open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ponte Vecchio

**Ponte Vecchio** (italiensk for *gammel bro*) er en bro fra Middelalderen som går over elven Arno i Firenze i Italia. Den er kjent for sine butikker (for det meste gullsmeder) som går langs med hele broen. Ponte Vecchio er også Europas eldste buebro. 

Broen anses først være bygget i romertiden, og fra begynnelsen var den laget av tre. Etter at den ble ødelagt av en oversvømmelse i 1333 ble den bygget opp på nytt i 1345 og denne gang av stein. Man tror at Taddeo Gaddi har formgitt broen, som består av tre buer, midtbuen har en spennvidde på 30 meter, de to buene på siden har spennvidder på 27 meter. Høyden på buene ligger mellom 3,5 og 4,4 meter.

Broen har i hele sin eksistens vært sted for butikker og selgere (ifølge legenden var det fra begynnelsen på grunn av skattefritak), som viser sine varer på bord etter å ha fått tillatelse av Bargello (en slags borgermester, en magistrat og en politisjef).

Det sies at det økonomiska uttrykket *[[bankerott]]* stammer herifra: når en handelsmann ikke kunne betale sin gjeld, ødela ("rotto") soldater hans bord ("banco") med varer. Denne handlingen ble kalt *bancorotto* (ødelagt bord; muligens kan det ha kommet fra *banca rotta* som betyr *ødelagt bank*). Uten sitt bord kunne ikke handelsmannen fortsette å selge sine varer.

## Vasari-korridoren
For å forene Palazzo Vecchio (rådhuset i Firenze) med Palazzo Pitti, lot Cosimo I de Medici 1565 arkitekten Giorgio Vasari bygge det kjente "Corridoio Vasariano" ovenfor. 
For å opprettholde broens prestisje, forbød han 1593 slaktere å ha handel der; deres plass ble overtatt av gullsmeder. Slakterlauget hadde hatt monopol på butikkene på broen siden 1442.

## Hengelåsene på Ponte Vecchio
Langs med Ponte Vecchio kan man se hengelåser på ulike plasser. Hengelåsene er blitt satt der av forelskede par. For å befeste sin kjærlighet til hverandre for evig skrev man av tradisjon sine navn på låsen, låste fast hengelåsen og til sist kastet man sammen nøkkelen ned fra broen i Arno.
Problemer med mange hengelåser som etterhvert måtte fjernes, og faktiske ødeleggelser på den flere hundre år gamle broen gjorde at det i 2006 ble satt opp skilt med varsel om bot på 50 euro til de som låste fast noe i broen. 

I 2013 ble alle hengelåser fjernet og nye lovbrudd vil kunne straffes med 160 euro i bøter.  

## Andre verdenskrig
Ulikt alle andre broer i Firenze ble ikke Ponte Vecchio ødelagt under andre verdenskrig av tyskerne den 4. august 1944, angivelig på grunn av en direkte ordre fra Adolf Hitler. Andre forklaringer et at en tysk kommandant nektet å utføre ordren om å ødelegge broen.

I 1939 bestemte også Italias fascistleder Benito Mussolini å sette inn store panoramavinduer i Vasari-korridoren for å imponere Hitler før et kommende statsbesøk, og ettersom Hitler likte dette svært godt har historien om hans direkte intervenering på slutten av krigen om å ikke ødelegge broen blitt forsterket.
    
## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Hokksund stasjon

**Hokksund stasjon** er en jernbanestasjon som ligger i Hokksund og ble åpnet i 1866 da Randsfjordbanen sto ferdig. Ransfjordbanen var smalsporet, det vil si at sporvidden var 1067 mm. Jernbanen ga arbeid til mange og var også viktig for utviklingen av det lokale næringslivet. Flere bedrifter anla jernbaneskinner inn på sine tomter.

Strekningen Hokksund–Kongsberg, Kongsbergbanen, ble åpnet 10. november 1871, som en sidebane til Randsfjordbanen. Ransfjordbanen ble lagt om til normalspor, 1435 mm, i 1909. Samme år var Bergensbanen ferdig å togene til og fra Bergen stoppet på Hokksund stasjon. Strekningen Kongsberg–Hjuksebø, som første del av Sørlandsbanen, ble åpnet i 1920, inngår linjen Drammen-Hokksund-Kongsberg i denne, slik at Randsfjordbanen nå regnes å ha sitt startpunkt i Hokksund. Sidesporet til Kongsberg ble i 1928 flyttet 400 meter lenger nord for Hokksund stasjon.

I tillegg til Kongsbergbanen er det i dag kun strekningen Hokksund-Hønefoss som har regulær passasjertrafikk med togene Oslo-Bergen. Disse går på Randsfjordbanen selv om Roa–Hønefosslinjen er kortere.

I dag (pr. 2019) stopper nattogene på Sørlandsbanen og fire av fjerntogene på Bergensbanen (to i døgnet hver vei) på stasjonen, samt linje L12 (lokaltog Kongsberg–Eidsvoll). Hokksund ligger 70,22&nbsp;km fra Oslo S, og reisetiden med lokaltog til Oslo er 52 min. L12 stopper også på Gardermoen – Oslo Lufthavn, og hit er reisetiden 1 time 18–20 min. Lokaltogene mellom Hokksund og Hønefoss ble lagt ned sist i 2004.

I 2024 ble plattformene bygget om slik at høyden passer til dagens togmateriell. Det ble også forbedret belysning, sitteplasser og oppdatert informasjonstavler. Litt arbeid ble også utført sommeren 2025 med trapp og gjerde ned mot parkeringsplassen på nordsiden.

I desember 2025 ble to nye leskur satt opp på plattform for spor 1, men pr januar 2026 ennå ikke ferdig mht sikkerhetsgjerder.

## Linjer og ruter

## Svingskive
Det er også en store svingskive ved stasjonen som ble brukt til å snu damplokomotivene som gikk på strekningen Hokksund-Hønefoss. Det var allerede en svingskive ved Hokksund Stasjon i 1867, den var kort og hadde sporbredde 1067 mm. Den ble forlenget til ca. 10,5 m i 1891. I 1905 ble det bygget en ny svingskive med sporbredde 1435 fordi de nye tenderlokomotivene ikke kunne anvende den gamle. Den er 18 m lang og bygget for skinnevekt 30 tonn. 

I og med at de elektriske lokomotivene kan kjøres i begge retninger, ble det ikke lenger samme behov for dette men svingskiven ligger fortsatt ved stasjonen.

I 2015 ble svingskiven restaurert og også flyttet litt.


Fil:Hokksund Jernbanestasjon - no-nb digifoto 20141210 00154 NB MIT FNR 18464.jpg|Stasjonen før 1958
Fil:SvingHokk23.jpg|Fra flytting av svingskiva i 2015.


