open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sætre (bedrift)

**Sætre Kjeks** ble etablert av Hans Otto Røhr (1836–1912) den 15. september 1883 på gården Sætre i Heggedal i Asker. På grunn av brann ble produksjonen flyttet til Oslo i 1907. I 1967 ble produksjonen flyttet til Tårnåsen i Kolbotn. Sætre Kjeks var Norges største og eldste produsent av kjeks.

På 1990-tallet ble kjeksprodusenten overtatt av det norske industrikonsernet Orkla, som i 1999 la ned all produksjon ved fabrikken på Tårnåsen.

Produktene som i dag går under Sætre-varemerket blir produsert i Riga i Latvia av Orkla Biscuit Production. Sætre er i dag kun et rent markedsførings- og distribusjonsselskap for kjeks.

## En del kjekstyper
**Gjende** er type kjeks fra Sætre, den ble lansert i 1954.

**[[Ballerinakjeks|Ballerina]]** er en kjekstype fra Sætre. Den har hovedsakelig sjokoladekjeks som bunn og kremkjeks oppå med nugatti-krem i midten.

**Bixit** er en kjeksserie fra Sætre. Bixit-kjeksene er lagd av havre hovedsakelig, men har senere kommet i flere varianter med andre smaker.

## Maccaroni
**Maccaroni** er et tidligere varemerke på flere pastaprodukter fra Sætre. Produktene ble markedsført som *Maccaroni vermicelli* (pastatråder), *Maccaroni spaghetti*, *Maccaroni bånd*, *Maccaroni rør*, *Maccaroni stjerner* og *Maccaroni muslinger*. Innholdet i produktene var det samme.

Sætre utga eget oppskriftshefte der man anbefalte Maccaroni i de fleste retter; til supper, middager, desserter og aftensretter, i puddinger og aspicgele.

## Andre varemerker
* Kornmo
* Marie
* Per - sesongprodukt fra oktober til desember, ofte brukt som ingrediens i delfiakake
* Pepita
* Bokstavkjeks (relansert i 2007)
* Kaptein 
* Safari Cookies

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Hodet over vannet

***Hodet over vannet*** er en norsk krimkomedie fra 1993, regissert av Nils Gaup. Den ble spilt inn på sydspissen av halvøyen Østerøya i Sandefjord kommune. Tittelsporet «Hodet over vannet» ble skrevet av Morten Abel og sunget av Prepple Houmb og Abel.

## Handling
Nygifte Einar og Lene er på en isolert ferieøy på Sørlandet, sammen med Lenes barndomsvenn Bjørn. Mens guttene er på fisketur og ikke kommer tilbake før dagen etter kommer Gaute – Lenes tidligere psykolog og elsker – roende. Han drikker seg full, og sovner etter hvert naken i sengen til Einar og Lene. Når Einar og Bjørn kommer tilbake fra fisketuren tidlig neste morgen, får Lene panikk fordi hun vet hvor sjalu Einar kommer til å bli hvis han oppdager den nakne Gaute i sengen deres. Lene forsøker å vekke Gaute. Men han våkner ikke, fordi han er død. Lene gjemmer ham derfor i potetkjelleren.

Men det er litt for lite plass i kjelleren, og kjeller-lemmen går ikke helt igjen. Når Einar tråkker kraftig på kjeller-lemmen knekker han også nakken på Gaute. Men de ønsker ikke å varsle myndighetene om dette dødsfallet, fordi hele situasjonen med Lenes tidligere elsker - nå med en brukket nakke - kommer til å fremstå som alt for mistenkelig. De tror det er en risiko for at politiet kommer til å arrestere dem for å ha myrdet Gaute med vilje.

## Roller i filmen
* Lene Elise Bergum som Lene
* Svein Roger Karlsen som Einar
* Morten Abel som Bjørn
* Reidar Sørensen som Gaute
* Jon Skolmen som en politimann

## Mottakelse
Filmfronts anmelder gav filmen terningkast fem og sammenligner den med *[[Shallow Grave]]*, selv om den ikke er «*like mørk som Shallow Grave, men har de samme vendingene. Det blir også litt ekstra absurd med denne store skjærgårdsidyllen.*»

## Andre versjoner
Det ble produsert en amerikansk «remake» av filmen i 1997 med tittelen *[[Head Above Water]]* regissert av Jim Wilson, med Harvey Keitel, Cameron Diaz, Craig Sheffer og Billy Zane.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* ''Hodet over vannet ·'' (Podcast: «Norsk film er ____!?»)
Sinnemestringsprosjektet

**Sinnemestringsprosjektet** er en del av Norges handlingsplan mot vold. 

Sinnemestring Brøsetmodellen ble utviklet av Egil Bjarnar, Stig Jarwson og Grethemor Skagseth Haugan i 1998. Prosjektet i Brøset ble i flere år ledet av Haugan (f. 1954). På oppdrag fra Sosial- og helsedirektoratet har det siden 2004 blitt utdannet ca. 120 fagpersoner etter modellen, som igjen har opprettet behandlingstilbud til voldsutøvere i sine hjemkommuner. 

## Fire tilbud
I Norge  er det i hovedsak fire tilbud for menn som utøver vold mot kvinner:

* Sinnemestringsprosjektet ved St. Olavs hospital, avdeling Brøset,Trondheim.
* Alternativ til Vold (ATV), Oslo, Drammen og Telemark
* Institutt for Klinisk Sexologi og Terapi, Oslo
* Familievernkontoret i Molde med sine prosjekter «Privatisert vold i familien» og «Vitne til vold».

## Referanser


## Eksterne lenker
* Handlingsplan mot vold i nære relasjoner 2004-2007 - regjeringen.no
Tony Hawk’s American Wasteland

***Tony Hawk's American Wasteland*** er et videospill som har blitt utgitt for PlayStation 2, Xbox, Xbox 360, Nintendo GameCube og PC. Spillet er en del av *[[Tony Hawk's Pro Skater (videospillserie)|Tony Hawk's Pro Skater]]*-serien.

## Handling
Spillet begynner med at en skateboard-utøver går om bord på en buss på vei til Los Angeles, i håp om å komme seg vekk fra hjembyen sin. Men rett etter ankomst til Hollywood blir spilleren banket opp av en gruppe punkere som også stjeler all bagasjen hans - bare sekunder etter at han går av bussen. En lokal skateboard-entusiast ved navn Mindy hjelper, og tilbyr å hjelpe ham med å forandre utseendet hans for å passe bedre inn. Mindy insisterer også på at hvis spilleren skal passe inn, burde han også forbedre skateboard-ferdighetene sine.

Spilleren får også en ny venn, Duane, som lærer ham enkelte nye triks. Til slutt konfronterer spilleren en av punkerne som banket ham opp tidligere, og han utfordrer dem til en skateboard-konkurranse. Punkeren forsøker imidlertid å stikke av, så spilleren må løpet etter ham. Mindy avslører å vite om en lokal park for skateboardere som faktisk eksisterer, kjent som «Skate Ranch» i Beverly Hills. Der møter spilleren Mindys andre venner: Boone, Useless Dave og Murphy, som nekter spilleren inngang til parken. Men de bestemmer at hvis spilleren kan imponere dem, vil de tillate spilleren adgang.

