open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Boligkrisen i København 1908

**Boligkrisen i København 1908** oppsto som følge av overbygging i årene forut for 1908, spesielt i den nye bydelen Islands Brygge. I 1908 ble markedet mettet og bankene tok store tap. Nybyggingen av utleieleiligheter i København stoppet helt opp, og mange håndverkere ble gående arbeidsledige.

Krisen gikk hardt ut over Privatbanken, som under Axel Heides ledelse hadde vært involvert i utbyggingen av Islands Brygge. Privatbanken måtte støttes med lån fra Danmarks Nationalbank.

Boligbyggingen falt til et lavt nivå, mens tilstrømningen av nye innbyggere til byen fortsatte, noe som medførte boligmangel etter første verdenskrig. Københavns kommune måtte oppføre i første omgang midlertidige boliger og brakker, og senere permanente boligområder på 1920- og 1930-tallet.

Krisen førte til en sterkere regulering av bankene. En annen følge av krisen var opprettelsen av Arbejdernes Andels Boligforening i 1912, som en andelsboligform uten tilknytning til markedsmekanismene.

## Referanser
Erik Wilén

**Erik Wilhelm «Erkka» Wilén** (født 15. februar 1898 i Helsingfors, død 23. juli 1982 i Helsingfors) var en finsk friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen, 1924 i Paris og 1928 i Amsterdam.

Wilén vant en olympisk sølvmedalje under OL 1924 i Paris. Han kom på andreplass på 400 meter hekk bak Morgan Taylor fra USA.

## OL-medaljer
*  1924  Paris - Bronse i friidrett, 400 m hekk  Finland

## Referanser


## Eksterne lenker
*
George Renwick

**George Russell Renwick** (født 7. august 1901, død 25. juli 1984) var en britisk friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1924 i Paris.

Renwick vant en olympisk bronsemedalje i friidrett under OL 1924 i Paris. Han var med på det britiske stafettlaget som kom på tredjeplass på 4 x 400 meter for menn med tiden 3.17,4 bak USA som vant med 3.16,0 som var ny verdensrekord, Sverige ble nummer to. De andre på laget var Edward Toms, Richard Ripley og Guy Butler.

## OL-medaljer
*  1924  Paris - Bronse i friidrett, 4 x 400 meter menn  Storbritannia

## Eksterne lenker
*
Liste over geologiske formasjoner på Merkur

**Liste over geologiske formasjoner på Merkur** er en liste over kjente fjellkjeder, platåer, daler, sletter, klipper og kratre på Merkur.

## Fjellkjeder
*Caloris Montes

## Platåer
*Antoniadi Dorsum 
*Schiaparelli Dorsum 

## Daler
*Arecibo Vallis
*Goldstone Vallis 
*Haystack Vallis 
*Simeiz Vallis 

## Sletter
*Borealis Planitia 
*Budh Planitia 
*Caloris Planitia 
*Odin Planitia 
*Sobkou Planitia 
*Suisei Planitia 
*Tir Planitia 

## Klipper
*Adventure Rupes 
*Astrolabe Rupes 
*Discovery Rupes 
*Endeavour Rupes 
*Fram Rupes
*Gjöa Rupes 
*Heemskerck Rupes  
*Hero Rupes 
*Mirni Rupes 
*Pourquoi-Pas Rupes 
*Resolution Rupes 
*Santa María Rupes
*Victoria Rupes 
*Vostok Rupes 
*Zarya Rupes 
*Zeehaen Rupes

## Kratre
Samtlige kratre har fått sine navn etter kjente poeter, forfattere, arkitekter, kunstnere og artister.
Bert MacDonald

**Bertram «Bert» Hector MacDonald** (født 25. mai 1902 i Birmingham, død 28. desember 1965) var en britisk friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1924 i Paris.

MacDonald vant en olympisk sølvmedalje i friidrett under OL 1924 i Paris. Han var med på det britiske laget som kom på andreplass på 3000 meter lag bak Finland. De andre på laget var Harry Johnston og George Webber.

## OL-medaljer
*  1924  Paris - Sølv i friidrett, 3000 meter lag  Storbritannia 

## Eksterne lenker
*
Yan Zhengqing

**Yan Zhenqing** (forenklet kinesisk: 颜真卿, tradisjonell kinesisk: 颜真卿; pinyin: *Yan Zhēnqīng*, Wade-Giles: *Yen Chench'ing*, født 709 i Wannian i provinsen Jiangxi i Kina, død 785) var en ledende kinesisk kalligraf og en guvernør på Tang-dynastiets tid. 

Hans kunstneriske prestasjon i kinesisk kalligrafi regnes som mesterlig gjennom hele historien, og hans skriftstil, *Yan*, blir ofte etterlignet.

## Referanser


## Litteratur
*
*
*
Kongelig bygningsinspektør

**Kongelig bygningsinspektør** er en dansk tittel som tildeles arkitekter som arbeider for regenten. Dette innebærer i dagens samfunn den danske stat. Slots- og Ejendomsstyrelsen har ansvaret for å utpeke de kongelige bygningsinspektørene.

Embedet omfatter ikke én, men flere inspektører som har forskjellige danske landsdeler som arbeidsfelt. Det er fem bygningsinspektorater:

* 1. inspektorat omfatter Københavns og Frederiksbergs kommuner
* 2. inspektorat omfatter det meste av Region Hovedstaden
* 3. inspektorat omfatter bygningene på Slotsholmen i København og nærmeste omliggende bygninger
* 4. inspektorat omfatter deler av region Hovedstaden; Bornholm, hele Region Sjælland og hele Fyn (del av Region Syddanmark)
* 5. inspektorat omfatter hele Jylland (del av Region Syddanmark, hele Region Midtjylland, hele Region Nordjylland)

Bygningsinspektørene utnevnes for 4 år om gangen. Ved siste utnevnelse i 2008 ble følgende utnevnt:

* Erik Møllers Tegnestue; 1. inspektorat
* Fogh & Følner: 2. inspektorat
* Hvidt & Mølgaard: 3. inspektorat
* Creo Arkitekter: 4. inspektorat
* Kjær & Richter: 5. inspektorat

Inspektørene fører bygningsmessig tilsyn med en vesentlig del av kulturarven i form av statens fredede eiendommer og andre verdifulde statseide bygningsverk i Danmark. I tillegg fungerer de som statens konsulenter i byggesaker som har med landets kirker å gjøre.

Tidligere var det en meget attraktiv utnevnelse, da den nesten ga en arkitekt monopol på offentlige arbeidsopgaver i en bestemt landsdel. I våre dager er stillingens oppgave sterkt begrenset ettersom større arkitektoppgaver for staten settes ut på anbud og i åpen konkurranse.