## Plattformer og ruter

### Plattform 1
*  Bergen
*  Kristiansand
*  Kongsberg

### Plattform 2
*  Oslo
*  Oslo (nattog)
*  Eidsvoll
*  Dal

### Plattform A (buss)
*  Drammen
*  Vikersund / Hønefoss
*  Vestfossen - Kongsberg
*  Skotselv
*  Ormåsen
*  Sundet via Røren
*  Sundet via Voldstad

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
M (sjokolade)

**M** er en sjokolade laget av Mondelēz under merkenavnet Freia, og ble første gang utgitt i 1957. Sjokoladen består av en kjerne av peanøtt omgitt av melkesjokolade og ytterst et sprøtt sukkerskall. I Norge blir M markedsført som *filmsjokoladen*.

## Framstilling

M blir produsert i Mondelez Norges fabrikk i Oslo.

M framsstilles i to trinn; først sprayes sjokolade på peanøtten i store roterende tromler slik at man får små sjokoladekuler med en kjerne av peanøtt. I neste trinn får disse sjokoladekulene et sukkerlag rundt seg. Denne prosessen kalles drasjering.

## M Krisp
I 2006 ble M-familien utvidet med et nytt produkt; M Krisp. M Krisp er sprø kuler av ris-krisp, overtrukket med Freia Melkesjokolade.

## Referanser
Powiat

En **powiat** er en sekundær administrasjonsenhet i Polen som tilsvarer fylker eller distrikt i andre land. Powiatene inngår i voivodskap og omfatter flere gminaer (landdistrikt – *powiat ziemski*). Det finnes også distriktsnivåbyer (*powiat grodzki*), som er byer med distriktsstatus.

Den lovgivende makten i powiatene utgjøres av det folkevalgte distriktsrådet (*rada powiatu*). Distriktsrådet utnevner et distriktsstyre (*zarząd powiatu*) ledet av en starost, som sitter med den utøvende makt. I distriktsnivåbyer utgjøres disse funksjonene henholdsvis av byrådet (*rada miejska*) og bypresidenten (*prezydent miasta*) eller ordføreren (*burmistrz*).

## Eksterne lenker
*
Smijern

**Smijern** er jern som har et karboninnhold på under 0,3 % og er seigere og mykere enn stål, men dyrere enn støpejern, som har høyere innhold av karbon enn 2,1 % (vektprosent). Smijern er *smidig*, og fordi det er seigere enn karbonholdig jern, kan det hamres, klippes og bøyes til ønsket form. I motsetning til støpejern tåler det strekkpåkjenning. 

Jernlegeringer med lavere innhold av karbon enn 2,1 % (vektprosent) defineres som karbonstål. 

Smijern formes av smeder i smier. Jernet oppvarmes til høy temperatur i esse med trekull som tilføres oksygen ved hjelp av blåsebelg eller elektrisk vifte. Når jernet har fått riktig temperatur, blir det smidd på ambolten. Redskaper av mange slag, våpen, bygningsartikler, rekkverk, stakitter, beslagvarer, hestesko og mange andre bruksting ble tidligere laget av smeder. Ovnsdører i eldre ovner var laget av smijern, mens selve ovnene var av støpejern. Gustav Vigeland brukte smijern i skulpturer og i porter og gjerder, bl.a. i Vigelandsanlegget og rundt monumentene over Rikard Nordraak og Camilla Collett i Oslo.

## Litteratur
* Bjerke, Karen: *[https://web.archive.org/web/20150924062131/http://www.oslomuseum.no/images/stories/PDFer/Byminner/Byminner%20nr%202%20-%202009%20-%20web.pdf Er smijernskunsten i Oslo viktig]?.* I Byminner nr.2-2009, s.22-31
Gmina

En **gmina** er den laveste administrative inndeling i Polen, og tilsvarer kommuner i andre land. Gminaene finnes i tre typer:

*bykommune (*gmina miejska*), bestående av én by
*blandet kommune (*gmina miejsko-wiejska*), bestående av en by og omkringliggende landsbyer
*landkommune (*gmina wiejska*), bestående av kun landsbyer

Lovorganet i gminaene er kommunerådet (*rada gminy*) ledet av en *wójt* (i landkommuner), ordfører (*burmistrz*; i blandede kommuner og bykommuner) eller bypresident (*prezydent miasta*; i bykommuner med mer enn 50 000 innbyggere), som sitter med den utøvende makten.
33. serierunde i Premier League 2006/07

**33. serierunde i Premier League 2006/07** begynte 9. april med Watford FC hjemme mot Portsmouth FC klokka 13:45, så ble det spilt en kamp 17. april, to kamper 18. april og rundens siste kamp er 10. mai med Tottenham Hotspur – Blackburn Rovers klokka 21:00.

 

 

 

 

## Eksterne lenker
* Premier League 2006/07: Terminliste og resultater på altomfotball.no
* Premier League 2006/07: Terminliste og resultater på nifs.no
Tøtta

**Tøtta** er et fjell rett øst for byen Narvik i Nordland. Fjellet er synlig fra store deler av Narvik. Den består av to topper: Beisfjordtøtta (1&nbsp;448 moh) og Tøttatoppen/Rombakstøtta (1&nbsp;234 moh). Mellom disse toppene er det isbelagte fjellplatået Jiekŋanjunni. Fjellet er relativt lett å bestige. Kun få strekninger nær toppen av Rombakstøtta krever noe klatring. Det arrangeres hyppig turmarsjer der. 

Før i tid gikk det et ras på Tøtta. Ingen ble skadd under raset, utrolig nok. Barn i Narvik blir fortalt at det er et troll – «Trollet i Tøtta» – som bor i Tøttas dal.
Næringsmiddelindustri

**Næringsmiddelindustri** består av bedrifter som produserer mat, øl, mineralvann og andre næringsmidler, blant annet gjennom foredling av jordbruksprodukter. I mange land, blant annet Norge, er næringsmiddelindustrien blant de mest beskyttede industrigrenene. Det skyldes primært sektorens nære forhold til landbruket, som også er beskyttet mot internasjonal konkurranse i de fleste industrialiserte land.
Blokhus

**Blokhus** er et tettsted i Pandrup i Jammerbugt kommune i Danmark. Det ligger på nordvestkysten av Jylland, ut mot Vesterhavet, og var tidligere en fiskerlandsby, men er (pr. 2018) primært kjent som feriested. Som feriested er Blokhus blitt populært ikke minst på grunn av de store sandstrendene ut mot Jammerbugten. Kirken på stedet heter Hune kirke.

Det er en god bussforbindelse som forbinder Blokhus med Ålborg hele året. Om sommeren er det bussforbindelse nordover til Hirtshals og til Fårup Sommerland.

## Skulpturfestivaler
Enkelte år har Blokhus arrangert en internasjonal sandskulpturfestival på stranden. Strandsanden er ikke egnet til å forme skulpturer av, og sanden må derfor hentes langveis fra. I tillegg til sandskulpturfestivalen avholdes det fra 2013 også en årlig, internasjonal treskulpturfestival og, per 2018, en internasjonal betongfestival. Alle disse festivalene inngår som del av programmet til Skulpturparken Blokhus, et område på over 20 000 kvadratmeter som ifølge dem selv er Danmarks største permanente skulpturpark.

