open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pilemia

* Se Systematisk inndeling

***Pilemia*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). I de fleste nyere klassifikasjoner blir den slått sammen med Saperdini.

## Utseende
Middelsstore, slanke trebukker, oftest mørke på farge med spredte, lysere skjell. Antennene er litt kortere enn kroppen. Dekkvingene er kraftig punkterte og jevnt avsmalnende bakover. Beina er middels lange.

## Levevis
Larvene lever vanligvis i stammene på storvokste urter.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i det sørøstlige Europa og Midtøsten.

## Systematisk inndeling
Slekten blir noen ganger plassert som en underslekt av *[[Phytoecia]]*.

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Phytoeciini eller Saperdini
******** Slekten *Pilemia* Fairmaire, 1863 - 16 arter
********* *[[Pilemia angusterufonotata]]* (Pic, 1952)
********* *[[Pilemia annulata]]* (Hampe, 1852)
********* *[[Pilemia bialooki]]* Danilevsky, 2011
********* *[[Pilemia breverufonotata]]* (Pic, 1952)
********* *[[Pilemia buglanica]]* Marklund & Marklund, 2015
********* *[[Pilemia evae]]* Marklund & Marklund, 2015
********* *[[Pilemia griseomaculata]]* Pic, 1891
********* *[[Pilemia halperini]]* (Holzschuh, 1999)
********* *[[Pilemia hirsutula]]* (Frölich, 1793)
********* *[[Pilemia hladilorum]]* Holzschih, 2006
********* *[[Pilemia kartalensis]]* Danilevsky, 2011
********* *[[Pilemia konyaensis]]* (Danilevsky, 2010)
********* *[[Pilemia maculifera]]* (Holzschuh, 1984)
********* *[[Pilemia samii]]* (Özdikmen & Turgut, 2010)
********* *[[Pilemia serriventris]]* (Holzschuh, 1984)
********* *[[Pilemia smatanai]]* (Holzschuh, 2003)
********* *[[Pilemia tigrina]]* (Mulsant, 1851)
********* *[[Pilemia vagecarinata]]* Pic, 1952
********* *[[Pilemia volkovitshi]]* Danilevsky, 2011

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata 
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* Oversikt over artene
* 
*
Hoplistocerus

* Se Systematisk inndeling

***Hoplistocerus*** er en gruppe av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, mørkfargede trebukker, ofte med metallisk glans. Kroppen er nokså kort og bred. Antennene er lengre enn kroppen og har en skarp, innovervendt pigg ved spissen av i alle fall de innerste antenneleddene.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Sør- og Mellom-Amerika, med de fleste av artene i Brasil.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Anisocerini J. Thomson, 1860
******** Slekten *Hoplistocerus* Blanchard, 1843
********* *[[Hoplistocerus bonsae]]* Lane, 1966
********* *[[Hoplistocerus callioides]]* Gounelle, 1906
********* *[[Hoplistocerus dichrous]]* Gounelle, 1906
********* *[[Hoplistocerus dives]]* Bates, 1875
********* *[[Hoplistocerus gemmatus]]* Bates, 1874
********* *[[Hoplistocerus iheringi]]* Gounelle, 1906
********* *[[Hoplistocerus lanei]]* Zajciw, 1960
********* *[[Hoplistocerus prominulosus]]* Lane, 1950
********* *[[Hoplistocerus purpureoviridis]]* Lane, 1938
********* *[[Hoplistocerus refulgens]]* Blanchard in Orbigny, 1847

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bilder av artene 
* 
*
Plocia

* Se Systematisk inndeling

***Plocia*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
Stort sett middelsstore, avlange, grå- eller brunaktige trebukker. Slekten *[[Doliops]]* skiller seg ut ved å være korte og trinne, blankt svarte med noe metallglans.

## Utbredelse
Arten er utbredt på Filippinene.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Apomecynini J. Thomson, 1860
******** Slekten *Plocia* Newman, 1842
********* *[[Plocia mixta]]* Newman, 1842

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog over slekter, Gamle verden

## Eksterne lenker
* 
*
Konkurranseklagenemnda

**Konkurranseklagenemnda** (**KKN**) er en norsk statlig nemnd opprettet ved lov i 2017. Nemnda kan overprøve vedtak fra Konkurransetilsynet. Den ble opprettet for å få til en mer politisk uavhengig håndhevelse av konkurranseloven, og samtidig med opprettelsen ble Kongen i statsråds adgang til å overprøve konkurransemyndighetenes vedtak på politisk grunnlag opphevet.

Nemnda har sete i Bergen og ble opprettet våren 2017. Advokat Karin Fløistad er leder for nemnda.

KKN har felles sekretariat med Klagenemnda for offentlige anskaffelser, Medieklagenemnda, Stiftelsesklagenemnda, Lotterinemnda og Frivillighetsregisternemnda.

## Referanser
Lasiopezus

* Se Systematisk inndeling

***Lasiopezus*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore trebukker med lange antenner (gjerne betydelig lengre enn kroppen). På farge er de lyst grå- eller brunaktige med svarte flekker, ganske kontrastrikt fargede. Hos hannene er føttene på forbeina sterkt utvidete, med svarte, stive hår.

## Utbredelse
Slekten er vidt utbredt i Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Ancylonotini Lacordaire, 1869
******** Slekten *Lasiopezus* Pascoe, 1895
********* *[[Lasiopezus affinis]]* Breuning, 1977
********* *[[Lasiopezus brunoi]]* Breuning, 1972
********* *[[Lasiopezus hiekei]]* (Breuning, 1968) inq.
********* *[[Lasiopezus latefasciatus]]* Breuning, 1938
********* *[[Lasiopezus longimanus]]* (Thomson, 1864)
********* *[[Lasiopezus marmoratus]]* (Olivier, 1795)
********* *[[Lasiopezus nigromaculatus]]* Quedenfeldt, 1882
********* *[[Lasiopezus sordidus]]* (Olivier, 1795)
********* *[[Lasiopezus variegator]]* (Fabricius, 1781)

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Bilde av ''Lasiopezus nigromaculatus''
* Bildegalleri
Hoplistonychus

* Se Systematisk inndeling

***Hoplistonychus*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
En middelsstor, avlang, gulbrun trebukk. Dekkvingene er mønstret med lyse (perlemorsaktige) og svarte flekker. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Pronotum er tønneformet uten tenner på ytterkanten, betydelig bredere enn langt. 