## Eksterne lenker
* Slots-og ejend Kongelige bygningsinspektører
* Kongelige bygningsinspektører udnævnt
Spektrometer

**Spektrometer** er et optisk instrument for å dele opp lys i dets spektrum for å kunne analysere hvilke bølgelengder det inneholder. En inngangsspalte behøves når kilden er utbredd. Det innkommende lyset spres ved hjelp av et diffraksjonsgitter eller en prisme. Et spektrometer kan benyttes innen astronomien for å analysere hvilke grunnstoff en stjerne inneholder, eller innen kjemien for å studere grunnstoffets egenskaper.

## Se også
* Fluorimeter
Huai Su

**Huai Su** (forenklet kinesisk: 怀素; tradisjonell kinesisk: 怀素, født 737 i Yongzhou, død 799) var en buddhistisk munk og kalligraf på Tang-dynastiets tid. Mindre enn ti av hans verk har blitt bevart. Han og Zhang Xu regnes for de viktigste håndskriftkalligrafene i løpet av Tang-dynastiets tid.

Han ble født i det nåværende Lingling, Yongzhou, Hunan. Ikke mye er kjent om hans tidlige liv. Det er mulig at Huai Su var en nevø av dikteren Qian Qi (钱起). Han ble munk i sin barndom.

Det fortelles at han plantet banantrær ved tempelet han holdt til i og at han brukte bladene til å skrive på. Han hadde en trang til å drikke, hvilket virket inn på hans skrivestil.

## Referanser


## Litteratur
* Zhu, Guantian, "Huai Su". *[[Encyclopedia of China]]* (Arts Edition), 1st ed.
Citrus Heights

**Citrus Heights** er en by i Sacramento County i California.

Citrus Heights ble inkorporert i januar 1997, og ble den femte byen i Sacramento County. Ifølge United States Census Bureau har byen et totalt areal på 37,2&nbsp;km², som alt er land.

Etter folketellingen i 2006 lå byens innbyggertall på 86&nbsp;883.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Etnonym

Etnonym (fra gresk έθνος (*ethnos* som betyr *folk*) og όνομα (*onoma* som betyr *navn*) er navnet på en etnisk gruppe, enten det er gitt av en annen gruppe (et eksonym – eksempelvis lapper, sigøynere) eller om det er gruppens eget navn på seg selv (et autonym – eksempelvis samer, romanifolket).

## Referanser


## Se også
* Innbyggernavn
* Etnofaulismer
Vårsøg Hotell

**Thon Hotell** (tidligere **Surnadal Hotell**, **Vårsog Hotell**) ligger på Skei i Surnadalen, i Surnadal kommune. Hotellet har 70 rom, samt restaurant, barer, diskotek og konferanselokaler. Lokal natur, kultur og historie er sentrale elementer i hotellmiljøet.

Det var kristiansunderen Ivar Holmeide som starta opp med hotelldrifta. Hotellet sto ferdig oppført høsten 1930, og Surnadal Hotell hadde offisiell åpning 8. mars 1931. Samdrift med Surnadal Kulturhus siden januar 2008. Hotellet skifta navn til Vårsøg Hotell om kvelden torsdag 8. mai 2008. Etter en oppgradering til rundt 75 millioner kroner, sto «nyhotellet» ferdigstilt mandag 1. november 2010, med påfølgende offisiell åpningsfest lørdag 6. november 2010. Ei gangbru over Skeivegen knytter Vårsøg Hotell fysisk sammen med Surnadal Kulturhus.

## Eksterne lenker
* Vårsøg Hotell
Soilrør

**Soilrør** er avløpsrør i støpejern eller plast som fører kloakk fra toaletter og avløpsvann fra dusj og vaskeservant. Soilrør i plast kom på begynnelsen av 1960-tallet, men det installeres fortsatt soilrør i støpejern på grunn av deres branntekniske kvaliteter.

I bygårder går soilrørene vanligvis fra taket, hvor røret ofte står åpent i en kasse eller beskyttet med en overdekkende hatt for å beskytte mot regnvann, som gir lufting av røret for å unngå vakuum i rørsystemet. Videre går det nedover og forbi alle nedenforliggende leiligheter som kobles på med en forgrening til hver leilighet og ned til kjelleren. I land med varmere klima så kan rørsystemet også være montert på utsiden av bygget, men Norges klima forhindrer dette, da frossent vann i rør kan medføre store ødeleggelser.

Også røret fra kjeller og ut til det offentlige kloakknettet kalles soilrør.

## Plassering og levetid
Som regel er soilrørene bygget inn i vegger på våtrom / bad eller kjøkken.  Levetid på soilrør kan være alt fra 35 år og oppover, avhengig av soilrørenes kvalitet. For å unngå lekkasjer bør man bytte eller rehabilitere soilrørene når rørenes levetid er utløpt.

## Vedlikehold
For å undersøke kvaliteten på rørene er det vanlig å benytte seg av kamera for inspeksjon. Dersom utskifting er nødvendig har man to hovedvalg; bytte av rør eller rehabilitere rør. Rehabilitering av rør betyr at man for eksempel kjører inn en foring som blir ved hjelp av trykkluft presset igjennom det eksisterende røret, før denne såkalte "strømpen" herdes ved hjelp av varmluft. En slik type rehabilitering kalles også for "relining".

Andre former for rehabilitering kan være å bruke et Epoxy-basert sprøytemiddel for å lage veggene på innsiden av røret glattere. Eldre soilrør blir ofte preget og ødelagt av rust, og slik sprøyting kan forlenge brukstiden til røret og er en noe mindre omfattende jobb enn å legge en ny foring inn i røret.

Å bytte soilrør kan føre til et relativt stort inngrep i bygningsmassen og det kan være kostbart. Dersom man ønsker rehabilitering uten inngrep i bygningsmassen er ovennevnte metoder godt egnet. Da mange av soilrørene går skjult bak vegger er det mange borettslag, boligselskap og/eller sameie som beslutter å gå for rehabilitering for å unngå å ødelegge rom som er pusset opp.

## Se også
* Gjennomføring, åpninger til teknisk utstyr gjennom vegger, gulv og tak

## Referanser
Orkhoninskripsjonene

**Orkhoninskripsjonene** er det eldste kjente eksempelet på gammeltyrkisk skrift. De ble skrevet i hva som i dag kalles for orkhonskrift, eller «tyrkiske runer». 

De ble risset inn tidlig på 700-tallet f.Kr. på to monumenter som ble reist ved Orkhonelvens dal i dagens Mongolia. De ble gjort til ære for to göktyrkiske prinser ved navn Kul Tigin og hans bror Bilge Qaghan, henholdsvis en politiker og militærleder. Senere ble det oppdaget tre mindre monumenter i nærheten. De tre store obelisklignende monumentene ble skrevet tidligst av rådgiveren Tonyuquq i årene 717, 718 eller 720 f.Kr. De to andre ble reist år 732 og 735 f.Kr. De forteller i et episk språk om den legendariske opprinnelsen til det tyrkiske folk, gullalderen i deres historie, deres underkastelse av kineserne, og deres frigjøring av Bilge.

