Valknute

:*Se også [[Valknut (andre betydninger)]]*

**Valknute**, **valknut** eller **valknop** er en symmetrisk, knuteliknende figur som består av en sammenhengende strek med flere runde, firkantede eller trekantede løkker. Disse grafiske figurene har en lang historie over store deler av verden. Den særegne formen har blant annet vært brukt som dekor, som symbol for guddommer og som vern mot onde krefter og magi. Valknuter med fire eller tre løkker finner vi i gamle norske bumerker, mens valknuten i Norden i dag er mest kjent som et kringleformet korssymbol med fire løkker brukt på veiskilt med betydningen «severdighet». 

Valknute betegner også en spesielt innviklet knute eller en knute uten synlig ende, altså ulike typer evighetsknuter som endeløse slynger som går tilbake til seg selv. I gamle dager ble ordet *valknuter* dessuten brukt i Bergensdialekten om kringler som var satt sammen av ringer eller løkker av deig. Valknut er i tillegg navnet på en programvare eller fildelingsklient for å koble seg opp mot Direct Connect-nettverket. 

## Historikk og bruk
### Navn, opprinnelse og varianter

Ordet *valknute* har en usikker opprinnelse, men kan være satt sammen av det norrøne *valr*, som betyr «kriger falt i kamp», og *knute*. Navnet brukes om en figur som i norrøn tid besto av tre sammenflettede triangler. Et slikt tegn forekommer blant annet på gravsteiner, for eksempel på billedsteiner fra Gotland i Sverige, og forbindes derfor med døden. Knuten har således også fått navnet *dødsknute*.

Figuren har også blitt knyttet til Odin og kan kalles *Odins knop*, såvel som *Den beseiredes hjerte*, *[[Vala]]s hjerte* og *[[Rungne]]s hjerte*, det siste etter en av de jotnene som den norrøne guden Tor kjempet mot i Edda-fortellingene. Hos den danske salmedikteren Thomas Kingo (1634–1703) kalles valknute for en *Valke-Knude*. 

Valknute i form av det moderne «severdighetsmerket» kan også kalles «sankthanskors», «johanneskors» eller «St. Hans' kors» (engelsk: *Saint John's Cross* eller *Saint John's Arms*).

Ordet *valknude* var tidligere også betegnelse på en kunstferdig flettet knute, især på enden av et tau eller en pisk. *Valknute* eller *valknop*, på svensk også kalt *perkunta*, kunne dessuten brukes som navn på tyrkerknop, en flettet knute som særlig ble brukt til sjøs. 

Valknuten har ingen åpning og kan dermed tolkes som å ikke kunne la seg bli brutt opp av onde krefter. Knuten har sammen med andre knuter,  blitt brukt til å beskytte seg mot svart magi. Betegnelsen kunne brukes om alle slags innviklede knuter som var vanskelig å løsne, også som synonym til Den gordiske knute. Valknuten kunne dessuten kalles «kjærlighetsknute» og ble brukt som «elskovsvekkende» symbol ved frieri. Ble knutene trukket sammen, var svaret ja, ble knutene trukket fra hverandre, var svaret nei.

Valknute kan på tysk kalles *Liebesschleife* («kjærlighetssløyfe»), på fransk *lacs* (eller *noeud*) *d’amour* og på engelsk *trueloveknot*, *waleknot* eller *figure-of-eight* («åttetallsknop»). 

### Gjengivelser og bruk av valknuter

Knutelignende figurer som er dannet av tre, fire eller flere løkker finnes i mønstre fra mange steder i verden gjennom lang tid. Løkkene kan være runde, firkantede eller trekantede.

Valknuter er funnet blant annet i Athen på Hephaistos' tempel og i Theodosius den stores kirke, i bysantinsk kunst, på bildestein fra Gotland, merovingiske sarkofager, tekstiler fra Osebergfunnet, kunsthåndverk og gjenstander fra insulær kunst fra Irlande og angelsaksiske England, og på kirkevegg i Moskva. 

Valknuter er blant annet innrisset som graffiti på bygningsdeler i flere norske stavkirker, og de inngår i bumerker fra norske bønder. Valknuten i bumerker blir av Tuve Skånberg tolket som et opprinnelig kristent korssymbol.

