open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hekatonkheirer

**Hekatonkheirer** (gresk Ἑκατόγχειρες, «hundrearmede», latin *Centimani*) var vesener fra et opphavelig tid i gresk mytologi; tre uhyrer av ufattelig styrke og grusomhet, overlegen selv titanene. Deres navn er avledet fra greske ἑκατόν (hekaton; «hundre») og χείρ (kheir; «hånd»/«arm»), «hver av dem hadde hundre armer og femti hoder».

## I kildene
Hesiods dikt *[[Theogonien]]* forteller at de tre hekatonkheirer ble voktere av portene til Tartaros, en del av den greske underverden. Hekatonkheirerne var tre brødre ved navn Briareios, Gyges og Kottos. De var sønner av Uranos og Gaia og brødre til kyklopene og titanerne.

I Vergils *[[Æneiden]]*,
hvor helten Aineias blir likt av en av dem, Briareios, de kjempet på titanenes side enn med de olympiske gudene. Her fulgte Vergil et tapt korintisk epos framfor den mer kjente fortellingen til Hesiod.

Andre redegjørelser, som Kallimakhos, *Hymne til Delos* (141), har gjort Briareios til en av angriperne av Olympen, og etter at han var blitt beseiret, ble han gravlagt under fjellet og vulkanen Etna på Sicilia.

## Myten
Et sammendrag av myten er som følgende: 

Hekatonkheirenes størrelse og deres grusomhet skremte deres far Uranos så mye at han kastet dem ned i Tartaros, den dypeste delen av underjorden. Dette ga stor smerte til Gaia, deres mor, og hun fødte enda flere gigantiske barn som var like stygge, kyklopene (de enøyde), som også ble kastet ned i Tartaros. Bare titanene klarte å unngå å bli forvist da de ikke var like stygge å se på. Da Kronos, den yngste av titanene, tok tronen fra sin far, etter å ha kastrert og drept ham, og ble den neste herskeren av universet, håpet hans mor Gaia at Kronos ville befri sin brødre fra Tartaros. Han verget seg å gjøre det og Gaia spådde da at han ville møte en lignende skjebne som sin far. Med sin hustru Rhea fikk Kronos de første olympiske gudene, og de gjorde snart opprør mot ham

Zevs drepte fangevokteren Campe og befridde de hundrearmede fra Tartaros. Med deres hjelp, og hjelp fra sine andre brødre lyktes Zevs å velte Kronos og styrte titanene. De ble stengt inn i Tartaros. Bare noen få mannlige titaner slapp unna ettersom de hadde stilt seg på gudenes side. Zevs, den nye herskeren i universet, satte de hundrearmede til å vokte titanene i Tartaros.

## Referanser
Junko Iwao

**Junko Iwao** (岩男 潤子 *Iwao Junko*, født 18. februar, 1970) er en seiyū og sanger fra Beppu, Oita i Japan.

## Roller
* Ayashi no Ceres – *Ceres*
* Blue Seed 2 – *[[Valencia Tachibana]]* 
* Card Captor Sakura – *[[Tomoyo Daidouji]]* 
* Devilman Lady – *[[Devilman Lady]]* 
* Devilman Lady – *[[Jun Fudou]]* 
*  – *[[Horaki Hikari]]* 
*  – *[[Horaki Hikari]]* 
* Hyper Speed Grandoll – *[[Hikaru Amagi]]*
* Key The Metal Idol – *[[Key]] ([[Tokiko Mima]])* 
* Mahou Tsukai Tai OVA – *[[Akane Aikawa]]* 
* Mahou Tsukai Tai TV – *[[Akane Aikawa]]* 
* Mai HiME – *[[Akane Higurashi]]* 
* Mai Otome – *[[Akane Soir]]* 
* Neon Genesis Evangelion – *[[Horaki Hikari]]* 
* New Cutey Honey – *[[Natsuko]]* 
* Tales of Phantasia THE ANIMATION – *[[Mint Adnade]]* 
* To Heart – *[[Serika Kurisugawa]]* 
* To Heart ~ Remember my Memories ~ – *[[Serika Kurusugawa]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Sylarnas Fjällstation

**Sylarnas Fjällstation** (*Sylstationen*) er en turisthytte som drives av Svenska Turistföreningen. Sylarnas Fjällstation ligger rett øst for Sylmassivet i Sylan.

## Eksterne lenker
Sylarnas Fjällstation - Svenska turistföreningens hjemmeside om hytten.
Atlas (mytologi)

**Atlas** (gresk: Ἄτλας, «den som holder ut») er en  titan i gresk mytologi. Han er sønn av titanen Iapetos og deltok i titanenes kamp mot gudene. Zevs straffet ham ved å la ham bære himmelhvelvingen på sine skuldre. I motsetning til broren Prometeus og Epimeteus, kjempet Atlas på Kronos sin side mot Zevs, og det er grunnen til at han ble straffet med å måtte bære himmelhvelvingen på skuldrene sine. Hesperidene og Atlantis var Atlas' døtre. I annen mytologi er Atlas også sønnen til titanen Gaia.

Fjellkjede og verdenshav

Atlasfjellene og Atlanterhavet har fått navn etter ham og det samme har dagens geografiske kartbøker ettersom det var vanlig å tegne inn Atlas som dekorasjon på tidlige kart. Også den arkitektoniske søyleskulpturen 
atlant er oppkalt etter Atlas.