Inskripsjonene ble oppdaget av Nikolaj Jadrintsev, en russisk etnograf og arkeolog, på dennes ekspedisjon i 1889, publisert av Wilhelm Radloff og tolket av den danske filologen og epigrafen Vilhelm Thomsen i 1893. Skriften var meget lik skifttegne som var etterlatt av göktyrkere i Kina under Tang-dynastiet. Tegnene antas å stamme fra det sogdiske alfabet. En variant av skriften ble senere benyttet i Uigurriket og ble utviklet derfra på 1100-tallet til det mongolske alfabet. En variant kalt Jenisej, etter elven av samme navn, er kjent fra 800-tallets kirgiziske inskripsjoner. Orkhonskriften har muligens slektninger i Talasdalen i Turkestan og eventuelt også i det ungarske runesystemet.

Ettersom orkhonskriften ligner på germanske runer kalles de stundom for «tyrkiske runer». Likheten har sin årsak at de begge er formet etter det materiale som de ble risset inn på, som tre, bark og stein, men orkhonskriften har imidlertid runde former, noe runene mangler.

## Referanser
Magnetometer

En **magnetometer** er et vitenskapelig måleinstrument som benyttes for å måle styrken og/eller retningen hos magnetfeltet rundt instrumentet. Kaliumdamp brukes i flere typer magnetometer.

## Bruksområder

### Geologi
Magnetometre benyttes i geologien for å måle jordens magnetfelt (magnetosfæren). Fremfor alt gir jernholdige mineraler utslag i magnetometre og kan derfor hjelpe i jakten etter malmfunn. 

### Arkeologi
Svært sensitive magnetometre benyttes innen arkeologisk geofysikk for å kartlegge arkeologiske lokaliteter og skipsvrak. 

### Astronomi
Magnetometre kan gjøres svært følsomme, og kan gi tegn på nordlysaktivitet innen selve nordlyset blir synlig. Det finnes et nettverk av magnetometre rundt jorden som konstant måler solvindens effekt på jordens magnetfelt.

### Andre bruksområder
Magnetometre finnes også innebygde i ulike mobiltelefoner.

## Se også
*Akselerometer

## Eksterne lenker
*
Politijuristene

**Politijuristene** er en norsk medlemsorganisasjon for alle jurister ansatt i Politi- og lensmannsetaten. Organisasjonen er en forening under Norges Juristforbund og har omkring 1200 medlemmer. Foreningen organiserer både politijurister og sivilt tilsatte jurister i politiet.

Politijuristene ble stiftet i 1908 som Politiembedsmennenes landsforening og driver foruten lønns- og annen fagforeningsvirksomhet med kriminalpolitisk arbeid.

I 2023 ble Marianne Børseth Steensby valgt til ny leder for Politijuristene, og Elisabeth Bru ble samtidig valgt til ny nestleder i organisasjonen.

## Eksterne lenker
*
Giuseppe Colombo

**Giuseppe «Bepi» Colombo** (født 2. oktober 1920 i Padova i Italia, død 20. februar 1984) var en italiensk vitenskapsmann, matematiker og ingeniør ved Universitetet i Padova i Italia.

Han er kjent for sitt arbeid med planeten Merkur, og det var hans kalkulasjoner om hvordan man kunne få en romsonde inn i en resonant bane med Merkur ved flere forbiflyginger som førte til suksessen med Mariner 10-oppdraget.

Colombo forklarte også spinn-bane-resonans i Merkurs bane, hvor han viste at den roterer tre ganger for hver andre runde rundt solen.

## Referanser


## Kilder
* ESA Press Release: ESA's Mercury mission named BepiColombo in honour of a space pioneer

## Eksterne lenker
* Biografi fra Universitetet i Padova
Surnadal Kulturhus

**Surnadal Kulturhus** ligger på Skei i Surnadalen, i Surnadal kommune. Kulturhuset hadde offisiell åpning 18. januar 2002.
## Eksterne lenker
* Surnadal Kulturhus
Karl Ludvig Adding

**Karl Ludvig Adding** (1913–1943) var en norsk infiltratør for SIPO i Trondheim under andre verdenskrig. Han var, til tross for sin jødiske herkomst, under ledelse av Gestapo i Trondheim.

Adding ble født i Leirvik på Stord og var sønn av en polsk jøde som het Isaiewitch, men Karl Ludvig endret etternavnet til Adding i 1940. Han ble gift med Anna (senere separert), og de fikk en datter.

Adding var under ledelse av gestaposjefene Walther Gemmecke og Gerhard Flesch, og var stasjonert på Gestapos hovedkvarter, Misjonshotellet. Hans virksomhet hadde ingen tilknytning til Rinnanbanden og han opererte på egen hånd. Han utga seg for å være hjemmefrontleder og hadde som oppgave å spore opp norske fanger som hadde rømt fra tyske konsentrasjonsleirer og fengsler. Spesialfeltet hans var å sette seg i kontakt med motstandsgrupper som jobbet mot tyske interesser, og som brakte flyktninger i sikkerhet over grensen til Sverige.

Høsten 1943 hadde Gestapo gjennom Adding og Rinnanbanden skaffet seg kontroll over nesten all organisert flukt fra Trondheims-distriktet over grensen til Sverige. De som prøvde å rømme, gikk nå oftere i feller som følge av dette. Flere av kontaktene som Adding fikk tak i ble senere torturert og drept av tyske gestapister. 

Senhøsten/vinteren 1943 ble Adding innlagt på St. Elisabeths hospital med store smerter. Til tross for stor medisinsk innsats stod ikke livet til å redde. Liket ble sendt til Oslo for obduksjon, fordi man mistenkte forgiftning. Det sies at obduksjonsrapporten ikke ga et klart svar på hva dødsårsaken var. 

## Litteratur
* 
* Marte Hallem (2024). *Rinnans rival - dobbeltagenten Karl Adding*. Pax forlag. ISBN 9788253044774
* NKPMN – Fra statsadvokatens saksframstilling i saken mot Rinnanbanden 30-03-1946.

## Referanser
William Cox

**William John Cox** (født 12. juli 1904, død 3. juni 1996) var en amerikansk sportsutøver som deltok i de olympiske leker 1924 i Paris.
  
Cox vant en olympisk bronsemedalje i friidrett under OL 1924 i Paris. Han var med på det amerikanske laget som kom på tredjeplass på 3000 meter lagløp bak Finland og Storbritannia. De andre på laget var Edward Kirby og Willard Tibbetts.

