008)|Arbeideravisa]]*.

Bye er medstifter av Trondheimstegnerne og initiativtaker til Steinkjer Serieliga.

## Bibliografi
* 2003 – *Holger og Hagbart: Helt i 100* (Pokus forlag, )
* 2004 – *Holger og Hagbart: Vennerabatt* (Pokus forlag, )
* 2005 – *Holger og Hagbart: The Rock 'n' Roll Album* (Kelpie forlag, ISBN 82-92763-03-1)
* 2006 – *Holger og Hagbart: Temmelig Vemmelig* (Laksevåg forlag, ISBN 82-996530-3-7)
* 2010 – *Mira: Ustabil?*
* 2011 – *Mira: Atten*
* 2012 – *Mira: Mosaikk*

## Intervjuer
* ''Møt en fremadstormende tegneserieskaper'', intervju hos Spray Nettavisen (publisert 2003-03-20)
* ''Nye Holger & Hagbart -striper på nettet'', intervju hos tegneserier.no (publisert 2004-02-16)
* ''Teikna Ritchie Blackmore'', intervju hos NRK Trøndelag (publisert 2004-04-05)	
* ''Ritchie Blackmores pennefører'', intervju i Adresseavisen (publisert 2004-04-14)
* ''Tegneseriemannen'', intervju i Trønder-Avisa (publisert 2006-10-26)
* ''Mira fra Lade kan få Sproingprisen'' , intervju i Adresseavisen (publisert 2012-04-16)

## Omtaler
* ''Morsomme døgenikter'', anmeldelse av Helt i 100, Bergens Tidende (publisert 2003-09-11)
* ''En talentfull godbit'', anmeldelse av Helt i 100, tegneserier.no  (publisert 2004-02-16)
* ''Gutta har det gøy'', anmeldelse av Vennerabatt, tegneserier.no  (publisert 2004-12-03)
* ''Mangler gapskrattene'', anmeldelse av Rock'n Roll Album, Serienett (publisert 2006-02-06)
* ''Buddy-serien'', anmeldelse av Temmelig vemmelig, Serienett (publisert 2006-10-10)
* ''Holger og Hagbart'', anmeldelse av Temmelig vemmelig, Spirit (publisert 2006-12-01)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Arne Bye
* ''Mira''
* ''Holger og Hagbart''s offisielle nettside
* ''Holger og Hagbart''-striper hos nettserier.no
* Edda jr.-striper hos nettserier.no
* http://comicwiki.dk/wiki/Arne_Bye
Akko

**Akko**, eller **Acre**, er en havneby i den nordlige delen av Israel. Akko var en viktig by i korsfarernes historie i Midtøsten.

En gate i gamlebyen er oppkalt etter kong Sigurd Jorsalfare til minne om kong Sigurds innsats for å redde byen fra egyptisk invasjon i 1110. Korsfarerne utkjempet flere store slag i Akko, i både det 12. og 13. århundre.

Gamlebyen i Akko har blitt oppført av UNESCO på listen over verdens kulturarv, og inneholder blant andre spesielle turistplasser en tunnel som leder til 1300-tallets tempelfort. Akko er også et sentrum for bahai-religionen. UNESCOs verdensarvkomité besluttet i 2008 å føre opp Bahá'u'lláhs gravmæle utenfor Akko på verdensarvlisten, som ett av bahai-troens to hellige steder i Israel.

Akko blir idag regnet som en såkalt «blandet by» i Israel, dvs en by med stor både jødisk og arabisk befolkning.

Akko betraktes som tvillingby til Haifa, da disse to byene er i ferd med å vokse inn i hverandre.

## Historie
I 332 fvt. ble byen erobret av Aleksander den store. I 638 kom den under arabisk herredømme, men ble erobret av korstogsfarerne i år 1100 og ble en del av kongeriket Jerusalem. I 1110 tok kong Baldvin I av kongeriket Jerusalem imot den norske kongen Sigurd Jorsalfare og hans 60 skip i havna i Akko (norrønt: «Akersborg»). Sigurd var den første kongen som kom på visitt, på veier dekket av tepper og palmer. Selv om Jerusalem var gjenerobret av kristne styrker etter korstoget i 1099, var fortsatt store deler lengre nord under muslimsk kontroll. Kong Baldvin ba om kong Sigurds hjelp til å innta byen Sidon i dagens Libanon (byen heter i dag Sayda). Sigurds styrke angrep sjøveien, mens Baldvins styrke angrep over land.

