Johann Tetzel

**Johann Tetzel** (eller **Tezel**, **Diez**, **Diezel**, **Tietzel**; født ca. 1465 i Pirna ved Dresden i Tyskland, død 11. august 1519 i Leipzig) var en tysk dominikaner, inkvisitor, avlatspredikant, motstander av Martin Luther.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Johann Tetzel var sønn av en gullsmed, formodentlig ved navn Ziegler. Det er litt uklart når og hvor han trådte inn i dominikanerordenen. Om han inntrådte i Pirna eller i Leipzig er også uvisst. I alle fall finner vi ham etterhvert i dominikanerklosteret St. Pauli i Leipzig. I 1497 dro Tetzel til Roma for å få tillatelse fra ordensgeneralen (Joachim Turrianus) til å finne seg et annet kloster. Selv om tillatelsen ble tilbakekalt, ble han i 1502 prior i Glogau, som tilhørte dominikanernes polske provins. Han ble også inkvisitor for den saksiske provins, predikant i Leipzig og teologidosent for ordenskandidatene der.

### Avlatspredikant
I 1503 dukker han for første gang opp i kildene som avlatspredikant. I 1504 til 1510 var han avlatspredikant i Livland, etter at Den tyske orden hadde fått tillatelse fra pave Alexander VI om å ha en treårs jubileumsavlat i kirkeprovinsene Magdeburg, Bremen og Riga. 

Etter et opphold på tre år utskrev den nye pave Julius II den 22. november 1506 en ny treårs avlat for kirkeprovinsene Köln, Mainz and Trier. Ved slutten av 1509 var han avlatskommissær i bispedømmet Strassburg, og derfra dro han i 1510 til Nürnberg, Würzburg og Bamberg.

Fra 1509 var han blitt inkvisitor for både Polen (etter anbefaling fra den polske provinsial Johannes Advocati) og for Sachsen. 

I 1516 ble han subkommissær i bispedømmet Meissen (Meißen) for avlaten som var blitt utskrevet til støtte for byggingen av Peterskirken i Roma.

### Kritisert av Martin Luther
I 1517 begynte erkebiskop Albrecht av Mainz å selge avlatsbrev i Tyskland, med Tetzel som generalagent. Det ble kunngjort at inntekten av salget skulle gå til å reise den nye Peterskirken i Roma.Ivar Welle: «Avlatshandelen og Luthers 95 teser», 10. april 2017 Norsk Luthersk Lekmannsmisjon I praksis kunne man betale seg ut av sine synder på forskudd. Forretningen var bortforpaktet til bankierhus og handelsfirmaer, og ved et lotteri i Bergen op Zoom var avlatsbrev blant de oppsatte premiene. I Tetzels instruks er satsene oppgitt, for «sodomitteri» (trolig homofili) 12 dukater, for «kirkeran» ni, for trolldom seks, mens drap på foreldre var rimeligere, bare fire dukater.Egon Friedell: *Vår tids kulturhistorie* bind 1, Aschehoug, Oslo 1959 (s. 265)

Som generalsubkommissær på oppdrag av erkebiskopen i bispedømmene Halberstadt og Magdeburg lar Tetzels avlatsreiser seg ikke rekonstruere fullstendig, men det kan påvises at han i 1517 solgte avlatsbrev i byene Eisleben, Halle, Zerbst, Jüterbog, Magdeburg og Berlin. Derimot prekte han aldri i Wittenberg som lå i bispedømmet Brandenburg. Der hadde han ikke adgang til å virke. Luther kom med et omfattende kritisk tilbakeblikk på Tetzel i ett av sine mest voldsomme kampskrifter, *Wider Hans Wurst* («Imot Hans Wurst») i 1541, lenge etter Tetzels død.

Etter at striden om avlaten var blusset opp, offentliggjorde Luther skrivet *Sermon von Ablaß und Gnade*, som kritiserte avlatsmisbrukene og Tetzel. Tetzel svarte i april 1518 med skrivet *Vorlegung* der han på sitt vis påpekte at Luthers kritikk skulle bære i seg kimen til en undergraving av selve troen og kirkens myndighet. Like etterpå, i mai, fulgte Tetzel opp med 50 teser som så vidt går inn på avlaten, men som mest konsentrerte seg om kirkens myndighet. På dette tidspunkt hadde Tetzel bare et *baccaleureat* i teologi. 

Senere i 1518 ble han promovert til doktor i teologi i Frankfurt an der Oder. Om det var hans egen orden eller universitetet i Frankfurt som forestod dette, vet man ikke. Tetzel disputerte i Frankfurt over avlaten, for å forsvare seg mot Luthers anklager.

St. Petersavlaten var egentlig utskrevet for en åtteårsperiode, men Luthers angrep på den gjorde at det fra da av gikk meget trått med avlatsprekenen. 

Tetzel, nå forlatt og en brukket mann både psykisk og fysisk, trakk seg tilbake til St. Pauls-klosteret i Leipzig.

Tetzel døde kort tid etter, den 11. august 1519. Hans død sammenfalt med et pestutbrudd i Leipzig.

## Referanser


## Litteratur
* Heinrich Kielmann: *Tetzelocramia. Das ist eine lustige Comoedie von Johan Tetzels Ablaß Kram.* Johan Dubern Stettin 1617 (Volldigitalisat in der Digitalen Bibliothek Mecklenburg-Vorpommern).
* 
* Nikolaus Paulus: *Johann Tetzel. Der Ablaßprediger.* Kirchheim, Mainz 1899.
* 
* Dieter Lent: *Tetzel, Johannes*. In: Horst-Rüdiger Jarck, Dieter Lent u. a. (Hrsg.): *Braunschweigisches Biographisches Lexikon. 8. bis 18. Jahrhundert.* Appelhans Verlag, Braunschweig 2006, ISBN 3-937664-46-7, S. 694f.