## OL-medaljer
*  1924  Paris - Bronse i friidrett, 3000 meter lagløp  USA

## Eksterne lenker
*
Morten Jørgensen

**Morten Jørgensen** er navnet til flere personer:

* Morten Jørgensen (forfatter) (født 1954) – norsk forfatter og rockemusiker
* Morten Jørgensen (roer) (født 1985) – dansk roer
Arthur Studenroth

**Arthur Addison Studenroth** (født 9. oktober 1889, død 14. mars 1992) var en amerikansk sportsutøver som deltok i de olympiske leker 1924 i Paris.

Studenroth vant en olympisk sølvmedalje i friidrett under OL 1924 i Paris. Han var med på det amerikanske laget som kom på andreplass i lagkonkurransen i terrengløp bak Finland. De andre på laget var Earl Johnson og August Fager.

## OL-medaljer
*  1924  Paris - Sølv i friidrett, terrengløp lag  USA

## Eksterne lenker
*
Niels Petersen Juul

**Niels Petersen Juul** (født 1750 i Danmark, død 1808 i Fredrikshald) var en norsk offiser og fungerende kommandant ved Fredriksten festning.

Juul ble kadett allerede i 1760. I 1787 ble han beordret som premierløytnant ved Danske Livrægiment til Fods, deretter forfremmet til kompanisjef ved Onsøske compagnie av 1. Smaalenske Nationale Infanterie-rægiment. I 1801 ble han major og kommandant for 2. Nationale Batallion af Søndenfieldske Infanterie-rægiment. I 1805 ble han oberstløytnant og nestkommanderende ved Fredriksten. Øverstkommanderende, prins Christian August, var formelt også sjef for festningen, men i hans fravær – som kunne strekke seg over lange perioder ‒ var det Juul som var kommandant på festningen.

Under krigen i 1808, da den svenske venstre fløy rykket inn i Enningdal, fikk Juul ordre av Christian August å organisere et motangrep. Juul var da for syk til å lede troppene på egen hånd, men han planla et dristig angrep som ble utført under ledelse av kaptein Arild Christopher Huitfeldt. De norske soldatene overrasket den svenske hovedstyrken i angrepet mot Prestebakke kirke, og slo svenskene helt ut. 

Som belønning for det vellykkede angrepet ble Juul forfremmet til oberst og tildelt Dannebrogordenen, men han var allerede da dødssyk, og døde senere samme høst.

## Referanser
Nordisk Tidsskrift for Biologisk Medisin

***Nordisk Tidsskrift for Biologisk Medisin*** (*Nordic Journal of Biological Medicine*) (ISSN 1502-1475) var et nordisk fagtidsskrift for medisin som utkom i årene 2001&ndash;2002. 

Tidsskriftet tok særlig opp to forhold: For det første hvordan mennesket blir påvirket av faktorer i det fysiske, kjemiske og biologiske miljøet, hvilket i stor grad faller inn under det som kalles miljømedisin. For det andre tok tidsskriftet opp forskning og forhold omkring hvordan ulike lidelser som oppstår i samspill mellom mennesket og dets miljø, kan forebygges, lindres og/eller helbredes. Dette omfatter blant annet å sette fokus på livsstil, ernæring, kosttilskudd, naturmedisin og behandlingsmetoder som særlig fremmer evnen til selvhelbredelse. 

Initiativtaker og redaktør av *Nordisk Tidsskrift for Biologisk Medisin* var Geir Bjørklund. Artikler pulisert i tidsskriftet ble indekssert i AMED – Allied and Complementary Medicine Database, SweMed+ og Norart. 

## Se også
*Biologisk medisin
*Liste over medisinske tidsskrifter

## Eksterne lenker
* Bjørklund G. Ny giv for biologisk medisin i Norden Nord Tidsskr Biol Med 2001; 1: 3-6.
* Anmeldt af Rikke Goerlich, formand for SundhedsRådet Danmark, 2001. 
* Christensen B. Ambisiøst og uklart om biologisk medisin. Tidsskr Nor Lægeforen 2001; 121:3096.
Henri Lauvaux

**Gustave Henri Lauvaux** (født 9. oktober 1900, død 19. juli 1970) var en fransk friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1924 i Paris.

Lauvaux vant en olympisk bronsemedalje under OL 1924 i Paris. Han var med på det franske laget som kom på tredjeplass i lagkonkurransen over 10,65 km terrengløp bak Finland og USA. De andre på laget var Gaston Heuet og Maurice Norland. Lauvaux ble nummer fem i den individuelle konkurransen over 10,65 km terrengløp.

## OL-medaljer
*  1924  Paris - Bronse i friidrett, terrengløp lag  Frankrike

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Konjugasjon (biologi)

**Konjugasjon** er en type kjønnet formering der vegetative celler legger seg inntil hverandre og arvemateriale fra de to cellene utveksles og rekombineres. Denne formen for formering finner sted hos noen bakterier og andre enkle organismer.Her ligger det to bakterier ved siden av hverandre og den ene lager en tråd som vokser mot den andre bakterien. Tråden fester seg på den andre bekterien og trekker den mot seg selv. Deretter kan den tråddannede bakterien overføre arvemateriale, både deler av det trådformede kromosomet og plasmider, til den andre. Blant annet overføring av antibiotika resistente gener er viktig. 

Kilde: Bios 1 2012  

## Eksterne lenker
*
Berøringsskjerm

**Berøringsskjerm** (også kalt **pekeskjerm** eller **trykkskjerm**, engelsk: *touchscreen*) er en bildeskjerm som kan merke en berøring eller trykk på skjermflaten og hvor på skjermen denne berøringen finner sted. Skjermen kan dermed fungere som både ut- og inn-enhet. Uttrykket henviser vanligvis til skjermer som styres med brukerens finger, men en berøringsskjerm kan også merke andre passive objekter, som for eksempel en pekestift eller -penn. Berøringsskjermer er vanlige på nettbrett og smarttelefoner, og også på enheter som minibanker, innsjekkingsautomater på lufthavner, interaktive informasjonsskjermer, enkelte notebooks og lignende.

Berøringsskjermen har to hovedkjennetegn. For det første gjør den det mulig for brukeren å samhandle direkte med det som vises på skjermen, i stedet for indirekte med en peker som kontrolleres med ei mus eller styreplate. For det andre gjør den det mulig å gjøre dette uten noen mellomliggende enhet som trenger å holdes med hånden. Slike skjermer kan brukes som terminaler til datamaskiner eller nettverk, og de har også en fremtredende rolle innenfor formgivning av digitale apparater som PDAer, GPS-enheter, mobiltelefoner og videospill.