## Etymologi

Etymologien på navnet Atlas er usikker og fortsatt diskutert blant filologer. Vergil hadde glede i å oversette etymologier av greske navn ved å kombinere dem med adjektiver som tilsynelatende forklarte dem. For Atlas var hans adjektiv *durus*, «hard», «vedvarende»,
noe som ga et forslag for George Doig
at Vergil var klar over det greske τλήναι, «å holde ut»; Doig foreslår den mulighet at Vergil også var klar over Strabons bemerkning at det innfødte, stedegne nordafrikanske navnet for Atlasfjellene var *Douris*.

En del moderne lingvister har avledet det og dets greske rot fra urindoeuropeiske rot **tel*, «å bære», «holde oppe», «støtte».

## Straffen
Atlas hadde gått med sin bror Menoitios og stilt seg på titanenes side i deres krig mot de olympiske gudene. Hans brødre Prometheus og Epimetheus veide fordeler og ulemper og forrådte de andre titanene ved å gå inn i en allianse med de olympiske gudene. Da titanene ble beseiret ble mange av dem, blant annet Menoitios, holdt fange i Tartaros, en del av underverden, men Zevs fordømte Atlas til å stå på den vestlige delen av verden (Gaia) og holde oppe himmelen (Uranos) på sine skuldre og således forhindre at de to gjenopptok sin opprinnelige allianse.

Således var han *Atlas Telamon*, «den vedvarende Atlas» og ble en dublett av Koios, personliggjøringen av himmelaksen som himlene roterte rundt. En vanlig fortolkning i dag er at Atlas ble tvunget til å holde Jorden på sine skuldre, men klassisk kunst viser at Atlas holder himmelsfærene, ikke jordkloden; volumet av marmorkloden som ble fremmet av den berømte skulpturen Farnese Atlas, en romersk kopi av en hellenistisk statue hvor Atlas holder en solid klode på skuldre som tvinger ham til å støtte det ene kneet mot bakken, har nok bidratt til forvirringen. Det ble styrket på 1500-tallet da det utgitt kartverk som ble kalt for *[[Atlas (oppslagsverk)|atlas]]*.

## Referanser


## Litteratur
* Origin of «Atlas» for a collection of maps , opprinnelsen av «Atlas» for en samling med kart
* Graves, Robert (1955): *The Greek Myths*, London: Penguin; Baltimore: Penguin. ISBN 0-14-001026-2
## Eksterne lenker
*
Mnemosyne

**Mnemosyne** (gresk: Mνημοσύνη), fra gresk *mneme*, «minne, hukommelse», og kilde til en rekke ord som blant annet mnemoteknikk, var personifiseringen av begrepet hukommelse i gresk mytologi. Hun tilhørte titanene og var datter av de opphavelige guddommene Gaia (Jorden) og Uranos (Himmelen). Hun ble betraktet som den som hadde skapt språket og ordene. Som titan var hun også gudinne for tid. Hun representerte minnet som var påkrevd, før alfabetet og skriftkunsten ble innført, som var nødvendig for å bevare og gjengi historier og fortellinger. Se muntlig litteratur.

## Musene
Med Zevs ble hun mor til de ni musene, gudinner som beskyttet kunstartene og inspirerte kunstnerne. Zevs og Mnemosyne sov sammen med Zevs i ni påfølgende netter for å avle de ni musene:

* Kalliope (episk diktning)
* Kleio (historieskrivning)
* Erato (lyrisk diktning eller kjærlighetspoesi)
* Evterpe (elegisk diktning)
* Melpomene (tragedie)
* Polyhymnia (mimisk kunst, hymner)
* Terpsikhore (dans)
* Thalia (komedie)
* Urania (astronomi)

I Hesiods *[[Theogonien]]* mottok konger og poeter deres kraft i form av autoritativ tale fra deres besettelse av Mnemosyne og deres særlige forhold til musene.

## Hukommelsens basseng
Mnemosyne hadde også herredømme over et basseng i Hades, motpart til elven Lethe, i henhold til en rekke av greske gravinskripsjoner fra 300-tallet f.Kr. som ble skrevet i daktylisk heksameter. Døde sjeler drakk fra Lethe for å glemme sine tidligere liv før de ble reinkarnert. Innvidde ble oppmuntret til å drikke fra elven Mnemosyne når de døde framfor Lethe. Disse inskripsjonene kan ha vært forbundet med orfisk poesi.

Tilsvarende, de som ønsket å konsultere undergrunnsorakelet til Trofonios i Boiotia ble oppfordret til å drikke vekselvis fra to kilder som ble kalt for «Lethe» og «Mnemosyne». Hun var således en mindre orkelgudinne. Et tilsvarende opplegg er beskrevet i Myten om Er på slutten av Platons dialog *[[Staten (dialog)|Staten]]*, ca 380 f.Kr.. Teksten gir en redegjørelse for kosmos og for livet etter døden som i stor grad har preget ettertiden.

Mnemosyne er tidvis forvekslet med gudinnen Mneme eller sammenlignet med Memoria.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bergsdalen

**Bergsdalen** er ei fjellbygd i Vaksdal kommune i Hordaland, med ca. 100 innbyggere. Stedet har egen kirke og barneskole. Bergsdalsvassdraget er regulert og har fire kraftstasjoner. Hele fallhøyden i vassdraget er utnyttet foruten 30 meter.