## Severdigheter

*Hune kirke
*Center for papirkunst
*Skulpturparken Blokhus
*Fårup Sommerland

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sinjarheim

**Sinjarheim** er en nedlagt gård beliggende på et høydedrag på nordsiden av Aurlandsdalen i Sogn og Fjordane, ca. 2 timers gange fra Vassbygdi, i eie av Inge Olai Sønnerheim. Rundt gården er det gjel, juv og brusende fosser på alle kanter. Navnet Sinjarheim kommer mest trolig fra den særegne og imponerende utsikten fra gården.

## Bygningsmasse

Gården består av en husklynge på seks hus og en liten tørkestue for korn. Med unntak av stuehuset og kårbygningen, er alle hus bygget av materialer hentet på stedet. Stuehuset er bygget av tømmer hentet ca. 1830 fra Nordheimsdalen ca 17&nbsp;km nord for Aurlandsvangen på fjordens østside. Løen og fjøset er stort sett bygget av gråsten, fjøset og ildehuset er gravet ned i marken, og har et forhistorisk preg. Da de fastboende flyttet ned til Vassbygdi i 1922, ble bygningene kun benyttet som støl frem til 1964, hvoretter bygningene stod ubrukt og forfallet tok til. I 1987 holdt kårbygningen på å falle ned i avgrunnen, låven var nærmest en ruin uten tak og taket på fjøstaket holdt på å ramle ned.

## Historie
De første sikre kilder om gårdsdrift er fra 1600-tallet, men man tror at det har vært gårdsdrift før svartedauden på 1300-tallet. Man mener at det har bodd folk her så langt tilbake i tid da det var like viktig å jakte rensdyr som å drive jordbruk. I 1869 var åkerarealet på 11,5 mål, som gav store avlinger. Gården var i kontinuerlig drift frem til 1922, men ble da fraflyttet som den siste gården i Aurlandsdalen. Den ble dog benyttet mye til stølsdrift frem til 1964. Sinjarheimsgalden ble skutt ut på 1860-tallet. noe som gjorde Aurlandsdalen med fremkommelig for mennesker og husdyr; før dette måtte man ta store omveier via Almabrui opp til Vetlestølen over Teigen og Bridlebrui, eventuelt via Stondalen og over fjellet over Hovdungo og videre over Teigen.

## Restaurering
Den første ombyggingen kan ha vært i 1878 samtidig som stuerommet ble malt med figurdekorasjoner. I 1988 ble det tatt initiativ til dugnadsarbeid på Sinjarheim for å redde bygningene på tunet. Med økonomisk støtte fra Aurland kommune, Sogn og Fjordane fylkeskommune, Oslo Energi og Forsvaret, kunne 20 frivillige personer gå i gang med arbeidet. Siden da har det vært årviss dugnadsaktivitet som har reddet stedet fra forfall. Fortidsminneforeningen i Bergen har restaurert de gamle husene på Sinjarheim. De som har drevet restaureringsarbeidet har sett på dette som en ferie, uten lønn. Sogn Jord- og Hagebruksskule kom med i arbeidet på Sinjarheim i 1992. På dette tidspunktet var kulturlandskapet rundt gårdshusene i ferd med å vokse til, og for å opprettholde kulturlandskapet, var det viktig å komme i gang med stølsdrift igjen.

## Stølsdrift på Sinjarheim
Siden 1992 har elever ved Sogn Jord- og Hagebruksskule vært på Sinjarheim tre uker hver sommer i månedsskiftet juli/august for å lære gammel stølsdrift. I starten var dette et prøveprosjekt for en sommer, men har siden dess vært en årviss begivenhet. De har med seg tre kyr og 60-70 geiter, som melkes for hånd. Fra melken ystes brun og gul ost.

## Kilder
*Aurland.com
Hune kirke

**Hune kirke** er sognekirke for Blokhus i Jammerbugt kommune i Danmark. Den er bygget omkring år 1100 og har en runestein i våpenhuset. Takket være omfattende restaurering unngikk den å bli begravet i sand, som Den tilsandede kirke, Skagen kirke, ble da det satte inn med stor sandflukt på 1500-tallet.

## Inventar
Blant severdighetene i Hune kirke er kirkeskipene «Familie Minde», en fregatt og «København», et skoleskip, «Jomfru Maria», treskulptur fra 1400-tallet og korbuekrusifiks, også det treskjærerarbeide fra 1400-tallet.

## Referanser
Rolf Marbot

**Rolf Marbot**, egentlig *Albrecht Marcuse*, (født 28. mai 1906 i Breslau i Tyskland (nå Wroclaw i Polen), død 22. august 1974 i Paris) var en tysk-fransk tekstforfatter, komponist og forlegger av populærmusikk.

Rolf Marbot ble en av de største musikkforleggerne i etterkrigstidens Frankrike. 

Han studerte opprinnelig juridikum i Tyskland. Han tok doktorgrad og hadde planer om å bli advokat. Samtidig opptrådte han som barpianist og akkompagnatør.

Han tok pseudonymet «Rolf Marbot» i 1927.

Rolf Marbot var jøde og ble tvunget til å forlate Tyskland i 1933, Han slo seg ned i Paris under vanskelige forhold, men kjøpte et lite musikkforlag som han senere bygde opp (*les éditions Méridian* senere *les Nouvelles éditions Méridian*). Han ble også medeier i et annet forlag (*Société d'édition Musicale Internationale*, *SEMI*).

Ved utbruddet av  andre verdenskrig vervet han seg til fremmedlegionen. Under okkupasjonen måtte han gå under jorda og overlot til medarbeidere å drive forlaget. Han ble naturalisert franskmann i 1947.

Fra 1940-årene til slutten av 1960-årene ble han en  sentral figur i musikkindustrien i Frankrike.

## Dorian/Herda
Dorian/Herda (René Dorian og Hans Herda) var et pseudonym brukt i fellesskap av komponist- og tekstforfatterparet Bert Reisfeld og Rolf Marbot.

Under dette pseudonymet skrev de blant annet slageren «Mein kleiner grüner Kaktus» for vokalsekstetten Comedian Harmonists i 1934.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Palmitos Park

**Palmitos Park** er en 200&nbsp;000 m² stor fuglepark på Gran Canaria, på en av Kanariøyene.

Den subtropiske parken finner vi sør på øya, ca. 10 km nord for turiststedet Maspalomas

Store deler av Palmitos Park gikk tapt i den store skogbrannen på Gran Canaria i august 2007. Alle dyrene ble sluppet ut i en hast for å unngå at de skulle brenne inne. Ca. 95 % av dyrene overlevde brannen, og man jobbet på spreng i et år, for å få parken i gang igjen.
Ca. 90% av dyrene kom tilbake, 5% omkomm, og de fem resten er fri.

Parken har fått bevilget mye penger og åpnet igjen 4. august 2008, nyrestaurert, og med en ny seksjon som forteller om skogbrannen. 

Det kommer over 400&nbsp;000 besøkende til Palmitos Park hvert år. Parken har over 1&nbsp;000 palmer, flere hundre kaktuser, og omtrent 1&nbsp;500 forskjellige fugler i tillegg til reptiler og mange andre dyrearter. 
## Eksterne lenker
*
Asker Seilforening

**Asker Seilforening** er en seilforening i Asker, for eiere av fritidsbåt og aktive seilere. Den har egen båthavn i Blakstadbukta. Den ble stiftet 24. juni 1932 som Blakstad Seilforening i båthuset på Børsholmen.