De teknologiene som benyttes på berøringsskjermer idag er alle av akseptable kvaliteter. Men det er likevel viktig å vite hvilke miljøer skjermene skal benyttes i. De 4 hovedgruppene er "resistive" teknologier som i realiteten er en folie med ledere som trykkes sammen. Andre teknologier er "kapasitive" som føler elektrisiteten i fingeren (men det finnes avarter av denne teknologien). Så er det IR som enten detekterer brytning av usynlig lys eller rimlige "kamera"-løsninger. Og til slutt er det lydbølger som reflekteres fra glasset på kanten rundt skjermen og basert på frekvens definerer trykkpunktet.

I offentlig miljø, må det være en robust teknologi som er motstandsdyktig mot vandalisme som fra skarpe nøkler, kulepenner, etc., på skjermen. I andre tilfeller bør det også være mulig å benytte hansker. Noen tåler ikke vann og noen tåler ikke støv. Noen kan stort sett kun benytte såkalt "single touch", der en bare kan ha ett trykkpunkt om gangen. Mens andre teknologier kan benytte såkalt "multi touch" med fra to til "mange" (f.eks. 32) trykkpunkter samtidig (samme som på de fleste smarttelefoner), der f.eks to fingre skal kunne forstørre bildet.

## Se også

* Digital kiosk

## Referanser
Euonthophagus

***Euonthophagus*** er en underslekt av biller som hører til familien skarabider (Scarabaeidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Levevis
Larvene utvikler seg i gjødsel som foreldrene har gravd ned.

## Systematisk plassering

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
***** Underfamilien gjødselgravere (Scarabaeinae) Latreille, 1806
****** Slektsgruppen Onthophagini
******* Slekten *[[Onthophagus]]*
******** Underslekten *Euonthophagus* Balthasar, 1959 – i Europa:
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) amyntas]]* (Olivier, 1789)
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) atramentarius]]* (Ménetries, 1838)
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) crocatus]]* (Mulsant & Godart, 1870)
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) gibbosus]]* (Scriba, 1790)
********* Øvrige arter:
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) aeneobrunneus]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) amieti]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) bedeli]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) carbonarius]]* 
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) consanguineus]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) consobrinus]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) conterminus]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) dorbignyi]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) hazariensis]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) laghmanicus]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) loeffleri]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) maindroni]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) mostafatsairii]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) pentaceros]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) pertinax]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) schnabeli]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) sulcicollis]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) tissoni]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) ustus]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) verberatus]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) yama]]*
********** *[[Onthophagus (Euonthophagus) yemenicus]]*

## Kilder
* Ziani, S. (2006) Remarks on some Near Eastern ''Euonthophagus'' species with the description of two new species from Iran (Insecta Coleoptera Scarabaeidae: Onthophagini). Quaderno di Studi e Notizie di Storia Naturale della Romagna 23: 95-130.
* Fauna Europaea Web Service Version 2.4 (2011) Utbredelsesdatabase for europeiske dyr 

## Eksterne lenker
*
Oniticellus

***Oniticellus*** er en slekt av biller som hører til familien skarabider (Scarabaeidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
## Utseende
Ganske små, langbeinte, avlange skarabider. Kroppen er ganske glatt, ofte med gulaktige tegninger.

## Utbredelse
Slekten er vidt utbredt i Afrika og de sørlige delene av Asia og Europa.

## Systematisk plassering

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
***** Underfamilien gjødselgravere (Scarabaeinae) Latreille, 1806
****** Slektsgruppen Oniticellini
******* Slekten *Oniticellus* Audinet-Serville, 1825 
******** Underslekten *Paroniticellus* – i Europa:
********* *[[Oniticellus (Paroniticellus) festivus]]* (Steven, 1809)
******** Underslekten *Oniticellus* (i snever forstand)
********* *[[Oniticellus cinctus]]* (Fabricius, 1775)
********* *[[Oniticellus egregius]]* Klug, 1835
********* *[[Oniticellus formosus]]* Chevrolat, 1830
********* *[[Oniticellus freyi]]* Balthasar, 1941
********* *[[Oniticellus gayeni]]* Biswas & Chatterjee, 1985
********* *[[Oniticellus namdaphaensis]]* Biswas & Chatterjee, 1985
********* *[[Oniticellus pictus]]* (Hausmann, 1807)
********* *[[Oniticellus planatus]]* Laporte de Castelnau, 1840
********* *[[Oniticellus pseudoplanatus]]* Balthasar, 1964
********* *[[Oniticellus subhendui]]* Biswas & Chatterjee, 1985
********* *[[Oniticellus tessellatus]]* Harold, 1879

## Kilder
* ''Oniticellus'' i Encyclopedia of Life
* Fauna Europaea Web Service Version 2.4 (2011) Utbredelsesdatabase for europeiske dyr 

## Eksterne lenker
*
Filmåret 1884

**Filmåret 1884** er en oversikt over hendelser og filmpersonligheter i 1884.
__TOC__

## Hendelser
## Referanser
Euoniticellus

***Euoniticellus*** er en slekt av biller som hører til familien skarabider (Scarabaeidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
Små til middelsstore, avlange, ofte delvis gulaktige skarabider. Hos en del arter har hannen et kort horn i pannen. Pronotum er bredere enn dekkvingene. Beina er forholdsvis lange, føttene på frambeina ganske små.

## Levevis
Som vanlig hos gjødselgravere (Scarabaeinae) lever larvene av nedgravd møkk.

## Utbredelse

## Systematisk plassering

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
***** Underfamilien gjødselgravere (Scarabaeinae) Latreille, 1806
****** Slektsgruppen Oniticellini
******* Slekten *Euoniticellus* Janssens, 1953 – i Europa:
******** *[[Euoniticellus fulvus]]* (Goeze, 1777)
******** *[[Euoniticellus pallens]]* (Olivier, 1789)
******** *[[Euoniticellus pallipes]]* (Fabricius, 1798)
******* Øvrige arter:
******** *[[Euoniticellus africanus]]* (Harold, 1873)
******** *[[Euoniticellus cambeforti]]* Masumoto, 1987
******** *[[Euoniticellus capnus]]* Cambefort, 1996
******** *[[Euoniticellus cubiensis]]* (Laporte de Castelnau, 1840)
******** *[[Euoniticellus fumigatus]]* (Boucomont, 1923)
******** *[[Euoniticellus inaequalis]]* (Reiche, 1850)
******** *[[Euoniticellus intermedius]]* (Reiche, 1848)
******** *[[Euoniticellus kawanus]]* (Janssens, 1939)
******** *[[Euoniticellus nasicornis]]* (Reiche, 1849)
******** *[[Euoniticellus parvus]]* (Kraatz, 1895)
******** *[[Euoniticellus perniger]]* Cambefort & Mauchamps, 1980
******** *[[Euoniticellus tai]]* Cambefort, 1983
******** *[[Euoniticellus tibatensis]]* (Kolbe, 1904)
******** *[[Euoniticellus triangulatus]]* (Harold, 1873)
******** *[[Euoniticellus wittei]]* (Janssens, 1939)
******** *[[Euoniticellus zumpti]]* Janssens, 1953

## Kilder
* ''Euoniticellus'' i Encyclopedia of Life
* Fauna Europaea Web Service Version 2.4 (2011) Utbredelsesdatabase for europeiske dyr 

## Eksterne lenker
*
Lappmark-visa

***«Lappmark-visa»*** er et skillingstrykk skrevet på bakgrunn av byggingen av Ofotbanen. Dette er en av de mer ukjente skillingsvisene fra denne banen. Forfatteren er ukjent.