## Utbredelse
Arten er vidt utbredt  i Sør-Amerika, fra Fransk Guyana i nord til det nordlige Argentina i sør.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Aerenicini Lacordaire, 1872
******** Slekten *Hoplistonychus* Melzer, 1930
********* *[[Hoplistonychus bondari]]* Melzer, 1930

## Kilder
* Liste over artene, med lenker til bilder og utbredelsesdata 
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* Bilder av arten 
* 
*
Liste over ordførere i Stoksund

**Liste over ordførere i Stoksund**. Stoksund ble egen kommune ved delingen av Bjørnør i 1892 og innlemmet i Åfjord i 1964.

## Referanser
Den fremmedes hånd

***Den fremmedes hånd*** (originaltittel på engelsk: *The Stranger's Hand*, på italiensk: *La mano dello straniero*) er en italiensk-britisk drama-thriller fra 1954 regissert av Mario Soldati. Filmen handler om en britisk agent i Venezia som venter besøk av sin sønn som han ikke har sett på flere år. Faren blir imidlertid bortført av agenter fra Jugoslavia. Han blir til slutt reddet, takket være anstrengelsene som gjøres av hans lille sønn som satt og ventet på Grand Hotel. Handlingen er basert på en roman skrevet av Graham Greene.

## Medvirkende
* Trevor Howard: Major Roger Court 
* Alida Valli: Roberta Gleukovitch 
* Richard Basehart: Joe Hamstringer 
* Richard O'Sullivan: Roger Court 
* Eduardo Ciannelli: Dr. Vivaldi  
* Arnoldo Foà: Commissioner 
* Stephen Murray: British Consul in Venice
* Guido Celano: Chief Constable  
* Nerio Bernardi: Vincenzo

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Star Wars Galaxies

***Star Wars Galaxies*** er et Star Wars basert massivt-flerspill (MMORPG) utviklet av Sony Online Entertainment og utgitt av LucasArts for Microsoft Windows. Spillet ble frigitt den 26. juni 2003 til gode anmeldelser. Det ble utgitt tre ekspansjonspakker til spillet; *Jump to Lightspeed* (2004), *Rage of the Wookiees* (2005) og *Trials of Obi-Wan* (2005). Den siste ekspansjonspakken ble utsatt for sterk kritikk, og opprørte mange av de langvarige spillerne. *Star Wars Galaxies* opprettholdt serverne i seks år til, frem til de ble nedlagt den 15. desember 2011.

## Referanser


## Eksterne lenker

* 
* SWG Wiki, the ''Star Wars Galaxies'' wiki
* 
*
Karmøibanen

**Karmøibanen** eller **Haugesund - Skudenesbanen** var en foreslått jernbane over Karmøy fra Haugesund til Skudeneshavn som skulle inngå i den Vestlandske stamjernbane.

Etter Bergensbanens åpning i 1919 ble det jobbet for en stamjernbane på Vestlandet, ev. helt til Hammerfest som de mest optimistiske forslagene gitt ut på! Karmøibanen skulle utgjøre det første stykket nordover fra Stavanger hvor Jæderbanen var fremført allerede i 1878. Boknafjorden skulle krysses med jernbaneferge og så skulle Karmøy krysses med jernbane.

## Kilder
Stambanen mellem Vestlandsfjordene, nb.no
Vestlandske stamjernbane

**Vestlandsbanen**, **Vestlandske stamjernbane**, **tverrbane** eller **diagonalbane** var en foreslått jernbaneforbindelse fra Stavanger, via Bergen, Ålesund og Kristiansund til Trondheim.

Etter Bergensbanens åpning i 1919 ble det jobbet for en stamjernbane på Vestlandet, ev. helt til Hammerfest som de mest optimistiske forslagene gitt ut på. Fra Stavanger hvor Jæderbanen var fremført allerede i 1878, skulle det gå jernbaneferge over Boknafjorden, anlegges jernbane over Karmøy til Haugesund og videre innover Åkrafjorden til Odda.

Fra Odda var det igjen tenkt jernbaneferge til Eide innerst i Granvinsfjorden, hvor Hardangerbanen til Voss senere ble åpnet (i 1938). Fra Voss skulle det gå jernbane til Vangsnes i Sogn.

## Litteratur
*
Marsyas-kvartalet

**Marsyas-kvartalet** et kvartal i Gamla stan i Stockholm. Kvartalet er omgitt av Bredgränd i nord, Österlånggatan i vest, Skeppsbron i øst og Kråkgränd i sør. Kvartalet består av fire eiendommer: Marsyas 1 og 2, samt Marsyas 10 og 11. På Alfred Rudolf Lundgrens kart fra 1885 besto av kvartalet av elleve gårder. Mellom 1953 og 1970 lå *Marsyasteatern* i Marsyas 10.

## Navnet

Nesten alle kvartalsnavn i Gamla stan ble til i løpet av 1600-tallet og senere, de er oppkalt etter hendelser og personer (hovedsakelig guder) i gresk og romersk mytologi. Marsyas  var en satyr (en skogsdemon) i gresk mytologi. Han utfordret Apollo i en konkurranse om hvem som var best på å spille fløyte, men ble beseiret, og til straff for sitt overmot ble han flådd levende.

## Kvartalet
Møt øst ligger eiendommen Marsyas 11 (Skeppsbron 12-14) som nå huser *[[Hotel Reisen|First Hotel Reisen]]*. Det er oppkalt etter Fredrik Reiss fra Nederland som drev et kaffehus i dette kvartalet. Omkring 1820 ble Reisens kaffevirksomhet overtatt av hotellselskapet. Marsyas 11 er egentelig to sammenbygde hus som ble bygget på 1780-tallet, og ble da blant annet brukt som lager. På et fotografi fra 1902 kan det fortsatt sees at det var to hus. I 1930 ble det bygget et nytt hotell i seks etasjer etter tegninger av arkitekt Curt Björklund.

