Trias

:**''Trias** er også et faguttrykk for en treergruppe av guddommer, Trias (religion).*








*'Trias*' er den eldste [[periode (geologi)|perioden]] i [[mesozoikum|jordens mellomalder]], som avløste [[Perm (geologi)|perm]] og [[paleozoikum|jordens oldtid]]. Trias begynte for 251,0 ± 0.4 millioner år siden og sluttet for 199,6 ± 0.6 millioner år siden.
Trias ble definert av [[Friedrich August von Alberti]] i [[Tyskland]] i [[1834]]. Navnet er avledet av det latinske ordet for tallet *tre*, fordi triasavleiringene viser en klar lagdeling i tre [[stratigrafi]]ske lag. I likhet med perm sluttet også trias med en [[masseutryddelse]] som særlig rammet i havet.

Trias startet med en oppblomstring av [[zoologi]]sk liv etter [[masseutryddelse]]n som avsluttet perm, og [[dinosaur]]ene oppsto sannsynligvis i den første delen av trias og ble mer dominerende mot slutten av perioden. De første, spissmus-aktige [[pattedyr]]ene oppstod meget gradvis, mens slike [[bløtdyr]] som [[ammonitter]] dominerte i havet. [[Bregner]] dominerte plantelivet, men [[Glossopteris]]-skogene sør i [[Gondwanaland]] fortsatte å bre om seg. Floraen ble mer omfattende utover i perioden.

I trias var superkontinentet [[Pangaea]] stort sett uforandret og samlet, men kanten mot [[Panthalassa]]-havet var aktiv og [[vulkan]]sk, særlig langs vestkysten av dagens [[Nord-Amerika]]. Permtidens vulkanisme i [[De sibirske trappene]] gjenoppsto, men med unntak av dette og sørlige [[Afrika]] var innlandsområdene ganske geologisk stabile. Varmeperioder ga stor fordamping på land, og havnivået var lavt.

== Epoker ==
[[Epoke (geologi)|Epokene]] som trias deles i, er *tidligtrias* ([[tysk]] *Buntsandstein* eller «fargerik sandstein»), *mellomtrias* (tysk *Muschelkalk* eller «muslingkalk») og *sentrias* (tysk *Keuper* «yngre trias»).
De respektive skillene går ved hhv. 245 og 229 millioner år før nåtiden. De to siste kan videre inndeles i to stadier hver, og den siste epoken i tre stadier.

Den såkalte [[Germanske trias]] er en gruppe av stratigrafiske avleiringer som er tydelig tredelte, og utbredt i [[Nord-Europa]] nord for [[Alpene]], og utover i [[Nordsjøen]], med en tykkelse fra 800 meter til et par kilometer. Regionen ga perioden sitt navn, og preges av at midtepoken (Muschelkalk) er utpreget marin – her var Nordvest-Europa dekket av grunt hav, mens de tidlige og sene trias-epokene var landfaste i denne regionen.

== Tektonikk ==
Trias var [[tektonikk|tektonisk]] sett en rolig periode i innlandet, med unntak av senere i perioden da man så innledningen til en deling av superkontinentet [[Pangea]] i to store landmasser, [[Gondwanaland]] i sør og [[Laurasia]] i nord. Bevegelsen hvor de to landmassene gjennom flere hundre millioner år hadde flytt mot hverandre og til slutt støtt sammen, ble altså nå reversert, uten at kontinentet ennå delte seg i to. Sprekksonen skilte blant annet dagens [[New Jersey]] fra [[Marokko]]. Derimot var plasseringen av Pangaea nord-sør og øst-vest ganske stabil, og det var med noen unntak lite [[vulkan]]isme. 

Vulkanisme i denne perioden kjenner i minst tre steder: Langs kysten av dagens [[Nord-Amerika]] var det en aktiv [[kontinentalsokkel]] med en kontinentalrand av aktive vulkaner. Det var flere bevegelige partier av kysten mot [[Panthalassa]] i vest, og mot [[Tethys-havet]] i øst. Ellers var et område på 1,5 millioner km² i det nord-midtre Sibir, som kalles [[De sibirske trappene]], vulkansk og nye lag av [[flombasalt]] avleiret seg i tykke lag av opp til 1 kilometers høyde. Dette hadde også skjedd i den forutgående permperioden. I [[Sør-Afrika]] var det også en del vulkanisme, og den fortsatte inn i [[Jura (geologi)|jura]]-perioden som fulgte etter trias.

== Bergarter ==
Typiske bergarter fra trias er ørken[[sandstein]], [[steinsalt]] og stedvis [[basalt]] der det var vulkanisme. Det tørre og varme klimaet, særlig i første del av trias, medførte at det fortsatt var lokal ørkendannelse og opplagring av sandstein.

På grunn av den sterke utryddelsen ved overgangen fra perm til trias, finner vi ikke [[kull]] fra denne perioden. Det er uvisst hvorfor trias oppviser fravær av kull utover hele perioden.

== Klima ==
Klimaet i trias var overveiende tørt og varmt, og dette ga et sparsomt plantedekke mange steder. Utover i perioden ble derimot klimaet litt mer gunstig, og både dyrelivet og ikke minst floraen tok seg opp. [[Istid]]en tok slutt, de store breene i sør som var så utbredte i [[perm (geologi)|perm]] forsvant nå og ble avløst av tempererte, fuktige skogsbelter med reptiler. Utover perioden overtok et fuktigere klima også i det tørrere nord.

