open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gipsmaker

En **gipsmaker**, **dønnikermaker** eller **stukkatør** er en håndverker som lager dekorasjoner av gips til bygninger.

Bruken av gips kan spores tilbake 8&nbsp;000 år.  I Romerriket hadde gipsmakerkunsten spesielt stor utbredelse, men den ble glemt med Romerrikets fall.  Kunsten overlevde i de arabiske delene av det tidligere Romerriket, og dette førte til en rik arabisk gipsmakertradisjon.  Tidlig i renessansen kom kunsten tilbake til sentrale deler av Europa.

I norske hus fra 1800-tallet med gipsrosetter og lister er det hovedsakelig utenlandske håndverkere fra Danmark og Tyskland som har stått for arbeidet.  Vi har også bygninger helt tilbake til 1600-tallet med rike dekorasjoner.

Jens Jensen Vind ble som dønnikermaker kalt fra København til Christiania i 1638 for å gjøre arbeider på Akershus slott. Han utførte stukktak i alle de viktigste rommene i Sydfløyen. Han slo seg ned i byen og er nok også mester for flere tak i byens fornemste borgerhjem. Han nevnes siste gang i 1665 og døde trolig i slutten av 1660-årene. Han er trolig mester for et stukktak med dyremotiver i Rådhusgaten 19 og taket fra Kongens gate 5 som nå er på Norsk Folkemuseum.

I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet Desig og håndverk. Du må gå et år på skole og tre år i lære i bedrift. Første skoleåret er vg1 design og håndverk.  Ved fagprøve skilles mellom *verkstedgipsmakere*, *gipspussere* og *stukkmarmorgipsmakere*.  Det er krav om grunnkurs byggfag.

Gipsmakerfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger. 

## Referanser


## Litteratur
* *Kjellberg, Reidar* (1936): «Fra senmiddelalderen til enevelde.»  I: *Grevenor, Henrik** (red): *Det norsk håndverks historie II.* Oslo.
* *Lexow, Jahn Henrik* (1982): «Arkitektur 1536-1814.» I: *Norges kunsthistorie bind 3''. Oslo. ISBN 82-05-12267-9

## Eksterne lenker
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av gipsmaker
* Design og håndverk – Gipsmaker
Squash

**Squash** eller **skvåsj** har flere betydninger:

* Squash (frukt), frukten av arten *Cucurbita*. 
* Squash (sport), en innendørs idrett som likner noe på tennis.
** Squash tennis lignende spill, men spilles med utstyr som vanligvis brukes til tennis.
* Squash (drikk), en drikkeblanding laget av fruktsirup og vann.
Modist

**Modist** (egentlig *en som arbeider med mote*) er en håndverker med fagbrev som utarbeider egne modeller, eller modeller etter forslag fra kunder, som oftest damehatter. Modistfremstilte produkter skiller seg blant annet fra fabrikkfremstilte gjennom at de blir individuelt tilpasset hver enkelt kunde. Modister jobber helst ved scenekunstinstitusjoner (eksempelvis i et teater eller en ved en operascene) eller i egne verksteder/butikker.

Forskjellen på en moderne modist og den mer tradisjonelle hattemakeren er relativt stor. Modisten har tradisjon for å jobbe med et videre begrep enn kun hatter. Dette inkluderer alt fra brudeslør og flosshatt, til turban og burka og mye mer.

I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet design og håndverk. Man må gå to år på skole og to år i lære før man kan ta svennebrev. Tidligere måtte alle i tillegg til annen utdannelse gå fire år i læretid hos modist før man kunne gå opp til svenneprøven. I den videregående skolen lærer man det første skoleåret (Vg1) om *design og håndverk*, og i det andre skoleåret (Vg2) om *design og tekstil*.

Modistfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.

De siste ti årene (fra 1997) er det avlagt seks svenneprøver i modistfaget i Norge. http://www.sparebankstiftelsen.no/index.gan?id=546

## Referanser


## Se også
* Hatt
* Norges Modist- og Hattemakerforbund
* May Aubert

## Eksterne lenker
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av modist
* Design og håndverk – Modist
* Videregående opplæring: Modist
Mened

**Mened** vil si at man kommer med en falsk forklaring i en rettssak, etter å ha avgitt erklæring om at man skal tale sant. Mened straffes vanligvis med fengsel.

I Norge vil den som under forsikring avgir falsk forklaring for retten, straffes med bot eller fengsel inntil tre år, jf. straffeloven § 222. 

I *[[Norsk Retstidende]]* i 1836 nevnes at det måtte regnes som blasfemi å benekte at mened er «synd».

## Referanser
¨
Elendil

**Elendil** (3119-3441 av det andre tideverv) er en fiktiv person som forekommer i *[[Ringenes herre]]* av J.R.R. Tolkien. Elendil betyr *Alvevenn* på det alviske språket Quenya. Han var en av Númenors slekt, og en av dem som kom til Midgard etter Númenors fall, og grunnla det nordlige kongeriket Arnor. Elendils makt lå i hans viten og det vennskapet som hadde vært mellom Númenor og Gil-galad, den siste Høykongen av Noldoene fra *Lindon*, og sine følgesvenner Dúnedain (*vestmennene*). Hovedstaden i riket Arnor kalte han Annúminas (*vestens tårn*), og den lå ved bredden av Nenuial-sjøen.

:*Et Eärello Endorenna utúlien. Sinomë maruvan ar Hildinyar tenn' Ambar-metta!*

Dette er quenya, og betyr: Fra det store havet har jeg kommet til Midgard. På dette stedet vil jeg og mine arvinger bli til verdens ende. 

Dette sa Elendil, da han etter ødeleggelsen av Númenor ankom med sine fire skip til Lindon. Med sine sønner Isildur og Anárion da de hadde unnsluppet Númenors undergang. Hans far Amandil (quenya: *[[Aman]]s venn*) som var den siste Herren av Andúnië og leder for Elendils følgesvenner.

**Elendil** ble også kalt *den lange*, fordi han selv i selskap med de høyvokste Númenórene var overraskende høy. Til tross for denne høye skikkelsen var Elendil mer boklærd enn kriger. Akallabêth (de sunkne), historien om Númenor, skal stort sett være hans værk. Han brukte ofte sine palantírer til å se vest over havet.