Sspilleren blir nødt til å forbedre sine ferdigheter, for å slippes inn. Han møter lederen for gruppen, Iggy VanZandt, en røff type som ikke er glad i outsidere. Iggy er også i utgangspunktet fiendtlig mot spilleren. Mindy kommer på en plan for å gjøre skate-parken bedre, og den overordnede oppgaven for resten av spillet går ut på å skaffe forskjellige deler de trenger til Skate Ranch - samt låse opp nye områder i Los Angeles underveis. Etter hvert deltar spilleren i Tony Hawk AmJam, en amatør-konkurranse som finner sted i Vans Skatepark sentrum. Han vinner AmJam og blir intervjuet av Tony Hawk, som spør hvor han lærte et unikt triks han brukte under konkurransen. Spilleren forklarer at han lærte det av Iggy VanZandt, noe som fører til forvirring for Tony Hawk som påstår at Iggy har vært savnet i flere år. Når spilleren kommer tilbake til skate-parken for å vise frem seieren sin, oppdager de at Iggy har blitt arrestert.

Iggy avslører at han levde i hemmelighet for å unngå politiet på grunn av mindre lovbrudd - inntil spilleren offentlig avslørte ved AmJam at Iggy fremdeles var i live. Mindy ønsker å hjelpe Iggy i fengsel, og foreslår at spilleren oppsøker Iggys tidliger venner, Z-Boys, for å få hjelp. Men senere får spilleren vite fra Mindy at Boone har blitt kidnappet av en annen gjeng. Spilleren må bli medlem av Black Widowz, for å komme seg videre i spillet. Men spilleren oppdager at den virkelige eieren av skate-parken har låst området, og legger planer om å selge hele området. Så spilleren, og de nye vennene hans, må legge planer for å skaffe nok penger til å kjøpe skate-parken deres selv.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 6578

**Fylkesvei 6578 (Fv6578)** går mellom Forset og Moan i Melhus kommune.

Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 672 (Sør-Trøndelag).

## Kommuner og knutepunkter

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
*
Firda (andre betydninger)

__NOTOC__:*[[Firda]]* er en regionsavis i Førde.

**Firda** er en dialektisk versjon av fjord, og er et vanlig navn på aviser og bedrifter, spesielt brukt i Sogn og Fjordane.

## Geografi
* Firda, er et gammelt samlenavn på Sunnfjord og Nordfjord i Sogn og Fjordane.
* ''Firdafylki'', er et tidligere fogderi og fylke som omfattet Sunnfjord og Nordfjord i Sogn og Fjordane. 

## Aviser
* Firda'' er en regionsavis i Førde.
* Firda Folkeblad, en opphørt avis utgitt i Florø.
* Firdaposten, en avis i Florø.
* Firda Tidend, en lokalavis på Sandane i Sogn og Fjordane.

## Skip
* DS «Firda», et dampskip fra 1900.
* MF «Firda», en bilferge fra 1961.
* MS «Hardangerfjord», et passasjerskip som gikk som «Firda» fra 1982 til 1989.
* MS «Firda», et lasteskip fra 1978.

## Annet
* Firda Billag, et transportselskap med hovedkontor i Førde.
* Firda Gymnas, tidligere navn på Firda vidaregåande skule på Sandane.
* Firda vidaregåande skule på Sandane.
* Firda Seafood AS, Norges største produsent av fjordørret.
Per Bakken

**Per Bakken** (født 26. oktober 1882 i Vestby i Trysil, død 11. august 1958) var en norsk langrennsløper og kombinertløper. Han var en av de mest kjente Trysil-skiløperne fra århundreskiftet og årene utover.

Bakken vant fire Holmenkollrenn på rad i kombinert fra 1904 til 1907, og i 1904 vant han også Holmenkollens 50-kilometerrenn. Han representerte Norge internasjonalt i konkurranse i Finland i 1906, der han kom på tredjeplass. Han gikk for Trysil Idrætsforening (nå Trysilgutten), og i 1907 ble han tildelt Holmenkollmedaljen som første trysling.

Av yrke var han skogsarbeider og småbruker. Han var bror av skipløperen Helenus Bakken.

## Referanser
Stillehavskaper

**Stillehavskaper** (*Eubalaena japonica*), også kalt **stillehavsnordkaper** og **stillehavsretthval**, er en bardehval i retthvalfamilien som holder til i det nordlige Stillehavet.

Stillehavskaper ligner nordkaper og sørkaper. Den holder utelukkede til nord i Stillehavet, i et belte som strekker seg fra vestkysten av Nord-Amerika, fra Mexico til Alaska, til østkysten av Asia, fra Sibir til Korea. Den kan trolig bli opp mot 17-18 meter lang og veier typisk omkring 36-73 metriske tonn.

I 1973 estimerte Wada bestanden til omkring 100-200 dyr. Året etter hevdet en forsker at arten trolig ville dø ut, fordi man ikke hadde gjort observasjoner av kuer med kalver siden 1900. Nylige observasjoner gjort i Beringstredet bekrefter imidlertid at det fortsatt finnes kuer med kalver (Wade m.fl., 2006).

I dag teller bestanden trolig maksimalt 300 dyr totalt (hvorav trolig færre enn 100 dyr befnner seg i den vestre delen av Stillehavet), men i realiteten finnes den ingen sikre beregninger av bestanden i øyeblikket. Man kan heller ikke si noe sikkert om bestandsutviklingen, selv om det har vært antydet en svakt stigende trend fra noen forskere. Grunnlangsmaterialet er imidlertid for svakt til å kunne trekke noen sikre konklusjoner.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Tyrkere i Norge

**Norsk-tyrkere** er, i statistisk forstand, personer som bor i Norge og enten er født i Tyrkia eller er barn av to foreldre som er født i Tyrkia. Per 1. januar 2012 bodde det 16 742 norsk-tyrkere permanent i Norge, hvorav 10 696 er førstegenerasjon og 6 046 er norskfødte etterkommer. Dette tallet inkluderer også kurdere med bakgrunn fra Tyrkia. En stor del av  tyrkere i Norge stammer fra provinsene Konya og Uşak.

De første tyrkerne  som innvandret til Norge kom som arbeidsinnvandrere på 1960- og 1970-tallet. De kom fra en relativ middelklasse, og var verken spesielt rike eller fattige. De aller fleste tyrkere som migrerte, migrerte for å oppnå et bedre liv for seg og sin familie.

Norsk-tyrkere utgjør den tiende største gruppen av innvandrere i Norge. Drøyt 6 200 norsk-tyrkere er bosatt i Oslo, og er dermed den sjuende største innvandrergruppen i kommunen. Det finnes også store grupper i Stavanger, Drammen og Trondheim. Norsk-tyrkere er den største innvandrergruppen i Drammen og Trondheim, og den nest største i Stavanger.

