Sleipnerfeltet

**Sleipnerfeltet** eller **Sleipner-området** er samlenavn for gass-  og kondensatfeltene **Sleipner Øst** og **Sleipner Vest** samt deres satellittfelter **Loke**, **Grungne** og **Alfa Nord**. Feltet ligger i blokkene 15/6, 15/8 og 15/9, i Nordsjøen rett vest for Egersund. Det ligger helt sørvest på Utsirahøyden, på egga ned mot Vikinggraben,  vest for Rogaland. Operatør er Equinor. 

## Geologi
Ressursene i området ble oppdaget i 1974. Gassen ble funnet i sandstein, Huginformasjonen, som ble avsatt i callovtiden i mesozoikum. Sanden ble avsatt i et tidevannsdominert delta med tidevannsbanker og laguner.

## Rørledninger
Opprinnelig var det inngått en salgsavtale for gass fra feltet mellom Statoil og British Gas Corporation som forutsatte ilandføring med rørledning til Teesside, men denne avtalen ble i 1985 stanset av den britiske regjeringen. 

Gass fra feltet blir nå i stedet ført til lands i Emden og Zeebrugge gjennom rørledningssystemene Statpipe, Zeepipe og Europipe II. Kondensat blir ilandført med rørledning til Kårstø.

Leveranse fra Sleipnerfeltet startet 1. oktober 1993.

Den rå gass fra Sleipner har 9% CO<sub>2</sub>, og 19 millioner tonn CO2 er blitt lagret som væske i Utsiraformasjonens porøse sandstein og skifer fra 1996 til 2024.

Fra oktober 2007 ble gass fra Ormen Lange-feltet ført i Langeled-ledningen fra Nyhamna via Sleipner Riser til Easington i England.

## Sleipner Øst
Havdybden i området er 82 meter. Feltet er utbygd med Sleipner A, en kombinert bolig- boring og prosessplattform med betongunderstell (Condeep-plattform). I tillegg er stigerørsplattformen Sleipner R, prosessplattformen Sleipner T, og et fakkeltårn forbundet med Sleipner A via gangbroer. Prosessanlegg på havbunnen for satellittfeltene Loke og Grungne er knyttet til Sleipner A. Sleipner Øst startet produksjonen 1. oktober 1993.

Under bygging av Sleipner A inntraff 23. august 1991 en av de mest spektakulære ulykkene i norsk oljehistorie. Idet betongunderstellet skulle kobles sammen med prosessanlegget i Gandsfjorden ved Stavanger, førte en konstruksjonsfeil til at understellet uten forvarsel og meget raskt sank. Rystelsene da det enorme understellet traff bunnen på 200 meters dyp var kraftige nok til å gi utslag på seismisk måleutstyr, og kunne føles over hele Stavangerområdet. Et nytt understell ble likevel produsert raskt nok til at produksjonen kunne starte til planlagt tid. Ingen omkom i ulykken.

## Sleipner Vest
Havdybden i området er 110 meter. Feltet er utbygd med Sleipner B, en brønnhodeplattform med stålrørunderstell, tilknyttet gassbehandlingsplattformen Sleipner T og prosessanlegg på havbunnen for satellittfeltet Alfa Nord. Sleipner B er normalt ubemannet og fjernstyrt fra Sleipner A. Sleipner Vest startet produksjonen 29. august 1996.

## Karbonfangst
Gassefeltet Sleipner ble oppdaget i 1974, men gassen var vanskelig å selge fordi inneholdt 9 % CO2 og 2,5 % var det maksimale for salg. CO2 ble skilt ut og pumpet ned i den porøse sandsteinen i Utsira-formasjonen. Dette er et pilotprosjekt i karbonfangst og -lagring som begynte i 1996 og årlig har omtrent 1 millioner tonn blitt lagret. Forarbeidet til dette tiltaket ble gjort av blant andre forskeren Erik Lindeberg ved Sintef.

## Referanser


## Kilder
* Store norske leksikon
* Sleipner på Aftenbladets interaktive sokkelkart 
* Sleipner Øst – Faktaside hos Oljedirektoratets nettsted norskpetroleum.no Besøkt 11. august 2011
* Sleipner Vest – Faktaside hos Oljedirektoratets nettsted norskpetroleum.no Besøkt 11. august 2011
* Norsk oljemuseum - Sleipner Øst Besøkt 11. august 2011
* Norsk oljemuseum - Sleipner Vest Besøkt 11. august 2011