Veien gjennom Bergsdalen var tidligere hovedveiforbindelsen (tilsvarende dagens europavei 16) mellom Voss og Bergen. Tross intensiv utbedring var standarden en prøvelse for uerfarne sjåfører, med blant annet en mengde hårnålssvinger og vekslende veibredde, som bare enkelte steder var slik at veien fikk stripe i midten for to kjørefelt. Veien blir i dag stort sett brukt av lokalkjente og turister på jakt etter vakre omveier. Der er bare tre små tunneler, mot en mengde langs europaveien. Den mest kjente turveien i dalen er en lang sti (ca. 3 km) som strekker seg fra Bergsdalen til Høgabu, en turisthytte (890 moh.) som tilhører Bergen Turlag. Stien går også videre fra hytten til mange forskjellige nydelige steder.

## Stedsnavn i Bergsdalen
* Rødland
* Småbrekke
* Kaldestad
* Hatlestad
* Berge
* Lid
* Brekke
* Øye
* Fosse

## Eksterne lenker
* Turforslag til Stølsheimen, Bergsdalen og Vossefjellene på DNT og NRKs nettsted ut.no  
* Osterfjord Reiselivslag: Bergsdalen – Ei levande jordbruksbygd
Epimethevs

**Epimethevs** (gresk Ἐπιμηθεύς, «etterpåklokskap», bokstavelig «ettertanke», men i betydning slik en tåpe som ser bakover mens han løper framover) er i gresk mytologi bror av Prometheus (gresk Προμηθεύς, «forutseenhet», bokstavelig «fram-tanke»), og til sammen var de et par titaner som «fungerer som representanter for menneskeheten». De er uatskillelige sønnene til Iapetos som i andre sammenhenger er referert til som far til Atlas. Mens Prometheus er framstilt som oppfinnsom og smart er Epimethevs framstilt som tåpelig.

## Mytologi
I henhold til Platons bruk av den gamle myten i hans *Protagoras* var tvillingtitanene overdratt oppgaven å fordele egenskaper og karaktertrekk blant de nyskapte dyrene; Epimetheus var ansvarlig for å gi en positiv egenskap til hvert dyr, men da det var tid for å gi mennesket et positivt trekk, manglet han forutseende klokskap til å ha noe igjen.
Prometheus besluttet at menneskehetens egenskaper måtte bli å styre kunstartene og ilden som han stjal fra gudene. Prometheus måtte senere stå til rette for sin forbrytelse. I konteksten av Platons dialog, «Epimetheus, det vesen hvor tanke fulgte produksjon, representerte naturen i betydningen av materialisme, alt ettersom tanke kommer senere enn tankeløse kropper og deres tanketomme bevegelser.»

I henhold til Hesiod, som gjorde henvisninger til fortellingen to ganger, var Epimethevs den som aksepterte Pandoras gave fra gudene. Deres ekteskap kan ha vært antatt (og ble det av senere forfattere), men det er ikke nevnt uttrykkelig i Hesiods tekster.

Pyrrha ble i senere myter datteren av Epimethevs og Pandora. Hun giftet seg med Devkalion, og de ble de eneste overlevende da Zeus ville tilintetgjøre menneskene med en syndflod.

## I moderne kultur
Epimethevs spiller en nøkkelrolle i filosofien til Bernard Stiegler, og særlig i begrepene for hans forståelse av forholdet mellom *technogenesis* og *anthropogenesis*. I henhold til Stiegler er det betydningsfullt at Epimethevs er helt glemt i filosofien til Martin Heidegger. Forfatteren Les Amis, i hans bok *Commemorating Epimetheus* (2009), gjenoppretter verdien av Epimethevs, og han er kreditert for å føre til verden vår kunnskap om vår avhengighet av hverandre, beskrevet i fenomenologiske begreper som å dele, å bry seg, å møte, å oppholde, og å elske. Carl Schmitt, i hans bok *Ex captivitate salus* beskrev seg selv som «kristen Epimethevs».

## Referanser


## Litteratur
* Kerenyi, Karl (1951): *The Gods of the Greeks*, ss 209ff.
* Graves, Robert [1955] (1960): *The Greek Myths*, 39.a-j
* Amis, Les (2009): *Commemmorating Epimetheus*.

## Eksterne lenker
* 
* «Epimetheus», *Theoi Project*
Świętochłowice

**Świętochłowice** (tysk *Schwientochlowitz*) er en by i Øvre Schlesien i sørlige Polen med omtrent 50 600 innbyggere (2016). Świętochłowice har etter 1999 tilhørt det schlesiske voivodskap. Fra 1975 til 1998 tilhørte det voivodskapet Katowice.

## Historie
Byens historie går tilbake til det 12. århundre, og byens navn nevnes første gang i 1313. Den fikk Magdeburg-rettigheter i løpet av overgangen mellom det 13. og 14. århundre. Byen var forholdvis ubetydelig frem til industrialiseringen i Øvre Schlesien begynte på slutten av 1700-tallet. I 1920 ble byen avstått fra Tyskland til Polen, selv om folkeavstemningen i byen hadde gitt et flertall på 51,9 % for å forbli i Tyskland. I 1939 ble byen reannektert av Tyskland og i 1945 igjen av Polen.