Valknute med fire eller fem løkker finnes brukt i våpenskjold, særlig i Lødingens kommunevåpen med gull valknute av fem løkker på rød bunn, et symbol på fjordenes plassering.

I moderne tid er figuren tatt i bruk på et blått eller brunt trafikkskilt som viser en hvit knute med fire løkker. Skiltet angir at en befinner seg i nærheten av en severdighet, og knuten har vært benevnt som en *valknute*.

Fengselsvesenets gamle logo var også inspirert av valknuten. Den lignet skiltet for severdighet, men var i stedet rettvinklet og med dobbel oppmerking. Det skulle være tydelig at her holdt en noen innesperret.

Trikvetra er en egen figur, men den kan tolkes som en variant av valknuten. Trikvetra har tre ovaler, trekanter eller triangler, som kan være formet slik at noe av de tre delene overlapper hverandre.

## Eksempler

File:Bowen-knot-Hugh-Clark-Introduction-to-Heraldry-1827-vol2-table3-fig7.png|*Bowen knot* i engelsk heraldikk (Hugh Clarks lærebok, London 1827)
Fil:NO road sign 640.10.svg|«Sankthanskors» som piktogram for severdighet eller minnesmerke på norske trafikkskilt. Denne valknuten blir brukt med samme betydning også ellers i Norden.
File:Apple key.jpg|Kommandotasten i tastatur for datamaskiner fra Apple Macintosh er merket med et «sankthanskors» (*Saint John's Cross*).
Fil:Lødingen komm.svg|Lødingen kommune i Nordland har en valknute med fem løkker i sitt kommunevåpen.
File:Olavsrose.svg|Norsk Kulturarvs olavsrose (Santolarosa, Olavsrosa og Olavsknute) er en magisk verneknute hentet fra norsk folkekunst
Fil:Valknut-Symbol-triquetra.svg| Overlappende trekanter i trikvetra og på engelsk kalt *valknut*.
File:Two-interlaced-trefoil-knots-30crossings.svg|Moderne variant av valknute med i alt 30 kryss.


## Se også
* Trikvetra – triskele
* Olavsrose 
* Gordisk knute
* Triangel (heraldikk)
* Pelta, sammenflettet kors
* Solkors
* Rikule, knuteformet utvekst eller forvridd stamme på trær

## Litteratur
* Rikard Berge: «Bumerke», *[[Vinje]] og [[Rauland]] I*, Stavanger 1940, side 350 med betegnelsen «valknute» om figurer både med runde og med trekantede løkker
* Martin Blindheim: *Graffiti in Norwegian stave churches c. 1150 – c. 1350*, Oslo 1985, med omtale side 53 og flere eksempler på plansjene
* Hans Cappelen og Knut Johannessen: *Norske kommunevåpen*, Oslo 1987, side 197
* Tuve Skånberg: *Glömda gudstecken. Från fornkyrklig dop[[liturgi]] till almogens bomärken*, Lund 2003, side 187-188
* Anders Bjønnes m.fl. (redaktører): *[[Segl]]tegninger fra [[hylling]]ene i Norge 1591 og 1610*, utgitt av Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2010, med omtale side 64-65 og flere eksempler i de gjengitte seglene
* Allan Tønnesen (redaktør): *Magtens besegling. [[enevoldsarveregjeringsakten|Enevoldsarveregeringsakterne]] af 1661 og 1662 underskrevet og beseglet af [[stand|stænderne]] i Danmark, Norge, Island og [[Færøyene|Færøerne]]*, utgitt av det skandinaviske Heraldisk Selskap på Syddansk Universitetsforlag, Odense 2013, 583 s., ISBN 9788776746612, med segl fra 2.297 personer, bl.a. fra Norge 87 geistlige og 406 bønder der flere har valknuter.

## Eksterne lenker
* 
* Om valknuter i Åsta Østmoe Kostveits ''Kors i kake, skurd i tre Åsta Østmoe Kostveit'' (utgitt 1997)
* Oppslagsordet «Val-knude» i ''Ordbog over det danske sprog'' (historikk og betydning m.m. på dansk)

* 

* Bilde av valknute-formet brød