open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elephants Dream

***Elephants Dream*** er en nederlandsk kortfilm fra 2006 som ble laget kun med fri programvare (med unntak av audio-programvaren Reaktor). Blender 3D ble brukt til 3D-modellering og animering, mens GIMP ble brukt for å lage teksturer.

*Elephants Dream* ble sluppet 18. mai 2006

Den hadde kinopremiere 24. mars 2006. Filmen ble påbegynt i 2005 og ble laget under produksjonsnavnet *Project Orange* av syv artister fra hele verden. Den skulle egentlig kalles *«Machina»*, men rett før premieren byttet den tittel til *The Elephants Dream*. Produksjonen foregikk i Amsterdam i Nederland. 

Den sies å være verdens første «åpne» kortfilm. Alle produksjonsmaterialene kan lastes ned gratis og brukes fritt. Musikken er lisensiert under «creative commons» versjon 2.5.

## Om filmen
***Elephants Dream*** er resultatet av ett års arbeid. Blender Foundation var både initiativtaker og koordinator. Seks personer fra Blender miljøet ble valgt ut til å komme til Amsterdam og jobbe sammen på en animert kortfilm, som kun skulle bruke FOSS verktøy.

Motivasjon bak produksjonen var å få bedre samhandling mellom artister og programvareutviklere, og å undersøke effektive måter å øke kvaliteten på fri kildekode-prosjekter generelt.

Prosjektet var et samarbeidsprosjekt mellom Montevideo og Blender Foundation, med likt finansielt ansvar.

;Finansiering
The Blender Foundation finansierte deres deltakelse via en Internett-basert donasjonskampanje, basert på forhåndssalg av den utvidede DVD versjonen.

## Nett-TV

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Elephantsdream.org
Kvaløya (Sømna)

**Kvaløya** (også kalt *Sørkvaløya*) er ei øy i Sømna kommune i Nordland. Den har et areal på 9,6 km² og 62 innbyggere.

Sørkvaløy har eget kunstgalleri og en kystkvinnepark for hedring av kystkvinnens liv og virke. Årlig går det en turmarsj, Kvaløymarsjen, som går rundt Kvaløya i et vakkert kystmiljø. Kvaløya er i dag landfast med bru inn til Vennesund som ligger sør i Sømna.

## Referanser
Igerøya

**Igerøya** er ei øy i Vega kommune i Nordland. Den ligger nordøst for hovedøya Vega. Øya har et areal på 6,6 km². Grunnkretsen Igerøy, som også omfatter Grimsøya), hadde 87 innbyggere pr. 1. januar 2017.

Igerøya har veiforbindelse til Vega (Fv839) via Grimsøya og Nordøya, Det er fergeforbindelse til Ylvingen, Horn i Brønnøy og Tjøtta i Alstahaug.

## Referanser
Innerstøtt

**Innerstøtt** er ei øy  i Meløy kommune i Nordland. Den er den største øya i øygruppa Støttvær. Øya har et areal på 2,7 km².

## Referanser
Mark Shuttleworth

**Mark Richard Shuttleworth** (født 1973) er en sørafrikansk forretningsmann som var den andre selvfinansierte romturist og den første afrikaner i verdensrommet. Han er best kjent for sitt lederskap av Ubuntu Linux.

Shuttleworth bor for tiden i London og har britisk statsborgerskap i tillegg til sitt opprinnelige sørafrikanske statsborgerskap.

## Tidlig liv
Shuttleworth ble født i Welkom i provinsen Free State i Sør-Afrika.

Etter å har gått på Diocesan College, fikk Shuttleworth en grad innen forretningsvitenskap i finans og informasjonssystemer ved Universitetet i Cape Town.

## Arbeid
Shuttleworth startet Thawte i 1995, som spesialiserte seg på digitale sertifikater og sikkerhet på internett som han senere solgte til VeriSign i desember 1999 og tjente R 3,5 milliarder (omtrent 575 millioner USD).

I september 2000 startet Shuttleworth HBD Venture Capital, som tilbyr venturekapital.

I mars 2004 startet han Canonical Ltd for å promotere og kommersielt støtte fri programvare-prosjekter.

## Linux

På 1990-tallet deltok Shuttleworth som en utvikler av Debian, et operativsystem for datamaskiner. I 2004 returnerte han til Linux-verdenen og finansierte utviklingen av Ubuntu, en brukervennlig Linux-distribusjon (basert på Debian), gjennom firmaet sitt, Canonical Ltd.

I 2001 startet han Shuttleworth-stiftelsen, en non-profit organisasjon viet sosial nyskapning som også finansierer utdannelse og fri kildekode-prosjekter i Sør-Afrika, slik som The Freedom Toaster.

I 2005 finansierte han Ubuntu Foundation og gjorde et første innskudd på 10 millioner USD. Innen Ubuntu-prosjektet blir Shuttleworth ofte referert til under tittelen den *Selvutnevnte menneskekjære diktatoren på livstaid* eller SABDFL (Self Appointed Benevolent Dictator For Life). I september 2005 kjøpte han 65% av ImpiLinux.

15. oktober 2006 ble det kunngjort at Mark Shuttleworth ble den første skytshelgen av KDE, den høyeste utmerkelsen en sponsor kan oppnå.

## Romturist
Shuttleworth oppnådde å bli berømt over hele verden den 25. april 2002 som en sivil kosmonaut ombord i den russiske Sojuz TM-34. Turen skal ha kostet omtrent 20 millioner USD. To dager senere ankom Soyuz-romskipet Den internasjonale romstasjonen (ISS), hvor han tilbrakte åtte dager med å delta i eksperimenter knyttet til forskning på aids og genomer. Den 5. mai returnerte han til Jorden. For å kunne være med på flyvningen, måtte Shuttleworth gå gjennom ett år med trening og forberedelser, inkludert syv måneder i Star City, Russland.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Spacefacts biografi om Mark Shuttleworth
* Shuttleworth Foundation 
* Intervju, Financial Times, Januar 2006
Fylkesvei 504 (Akershus)

**Fylkesvei 504 i Akershus** gikk mellom Bøn stasjon og Fjellberg i Eidsvoll.

2019 ble veien erstattet av fylkesvei 1584 og fylkesvei 1593.

## Kommuner og knutepunkter

* Fjellberg bru (over E6, 65 m)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
Syngrou-Fix

**Syngrou-Fix** (gresk: Συγγρού-Φιξ) er en stasjon på metroen i Athen. Den ble åpnet 16. november 2000, som ledd i utvidelsen av metroens linje 2 til stasjonen Dafni. Syngrou-Fix ligger ved nordøstre del av Andrea Syngrou-avenyen, som er en av de travleste gatene i Athen. Første del av navnet fikk stasjonen etter denne avenyen. Andre del kom fra bryggeriet Fix, som lå der hvor stasjonen nå ligger, og som har gitt navn til området. Stasjonen har inngang og utgang fra begge sider av avenyen. Fra Syngrou-Fix går det også busser i retning av sentrum, såvel som til flere av Athens forsteder, såsom Voula, Faliro, Nea Smyrni og Kallithea. Det er også overgang til trikk.
Mil Mi-4

**Mil Mi-4** (NATO-kallenavn: *«Hound»*) er et helikopter utviklet i Sovjetunionen.

Mi-4 ble først produsert for Aeroflot for transport av passasjerer, men har vært i utstrakt militær bruk som blant annet troppetransport- og anti-ubåthelikopter. Omkring 3&nbsp;500 helikoptre ble bygget før produksjonen stanset i 1969

Mi-4 har blitt eksportert til en rekke av Sovjetunionens tradisjonelle klientstater, og i Kina har en variant av Mi-4 blitt produsert som **[[Harbin Z-5]]**.