## Teksten

**1.**I fra söder upp til norr ha vi samlat oss,
väpnade med spett och borr för med fjäll at slåss.
Vi gör vägar ut av stål, västerhavet är vårt mål,
där vi dricka nordens skål i Viktoriahamn.

**2.**Banan som vi bygga på är ett vådligt ljus
ut i Lapplands mörka vrå ödemarkens grus,
bördigt ock skall bli engång landet ut i fjällets fång
kunnig ut i hävd och sång öppen ort skal bli.

**3.**Mödosamt men fritt vårt liv leves här til fjells,
rallarkåarran är vår viv släggan är vår päls.
Den gir värma som er god livar upp ett fruset mod
färgar kinden röd som blod sjung vid släggans slag.

**4.**Kojorna vi bo ut i är et Grand hotell,
uti lyxen vräker vi oss för varje kväll.
Där en koja klädd i ris en av sten blott murad spis
är väl dock naturligtvis bäst av allt i hop.

**5.**Ifrån Gällivare by upp til Lina älv
ligger banan jämn och ny se förresten själv.
Här det föres lag för lag knogande för varje dag
över berg och vattendrag jämnar vägens bank.

**6.**Finland innom Sveriges land vi erövra här,
rallare vårt hjältenamn vi med heder bär.
Härdadt stål finns i vår arm guld uti vår breda barm,
järn i Luossovara karm ädelt ren metall.

**7.**Ett hurra för höga nord rikedomens land,
lever du vår fosterjord midnattsolens brand.
Vänligt stråla ikring dig över berg och banastig
är vår önskan innerlig en skål för nordens land.


## Kilder
*Sangene i våre hjerter, Elin Prøysen, Damm 2007
Ane Madam

***«Ane Madam»***  er en halesjanti, som ble brukt når seilene skulle heises. Sjantimannen sang verselinjene, og alle stemte i refrenget mens de halte i taktfaste rykk. Sjantiene hadde ofte engelsk refreng – dette er en av de få som har norsk. Sjantien om Ane Madam er fra Diderik Brochmanns samlinger, men har ukjent forfatter.

## Teksten

**1.**Ane Madam var en vakker småtøs
*Å hå Ane Madam*
Ane Madam hadd en unge på løs
*Å hå Ane Madam*.

**2.**Kom nå sjømann ta ditt hvite seil,
kom heis nå ditt bramseil og så din røyl.

**3.**Men først en tur ut i Sandvigen
for der å hilse farvel til piken.

**4.**Til madam Felle underveis vi stakk inn
for der steds å oppfriske litt våres sinn.

**5.**Men madammen stengte døren med stikker og strå
at ingen sjømanner der skulle gå.

**6.**Men så sprang der opp en nordvestlig vind
så døren sprang opp og sjømannen tred inn.

**7.**Se vinden den frisker jo opp i fra nord
kom skynd dokker gutter vi må om bord.

**8.**Vår los for lengst kommer er alt ombord
hør nøye hver mann etter losens ord.

**9.**Og når vi har hevet de ankrene inn
vi seiler ut byfjorden for en god vind.

**10.**Så reiste vi råen på høyen mast
hør etter styrmannen roper: Sett fast.

**11.**Nei enda så er vi en tomme igjen
nå fór visst den råen til himmelen.


## Kilder
*Sangene i våre hjerter, Elin Prøysen, Damm 2007
En sørgesang

***«En sørgesang»*** er et skillingstrykk hvor både tekst og melodi er av ukjent opprinnelse.

## Teksten

**1.**Med myrtekrans i håret jeg foran alteret sto,
den hvite brudekjolen lå bølgende for min fot.

**2.**Min mann han var en sjømann en sjømann huld og tro,
han pløyede havets bølger jeg så ham aldri mer.

**3.**Det verste som meg gremmer det er de kjære små,
de roper så titt: Kjære mamma hvor har du pappa vår.

**4.**Nei pappa kommer ikke på havets bunn han er
der hviler han så still jeg ser hans blikk ei mer.

**5.**Og hvis du så vil vite hvem visen diktet har
så er det en ung sjømannsenke knapt to og tyve år.


## Kilder
*Sangene i våre hjerter, Elin Prøysen, Damm 2007
Kjempekameleon

**Kjempekameleon** er den største kameleonarten med en maksimal totallengde på . Kjempekameleon er utbredt i mange forskjellige typer savanne og skog på Madagaskar.

## Eksterne lenker
* 
* ARKive – Oustalet's chameleon videos, photos and facts
Aclopinae

* Se systematisk inndeling

**Aclopinae** er en gruppe av biller som hører til familien skarabider (Scarabaeidae).

## Utseende
Ganske store, blanke, spraglete skarabider. Pronotum er bredest nær roten og nærmest trekantet. Hannens frambein er svært lange, tynne og piggete.
Antennene er korte og 9-leddete.

## Levevis
Larvene og leveviset til disse billene er ukjente. De fleste kjente eksemplarene er hanner, kanskje fordi hunnene ikke kan fly og tilbringer mesteparten av livet under jorden. Hannene kommer av og til til lys om natten.

## Utbredelse
Denne underfamilien finnes nesten utelukkende på den sørlige halvkulen, eneste unntak er én art fra Borneo. De øvrige lever enten i det nordlige Australia eller i det sørlige Sør-Amerika.

## Fossiler
Flere fossile slekter har blitt plassert i denne underfamilien, noen så langt tilbake som i jura-tiden. Dersom denne plasseringen er korrekt er underfamilien av de eldste grupperingene innen Scarabaeoidea.