Først i sine siste leveår vant Elendil ære i strid. Det var da Sauron angrep Gondor, riket til Elendils sønner, og erobret Minas Ithil (som senere ble Minas Morgul).  Elendil og Gil-galad knyttet da den Siste Alliansen mellom Alver og Menn. De førte den mektige hæren mot sør for å hjelpe Gondor. Der på Dagorlad (*Slagsletten*) vant de, og marsjerte så mot Barad-dûr, Saurons mørke festning. Etter syv år med beleiring (som kostet Elendils yngste sønn, Anarion, livet) kom det endelig til kamp mellom Sauron og det siste alliansen, og i dette slaget ble både Elendil og Gil-galad drept. Men også Sauron ble slått, for Elendils sønn Isildur skar den ene ringen av Saurons finger med en restene av sin fars brukkene sverd Narsil.
Ran

**Ran** er en form for tyveri rettet direkte mot en eller flere nærværende personer, og som skjer i løpet av kort tid og tidvis ved hjelp av vold eller trusler. Ran er i dagens norske strafferett ansett som en av de mest alvorlige formuesforbrytelsene, ettersom det ofte vil medføre en stor påkjenning for ofrene. Det er imidlertid bare i sjeldne tilfeller at ran gir betydelig utbytte, og i omfang vil andre lovbrudd som bedrageri og korrupsjon nok ha større økonomisk betydning. Mindre voldelige former for ran betegnes blant annet som veskenapping og lommetyveri.

## Norge
### Norsk strafferett
I norsk strafferett er ran definert i Almindelig borgerlig Straffelovs § 267, og har en strafferamme på inntil 5 års fengsel. Ved grovt ran benyttes § 268, som har strafferamme på inntil 12 år, eller inntil 21 år dersom ranet har medført død eller betydelig personskade. Grunnvilkåret for at noe skal anses som ran er, i likhet med tyveri, at man tilegner seg en gjenstand som er i en annens besittelse, og som tilhører en annen. Det må videre være anvendt vold eller trusler, eventuelt handlinger som setter fornærmede ute av stand til å forsvare seg, se § 267 første ledd. Det er også ran dersom man tvinger noen til å foreta en tapsbringende handling, jf. annet ledd. Om et ran er «grovt» vil måtte avgjøres etter en konkret helhetsvurdering, der visse momenter angitt i § 268 særlig skal tillegges vekt. Det skal særlig legges vekt på «om det er brukt grov vold, om det er truet med skytevåpen eller annet særlig farlig redskap, om ranet er nøye planlagt, foretatt overfor forsvarsløs person eller gjelder en betydelig verdi». Er det brukt skytevåpen vil ranet så godt som alltid anses som grovt, og det samme gjelder ved betydelig utbytte. I henhold til § 267 tredje ledd er medvirkning straffbart, det vil si at de samme bestemmelsene kommer til anvendelse på de som har medvirket som på de som har vært med og utført selve ranet. Medvirkere vil dog normalt slippe unna med vesentlig lavere straff.

#### Skyldkrav

Det alminnelige skyldkravet ved ran er forsett, se straffeloven § 40. I tillegg kreves, som ved de fleste formuesforbrytelser, såkalt *[[vinnings hensikt]]*. Begrepet stiller, i motsetning til ved tyveri, ikke krav til noen *tilegnelseshensikt*, det vil si krav om at gjerningspersonen må ha til hensikt å tilegne seg tingen for godt. Det vil således være straffbart som ran å true til seg en bil, selv om man planlegger å kvitte seg med den etter endt kjøretur.

### Profilerte ran

Noen profilerte ran i Norges nyere historie inkluderer Torp-saken, NOKAS-ranet og Munch-ranet.

## Se også
*Sjørøvere
*Utpressing

## Eksterne lenker
* Straffeloven §§ 267-268
Paulin-Pierre Andrieu

**Paulin-Pierre Andrieu** (1849–1935) var en fransk katolsk kardinal, og erkebiskop av Marseille 1901&ndash;1909, og av Bordeaux 1909&ndash;1935.

Han ble kreert til kardinal i 1907 av pave Pius XI, med *[[Sant'Onofrio al Gianicolo]]* som tittelkirke.

Han deltok på konklavet 1914 som valgte pave Benedikt XV, og konklavet 1922 som valgte pave Pius XI.
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
* Pave Sixtus IV (1414-1484) *bispeviet 1471
* Pave Julius II (1443-1513) *1481
* Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) *1504
* Pave Leo X (1475-1521) *1513
* Pave Klemens VII (1478-1534) *1517
* Kardinal Antonio Sanseverino (1477-1543) *1531.
* Kardinal Giovanni Michele Saraceni (1498-1568) *1536
* Pave Pius V (1504-1572) *1556
* Kardinal Iñigo Avalos de Aragón (1535-1600) *1566
* Kardinal Scipione Gonzaga (1542-1593) *1585
* Patriark Fabio Biondi (Blondus de Montealto) (-1618) *1588
* Kardinal Maffeo Barberini (1468-1544) *1604
* Kardinal Cosimo de Torres (1584-1642) *1621
* Kardinal Francesco Maria Brancaccio (1592-1565) *1627
* Biskop Miguel Juan Balaguer Camarasa (1598-1663) *1635
* Pave Alexander VII (1599-1667) *1635
* Kardinal Neri Corsini (1624-1678) *1652
* Biskop Francesco Ravizza (1615-1675) *1667
* Kardinal Veríssimo de Lencastre (1615-1692) *1671
* Biskop João de Sousa (1647-1710) *1684
* Biskop Álvaro de Abranches e Noronha (1661-1776) *1694
* Biskop Nuno da Cunha e Ataíde (1664-1750) *1706
* Kardinal Tomás de Almeida (1670-1754) *1707
* Kardinal João Cosme da Cunha (de Nossa Senhora da Porta) (1715-1783) *1746
* Erkebiskop Francisco da Assumpção e Brito (1726-1818) *1773
* Biskop Alexandre de Gouvea (Gouveia) (1751-1808) *1783
* Biskop Cajetan Pires Pireira (1769-1838) *1806
* Biskop Joachin (Gioacchino Domenico) Salvetti (1769-1843) *1817
* Biskop Giovanni Domenico Rizzolati, O.F.M. Ref. (1799-1862) *1840
* Erkebiskop Théodore-Augustin Forcade, M.E.P. (1816-1885) *1847
* Kardinal Jean-Pierre Boyer (1829-1896) *1878
* Biskop Félix-Auguste Béguinot (1836-1921) *1896
* Erkebiskop Jean-Augustin Germain (1839-1928) *1897
* Kardinal *Paulin-Pierre Andrieu* (1849-1935) *1901

## Referanser


## Eksterne lenker
* The Cardinals of the Holy Roman Church
Éomer

**Éomer** var en fiktiv person som forekommer i romanen *[[Ringenes herre]]* av J.R.R. Tolkien. Han var sønn av Éomund, og levde fra år 2991 i det tredje tideverv til år 63 i det fjerde tideverv. Navnet Éomer betyr på Rohirrims språk *den hesteberømte*. Han er nevøen til kong Théoden av Rohan, og mens Ringkrigen foregår er Éomer 3. marsk i Ryttermarken (Rohan). Hans søster Éowyn har også en rolle i Ringkrigen.