Blakstad Seilforening ble akseptert som fullverdig seilforening i 1949. Foreningens senter ble flyttet fra Børsholmen til Blakstadtangen i 1954. I 1966 skiftet foreningen navn til Asker Seilforening. Medlemstallene de første årene var varierende mellom 10-20 stykk. I 1940 talte foreningen 53 medlemmer og ved navneskiftet i 1966 var medlemstallet steget til rundt 350 stykk. 31. desember 2010 var det 1095 medlemmer i foreningen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
San Diego Zoo

**San Diego Zoo** i Balboa Park, San Diego, California er en av de største dyreparkene i verden  med over 4000 dyr og mer en 800 arter.
## Eksterne lenker
*
Klaffebro

**Klaffebro** er en type bevegelig bro med en kontravekt som kontinuerlig balanserer spennet som kan løftes opp i loddrett eller nesten loddrett posisjon.

Klaffebroer åpnes og lukkes for gjennomgående skipstrafikk.
Fordelen ved denne type broer er at skip og båter kan passere gjennom broen uten at en behøver å tenke på seilingshøyder under broene.

I moderne klaffebroer kontrolleres som oftest mekanismen med elektrisk styring.
 
Denne type broer har vært i bruk siden eldgamle tider. Men det var ikke før i 1850 at en konstruerte dem slik at det var mulig å åpne forholdsvis lange og tunge spenn på en hurtig og effektiv måte.

Nikolajevskijbroen i St. Petersburg var den første store klaffebroen. Den ble åpnet i 1850.

Skansenbroen, som  er en jernbanebro langs Dovrebanen, ble bygd som klaffebro.
Denne type klaffebro har en kontravekt opphengt i et stangparallellogram, samt motorer og tannhjul for å løfte og senke klaffen på broen. Broen er konstruert av Joseph B. Strauss, som også var ansvarlig for den verdenskjente broen Golden Gate Bridge i San Francisco. Broen ble tatt i bruk for jernbanetrafikk 22. mars i 1918 og er den første av sin type i Norge.

## Noen klaffebroer

Fil: Kanalbrua i Moss 01 480px.JPG |Kanalbrua i Moss
Fil: Frednesbrua.jpg |Frednesbrua
Fil: Tower.bridge.6.veryopen.london.arp.jpg |Tower Bridge er en kombinert klaffebro og hengebro
Fil: Porsgrunnsbrua.JPG |Porsgrunnsbrua i byen Porsgrunn
Fil:Skansen most2.jpg|Skansenbrua i Trondheim
Fil:Strømsund bru, Kopervik 05.2010.jpg|Strømsund bru i Kopervik
Den tilsandede kirke

**Den tilsandede Sct. Laurentii Kirke**  ligger syd for Skagen i plantasjeområdet øst for hovedveien. Kirken ble sannsynligvis oppført i slutten av 1300-tallet. På det tidspunkt var kirken den største i Vendsyssel.

Da sandflukten begynte i det 16. århundre, ble det imidlertid stadig vanskeligere og vanskeligere for menigheten å grave seg frem til kirken når det skulle være gudstjeneste. Kampen mot sanden varte inntil 1795, da kirken ble nedlagt etter ordre fra kong Christian VII. Selve kirkeskipet ble revet ned og benyttet i andre byggeprosjekter, men tårnet ble skånet og brukt som sjømerke.

I dag er tårnet fredet og etter undersøkelser i 1994 er kirkeskipet og sakristiets plassering nå markert i terrenget med røde påler. Den gamle kirkegårdsmuren er også markert.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Skov- og Naturstyrelsen, Vandretursfolder: Skagen klitplantage
* SologStrand: Den tilsandede kirke 
* Skagen Guide
Tarbosaurus

***Tarbosaurus*** er en tyrannosaurid, og en slektning *[[Tyrannosaurus]]* og *[[Albertosaurus]]*.
Forskning, mye gjort siden 2003, har funnet likheter mellom *[[Tyrannosaurus]]* og *Tarbosaurus*. Likevel er det forskjellene som er de mest interessante.
Øynene til Tarbosaurus er plassert mer på siden av hodet, i likhet med fugler og krokodiller. *Tyrannosaurus* hadde i likhet med mennesket et høyere grad av dybdesyn, takket være øyne på midten av skallen.
Man kan derfor anta at luktesansen kan ha vært mer vesentlig for *Tarbosaurus*. Spor av skjell har blitt funnet ved torsoen og i et fotavtrykk som sannsynligvis tilhører *Tarbosaurus*.

## Føde
*Tarbosaurus* spiste store mengder kjøtt. Det er blitt funnet bitemerker som passer de til *Tarbosaurus* på sauropoder og hadrosaurer, samt *Deinocheirus*.

## Utbredelse
Det er funnet fossiler i Kina og Mongolia.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Saltslette

En **saltslette**, eller **saltpanne**, er et uttørket innsjøbekken, som regel restene av en endorheisk saltsjø.

## Beskrivelse
Saltsletter består av finkornete sedimenter fylt inn med alkalisalter. Overflaten er som regel svært tørr, slett og hard om sommeren, men blir våt og meget myk i vintermånedene. Selv om selve saltsletta er fri for enhver vegetasjon, så er de vanligvis omringet av eviggrønne busker og andre salt-tolerante planter, som sørger for kritisk vinterfôr for bufe og andre planteetere.  

Mange saltsletter har grunne sjøer deler av året eller hele året på deler av arealet, som oftest om vinteren og spesielt i nedbørsrike år. Hvis vannlaget er tynt og blir beveget rundt på sletta av vinden, så kan det danne seg en eksepsjonelt hard og slett overflate om den tørker ut. Tykkere vannlag kan medføre en overflate som sprukket leire om den tørker ut. For lite vann kan medføre dannelse av dyner.

Salar de Uyuni i Bolivia, som utgjør et areal på 10&nbsp;582&nbsp;km², og ligger på altiplano nær Potosí i Bolivia, er den største saltsletta i verden, omkring 25 ganger større enn Bonneville Salt Flats i Utah, USA.

## Terminologi
Saltsletter er kjent som *playa* i deler av Mexico og de vestlige statene i USA. Det spanske ordet betyr direkte oversatt «strand». På arabisk kalles en saltslette for *sabkha* (også stavet *sabkhah*, av og til *sebkha*) eller *shott*.

## Alternativ bruk
De ekstremt flate, jevne og harde overflatene på saltslettene gjør dem til ideelle overflater for motorkjøretøy.  Store saltsletter er videre utmerkede steder for å utfordre hastighetsrekorder, ettersom den jevne overflaten tillater kjøretøy med lav bakkeklaring å kjøre svært fort uten å risikere å bli ødelagt på grunn av ujevnheter i underlaget, og de store områdene gjør at banen ikke trenger å være alt for presis for å unngå hindringer.  Saltslettene Bonneville Salt Flats i Utah og Black Rock Desert i Nevada har begge blitt brukt til å sette hastighetsrekorder. Sistnevnte er også hjemsted for den årlige kunst og musikkfestivalen Burning Man. 