I 2018 toppet tyrkiske borgere over nasjonaliteter som har søkt om asyl i Norge. En av fire asylsøkere er tyrkere, dvs. totalt 630 asylsøkere så langt i år. Ni av ti av de tyrkiske asylsøkerne får opphold i Norge. De fleste tyrkerne begrunner asylsøknadene med at de er knyttet til det forbudte Gülen-nettverket og forfulgt av tyrkiske myndigheter.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  En studie av norskfødte tyrkere og tyrkiske innvandrere i Norge
Difference

**Difference** var et norsk rockeband som ble startet i 1966. Bandet spilte psykedelisk rock med mye bruk av orgel inspirert av Procol Harum. Gruppa ble oppløst i 1969, men spilte sammen igjen fra 1974 til 1980. De tre kjernemedlemmene Ivar Gafseth, Tore Johansen og Erling Mylius opptrer fortsatt sammen under navnet Travellin' Strawberries.

## Medlemmer
### Siste besetning
* Tore Johansen &ndash; vokalist (1967-1969, 1974-1978, 1996, 2004, 2007, 2016)
* Ivar Gafseth &ndash; orgel, vokal (1966-1969, 1974-1980, 1996, 2004, 2007, 2016)
* Erling Mylius &ndash; bass, vokal (1967-1969, 1974-1980, 1996, 2004, 2007, 2016)
* Stein Olsen &ndash; gitar, vokal (1974-1980, 1996, 2004, 2007, 2016)
* Knut Solem &ndash; trommer (1966-1969, 1974-1980, 1996, 2004, 2007, 2016)

### Tidligere
* Arne Jacobsen &ndash; gitar (1966-1968, 2016)
* Ivar Fjøseide &ndash; bass (1966)
* Snorre Tømmerås &ndash; gitar (1967-1969, 2016)
* Einar Horgmo &ndash; perkusjon (1974-1975)
* Ingeborg Kaldager &ndash; vokalist (1978-1980)
* Tore Kjell Torvik &ndash; vokalist (kort periode i 1969)
* Jon Peter Westerlund &ndash; gitar (1978-1980)
* Asbjørn Bach &ndash; trompet (1974-1975)
* Kalle Holst &ndash; saksofon (1974-1975) (død i 2003)

## Diskografi

### Singler
* *[[Tree of Love]]* (1967)
* *[[This Town Ain't the Same]]* (1968)
* *[[Where Does the Eagle Fly]]* (1968)
* *[[Ballad of a Broken Heart]]* (1968)
* *[[What Have They Done to the Rain|Hva var før regn ble til regn]]* (1968)
* *[[Ode til gleden]]* (1974)
* *[[There's a Light]]* (1975)
* *[[Fri mann]]* (1976)

### Studioalbum
* *[[Difference (album)|Difference]]* (1974)
* *[[Different Ways]]* (1975)
* *[[Jubileum 1967–1977]]* (1977)

### Samleplater
* *[[The Very Best of Difference]]* (1995)
**[[Norsk Rocks Skattkammer Vol. 7: Difference]]* (2005)

## Eksterne lenker
* 
*  MIC Artikkel: Difference
Sarpsborg Sharks

**Sarpsborg Sharks** er en innebandyklubb fra Sarpsborg som ble stiftet i 1991. «Sharks» er egentlig bare et markedsnavn, og klubben heter formelt Sarpsborg Innebandyklubb. Av meritter kan klubben skilte med et seriemesterskap(2005) og et norgesmesterskap(2005). Sarpsborg Sharks spiller hjemmekampene sine i Skjeberghallen som ligger utenfor Sarpsborgs opprinnelige kommunegrense, men som etter kommunesammenslåingen i 1992 er en del av storkommunen.

Klubben har også en sterk junioravdeling som forsyner elitesatsingen med talenter. Klubben har kvalifisert seg flere ganger for norgesmesterskapet for junior herrer, junior damer og gutter-16.

## Klubbens historie

Klubben ble stiftet av en kameratgjeng i bydelen Opstad i 1991 under navnet Opstad IBK. Men midt på 90-tallet forandret klubben navn til Sarpsborg IBK av sponsormessige hensyn. Det var lettere å tiltrekke seg sponsorer som et «bylag» var begrunnelsen.

Parallelt med dette var det stiftet en ny klubb i Sarpsborg under navnet Borg Ultimate Sportsklubb. Denne klubben vokste seg også stor, men ettersom denne spilte en divisjon under Sarpsborg IBK var det aldri noe konkurranse om sponsorer eller spillere på seniornivå. Konkurransen foregikk om rekrutteringen.

Sommeren 2001 innså begge klubber dette problemet og det ble stemt på de respektive klubbers årsmøte om en eventuell sammenslåing. Sarpsborgs medlemmer stemte enstemmig for, mens i Borg USK var stemningen noe mer splittet. Resultatet ble likevel en sammenslåing.

Den nye klubben ble kalt Sarpsborg Sportsklubb som en mellomting mellom de to klubbenes tidligere navn. Klubben valgte derimot å gå tilbake på navnet av administrative hensyn da klubben ikke var et fleridrettslag, men et spesialidrettslag. Utad spilte navnebyttet liten rolle ettersom den markedsfører seg som Sarpsborg Sharks.

## Sportslig historie

*1997–1998
Opprykk fra 1.divisjon til eliteserien

*1998–1999
7.-plass eliteserien, kvartfinaletap for Greåker IBK

*1999–2000
6.-plass eliteserien, kvartfinaletap for Slevik IBK

*2000–2001
5.-plass eliteserien, kvartfinaletap mot Slevik IBK

*2001–2002
5.-plass eliteserien, kvartfinaletap for Holum IBK

*2002–2003
3.-plass eliteserien, kvartfinaletap for Sveiva IBK

*2003–2004
2.-plass eliteserien, kvartfinletap for Holum IBK

*2004–2005
Seriemestere eliteserien, norgesmestere

*2005–2006
4.-plass eliteserien, semifinaletap for Gjelleråsen IF

*2006–2007
2.-plass eliteserien, kvartfinaletap for Tunet IBK

*2007–2008
Seriemestere eliteserien, norgesmestere

* 2008–2009 
2.-plass eliteserien, Sølv i NM

* 2009–2010
9.-plass eliteserien, ikke kvalifisert til NM

* 2010–2011
1.-plass eliteserien, semifinaletap for Fjerdingby

## Eksterne lenker
*
Spanskrør

**Spanskrør** er de lange, tynne stenglene til forskjellige palmer, for eksempel rotangpalmen (*Calamus rotang*). Stenglene brukes til stokker og strafferedskaper. Oppstrimlede stengler kalles **[[rotting]]**, og brukes til møbler og kurver.

Spanskrør ble i mange år brukt som pekestokker i skolen. Spanskrøret forsvant ut av den norske skolen i 1936, da fysisk avstraffelse ble forbudt. Spanskrør vokser ikke naturlig i Norge, og på norsk er ordet synonymt med straffen og med redskapet som ble brukt til utførelsen, selv om de såkalte spanskrørene kunne være av andre materialer, for eksempel bambus eller kjemperør.

Personer som interesserer seg for sadomasochisme, bruker ofte spanskrør for å oppnå seksuell nytelse.

I Danmark er *spanskrør* et vanlig kallenavn på churros.