Mot vest ligger Marsyas 1 og 10 (Österlånggatan 11 og 13). Her er Marsyas 1 bygget sammen med naboeiendommen, Orpheus 1 og et lavt hvelv åpner seg mot Bredgränd.

I Marsyas 10 (Österlånggatan 13) var det mellom 1953 og 1970 et teater, Marsyasteatern som hadde sin teatersal med 56 seter i husets kjeller, mens foajeen lå i første etasje. Teateret ble startet av kunstneren Ise Morssing som sto for teaterets innredning og var også teatersjef mellom 1956 og 1966. Etter Marsyasteatern drev *TUR-teatern* i sesongen 1970/1971.

Dagens eiendom, Marsyas 10 består av tre eller fire sammenslåtte eiendommer fra middelalderen. Den har gavlen vendt mot Österlånggatan og strekker seg i lengden langs Kråkgränd. Fjerde og femte etasje er sannsynligvis blitt bygget på midten av 1700-tallet, respektive 1800-tallet. Ved en ombygging i 1875 fikk fasaden sitt nåværende utseende. På slutten av 1970-tallet fikk AB Familjebostäder bygd om hele eiendommen etter tegninger av arkitekt Per-Olof Olsson.

## Kilder
* Hasselblad, Björn; Lindström, Frans (1979). *Stockholmskvarter: vad kvartersnamnen berättar*. Stockholm: Almqvist & Wiksell / Geber. - Side 24. Libris 7219146. ISBN 91-20-06252-4
* Bygglovsritningar for Marsyas 11 utarbeidet av Curt Bjorklund februar 18, 1929.
* Bygglovsritningar av Marsyas av 10 utarbeidet av P. O. Olsson 31. mai 1977.
* Teater i Stockholm 1910-1970.
* [Marsyas 10.](http://digitalastadsmuseet.stockholm.se/fotoweb/Grid.fwx?archiveId=5000&search=(IPTC187%20contains(SSMB_0027021_01_)))
* [Murverksdokumentation. Anna Bergman. Gamlebyen, Stockholm (2008).](http://digitalastadsmuseet.stockholm.se/fotoweb/Grid.fwx?archiveId=5000&search=(IPTC187%20contains(SSMB_0027021_01_)))

## Eksterne lenker
*
Grethe Eilertsen

**Grethe Eilertsen** (født 1958) er en norsk professor i klinisk sykepleie ved Fakultet for helse - og sosialvitenskap  ved Universitetet  i Sørøst-Norge.

Hun er utdannet sykepleier i 1982, har embetseksamen i sykepleievitenskap fra 1990 og er dr. polit. i sykepleievitenskap fra 2005. Hun var ansatt som universitetslektor i sykepleievitenskap ved Det medisinske fakultet ved Universitetet i Oslo fra 2000 til 2005, da hun ble førsteamanuensis ved den daværende Høgskolen i Buskerud. Hun forsker bl.a. på kvinnehelse, eldreomsorg, hjerneslag, kommunale helsetjenester og rehabilitering. Hun er gift med Geir Barvik.

## Referanser
Jean Lescoffier

**Jean Lescoffier** (født 1875, død 1947) var en fransk litteraturforsker som spesialiserte seg på norsk litteratur.

## Liv
Lescoffier var født i en landsby i Vogesene. Han var fra ungdommen av begeistret for Bjørnstjerne Bjørnsons diktning. Som ung mann foretok han en reiste til Norge for å besøke Bjørnson på Aulestad. Han tok senere doktorgraden ved Sorbonne-universitetet med en avhandling om Bjørnsons overgang fra nasjonalromantikk og grundtvigianisme til realisme på 1860- og 1870-tallet. Han var venn av Bjørnsons datter Dagny Bjørnson Sautreau og hennes ektemann Georges Sautreau, som bodde i Paris.

Lescoffier utga *Bjørnson et la France* («Bjørnson og Frankrike», 1936). En norsk litteraturhistorie på fransk, *Histoire de la littérature norvégienne* (1952) ble utgitt etter hans død av Harald Beyer. Foruten Bjørnson skrev han også studier over Henrik Ibsen og Hans E. Kinck.

## Utmerkelser
Lescoffier ble æresdoktor ved Universitetet i Oslo i 1938 og var æresmedlem i *[[Cercle Norvégien de Paris]]* (Den norske klubben i Paris).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mølnelva kraftverk

**Mølnelva kraftverk** er et vannkraftverk nær Skøvatnet i Dyrøy kommune i Troms.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 99 meter i Mølnelva.

Installert effekt er 1,2 MW fra to ET peltonturbiner. Årsproduksjon er 5 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
Graminea

* Se Systematisk inndeling

***Graminea*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, ensfarget brunlige trebukker. Kroppen er forholdsvis slank. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Pronotum er tønneformet uten pigger på sidene, en del smalere enn de parallellsidige dekkvingene.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sør-Amerika (Brasil, Ecuador, Peru og Bolivia).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Calliini J. Thomson, 1864
******** Slekten *Graminea* J. Thomson, 1864
********* *[[Graminea annulata]]* Galileo & Martins, 1990
********* *[[Graminea hispida]]* Galileo & Martins, 1990
********* *[[Graminea inca]]* Galileo & Martins, 1990
********* *[[Graminea multicava]]* Galileo & Martins, 1990
********* *[[Graminea rubra]]* Martins & Galileo, 2006
********* *[[Graminea tomentosa]]* Thomson, 1864

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
* 
*
Titoceres

* Se Systematisk inndeling

***Titoceres*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Ganske store, mørkfargede trebukker med lange, kraftige antenner. Oversiden er kraftig punktert og delvis kledt med lyse skjell. Antennene er noe lengre enn kroppen, kraftige ved roten, men ganske tynne mot spissen. Hannens forføtter er svært brede. Pronotum er omtrent tønneformet uten tenner på sidene, omtrent så bredt som hodet og betydelig smalere enn dekkvingene, som er noe avsmalnende bakover.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Afrika inkludert det sørlige Arabia (som biogegrafisk hører sammen med Afrika).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Ceroplesini J. Thomson, 1860
******** Slekten *Titoceres* J. Thomson, 1868
********* *[[Titoceres arabicus]]* Breuning, 1962
********* *[[Titoceres jaspideus]]* (Audinet-Serville, 1835)

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 
## Eksterne lenker
* Bilde av ''Titoceres jaspideus''
* Bilde av ''Titoceres jaspideus''
* 
*
Hesjeberg kraftverk

**Hesjeberg kraftverk** er et vannkraftverk ved Gratangen (fjord)  i Gratangen kommune i Troms.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 255 meter i Storelva.