## Bydeler
* Centrum (*Schwientochlowitz-Zentrum*)
* Zgoda (*Eintrachthütte*)
* Chropaczów (*Schlesiengrube*)
* Lipiny (*Lipine*)
* Piaśniki (*Piasniki*)

## Konsentrasjonsleirene Eintrachthütte og Zgoda
I Eintrachthütte lå det en underleir av konsentrasjonsleiren Auschwitz fra 1943 til 1945. Fra januar 1945 til november samme år ble leiren gjort til sovjetisk konsentrasjonsleir. Leiren i Zgoda var en av de mest beryktede av de 1&nbsp;255 konsentrasjonsleirene for tyskere som det stalinistiske kommunistregimet opprettet i Polen. Fangene var hovedsakelig sivile schlesiere, mest av tysk nasjonalitet, men også polsk. Leiren ble ledet av Salomon Morel, som er ettersøkt av polske myndigheter for krigsforbrytelser og forbrytelser mot menneskeheten, og bodde i Israel fra 90-tallet til sin død.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Psykoblokk

**Psykoblokk** er en svært ukjent og ubrukt gren av magien beskrevet i *[[Harry Potter]]*-bøkene av J.K. Rowling. Professor Severus Slur har uttalt at «*Psykoblokking, Potter. Magisk forsvar av sinnet mot inntrengning utenfra. En lite kjent gren av magien, men ikke mindre nyttig for det.*» Pskykoblokk er altså forsvar av sinnet mot inntrenging utenfra. Om man er god i Pskykoblokk kan man hindre andre trollmenn å trenge seg inn i ens tanker ved hjelp av psykomantikk. Det blir da aktuelt å bruke verifiserum i stedet. Formelen for å trenge seg inn i andres tanker er **sesampsykus**, og en svært effektiv motforbannelse er *parero*. Ved bruk av motforbannelsen *parero* kan du selv trenge deg inn i personen som bruker psykomantikk mot deg, som beskrevet i Harry Potter og Føniksordenen. 

Kjente trollmenn som er gode i psykomantikk:
* Severus Slur
* Tom Dredolo Venster (Senere Voldemort)
* Albus Humlesnurr
* Horatsion Snilehorn
* Draco Malfang
* Bellatrix DeMons (Da hun lærer sin nevø Draco denne grenen i magi.)
Inghill Johansen

**Inghill Johansen** (født 9. juni 1958) er en norsk forfatter og lærer. Hun er utdannet adjunkt. I 1990 fikk hun sin første tekst på trykk i tidsskriftet *[[Vinduet]]*, og i 1991 debuterte hun med romanen *Hjertehvitt*. 

Johansen mottok Tanums kvinnestipend for 2002. Bøker av henne er oversatt til dansk og tysk. 

## Bibliografi
* *Hjertehvitt* &ndash;  roman (1991)
* *Suge* &ndash;  prosa (1996)
* *Klage* &ndash; prosa (2001)
* *Forsvinne* &ndash; prosa (2009)
* *Bungalow* &ndash; prosa (2016)
* *Dette er G* &ndash;  roman (2021)

## Priser og utmerkelser
* Tanums kvinnestipend 2002
* Doblougprisen 2016
* Amalie Skram-prisen 2019

## Referanser

## Kilder
* Presentasjon av Inghill Johansen i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

## Eksterne lenker
* Inghill Johansen i NRK Forfatter
* Inghill Johansen i Dagbladet Forfatter
* Inghill Johansen i Aftenposten Alex
Marita Fossum

**Marita Fossum** (født 14. mars 1965) er en norsk forfatter. Hun vokste opp på Byåsen i Trondheim og utdannet seg til sykepleier. Hun flyttet tidlig til Oslo og arbeidet i mange år innen helsevesenet. I en periode bodde hun i Aix-en-Provence i Frankrike og der begynte hun å skrive. Hun arbeidet i åtte år på en roman som siden fikk tredjeplass i en konkurranse Cappelen forlag arrangerte, men hun ga den ikke ut.

Fossum debuterte i 2002 med romanen *Verden utenfor*, og har senere utgitt ytterligere seks romaner, alle på Oktober forlag. Hun ble tildelt Tanums kvinnestipend for 2005 og Brageprisen samme år i konkurranse med Linn Ullmann og Tore Renberg.

## Forfatterskapet
Marita Fossums forfatterskap viser slektskap med Kjell Askildsens. Hennes bøker er ikke lange, og språket hennes gjør at hun omtales som «en kresen språkkunstner som rører ved dype lag av tilværelsens mysterier» (Fredrik Wandrup, *Dagbladet*). Askildsen, Albert Camus og Marguerite Duras er forfattere hun setter stor pris på, og *Omgivelser* av Kjell Askildsen er omtalt som hennes favorittbok. Som Askildsen bruker Fossum få litterære bilder i sine tekster.