## Se også
* Prylestraff

## Litteratur
*
Smash (sjokolade)

**Smash!** er en sjokoladesnacks fra Nidars sjokoladefabrikk i Trondheim. Produktet består av salte, friterte maiskjerner dekket med melkesjokolade.

Smash ble lansert i 1988, men det var først ved midten av 2000-årene at salget tok av. I 2006 var Smash Norges tredje mest solgte sjokolade.

Smash ble i 2008 også lansert i Finland, distribuert gjennom det finske lakris- og sjokoladeselskapet Panda. I Sverige markedsføres Smash av snacksprodusenten OLW.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Produktpresentasjon på Nidars nettsider
Thormod Næs

**Thormod Næs** (født 12. april 1930 i Skjold, død 20. oktober 1997 i Fjell) ble skytterkonge to ganger. Sin første tittel tok han på Landsskytterstevnet i Oslo i 1964, den andre i 1967 på Ulven ved Bergen. Næs representerte Laksevåg skytterlag.

## Andre prestasjoner
* Vinner av baneskytingen under nordisk feltmesterskap (1960)
* Nordisk mester i sportsskyting (1965)
* OL-deltaker (1964)

## Referanser


## Kilder
* Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
* 

## Eksterne lenker
* 
* Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
Finn Amundsen (skytterkonge)

**Finn Amundsen** (1936–2019) fra Oslo Østre skytterlag ble skytterkonge under Landsskytterstevnet på Kongsvinger i 1965. Amundsen var først og fremst kjent som en fremragende hurtigskytter, og vant Stangskytingen hele ni ganger og ble premiert med Stangbeger totalt 50 ganger. Han vant juniormesterskapet på Landsskytterstevnet i 1954.

## Andre titler
* Skytterprins (1964)
* Småkonge i Viken II (1966 og 1974)
* Vinner av Stangskytingen (Stangmedaljen) ni ganger, og totalt 50 Stangbegre (dvs. blant den beste 1/3-delen av skytterne i 50 år)
* Officerspokalen (1965 og 1970)
* Nordisk mester i feltskyting (1962)
* Nordisk mester i felthurtigskyting (1955 og 1958)
* Norgesmester i feltskyting (1966)
* NM i armégevær (1963)
* Vinner av samlagsskytingen med Oslo skyttersamlag (1960)
* Kongepokal fra Asker skytterlags jubileumsstevne (1960)

## Referanser


## Kilder
* Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
* 
* *[[Norsk Skyttertidende]]*, 3/2007, offisielt organ for Det frivillige skyttervesen
Gunnar Lybeck

**Gunnar Lybeck** (født 3. juli 1944) fra Lena ble skytterkonge to ganger. Han tok sin første tittel på Landsskytterstevnet i Trondheim i 1968 og den andre i Oslo i 1970. Han representerte Østre Toten første gang, og Mysen skytterlag andre gang han ble konge.

## Andre titler
* Skytterprins (1965)
* Vinner av Stangskytingen (Stangmedaljen) (1966)
* Vinner av samlagsskytingen med Opland skyttersamlag (1982)

## Referanser


## Kilder
* Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
* 

## Eksterne lenker
* Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
Lorents I. Sklet

**Lorents I. Sklet** (født 23. november 1934) er en norsk gårdbruker fra Grong som ble skytterkonge under Landsskytterstevnet i Bodø i 1966. Han ble skytterprins allerede som 20-åring i 1955 og tok en aksje i Officerspokalen i 1958.

## Andre titler
* Skytterprins (1955)
* Officerspokalen (1958)
* NM feltskyting (1967)
* Nordisk mester i felthurtigskyting (1967)
* Hagens Krus (som beste mesterskapsskytter under 20 år på Landsskytterstevnet) (1951)
* Vinner av samlagsskytingen med Namdal skyttersamlag (1952)

## Referanser


## Kilder
* Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
* 

## Eksterne lenker
* Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
Jon Klyve

**Jon Klyve** (født 3. februar 1948) fra Fyksesund i Hardanger ble skytterkonge under Landsskytterstevnet i Kristiansand i 1969. Han representerte Oslo Østre skytterlag da han ble skytterkonge, men gikk senere over til Ålvik i Hardanger.

## Andre titler
* Småkonge i Vestlandskretsen (1971)
* Norgesmester i feltskyting (1975)

## Referanser


## Kilder
* Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
* 

## Eksterne lenker
* Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
Tennis under Sommer-OL 1992

**Tennis under [[Sommer-OL 1992]]** som ble avholdt i Barcelona i Spania ble spilt utendørs. Den amerikanske tenåringen Jennifer Capriati slo regjerende mester Steffi Graf i kvinnenes singlefinale. Marc Rosset ble den første fra Sveits som vant olympisk gull i tennis.

## Single menn

## Double menn

## Single kvinner

## Double kvinner

## Medaljestatistikk
Knut Tjønneland

**Knut Petro Tjønneland** (1907–2002) var ordfører i Bergen 1953–1960 og varaordfører i periodene 1950–1953, og 1960–1961 (Ap). Han er også forfatter av boken *Tale for Bergen* (1975) og flere andre bøker.

I en CV datert 10. februar 1962 opplyste Tjønneland at han etter artium i 1926 studerte sosialøkonomi, samtidig som han var journalist i *Bergens Sosialdemokrat* og *[[Bergens Arbeiderblad]]*. I årene 1928-34 var han protokollfører i Bergens byrett; fra 1947 disponent i Nygårds handelsforening, og ved sammenslutning til Bergen samvirkelag organisasjonssjef. I 1951 ble han ansatt i den nyopprettede stilling som forsorgssjef i Bergen. Stillingen ble inndratt i 1961 og omgjort til sosialsjef med ansvar for samordning av barnevernsnemnd, edruelighetsnemd, sosialtrygd og forsorgsvesen. 

Under krigen var Tjønneland medlem i Bergen forsyningsnemnd, men kom til å tilbringe flere år i tysk fangenskap. «*Et liv som ikke er levd*», var hans egne ord for denne tiden. Han står i fangearkivet med adressen Øvre Heien 6 i Sandviken. 29. januar 1943 ble han arrestert av Gestapo og satt 14 dager på Ulven, ca 3 måneder på Espeland fangeleir, 7 måneder på Grini, og deretter i Sachsenhausen frem til frigjøringen i mai 1945.

Han er kjent for å ha kjøpt bydelen Fyllingsdalen i Bergen fra Fana kommune i 1955, og for å ha vært en av aktørene som gjorde byggingen av Puddefjordsbroen til en realitet.

De nye bydelene som ble lagt til Bergen på 1950-tallet, bolignød og tomtemangel var de dominerende sakene i Tjønnelands tid. Da han ble slått til ridder av St. Olav, bemerket han tørt at «*før hang de røverne på korset, nå henger de kors på røverne!*» Tjønneland var en markant skikkelse i det politiske liv i Bergen, og bidro til Folketrygdloven som danner basis for vårt trygdevesen i dag.