I den tiden da kong Théoden er påvirket av Sarumanns trolldom, blir Éomer satt i fangenskap, fordi han gikk imot kongens rådgiver Gríma Ormtunge, og truer ham. Med stor hjelp av Gandalv blir Grimas forræderi oppdaget og Grima blir forvist. Théoden utnevner Éomer til 1. marsk og gjør det dermed også klart at det er han som arver tronen ved kongens død.

Éomer hadde et svard ved navn Gúthwinë, og med det kjempet han tappert i Slaget om Helmsdjupet og i slaget på Pelennor-enga, og trekker sammen med Aragorn Rohans ryttere med til Mordors svarte port (Morannon) for å utkjempe det endelige slag mot Sauron der, Slaget ved Morannon

Etter Théodens død ved Minas Tirith blir Éomer den 18. kongen av Rohan. 

Rollen som Éomer blir i filmtrilogien *Ringenes herre* spilt av Karl Urban.
## Noter
Atari 2600

**Atari 2600** er en spillkonsoll produsert av Atari som kom i 1977. Det var den første framgangsrike spillkonsollen som benyttet seg av utskiftbare spillkassetter i stedet for at spillene var innebygd i selve konsollen.

Konsollen ble først kalt for Atari VCS (Video Computer System), og navnet Atari 2600 ble ikke benyttet før 1982 etter at den mer avanserte Atari 5200 ble sluppet på markedet. Atari 2600 ble solgt med to joystick-kontroller og ett spill.

To år etter utgivelsen av konsollen, ble Atari 2600 omtalt i datidens datablader som noe av det bedre man kunne få til jul og over en million konsoller ble solgt. Konsollen ble også kåret til «Årets konsoll». I 1980 økte interessen for Atari 2600 ytterligere da spillet «Space Invaders» ble solgt.

I 1982 nådde Atari toppen av sin suksess. Selskapet brukte store midler på prosjekter som ikke så dagens lys. Flere forsøk på å introdusere nye konsoller mislyktes, og programmererne var misfornøyde med manglende oppmerksomhet og betaling. I 1983 ble de kontroversielle spillene E.T og Pac-Man-sluppet. Pac-Man solgte bra, og var basert på et populært konsept. Allikevel var mange av kundene misfornøyde, og dette førte til flere klager. Både Pac-Man og E.T hadde høye utviklingskostnader pga. lisens, og var med på å skape en kjedereaksjon som ofte omtales som "videospillkrasjet".

Fortsatt kommer enkelte hobbyprogrammerere med spill til Atari 2600, men det har ikke kommet kommersielle spill til konsollen siden den gikk inn. Totalt solgte Atari 2600 over 30 000 000 eksemplarer og de ble produsert rundt 900 forskjellige spill for konsollen.

I 1978 var 20 spill tilgjengelig inkludert Home Run og Breakout. I 1982 begynte populære spill å komme ut på markedet, inkludert Pitfall! fra Activision degignet av David Crane. Andre slike klassikere inkluderer Kaboom! og Keystone Kapers.

I 1979 ble Superman-spillet og Adventure lansert. Adventure solgte bra og Superman var basert på filmen, men Adventure hadde tre spill. Den fikk i 2007 endelig en oppfølger kalt Adventure II. Og den forsvant egentlig i 1. januar 1992 sammen med Atari 7800 som var kompatibel med konsollen og Intellivision.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Gamasutras artikkel om Atari 2600
* AtariAges side om Atari 2600
William Harris (strandloffer)

**William Harris** (født 1813 i England, død etter 1888 i Nauru) var en britisk «strandloffer».

I 1842 rømte Harris fra den britiske straffekolonien på Norfolk-øyene, til Nauru. Der ble han kjent med den nauriske kulturen, og ble en viktig kontaktmann da den europeiske innvandringen begynte. Han giftet seg med en naurisk kvinne og fikk barn med henne; det kan da være at René Harris, tidligere naurisk president, er en av etterkommerne hans. Han var muligens den eneste strandlofferen som har blitt akseptert som nauruer.

Harris mistet to av sine barn, som ble skutt i den nauriske stammekrigen (1878&ndash;1888). 

Da tyske tropper kom til Nauru i 1888, hjalp Harris til med å fange stammehøvdingene, og var dermed viktig i stammekrigens avslutning. Han var da 76&nbsp;år gammel. Dødsåret hans er ukjent.
Eksploderende padder

**Eksploderende padder** er et fenomen som oppstår når en kråke, på jakt etter paddelever, angriper en oppblåst padde. Fenomenet ble først observert i april 2005 ved Hamburg i Tyskland og i en innsjø ved Låsby i Danmark. 

Det spesielle ved disse hendelsene, er at paddene eksploderer mens de er i live. Det er for eksempel kjent at døde hvaler kan eksplodere, men da som et resultat av at det danner seg gasser under forråtnelsesprosessen.

## Beskrivelse
I april 2005 omtalte media at flere padder i Altona-distriktet i Hamburg raskt vokste til de var langt større enn normalt, før de eksploderte, slik at restene ble slengt opptil en meter av gårde. Det ble rapportert at hendelsene inntraff hyppigst mellom klokken 2 og 3 om natten. 26. april 2005 uttalte miljøarbeideren Werner Smolnik at minst 1000 padder hadde omkommet på denne måten i løpet av få dager. 