Installert effekt er 6,3 MW fra en peltonturbin. Årsproduksjon er 14 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
*Nordkraft
Sparna

* Se Systematisk inndeling

***Sparna*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, spinkle, kontrastrikt fargede trebukker. I alle fall noen arter ligner på giftige biller i familien rødvinger (Lycidae). Antennene er betydelig lengre enn kroppen, det andre leddet klubbeformet, de ytre leddene ganske tynne. Hver dekkvinge har en liten tann ved bakkanten og opphøyde lengderibber.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sør- og Mellom-Amerika.

## Systematisk inndeling
Mange arter som inntil nylig var ført til denne slekten, er nå skilt ut i andre slekter .

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Colobotheini J. Thomson, 1860
******** Slekten *Sparna* J. Thomson, 1864
********* *[[Sparna bosqi]]* Gilmour, 1954 - nå ført til slekten *[[Piriana]]*
********* *[[Sparna colombiana]]* Gilmour, 1950 - nå ført til slekten *[[Confluentia]]*
********* *[[Sparna lycoides]]* Thomson, 1864
********* *[[Sparna macilenta]]* Pascoe, 1888 - nå ført til slekten *[[Francisparna]]*
********* *[[Sparna migsominea]]* Gilmour, 1950 - nå ført til slekten *[[Piriana]]*
********* *[[Sparna nigrolineata]]* Fuchs, 1956 - nå ført til slekten *[[Confluentia]]*
********* *[[Sparna pallida]]* Gilmour, 1950 - nå ført til slekten *[[Confluentia]]*
********* *[[Sparna platyptera]]* Bates, 1881 - nå ført til slekten *[[Batesparna]]*
********* *[[Sparna tavakiliani]]* Santos-Silva, Galileo & MCClarin, 2018

## Referanser


## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
* 
*
Desmiphoropsis

* Se Systematisk inndeling

***Desmiphoropsis*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, tettbygde, brunlige trebukker. Antennene er noe lengre enn kroppen. Kroppsformen er ganske bred, dekkvingene har markerte "skuldre" og er bredest foran. Beina er temmelig korte og kraftige.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sør-Amerika (Fransk Guyana, Brasil og det nordlige Argentina).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Compsosomatini J. Thomson, 1857
******** Slekten *Desmiphoropsis* Gounelle, 1908
********* *[[Desmiphoropsis mannerheimi]]* (Thomson, 1865)
********* *[[Desmiphoropsis variegata]]* (Audinet-Serville, 1835)

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bilde av ''Desmophoropsis mannerheimi'' 
* 
* Bildegalleri over noen arter fra Paraguay (Compsosomatini litt nede på siden)
Fossan kraftverk (Gratangen)

**Fossan kraftverk (Gratangen)** er et vannkraftverk i Gratangsbotn i Gratangen kommune i Troms.

Det utnytter et fall på 174 meter fra magasinene Storvatnet, Langvatnet og Øsevatnet.

Installert effekt er 5 MW fra en peltonturbin. Årsproduksjon er 18,3 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
*Nordkraft
Bentsjord kraftverk

**Bentsjord kraftverk** er et vannkraftverk ved Storfjorden i Storfjord kommune i Troms.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 419 meter i Bentsjordelva.

Installert effekt er 2,6 MW fra en peltonturbin. Årsproduksjon er 6,2 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
*Spetals Verk 

## Eksterne lenker
* Bekk og Strøm 
* Cadre
Oloessa

* Se Systematisk inndeling

***Oloessa*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Bittesmå og nokså spinkle trebukker med antenner som er omtrent så lange som kroppen. De er blant de aller minste trebukkene, muligens de aller minste med kroppslengde ned til 1,7 millimeter . De er blanke, lyst brune og nokså tett punkterte. Pronotum er tønneformet og minst så bredt som de hvelvede, blanke dekkvingene.

## Utbredelse
Tre av artene lever på Fiji, den fjerde på Aruøyene.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Cyrtinini J. Thomson, 1864
******** Slekten *Oloessa* Pascoe, 1864
********* *[[Oloessa bianor]]* Dillon & Dillon, 1952
********* *[[Oloessa cenea]]* Dillon & Dillon, 1952
********* *[[Oloessa minuta]]* Pascoe, 1864
********* *[[Oloessa poeta]]* Dillon & Dillon, 1952

## Referanser


## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata, Gamle verden 
* Longicorn ID - Cyrtinini http://cerambycids.com/longicornid/default.asp?a=fs&id=371

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
*
EM i fotball 2016 – Gruppe F

Gruppe F under Fotball-EM 2016 består av , ,  & . De to beste lagene går videre til kvartfinale, der vinneren møter laget som blir på andreplass i gruppe E, mens andreplassen møter laget som kommer på andreplass i gruppe B.

**(K)**: Kvalifisert til sluttspillet; **(E)** Eliminert.

*Alle tidspunkter [[UTC+02:00|UTC+2]]*

## Portugal - Island

## Østerrike - Ungarn

## Island - Ungarn

## Portugal - Østerrike

## Island - Østerrike

## Ungarn - Portugal

## Referanser


## Eksterne lenker
*UEFA Euro 2016 Gruppe F
Eutyfron

**Eutyfron** (gresk: *Ευθύφρων*) er en av Platons tidlige dialoger, hvori formuleres *Eutyfrons dilemma*.

Sokrates stiller spørsmålet om det gode og fromhet kommer fra gudene, eller om gudene velger det gode fordi det er godt. 

Hvis det gode kommer fra gudene er det bare en annen  måte å si at alt det som gudene bestemmer er godt, og dersom gudene velger det gode for at det er godt så må noe annet enn gudene være moralens kilde. I så fall er det gode godt være seg gudene vil det eller ikke. 