I hans tid som ordfører besøkte feltmarskalk Montgomery Bergen. Tjønnelands venn Nils Langhelle var da forsvarsminister, og ville gjerne vise Montgomery hjemnbyen sin. Det ble servert middag på Bellevue restaurant, dit også Shetlands-Larsen var invitert. Larsen hadde hele brystet fullt av medaljer, deriblant en orden mye høyere enn noe Montgomery hadde mottatt. Tjønneland omtalte i radio-intervju med Bjørn Tore André Montgomerys kostelige ansiktsuttrykk da det gikk opp for ham at Larsen hadde mer enn han selv å skilte med. Året etter fikk Bergen russisk flåtebesøk, og kong Haakon som var i byen, ble bedt med. Under middagen snublet kelneren og kom til å tømme saus nedover kongens rygg. 

Tjønneland skrev også vers om Bergens vennskapsbyer:
:Vi befester vår gamle kontrakt
:om gemyttlig, impulsrik kontakt.
:Folk fra Århus vil knapt møte sorg
:i den lystige stad Gøteborg!
:Gøteborgeren reiser til Århus 
:og tar forskudd på løvsprett og vårrus.
:Så drar alle med toget og fergen
:- for å hilse på oss her i Bergen!

## Bibliografi
* *Bergen i all beskjedenhet* 1959
* *Tale for Bergen* 1975 ISBN 82-7051-043-2 
* *Historien om «Havglytt»* Om eldresenteret «Havglytt» i Flora kommune
* *Bergen i kaleidoskop* 1985 ISBN 82-514-0170-4
* *Ka sa eg* 1991  ISBN 82-7242-895-4

## Referanser
Godless Savage Garden

***Godless Savage Garden*** er et samlealbum med det norske black metal bandet Dimmu Borgir. 

Albumet ble utgitt i 1998 av Nuclear Blast Records og gjenutgitt den 3. oktober 2006 med to bonusspor. De første fire sporene ble spilt inn under innspillingen av *[[Enthrone Darkness Triumphant]]*, hvor «Raabjørn speiler draugheimens skodde» også forekom på.

## Sporliste
#«Moonchild Domain» (5:24)
#«Hunnerkongens sorgsvarte ferd over steppene» (Gjeninnspilling) (3:05)
#«Chaos Without Prophecy» (7:09)
#«Raabjørn speiler draugheimens skodde» (Gjeninnspilling) (5:03)
#«Metal Heart» (Accept cover) (4:40)
#«Stormblåst» (Live) (5:09)
#«Master of Disharmony» (Live) (4:27)
#«In Death's Embrace» (Live) (6:15)
#«Spellbound (By the Devil)» (Live) (Bonusspor) (4:45)
#«Mourning Palace» (Live) (Bonusspor) (5:57)

## Personell
*Shagrath &ndash; Vokalist & Keyboards
*Erkekjetter Silenoz &ndash; Gitar
*Tjodalv &ndash; Trommer
*Nagash &ndash; Bass
*Astennu &ndash; Gitar

## Eksterne lenker
*
Diklin plante

En **diklin plante** er en plante som har utelukkende enkjønnede blomster. Hannlige og hunnlige blomster kan forekomme på én og samme plante, eller på ulike planteindivid. I botanikken omtales dette henholdsvis som «sambu» og «særbu».

Det motsatte av dikline planter er tokjønnede planter. I motsetning til dyr, der enkjønnethet er regelen, er dikline frøplanter heller som unntak å regne.

## Referanser
Sambu

En organisme som er **sambu** (også **sambo**, ***monøsisk***, **enbo**, **enbu**), er på fagspråket kalt ***monoik***, og det betyr at den har enkjønnede reproduksjonsorganer av begge kjønn hos samme individ. Selv om monoik kan brukes om noen organismer i dyreriket, er sambu et botanisk uttrykk og brukes om forskjellige arter av alger, moser og frøplanter.

En plante som er sambu har altså adskilte hannblomster og hunnblomster, men begge på samme plante, de «bor sammen». Det motsatte er særbu hvor arten har adskilte hannplanter og hunnplanter, blomstene bor «hver for seg». Et tredje alternativ, og det vanligste hos blomsterplanter, er at alle plantene har tvekjønnede blomster, men ulike andre fordelinger av kjønnsfunksjoner finnes også, for eksempel gynodiøci og androdiøci.

## Faguttrykk

Forskjellige faguttrykk som brukes om det at en organsime er sambu, er monoik og monøsisk. Det motsatte er *dioik*  og *diøsisk* hvor det enkelte individet har enten hunn- eller hannblomster. Det er ikke et strengt skille i bruken mellom disse begrepene, men det er en tendens til at monoik brukes som et videre begrep, til og med om noen arter innen dyreriket, mens monøsisk brukes mer begrenset om frøplanter spesielt. Den generelle betydningen av monoik eller monøsisk, er at organismen har enkjønnede reproduksjonsorganer av begge kjønn hos samme individ. Det betyr underforstått at individet også er en hermafroditt. Uttrykkene har felles gresk opphav fra ordene *mono*, *dia* (*diairo*) og *oikos*, som henholdsvis betyr «en», «dele» og «hus».

## Variasjoner innen organismene
De første blomsterplantene hadde tvekjønnede blomster, men enkjønnede blomster er utviklet mange ganger i ulike grupper. Enkjønnede blomster har bare pollenblad, eller bare fruktblad, ikke begge deler. En plante som er sambu har enkjønnede blomster, men kan likevel befrukte seg selv, siden det finnes hannlige og hunnlige blomster på samme plante. Planter med enkjønnede blomster går under betegnelsen ''dikline planter'', enten de er sambu eller særbu.

Hannlige organer hos moser, karsporeplanter, noen sopparter og alger kalles *[[anteridium]]*. hunnlige organer kalles *[[arkegonier]]* og finnes også hos nakenfrøete planter selv om anteridium ikke gjør det.

Bjørk, bøk, eik, furu, or, hornblad og (de fleste) starr, er eksempler på planter som er sambu.

## Galleri

Fil:Cinclidium stygium sporophytes.jpg|Sporofytter (hannlige organ) hos myrgittermose (*Cinclidium stygium* Sw.)
Fil:Male flowers on a Norway spruce 1.jpg|Hannblomst hos gran (*Picea abies*)
Fil:Picea abies young female cone - Keila.jpg|Hunnlig blomst (ung&nbsp;kongle) hos gran.
Fil:Female Flower of Common Hazel - Corylus avellana detail.jpg|Nærbilde av hunnblomst hos hassel
Fil:Akebia quinata male and female flower.jpg|Hannlig og hunnlig blomst hos *Akebia quinata*.


## Referanser
Kampen (Helsingfors)

**Kampen** (finsk: *Kamppi*) er en bydel sentralt i Helsingfors og også et delområde i det administrative distriktet Kampmalmen. Kampen strekker seg sørvestover fra jernbanestasjonen og avgrenses av gatene Järnvägsgatan → Mannerheimvägen → Skillnadsgatan → Nylandsgatan → Sinebrychoffgatan → Bulevarden → Sandvikskajen → Mechelingatan.

