Furespissmus

* se inndeling!

**Furespissmus** (*Solenodon*) kalles også **almiquier** og **solenodonter** og er en slekt med fossoriale insektetere (Eulipotyphla), stedegen for Cuba og Hispaniola i Karibia. Furespissmus er eneste slekt i **furespissmusfamilien** (Solenodontidae) og omfatter kun to nålevende arter, som begge er *[[sterkt truet]]* av utryddelse og har status som såkalte EDGE-arter. Den ene arten jaktes imidlertid fortsatt som matauk i Haiti (Hispaniola).

Solenodontene, som er svært sjeldne og evolusjonært unike, tilhører en eksklusiv liten gruppe med primitive, toksiske pattedyr. De leverer giften på en lignende måte som giftslanger, via kanaler i to av de modifiserte fortennene (2. fortann) i underkjeven. Giften er normalt ikke dødelig for mennesker, men folk som håndterer solenodonter bruker gjerne hansker. 
Det har blitt rapportert at solenodonter, som har blitt holdt i fangenskap sammen med andre solenodonter, har dødd av uforklarlige årsaker, men med bittmerker på beina etter stridigheter blant dyra. Et annet kjent toksisk pattedyr er nebbdyr (*Ornithorhynchus anatinus*), der voksne hanner har en giftspore gjemt i pelsen på hvert bakben.

## Etymologi

Den vitenskapelige betegnelsen *Solenodon* stammer fra de to greske uttrykkene *solenos*, som betyr *kanal* eller *pipe*, og *odontos*, som betyr *tann*. Navnet refererer altså til de to fortennene (2. fortann) i underkjeven, som er utrustet med en «kanal» (som på norsk har blitt til *fure*, derav *furespissmus*) som kan levere toksin fra to kjertler som står i forbindelse med de aktuelle tennene via furene/kanalene.

## Beskrivelse
Furespissmus minner om ei forvokst kjempespissmus, er pelskledd og på størrelse med en liten katt. De veier typisk  og måler vanligvis cirka , målt fra snutespissen til haleroten. Halen måler i tillegg cirka . 

**Dental formel**: i3/3, c1/1, p3/3, m3/3 = 40 tenner.

Solenodonter har en karakteristisk, lang og svært bevegelig snute, som stikker frem over kjeven, og en lang, rottelignende hale som er skjellkledt. Den bevegelige snuten er festet til et skulderlignende kuleledd ved basen, noe som avstedkommer den usedvanlige bevegeligheten. Artene har relativt store ører og god hørsel i forhold til andre insektetere, men øyene er små og synet lite utviklet. Framlemmene er mer utviklet enn baklemmene og også lengre, og tærne (fem på hver fot) er utrustet med kraftige klør, som dyra bruker til å grave med og for å komme til mat med (ved å rive sund gamle trestammer og lignende). Som andre insektetere er også solenodonter sålegjengere.

## Taksonomi
Gruppen med solenodonter splittet fra stamtreet med alle andre dyr for omkring  år siden. Forskerne tror at furespissmusene oppsto fra nordamerikanske solenodonter som koloniserte De store Antillene fra Mellomamerika for omkring  år siden, og den linjen som førte fram til dagens solenodonter splittet fra andre insektetere for omkring  år siden, noe som sammenfaller med da landmassene i det nordlige Hispaniola og det østlige Cuba skilte lag. Med bakgrunn i denne hendelsen (det lang tidsløpet) har noen forskere argumentert for at de to artene bør plasseres i separate slekter. *Atopogale* (Cabrera, 1925) har blitt foreslått for cubaalmiquien, men argumentasjonen har så langt ikke ført fram.

Det finnes kun to nålevende arter med solenodonter; cubaalmiqui (stedegen for Cuba) og haitialmiqui (stedegen for Hispaniola). Begge er ifølge IUCNs rødliste *sterkt truet* av utryddelse. Haitialmiquien eksisterer i kraft av to underarter.

Cubaalmiqui og haitialmiqui skiller seg gjennom forskjeller i den dentale utrusningen. Cubaalmiqui har blant annet et diastem mellom I3 og C1 og mindre diastemer mellom  og  enn haitialmiqui. Cubaalmiquien har dessuten kortere og mindre robuste klør på framlabbene og kortere, mindre tett og mindre ullen pels enn haitialmiquien.

### Anetre
Inndelingen av Eulipotyphla følger Brace *et al.* (2016) og inkluderer den utdødde familien Nesophontidae.

### Inndeling

* Eulipotyphla, insektetere
** Solenodontidae, furespissmusfamilien (monotypisk)
*** *[[Furespissmus|Solenodon]]*, furespissmus
**** †*[[Solenodon arredondoi|S. arredondoi]]*, kjempealmiqui, utdødd, men var fysisk størst av de fire artene.
**** *[[Solenodon cubanus|S. cubanus]]*, cubaalmiqui, er minst av de nålevende artene, i snitt ca. 44,4 cm i totallengde.
**** †*[[Solenodon marcanoi|S. marcanoi]]*, marcanosalmiqui, utdødd, men var fysisk minst av de fire artene.
**** *[[Solenodon paradoxus|S. paradoxus]]*, haitialmiqui, er størst av de nålevende artene, i snitt ca. 53,9 cm i totallengde.
***** *S. p. paradoxus*, nominatformen finnes sentralt, nordøst og øst i Den dominikanske republikk.
***** *S. p. woodi*, finnes sørvest i Den dominikanske republikk og sørvest i Haiti. Er fysisk mindre enn nominatformen.

## Biologi
### Atferd
Artene er nattaktive og gir fra seg lyder som minner om «fugleskrik» og «grisegrynt». De har duftkjertler i armhulene, og det hevdes at den stramme muskduften minner geiter.

Solenodonter er ikke spesielt produktive. Hunnen hevdes å være mottakelig 



## Eksterne lenker
*