I det førstnevnte tilfelle er altså moralen helt vilkårlig og hvilke grufullheter som helst kan være goda dersom gudene bestemmer det, og i det sistnevnte tilfelle er det noe annet enn gudene som gjør at det gode er godt og det onde ondt. 

## Litteratur
**Oversiktsfremstillinger**
* Louis-André Dorion: *Euthyphron*. I: Richard Goulet (utg.): *Dictionnaire des philosophes antiques*, Band 5, Teil 1, CNRS Éditions, Paris 2012, ISBN 978-2-271-07335-8, s. 661–669
* Michael Erler: *Platon* (*[[Grundriss der Geschichte der Philosophie]]. Die Philosophie der Antike*, hrsg. von Hellmut Flashar, Band 2/2). Schwabe, Basel 2007, ISBN 978-3-7965-2237-6, S. 128–132, 594–596

**Innføringer**
* Michael Bordt: *Platon*. Herder, Freiburg 1999, ISBN 3-451-04761-6, s. 59–73 (für Leser ohne Vorkenntnisse geeignet)
* Ernst Heitsch: *Platon und die Anfänge seines dialektischen Philosophierens*. Vandenhoeck & Ruprecht, Göttingen 2004, ISBN 3-525-30145-6, s. 150–162

**Undersøkelser og kommentarer**
* Jacques A. Bailly: *Plato’s Euthyphro & Clitophon. Commentary with Introduction, Glossary and Vocabulary*. Focus Publishing, Newburyport (MA) 2003, ISBN 1-58510-059-5, s. 15–109 
* Chris Emlyn-Jones: *Plato: Euthyphro. Text, with Introduction, Commentary and Vocabulary*. 2., ergänzte Auflage, Bristol Classical Press, London 2001, ISBN 1-85399-132-5       
* Maximilian Forschner: *Platon: Euthyphron. Übersetzung und Kommentar* (= *Platon: Werke*, hrsg. von Ernst Heitsch u. a., Band I 1). Vandenhoeck & Ruprecht, Göttingen 2013, ISBN 978-3-525-30400-6
* Ernst Heitsch: *Frömmigkeit als Hilfe. Bemerkungen zum Euthyphron*. In: Marcel van Ackeren (Hrsg.): *Platon verstehen*. Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstadt 2004, ISBN 3-534-17442-9, s. 11–21
* Ian Walker: *Plato’s Euthyphro. Introduction and Notes*. Scholars Press, Chico 1984, ISBN 0-89130-571-8
Falsocularia

* Se Systematisk inndeling

***Falsocularia*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
Dorcaschematini er middelsstore, brunlige trebukker. Denne gruppen utmerker seg særlig ved sin langstrakte kroppsform, pronotum er tydelig lengre enn bredt, uten pigger på sidene.
Antennene hos hannene er rundt dobbelt så lange som kroppen.

## Utbredelse
Arten er bare kjent fra Kamerun.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Dorcaschematini J. Thomson, 1860
******** Slekten *Falsocularia* Breuning, 1942
********* *[[Falsocularia annulicornis]]* Breuning, 1942

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
*
A.J. Kazinski

**A.J. Kazinski** er et pseudonym for det danske forfatterparet Anders Rønnow Klarlund og Jacob Weinreich.

Kazinskis debutroman *Den sidste gode mand* mottok Det Danske Kriminalakademis debutantdiplom i 2011 og den franske krimipris, Prix Relay, i 2011. Kazinski utgis i Danmark på Politikens Forlag.

## Bibliografi

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nazianzos

**Nazianzos** (gresk: Ναζιανζός) eller **Nazianz** var en by i Kappadokia og ligger 4&nbsp;km nordvest for dagens tyrkiske landsby Bekârlar (tidligere Nenezi).

Opprinnelig het byen **Nadandos**, og nevnes første gang i senromerske itinerarier; fra 325 er det belagt som bispesetet. I 382/83 ble Gregor av Nazianz biskop her som etterfølger etter sin far Gregor av Nazianz den eldre. På 1000-tallet ble bispedømmet elevert til metropolitansete, på 1300-tallet omtales det som oppgitt.

Bosettingen avrtegner seg ved to ruinhauger med bare ringe murrester og en senkning mellom, hvori er å finne en seldsjullisk türbe. Den en gang berømte oktagolale kirke som ble bygget av Gregor av Nazianz, er det intet igjen av.

## Litteratur
* Friedrich Hild, Marcell Restle: *Kappadokien.* Tabula Imperii Byzantini 2, Wien 1981, S.&nbsp;244-245.
*Justin Mossay: *Nazianze, Nenezi, Bekârlar.* Byzantion 71 (2001) S.&nbsp;438-449.
Arethas av Caesarea

**Arethas fra Caesarea**  (født ca 860 i Patras i antikkens Hellas, død etter 944) var erkebiskop av Caesarea i Kappadokia i begynnelsen av 900-tallet, han levde fortsatt i år 932.

Han innla seg store fortjenseter om bevaringen av den klassiske litteraturs skatter. Han lot blant annet utferdige (avskrive) til seg det berømte Platonhåndskriftet fra Patmos (*[[Codex clarkianus]]*, nå i Bodleian Library i Oxford) og forfattet høyst verdifulle kommentarer til Platon, Euklides, Lukianos og flere andre også kristne forfattere fra oldtiden. Blant hans øvrige arbeider kan nevnes hans prekener og brev samt en mengde teologiske avhandlinger.

## Kilder
* Svensk uppslagsbok. Lund 1929

## Litteratur
* Karl Förstel (utg.): *Schriften zum Islam von Arethas und Euthymios Zigabenos und Fragmente der griechischen Koranübersetzung* (= *[[Corpus Islamo-Christianum]]*, Series Graeca, Bd. 7). Harrassowitz, Wiesbaden 2009 (griechisch und deutsch)
* Johannes Karayannopulos, Günter Weiß: *Quellenkunde zur Geschichte von Byzanz (324 - 1453)*, Wiesbaden 1982, ISBN 3-447-02244-2, s. 384, Nr. 295

## Eksterne lenker
*Opera Omnia by Migne Patrologia Graeca with analytical indexes
Thomas Bodley

**Thomas Bodley** (1545–1613) var en engelsk diplomat, boksamler og bibliotekar.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Bare litt er kjent fra Thomas Bodleys oppvekst. Han var sønn av John Bodley som var en kjøpmann fra Exeter og en hengiven protestant.