Navnet kommer trolig av det franske *campement*, «ekserserplass». På 1700-tallet var det svenske militære anlegg i området; disse ble overtatt av den russiske armeen da Finland kom under Russland på 1800-tallet. De fleste kasernene ble ødelagt under den finske borgerkrigen i 1918, men én av de gamle kasernene – tegna av den store arkitekten Carl Ludvig Engel – er bevart.

Utover på 1800-tallet utvikla Kampen og Rödbergen (fi. *Punavuori*) seg til fattige forsteder i byens utkant. Fra 1870-tallet ble mye av området regulert og bebygd med leiegårder. Kampen har i dag 10 000 innbyggere, mens 30 000 mennesker har sitt arbeid i bydelen.

## Bygninger i Kampen
Glaspalatset (fi. *Lasipalatsi*) ved Mannerheimvägen ble bygd i 1936, og var tenkt som en midlertidig bygning for de olympiske lekene i 1940. Det står fortsatt, og er blitt et verneverdig bygg fra den klassiske funksjonalismen. Tennispalasset fra 1938 er også et OL-anlegg. Hallen ble under OL i 1952 brukt bl.a. til basketball. I 1970 skulle hallen rives, men ble spart og fungerer i dag som kino. Det modernistiske Bilhuset (fi. *Autotalo*) er bygd i 1959.

## Transport
Den nye, underjordiske bussterminalen åpna i 2005 på samme sted som den gamle hadde ligget. Dermed ble store tomtearealer frigjort, bl.a. til bygging av kjøpesenteret Kamppi center. Bussterminalen er et av Finlands største byggeprosjekter noensinne. Kampen fikk sin undergrunnsstasjon i 1983.


Fil:Kamppi.jpg|Bilhuset
Fil:Kampinkeskus.jpg|Bussterminalen
Fil:Kampin metroasema.JPG|Kampens undergrunnsstasjon
Fil:Kamppi center.jpg|Kamppi center


## Referanser
Gaissene

**Gaissene** (fra nordsamisk: *gáissá* – «høy og spiss fjelltopp») er et fjellområde i Finnmark som skiller Finnmarksvidda fra Laksefjorden og Porsangen og strekker seg fra Stabbursdalen i vest til Laksefjordvidda i øst. De høyeste toppene i Gaissene er Čohkarášša (1&nbsp;139&nbsp;moh), Bieggavákgáisá (1&nbsp;120&nbsp;moh), Ruitogáisá (1&nbsp;070&nbsp;moh) og Rásttigáisá (1&nbsp;066&nbsp;moh)

Gaissene utgjør sørfronten av et gammelt skyvedekke, rester av enorme havbunnsplater som ble skjøvet inn over land for 4 – 600 millioner år siden, og går opp i høyder på over 1000 meter. Fjellene hører geologisk til de yngre bergarter som ikke har latt seg slipe ned av ismassenes og klimaets herjinger. Gaissene forvitrer seint og skaper ikke særlig næringsrik jord. Dette er karrige områder med svært beskjeden vegetasjon. Planteveksten er svært sparsom og store arealer gir et grått og nakent inntrykk.
Kampen (andre betydninger)

**Kampen** har flere betydninger, men er hovedsakelig brukt som navn på et geografisk område, og tilhørende bygninger:

## Finland
*Bydelen Kampen (Helsingfors) i Helsingfors
**Stasjonen Kampen (metrostasjon)

## Nederland
*Kampen (Overijssel) en by i Nederland
*Den tidligere byen Kampen (Zeeland) i Nederland, nå Kamperland
*Kampen (Friesland) i Nederland

## Oslo
*Kampen, strøk i bydel Gamle Oslo
*Kampen Janitsjarorkester
*Kampenjazz, en norsk jazzklubb på Kampen
*Kampen kirke (Oslo)
*Kampen menighetshus
*Kampen park
*Kampen skole (Oslo)

## Stavanger
*Kampen (delområde i Stavanger) i Stavanger
*Kampen kirke (Stavanger)
*Kampen skole (Stavanger)

## Tyskland
*Kampen (Tyskland) på øyen Sylt

## Andre betydninger
*Kampen for tilværelsen, en frase som Charles Darwin brukte for å beskrive økologisk konkurranse

### TV
*''Kampen for tilværelsen'' (britisk TV-serie), en britisk natur-dokumentarserie av David Attenborough
*''Kampen for tilværelsen'' (norsk TV-serie)
*Kampen om tungtvannet (TV-serie), en norsk TV-serie fra 2015
### Film
*Kampen om Mardøla, en norsk dokumentarfilm fra 1972
*Kampen om tungtvannet (film), en norsk film fra 1948
### Videospill
*Ringenes herre: Kampen om Midgard II, et RTS-videospill basert på Ringenes herre
### Brettspill
*Kampen om Rai, et spill fra Damm

### Krig / slag
*Kampen i Gråbeinhølet, en trefning mellom 3. kompani av IR 10 og tyske tropper under andre verdenskrig
*Kampen mot terror, kalles den globale kampanjen USA leder mot terrorisme
*Kampen om Bagnsbergatn gård, en trefning mellom 3. kompani av IR 10 og de tyske tropper under andre verdenskrig
*Kampen ved Breidablikk, en trefning mellom 7. kompani av IR 9 og de tyske tropper under andre verdenskrig

#### Flertall: Kampene
*Kampene langs Randsfjorden, i Ådalen og Valdres var kamper under tyskernes fremrykking i 1940
*Kampene ved Islandsmoen, trefninger mellom 1. kompani av IR 10 og de tyske tropper under andre verdenskrig
Særbu

En organisme som er **særbu** (også **særbo**, ***diøsisk***, **tvebo**, **tvebu**, **gonochorist**), er på fagspråket kalt ***dioik***, og det betyr at den har enkjønnede reproduksjonsorganer hos adskilte individ. Selv om dioik kan brukes om noen organismer i dyreriket, er særbu et botanisk uttrykk og brukes om forskjellige arter av alger, moser og frøplanter.

En plante som er særbu har altså adskilte hannblomster og hunnblomster som sitter på adskilte planter, slik at den får adskilte hann- og hunnplanter; de «bor hver for seg». Det motsatte er sambu hvor arten har adskilte hannblomster og hunnblomster hos samme individ; blomstene «bor sammen». Et tredje alternativ, og det vanligste hos blomsterplanter, er at alle plantene har tvekjønnede blomster, men ulike andre fordelinger av kjønnsfunksjoner finnes også, for eksempel gynodiøci og androdiøci.

## Faguttrykk
Forskjellige faguttrykk som brukes om det at en organisme er særbu, er dioik og diøsisk. Det motsatte er *monoik*  og *monøsisk* hvor en art har adskilte hunn- eller hannblomster, men begge på samme individ. Det er ikke et strengt skille i bruken mellom disse begrepene, men det er en tendens til at dioik brukes som et videre begrep, til og med om noen arter innen dyreriket, mens diøsisk brukes mer begrenset om frøplanter spesielt. Den generelle betydningen av dioik eller diøsisk, er at arten har enkjønnede reproduksjonsorganer med hunnlige organer hos et individ, og hannlige organer hos et annet. Uttrykkene har felles gresk opphav fra ordene *mono*, *dia* (*diairo*) og *oikos*, som henholdsvis betyr «en», «dele» og «hus». Hos dyr kalles det samme fenomenet ofte for *gonochorisme* (særskilte gonader).