## Forklaringer
En veterinær i Berlin, Franz Mutschmann, samlet inn døde dyr for å obdusere dem. Hans arbeider viste at fenomenet hadde sammenheng med at antallet kråker i området nylig hadde økt. Årsaken var en kombinasjon av kråkeangrep og naturlig oppblåsing, som er en av paddenes forsvarsmekanismer. Kråkene angrep paddene ved å hakke seg gjennom huden mellom paddenes bryst- og bukhule, for å spise leveren, åpenbart en delikatesse for kråkene. Når paddene forsøkte å forsvare seg ved å blåse seg opp, førte hullet i kroppen og den manglende leveren til at blodkar og lunger sprakk. Det tilsynelatende epidemiske omfanget ble også forklart av Mutschmann: «Kråker er intelligente dyr. De lærer svært raskt hvordan de får tak i paddenes lever.»  

Andre forklaringer inkluderte virus- eller soppinfeksjoner, men ved laboratorieforsøk fant man ingen smittestoffer.
Danske biologer antydet at pesticider kunne være en forklaring, andre trakk inn ultrafiolett stråling på grunn av redusert ozonlag.

## Eksterne lenker
* Mystery of German exploding toads (BBC News)
* Exploding toads baffle experts (ABC News online)
* Exploding Toads Baffle Experts - med bilde
Galadriel

**Galadriel** er en fiktiv person som finnes i Ringenes Herre av J.R.R. Tolkien. Hun er Lothlóriens, Gullskogens, Frue og en fyrstedatter av Noldos slekt. Hun stammer fra Finwës hus, som også Fëanor gjør, og hun ble født i Valinor i de to trærs tid. Feanors halvbror, Finarfin sønn av Finwe, er Galadriels far. Hennes mor er Eärwen fra *Alqualonde*. Galadriel har tre brødre, den eldste av dem er Finrod Felagund, etter ham kommer Angrod og Aegnor. Av sin far blir hun kalt *Artanis*, og av sin mor *Nerwen* (mann-jente), antakelig på grunn av hennes styrke og størrelse.

Når Noldoene drar fra Valinor kommer Galadriel til Midgard. I Doriath møter hun Celeborn og lærer å elske ham. Datteren hennes Celebrían gifter seg siden med Elrond *Halvalv*, herre av *Imladris* (Kløvendal). Galadriel er på den måten bestemor til tvillingene Elladan og Elrohir og søsteren deres Arwen Aftenstjerne. Ved Celeborns side drar hun omsider til Lothlórien, hvor hun forblir helt til hun vender tilbake over havet mot vest.

Navne *Galadriel* (Quenya: 'Alátariel') betyr noe sånt som *Stråleomkransede Frue*, og er myntet på det gullfargede håret. Navnet har hun fått fra Celeborn som et tegn på hans kjærlighet.

Galadriel er en Seer. Hennes makt er den at hun kan se andre inn i hjertet, og oppdage hensikter og følelser som den hun står overfor kanskje ikke engang er klar over at er der. Det er hun som ikke stoler på Feanor, og advarer alvene mot ham. Hun gjenkjenner Sauron straks til tross forkledning, og prøver å advare de andre alvene da han sniker seg inn i Eregion. Med Sarumann, Gandalv og Elrond grunnlegger hun det hvite råd og er i det hele tatt en av hovedpersonene i kampen mot Sauron.

Utenom dette er hun bærer av den ene av de tre alveringene. Hun bærer Nenya, den hvite ring, vannets ring. Etter at den ene ringen er til intetgjort ebber kreftene hennes ut og hun reiser til slutt over havet fra Gråhavnene.

## Galadriel i film og radio

Rollen som Galadriel blir i Filmtrilogien Ringenes Herre spilt av Cate Blanchett.
Nørre Alslev kommune

**Nørre Alslev kommune** er en tidligere kommune i Storstrøms amt i Danmark, opprettet ved Kommunalreformen (1970) fra 1. april 1970. 

Ved Kommunalreformen i 2007 ble kommunen fra 1. januar 2007 innlemmet i den nye storkommunen Guldborgsund kommune i nye Region Sjælland.

## Borgermestre
* Niels Larsen (V) 1990–2006
* Ole Rasmussen (V) 1982–1989
* Ole Kragh (V) 1970–1981

## Referanser
Præstø kommune

**Præstø kommune** var en kommune i Storstrøms amt på Sjælland i Danmark, opprettet ved Kommunalreformen (1970) fra 1. april 1970. Kommunens administrasjonssenter lå i Præstø.

Fra 2007 ble Præstø kommune slått sammen med Møn kommune, Langebæk kommune og Vordingborg kommune til den nye Vordingborg kommune som ledd i kommune- og regionreformen 2005–07.

## Borgermestre
* Ole Møller Madsen (V) 2002–2006
* Peter Madsen (S) 1990–2001
* Vagn Ringius (S) 1986–1989
* Poul Borén (V) 1982–1985
* Vagn Ringius (S) 1970–1981

## Referanser
Robert Coffy

**Robert Coffy** (1920–1995) var en fransk katolsk kardinal og erkebiskop av Albi og av Marseille.

Han ble kreert til kardinal i 1991 av pave Johannes Paul II, med San Luigi Maria Grignion de Montfort som tittelkirke.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
* Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil, B. (1718-1802) *1777
* Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
* Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
* Biskop Eugène-Charles-Joseph de Mazenod (1782-1861) *1832
* Kardinal Joseph Hippolyte Guibert (1802-1886) *1842
* Kardinal François-Marie-Benjamin Richard de la Vergne (1819-1908) *1872
* Biskop Marie-Prosper-Adolphe de Bonfils (1841-1912) *1898
* Kardinal Louis-Ernest Dubois (1856-1929) *1901
* Erkebiskop Jean-Arthur Chollet (1862-1952) *1910
* Biskop Héctor Raphaël Quilliet (1859-1928) *1914
* Biskop Charles-Albert-Joseph Lecomte (1867-1934) *1921
* Kardinal Achille Liénart (1884-1973) *1928
* Biskop Jean-Baptiste-Etienne Sauvage (1908-1991) *1962 
* Kardinal *Robert-Joseph Coffy*

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Ravnsborg kommune

**Ravnsborg kommune**  er en tidligere kommune i Storstrøms amt i Danmark. Kommunen ble dannet ved kommunalreformen i 1970, og ble 1. januar 2007 innlemmet i nye Lolland kommune i Region Sjælland sammen med Holeby kommune, Højreby kommune, Maribo kommune, Nakskov kommune, Rudbjerg kommune og Rødby kommune som ledd i  kommune- og regionreformen 2005–07.