## Se også
* Saltsjø
* Endorheisk bekken

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* The Bibliography of Aeolian Research
* Playa Lakes (Endorheic Basins) An annotated link directory
GarageBand

**GarageBand** er programvare som kan brukes til å lage musikk eller podcaster. Det er utviklet av Apple Inc. for Mac OS X og iOS.

GarageBand kan kun kjøpes som en del av iLife, en pakke med programmer som også inneholder iPhoto, iMovie, iDVD, iTunes og iWeb. Alle programmene er lagd for å gjøre det lett for brukeren å lage og organisere digitalt innhold, som bilder, film, lyd og websider. GarageBand er ikke beregnet for profesjonelle musikere, men er lagd for å hjelpe amatører å produsere musikk på en enkel måte.

## Historie
### GarageBand 1
GarageBand ble utviklet av Apple under ledelse av Gerhard Lengeling, som tidligere jobbet i det tyske firmaet Emagic, som lagde Logic Audio. Emagic ble kjøpt opp av Apple i juli 2002.

Programmet ble annonsert av Steve Jobs på Macworld Conference & Expo i San Francisco 6. januar 2004. Musikeren John Mayer var med og demonstrerte programmet.
### GarageBand 2
GarageBand 2 ble annonsert under Macworld Conference & Expo 11. januar 2005, og ble levert fra 22. januar 2005.
### GarageBand 3
GarageBand 3 ble annonsert i 2006, også under Macworld Conference & Expo, og inneholdt bl.a. et «podcast studio», med mulighet for å bruke mer enn 200 lydeffekter og jingler, samt integrering mot iChat for å gjøre intervjuer med folk som satt andre steder.
### GarageBand 4
GarageBand 4 ble annonsert august 2006

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pax

**Pax** er latin og betyr «fred». Ordet kan bli brukt i flere sammenhenger:

* Pax (mytologi), i romersk mytologi fredens gudinne
* Pax forlag, et norsk forlag, etablert i 1964
* PaxLeksikon, leksikon utgitt av Pax forlag
* Pax (tidsskrift), norsk blad
* Pax (film), norsk spillefilm fra 2011 regissert av Annette Sjursen, basert på Sjursens roman med samme navn
* Som forkortelse for passasjer, spesielt ved opptelling, og i utvidet betydning også bare person
* Som forkortelse for Penny Arcade Expo
* 679 Pax, en hovedbelteasteroide, oppdaget 28. januar 1909

## Statsvitenskap og historie
Siden «Pax» betyr fred, har det oppstått begreper med tanke på når det er relativ fred i lengre perioder på grunn av store imperier/supermakters nærmest enerådende innflytelse og makt. Dette begynte med Pax Romana, som betyr noe ala «fred på romernes vilkår», og begrepet har senere blitt videreutviklet til bl.a.:
* Pax Americana
* Pax Britannica
* Pax Hispanica
* Pax Mongolica
* Pax Ottomana
* Pax Sinica
Jaworzno

**Jaworzno** er en by i det sørlige Polen, ved en sideelv til Wisla. Den ligger i utkanten av det store gruve- og industriområdet rundt Katowice. Den har 96 600 innbyggere (2006).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Aalborg lufthavn

**Aalborg lufthavn** (IATA-flyplasskode: **AAL**, ICAO-flyplasskode: **EKYT**) er en kombinert sivil/militær flyplass som ligger i Nørresundby i Danmark, 6,5 km nordvest for Aalborg.

## Selskaper og destinasjoner

## Flyplassinformasjon

### Adresser
:Aalborg Airport
:Lufthavnsvej 100
:DK-9400 Nørresundby
:Denmark

### Flyplassklassifisering
4E (cat. 7)

### Transport
* Taxi — Det er drosjeholdeplass rett utenfor terminalbygget.
* Buss — Det er to flybuss tilbud som frakter passasjerer fra flyplassen til: Frederikshavn via Sæby og Hirtshals via Brønderslev og Hjørring. Det går også busser til Aalborg.
* Vei — Det er mange muligheter for reisende til og fra flyplassen: bil; bus; og taxi .

### Veibeskrivelse
* Fra Aalborg
** Kjør riksvei 180 til rett forbi Limfjordbroen. Ta deretter riksvei 55 til Nørresundby. Følg skiltingen til flyplassen.
* Fra Nord (fra Hirtshals)
** Kjør . Kjør av ved utkjøring 10. Følg riksvei 11 til veien du kommer til riksvei 55. Kjør riksvei 55 og følg skiltingen.
* Fra nordøst (fra Frederikshavn)
** Kjør . Kjør av ved utkjøring 21. Kjør rett igjennom Nørresundby. I t-krysset ta til venstre på riksvei 55. Følg skiltingen.
* Fra sør (fra Århus)
** Følg . Kjør av ved utkjøring 21. Kjør rett igjennom Nørresundby. I t-krysset ta til venstre på riksvei 55. Følg skiltingen.
* Fra vest (fra Thisted)
** Kjør riksvei 11 mot Aalborg. Rett før Nørresundby, i rundkjøringen, ta til venstre mot Aalborg. Følg skiltingen.

## Kilder
* AIP Denmark: Aalborg – EKYT
* VFR Flight Guide Denmark: Aalborg – EKYT

## Eksterne lenker
* 
* 
* Satellite image from Google Maps
Strandefjerdingen

**Strandefjerdingen** eller **Stranden** er ei lita bygd i Ringerike kommune. Bygda strekker seg sør-sørvestover mellom Holleia og Nordfjorden, den nordlige armen av Tyrifjorden. Området preges av landbrukseiendommer og bygdesentrumet Ask, som er oppkalt etter den gamle storgården Ask, nå mer kjent som Ask gods på folkemunne.

Til Strandefjerdingen kan man i dag regne områdene sør for der riksvei 350 krysser (Styggdalskrysset) Europavei 16 og sørover langs vestbredde av Storelva ned til Tyrifjorden (Averøya), samt fra Sandaker vest for Sogna til tettstedet Ask, og derfra sørover til grensen mot Tyristrand. 

Strandefjerdingen må imidlertid ha vært mye større før, for Ytre Ådal inngikk i Strandefjerdingen i Norderhov sogn en gang i tiden. Dette kommer blant annet til uttrykk i et middelalderdiplom datert 11. mars 1473 på *Thonberg* (trolig Tanberg), der det står «*ytre Ardalenom oc j Strendefiordong i Nørdrofs sokn*». Ask kapell ble reist der i 1937 og ligger øst for riksveien og jernbanen. Det inngår i Norderhov og Ask kirkesogn.

Gjennom bygda går Randsfjordbanen og tidligere fantes Ask stasjon der, men den er for lengst nedlagt og bygningene revet. Stasjonen var den siste før Hønefoss stasjon. Fra 1882 hadde også bygda eget meieri, Ask Meieri, men i 1928 ble dette sentralisert og lagt inn under Ringerikes Meieri. Ask har også hatt egen barneskole, Stranden skole, og nærbutikk. Begge er nedlagt og elevene ble overført til Tyristrand skole, men bygningsmassen etter Stranden skole ble litt senere tatt i bruk som Montessoriskole og lokalene etter den gamle nærbutikken ble etter hvert tatt i bruk av en bruktbilforhandler.