## Systematisk inndeling
Gruppen blir av og til regnet som en familie for seg, Aclopidae.

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
***** Underfamilie Aclopinae Blanchard, 1850
****** Slekten *[[Aclopus]]* Erichson, 1835 – 5 arter, Brasil og Argentina
****** Slekten *[[Desertaclopus]]* Ocampo & Mondaca, 2012 - 3 arter
****** Slekten *[[Gracilaclopus]]* Ocampo & Mondaca, 2012 - 8 arter
****** Slekten *[[Neophaenognatha]]* Allsopp, 1983 – 4 arter, Argentina, usikkert om den hører hjemme her
****** Slekten *[[Phaenognatha]]* Hope, 1842 – 8 arter, nordlige Australia, usikkert om den hører hjemme her
****** Slekten *[[Xenaclopus]]* Arrow, 1915 – én art fra Borneo, hører sannsynligvis ikke hjemme her

## Kilder
* Generic Guide to New World Scarabid Beetles – Aclopinae 
* Aclopidae i Encyclopedia of Life

## Eksterne lenker
*
Plattform (geologi)

En **plattform** er i geologien en underjordisk del av et kraton, i motsetning til den overflatiske (synlige) delen av kratonet som kalles et **[[grunnfjellsskjold]]**. Plattformen ligger under overflaten og er dekket med yngre sedimenter eller skyvedekker. Plattformer har ofte blitt dannet ved at kratonet har tiltet litt eller blitt delvis oversvømmet på grunn av havnivåstigning, og sedimentære lag har blitt avsatt på den del av kratonet som har ligget under vann. 

Et godt eksempel på dette er Nord-Europa med Danmark, nordlige Polen og Baltikum ned til Ukraina, hvor Østeuropeiske kraton er dekket med proterozoiske sedimenter som er 1,88 mrd. år gamle – en milliard år yngre enn selve kratonet. Et annet eksempel er Sibirske kraton hvor nesten hele kratonet unntatt de sørligste delene er underjordiske plattformer, dekket dels av nyere sedimenter og dels av et tykt lag magmatisk basaltstein kalt de sibirske trappene. Både den østeuropeiske og den sentralsibirske plattformen er begge flere millioner km² store.

Som del av kratoner består plattformer typisk av arkaisk krystallinsk grunnfjell av lett felsisk, magmatisk bergart, slik som granitt. De har en tykk skorpe og dype røtter som strekker seg inn i mantelen med en dybde på inntil 200&nbsp;km – mer enn det dobbelte av jordskorpens vanlige tykkelse (30-100 km). De består ofte av basalt nederst og granitt og andre arkeiske bergarter høyere oppe. 

## Liste over større plattformer
Listen nedenfor oppgir viktige plattformer på jordkloden, med angivelse av hvilket urkontinent de tilhørte, omtrentlig alder for kratonet, alder for de yngre sedimentene oppå plattformen, og lokalitet med de nåværende navnene på kontinentene eller statene.

## Litteratur
* 
* Dayton, Gene (2006): *[http://courseprofile.cqu.edu.au/CourseProfile/deliverPDF.jsp?docId=33717&courseCode=GEOG11023 Geological Evolution of Australia]* - Sr. Lecturer, Geography, School of Humanities, Central Queensland University, Australia
*
* 
*Parker, Sybil P. (red), *McGraw-Hill Dictionary of Geology and Mineralogy*. New York: McGraw-Hill, 1997.
*Tucker, Maurice E, *Carbonate Sedimentology*. Oxford: Blackwell Science, 1990.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Cratons – *New Geology*, USA.
Emil Dahle

**Emil Dahle** (født 1990) er en norsk fotballspiller som spiller for . 

Hans første klubb på seniornivå var Hamarkameratene. Han kom til klubben i 2010-sesongen fra  sammen med Pål Alexander Kirkevold og fikk totalt 19 mål på 85 seriekamper for Hamar-klubben frem til han gikk videre til Stabæk i 2013. 

Den 5. desember 2013 skrev han under på en treårskontrakt med Stabæk Fotball. Derfra ble han utleid til  for vårsesongen 2015.

I mars 2016 meldte Dahle overgang tilbake til Hamarkameratene.

I januar 2017 meldte Dahle overgang til Brattvåg.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Spillerprofil hos NIFS.no
Pierre Lewden

**Pierre Lewden** (født 21. februar 1901, død 30. april 1989) var en fransk friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen, 1924 i Paris og 1928 i Amsterdam.
   
Lewden vant en olympisk bronsemedalje i OL 1924 i Paris. Han kom på tredjeplass i høydehopp bak Harold Osborn og Leroy Brown begge fra USA. Under Sommer-1920 kom han på sjuendeplass i høydehopp.

## OL-medaljer
*  1924  Paris - Bronse i friidrett, høydehopp  Frankrike

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Eirik Salsten

**Eirik Østrem Salsten**  (født 1994) er en norsk ishockeyspiller. 

Salsten spiller på den tsjekkiske eliteserieklubben HC Karlovy Vary og for det norske landslaget.  Han har deltatt i Vinter-OL 2018 i Pyeongchang i Sør-Korea,

## Karriere
Eirik Salsten debuterte som 16-åring på A-laget til Storhamar Dragons borte mot Stavanger Oilers september 2010. Salsten vant NM-gull med U20-laget Til Storhamar. Etter en tredje strake seier i finalespillet mot Lørenskog IK i tillegg til seriemesterskapet. Dette var andre gang i historien Storhamar ble Norgesmester på dette nivået. Forrige gang var i 2001.  Men på A-laget fikk ikke Salsten spilletid i moderklubben Storhamar Dragons og gikk til Vålerenga i 2014. Han bytte til MS, Salsten produserte 25 poeng i grunnserien for MS i 2015/2016 sesongen. Etter det gikk turen til Stavanger Oilers I løpet av sine to år i Stavanger Oilers vant Salsten både serien og sluttspillet med Oilers. Før sesong 2018/19 reiste 24-åringen tilbake til gamleklubben Storhamar. Da hadde han også vært med på den enorme nedturen som forrige sesong utviklet seg til å bli for de siste års seiersmaskin fra Stavanger.

## Familie
Han er sønn til tidligere ishockeyspiller Petter Salsten og eldre bror til tvillingbrødrene Vetle og Håvard Salsten. 

## Karriere
* 2009–2014 Storhamar
* 2014–2015 Vålerenga
* 2015–2016 Manglerud Star
* 2016–2018 Stavanger Oilers
* 2018–2024         Storhamar
* 2024- HC Karlovy Vary

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Eirik Salsten på pointstreak.com
* Eirik Salsten på eliteprospects.com
Charl Schwartzel

**Charl Schwartzel** (født 31. august 1984) er en sørafrikansk profesjonell golfspiller.

Etter å ha vunnet seks turneringer på Europatouren, vant han i april 2011 sin første major-turnering, The Masters.