Bodley flyktet i 1556 med sine foreldre til Tyskland og Genève for å unngå religionsforfølgelsen under den katolske dronning Maria.

Under årene i Genève begynte han på sin utdannelse ved Jean Calvins nyåpnede skole. Familien vendte først tilbake til England i 1559, da dronning Elisabeth kom til makten.

Deretter begynte Bodley sine studier ved Magdalen College i Oxford der han tok eksamen i 1566 . Året etter begynte han å undervise i klassisk gresk ved Merton College. Etter noen år som lærere begynte Bodley å reise på kontinentet for å forbedre sine språkkunnskaper. Han reiste rudnt i fire år i Italia, Frankrike og Spania.

### I Englands tjeneste
I 1584 ble Bodley medlem i Englands parlament.

Han ble i 1583 seremonimester ved hoffet. I 1585 inntrådte han han i diplomattjeneste og ble sendt til Danmark og Nord-Tyskland for å samle de protestantiske fyrster til et forbund. Han var i 1588 i en hemmelig sendeferd til Frankrike og var 1589-96 sendemann i De forente Nederlandene.

### Boksamler
Etter sin hjemkomst hengav Bodley, som 1587 hadde inngått et rikt giftermål, seg fullt ut til dyrkning av vitenskapene og siden 1598 til utvikling av University of Oxfords boksamling, som derfor også etter ham er blitt kalt Bodleian Library. 

Han skjenket  sjeldne bøker og håndskrifter og skal ha brukt  pund til dette formål. I 1610 la han grunnen til bibliotekets nye bygning og gav i sitt testamente legater til bibliotekarers lønning med mer. 

Bodley ble opphøyd til ridder i 1604. Hans selvbiografi utkom i 1647. Oxford Universitet feirer hans minne ved en årlig fest 8. november, årsdagen for bibliotekets åpning i 1603.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Annett V. Stornæs

**Annett Victoria Stornæs** (født 1976) er en norsk tidligere kampsportutøver fra Kolbotn. Hun var landslagsutøver i stilarten ITF-taekwondo i perioden 1997-2005, og deltok i 7 EM og 4 VM. Hennes meritter inkluderer 21 EM- og VM-medaljer i taekwondo, blant annet 3 gull fra europamesterskapet og tre VM-sølv, i mønster og knusing. Hun var elev i Kolbotn Taekwon-Do klubb  fra klubbens oppstart i 1993, og hennes hovedinstruktør var Master Ingar Eilertsen..

Stornæs har både befals- og krigsskoleutdanning fra Forsvaret, hvor hun har tjenestegjort som blant annet troppssjef i Hans Majestet Kongens Garde, idrettsoffiser ved Kampvåpenets utdannings- og kompetansesenter og forskningsoffiser ved Forsvarets institutt ved Norges idrettshøgskole.

Hun er doktorgradsstipendiat ved Norges idrettshøgskole (2017–2020) på prosjektet «Så flink at en blir syk?» som omhandler perfeksjonisme og psykisk helse blant ungdomsskoleelever ved både spesialiserte skoler for idrett, musikk og dans, og ordinære ungdomsskoler.. Stornæs har mastergrad i idrettsvitenskap fra Norges idrettshøgskole (2008) hvor hun skrev en avhandling om vektreduksjon og vektreduksjonsmetoder blant utøvere i vektregelidretter. Stornæs har også forsket og publisert på tematikk knyttet til kvinners deltakelse i militæret.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Løytnant i knusing - intervju i ''Forsvarets forum'' nr 17/2003
* Stornæs kick's ass - intervju i ''Gardisten'' nr 04/2004
* Akademisk profilside på ResearchGate
Kvatningfjellet

**Kvatningfjellet** er en ås i Overhalla kommune i Trøndelag. Den ligger nord for elva Namsen og like øst for kommunegrensa til Namsos. Høyeste punkt ligger 192 meter over havet.

## Referanser
VD 17

**Verzeichnis der im deutschen Sprachraum erschienenen Drucke des 17. Jahrhunderts** (**VD&nbsp;17**, *«Fortegnelse over trykte utgivelser i det tyske språkområdet fra 1601 til 1700»*) er en bibliografisk database som utgjør en retrospektiv nasjonalbiografi for årene 1601 til 1700. 

Prosjektet startet opp i 1996 og er finansiert av *Deutsche Forschungsgemeinschaft.

*VD 16* er en sammenlignbar [[bibliografi]] for det 16. århundre (1501–1600), mens *VD 18'' (1701 til 1800) er under planlegging.

## Eksterne lenker
* 
*
Bactriola

* Se Systematisk inndeling

***Bactriola*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Nokså små, slanke, brune trebukker. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Dekkvingene er lange og parallellsidige.

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra Costa Rica i nord til det sørlige Brasil og Bolivia i sør.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Forsteriini Tippmann, 1960
******** Slekten *Bactriola* Bates, 1885
********* *[[Bactriola achira]]* Galileo & Martins, 2008
********* *[[Bactriola antennata]]* Galileo & Martins, 2008
********* *[[Bactriola circumdata]]* Martins & Galileo, 1992
********* *[[Bactriola falsa]]* Martins & Galileo, 1992
********* *[[Bactriola maculata]]* Martins & Galileo, 1992
********* *[[Bactriola minuscula]]* Fontes & Martins, 1977
********* *[[Bactriola paupercula]]* Bates, 1885
********* *[[Bactriola vittulata]]* Bates, 1885

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
*
Diamitosa

* Se Systematisk inndeling

***Diamitosa*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
Gyaritini er nokså små (sjelden over 10 millimeter), brunspraglete trebukker. Antennene er omtrent så lange som kroppen, ofte med lange hår.