## Referanser
Stranden

**Stranden** kan vise til
* Strandefjerdingen på Ringerike
* Strandsiden (Bergen), strøk i Bergen sentrum
* Stranden, strøk i Stavanger
* Stranden (Oslo), gate ved Aker Brygge, Oslo
* Ved Stranden (København), gate i sentrum av København
Melhus (tettsted)

**Melhus** er det største tettstedet og kommunesenteret i Melhus kommune i Trøndelag. Stedet er også kjent som Nedre Melhus. Fram til 2005 gikk Europavei 6 gjennom Melhus sentrum og strekningen gjennom sentrum var kjent som en flaskehals. Veien ble så flyttet 200 meter vestover da ny firefelts motortrafikkvei gjennom Melhus åpnet. Tettstedet har  innbyggere (per 1. januar ).

## Nye Melhus sentrum

I forbindelse med flyttingen av E6 ut av Melhus sentrum, ble det vedtatt at gamle E6 skulle bygges om til en miljøgate. Miljøgata var ett ledd i prosessen med å skape bedre miljø i sentrum og samtidig la sentrum utvikle et mer bymessig preg. Samtidig med etableringen av miljøgata, ble det lagt nye vann- og avløpsledninger langs traséen. Miljøgata ble ferdigstilt høsten 2010.

## Næringsliv
I sentrum finner man alle servicefunksjoner man regner med å finne i et tettsted og administrasjonssenter, blant annet kjøpesenteret Melhustorget, legesenter, banker, bensinstasjon, flere restauranter, tannlege og rådhus.

## Veger i Melhus
Vegene i tettstedet Melhus:
* Melhusvegen
* Rådhusvegen
* Lenavegen
* Jernbanevegen
* Spinnerivegen
* Losjevegen
* Pottenvegen
* Gimsevegen
* Mælabakken
* Kuhaugen
* Martin Tranmæls veg
* Drammensvegen
* Strandvegen

## Bilder

Fil:Melhus sentrum, hovedgata ved juletider (02).JPG|Melhus sentrum ved juletider
Fil:Melhuset (3).JPG|Melhuset
Fil:Melhustorget (1).JPG|Melhustorget (østre inngang)
Fil:Coop extra på Melhus (2).JPG|Coop Extra
Fil:Oterholm-bygget (1).JPG|Oterholm-bygget
Fil:Den gamle jernbanebrua i Melhus sentrum.JPG|Den gamle jernbanebrua i sentrum
Fil:Melhus kornsilo (1).JPG|Melhus kornsilo
Fil:Melhus Forum (3).JPG|Melhus forum
Fil:Idegården på Melhus (3).JPG|Idégården
Fil:Et næringsbygg i Melhus.JPG|«Plassen», et næringsbygg beliggende litt nord for sentrum
Fil:Sollia på Melhus.JPG|Sollia
Fil:Parow-bygget (1).JPG|Det gamle Parrow-bygget på vestsiden
Fil:Gaulasenteret.JPG|Gaulasentret
Fil:Den gamle Melhusbrua (1).JPG|Gimse bru
Fil:Kroa på Melhus (02).jpg|Kroakvartalet (2012)
Fil:Vertshuset Høvdingen (1).JPG|Vertshuset Høvdingen (revet i 2013)
Fil:Bøndernes hus på Melhus (2).JPG|Bøndenes hus (revet i 2013)
Fil:Brekkåsen.JPG|Brekkåsen
Fil:Melhus sentrum, hovedgata (5).JPG|Hovedgata/Miljøgata (2012)
Fil:Bjørgum Mek. Verksted (2).JPG|Bjørgum Mek. Verksted
Fil:Thoragården (01).JPG|Thoragården
Fil:Melhus sentrum, hovedgata ved juletider (05).JPG|Hovedgate, retning sørøst (januar 2013)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
TrønderEnergi

**TrønderEnergi** er et energikonsern i Trøndelag. 

Selskapet TrønderEnergi AS er hovedaksjonær i TrønderEnergi Kraft AS, som produserer vannkraft og er operatør for egne og andres vannkraftanlegg. 

Produksjonssentralen ligger på Berkåk. Hovedkontoret er Energibygget på Lerkendal. TrønderEnergi eies av 19 kommuner i Trøndelag og KLP. Før Aneo ble utskilt i 2022 var TrønderEnergi også operatør og eier av vindkraftanlegg, bl.a. selskapet Fosen Vind.

## Historikk
TrønderEnergi ble stiftet i 1950, da som Sør-Trøndelag Elektrisitetsverk. Selskapet byttet navn første gang i 1970, til Sør-Trøndelag Kraftselskap. Svartelva var det første vannkraftanlegget som sto ferdig i 1959. 

Andre gang selskapet skiftet navn var i 1997, til dagens TrønderEnergi. Dette som følge av fusjoner og oppkjøp av kommunale everk på 80-tallet. Den første kommersielle vindmølla, «Astrid», ble montert i 1986. Selskapet ble omdannet til et konsern i 1998, med to datterselskaper: TrønderEnergi Kraft AS og TrønderEnergi Nett AS. Selskapet fusjonerte med Melhus Energi i 2001 og kjøpte Trondheim Energi Nett AS i 2010. I 2012 kom Malvik E-verk, og i 2013 Tydal E-verk inn i konsernet, og i 2016 fulgte Selbu Energiverk. Kvikne og Rennebu Kraftlag kom inn i 2017, og i 2018 kjøpte TrønderEnergi 49,9 % av aksjene i Oppdal Everk. Selskapet åpnet Skomakerfjellet vindpark i 2016.

I 2021 kjøpte TrønderEnergi og Stadtwerke München ut Statkraft fra Norges nest største vindkraftverk, Roan vindpark i Åfjord. To svenske vindparker ble kjøpt fra Grimsås Vindkraft AB og Brännliden Vind AB i januar 2023.

I 2022 opprettet TrønderEnergi og fondet HitecVision selskapet Aneo innen fornybar energi. Aneo ble fisjonert ut fra TrønderEnergi. Alle vindkraftverk i Trønderenergis portefølje, 19 % av eierandelene i vannkraftverkene og 250 ansatte fulgte med i fisjonen.