Opprinnelig var planen å danne to kommuner: *Ny Maribo kommune* (av Holeby kommune, Højreby kommune, Maribo kommune, Rødby kommune) og *Ny Nakskov kommune* (av Nakskov kommune, Rudbjerg kommune, Ravnsborg kommune), men ved en folkeavstemning 18. mai 2005 ble det vedtatt å slå alle syv kommuner sammen i én (med 51,6% flertall på Midtlolland og 54,9% på Vestlolland).

Etter kommunevalget 2005 ble Ravnsborgs egen borgermester, sosialdemokraten Stig Vestergaard, også borgermester i den nye, sammenslåtte kommunen.

## Borgermestre
* Stig Vestergaard (S) 2000–2006
* Ejnar Rod (S) 1986–2000
* Poul R. Jønck (V) 1970–1985

## Referanser
 

 


## Eksterne lenker
* Lolland kommunes offisielle nettsted, lesedato 3. februar 2016
* Oversikt over tidligere borgermestere og kommunaldirektører i nå nedlagte Ravnsborg Kommune Lesedato 3. februar 2016.
Louis-Jean Guyot

**Louis-Jean Guyot** (1905–1988) var en fransk katolsk kardinaler, og erkebiskop av Toulouse 1966&ndash;1978.

Han ble kreert til kardinal i 1973 av pave Paul VI, med *[[Sant'Agnese fuori le mura]]* som tittelkirke. Han deltok på konklavet august 1978 som valgte pave Johannes Paul I, og på konklavet oktober 1978 som valgte pave Johannes Paul II.
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Giovanni Francesco Albani (1720-1803) *1760
* Kardinal Carlo Rezzonico den yngre (1724-1799) *1773
* Kardinal Antonio Dugnani (1748-1818) *1785
* Erkebiskop Jean-Charles de Coucy (1746-1824) *1790
* Kardinal Gustave-Maximilien-Juste de Croÿ-Solre (1773-1844) *1820
* Biskop Charles-Auguste-Marie-Joseph Forbin-Janson (1785-1844) *1824
* Kardinal François-Auguste-Ferdinand Donnet (1795-1882) *1835
* Biskop Charles-Emile Freppel (1827-1891) *1870
* Kardinal Louis-Henri-Joseph Luçon (1842-1930) *1888
* Kardinal Charles-Henri-Joseph Binet (1869-1936) *1920
* Kardinal Maurice Feltin (1883-1975) *1928
* Kardinal *Louis-Jean Guyot* (1905-1988) *1949
## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Dreamcast

**Dreamcast**(ドリーム キャスト Dorīmukyasuto?) er en spillkonsoll som ble utgitt av Sega i slutten av 1998 og var etterfølgeren til Sega Saturn. Det var den første oppføringen i den sjette generasjonen med spillkonsoller, lansert før sine konkurrenter – Sonys PlayStation 2, Microsofts Xbox og Nintendo GameCube.

Sega Dreamcast ble avviklet i mars 2001 og trakk seg helt fra konsollvirksomheten, noe som gjør det selskapets siste konsoll. Støtte av systemet fortsatte i Europa og Oseania fram til slutten av 2002, så vel som i Japan, der konsoller fremdeles ble solgt frem til 2006 og nye lisensierte spill ble utgitt. Ifølge Bernie Stolar, tidligere president og konsernsjef for Sega of America, ble Dreamcast avviklet fordi den nye lederen av Sega ønsket at selskapet skulle fokusere på programvare.

Til tross for sin korte levetid, hadde Dreamcast fått kultstatus for sin historie og funksjoner. Den ble priset som forut for sin tid, og er anerkjent for sine onlinemuligheter. Det var den første konsollen til å inkludere en innebygd modem og Internett-støtte for online-spilling.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Finwë

I den fiktive verden skapt av J.R.R. Tolkien var **Finwë** Høykongen av alve folket Noldoene. Derav kommer et av hans tilnavn, **Ñoldóran**). Han ledet sitt alvefolk på den lange reisen fra Midgard til Valinor, i det velsignete riket Aman. Han var en god venn av Elu Thingol, kongen av Doriath.

Finwë hadde to koner. Hans første kone var Míriel, som svant hen kort tid etter å ha født Finwë sønnen Fëanor, som var deres eneste barn. Hans andre kone var Indis, av Vanyafolket, som fødte han to sønner: Fingolfin og Finarfin, og to døtre: Findis og Irimë. Hans tre sønner var alle oppkalt etter Finwë (Fëanor med navnet *Curufinwë*, Fingolfin med navnet *Nolofinwë* og Finarfin med navnet *Finwë Arato finwë*).
Mens Melkor prøvde å koruptere Noldoene, prøvde Finwë å holde dem igjen og ledet dem tilbake til valaene. Da Fëanor dro i eksil fra Tirion, ble Finwë med han til Formenos. Der ble han den første som ble drept i Valinor da Melkor drepte han ved Formenos dører på sin leting etter Silmarillene. Denne handlingen var den utløsende grunnen til Noldoenes opprør.

Finwës navn er ikke fullt ut oversatt. Ordlisten bak i boka *[[Silmarillion]]* oversetter *Fin* som hår, men andre kilder mener at det betyr dyktighet eller ferdighet.

## Tidligere versjoner av legendariet
I de første utkastene av denne familien hadde Finwë fire sønner, men den yngste av dem, kalt *Finrun*, ble utelatt, og dermed ble Finrod (som senere ble Finarfin) den yngste sønnen til Finwë.

I en senere versjon hadde Finwë tre døtre med Indis. Disse var Findis (som deres første barn), Faniel (som deres tredje barn), og Finvain (som deres yngste barn). I en enda senere versjon er Faniel tatt bort, mens Findis og Finvain ble beholdt. Finvain (fikk det nye navnet Irimë) ble flyttet oppover slik at hun var rett bak Fingolfin i alder, og nok engang var Finarfin det yngste barnet til Finwë.
Rudbjerg kommune

**Rudbjerg kommune**  er en tidligere kommune i Storstrøms amt i Danmark, dannet ved Kommunalreformen i 1970. Fra 1. januar 2007 inngår den i den nyopprettede Lolland kommune i Region Sjælland. 

Lolland kommune ble dannet ved Kommunalreformen (2007), og er en sammenslåing av Holeby kommune, Højreby kommune,  Maribo kommune, Rødby kommune, Nakskov kommune, Rudbjerg kommune og Ravnsborg kommune.