Tematikken i bøkene til Fossum er mørk. Likevel er det glimt av humor i hennes bøker, og hennes kjærlighetsfortelling er «sensuell uten dyneløfting» (Cathrine Krøger, *Dagbladet*). Hennes første bok, *Verden utenfor*, handler om den aids-syke Chis og Liza, hennes andre bok, *Å drepe en drage*, om frøken Hammer, som får vite at hennes rusmiddelavhengige sønn er funnet død, og som selv blir syk av påkjenningen og innlagt på en psykiatrisk institusjon. *Forestill deg* handler om Søs som nettopp har mistet sin mor. I *Kjære gjetergutt* strekker handlingen seg over noen dager rundt en midtsommer tidlig i 1970-årene. Mille er åtte år, og vil helst være gutt. En morgen er hun vitne til at faren dreper hunden hennes. «Marita Fossum har en presisjon i språket sitt som mange forfattere bør misunne henne, der setningene slutter seg stramt og smidig om innholdet.» (Marie Aubert, *Bergens Tidende*)

## Bibliografi
* *Verden utenfor* – roman (2002) Oslo : Oktober – 92 sider ISBN 82-495-0123-3
* *Å drepe en drage* – roman (2004) Oslo : Oktober – 165 sider ISBN 82-495-0231-0
* *Forestill deg* – roman (2005) Oslo : Oktober – 93 sider ISBN 82-495-0375-9
:Denne boka ble også utgitt som Sommerbok i *[[Dagbladet]]* 23. juli 2006.
* *Kjære gjetergutt* – roman (2006) Oslo: Oktober
* *Lykksalighet* – roman (2011) Oslo: Oktober
* *Et siste kyss* – roman (2012) Oslo: Oktober ISBN 978-82-495-1065-8
* *Singularitet* – roman (2018) Oslo: Oktober ISBN 978 82 495 1978 1

## Priser og utmerkelser
* Tanums kvinnestipend 2005
* Brageprisen 2005 for *Forestill deg*.
* Bokhandelens forfatterstipend 2007

## Referanser


## Eksterne lenker
* Anmeldelse av ''Verden utenfor'' i Dagbladet
* Anmeldelse av ''Å drepe en drage'' i Dagbladet
* Marita Fossum i NRK Forfatter
* Marita Fossums forfatterside, Forlaget Oktober
Den gammelkatolske kirke

**Den gammelkatolske kirke** eller **Den kristeligkatolske kirke** er navnet på en gruppe biskoppelig styrte kirker som har skilt lag med Den romersk-katolske kirke og er i stor grad, men ikke fullstendig, overlappende med  *[[Utrechtunionen av gammelkatolske kirker|Utrechtunionen]]* grunnlagt i 1889. Den eldste av kirkene oppstod i 1723 i Nederland i forbindelse med striden om den såkalte jansenismen, da erkebispedømmet Utrecht og dets suffraganer Haarlem og Deventer ble ekskommunisert av paven og dermed uavhengige. 

I 1870 fikk den gammelkatolske kirke en viss internasjonal utbredelse, etter at de kristne som ikke ville akseptere beslutningene fattet under det første Vatikankonsil, bl.a. dogmet om pavens ufeilbarlighet og jurisdiksjonsprimatet, også ble ekskommunisert. Et større antall prester og legmenn grunnla dermed egne menigheter og kirker, hovedsakelig i Tyskland, Østerrike og Sveits, senere også i USA, Polen og Kroatia. Disse kirkene knyttet seg til den gammelkatolske kirke i Nederland, og deres biskoper mottok bispevielsens sakrament av erkebiskopen av Utrecht. Den gammelkatolske kirke har dermed beholdt sin apostoliske suksesjon, og dens bispevigsler blir derfor ansett som gyldige av Den katolske kirke, selv om kirken fra pavens synspunkt er skismatisk.

Det finnes idag omkring en halv million gammelkatolikker, halvparten i USA. I Norge finnes den nordisk-katolske kirke, den ble dannet i 1999 og regner seg som gammelkatolsk kirke.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Akustisk tilbakekobling

**Akustisk [[tilbakekobling]]** (engelsk: *acoustic feedback*), også kalt «**rundhyl**» oppstår på grunn av at kjeden mikrofon-forsterker-høyttaler-rom(-mikrofon) får en forsterkning som er større enn 1 for en eller flere frekvenser.
Når lyden slik forsterkes for hver rundgang ender den typisk opp som et øredøvende plagsomt «hyl» med meget raskt økende lydstyrke.

Ofte er det effektforsterkeren som begrenser lydstyrken. Høyttalerne kan stå i fare for å ødelegges hvis hylesituasjonen blir vedvarende.

## Sløyfeforsterkning og mikrofonlober
Hvis sløyfeforsterkningen holdes nært, men under, 1 vil lyden kun oppfattes som romklang. Mikrofoner for bruk til et publikum via et høyttaler/forsterkeranlegg er derfor direktive, altså mest følsom for lyd som kommer rett forfra. Sangmikrofoner for scenebruk har derfor som regel helt annen (mere direktiv) karakteristikk enn en studiomikrofon som brukes der eventuelle høyttalere befinner seg i et separat kontrollrom som er lydisolert.

## Kunstnerisk bruk
Akustisk tilbakekobling kan finjusteres i grenseområdet mellom romklang og hyl, og for eksempel brukes som kunstnerlisk uttrykk. Blant andre kan nevnes gitaristen og virtuosen Jimi Hendrix som var kjent for å bruke teknikken ved sine konserter, der han lot høyttalerlyden sette i gang vibrasjoner (resonans) i gitarstrengene som ble tatt opp av gitarens mikrofon(er) og sendt videre til forsterker/høyttalersystemet i et tilbakekoplet kretsløp. Ved å justere volumknappen på gitaren og samtidig dempe strengenes vibrasjoner med hånden utnyttet han kontrollert tilbakekobling som del av det musikalske uttrykket.