## Eierstruktur
Konsernet eies av:

* Frøya kommune 2,49 %
* Heim kommune 5,79 %
* Hitra kommune 2,69 %
* Holtålen kommune 1,34 %
* Indre Fosen kommune 8,00 %
* KLP 12,39 %
* Malvik kommune 2,69 %
* Melhus kommune 13,34 %
* Midtre Gauldal kommune 3,17 %
* Oppdal kommune 3,95 %
* Orkland kommune 16,94 %
* Osen kommune 0,92 %
* Rennebu kommune 0,07 %
* Selbu kommune 1,43 %
* Skaun kommune 2,20 %
* Trondheim kommune 9,13 %
* Tydal kommune 0,16 %
* Ørland kommune 7,69 %
* Åfjord kommune 4,79 %
* TrønderEnergi AS 0,54 %

## Overtakelser/oppkjøp
* Meldal kommunale kraftforsyning (1980-årene)
* Melhus Energi AS (2001)
* Trondheim Energi Nett AS (2010)
* Malvik Everk (2012)
* Tydal Everk (2012)
* Selbu Everk (2016)
* Kvikne og Rennebu Kraftlag (2017)
* Oppdal Everk (49,9 %) (2018)
* Grimsås og Brännliden vindparker i Sverige (2023)

## Kraftverk
Utbyggingsår i parentes
* Eidsfossen kraftverk (1921)
* Håen kraftverk (1966)
* Lofoss kraftverk (1914)
* Mørre kraftverk (1977)
* Nunelva kraftverk (1950)
* Sama kraftverk (1979)
* Simsfossen kraftverk (1921)
* Skjærlivatn kraftverk (1993)
* Sokna kraftverk (1964)
* Svartelva kraftverk (1959)
* Søa kraftverk (1967)
* Vik kraftverk (1952)

I tillegg er TrønderEnergi deleier i Driva kraftverk (75%), Kraftverkene i Orkla (35%) Usma kraftverk (80 %).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Erling Bøhle

**Erling Sigfred Bøhle** (født 1945) er en norsk tidligere lærer og lokalpolitiker (Ap) som var ordfører i Melhus kommune fra 2003 til 2011. 

Bøhle ble Arbeiderpartiets ordførerkandidat i 2003 etter å vunnet voteringen foran daværende ordfører Solfrid Løvseth. Ved lokalvalget i 2003 fikk partiet tilstrekkelig med stemmer til at Bøhle kunne overta ordførerstillingen og dermed videreføre Arbeiderpartiets ordfører-posisjon i kommunen. Han ble gjenvalgt i 2007, men tok ikke gjenvalg ved kommunestyrevalget 2011. Ved siden av Melhus satt også Bøhle flere år i kommunestyre på Hitra.

Bøhle vokste opp på småbruket Flålykkja på Kvål. Som 14-åring meldte han seg inn i arbeiderungdomslaget, og ble kort tid etter leder der. Han ble også med i Ungdommens kommunestyre. Han tok artium på Trondheim katedralskole. Etter det arbeidet han to år som journalist, først i Gauldalsposten og siden i Arbeider-Avisa. Etter det arbeidet han som lærer ved Kvenvær skole på Hitra og ble i denne perioden gift. Deretter utdannet han seg til lærer ved Lærerskolen på Stord. Etter fullført utdannelse søkte han seg til Hitra ungdomsskole og ble der i 18 år. I disse årene satt han flere år i kommunestyret på Hitra og fikk tilbud om å stille som ordførerkandidat to ganger. I 1988 flyttet han tilbake til Kvål og arbeidet ett år ved Flå skole på Ler. Deretter ble det fast stilling ved Rosmælen skole. Der arbeidet han til han ble valgt til ordfører i 2003.

## Referanser
Achham (distrikt)

**Achham** er et av Nepals 75 distrikter. Kanchanpur ligger i Den fjernvestlige regionen i Mahakali-sonen.

Areal er  km². Folketall i 2001 var . Hovedstad er Mangalsen. Acham har 75 distriktsutviklingskomiteer 75 og ingen bykommuner.

Achham hører til «ås-distriktene», og det grenser til distriktene Doti i vest, Bajhang i nordvest, Bajura i nord, Kalikot, Dailekh i øst og  Shurket.

Achham hører til de nepali-talende fjernvestlige khas kura-distriktene som er svært fattige og lite utvikla. Det ekstremt høye tallet på analfabetisme blant kvinner, over 90%, er et uttrykk for kvinnenes svært dårlige stilling i tradisjonelle samfunn på landsbygda.

Det høye antallet som registrerer seg som hinduer skjuler bl.a. shamanistisk religonsutøvelse.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kart over Achham distrikt
* Kart med helseindikatorer (På engelsk.)
Damtjern

**Damtjern**, **Damtjernet** eller **Damtjennet** kan vise til flere vann i Norge:

* Damtjennet (Elverum) – i Elverum kommune i Innlandet
* Damtjern (Lier) – i Lier kommune i Buskerud
* Damtjern (Ringerike) – i Ringerike kommune i Buskerud
* Damtjern (Aurskog-Høland, Nordre Mangen) – i Aurskog-Høland kommune i Akershus, øst for Nordre Mangen gård
* Damtjern (Aurskog-Høland, Soot) – i Aurskog-Høland kommune i Akershus, ved Soot
* Damtjern (Aurskog-Høland, Søndre Mangen) – i Aurskog-Høland kommune i Akershus, ved Søndre Mangen
* Damtjern (Aurskog-Høland, Øsken) – i Aurskog-Høland kommune i Akershus, ved Øsken

Se også:
* Damtjern (vei) – vei ved Damtjern i Ringerike
Umba (elv i Russland)

**Umba**, (russisk: Умба) er ei elv på Kolahalvøya i Murmansk oblast i Russland. Elva er 123 kilometer lang og munner ut i Kandalaksjabukta i Kvitsjøen ved byen Umba.  

## Geografi

Elva kommer fra innsjøen Umbozero, som ligger mellom fjellene i Khibiny og Lovoziorskije Tundry på Kolahalvøya, 100 km nordøst for Kandalaksja. Derfra renner den mot sør, gjennom et landskap preget av skog og åser.  Elva veksler mellom stryk og mere rolige partier, og den renner gjennom flere innsjøer, hvorav den største er Kanozero. Ut fra Kanozero renner Umba gjennom to separate utløp, rundt 5 kilometer fra hverandre.  Utløpene kalles Kitsa og Rodvinga, og det siste deler seg etter noen kilometer på nytt og danner ennå et elveløp, kalt Nizma.  Kitsa og Rodvinga løper sammen igjen i sjøen Pontsjozero.  Herfra kalles elva igjen for Umba, og møtes av elveløpet Nizma et par kilometer lengre nedover elva.

Den største sideelva er Vjala, som kommer fra Vjalozero og løper sammen med Umba 15 km før utløpet i havet.

## Fiske
Umba er kjent som ei meget god lakseelv.  Sammen med Varzuga var Umba den første elva på Kolahalvøya som ble gjort tilgjengelig for fisketurisme for utenlandske kunder tidlig på 1990-tallet, og infrastruktur og innkvartering for turister er bygget opp langs elva for å møte denne etterspørselen. Fra 1995 til 2004 gikk imidlertid antallet laks i Umba sterkt tilbake, på grunn av ulovlig fiske fra lokalbefolkningen, forårsaket av en arbeidsledighet på opp mot 90% i kommunesenteret Umba. Dette ble forverret av det faktum at det går kjørbare veier langs hele elva, slik at den er lett tilgjengelig.

Umba brukes også til tømmerfløting.