## Spesifikasjoner

## Eksterne lenker
* Mil Mi-4 (Hound)
Mil Mi-10

**Mil Mi-10** ( NATO-kallenavn: *«Harke»* ) er et helikopter utviklet i Sovjetunionen.

Mi-10 er en spesialisert flyvende kran utviklet med utgangspunkt i Mil Mi-6, og har samme motorer, kraftoverføringssystem og rotorer som denne. Mi-10 er produsert i to varianter, **Mi-10** ( *«Harke-A»* ) og **Mi-10K** ( *«Harke-B»* ). Sistnevnte skiller seg fra den første ved å ha en gondol utstyrt for kontroll av helikopteret montert på undersiden.
Prilep

**Prilep** (makedonsk: Прилеп; tyrkisk: Pirlepe og Perlepe, gresk: Περλεπές (Perlepes) eller Πρίλαπο (Prilapo)) er en by og kommune i den sørlige delen av Nord-Makedonia. 

Prilep ligger nord på sletten Pelagonia sør i landet og er sete i kommunen med samme navn. Prilep ligger 128 km fra hovedstaden Skopje, 44&nbsp;km fra Bitola og 32&nbsp;km fra Krusjevo.

Kommunen Prilep har 76&nbsp;768 innbyggere (etter folketellingen av 2002). Befolkningen er hovedsakelig etnisk makedonsk (92,3 %), mens 5,8 % av befolkningen tilhører romanifolket. 

Byen ligger i Pelagonija-dalen og er sentrum for landets tobakksindustri og metallindustri, elektronikk, tømmer, teksilindustri og matindustri. Byen står også for en stor del av produksjonen av makedonsk, ren hvit marmor.

Prilep er kjent som «byen under Markos tårn» siden byen ligger nær de tårnene som er dedisert til den legendariske helten kong Marko.

## Historie
Prilep ble grunnlagt på ruinene av den antikke byen Styberra, som først var en by i Kongeriket Makedonia og senere innlemmet i Romerriket. Styberra ble rasert av gotere i 268, men var delvis bosatt siden. Byen ble første gang nevnt som Prilep i 1014, og da som byen hvor Samuel av Bulgaria skulle ha fått hjerteattakk da han så at tusenvis av soldatene var blitt blinde av østromerne etter slaget ved Kleidion. Byen ble gjenerobret av Det andre bulgarske riket før den ble erobret av tsar Dusan 1334 og deretter falt under Det osmanske riket. Byen var hovedstad under Kraljevic Marko. Prilep var under osmansk kontroll i seks århundre før den ble en del av Jugoslavia 1912. Da Jugoslavia brøt sammen i 1991 ble byen en del av Makedonia.

## Eksterne lenker
*
Haftor Viestad

**Haftor Johannes Viestad** (født 1941, folkeregistrert *Havtor*) er en norsk filosof og forfatter. Han er magister i filosofi og tidligere universitetslærer. 

Han har utgitt boken «*Oppgjør med kirken*» (red.; 1976). Han var initiativtaker og redaktør for tidsskriftet «*[[Humanist (tidsskrift)|Humanist]]*»  i 1981, forløperen for nåværende tidsskrift med samme navn; han framhevet i den forbindelse begrepet *[[livssynshumanisme]]* som spesifikk livssynskategori i forhold til generell *kulturhumanisme* (som i renessansen, men innholdsmessig også før og etter denne), *humanisme som akademisk kategori* (humanistiske fag, humaniora) og allmenn *etisk humanisme* (humanitet, humanitaritet). «Human-etikk» kan sees som en variant av livssynshumanisme. Viestad har publisert artikler i dagspresse, tidsskrifter og leksika, bl.a. om livssyn, religion og religionskritikk. Han har publisert litterære tekster i poesi og prosa.
 
## Bibliografi
* *Oppgjør med Kirken*, Pax forlag 1976 ISBN 978-82-530-0777-9

## Referanser


## Kilder
* Paul Knutsen: Livet før døden. Human-etisk forbund 1956-2006, ISBN  82-92622-15-2
Fritzøe Jernverk

**Fritzøe Jernverk** var et jernverk i Larvik kommune (tidligere i Brunlanes herred). Verket var en hjørnesteinsbedrift i norsk industrihistorie nært knyttet til Treschow-slekten.

## Historikk
Allerede 17. mars 1545 finner vi at «Iver Jenssøn [feilaktig kalt Jernskjegg] fik Brev, da han har sagt Kongen Tjeneste for en Berghøvedsmand i Norge». Sønnen hadde da også ei jernhytte ved Farriselva i 1623, da Gunde Lange overtok, men det egentlige jernverket var vel i drift fra 1640-tallet til det ble nedlagt i 1868. Store deler av denne tida var det Norges største jernverk og en kjernevirksomhet blant Fritzøebedriftene ved Farriselva i Larvik. Det meste av malmen kom fra Torbjørnsbu gruver ved Arendal og Langøygruvene i Kragerø som etterhvert også var eid av Fritzøe Jernverk. Det kom også malm fra andre gruver i Arendalsfeltet, og gruvene i Arendal ble administrert fra Torbjørnsbu gård som - tross beliggenheten i Nedenes amt - var en del av Laurvigen grevskap.

* Den første masovnen kom på 1640-tallet.
* Tre nye hammerbygninger kom i 1839–42.
* Ny masovn ble bygd i 1845.
* Satsing på videreforedling på 1840-tallet med kjettingfabrikk og ny smie.
* Valseverk fra 1841, nåværende bygning tatt i bruk 1851, ombygd 1951.
* Jernverket ble nedlagt 1868.

## Referanser


## Litteratur
* Reidar Omang: *Fritzøe i slekten Treschows eie 1835–1935*
**Langestrand og Fritzøe Værk*, s. 34-45.
**Fra jernverkenes historie i Norge* (1974), s. 124.
*Wasberg, Gunnar Christie, *I takt med Europa*, *Larvik grevskap,* Oslo 1970. S. 34 - 44
*Wasberg, Gunnar Christie, *”Fritzøe Jernverk – Historiske hovedlinjer”,* Nesjar heftet 2005 – 2006, utgitt av Brunlanes Historielag, S. 20.