I 1187 erobret Saladin byen tilbake, men allerede i 1191 inntok Filip II August av Frankrike og Rikard Løvehjerte byen på ny. Byen ble da gjort til hovedstad i det som var igjen av kongeriket Jerusalem.

I 1190 ble Den tyske orden grunnlagt der. I 1219 opprettet Frans av Assisi et fransiskanerkloster i byen som stadig eksisterer.

I 1229 kom byen under johannitterordenens forvaltning (på fransk fikk byen derfor navnet St. Jean d'Acre, som også tidvis brukes i dag).

Etter den muslimske gjenerobringen av Jerusalem ble Akko et av de siste støttepunktene for korsfarerne.

Med Beleiringen av Akko og festningens fall 18. mai 1291 var korstogenes tid definitivt forbi.

I 1517 ble byen under sultan Selim I en del av Det osmanske riket.

Bymuren, som nå delvis er ruiner og har bare én port, dateres tilbake til Det osmanske riket, nærmere bestemt midt på 1800-tallet. Byggherren Daher El-Omar brukte restene etter korstogsmurene som fundament for sin nye mur. Moskéen *al-Jazzar* stod ferdig i 1781, og var bygd på oppdrag fra guvernøren Ahmad Jazzar pasha (død 1804) av materiale fra Caesarea Palaestina.

I den osmanske perioden var Akko en beryktet fengselsplass.

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Luftfartsverket (Norge)

**Luftfartsverket** var en forvaltningsbedrift under Samferdselsdepartementet som besørget samfunnets behov for luftfartsmessig infrastruktur som flyplasser og lufttrafikktjeneste i Norge.

Det erstattet det tidligere Luftfartsdirektoratet som ble opprettet som et frittstående direktorat under Samferdselsdepartementet i 1947 etter å ha vært underlagt Forsvarsdepartementet under navnet Norges luftfartsstyre. I 1978 endret det navn til Luftfartsverket.

På samme måte som store deler av offentlig forvaltning ble også Luftfartsverkets rolle evaluert på 1990-tallet. Den største oppgavemessige endringen kom 1. januar 2000 da Luftfartstilsynet ble opprettet og skilt ut. Luftfartsverket bestod, med formålet å legge forholdene til rette for sikker, miljøvennlig og effektiv luftfart i alle deler av landet.

1. januar 2003 gikk Luftfartsverket over til å være et statseid aksjeselskap og byttet samtidig navn til Avinor.

## Luftfartsdirektører
Direktøren for Luftfartsverket var tidligere også norsk luftfartsdirektør. Direktøren i Luftfartstilsynet overtok denne rollen da denne etaten ble opprettet 1. januar 2000.

* Ove Liavaag (1990–2000)
* Erik Willoch (1964–1989)
* Einar Bøe (1947–1964) var den første luftfartsdirektør

## Eksterne lenker
*  Lufartsdirektoretat - historie
Natt

**Natt** er tiden når et område vender vekk fra solen slik at det er mørkt. Det er alltid natt på noe mindre enn halvparten av jorden. (Atmosfæren krummer sollyset, slik at solen er synlig selv om den egentlig står noe under horisonten.) Nær polområdene kan en natt vare over mangfoldige døgn omkring vintersolverv.

Natt defineres i luftfarten som det tidsrom hvor solen står mer enn 6 grader under horisonten. Natten avløser kveld og blir avløst av morgen.

Meteorologisk institutt definerer «natt» som perioden mellom midnatt (kl. 0.00) og kl. 6.00. 

## Se også
*Dag

## Referanser
Kontrollert luftrom

**Kontrollert luftrom** er et luftrom av bestemte dimensjoner hvor det ytes flygekontrolltjenester for kontrollerte flyginger (ATC) for fly som flyr under instrumentregler (IFR) og visuelle regler (VFR) iht. luftrommets klassifisering.

Luftrommet klassifiseres i 7 kategorier og betegnes med bokstaver fra A til G. Klasse A er det området med strengest kontroll, mens klasse G er ukontrollert luftrom (minst kontroll).

