Min venn Balthazar

***Min venn Balthazar*** (originaltittel: *Au hasard Balthazar* også kjent som *Balthazar*) er en fransk dramafilm fra 1966, regissert av Robert Bresson. Den handler om et esel, kalt Balthazar, som går fra eier til eier i løpet av sitt korte liv på den franske landsbygda. Filmen har, i likhet med øvrige Bresson-filmer, en elliptisk fortellerstil, uaffektert skuespill, og et ekspressivt lyddesign.

Filmens esel er hentet fra en anekdote i *[[Idioten (roman)|Idioten]]* av Fjodor Dostojevskij, hvor prins Mysjkin forteller om sykdommen han led av under sin gjennomreise i Tyskland, og hvorledes han i Basel i Sveits ble fascinert, og nærmest helbredet, av et esels breken.

Den amerikanske filmkritikeren Andrew Sarris har skrevet at filmen «står alene på toppen av en av de luftigste tinder for kunstnerisk realiserte emosjonelle opplevelser». *Min venn Balthazar* ble i 2012 kåret av det britiske filmmagasinet *[[Sight & Sound]]* til historiens 16. beste film.

## Bakgrunn
Filmen ble produsert av Mag Bodard, som i filmåret 1964 hadde hatt en suksess med *[[Paraplyene i Cherbourg]]*. Filmens regissør, Jacques Demy, var en erklært tilhenger av Bresson, og hadde tidligere brukt Elina Labourdette i *[[Lola, piken fra kaiene|Lola]]*, som han hadde funnet i Bressons *[[Damene fra Bologne-skogen]]*.

## Handling
Filmen følger livsløpet til eselet Balthazar i en fransk landsby, i nærheten av Pyreneene. Først sees Balthazar da han drikker melk fra sin mors bryst. Han blir senere tatt i dåpen av Marie og hennes søsken, som adopterer eselet. Men familien forlater senere gården, og eselet blir gitt bort til lokale gårdbrukere som arbeider hardt. Det går flere år før Balthazar er involvert i en ulykke. Deretter stikker han av, og finner veien tilbake til Marie - som nå er en tenåring. Maries far blir involvert i juridiske krangel angående gården, og eselet blir gitt bort til et lokalt bakeri for å levere brød. Gérard, leder for en ung kriminell gjeng, arbeider ved det samme bakeriet. Han er veldig misunnelig på Balthazar fordi Marie er glad i eselet. Så han tar ansvar for eselet, og behandler det grusomt. Når Balthazar blir syk, og nesten blir avlivet, tar Arnold - en alkoholiker, og bekjent av Gérard - seg av eselet.

Balthazar kommer seg snart, og Arnold bruker eselet til å guide turister rundt i Pyreneene. Når sesongen er over, rømmer Balthazar og blir med på et sirkus. Når Arnolds onkel dør, arver Arnold en formue. Men når en veldig alkohol-påvirket Arnold setter seg på Balthazars rygg for å ri hjem, faller han av, slår hodet i bakken og dør av skadene. Politiet sender Balthazar til markedet. En ivrig lokal møller kjøper eselet, men sliter ut eselet med det tunge arbeidet. En regnfull natt banker Marie, klissvåt, på døra til mølleren og ber om ly – hun har rømt fra Gérard. Faren til Marie dør kort tid senere. Men om natten kommer Gérard tilbake, for å stjele Balthazar og bruke den til å fraktesmugler-gods over grensen til Spania. Men Gérard og hans medskyldige blir snart skutt på av toll-vakter. De flykter, og overlater Balthazar til sin skjebne. Balthazar ble skutt under dette sammenstøtet. En hyrde og saueflokken dukker opp. Sauene samler seg rundt Balthazar, og eselet kollapset og dør av skadene sine.

## Analyse
*Balthazar* blir ofte analysert sammen med sin «søsterfilm» *[[Den voldtatte]]* (*Mouchette*, 1967), i og med at de er Bressons to siste sort-hvittfilmer, har hovedkarakterer som er ofre for menneskelig ondskap, og en handling lagt til den franske landsbygda. I tillegg begynner begge filmene med at hovedkarakteren for kjærlig omsorg fra sin mor, hvorpå denne raskt forsvinner, og blir fraværende fra resten av filmens narrativ. Hovedkarakterene dør begge ute i naturen: i *Den voldtatte* begår Mouchette selvmord ved å rulle ut i en dam, mens i *Balthazar* kollapser eselet ved en ås. Begge filmer har også blitt analysert som religiøse allegorier, sammenlignbare med korsveien.

## Rolleliste

* Anne Wiazemsky som Marie
* François Lafarge som Gerard
* Philippe Asselin som Maries far
* Nathalie Joyaut som Maries mor
* Walter Green som Jacques
* Jean-Claude Guilbert som Arnold
* Pierre Klossowski som en kjøpmann
* François Sullerot som Bakeren
* Marie-Claire Fremont som Bakerens kone 
* Jean Rémignard som Notary

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  '''' på Arts & Faith Top100 Spiritually Significant Films-liste