## Eksterne lenker
* Artikkel om jernverket i Østlandsposten
* Oppslagsordet «Brunlanes eller Nes Jernværk» i ''Salmonsens konversationsleksikon'' fra 1915–1930 (på dansk)
* Tv-serien ARVEN om jernverkshistorie i Larvik
Ľubomír Višňovský

**Ľubomír Višňovský** (født 11. august 1976 i Topoľčany i det daværende Tsjekkoslovakia), er en profesjonell slovakisk ishockeyspiller. Han spiller i Los Angeles Kings i NHL, hvor han har spilt siden 2000 sesongen. Han har markert seg som en av de beste poenggjørende backer i dagens NHL og er også en solid back for det slovakiske landslaget. 

Ľubomír Višňovský ble draftet som nr 118 i 2000 Entry Draft av Los Angeles Kings som deres fjerde valg. Han ble også valgt inn på Rookie All Star Team for sesongen 2000-2001 og var best av alle rookies (nykommer) backer med 39 poeng sesongen 2000. Han er blitt kåret til Slovakias beste forsvarsspiller (1999 til 2003 og 2005) og som beste slovakiske spiller i 2005.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
SISU slagverksensemble

**SISU slagverksensemble** (SISU Percussion Ensemble) er et norsk slagverkensemble som ble etablert i 1993, i Oslo.

## Om ensemblet
SISU slagverksensemble har som hovedmål å fremføre samtidsmusikk, primært av norske komponister. SISU har mottatt og fremført bestillingsverk av en rekke komponister fra Norge og utlandet, inkludert Bugge Wesseltoft (N), Rolf Wallin (N), Atli Ingolfsson (I), Kevin Volans (SA), Glenn Erik Haugland (N), Örjan Högberg (S), Torbjörn Grass (S), Stig Nordhagen (N), Åse Hedstrøm (N), Henrik Hellstenius (N), Håkon Berge (N), Bjørn Bolstad Skjelbred (N), Anders Mjøs/Rune Brøndbo (N), Cecilie Ore (N), Rob Waring (N), Kjell Samkopf (N), Jon Øivind Ness (N), Anders Vinjar (N), Geir Johnson (N), Jon Erik Kaada (N), Øyonn Groven Myhren og Lene Grenager (N). Ensemblet har også jobbet med unge komponister, gjennom samarbeidet med Ny Musikks komponistgruppe siden 2014.

SISU har mottatt ensemblestøtte fra Norsk kulturråd sammenhengende siden ordningen ble innført. Ensemblet har ved flere anledninger vært Norges representanter i offisielle sammenhenger i inn- og utland. Ensemblet har sitt daglige virke i Orgelhuset på Ekeberg, reist av Eivind Groven på Nordjordet i 1971.

Ensemblet feiret i 2018 sitt 25-årsjubileum, med blant annet en konsert under Ultimafestivalen. Framføringen av Iannis Xenakis Pleiades resulterte i nominasjon til kritikerprisen for musikk (2018-19) av Norsk Kritikerlag.

## Medlemmer

###### Nåværende medlemmer

*Tomas Nilsson (daglig leder/kunstnerisk leder)
* Bjørn Skansen
* Bjørn-Christian Svarstad

###### Tidligere medlemmer

* Rune Halvorsen
* Rolf Lennart Stensø
* Marius Søbye

## Utgivelser

###### Utgivelser, solo

* *[[Scratch!]]* (Simax 2003)
**Out of Delusion* (1998)
**Nanawatai* (Aurora 1996)

###### Utgivelser som medvirkende

**Call-Notes* (Aurora 2011)
**Voices and Drums*  (MTG 2006)
**Will you give me to tell you* (Albedo 2002)
**Move* (Hemera 1994)

## Referanser


## Eksterne lenker
* SISUs hjemmeside
*SISUs artistside på Facebook
Bløtvevskreft

**Bløtvevskreft** eller **sarkom** er kreft i kroppens bindevev, muskler, fettvev, blodkar eller nerver. I 2005 ble det rapportert inn 124 tilfeller med bløtvevskreft.

Godartede kuler i kroppens støttevev er svært vanlig og vanskelig å skille fra kreft i støttevevet. Det vanligste symptomet på sarkom er en kul eller hevelse. Til forskjell fra sarkom i benvev, gjør sarkom i støttevev normalt ikke vondt.

## Symptomer på bløtvevskreft
De viktigste tegn på en ondartet bløtvevssvulst er at svulsten vokser raskt, at svulsten som regel er større enn 5 cm i diameter, at svulsten sitter dypt, at en tidligere kul plutselig endrer seg i størrelse og blir hardere. En svulst i bløtvevet gir sjelden smerter. 

Alle kuler og hevelser bør undersøkes av lege. Hvis en kul som tidligere er fjernet kommer tilbake, kan den ha blitt ondartet. Ved bare å kjenne på kulen er det vanskelig å vurdere om kulen er godartet eller ondartet. 

## Forekomst
I 2005 var det 124 mennesker som fikk denne sykdommen. Av disse var 50 menn og 74 kvinner. (Kreftregisteret)

## Behandling
Operasjon er den viktigste behandlingsformen på bløtvevskreft. Av og til gis cellegift og strålebehandling i tillegg.

## Eksterne lenker
*Oncolex/bløtvevsarkom i ekstremitet og trunkus 
*Oncolex/bløtvevssarkom i abdomen og bekken 
*Kreftforeningen/kreftformer
Benmargskreft

**Benmargskreft**, eller **myelomatose**, er kreft i benmargen, som er kroppens bloddannende organ. Der produseres det røde blodlegemer (blodprosent), hvite blodlegemer (immunforsvar) og blodplater (blodlevring). I tillegg finnes det andre blodceller i benmargen.

Benmargen finnes vesentlig inne i store knokler som brystbeinet, kragebein, ribbein, ryggraden, bekkenet og de lange knoklene i armer og lår. 

Benmargskreft preges av opphopning av en type celler – plasmaceller i benmargen. De syke plasmacellene (kreftcellene) kan også påvirke beinsubstansen i skjelettet.

## Symptomer på benmargskreft
* smerter i rygg eller andre steder i skjelettet
* brudd som oppstår uten åpenbar forklaring 
* gjentatte infeksjoner, fordi immunforsvaret er svekket
* tretthet (lav blodprosent) fordi dannelsen av røde blodlegemer er svekket
* generell sykdomsfølelse
* høyt nivå av kalk (kalsium) i blodet, som følge av at kalk lekker fra beinsubstans som er påvirket av kreftceller 

## Forekomst
Benmargskreft forekommer hyppigst etter fylte 55 år. Hvert år oppdages rundt 450 nye tilfeller av denne sykdommen i Norge. 