Opprinnelig var planen å danne to kommuner: *Ny Maribo kommune* (av Holeby kommune, Højreby kommune, Maribo kommune, Rødby kommune) og *Ny Nakskov kommune* (av Nakskov kommune, Rudbjerg kommune, Ravnsborg kommune), men ved en folkeavstemning 18. mai 2005 ble det vedtatt å slå alle syv kommuner sammen i én (med 51,6&nbsp;% flertall på Midtlolland og 54,9&nbsp;% på Vestlolland).

## Borgermestre
* Tom Larsen (V) 1998–2006
* Benny Schwartz Larsen (S) 1986–1997
* Frede Jensen (V) 1982–1985
* Richard Andreasen (S) 1978–1981
* Arne W. Larsen (S) 1970–1978

## Referanser
 

 



## Eksterne lenker
* Lolland kommunes offisielle nettsted, lesedato 3. februar 2016
* Oversikt over tidligere borgermestere og kommunaldirektører i nå nedlagte Rudbjerg Kommune Lesedato 3. februar 2016.
Nykøbing Falster

**Nykøbing Falster** er den største byen på Falster i Danmark med 16&nbsp;927 (2023) innbyggere. Ofte kalles den også bare for *Nykøbing F*; F-en er med for å skille den fra Nykøbing Mors og Nykøbing Sjælland. Byen var administrasjonssenter i det tidligere Storstrøms amt. Etter kommunalreformen i 2007 er den administrasjonssenter i Guldborgsund kommune.

Den er spesiell ved at den er delt opp på to øyer, henholdsvis Lolland og Falster. Det er likevel på Falster at det er et «by-miljø». 

Utenfor byen ligger friluftsmuseet Middelaldercentret som er områdets største turistattraksjon.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Finarfin

**Finarfin** er en alv i J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard.

Han er den tredje og yngste sønnene, og barnet, til Finwë. Finarfins mor var Indis. Han hadde to brødre og det var halvbroren Fëanor og hans fullblods bror Fingolfin. Han hadde også søstrene Findis og Irimë. Han giftet seg med Eärwen, prinsesse av Teleri-alven (datter av Olwë). Han hadde fire barn: sønnene Finrod Felagund, Angrod og Aegnor, og datteren Galadriel (i boka *[[Silmarillion]]* står det at Orodreth også er en av Finarfins sønner, men i J.R.R. Tolkiens egne historier kommer det veldig tydelig fram at Orodreth er Angrods sønn, og Christopher Tolkien har innrømmet at dette var en feil). Det ble sagt at Finarfin var den vakreste og klokeste av Finwës sønner.

Etter Finwës død reiste Finarfin, sammen med sine brødre Fëanor og Fingolfin, til Midgard, men han vendte tilbake da Mandos uttalte Noldoenes dom, mens hans brødre trosset dette bud å fortsatte. Finarfin ble konge over de av noldoenes alver som slo seg ned i Tirion på åsen Túna, og er antakelig ennå deres leder.

I Quenya er navnet hans ***Arafinwë*** som betyr *Edel Finwë*. Finarfin er den Sindarinske formen av dette navnet.

Finarfin er blitt kalt *Finrod* i noen av de eldre versjonene av Tolkiens Midgard-mytologi, og hans sønn Finrod Felagund ble da kalt **Inglor Felagund**. Derfor dukker han opp i den første utgaven av Ringenes herre som Finrod. Dette er blitt forandret i senere utgaver, men ikke alt som har med **Inglor** å gjøre ble fjernet: se Gildor Inglorion.

## Finarfins hus
       Finwë = Indis
             |
       --------------
       |            |
   Fingolfin     Finarfin = Eärwen
                          |
         ------------------------------
         |          |         |       |          
      Finrod      Angrod   Aegnor   Galadriel = Celeborn
                    |                         |
                 Orodreth                 Celebrían
                    |
               -----------
               |         |
          Finduilas
Casomorfin

**Casomorfin** er en peptidsekvens som dannes når enzymer bryter ned melkeproteinet kasein. Alle proteiner er kjeder av aminosyrer. Disse proteinene kan under påvirkning av fordøyelsesenzymer deles opp i små sekvenser av aminosyrer (peptider). Peptidene har vist begrenset biologisk aktivitet i forsøk med levende celler og forsøksdyr, men casomorfiner er ikke vist å ha noen effekt på mennesker.

## β-Casomorfin 1-3
*Struktur: H-Tyr-Pro-Phe-OH
*Kjemisk formel: C23H27N3O5
*Vekt: 425.48 g/mol

## Bovine β-casomorfin 1-4
*Struktur: H-Tyr-Pro-Phe-Pro-OH
*Kjemisk formel: C28H35N4O6
*Vekt: 522.61 g/mol

## Bovine β-casomorfin 1-4, amide
*Struktur: H-Tyr-Pro-Phe-Pro-NH2
*Kjemisk formel: C28H35N5O5
*Vekt: 521.6 g/mol

## Bovine β-casomorfin 5
*Struktur: H-Tyr-Pro-Phe-Pro-Gly-OH
*Kjemisk formel: C30H37N5O7
*Vekt: 594.66 g/mol

## Bovine β-casomorfin 7
*Struktur: H-Tyr-Pro-Phe-Pro-Gly-Pro-Ile-OH
*Kjemisk formel: C41H55N7O9
*Vekt: 789.9 g/mol

## Bovine β-casomorfin 8
*Struktur: H-Tyr-Pro-Phe-Pro-Gly-Pro-Ile-Pro-OH
*Kjemisk formel: C46H62N8O10
*Vekt: 887.00 g/mol

## Fotnoter
François Marty

**François Marty**, kjent som ** François Marty** (født 16. mai 1904 i Vaureilles ved Rodez i Frankrike, død 16. februar 1994 i Villefranche-de-Rouerque i Aveyron i en kollisjon mellom bil og tog)' var en av Den katolske kirkes kardinaler, og erkebiskop av Paris 1968–1981. Han var med på Annet Vatikankonsil, da som erkebiskop av Reims.
### Kardinal
Han ble kreert til kardinal i 1969 av pave Paul VI.