## Mulige løsninger
En måte å øke lydvolumet i salen på, med mindre fare for hyling, er å transponere mikrofonsignalet en smule i frekvens før det når høyttaleren. Transponeringen medfører en liten frekvensforskyvning som ikke er klart gjenkjennelig, altså ikke forstyrrer foredraget merkbart.

I videomøter kan deltakerne benytte hodetelefoner for å unngå at mikrofonen plukker opp lyden fra andre møtedeltakere.

## Media

* 

## Se også
*Akustikk
*Ekko
*Optisk tilbakekobling
*Tilbakekobling
Kintyre

**Kintyre** er en halvøy i vestlige Skottland i sørvestlige Argyll og Bute. Regionen strekker seg bortimot 48 km fra Mull of Kintyre i sør til East Loch Tarbert i nord. Regionen rett nord for halvøya er kjent som Knapdale.

Mull of Kintyre er en kjent sang av Paul McCartney.

## Beskrivelse
Geografisk er halvøya Kintyre lang og smal, og ikke på noe punkt bredere enn 18 km fra vestkysten til østkysten. Den sentrale ryggsøylen av halvøya er for det meste kupert med myrområder. Kysten og områdene rundt er derimot svært fruktbar. Derfor har Kintyre i alle år vært ettertraktet for bosettere, fra de første skotter fra Irland som emigrerte fra Ulster til vestlige Skottland til nordmenn fra Vestlandet som erobret og bosatte seg i det samme området i tiden før 1000-tallet.

Hovedbyen er Campbeltown, omtrent 32 km i veg fra Mull, og som har vært en kongelig *[[burgh]]* siden midten av 1700-tallet.

Områdets økonomi har lenge vært avhengig av fiske og jordbruk, skjønt Campbeltown har et godt rykte som produsent av Skottlands fineste single malt whisky. Dette inkluderer whiskyen «Springbank», som har vunnet flere priser.

## Byer og landsbyer i Kintyre
Bellochantuy, Campbeltown, Carradale, Clachan, Drumlemble, Glenbarr, Grogport, Kilchenzie, Machrihanish, Muasdale, Peninver, Saddell, Skipness, Southend, Stewarton, Tayinloan, Tarbert, and Whitehouse.

## Steder av historisk interesse
* Clachan Church – utskårete gravsteiner fra middelaleren.
* Kilchousland Chapel, i nærheten av Peninver.
* Kilcomkill, Southend – Columbas kapell, utskårete gravsteiner, «Sankt Columbas fotspor» rett ved.
* Killean – St. John's Church – er sagt at det er den vikigste middelalderkirken i Kintyre – utskårete gravsteiner.
* Saddell Abbey – kloster.
* Saddell Castle – festning.
* Skipness Castle – festning.
* Tarbert Castle – festning.

## Forhistoriske steder
* Ballochroy – stående steiner.
* Beachairr – stående steiner, nær Killean.
* Corriechrevie varde – ikke intakt.
* Dun Skeig – jernalderfestning i nærheten av Clachan.
* Kildonan Galleried Dun – festning fra jernalderen i god stand.

## Eksterne lenker
* An Author of Kintyre, Kintyre's Literary Associations – Kintyres litterære forening.
* History and Archaeology in Kintyre – historie og arkeologi i Kintyre.
Idol

:*Denne artikkelen omfatter det generelle begrepet *idol*. For TV-programmet som ble sendt på TV 2 fra 2003, se [[Idol (TV-program)]]*

**Idol** (til norsk fra latin, via gresk, «bilde, syn») er et gudebilde som dyrkes som en avgud. Idol kan i overført betydning også bety et menneske som noen, særlig ungdom, forguder eller beundrer høyt, eller som er et ideal eller en favoritt, for eksempel en film- eller popstjerne. I religionshistorien omfatter begrepet idol særlig gjenstander eller bilder som representerer en guddom fra såkalte primitive religioner. 
 
Ordet idol kommer via engelsk *idol* og fransk *idole* fra det latinske *idolum* som betyr «bilde» eller «avgudsbilde». *Idolum* er igjen lånt fra gresk *eidelon* (εἴδωλον), «bilde», som er avledet av *eidos* (εἷδος), det vil si «utseende» eller «skikkelse».

## Idolatri
Både jødedommen, kristendommen og islam advarer mot idolatri eller bildedyrkelse, det vil si at en tilber avbildninger av guddomen eller naturen som om de var like hellige som skaperen eller skaperverket selv. Den fullstendige versjonen av det andre av De ti bud i Det gamle testamentet sier dette om bilder: «Du skal ikke lage deg noe gudebilde, eller noe slags bilde av det som er oppe i himmelen eller nede på jorden eller i vannet under jorden.»  For å unngå avgudsdyrkelse var det derfor i lang tid vanlig med bildeforbud i kristendommen. Dette førte til harde stridigheter og blant annet den såkalte ikonoklasmen mot bilder i bysantinsk kirkekunst på 700- og 800-tallet.