## Behandling
Mål for behandling av benmargskreft vil i de fleste tilfeller være å lindre symptomer og å drive sykdommen tilbake. Således anses benmargskreft som en kronisk sykdom man ikke blir frisk av, men som man kan leve med. Vanligvis er det hensiktsmessig å starte behandling først når sykdommen gir plager og symptomer. 
Ved St. Olavs hospital i Trondheim har professor Anders Waage og Øyvind Hjertner  påvist at det forbudte stoffet Thalidomid kunne være effektivt hos opptil 30 % av pasienter med tilbakefall etter myelomatise, en form for benmargskreft.
## Referanser

## Eksterne lenker
* Oncolex/myelomatose 
* Kreftforeningen/kreftformer 

* Margen – foreningen for stamcelletransplanterte og leukemipasienter
Mashup

**Mashup** er en term som vanligvis betyr at et verk som er satt sammen av biter fra flere forskjellige kilder.

*I musikk er mashup en sjanger hvor sangene består av deler av andre sanger.
*Nettfletting, i internettsammenheng bruker man ordet mashup om en webapplikasjon som kombinerer innhold fra mer enn én kilde.
Ohrid

**Ohrid** (makedonsk og bulgarsk: Охрид, albansk og tyrkisk: Ohri) er en by og kommune i den sørvestlige delen av Nord-Makedonia. Byen ligger ved bredden av Ohridsjøen. Byen har 51 428 innbyggere (etter folketellingen av 2022). Ohrid er kjent for en gang å ha 365 kirker, en for hver dag i året, og har blitt referert til som et «Jerusalem på Balkan».

Byen Ohrid og Ohridsjøen har et godt klima og er Makedonias viktigste turistområde. Landets nest største internasjonale lufthavn, med navnet «Ohrid St. Paul Apostelen», ligger utenfor byen. UNESCO har satt Ohridsjøen og Ohridregionen på sin verdensarvliste som både natur- og kulturarv. Ohrid er en av bare 28 steder som er en del av UNESCOs verdensarv, som er både kulturelle og naturlige steder.

## Historie
De tidligste kjente innbyggerne i det større området Ohridsjøen var de illyriske stammer.

 I henhold til arkeologiske utgravninger var dette en by så tidlig som i kong Filip II av Makedonias tid. Samuils festning ble bygget på stedet for en tidligere festningsverk, datert til 300-tallet f.Kr. Under de romerske erobringene, mot slutten av 200- og begynnelsen av 100-tallet f.Kr., nevnes Lychnidus som en by nær eller innenfor Dassaretia. I romertiden lå den langs romerveien *[[Via Egnatia]]*, som koblet Adriaterhavshavnen Dyrrachion (dagens Durrës) med Bysants.

Sørslavene begynte å ankomme området i løpet av 500-tallet e.Kr. På begynnelsen av 700-tallet ble det kolonisert av en slavisk stamme kjent som *Berziti*. Bulgaria erobret byen rundt 840. Navnet Ohrid dukket opp første gang i 879. Ohrids litterære skole ble etablert i 886 av Clement av Ohrid ble et av de to store kultursentrene i det første bulgarske riket. Mellom 990 og 1015 var Ohrid hovedstad og høyborg i det bulgarske riket.

Byen Ohrid ble grunnlagt på 600-tallet og rommer St. Pantaleon-klosteret, det eldste slaviske kloster. En samling av 800 bysantinske ikoner, for det meste fra 1000- til 1300-tallet og ansett som en av verdens viktigste, finnes i byen.

## Bilder

Ohrid-Old-Town.JPG|Gamlebyen i Ohrid
Ohrid-Old-Town-2.JPG|Fiskehavn
Plaoshnik-Ohrid.jpg|Arkeologiske utgravninger i Plaoshnik (desember 2007)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Joe Johnson

**Joe Johnson** (født 29. juni 1952) er en engelsk tidligere profesjonell snookerspiller og verdensmester i snooker fra 1986.

Johnson startet som profesjonell i 1979 og gjorde seg i liten grad bemerket som spiller før verdensmesterskapet i 1986. Før mesterskapet hadde Johnson aldri vunnet en kamp i VM, og oddsen for at han skulle vinne var 150 til 1. Han spilte seg likevel frem til finalen etter at han blant annet slo tidligere verdensmester Terry Griffiths i kvartfinalen. I finalen møtte han Steve Davis, som på denne tiden var rangert som nummer en i verden. Finalen vant Johnson meget overraskende 18&ndash;12.

Den påfølgende sesongen klarte Johnson i liten grad å leve opp til forventningene som regjerende verdensmester, før verdensmesterskapet 1987 hadde han en tapt semifinale som beste resultat. I VM spilte han seg likevel frem til finalen og møtte igjen Steve Davis. Johnson klarte ikke å gjenta suksessen fra det foregående året og tapte 14&ndash;18. Han er likevel den førstegangs verdensmesteren som har kommet nærmest til å forsvare tittelen det påfølgende året.

Johnsons beste plassering på verdensrangeringen er femteplass fra sesongen 1987/1988, noe som i stor grad skyldes suksessen i VM.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Langøygruvene

**Langøygruvene** på Langøy i Kragerø var jerngruver som ble startet opp på 1600-tallet.

Gruvene leverte malm blant annet til Fritzøe Jernverk og Bærums Verk. Det er antatt at også Mørlands Jernværk, som var i drift fra 1609 til 1665, benyttet malm fra Langøygruvene i fremstillingen av jern.

Det var de to hollandske brødrene Selius Marselis og Gabriel Marselis som startet opp gruvedrifta på Langøy. De kjøpte også Mørlands Jernværk i 1641.

Gyldenløve kjøpte opp Vestre Langøy like etter år 1700. I 1882 ble gruvene kjøpt av H. Biørn jr. fra Kragerø.

I 1906 begynte AS Norske Mineraler prøvedrift i *Grevinne Wedels gruve* igjen. I 1907 ble det satt igang lensing av *Fru Anker gruve*, og det ble bygd en 950 meter lang taubane til lasteplassen ved fjorden. Taubanen førte 10 tonn malm i timen og ca. 75&nbsp;000 tonn malm ble utvunnet fra gruvene mellom 1906 og 1921. Det meste av malmen gikk til Tinfoss Jernverk ved Notodden, som på dette tidspunktet hadde overtatt driften av *Grevinne Wedels gruve*.

De største gruvene på Langøy er *Kåsefjellgruva*, *Bjørnåsgruvene*, *Jonshull gruve*, *Høymyrås*, *Grev Christians gruve*, *Trødalen*, *Tangemyrås gruve*, *Tangelede*, *Fru Anker*, *Grevinne Wedel*, *Myrskjærpet*, *Kampenhaug*, *Snippen*, *Bukkefjell* og *Smediedalsgruvene*.

*Fru Anker* og *Grevinne Wedels gruve* var de største i Kragerødistriktet, og var i århundrer landets nest største.

## Litteratur
* J.H.L. Vogt, *[https://runeberg.org/jernmalm/ Jernmalm og jernverk]*, Norges geologiske undersøkelse nr. 85, Christiania 1918

## Eksterne lenker
* Om Langøy , fra nettstedet geanor.no
Zdeno Chára

**Zdeno Chára** (født 18. mars 1977) er en slovakisk profesjonell ishockeyspiller. Han spiller for øyeblikket som back i Washington Capitals. Chára er den høyeste spilleren i NHL noensinne med sine 206 cm. Han går under kallenavnet «*The Big Z*» (Den Store Z).

Zdeno Chára er født i Trenčín i Tsjekkoslovakia (nå Slovakia. Han ble rangert som nummer 56 av New York Islanders i NHL Entry Draft i 1996, noe som markerte starten på hans NHL-karriere. Senere, etter en draft i 2001, ble han sendt til Ottawa Senators som en del av en bytteavtale. I 2003 fikk Chára prøve seg på *NHL All Star*-laget for første gang. I 2007, da som fast inventar på All Star-laget, vant han ferdighetskonkurransen for «hardeste skudd» i en turnering, med et skudd målt i 161,6 km/t.