## Referanser




## Eksterne lenker
*Data on Umba River runoff, Northern Water Problems Institute, KRC RAS.
Doti (distrikt)

**Doti** er et av Nepals 75 distrikter. Kanchanpur ligger i *den Fjernvestlige regionen* i *Seti sone*.

Areal er 2 025&nbsp;km². Folketall i 2001 var 207 066.

Doti hører til *åsdistriktene*. I vest grenser det mot Dadeldhura og Baitadi, i nord mot Bajhang, i øst mot Achham og i sør mot Kailali.

Hovedstad er Dipayal, som i 2005 hadde en anslått befolkning på 27 088.

Antall distriktsutviklingskomiteer 50. Bykommuner 1. Bybefolkning (2001) 10,7%.

Forventa levealder 58,4 år, barnedødelighet pr. 1 000 fødte 80.9, uten tilgang til reint drikkevann 53,1% (alle tall 2001), leger 6 (2002).

Parbatiya-befolkning 66,19%, dalit 25,95 %, buddhister 1,1% (tall fra 2001).

Doti hører til de nepali-talende fjernvestlige khas kura-distriktene som er svært fattige og lite utvikla.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart over Doti-distriktet
* Kart med helseindikatorer (på engelsk)
Stubbdal

**Stubbdal** er en gård og ei grend som ligger innerst i Åsa, i Norderhov i Ringerike kommune. Ovenfor Stubbdal ligger Damtjern, som er et yndet utgangspunkt for turer innover Nordmarka, både sommer og vinter. Det går vei fra Åsakrysset nede ved Steinsfjorden opp til Damtjern. Mellom Åsakrysset og Damtjern finner man også de historiske sporene etter Kjerraten i Åsa, ved Kjerratmuseet.

Gården har gårdsnummer 14 i Ringerike.
Romper Stomper

***Romper Stomper*** er en australsk drama-thriller fra 1992 regissert av Geoffrey Wright. Filmen handler om en liten nynazistisk skinhead-gruppe i Melbourne. En tenåringsjente med en problematisk oppvekst skaper splid mellom lederen og nestlederen. Etterhvert preges gruppen av oppløsning og indre splid. Hovedrollene spilles av Russell Crowe, Daniel Pollock, Jacqueline McKenzie og Tony Lee. 

Filmen ble forholdsvis godt mottatt av anmelderne. 

Den ble tildelt flere priser. Blant annet tre fra Australian Film Institute (den ene gikk til Russel Crowe, de andre to for musikalsk innslag og lyd). 

## Handling
En gjeng voldelige unge skinheads fra Melbourne i Australia angriper tre vietnamesiske tenåringer, i en tunnel ved Footscray Station. Gjengen ledes av Hando, en voldelig, hensynsløs og uforutsigbar psykopat. Hans nestkommanderende er den mer reserverte, men like voldelige, vennen Davey. På den lokale puben deres møter de Gabrielle, som lider av tilfeldige anfall, dagen etter at hennes seksuelt misbrukende men velstående far Martin har arrestert den rusmiddelavhengige kjæresten hennes. Gabrielle innleder et romantisk forhold med Hando. Men forholdet blir raskt dysfunksjonelt, ettersom han blir stadig mer voldelig mot henne.

Etter at gjengen har vandalisert et kjøpesenter, kommer venner av gjengen på besøk fra Canberra. En av disse venene har sluttet seg til Royal Australian Navy, og de går på fest sammen. Dagen etter drar to fra gjengen til puben, som nettopp har blitt solgt til en vietnamesisk forretningsmann av den opprinnelige eieren. Etter å ha møtt denne nye eieren og sønnene hans, informerer de Hando, som ankommer sammen med resten av gjengen hans.

Men en større, og væpnet, gjeng vietnamesiske menn, ledet av Tiger, dukker opp og angriper Hondo og gjengen hans. Vietnameserne overgår skinnheadene i hopetall, og i det påfølgende slagsmålet og jakten blir flere skinheads slått ned og banket opp. Resten av gjengen blir jaget tilbake til det leide lageret deres, hvorfra de bare så vidt kommer seg unna når den vietnamesiske mobben bryter seg inn og ransaker bygningen før de brenner den hele bygningen.

Men skinheadene finner snart en ny base, ved et lager i nærheten - hvor de planlegger gjengjeldelse mot vietnameserne. Men politiet slår til mot lageret hvor gjengen befinner seg. En av dem blir skutt i hodet, og det som er igjen av gjengen blir snart arrestert. Hando, som var på vei tilbake til lageret, flyktet når han oppdager politiet. Han unngår dermed å bli arrestert, og er siste gjenværende medlemmet av gjengen som fremdeles er på frifot.

## Medvirkende
* Russell Crowe som Hando
* Daniel Pollock som Davey
* Jacqueline McKenzie som Gabrielle
* Tony Lee som Tiger
* Alex Scott som Martin
* Leigh Russell som Sonny Jim
* Dan Wyllie som Cackles
* James McKenna som Bubs
* Eric Mueck som Champ
* Frank Magree som Brent
* Christopher McLean som Luke

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rasuwa (distrikt)

**Rasuwa** er et av Nepals 75 administrative distrikter. Distriktet ligger i *Bagmati sone* i *Sentralregionen*.

Geografisk hører mesteparten av distriktet til Himalaya. Det grenser i øst mot Dhading, i nord mot den kinesiske provinsen Tibet, i øst  mot Sindhulpalchok, og i sør mot Nuwakot.

Distriktet har et areal på 1 544&nbsp;km². Befolkninga var i 2001 44 731.

Dhunche er distriktshovedstad.

I distriktet er det 18 landsbyutviklingskomiteer, ingen bykommuner.).

Som et typisk tynt befolka Himalaya-distrikt har det et  innslag av befolkning med tibetansk kultur og religion, blant dem mange sherpaer. Sammen med mange tamang-folk er det årsak til at Rasuwa har buddhistisk flertall.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kart over Rasuwa-distriktet
* Kart med helsestatistikk (på engelsk)
Damtjern (Ringerike)

**Damtjern** (prioritert), også kalt **Damtjernet** (ikke prioritert), i Ringerike kommune er en liten innsjø på Krokskogen, regulert som vannmagasin for Åsa kraftstasjon. Tjernet ligger cirka 456 moh. og har en reguleringshøyde på cirka 7 meter.

Damtjern er et populært utgangspunkt for turer innover i marka, sommer som vinter. Området er godt opparbeidet med merkede turstier og skiløyper av Skiforeningen. I senere år har det dessuten blitt svært populært å sykle der. Mange tar for eksempel turen inn til Storflåtan () langs rute 151 () og ender opp ved Storflåtan gård.

Det er bilvei fra Åsakrysset ved Steinsfjorden opp til Stubbdal og Damtjern. Mellom Åsakrysset og Damtjern finner man også sporene etter den gamle kjerraten i Åsa, og ved Kjerratmuseet kan man studere hvordan den svenske ingeniøren Samuel Bagge gjorde det mulig for Peder Anker (1749–1824) fra Bogstad å frakte tømmer opp til Damtjern fra Steinsfjorden, for videre fløtning ned Sørkedalsvassdraget.

## Se også
* Kjerraten i Åsa
* Åsa kraftstasjon

## Referanser