I dag er det fremdeles et utbredt bildeforbud i islam. Dette ble særlig kjent i Vesten etter de voldsomme konfliktene som oppstod da tolv danske karikaturtegninger av profeten Muhammed ble offentliggjort i 2005 og 2006.

## Se også
*Fetisj (religion)
*Murti
*Bildeforbudet i kristendommen
*Bildeforbudet i islam
*Ikonoklasmen

## Referanser
Bergset

**Bergset** er en bygd og administrasjonssenteret i Rendalen kommune i Innlandet, og ligger 16,5 kilometer nord for tettstedet Otnes og omtrent 50 kilometer sør for Tynset. Bergset ble regnet av Statistisk sentralbyrå som et tettsted inntil 2012, da beregningsmetodikken ble endret. Fra 2025 er Bergset klassifisert som tettsted igjen.

Bergset var også administrasjonssenter i den tidligere kommunen Øvre Rendal.

## Referanser
Braskereidfoss

**Braskereidfoss** er et tettsted i Våler kommune i Innlandet. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger like nord for tettstedet Våler, som er administrasjonssted for kommunen.

Braskereidfoss stasjon er stoppested for Solørbanen, som følger Glomma nedover Glåmdalen.  går også gjennom Braskereidfoss. Her ligger også Nordhagen skole.

Lokalt kalles Braskereidfoss ofte for *Fæssa* – noe som blant annet har gitt opphav til navnet på det årlige turløpet Fæssamarsjen, som arrangeres av Braskereidfoss IL.

I Braskereidfoss ligger også Vålerbanen, der billøpet *Gatebil* arrangeres årlig. Det lokale idrettslaget Braskereidfoss IL driver fotballaktiviteter.

## Bildegalleri

Fil:Braskereidfoss kraftverk(1).jpg|Braskereidfoss kraftverk
Fil:433 Parti fra Braskerudfoss - no-nb digifoto 20150807 00140 bldsa PK29904.jpg|Parti fra Braskereidfoss på et gammelt Küenholdt-postkort
Fil:431 Braskerudfoss Bro - no-nb digifoto 20150807 00135 bldsa PK29892.jpg|Braskereidfoss bru på et gammelt Küenholdt-postkort

## Referanser
1. divisjon fotball for menn 1983

**[[Eliteserien i fotball|1. divisjon]] 1983** startet 24. april og sluttet 9. oktober.

Det ble spilt 22 runder. De to nederste lagene rykket ned, mens laget som endte på 10.-plass spilte kvalifisering mot de to lagene som kom på andreplass i hver sin avdeling i 2. divisjon. Det ble gitt to poeng for seier og ett poeng for uavgjort.

## Tabell

## Toppscorere
* **14 mål**
**  Olav Nysæter, Kongsvinger
* **13 mål**
**  André Krogsæter, Lillestrøm
* **12 mål**
**  Steinar Aase, Start
* **11 mål**
**  Svein Mathisen, Start
**  Anders Giske, Brann
* **10 mål**
**  Pål Jacobsen, Vålerengen
* **9 mål**
**  Stein Kollshaugen, Moss
**  Geir Henæs, Moss
**  Erik Nystuen, Kongsvinger
* **8 mål**
**  Geir Johansen, Eik
**  Sven Holm, Eik
**  Håvard Moen, Rosenborg
**  Tom Antonsen, Eik
* **7 mål**
**  Bernt Mæland, Bryne
**  Ingvar Dalhaug, Brann
**  Arne Erlandsen, Lillestrøm
**  Sverre Brandhaug, Rosenborg
**  Nils Ove Hellvik, Viking

## [[Kvalifisering til Eliteserien i fotball|Kvalifisering]]
*Strindheim – Brann 0–0
*Pors – Strindheim 1–2
*Brann – Pors 1–1

## Se også
*Kvalifisering til Eliteserien i fotball

## Kilder
*rsssf.no
Myspace

**Myspace** (stilisert som **myspace** og **MySpace**) er et sosialt nettsamfunn, med over 100 millioner registrerte brukere. Nettstedet ble opprettet i 2003 og vokste i løpet av de neste fem årene til å bli et av de mest populære nettsamfunn på internett. Fra 2008 fikk de stor konkurranse av Facebook, noe som førte til at Myspace mistet mye av sin popularitet. Myspace ble opprinnelig opprettet for å gi usignerte band muligheten til å vise seg frem og dele informasjon om fremtidige konserter. Siden ble raskt for flere enn bare musikere, og utviklet seg til å bli en ren communityside for folk som vil diskutere, blogge og vise frem bilder. I 2006 ble nettsamfunnet kjøpt opp av Rupert Murdochs medieselskap News Corporation for 580 millioner dollar.

Opprinnelig var nettstedet kun engelskspråklig, men fikk etter hvert støtte for flere språk, blant annet spansk og norsk.
 
Myspace var lenge verdens største nettsamfunn, inntil de i 2008 ble forbigått av Facebook.

I 2011 ble Myspace solgt til Specific Media Group og Justin Timberlake for 35 millioner dollar.