1. juli 2006 signerte han en 5-årskontrakt verdt 37.5 millioner dollar med Boston Bruins. Den 3. oktober 2006 ble han offisielt klar som kaptein for *The Bruins*.

Chára var kaptein på Boston Bruins da laget vant sitt første Stanley Cup siden 1972 etter Stanley Cup-sluttspillet 2011.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Benvevskreft

**Benvevskreft,** eller **chordom**, er betegnelsen på en type sarkom som utgår fra ben- og bruskvev.  

Eksempler på benvevskreft er osteogent sarkom, Ewings Sarkom og kondrosarkom. Noen av disse kreftformene rammer spesielt barn og unge. 

Alle krefttilfellene har individuelt forløp.

## Symptomer på benvevskreft
- Smerter, spesielt smerter om natten anses som et alvorlig tegn

- Kan debutere med spontane brudd 

## Forekomst
I 2005 var det 42 nye tilfeller av benvevskreft. (Kreftregisteret) Dette tallet har holdt seg stabilt de siste årene. 

## Behandling av benvevskreft
- Osteogene sarcomer og Ewings sarcom behandles ofte med cellegift både før og etter operasjon.

- Strålebehandling vurderes i de tilfeller hvor operasjon er vanskelig å gjennomføre. (Ewings sarcom hvor svulsten ligger sentralt)

-Ved kondrosarcomer er kirurgi den behandlingen som er vanligst.

## Referanser


## Eksterne lenker
*Oncolex/bensarkom 
*Kreftforeningen/kreftformer
Brysthinnekreft

**Brysthinnekreft **(mesoteliom) er en sjelden sykdom, og kreftformen er nært knyttet til arbeid med asbest.

Brysthinnen dekker lungene og danner brysthinnesekken. Brysthinnesekken består av to glatte slimhinner med spesialceller som produserer væske. Denne væsken letter lungenes bevegelighet og normalfunksjon.

Brysthinnekreft sprer seg som regel lokalt i brysthulen. Det kan ta lang tid før den eventuelt sprer seg til andre steder i kroppen.

Prognosen er avhengig av om tilstanden er lokalisert eller har spredt seg videre i kroppen. Sykdomsutbredelsen, pasientens alder og allmenntilstand samt kreftens celletype er avgjørende faktorer.

## Symptomer
Brysthinnekreft gir ofte diffuse symptomer:
* kortpustethet
* vage brystsmerter 
* heshet
* dårlig appetitt
* vekttap 
* slapphet

## Omfang
I Norge var det 74 mennesker som fikk brysthinnekreft i 2005. Av disse var det 67 menn og 7 kvinner. (Kreftregisteret). Brysthinnekreft kan være forbundet med langvarig arbeid med asbest. I slike saker kan det fremmes krav om yrkesskadetrygd og -erstatning gjennom trygdekontoret.

## Behandling av brysthinnekreft
Det er per i dag ingen standardbehandling for pasienter med brysthinnekreft. Kirurgi brukes sjelden, og bare hvis sykdommen er svært begrenset. Noen ganger kan mindre inngrep gjøre sykdomstilstanden lettere.
Strålebehandling og cellegiftbehandling kan også være aktuelle behandlingsmetoder.

## Eksterne lenker
* Kreftforeningen/kreftformer
Tinfoss Jernverk

**Tinfos Jernverk AS** på Notodden ble stiftet i 1910.

Omsetning for 2005 på NOK 1 172 626 000. Aksjekapitalen er på NOK 16 656 000.

## Historikk

I 1894 kjøpte industribyggeren Ole H. Holta Tinnefossen. Han og hans etterkommere har vært sentrale i utviklingen av industrisamfunnet på Notodden. I 1900 bygde han Tinfos 1, det første kraftverket i Tinnelva. Det ga strøm til tresliperi, papirfabrikk og en karbidfabrikk ved Heddalsvatnet. Dette kraftverket ga også strøm til Hydros forsøksfabrikk på Notodden, der grunnleggerne av Hydro, Sam Eyde og Kristian Birkeland, drev prøvedrift for fremstilling av salpeter, det første kommersielle anlegg som benyttet Birkeland og Eydes lysbueovner til produksjon av kunstgjødsel. Fra 1910 til 1912 bygde Holta Tinfos 2 som la grunnlaget for Tinfos Jernverk, det første i landet som smeltet jern med elektrisitet.

På 1950-tallet var det store utvidelser ved jernverket, som produserte ferrosilisium og silikonmangan. Jernverket var på den tiden Nord-Europas største.

I 1974 ble *Tinfos Jernverk Kvinesdal* (Øye Smelteverk) bygget for å produsere manganlegeringer. 

I 1987 var det slutt med jernproduksjon, men smelteverket innfører manganmalm som smeltes.

I 1988 overtok Tinfos Jernverk A/S kraftselskapet *DNN* i Tyssedal på Vestlandet og ble hovedaksjonær i *KS Ilmenittsmelteverket A/S Tyssedal*, som kalles Tinfos Titan & Iron.

I 2008 blir hoveddelen av Tinfos konsernet solgt til Eramet. Tinfos Jernverk Kvinesdal og Tinfos Titan and Iron Tyssedal havner nå på franske hender. Eramet har tidligere også kjøpt Elkem Porsgrunn og Elkem Sauda.

## Eksterne lenker
Hjemmeside
Jordebok

**Jordebok** var i middelalderen det man kan kalle en matrikkel eller oversikt over skattbare gårdsbruk og andre eiendommer som tilhørte kronen, kirken eller private godseiere, og alle avgifter og plikter som påhvilte dem. De eldste bevisene man har for jordebøker i Norge er et bevart blad av Munkelivs jordebok og et bevart blad fra jordeboken for Jonskirken i Nidaros. Disse stammer fra 1100-tallet. Bergens Kalvskinn (ca. 1310-1350), Aslak Bolts jordebok (1432), biskop Eysteins jordebok (ca. 1400), også kalt «den røde bok», og Olav Engebregtssons jordebok (1533) er eksempler på senere jordebøker som er bevart og har blitt publisert.

Fra ca. 1590 til ca. 1660 finnes det en rekke jordebøker som omfatter de fleste delene av landet.

Jordebøkene var en forløper til dagens matrikkel, ettersom sentralmakten alltid har behov for skatter og andre inntekter fra sine undersåtter.

## Eksterne lenker
* Bergens kalvskinn (digitalutgave)
* Katalog over jordebøker – Vigerust
Halvard Ingebrigtsen

**Halvard Ingebrigtsen** (født 23. september 1970 i Trondheim) er en norsk politiker (Ap) som fra oktober 2021 er statssekretær i Nærings- og fiskeridepartementet. 

Fra 2019 til 2021 var han fylkesråd for finans og administrasjon i Viken fylkeskommune.

Han har vært kommunikasjonssjef i Arbeiderpartiet i to perioder i 2023.  