På grunn av de begrensede kystlinjene var innlandsklimaet svært sesongvariert – havet kjølte ikke ned om sommeren og varmet ikke opp landmassene om vinteren. Somrene var altså svært varme og vintrere svært kalde, og det kan ha vært [[monsun]]er langs ekvatorbeltet.

== Planteliv ==
Skogene fra trias bestod av en blanding av [[sneller]], [[bregner]] og [[frøplanter]]. Fra perm overlevde [[tempeltre|gingko]] og [[konglepalmer]]. De store [[Glossopteris]]-skogene i sør bestod og blomstret, men avtok merkbart utover i perioden. 

[[Bartrær]] og andre [[nakenfrøete planter]] fortsatte å utvikle seg til mer avanserte former i nord, hvor [[frøplanter]] generelt dominerte framfor [[karsporeplanter]]. Ettersom klimaet ble mildere og mer fuktig, bredte skog og plantedekke seg gradvis utover trias-perioden. Men barskogen hadde vanskelig for å spre seg sør for [[Amasonas]], [[Sahara]], [[Den arabiske halvøy|Arabia]] og [[India]], trolig på grunn av havbarrierer.

== Dyreliv ==
I trias begynte [[dinosaur]]enes dominerende tidsalder, og sent i trias oppstod også [[flyveøgler]]. Også andre [[archosaurer]], slik som de underlige planteetende [[Rhyncosaurer|Rhyncosaurene]] var vanlige. I havet var de første [[fiskeøgler]] tallrike. Både [[amfibier]] og [[krypdyr]] utviklet seg videre, men det er dinosaurene som virkelig inntar dominans i løpet av siste del av perioden. I det nordlige [[italia]] er det funnet en *Tanystropheus* med abnormt lang hals.

De første [[pattedyr]] hadde oppstått av pattedyrliknende krypdyr, men utgjorde kun et ytterst beskjedent innslag i [[fauna]]en. De liknet spissmus og var lite framtredende planteetere. [[Fossil]]er av pattedyr er funnet i blant annet [[Kina]], [[Wales]] og [[Sør-Afrika]]. I løpet av trias dukket [[skilpadder]] opp og de siste av de gamle [[urreptiler|urreptilene]] døde ut. Blant reptilene fantes de enorme *Sauropterygia*, *Thalattosauria*, [[fiskeøgler]] og [[svaneøgler]], som alle levde i eller ved havet.

I havet dominerte [[armfotinger]], [[muslinger]] og [[slangestjerner]]. Etter den store utdøingen som avsluttet perm, tok det marine livet seg gradvis opp, med særlig mange nye virvelløse grupper. Svært få grupper av [[fisk]] overlevde perm-trias-utryddelsen. Ammonittene overlevde bare så vidt, og utviklet seg videre i trias, de stor betydning i dag fordi de ofte hjelper til å identifisere de [[stratigrafi]]ske lagene fra trias. Det samme har [[koraller]], som oppstod med mange nye former i denne perioden. Men fordi det var så lite kystlinje spesielt tidlig i trias, er det ganske få funn av marine fossiler utover Vest-Europa. Fraværet av marine avleiringer gjør det mange steder vanskeligere å identifisere perioden.

Trias sluttet med en [[masseutryddelse]], hvor spesielt marint liv som [[bløtdyr]] og [[muslinger]] ble hardt rammet. På land forsvant blant annet de enorme archosaur-reptilene *Thecodontia*, i likhet med andre grupper av amfibier og reptiler. Da Pangaea revnet for alvor for ca. 200 millioner år siden, oppstod en sterk vulkanisme som kan ha forsterket utdøingen. Om lag 214 millioner år siden opptod [[Manicouagansjøen]] i [[Canada]] ved et meteornedslag, men det antas ikke at dette forårsaket utdøingen i trias-jura som inntraff 10 millioner år senere.

På land utviklet mange av de [[insekter|insektgruppene]] som dominerer i dag seg i løpet av Trias, blant andre [[tovinger]] og "moderne" [[biller]].

== Referanser ==
<references />

== Litteratur ==
* Peter J. Smith (red), Rolf Svendsby (norsk red), *Encyclopedia of the Earth* (Equinox Oxford 1985), *Jordens utvikling* (Illustrert Vitenskaps Bibliotek 1988). ISBN 82-90388-99-3.
* Steinar Skjeseth, *Norge blir til – Norges geologiske historie'', Schibsted, 2.opplag 2002. ISBN 82-516-1584-4.

## Eksterne lenker
* 
* Palaeos.com – «The Triassic Period».
* Geowhen – Triassic Period.
* ICS – offisiell oversikt.
* Internet-Links særlig beskrivelse av øvre trias.
* The Triassic World and the Origin of Dinosaurs .
* 'The Triassic world' fra Columbia University.
* Douglas Henderson's illsutrasjoner av dyr fra trias.
* Paleofiles – side om masseutryddelsene i trias.
* Eksempler på fossiler fra trias.