## Variasjoner innen organismene
De første blomsterplantene hadde tvekjønnede blomster, men enkjønnede blomster er utviklet mange ganger i ulike grupper. Likevel er bare seks prosent av blomsterplantene særbu, og noen forskere har ment at særbu planter har lettere for å dø ut, og derfor har havnet i en evolusjonær blindgate. Særbu planter har ofte kjøttfulle frukter, vindpollinering, lite oppsiktsvekkende blomster og forvedet vekst. De er vanligst i tropene og på øyer. En antatt fordel er at særbu planter unngår sjølpollinering og påfølgende innavlsdepresjon. En studie av ulike arter i smelleslekta (*Silene*) viser at særbu arter har større genetisk diversitet og sterkere beskyttelse mot både skadelige og gunstige mutasjoner.

Enkjønnede blomster har bare pollenblad, eller bare fruktblad, ikke begge deler. En plante som er særbu er enkjønnet, og derfor avhengig av en plante med blomster av motsatt kjønn i nærheten for befruktning. Planter med enkjønnede blomster går under betegnelsen ''dikline planter'', enten de er sambu eller særbu.

Hannlige organer hos moser, karsporeplanter, noen sopparter og alger kalles *[[anteridium]]*. hunnlige organer kalles *[[arkegonier]]* og finnes også hos nakenfrøete planter selv om anteridium ikke gjør det.

Eksempler på diøciske planter er einer, hamp, rød jonsokblom, misteltein, vier, molte, selje og osp.

## Galleri

## Referanser
Vassgaffelmose

**Vassgaffelmose** er en art flyteplanter i gruppen gaffelmoser.
Den er populær innen akvaristikken, særlig i akvarier med levendefødende arter, da den danner gode gjemmesteder for yngelen.

Den finnes i dammer, og danner ofte tykke matter på og under vannflaten. 
Den vokser vanligvis fort ved overflaten. Hvis den plasseres 5-10 cm under et vanlig lysstoffrør, vil den danne tykke, tette, lysegrønne tepper. Hver enkel forgrening eller skudd kan reprodusere seg til en stor koloni hvis den holdes under riktige forhold. Den flyter vanligvis, men kan også festes til objekter under vann, som røtter og steiner.

Gaffelmose er ikke kompatibel med andemat, da andematen dekker overflaten fortere og overtar plassen fra gaffelmosen. Den blir også lett overmannet av alger.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Piggulke

**Piggulke** (latin *Micrenophrys liljeborgii*, engelsk *Norway bullhead*) er en saltvannsfisk i ulkefamilien.

## Beskrivelse
Piggulke kan lett forveksles med dvergulke, men er mindre. Den blir bare 7,5&nbsp;cm lang og er den minste fisken i ulkefamilien langs kysten av Norge. 

## Adferd
Piggulka er en bunnfisk som liker seg best på hardbunn fra fjæra og ned mot 80&nbsp;m, og den ligger ofte skjult mellom alger eller steiner på bunnen. Føden består av små krepsdyr og småfisk.

Gytingen foregår tidlig på våren, og eggene legges i klumper på bunn. Larvene er pelagiske og trekker mot bunn når de er omtrent 10&nbsp;mm store.

## Utbredelse
Piggulke er utbredt i Nordøst-Atlanteren rundt De britiske øyer til nordvestkysten av Sverige og nordover langs kysten av Norge til Nordland.
## Eksterne lenker
*
Anders Eriksen Kvernes

**Anders Eriksen Kvernes** også kalt Anders Quernes eller Anders Ericksen (født ca. 1575, død 1662) var en norsk prest. Han skal ha sitt opphav i Jämtland i Sverige. 
## Liv og virke
Han ble prost for Nordmøre prosti i 1621, men ble avsatt fra prosteembetet i 1623. 

Han er mest kjent for at han reparerte, utbedret og utvidet Kvernes stavkirke i 1633. Kirken fikk i 1633 et kor i skipets bredde, et dåpsrom, et rikt dekorert interiør og det ble satt inn vinduer. Det ble satt opp en minnetavle i kirken over presten og utbedring av kirken er beskrevet med et maleri (som viser oppføring av en kirke) laget av maler Johan Hansen Kontrafeier. I 2019 ble det presentert resultater av undersøkelser som viste at de nyeste delene av kirka hadde tømmer felt rundt 1629. Dette gjør at kirka antas å være bygget rundt 1631-33, som nevnt i minnetavle på veggen fra presten Anders Eriksen. Alle kirkens deler er blitt bygd samtidig, noe som viser at tradisjonen med å bygge stavkirker har holdt seg lenger enn man tidligere var klar over.

Anders Eriksen Kvernes' første kone var Anne Bernhoft, datter av soknepresten Hans Andersen Bernhoft. 

Hans andre kone var Lisbeth Eriksdatter fra Kvalvåg i Tingvoll. Presten Kvernes kjøpte opp på samme måte som andre prester etter reformasjonen oppkjøp av gårder. I 1665 sto Lisbet oppført som eier av flere gårder. Deres datter giftet seg med ettermannen i sokneprestembetet på Kvernes, Jacob Olsen Kvernes.

Anders Eriksen døde i 1662, 85 år gammel.
## Referanser
Tov Oddson

**Tov Oddson Rauland** (1822–1892) var en norsk tradisjonsbærer og haugianer fra Rauland i Vest-Telemark. 

Den 23. juli 1851 var L. M. Lindeman hos Tov Oddson på Raulandstråndi og skrev opp religiøse folketoner. De ble satt til et knippe tekster fra Brorsons «Svanesang» (1765): «Deiligste blandt Qvinder», «Jesus mig Alting er», «Hvad est du dog skiøn», «Her vil ties» og «Som Kiøbte og Døbte vi ere».

Edvard Grieg brukte «Hvad est du dog skiøn» etter Tov Oddson som åpningssalme i sitt opus 74 «Fire salmer for blandet kor a capella og baryton solo» (1906).
## Referanser
Fylkesvei 6724

**Fylkesvei 6724 (Fv6724)** går mellom Vikaløkken og Rollset bru i Selbu.

Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 973 (Sør-Trøndelag).

## Kommuner og knutepunkter

## Eksterne lenker
* Kartverkets norgeskart
* Vegvesenets vegkart 
*
Separasjon

**Separasjon** (fra latin *separare*, «adskille») er opphevelse av det ekteskapelige samliv enten ved faktisk separasjon/samlivsbrudd eller ved formell separasjon. Ordet brukes først og fremst om den juridiske tilstand (betenkningstid), som ofte går foran for en skilsmisse. De som har fått separasjonsbevilling omtales i dagligtale som «separert». 

## Formelle regler for separasjon
I Norge reguleres separasjon og skilsmisse av ekteskapsloven av 1991 kapittel 4 og 5. Et ekteskap er frivillig. En ektefelle som «finner å ikke kunne fortsette samlivet», kan kreve separasjon. Søknad om separasjon sendes til statsforvalteren, som deretter avgjør om det skal gis bevilling til separasjon, såkalt separasjonsbevilling. Virkningene av separasjon inntrer den dagen separasjonsbevilling er gitt. Statsforvalteren sender da samtidig melding om separasjonen til Skatteetaten, slik at sivilstatus endres i folkeregisteret.