I Jens Stoltenbergs andre regjering var han statssekretær i Kultur- og kirkedepartementet fra 2006 til 2009 og i Nærings- og handelsdepartementet fra 6. mai 2013 til regjeringsskiftet etter Stortingsvalget i 2013.  

Fra 1996 til 1998 var han kontorsjef i Arbeidernes ungdomsfylking, og fra 1998 til 2002 var han generalsekretær i AUF. Han har også vært rådgiver og nestleder i sekretariatet for Arbeiderpartiets stortingsgruppe.  

Han har vært leder av Lørenskog Arbeiderparti og sitter i styret i Akershus Ap  

Fra 1992 var han nestleder i Ungdom mot EU og fra 1993-1995 var Halvard Ingebrigtsen leder i organisasjonen.

I mars 2024, ble han utnevnt til ny stabssjef for statsminister Jonas Gahr Støre.

## Referanser


## Eksterne lenker
* }
* 
*  regjeringen.no Statssekretær Halvard Ingebrigtsen
Norges sju underverk

**Norges sju underverk** refererer seg til flere avstemninger i ulike norske medier sommeren 2007 som et svar på den internasjonale kåringen av verdens sju nye underverk foretatt den 7. juli, 2007.

## Nasjonale kåringer
### Reiseradioen
Reiseradioen har bedt sine lyttere om kandidater og de sju med flest stemmer er valgt ut til et finaleheat som skal kåre en vinner, eller som det heter på nettstedet: «Hvilke av de sju norske underverkene bør representere Norge i en internasjonal kåring?» Vinneren ble avslørt 13. juli 2007. Reiseradioens lytteres forslag til «Norges sju underverk» er:
* Nidarosdomen (**vinner** og norsk kandidat til den kommende underverkskonferansen)
* Atlanterhavsveien (nr. 2)
* Telemarkskanalen med alle slusene (nr. 3)
* Flåmsbanen
* Ishavskatedralen i Tromsø
* Oljeplattformen Troll 
* Trollstigen

### DinSide.no
DinSide.no har plukket ut en finaleliste og bedt some lesere om å stemme på kandidatene. Kriteriene for kandidatene har vært: 1. Det må være menneskeskapt, 2. Det må være et flott byggverk enten teknisk eller utseendemessig, 3. Det må ha historisk betydning, eller være viktig for Norge på andre måter. DinSide.no oppgir ikke når avstemningen avsluttes. Avstemmningen er over og den endelige lista leserne satte opp var:
* Nidarosdomen 12% [1190 stemmer]
* Trollstigen 11% [1093 stemmer]
* Atlanterhavsvegen 10% [1027 stemmer]
* Fjellbanen i Gaustatoppen 10% [986 stemmer]
* Vemork 8% [852 stemmer]
* Vigelandsanlegget 6% [649 stemmer]
* Trollplattformen  5% [528 stemmer]
* Urnes stavkirke 5% [484 stemmer]
* Bryggen 5% [477 stemmer]
* Osebergskipet 4% [446 stemmer]
* Akershus festning 4% [424 stemmer]
* Lærdalstunnelen 3% [277 stemmer]
* Ishavskatedralen 3% [265 stemmer]
* Helleristningene i Alta 3% [263 stemmer]
* Bergensbanen 3% [253 stemmer]
* Holmenkollen 2% [213 stemmer]
* Sølvgruvene på Kongsberg 2% [187 stemmer]
* Gassledningene til Belgia og England 2% [154 stemmer]
* Snøhvit 1% [147 stemmer]
* Fjellhallen i Gjøvik 1% [102 stemmer]
* Romeriksporten 0% [38 stemmer]

### ABC Nyheter
ABC Nyheter kåret sin versjon av «Norges sju underverk» 3. juli 2007, basert på en avstemning på Internett fra en liste over foreslåtte kandidater.
* Atlanterhavsveien
* Nidarosdomen
* Geirangerfjorden
* Røros kirke
* Preikestolen
* Torghatten
* Bryggen i Bergen

## Eksterne lenker
* Reiseradioen: Norges sju underverk
* Dinside.no: Norges syv underverk
* Norges syv underverker kåret
Buss- og Sporveisbetjeningens Forening

**Buss- og Sporveisarbeidernes Forening** (BSF) er avd. 47 i Fagforbundet.

Fagforeningen ble startet 28. desember 1901, med navnet Det Norske Sporveisforbund. Første formann var Wilhelm M. Jenssen. Foreningen har i dag ca. 720 medlemmer. BSF organiserer ansatte på Team Trafikk i Trondheim. I 2010 ble kollektivtransporten i Sør-Trøndelag (siden Trøndelag) lagt ut på anbud. Og med dette oppsplitene systemet har BSF fortsatt størst antall medlemmer. De har medlemmer i Vy Buss (tidligere Nettbuss og Nettbuss Travel), Tide, Trønderbilene, Gråkallbanen, Boreal, Unibuss/ Værnes- Ekspressen. 2017 vant BSF Trondheim Kommunes Mangfoldspris for godt arbeidet over flere år.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Buss- og Sporveisbetjeningens Forening
* http://avd047.fagforbundet.no/
Livmorkreft

**Livmorkreft** rammer hvert år rundt 600 kvinner i Norge. Sykdommen er den femte mest vanlige kreftformen blant kvinner. Kvinner under 45 år rammes sjelden.

Langvarig påvirkning av det kvinnelige kjønnshormonet østrogen kan øke risikoen for livmorkreft. Moderne østrogenbehandling mot plager i overgangsalderen gis derfor i kombinasjon med hormonet progesteron. Progesteron motvirker østrogen og beskytter slimhinnen i livmoren mot kreftutvikling. Høyt blodtrykk, overvekt og diabetes gir også økt risiko for livmorkreft. 

## Symptomer på livmorkreft
De vanligste symptomene er: 
* Blødning fra livmoren via skjeden etter overgangsalder. 
* Rikelig med vandig eller pusslignende utflod. 
* Hos yngre kvinner som ikke er i overgangsalder enda: Blødninger mellom menstruasjoner eller ekstra kraftig menstruasjon. 

## Forekomst
Risikoen for livmorkreft øker med alderen. De fleste kvinner som rammes, er over 60 år. Hos mange oppdages sykdommen tidlig. Det gir gode muligheter for helbredelse. 
I 2005 var det 666 kvinner som fikk livmorkreft i Norge (Kreftregisteret) 

Arvelig tykktarmskreft nedarves etter et autosomalt dominant arvemønster. Det vil si at barn av en person med påvist genfeil har 50% risiko for å arve sykdomsgenet, og 50% sjanse for ikke å arve det. I alle familier med flere syke med tykktarm/livmorkreft, er det viktig å sette opp en nøyaktig familiehistorie. Dersom det foreligger en genfeil som gir økt fare for tykktarmskreft, vil det hos kvinner også være høy risiko for å utvikle kreft i livmoren. Les mer: arvelig kreft 

## Behandling av livmorkreft
Den vanligste behandlingsformen er operasjon. Både livmoren, eggstokkene og egglederne fjernes. En slik operasjon kalles total hysterektomi og dobbeltsidig salpingo-oforektomi. Ofte fjernes også lymfekjertler i bekkenet. 