Han deltok på konklavet august 1978 som valgte pave Johannes Paul I, og konklavet oktober 1978 som valgte pave Johannes Paul II.
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
* Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
* Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
* Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
* Biskop Eugène-Charles-Joseph de Mazenod (1782-1861) *1832
* Kardinal Joseph Hippolyte Guibert (1802-1886) *1842
* Kardinal François-Marie-Benjamin Richard de la Vergne (1819-1908) *1872
* Biskop Marie-Prosper-Adolphe de Bonfils (1841-1912) *1898
* Kardinal Louis-Ernest Dubois (1856-1929) *1901
* Erkebiskop Georges-François-Xavier-Marie Grente (1872-1959) *1918
* Biskop Marcel-Marie-Joseph-Henri-Paul Dubois (1896-1967) *1948
* Kardinal *Gabriel Auguste François Marty* (1904-1994) *1952

## Referanser


## Eksterne lenker
* «Marty, François» The Cardinals of the Holy Roman Church, Biographical Dictionary
Fingolfin

I den fiktive verden skapt av J.R.R. Tolkien var **Fingolfin** Høykonge av Noldoene i Beleriand. Han var den eldste sønnen av alvene Finwë og Indis, han var eldre bror av Finarfin og yngre halvbror av Fëanor. Han grunnla Fingolfins hus som regjerte over Noldoene i Midgard. Hans kone var Anairë og barna hans var Fingon, Turgon og Aredhel (Argon som også er sønn av Fingolfin er bare med i de senere skriftene av Tolkien, og han er ikke med i *[[Silmarillion]]*). Det ble sakt at Fingolfin var den sterkeste, mest standhaftige, og tapreste sønnen til Finwë.

Navnet *Fingolfin* er en Sindarin form av navnet hans. I Valinor blir han kalt ved sitt Quenya navn **Ñolofinwë**, eller *Vise Finwë*.

Fingolfin ledet den største skaren av Noldoer da de flyktet fra Aman til Midgard, selv om han syntes dette var uklokt; han ønsket ikke å etterlate sitt folk til Fëanor. Han var den som førte dem over isen i Helcaraxë, og kort etter, ved solens komme, kom han til Angbands porter og gikk opp på dem, men Morgoth forble skjult og gjemt bak dem. Fingolfin og Noldoene kom deretter til den nordre bredden av Mithrim sjøen, fra hvor den Fëanoriske delen av skaren hadde trukket seg tilbake.

Hans sønn Fingon reddet Maedhros, sønn av Fëanor, som straks ga avkall på sitt krav til å bli konge: derfor ble Fingolfin Høykonge over Noldoene. Han styrte deretter fra Hithlum, ved den nordre bredden av Mithrim sjøen.

Etter å ha beseiret orkene i Dagor Aglareb, vedlikeholdt Fingolfin beleiringen av Angband i nesten fire hundre år. Men beleiringen ble brutt ved et plutselig angrep fra Morgoth i slaget Dagor Bragollach, og mange av Beleriands folk flyktet. Da Fingolfin hørte om dette ble han fylt med vrede og fortvilelse. Han tok straks hesten sin, Rochallor, og sverdet sitt, Ringil, og red alene til Angband. Alle hans fiender flyktet fra ham, i frykt for hans vrede.

Han slo til Angbands porter og utfordret Morgoth til kamp, en mot en. Selv om Morgoth fryktet Fingolfin (av alle Valaene var Morgoth den eneste som kjente frykt) måtte han godta utfordringen – eller leve med skammen. Selv om Morgoth hadde utrolige krefter, var Fingolfin sterkere enn noen dødelig hadde noensinne vært. Syv ganger såret han Morgoth, og syv ganger skrek Morgoth ut i smerte, men han kunne ikke bli drept siden han var en vala. Alltid når Morgoth angrep smatt Fingolfin unna, og Morgoths våpen, slegga Grond, etterlot seg store sprekker og hull i bakken. Tilslutt ble Fingolfin trett og snublet i den hullete bakken. Da drepte Morgoth ham, men ikke før Fingolfin, med sine siste krefter, hadde hugger Morgoth i foten og såret den. Thorondor fløy ned og rev Morgoths øyne, og bar Fingolfins kropp vekk derfra og la den på en klippe som hadde utsyn over Gondolin, og Turgon bygget der en varde over restene av sin far.

Fingon ble deretter høykonge av Noldoene.
François-Virgile Dubillard

** François-Virgile Dubillard ** (født 16. februar 1845 i Soye nær Besançon i Frankrike, død 1. desember 1914 i Chambéry) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og erkebiskop av Chambéry 1907&ndash;1914.

Han ble kreert til kardinal i 1911 av pave Pius X, med *[[Santa Susanna]]* som tittelkirke.

Han var for syk til å delta under konklavet 1914, og døde noen måneder senere.
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
* Pave Sixtus IV (1414-1484) *bispeviet 1471
* Pave Julius II (1443-1513) *1481
* Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) *1504
* Pave Leo X (1475-1521) *1513
* Pave Klemens VII (1478-1534) *1517
* Kardinal Alessandro Farnese (1468-1549) *1519
* Kardinal Francesco Pisani (1494-1570) *1527
* Kardinal Alfonso Gesualdo di Conza (Gonza) (1540-1603) *1564
* Pave Klemens VIII (1536-1605) *1592
* Kardinal Pietro Aldobrandini (1571-1621) *1604
* Biskop Laudivio Zacchia (1565-1537) *1605
* Kardinal Antonio (Marcello) Barberini (sr.) (1569-1646) *1625
* Kardinal Marcantonio Franciotti (1592-1666) *1637
* Kardinal Nicolò Guidi di Bagno (|583-1663) *1644
* Erkebiskop François de Harlay de Champvallon (1625-1695) *1651
* Kardinal Louis-Antoine de Noailles (1651-1729) *1679
* Biskop Jean-François Salgues de Valderies de Lescure (1644-1723) *1699
* Erkebiskop Louis-Jacques Chapt de Rastignac (1690-1750) *1722
* Erkebiskop Christophe de Beaumont du Repaire (1703-1781) *1741
* Erkebiskop Jean-Armand de Bessuéjouls Roquelaure (1721-1818) *1754
* Kardinal Hugues-Robert-Jean-Charles de la Tour d’Auvergne-Lauraquais (1768-1851) *1802
* Erkebiskop Denis-Auguste Affre (1793-1848) *1840
* Erkebiskop René-François Régnier (1794-1881) *1842
* Erkebiskop Florian-Jules-Félix Desprez (1807-1895) *1851
* Biskop Théodore Legain (1809-1881) *1871
* Erkebiskop Pierre-Marie-Etienne-Gustave Ardin (1840-1911) *1880
* Biskop Marie-Joseph-Jean-Baptiste-André-Clément-Fulbert Petit (1832-1909) *1900
* Kardinal *François-Virgile Dubillard* (1845-1914) *1900

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Ent

En **ent** er i Tolkiens historie om Ringenes Herre et levende tre som er besjelet og kan gå. Enter vokter over alle Midgards skoger, og er utrolig sterke. De er trege i tankegangen, og har et eget langsomt språk. Det som kan sies med to ord på tre sekunder i menneskespråk, kan ta flere minutter å si på entisk. Derfor velger de sine ord med omhu, og uttaler seg bare om viktige saker.