## Utbredelse
Arten lever på Filippinene.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Parmenini Mulsant, 1839
******** Slekten *Diamitosa* Kriesche, 1927
********* *[[Diamitosa moseri]]* Kriesche, 1927

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 
* Longicorn ID - Gyaritini. Med bilder og generalisert beskrivelse av gruppen

## Eksterne lenker
*
Red Indian

***Red Indian*** er en norsk novellefilm fra 1998 regissert av Morten Hovland, som også skrev manus.

## Handling
Syttenåringene Seb og Teo har sans for litt fart og spenning. Seb er den dristige og tøffe, mens Teo virker mer forsiktig. De sikler etter en lekker motorsykkel av merket Red Sedan som står og samler støv i garasjen til Sebs far. En dag blir fristelsen for stor. Seb og Teo stikker av med sykkelen.

## Rolleliste
*Christian Cappelen Ward – Teo
* Kim Sørensen – Seb 
* Frank Krog – Pappan til Seb
* Mathias Calmeyer – Bellus 
* Karin Lunden – Sykepleiersken 
* Bjarne Thomsen – Vaktmesteren
* Per Christian Ellefsen – Faren til Teo 
* Hilde Grythe – Mora til Teo 
*Geo von Krogh – Legen
*Sessa Sidselrud – Billettdame
*Hanne Lindbæk – Dama til Bellus

## Eksterne lenker
* 
* ''Red Indian'' i Svensk Filmdatabas
Trollfjord II kraftverk

**Trollfjord II kraftverk** er et vannkraftverk i Trollfjorden i Hadsel kommune i Nordland.

Det utnytter et fall på 446 meter fra Jarsteinvatn til sjøen.

Installert effekt er 1,4 MW. Årsproduksjon er 3,2 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
*Trollfjord Kraft
Avdelingsdirektør

**Avdelingsdirektør** er i den norske statsforvaltningen en høyere lederstilling. I departementene er avdelingsdirektør en stilling på embedsmannsnivå, det vil si at avdelingsdirektører utnevnes av Kongen i statsråd. Stillingen rangerer i departementene mellom ekspedisjonssjef og underdirektør, og oversettes til engelsk som *Deputy Director General*. Tittelen brukes også i andre offentlige virksomheter og i privat sektor. I hovedtariffavtalen i staten har stillingen lønnstrinn 64 som minstelønn; en vanlig lønn i offentlig sektor ligger gjerne på lønnstrinn 80–90.

## Referanser
Star Wars: The Empire Strikes Back (videospill)

***Star Wars: The Empire Strikes Back*** er et Star Wars-basert shoot 'em up videospill utviklet av Parker Brothers i 1982 for Atari 2600. Spillet var det første lisensierte videospillet i Star Wars sjangeren. I 1983 ble spillet også utgitt på konsollen Intellivision.

## Handling
Spilleren skal kontrollere Luke Skywalker i et kjøretøy for å slåss mot fiender på planeten Hoth. Målet er å holde fienden unna så lenge som mulig, før de ødelegger en strøm-generator ved en base. Vanskelighetsgraden kan inkluderte en rekke variabler, inkludert hva slags hastighet fienden holder og hvor solide der er.

Spilleren kan stoppe fienden ved å skyte dem gjentatte ganger i hodet eller overkroppen. Men skudd mot beina er ineffektivt. Når fienden blir skaddd, endrer den farge. Den går over fra svart (uskadet) gjennom forskjellige nyanser av grått, rødt og oransje til gult (kritisk skadet). 

Fienden kan også skyte tilbake mot spilleren, og kjøretøyet endrer også farge hvis den blir skadd. Spilleren kan lande et skadet kjøretøy for å reparere den. Spillet slutter hvis spillerens femte kjøretøy blir ødelagt, eller hvis fienden kommer helt frem til basen og ødelegger den. Etter hvert som spillet skrider frem beveger fienden seg raskere, noe som også øker vanskelighetsgraden.

## Referanser


## Eksterne lenker
*Information at Intellivision Lives
*Information at AtariAge
*Gametrailers' Star Wars Retrospective Episode I
*Behind The Scenes of Star Wars: The Empire Strikes Back
Jakob Thomasius

**Jakob Thomasius** (1622–1684) var en saksisk pedagog, filolog og filosof.

## Liv og virke
Jakob Thomasius var sønn av juristen Michael Thomasius. Etter avsluttet skolegang ved gymnaset i Gera i 1640, studerte han filosofi, filologi og matematikk ved universitetene i Leipzig og Wittenberg, blant andre hos August Buchner, Johann Sperling og Johannes Scharff. Han ble *Magister* i filosofi i Leipzig 1643.

I 1646 ble Thomasius *Assessor* ved det filosofiske fakultet, og etterhvert holdt han flere professorater ved Universitetet i Leipzig: i moralfilosofi fra 1653, i dialektikk fra 1656 og i retorikk fra 1659. Gjennom karrieren var han rektor ved *Nikolaischule*, *Thomasschule* og universitetet, alle i Leipzig.

Han bidro til nyorienteringen i den filosofiske disiplinen på 1600-tallet, eksempelvis hevdet han at fra et teologisk ståsted var det nødvendig at filosofien sto som garantist for et klart skille mellom skaper og skaperverk, eller mellom Gud og natur.

Jakob Thomasius publiserte blant annet skrifter om filosofiens historie, kirkehistorie og klassisk litteratur. I skriftene sine tok han opp vidt forskjellige emner, han skrev like gjerne om plagiering, om kvinners rett til utdanning, og om muldvarper.

De mest kjente av Thomasius' elever er Gottfried Leibniz og sønnen Christian Thomasius.

