Magdeburg-rettighetene

**Magdeburg-rettighetene** (*eller Magdeburg-loven,* ) var lover i den frie riksstaden Magdeburg gjennom mange århundrer i Det tysk-romerske rike, og trolig de viktigste tyske middelalderske bylovene.

Ved å være blant de mest avanserte samlingene av gamle germanske lover på denne tiden, på 1200- og 1300-tallet, ble Magdeburg-rettighetene gitt til mer enn hundre byer, særlig nye byer som ble grunnlagt i nord og øst mot Russland, og blant dem i Schleswig, Böhmen, Polen, spesielt i Pommern og provinsen Preussen, der de gikk under betegnelsen som *tyske* eller *teutoniske* lover. Siden det lokale Magdeburg-tribunalet dermed ble øverste rett for disse byene, bestemte Magdeburg sammen med Lübeck i praksis loven i hele Nord-Tyskland og Polen gjennom flere århundrer, siden de stod i sentrum med den viktigste bylovsamlingen. Denne rollen hadde de til de gamle germaniske lovene gradvis ble erstattet med romerrett som var påvirket av *[[Reichskammergericht]],* og i århundrene etter at den var nedfelt under den keiserlige reform av 1495.

I likhet med de fleste middelalderlover, var Magdeburg-rettighetene først og fremst rettet mot å regulere handel til fordel for lokale kjøpmenn og håndverkere, som utgjorde den viktigste delen av befolkningen i mange slike byer.

Jøder og tyskere var alltid konkurrenter i slike byer, og ettersom jødene hadde særlige privilegier og ikke ble regnet som en del av den egentlige befolkningen, ble de ikke bare utelukket fra å høste fordelene av Magdeburg-rettighetene, men vilkårene deres ble vanligvis verre overalt der de ble innført. En av de mest interessante bestemmelsene med hensyn til jøder var at en jøde ikke kunne bli *Gewährsmann,* det betød at han kunne ikke bli tvunget til å oppgi hvorfra han anskaffet gjenstander som hadde blitt solgt eller pantsatt til ham og som var funnet i hans besittelse. Dette var i realiteten ensbetydende med tillatelse til heleri.

Utenbys handlende som kom til byen fikk ikke tillatelse til å handle på egen hand, men måtte i stedet selge varene de hadde bragt til byen til de lokale handlende, hvis noen av dem ønsket å kjøpe dem.

Ved å være medlem av Hansaen, var Magdeburg således en av de viktigste handelsbyene, også med hensyn til å opprettholde handel med vesten (mot Flandern), landene ved Østersjøen og lokalt (for eksempel Braunschweig).

## Litteratur
* Gerhard Buchda: *Magdeburger Recht.* In: Adalbert Erler (Hrsg.) u.&nbsp;a.: *Handwörterbuch zur deutschen Rechtsgeschichte.* Band 3. Erich Schmidt Verlag, Berlin 1984, ISBN 3-503-00015-1, Sp. 134ff.
* Hermann Conring: *Der Ursprung des deutschen Rechts* (OT: *De origine iuris Germanici*, 1643), übers. von Ilse Hoffmann-Meckenstock, hrsg. von Michael Stolleis, Insel-Verlag, Frankfurt/M. [u.&nbsp;a.] 1994, ISBN 3-458-16653-X, S. 187–191.
* Friedrich Ebel: *Magdeburger Recht.* In: Norbert Angermann (Hrsg.): *Lexikon des Mittelalter.* Band 6. Metzler, Stuttgart und Weimar 1999, ISBN 3-476-01742-7.
* Friedrich Ebel: *Magdeburger Recht.* In: Matthias Puhle (Hrsg.): *Erzbischof Wichmann (1152–1192) und Magdeburg im hohen Mittelalter (Ausstellung zum 800. Todestag Erzbischof Wichmanns vom 29. Oktober 1992 bis 21. März 1993).* Magdeburger Museen, Magdeburg 1992.
* Heiner Lüc]: *Die Verbreitung des Sachsenspiegels und des Magdeburger Rechts in Osteuropa.* In: Mamoun Fansa (Hrsg.): *Der sassen speyghel. Sachsenspiegel – Recht – Alltag.* Band 2. Isensee, Oldenburg 1995, ISBN 3-89598-241-5, S. 37–49.
* 
* Magdeburger Recht und Sachsenspiegel, Begleitmaterial zu „Geschichte Sachsen-Anhalts im Zeitstrahl“, 1998, Quelle: 
* Ludwik Łysiak. Ius supremum Magdeburgense castri Cracoviensis 1356–1794, Decreta iuris supremi Magdeburgensis castri Cracoviensis 1456–1481 oraz Decreta iuris supremi Magdeburgensis castri Cracoviensis 1481–1511.
* Theodor Neumann:  *Magdeburger Weisthümer aus den Originalen des Görlitzer Rathsarchives*. Görlitz 1852 (E-Kopie).
* Margret Obladen. Magdeburger Recht auf der Burg zu Krakau. Die güterrechtliche Absicherung der Ehefrau in der Spruchpraxis des Krakauer Oberhofs. 2006.
* Alexander Rogatschewski: *Das Magdeburger Recht auf dem heutigen Territorium Rußlands. Forschungsstand und Forschungsperspektiven.* In: Ernst Eichler und Heiner Lück (Hrsg.): *Rechts- und Sprachtransfer in Mittel- und Ostmitteleuropa. Sachsenspiegel und Magdeburger Recht. Internationale und interdisziplinäre Konferenz in Leipzig vom 31. Oktober bis 2. November 2003.* (Ivs saxonico-maidebvrgense in Oriente Bd. 1). Walter de Gruyter, Berlin 2008, ISBN 978-3-89949-428-0, S. 207–287.
*Inge Bily, Wieland Carls, Katalin Gönczi: *Sächsisch-magdeburgisches Recht in Polen. Untersuchungen zur Geschichte des Rechts und seiner Sprache*. (Ivs saxonico-maidebvrgense in Oriente Bd. 2). Walter de Gruyter, Berlin 2011, ISBN 978-3-11-024890-6.
*Katalin Gönczi, Wieland Carls, unter Mitarbeit von Inge Bily: Sächsisch-magdeburgisches Recht in Ungarn und Rumänien. Autonomie und Rechtstransfer im Donau- und Karpatenraum. (Ivs saxonico-maidebvrgense in Oriente Bd. 3). Walter de Gruyter, Berlin 2013, ISBN 978-3-11-029876-5.
*Heiner Lück: Urban Law. The Law of Saxony and Magdeburg. In: Heikki Pihlajamäki, Markus D. Dubber, Mark Godfrey [Hrsg.]. The Oxford Handbook of European Legal History. Oxford University Press, Oxford 2018, ISBN 978-0-19-878552-1, S. 474–508.