Kontrollert luftrom er en fellesbetegnelse som i norske ansvarsområder dekker ATS-luftrom klasse A, C, D og E.
Lufttrafikktjeneste

**Lufttrafikktjeneste** er en fellesbetegnelse for flygeinformasjonstjeneste (NOTAM), alarmtjeneste og flygekontrolltjeneste. Sistnevnte omfatter områdekontrolltjeneste, innflygningskontrolltjeneste og tårnkontrolltjeneste, systemer som er styrt av flygeledere.

Flykontrolltjenesten (air traffic control service) er en tjeneste som skal sikre at lufttrafikken foregår på en effektiv og trygg måte. Personellet i flykontrolltjenesten dirigerer flyene og forteller dem hvor de skal lande. Flyinformasjonstjenesten (flight information service) skal sørge for at pilotene får all relevant informasjon under flyturen. Alarmeringstjenesten (alterting service) skal sørge for at det settes i gang søk etter alle savnede luftfartøy samt varsle om fly i nødssituasjoner. Kommunikasjonen skjer hovedsakelig på engelsk, med det er også mulig å snakke norsk i norske luftrom. Lufttrafikktjenesten drives av Avinor i Norge.

## Utdanning
AFIS-utdanningen (Aerodrome flight information service) består av et grunnkurs i lufttrafikktjeneste og et AFIS-/simulatortreningskurs med en etterfølgende praksisperiode ved en lufthavn. Totalt tar AFIS-utdanningen ca. 10 måneder. Praksisperioden foregår hos Avinors AFIS-opplæringsenheter. En må gjennom to inntaksprøver for å komme seg inn på utdanningen. Personer som har gjennomført AFIS-utdanningen kan jobbe innenfor lufttrafikktjenesten.

### Vanlige arbeidsoppgaver

* Gi flygeinformasjon til fly innenfor en avgrenset sone rundt flyplassen man jobber ved
* Holde den lokale flytrafikken informert om alle forhold som har betydning for en sikker og effektiv flygning
* Videreformidle instruksjoner om blant annet flygenivåer og ruteføringer
* Observere og informere om værforholdene
* Besørge alarmtjeneste og yte bistand til redningstjeneste når dette er nødvendig

### Opptaksvilkår

* Fylt 19 år
* Avklart verneplikt
* Generell studiekompetanse på gjennomsnittskarakter 3,5 eller mer, med gode norsk- og engelskkunnskaper.
* Sikkerhetsklarering og uttømmende politiattest
* Oppfylle helsekrav

### Ønskede personlige egenskaper

* Selvstendighet
* Evne til å utvise initiativ
*God samarbeidsevne
* God hukommelse
* Nøyaktighet
* Besluttsomhet
* Velutviklet logisk evne og god romforståelse

## Se også

* Fly
* Flyplass
* Flygeleder
* AFIS-fullmektig

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinor  *Besøkt 05.07.19*
* AFIS-utdanning, utdanning.no *Besøkt 05.07.19*
Kontrolltårn

**Kontrolltårn** er i luftfarten en enhet som yter flygekontrolltjeneste for lokaltrafikk. Flygeledere gir luftfartøyer klareringer og instruksjoner for manøvrering på bakken og i lufta innenfor kontrollsonen. I tillegg ytes det flygeinformasjons- og alarmtjeneste.

Ved norske regionale flyplasser jobber det i stedet for en flygeleder en AFIS-fullmektig. Disse gir informasjon om annen trafikk, vind, rullebaneforhold og vær. En AFIS-fullmektig gir informasjon – ikke klareringer til luftfartøyer på og ved flyplassen.

## Eksterne lenker
*
Luftrom

**Luftrom** inndeles i fire forskjellige klassifiseringer: 
* Kontrollert luftrom
* Ukontrollert luftrom
* Luftrom for spesielt bruk
* Andre typer luftrom

Inndeling av luftrom er ikke blitt viet stor oppmerksomhet i Norge, da vi er forskånet for de store volum av trafikk som finnes i andre deler av Europa og USA. Dette forhindrer dog ikke at en flygeleder må ha kjennskap til inndelingen av luftrommet og hvilke begrensninger og muligheter dette legger på pilot og kontrollører.
Det er også en pilots plikt å sette seg inn i hvilke regler som gjelder når man bestemmer seg
for hvilken flyvning han gjennomfører.