Tidligst etter ett år som separert kan ektefellene kreve skilsmisse. Det er ingen begrensninger for hvor lenge to ektefeller kan være separert. Separasjonen blir uten rettsvirkninger hvis ektefellene fortsetter eller gjenopptar samlivet. Kortvarige forsøk på å gjenoppta samlivet får likevel ikke den virkningen. 

## Historikk
Den tidligere ekteskapsloven av 1909 la opp til separasjon som et trinn i en vanlig skilsmisseprosess. Separasjon var vanlig praksis i Danmark-Norge fra 1720. Fra 1830 krevde norske myndigheter at skilsmisse ved bevilling bare var mulig ved forutgående separasjon.

## Referanser
Særbo

**Særbo** kan relatere til
*Samlivsformen særbo/særboerskap
*Boka *[[Særbo (bok)|Særbo]]*, forfattet av blant annet Irene Levin
*Særbu – en livsform for noen blomster
Ekhrajiha

***Ekhrajiha*** er en iransk dramakomedie og krigsfilm fra 2007, skrevet og regissert av Masoud Dehnamaki. Handlingen er satt til slutten av Iran-Irak-krigen.

## Handling
Handlingen, som ble lagt til 1988, begynner når Majid en lokal kjeltring fra det sørlige Teheran, blir løslatt fra fengsel sammen med vennen Amir. For å unngå forlegenhet har Majid og vennene hans fortalt familien og resten av nabolaget at han er tilbake fra Hajj til Mekka. Men denne løgnen deres blir snart avdekket, på grunn av noen dumme feil av Amir og hans andre venn Bayram.

Majid har forsøkt å bevise at han er en hederlig mann slik at han kan gifte seg med Narges, datteren til Mirza, en from mann fra nabolaget. Bayram ønsker derimot gifte seg med Majids søster Marzieh. For å imponere Narges og hennes far, bestemmer Majid seg for å verve seg til det irakiske militæret. Flere andre bekjente, samt en lokal musiker melder seg også, på grunn av krigen mellom Iran og Irak.

## Rolleliste
* Akbar Abdi – Bayram
* Kambiz Dirbaz – Majid
* Mohamad Reza Sharifinia – Haj Saleh
* Amin Hayai – Bijan
* Arzhang Amirfazli – Amir
* Alireza Osivand – Mostafa
* Manouchahr Azar – Mirza
* Javad Hashemi – Morteza
* Sepand Amirsoleimani – Doktor
* Ghasem Zareh – Kamali
* Negar Forouzandeh – Marzieh
* Niousha Zeyghami – Narges
* Mina Jafarzadeh – Bayram's mother
* Fakhreddin Sedigh Sharif – Cleric

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 6634

**Fylkesvei 6634 (Fv6634)** går mellom Viggja og Rossvoll i Skaun kommune.

Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 773 (Sør-Trøndelag).

## Kommuner og knutepunkter

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Carlos Barredo

**Carlos Barredo Llamazales** (5. juni 1981 i Oviedo) er en spansk syklist som startet sin proffkarriere i det tidligere Pro-Tour-laget Liberty Seguros i 2004 som han syklet for i tre sesonger. I denne perioden sikret han seg to seiere, derav den ene i 2004 og den andre i 2006.

## Seire
* 3. etappe Vuelta Ciclista Asturias 2004
* 3. etappe Tour Down Under 2006
* 5. etappe Paris–Nice 2008 
* Clásica de San Sebastián 2009
* 15. etappe Vuelta a España 2010

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Mor Sæther

**Anna Johannesdotter Wiger** (født 1793, død 1851) fra Solør. Hun ble i sin samtid viden berømt som klok kone.

Hun flyttet til Smestad i Vestre Aker, der hun giftet seg i 1816 med pedell ved Anatomikammeret i Christiania Peder Pedersen Sæther, derav navnet **Mor Sæther** på folkemunne. Hun skilte seg fra Sæther men kunne dog ikke inngå nytt ekteskap før etter hans død. I 1829 giftet hun seg med oppasser Lars Bastian Nielsen, som hun allerede hadde et barn med, sønnen Halfdan Nielsen-Sæther (1826–1908). Familien bodde i Vinkelgaten 17 i Vika, hvor hun drev sin virksomhet. Herfra var hun også melkeleverandør til Slottet, og her var det Henrik Ibsen losjerte i 1850, da han kom fra stillingen som apotekmedhjelper i Grimstad for å ta examen artium.

Mor Sæther var flere ganger anklaget etter kvakksalverloven. Like før siste rettssaken mot henne startet i 1842, hadde hun fått inn en søknad om offentlig godkjennelse for sin virksomhet. Søknaden gikk etter mange runder i gjennom. Slik ble hun de siste årene av sitt liv en offentlig godkjent klok kone.

Blant hennes mest kjente bedrifter var forsøket på å helbrede Henrik Wergeland på dødsleiet. Hun snek seg to ganger inn på Rikshospitalet med urtemedisiner til dikteren, som kvitterte med å skrive hyldningsdiktet *Mulig Forvexling* til henne. 

## Mulig Forvexling (Mor Sæther) av Henrik Wergeland
:Beholder Maanen, Poeter!
::Dens Væsen er mig for flaut.
:Min Maane er gamle Moer Sæther
::i hendes snehvide Skaut.

:Paa selve Rigshospitalet
::jeg saae hende hver en Nat.
:Hun kom igjennem Portalet
::i Skikkelse af en Kat.

:Den Portner sig klø'de bag Øre:
::"Det var da en underlig Puus."
:Man Væsen af Katte bør gjøre
::i Bygninger fulde af Muus.

:Men under mit Vindu kommen,
::flux skiftede Katten Ham.
:Der stod i Skaut og i Kaabe
::en pyntelig gammel Madam.

:Ad Vinduets Glar hun længe
::som Maanen stirred ind,
:saa Begge jeg forvexlet
::har vist i Febersind.

:Hun nærmer sig, Hun nærmer sig
::som Maaneskinnet stilt.
:Hvem sidder der? Nu kan jeg kun
::fortælle Resten vildt.

:Saa skinner ei Aftenstjernen,
::ei Mars'es Karneol,
:som Lægedraaberne funkled
::i Tryllerskens Phiol.

:Der sad Hun som af Fosfor,
::i Natdragt hvid som Sne;
:dog lyste mod den Phiolen
::som Ild mod Lysetræ.

:Der sad Hun som Lapmarks-Uglen,
::den hvide med guldguult Blik;
:dog lyste mod det Phiolen,
::ja med et Iisblinks Stik.

:Jeg tømmer et Primulabæger,
::en Aurikel med Nektarsaft
:til Ære for gamle Moer Sæther
::og hendes Phioles Kraft.

:Jeg trende Draaber smagte,
::og deraf Følgen blev
:de tre Minutters Helse,
::hvori jeg dette skrev.

## Referanser