## Verk i utvalg
* *Erotemata Rhetorica pro incipientibus. Accessit pro adultis consilium de locis communibus eloquentiae studioso comparandis*, Leipzig 1670.
* *Orationes, partim ex umbone templi academici, partim ex auditorii philosophici recitatae, argumenti varii*, Leipzig 1683. (digitalisering)
*  *Physica perpetuo Dialogo, suis tamen capitibus interciso, sic adornata, ut Scientia naturalis non tantum definiendo ac dividendo, sed etiam celebrioribus attingendis controversus, idq: plana methodo nec difficili, explicetur*, Leipzig 1692.
* *Acta Nicolaitana et Thomana. Aufzeichnungen von Jakob Thomasius während seines Rektorates an der Nikolai- und Thomasschule zu Leipzig (1670–1664)*. Herausgegeben von Richard Sachse. J. Woerners Verlag, Leipzig 1912.
* *[[Gottfried Wilhelm Leibniz|Leibnitz]]-Thomasius. Correspondance 1663–1672*. Bearbeidet av Richard Bodéüs, Librairie philosophique J. Vrin, Paris 1993, ISBN 978-2-7116-1145-4.
* *Gesammelte Schriften* (7 bind), redigert av Walter Sparn, Hildesheim, Georg Olms, 2003–2009, (Leipzig 1676–1693, opptrykk).

## Referanser og noter


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Tennesvatn kraftverk

**Tennesvatn kraftverk** er et vannkraftverk på Moskenesøya i Moskenes kommune i Nordland.

Det utnytter et fall på 238 meter fra Tennesvatn til sjøen.

Installert effekt er 1,5 MW. Årsproduksjon er 4,3 GWh.

Kraftverket ble startet i 1936. Det ble modernisert i 1993, alt det tekniske ble byttet ut. 

Det ligger i samme bygg som Krokvatn kraftverk. 

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
*Lofotkraft
Cirrhicera

* Se Systematisk inndeling

***Cirrhicera*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, spinkle, mer eller mindre brune trebukker, dekkvingene ofte med hvite flekker. Antennene er noe lengre enn kroppen og har et karakteristisk "flagg" av mørke hår på innersiden litt utenfor midten.

## Utbredelse
Slekten er nesten utelukkende utbredt i Mellom-Amerika, én art går sør til Ecuador.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Hemilophini J. Thomson, 1868
******** Slekten *Cirrhicera* Thomson, 1857
********* *[[Cirrhicera bankoi]]* Santos-Silva, Botero & Le Tirant, 2018
********* *[[Cirrhicera basalis]]* Gahan, 1892
********* *[[Cirrhicera championi]]* Bates, 1881
********* *[[Cirrhicera cinereola]]* Bates, 1881
********* *[[Cirrhicera conspicua]]* Gahan, 1892
********* *[[Cirrhicera cristipennis]]* Bates, 1881
********* *[[Cirrhicera leuconota]]* (Laporte, 1840)
********* *[[Cirrhicera longifrons]]* Bates, 1881
********* *[[Cirrhicera nigrina]]* Thomson, 1857
********* *[[Cirrhicera niveosignata]]* Thomson, 1860
********* *[[Cirrhicera panamensis]]* Bates, 1885
********* *[[Cirrhicera sallei]]* Thomson, 1857
********* *[[Cirrhicera veilleuxi]]* Santos-Silva, Botero & Le Tirant, 2017

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
*
Saupstadfossen kraftverk

**Saupstadfossen (Saupstad) kraftverk** er et vannkraftverk i Vestvågøy kommune i Nordland.

Det utnytter et fall på 120 meter fra Skrådalsvann.

Installert effekt er 450 kW fra en francisturbin. Årsproduksjon er 1,4 GWh.

Kraftverket ble bygget i 1935, og oppgradert i 1980.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Lofotkraft
Arianzos

**Arianzos** (eller **Arianz**) var et landgods i bærheten av Karbala (Gelveri) og Nazianzos (*Nazianz*) i Kappadokia, sannsynligvis nær det som i dag er  Sivrihisar.

Arianzos er fødestedet til brødrene Gregor av Nazianz og Caesarius av Nazianz.

## Litteratur
* Friedrich Hild, Marcell Restle: *Kappadokien*, Tabula Imperii Byzantini 2, Wien 1981, S. 150-151.
Heimerdalen kraftverk

**Heimerdalen kraftverk** er et vannkraftverk i Vestvågøy kommune i Nordland.

Det utnytter et fall på 210 meter fra Midtre Heimerdalsvann til Nedre Heimerdalsvann.

Installert effekt er 250 kW fra en horisontal peltonturbin. Årsproduksjon er 1 GWh.

Kraftverket ble bygget i 1948 og nedlagt i 1998. Det ble så oppgradert og satt i drift i 2009.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
*Lofotkraft
Güzelyurt (Aksaray)

**Güzelyurt** (tidligere *Karballa*, *Gelveri*) er et distrikt og en mindre by i provinsen Aksaray i Tyrkia ni kilometer fra Ihlara (en by og dal) og cirka 50 kilometer fra byen Aksaray. Güzelyurt ligger i den historiske regionen Kappadokia.

Bykjernen er angitt å ha et innbyggertall på 3735 og ligger omkring 1485 meter over havet. Småbyen tiltrekker turister på grunn av naturen, undergrunnsbyen og andre gamle bygninger. 

Byen har tidligere hatt en befolkning av overveiende osmansk-greske familier, men etter den gresk-tyrkiske krig ble de utvekslet, slik at beboerne kom til å bo i den greske byen Nea Karvali, mens tyrkiske familier reiste til Güzelyurt fra de greske byene Kozan og Kastoria.

I likhet med noen andre byer i Kappadokia er det gamle undergrunnsbyer uthugd i klippene. Det er mulig å komme inn og se disse.

## Referanser


## Litteratur
* *Turkey*, Lonely Planet, april 2007.

## Eksterne lenker
*
De kappadokiske fedre

**De kappadokiske fedre** kalles Basilius den store, Gregor av Nazianz og Gregor av Nyssa, tre teologer som var knyttet til Kappadokia på 300-tallet.

## Litteratur
*
*
*Karahan, Anne: "The Impact of Cappadocian Theology on Byzantine Aesthetics: Gregory of Nazianzus on the Unity and Singularity of Christ". In: The Ecumenical Legacy of the Cappadocians, pp.&nbsp;159–184. Ed. N. Dumitraşcu. New York: Palgrave Macmillan 2015. ISBN 978-1-137-51394-6
*Karahan, Anne: "Beauty in the Eyes of God. Byzantine Aesthetics and Basil of Caesarea". In: Byzantion. Revue Internationale des Études Byzantines 82 (2012): 165-212.
*