Bergen kretsfengsel

:*For det nåværende fengselet på Hylkje se [[Bergen fengsel]]*

**Bergen kretsfengsel** er et tidligere fengsel i *Rådhuskvartalet* i Bergen sentrum.

## Bakgrunn
Som resultat av fengselsloven av 1857 ble det i perioden 1862–67 bygget 56 nye distriktsfengsler og nesten like mange rettsbygninger i Norge. På oppdrag fra staten utarbeidet arkitektene Heinrich Ernst Schirmer og Friedrich Wilhelm von Hanno en serie med typetegninger for fengsler med ulik størrelse, fra 8 til 40 fanger. Det var kort vei fra dom til fengsel, ettersom loven krevde at alle byggene skulle inneholde de tre funksjonene cellefengsel, rettslokale og familiebolig for justisvaktmester.

## Bergen kretsfengsel
Utgangspunktet for fengselet i Bergen var Schirmer og von Hannos tegninger. Ansvarlig arkitekt for utbyggingen var Franz Wilhelm Schiertz, som også var ansvarlig for Stord kretsfengsel. 
Bygningen ble oppført  1862-68 og var forbundet med tinghuset med en gangbro.

Fengselet er tre etasjer høyt med 57 celler på begge sider av en langsgående korridor med gallerier, og har en luftegård i vifteform på vestsiden. Fangene tilbrakte tiden for det meste i sine celler, i luftegården og i verkstedet i fengselet. 

Da bygningen var truet under Bergensbrannen i 1916, måtte de 50 fangene evakueres, de fleste til arresten i Allehelgensgaten; men 20 ble satt fri, og av disse rømte bare tre. Resten kom tilbake.https://www.nb.no/items/URN:NBN:no-nb_digibok_2012012408085?page=35 Oscar Ihlebæk: *Bergensbrannen 1916* (s. 26), Bergen 1958, Nasjonalbiblioteket

I januar 1957 så ikke fengselet utvei til å fortsette med å stå for fyringen i det gamle tinghus. De hadde fått brenselutgiftene refundert av Bergen politikammer og kommunen, i tillegg til en mindre godtgjørelse for arbeidet, kr 500 pr år. Men dette hindret rasjonell disponering av den «knappe betjentstyrke». Varmeingeniøren O.L. Boye opplyste at det gamle lavtrykksdampvarmeanlegget var installert etter initiativ av staten for å få rettslokalene i 2.etasje oppvarmet. Det var også staten som ønsket fyringen utført av fengselets ansatte og fangene. Skulle noen lønnes for å holde koksfyringen gående, ble anlegget svært kostbart, og ingeniøren rådet til elektrisk oppvarming i stedet, men da trengtes blant annet ny stigeledning med sikringer og fordelingskurser til kontorene. Ingen ville tilrå et slikt utlegg, fordi fengselet ble påregnet å rives for å gi plass for et nytt rådhus. Med varmtvannskjeler ville det gått, men gassfyrte kjeler krevde både ettersyn og feiing. Verken politistasjonens eller arbeidskontorets fyrbøter ville påta seg å betjene det gamle anlegget. Ekstern hjelp ble hentet inn, til ordinær timebetaling kr 4,09, enda han måtte møte kl 5:30 morgen. Nye gassfyrte kjeler ble omtrent like dyre som elektriske, og to dampkjeler kunne ikke stå uten tilsyn. Sommeren 1958 var problemet fortsatt uløst. Man satte sitt håp til forhandlingene om makeskifte av kommunens eiendom Nygaten 2 og statens andel i Rådstuplass 8, slik at kommunen var eneeier av sistnevnte før man investerte i utbedringer. 

I 1990 ble de innsatte overført til nye Bergen fengsel på Hylkje i Åsane bydel. Bygningen har siden vært ute av bruk som fengsel, og er i dag fredet.

## Referanser


## Andre bygninger i Rådhuskvartalet i Bergen
* Det gamle tinghuset
* Det gamle rådhuset
* Magistratbygningen
* Hagerupgården
* Gamle Bergen hovedbrannstasjon

## Eksterne lenker
* Bergen Byleksikon på nett, om Bergen kretsfengsel