Etter operasjonen blir den fjernede livmoren undersøkt. Hvis denne undersøkelsen viser at du tilhører en lavrisikogruppe, vil man vanligvis ikke ha behov for mer behandling. 

Dersom kreftcellene er mer aggressive, eller svulsten har vokst mer enn halvveis inn i livmorveggen, tilhører man høyrisikogruppen. Det samme gjelder hvis sykdommen har spredt seg utenfor livmoren. Kvinner i denne gruppen vil som oftest bli tilbudt strålebehandling etter operasjonen. 

Strålebehandling kan drepe de kreftceller som eventuelt måtte være igjen etter en operasjon. Dette reduserer faren for tilbakefall. Strålingen gis enten utenfra mot bekkenregionen eller innvendig via skjeden. 

Hormonbehandling er vanlig dersom sykdommen har spredt seg eller dukker opp igjen. Mens det kvinnelige kjønnshormonet østrogen kan stimulere kreftsvulsten, kan hormonet progesteron i enkelte tilfeller hemme sykdommen. 

Cellegift, eller kjemoterapi, er mindre vanlig i behandling av livmorkreft.

## Eksterne lenker
*Om livmorkreft i Rikshospitalets sykdomskatalog
*Kreftforeningen/Livmorkreft Kreftforeningen om livmorkreft
Strålebehandling

**Strålebehandling** er behandling av kreft ved hjelp av ioniserende stråling. Strålingen er fotoner, elektroner og protoner med høy energi (MeV), røntgenstråling og stråling fra radioaktive kilder som iridium, jod og andre. Radium ble brukt i nesten 100 år, men er nå ikke i bruk lenger.

Strålebehandling har igjennom mange år vært en anerkjent og effektiv metode i behandling av kreft, og kombineres ofte med kirurgisk behandling eller kjemoterapi (cellegift/cytostatika). Ved strålebehandling påvirkes cellenes evne til å dele seg. Stråling påvirker hovedsakelig vevet i det aktuelle strålefeltet (selv om organ og kjertler viktige for hele kroppen kan skades i større eller mindre omfang). Det streves etter å optimalisere strålningens felt og dose, for å minske skade på friskt vev, men samtidig gi så stort felt og dose at risikoen for tilbakefall minimeres.

Strålebehandling kan gis utvendig (ekstern behandling), det vil si at strålekilden er utenfor kroppen, eller innvendig ved at strålekilden plasseres i eller inntil en svulst (intern behandling eller brachyterapi). 

Målet med strålebehandlingen er å ødelegge svulstvevet og samtidig skade minst mulig friskt vev/normalvev.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Strålebehandling hos Kreftforeningen
* Bivirkninger ved strålebehandling hos Norsk Helseinformatikk
* Generell informasjon om strålebehandling hos Kreftlex
Eggstokkreft

**[[Eggstokkreft]]** rammer hvert år vel 400 norske kvinner. Dette er en alvorlig sykdom fordi den ofte oppdages sent. Hvorfor normale celler i en eggstokk utvikler seg til kreft er usikkert. Eggstokkreft oppstår imidlertid oftere hos kvinner som ikke har født barn enn hos kvinner som har gått gjennom en fødsel. Det er også vist at p-piller reduserer risikoen. Dette tyder på at kjønnshormonene og antallet eggløsninger en kvinne gjennomgår kan ha betydning. En dansk studie publisert i JAMA i juli 2009 påviser økt risiko for eggstokkreft hos kvinner i overgangsalderen ved hormonterapi (HT).

## Symptomer på eggstokkreft
Symptomene på sykdommen er lite karakteristiske og kan virke harmløse. Derfor kan eggstokkreft være vanskelig å oppdage. 

De første symptomene er ofte at magen begynner å vokse. Dette skyldes vanligvis en væskeansamling, men kan også være selve kreftsvulsten. Et annet tegn kan være plager fra mage/tarmkanalen. Det kan dreie seg om kvalme, endrede avføringsvaner eller magesmerter. Disse symptomene får mange til å tro at sykdommen finnes i magesekken eller i tarmen. 

Når diagnosen stilles, har kreftcellene i mer enn halvparten av tilfellene spredd seg fra eggstokkene til andre organer. 

## Forekomst
Eggstokkreft er den sjette mest vanlige kreftformen blant kvinner i Norge. Risikoen for å få sykdommen stiger inntil 60-årsalderen, men også unge kvinner kan rammes. I 2005 var det 402 kvinner som fikk eggstokkreft.  

Opplysninger om bryst- og eggstokkreft i nær slekt har vært grunnlaget for å avgjøre om en families kreft er nedarvet eller ikke. Arvelig kreft skyldes feil (mutasjoner) i bestemte gener, og i økende grad brukes derfor også gentesting for å stille sikker diagnose av arvelig kreft.

## Behandling
Sykdommen deles inn i fire stadier. Det avgjørende er hvor langt kreftcellene har spredt seg fra eggstokkene. Ved stadium 1 er sykdommen begrenset til eggstokkene. Ved stadium 4 har den spredt seg til et annet organ. Mellom disse to finner vi stadiene 2 og 3. 

Den mest brukte behandlingsform ved eggstokkreft er en operasjon der så mye som mulig av svulstvevet fjernes. Som regel fjernes eggstokkene, livmoren og lymfeknutene i nærheten av eggstokkene. I tillegg fjernes en del av vevet som blant annet omkranser eggstokkene. Dette blir gjort for å hindre eventuell spredning av sykdommen. 

Hvis sykdommen er i første stadium, kan det være tilstrekkelig med operasjon. De fleste kvinner med eggstokkreft må også gjennom cellegiftbehandling for å redusere risikoen for tilbakefall. 

Dersom sykdommen har spredd seg utenfor eggstokkene, er det som regel nødvendig med cellegiftbehandling etter operasjonen . Noen ganger er det nødvendig å gi cellegift før operasjonen også, for å krympe svulsten før operasjon.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Oncolex/eggstokkreft 
* Kreftforeningen/kreftformer 
* Kreftregisteret/Eggstokkreft-cancer ovarii
* Eggstokk/eggstokkreft 
* Gynkreftforeningen/gynekologisk kreft
Vannbæreren

***Vannbæreren*** er et norsk tidsskrift som først ble utgitt fra 1974 til 1978 på Karlsøy i Troms. En ny serie utgivelser begynner høsten 2007.

*Vannbæreren*, med undertitelen «tidsskrift for kulturelle endringer», ble første gang utgitt i 1974 av forlaget Regnbuetrykk som var en del av Vindheim-kollektivet på Karlsøy. Redaksjonen besto et stort antall mennesker, men kjernen var hele tida Jan Bojer Vindheim, hans samboer Kari Berg samt Svein-Egil Haugen og Grethe Hoel.

I perioden fra 1974 til 1978 utkom i alt ti store, gjennomillustrerte hefter med et innhold som spente fra sjølberging ved hjelp av økologisk jordbruk og alternativ teknologi over anarkisme og feminisme til religion og musikk.