I denne verdenen er entene *trehyrder* &ndash; de ble skapt for å beskytte plantene (spesielt trærne) mot alver og mennesker. Selv om de har to bein, to armer, ansikt etc. likner de svært på vanlige trær, bortsett fra at de beveger seg. Enters levealder er svært lang og kan strekke seg over flere tidsaldere. Mange enter forblir stående ubevegelige i lange tider, og noen av dem blir etterhvert *treaktige*. På den annen side er det mange trær som entene lærer å snakke og til dels bli litt *entiske*. Disse trærne blir kalt hourner.

Det engelske ordet *ent* er i slekt med det norske ordet *[[jotne|jotun]]*.

I tiden mens ringkrigen varte, levde bare hann-enter i den store skogen Fangorn. Hunn-entene (entmakene) dro fra Fangorn og slo seg ned i Brunlandene, som senere ble ødelagt. Entene lette vidt og bredt etter ent-makene. Dette finner man igjen i hobbitsag, der det fortelles om vandrende trær.

I Ringkrigen holdt entene seg nøytrale i begynnelsen, for skogene overså vanligvis menneskenes verden. Først da det ble oppdaget av gammel-enten Treskjegg (Fangorn) at Sarumanns orker hugget ned trærne i skogen hans, ble det fart på sakene.

Navn på noen enter er Fangorn og Bråbom.
François-Marie-Anatole de Rovérié de Cabrières

** François-Marie-Anatole de Rovérié de Cabrières ** (født 30. august 1830 i Beaucaire ved Nîmes i Frankrike, død 21. desember 1921 i Montpellier) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og biskop av Montpellier 1874&ndash;1921.

Han ble kreert til kardinal i 1911 av pave Pius X, med *[[Santa Maria della Vittoria]]* som tittelkirke.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Giovanni Francesco Albani (1720-1803) *1760
* Pave Pius VI (1717-1799) *1775
* Erkebiskop François de Pierre de Bernis (1752-1823) *1781
* Kardinal Jean-Baptist-Marie-Anne-Antoine de Latil (1761-1839) *1817
* Kardinal Louis-Jacques-Maurice de Bonald  (1787-1870) *1823
* Biskop Claude-Henri-Augustin Plantier (1813-1875) *1855
* Kardinal *François-Marie-Anatole de Rovérié de Cabrières* (1830-1921) *1874

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Hector-Irénée Sévin

** Hector-Irénée Sévin ** (født 22. mars 1852 i Simandre ved Belley i Frankrike, død 4. mai 1916 i Lyon) var en av den katolske kirkes kardinaler, og erkebiskop av Lyon 1912&ndash;1916.

Han ble kreert til kardinal i 1914 av pave Pius X.

Han deltok på konklavet 1914 som valgte pave Benedikt XV.
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Giovanni Francesco Albani (1720-1803) *1760
* Kardinal Carlo Rezzonico den yngre (1724-1799) *1773
* Kardinal Antonio Dugnani (1748-1818) *1785
* Erkebiskop Jean-Charles de Coucy (1746-1824) *1790
* Kardinal Gustave-Maximilien-Juste de Croÿ-Solre (1773-1844) *1820
* Biskop Charles-Auguste-Marie-Joseph Forbin-Janson (1785-1844) *1824
* Kardinal François-Auguste-Ferdinand Donnet (1795-1882) *1835
* Biskop Charles-Emile Freppel (1827-1891) *1870
* Kardinal Louis-Henri-Joseph Luçon (1842-1930) *1888
* Kardinal *Hector-Irénée Sévin* (1852-1916) *1908

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Ballkjole

**Ballkjole** er en kjole som kvinner bruker til galla. Ballkjoler ses på som kvinners mest formelle antrekk, og motsvarer kjole og hvitt for herrer.

Ballkjoler har et utringet og vanligvis ermeløs liv. Tradisjonelt er livet ettersittende. Skjørtet er vidt, og normalt klokkeformet. Materialet er vanligvis silke, gjerne som sateng eller taft, og ofte tyll.

Fram til midten av 1800-tallet var det vanlig med krinoline under skjørtet for å gi det den rette fylden. Etter dette overtok kø i motebildet, før den ble faset ut mot slutten av århundret. Selv om hverken kø eller krinoline er i vanlig bruk, er det vanlig at ballkjoler har et underskjørt i mange lag tyll for å gi en tilsvarende effekt uten stivheten som følger med krinolinen.

## Varianter
Kortermede eller skulderløse ballkjoler er vanligst, men det finnes langermede utgaver. Fra tidlig 1800-tall ble det laget ballkjoler med høyt liv etter datidens motebilde, og det forekommer fortsatt varianter med høyt liv i empire-stil.

## Tilbehør
Som for herrer finnes det en rekke tilbehør til ballkjoler som brukes, særlig ved galla-anledninger:

* Ballkjole, alltid full lengde for galla og andre formelle anledninger
* Dansesko, høyhælte sko er vanlig, men flate sko og endog ballettsko brukes også, særlig når dans er det vesentlige.
* Smykker - øreringer og halskjeder hører normalt med, ringer og armringer droppes ofte på grunn av hansker. Klokke brukes vanligvis ikke annet enn hvis den er utformet som et smykke. 
* Hansker bæres vanligvis til ballkjole. Kortermede kjoler skal ha lange hansker, mens langermede kjoler skal ha korte hansker. Normalt foretrekkes hansker av sateng, men de kan også lages i tynt skinn, knipling eller blonder. Eventuelle ringer bæres utenpå hanskene.
* Stola eller sjal er et vanlig tilbehør, siden ballkjoler normalt er uten skuldre. Det er også vanlig å bruke kappe heller enn kåpe som yttertøy.
* Håndveske - håndholdt liten veske eller bag med snor, normalt i sateng

Valgfritt:
* Ordner vil gjerne være spesifisert i inbydelse, festes over hjertet på en sløyfe
* Tiara - Vanligvis forbeholdt gifte kvinner i engelskspråklige land.

## Referanser