## Meritter
### Seire på Europatouren
* 2012 Alfred Dunhill Championship
* 2011 Joburg Open, **[[The Masters Tournament|Masters]]**1
* 2010 Africa Open, Joburg Open
* 2008 Madrid Masters
* 2007 Open de España
* 20042 Dunhill Championship
1: regnes i tillegg som seier på PGA-touren  
2: inngikk i Europatourens 2005-sesong

## Eksterne lenker
*
Allidiostomatinae

* *[[Allidiostoma]]*
* *[[Parallidiostoma]]*

**Allidiostomatinae** er en gruppe av biller som hører til familien skarabider (Scarabaeidae).

## Utseende
Store og ganske kraftige, litt hårete skarabider. De ligner overflatisk på visse hornbiller (Dynastinae) og flere av artene ble tidligere regnet til denne gruppen. Antennene er 10-leddet, de tre ytterste leddene danner en litt hårete klubbe. Pronotum er mye bredere enn langt, med rundere sider, i midten med en bred lengdefure eller grop. Dekkvingene har dype punktstriper. Beina er kraftige med store tenner på utsiden av leggene, framføttene er ikke reduserte.

## Levevis
Ingenting er kjent om biologien til disse billene. Larvene er også helt ukjente.

## Utbredelse
Underfamilien er utbredt i det sørlige Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
***** Underfamilie Allidiostomatinae Arrow, 1940
****** Slekten *[[Allidiostoma]]* Arrow, 1940 – 10 arter, Argentina, Chile og Peru
******* *[[Allidiostoma bosqui]]* Gutierrez, 1946
******* *[[Allidiostoma halffteri]]* Martinez, 1955
******* *[[Allidiostoma hirtum]]* (Ohaus, 1910)
******* *[[Allidiostoma landbecki]]* (Philippi, 1873)
******* *[[Allidiostoma monrosmuntanolae]]* Martinez, 1947
******* *[[Allidiostoma ramosae]]* Martinez, 1947
******* *[[Allidiostoma rufum]]* (Arrow, 1904)
******* *[[Allidiostoma simplicifrons]]* (Fairmaire, 1885)
******* *[[Allidiostoma strobeli]]* (Steinheil, 1872)
****** Slekten *[[Parallidiostoma]]* Ocampo & Colby, 2009 – bare én art:
******* *[[Parallidiostoma tricornum]]* Ocampo & Colby, 2009 – Peru

## Kilder
* Ocampo, F.C. og J. Colby 2009: *Parallidiostoma tricornum* Ocampo and Colby, a new genus and species of Allidiostomatinae from Peru (Coleoptera: Scarabaeidae). ''Zootaxa'', **2287**: 64-68. Abstract & excerpt
* Generic Guide to New World Scarabid Beetles – Allidiostomatinae

## Eksterne lenker
*
Aulonocneminae

* Se systematisk inndeling

**Aulonocneminae** er en gruppe av biller som hører til familien skarabider (Scarabaeidae).

## Utseende

## Utbredelse
De fleste av artene finnes på Madagaskar og andre øyer i Det indiske hav (Komorene, Seychellene). Slekten *[[Palnia]]* lever i Sørøst-Asia.
Slekten *[[Aulonocnemis]]* forekommer også i Øst-Afrika.

## Systematisk inndeling
Gruppen blir av og til regnet som en familie for seg, Aulonocnemidae.

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
***** Underfamilie Aulonocneminae Janssens, 1946
****** Slekten *[[Ankaratrotrox]]* Paulian, 1954 – 6 arter
****** Slekten *[[Aulonocnemis]]* Klug, 1838 – 44 arter
****** Slekten *[[Manjarivolo]]* Paulian, 1974 – 3 arter
****** Slekten *[[Palnia]]* Stebnicka, 1985 – 3 arter, Sørøst-Asia

## Kilder

* Aulonocnemidae i Encyclopedia of Life

## Eksterne lenker
*
Reynoldstall

**Reynolds' tall (Re)**, også kalt **Reynolds konstant**, er en dimensjonsløs størrelse innen fluiddynamikken som beskriver strømningskarakteren i en fluidstrøm og er definert som forholdet mellom treghetskrefter og viskøse krefter. Ved lave Reynoldstall har strømninger en tendens til å bli dominert av laminære (lagaktige) strømninger, mens ved høye Reynoldstall har strømninger en tendens til å være turbulente. Reynoldstall kan også ses på som et dimensjonsløst mål på viskositeten.

Reynold tall er definert som:

: \mathit{Re} = {\rho V L\over \mu} = {V L\over \nu} \; 

: *&rho;* = densitet
: *&mu;* = dynamisk viskositet
: *&nu;* = kinematisk viskositet. I luft er verdien 1,5*10-5m2s.
: *L* = typisk lengde - for et rør er diameteren den typiske lengden
: *V* = typisk hastighet

Ved rørstrømning (strømning i et rør) inntreffer endringen når reynoldstallet, *Re*, nærmer seg . Under denne verdien regnes væsken å strømme laminært, og over  turbulent. Reynolds tall kan sees som forholdet mellom treghetskrefter og friksjonskrefter. Ved turbulent strømning dominerer treghetskreftene.

For vind som strømmer mot utsiden av et rør brukes reynoldstallet til å forutsi når en får virvelinduserte tverrsvingninger.

Reynoldstall er oppkalt etter Osborne Reynolds som fremsatte begrepet i 1883.
Håkan Hardenberger

**Ulf Håkan Hardenberger** (født 27. oktober 1961) er en svensk trompetist.

Hardenberger studerte ved Bo Nilsson i Malmö, senere ved konservatoriet i Paris hos Pierre Thibaud, og i Los Angeles med Thomas Stevens. Han er professor ved konservatoriet i Malmö og Royal Northern College of Music i Manchester. Hardenberger regnes som en av verdens aller fremste trompetsolister.

## Diskografi
* *20/21* (2006)
* *Exposed Throat* (2006)
* British Music Collection: *Orchestral Works* (2002)
* *Adventures – Mysteries of the Macabre* (2002)
* *Concertos* (2002)
* British Music Collection: *Dispelling the Fears* (2001)
* *Prières san Parole* (2001)
* British Music Collection: *Endless Parade* (2001) – musikk av Harrison Birtwistle
* *Wind Concertos* (2000)
* *Panorama – Virtuoso Trumpet* (2000)
* *Famous Classical Trumpet Concertos* (2000)
* *Håkan Hardenberger plays Swedish Trumpet Concertos* (2000)
* *Concerto for Piano and Trumpet* (1999)
* *Fireworks* (1999) – musikk av Elgar Howarth
* *Brass Concertos* (1997)
* *Emotion* (1996)
* *Cycle-Concert* (1995)
* *Baroque Trumpet Concerti* (1994)
* *The Virtuoso Trumpet* (1994)
* *Requiem* (1994)
* *Trumpet and Organ Spectacular* (1992)
* *Trumpet Concertos* (1990)
* *Concertos* (1990)
* *Kantaten* (1989)
* *At the Bach* (1989)
* *Requiem for Fallen Soldiers* (1988)

## Referanser


## Eksterne lenker
* hakanhardenberger.com