En ny serie utgivelser påbegynnes sommeren 2007. Redaktør Jan Bojer Vindheim har fått med seg størsteparten av den gamle redaksjonen og mange tidligere bidragsytere til å produsere *Vannbæreren 11*, som denne gang utgis av Karlsøyfestivalen.

## Eksterne lenker
* Tidsskriftet Vannbæreren
DNN Industrier

**DNN Industrier AS** er et norsk industriselskap som eier og driver vannkraftverk. DNN er blant annet deleier i Tysso II kraftverk.

DNN Industrier AS eies av Tinfos Jernverk.

## Referanser


## Eksterne lenker
*DNN Industrier hos SNL
Terje Ohnstad

**Terje Ohnstad** (født 21. juni 1951 i Bergen) er en norsk politiker for Arbeiderpartiet. Han er utdannet platearbeider.

Ohnstad var varaordfører i Bergen i perioden 2000&ndash;2003 og har vært medlem av Bergen bystyre i perioden 1988&ndash;1995 og fra 1999 til 2011. Han var Arbeiderpartiets gruppeleder i bystyret 1999-2003 og 2005-2011, og partiets byrådslederkandidat ved kommunevalget i 2007. Ohnstad var kommunalråd i Bergen kommune fra 2003 til 2011, som leder (2003-2007) og nestleder (2007-2011) av finanskomiteen i bystyret.

Han var i tilsammen 15 år distriktssekretær først for arbeidstakerorganisasjonen Norsk Jern- og Metallarbeiderforbund og senere for Fellesforbundet i Hordaland før han tok på seg folkevalgte oppgaver.

## Referanser
Malignt melanom

**Malignt melanom**, *føflekkreft*, er en malign, det vil si ondartet, svulst av melanocytter som man finner i huden der de lager det svarte fargestoffet melanin. Malignt melanom kan også oppstå i tarmsystemet og i øyet. Når den oppstår i huden, kalles den også føflekkreft. Det er en relativt sjelden form for hudkreft, men det er likevel en av hovedårsakene til dødsfall på grunn av hudkreft. På tross av flere år med intensiv forskning, er den eneste effektive kuren for melanom at man fjerner svulsten før den sprer seg.

Det diagnostiseres omkring 160 000 nye tilfeller av melanom hos mennesker på verdensbasis hvert år, og det rammer flest menn og kaukasiere, spesielt de som bor i solrike områder. Ifølge en rapport fra verdens helseorganisasjon er det omtrent 48 000 dødsfall grunnet melanom hvert år.

Føflekkreft er den kreftformen som øker mest, med ca. 3-5% økning i antall nye tilfeller per år. I Norge rapporteres det om en økning på 50% over de siste 20 år. Livstidsrisikoen for å utvikle føflekkreft er ca. 1% i Norge. Antall nye tilfeller i 2004 var 475 menn og 535 kvinner i landet.

Behandlingsformer for malignt melanom inkluderer kriurgisk fjerning av svulsten, adjuvant behandling med cellegift og immunoterapi samt strålebehandling.

## Historie
Selv om malignt melanom ikke er noen ny sykdom, er det vanskelig å finne tidlige beskrivelser av sykdommen. Det er imidlertid ved undersøkelse av ni Inka-mumier som er omtrent 2400 år gamle funnet tegn til malignt melanom.

Den første som opererte malignt melanom var John Hunter i 1787. Denne aktuelle svulsten er fremdeles bevart i Hunterian Museum som ligger ved Royal College of Surgeons of England.

Den franske legen René Laënnec var den første som beskrev melanom som en egen sykdom. Hans rapport ble presentert i 1804 og deretter publisert som en bulletin i 1806.

## Referanser


## Kilder
* Laennec RTH (1806). "Sur les melanoses". Bulletin de la Faculte de Medecine de Paris 1: 24-26.

## Eksterne lenker
*Nettsidene til den norske Føflekkreftforeningen 
*Kreftforeningen/kreftformer 
*Les om Melanom (føflekkreft) i Rikshospitalets sykdomskatalog
*Huddoktor.no – Føflekkreft (malignt melanom)
Leverkreft

**Leverkreft** er relativt sjelden, men spredning fra kreft i andre organer til lever er svært vanlig. Leveren har stor kapasitet, og den kan godt fungere selv om en stor del er ødelagt. Symptomene på leverkreft kommer derfor oftest snikende. Ved oppdagelse i tide kan det foretas operasjon med fjerning av en mindre del av leveren. Ved langt fremskredet tilfelle vil pasienten rammes av leversvikt og  gulsott.

## Krefttyper i lever
Krefttyper som har opphav i lever, inkluderer:
**Hepatocellular carcinoma*. Skyldes hepatitt B og C, samt det kreftfremkallende stoffet aflatoxin (som er blitt påvist i blant annet peanøtter og soyabønner).
**Cholangio-carcinoma*. Kreft i gallegangen, som ofte skyldes opisthorchiasis som kommer av parasitter i mat/vann. For eksempel er opisthorchis viverrini en parasitt som holder til i skinnet til ferskvannsfisk fra blant annet Nordøst-Thailand. En annen årsak til denne krefttypen, er nitrosaminer, et carcinogen som finnes i gjæret eller saltet fisk, syltet svin og i pølser.

## Symptomer
* Mageubehag
* Vekttap 
* Kvalme 
* I sjeldnere tilfeller feber eller gulsott 

Symptomene på skrumplever ligner veldig på symptomene på leverkreft. 

## Omfang
Kreftsykdommer kan oppstå i alle kroppens organer. Kreft som opprinnelig har sitt utspring i leveren, er en svært sjelden tilstand. De fleste krefttilfellene i lever skyldes spredning fra kreft i andre organ.

Mennesker som har hatt visse typer leverbetennelse (hepatitt B og C), og pasienter med skrumplever har noe større risiko for leverkreft enn resten av befolkningen. Tidligere trodde forskerne at det var en direkte sammenheng mellom alkoholisme/dårlig ernæring og leverkreft, men slik er det ikke. Derimot er den indirekte, ved at alkohol kan gi skrumplever, noe som igjen øker risikoen for leverkreft. I 2005 var det 131 mennesker som fikk kreft i leveren i Norge.

### Utenfor Norge
Kreft i leveren er mest utbredt i Asia og Afrika.

## Behandling av leverkreft
Det finnes ulike former for behandling av leverkreft. Har kreften spredd seg utenfor leveren til for eksempel lungene – eller hvis selve leveren er hardt angrepet, finnes det ingen behandlingsmetode som helbreder pasienten. Symptomene kan lindres gjennom ulike former for behandling. 

Hvis sykdommen er i et tidlig stadium, kan leverkreft i enkelte tilfeller fjernes ved operasjon. Operasjon er ikke mulig om svulsten sitter i nærheten av viktige blodkar eller hvis sykdommen har spredt seg utenfor leveren. Cellegift kan også være en behandling. 

Operasjon er forbundet med relativt høy risiko. Hos personer med skrumplever øker denne risikoen ytterligere. 

Transplantasjon kan gjennomføres i tilfeller der kreften er oppdaget på et svært tidlig stadium.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kreftforeningen/kreftformer