I 2013 gjennomgikk Myspace en fullstendig redesign og fikk mer fokus på musikkstrømming. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Optisk tilbakekobling

**Optisk tilbakekobling** (engelsk *optical feedback*) kan sammenlignes med optiske tilsvarighet til akustisk tilbakekobling. Denne type optiske tilbakekoblingen oppstår når man anordner et kretsløp mellom, for eksempel, et videokamera og en monitor eller TV-skjerm. Et annet, enklere eksempel er et bilde reflektert mellom to speil.

I eksemplene til høyre har et stearinlys vært plassert mellom et kamera og en monitor. Lyset er fanget opp av kameraet og sendt videre til monitoren. Kameraet fanger opp lyset fra monitoren og kretsløpet har startet. Stearinlyset kan da slukkes, mens lysinformasjonen fortsetter i kretsløpet, tilbakekoblingen. De elektriske signaler som går mellom kamera og monitor beveger seg med den elektriske strømmens hastighet og elektronstråler deretter treffer monitorens fosforpunkter, som skaper det visuelle bildet. Selv om dette eksemplet utgår fra eldre monitor teknikk er prinsippet det samme for moderne skjermer; monitorens bildepunkter fortsetter å lyse brøkdelen av et sekund etter at den er truffet av elektronet og skaper derfor en fordrøyning i tid. Bildet som oppstår fanges igjen av kameraet og sendes igjen tilbake til monitoren. Beroende på kameraets posisjon i forhold til monitoren kommer, ved hvert omløp, lyspunktet å forskyves litt, og hvert foregående bildepunkt «henger» igjen på monitorens skjerm (på grunn av nevnte fordrøyning oppstår en sammenhengende rask sekvens. 

Andre innstillinger på kamera og monitor, som lysstyrke, kontrast, avstand, vinkel og vibrasjoner medvirker til å skape form og bevegelse i bildet. Bildet kan derfor med forsiktig manipulering av disse parametrene fås å anta interessante former.

Dette kan sammenlignes med akustisk tilbakekobling som kan kontrolleres av, for eksempel, en gitarist på en scene foran en høyttaler. Tilbakekoblingen kan i begge tilfellene bli ett, eller del av ett, kunstnerisk uttrykk. Dessuten  kan begge effektene kobles sammen til en felles påvirkning. Med andre ord kan lydforandringer styre bildets utformning, og omvendt.

I teknikken for å fremstille laser inngår en spesiell type optisk tilbakekobling. 

Douglas Hofstadter beskriver hvordan lignende tilbakekobling kan være direkte relatert til sinnet.

## Se også
*Akustisk tilbakekobling
*Tilbakekobling (flervalgsside
*Video
*Televisjon
*Grafikk

## Referanser
Hellighet

**Hellighet** er en egenskap ved personer, gjenstander, steder, handlinger, ord eller forestillinger som er knyttet til en guddom og som er religiøst opphøyde og ikke hverdagslige. 

Adjektivet hellig kan i overført betydning også betegne noe ikke-religiøst som er ukrenkelig, dyrebart og umistelig, noe som ikke må vanæres men behandles med ærefrykt og dyp respekt. Hellig kan dessuten bety rettferdig i uttrykk som «hellig vrede» og «hellig krig».

Både en gud og alt som er i nær kontakt med guden eller tilbedelsen, kan være hellig, for eksempel hellige skrifter, ritualer og helgener. 

## Etymologi
Ordet hellig kommer fra norrønt *heilagr* som stammer fra germansk *haila*, det vil si «lykke» eller «det som bringer lykke». Ordet er beslektet med *hel*, det vil si uskadd eller fullstendig, jamfør engelsk *holy* («hellig») og *whole* («hel»).

## Teorier
I religionsforskninga fra slutten av 1800-tallet og framover har det vært forskjellige teorier omkring det hellige. Det hellige har blitt forklart både som en ubestemmelig makt eller uvanlig utstråling, såkalt mana, som et guddommelig nærvær som fornemmes som et fryktinngytende og fascinerende mysterium, som en religiøs idé til forskjell fra den konkrete, profane dagligdagen, som en religiøs virkelighet i naturen og menneskelivet og som en psykologisk eller samfunnsmessig konstruksjon. Enkelte anser opplevelsen og forståelsen av det hellige som religionens innerste vesen og grunnlaget for all religion.

## Se også
*Den hellige treenighet
*Den hellige ånd
*Helgen
*Den hellige familie
*Det aller helligste
*Hans hellighet
*Hellig krig
*De hellige tre konger
*Helligdom
*Hellige skrifter
*Helliggjørelse
*Tabu
*Mana
*Relikvie
*Idol (avgudsbilde)

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Søk på ordet «hellighed» i ''Ordbog over det danske sprog''
* Søk på ordet «hellighet» i norske ordbøker:
Just Like Heaven

***Just Like Heaven*** er en romantisk eventyrkomedie fra 2005, regissert av Mark Waters, med Reese Witherspoon og Mark Ruffalo i hovedrollene. Den er basert på romanen *[[Et si c'était vrai...]]* av Marc Levy.

## Handling
Elizabeth Masterson, en ung doktor fra San Francisco, blir alvorlig skadd i en bilulykke når hun var på vei til et stevnemøte. Tre måneder senere flytter David Abbott, en landskapsarkitekt fremdeles i sorg etter hans kones plutselige død, inn i leiligheten som tidligere hadde vært Elizabeth sin. Elizabeths ånd begynner å dukke opp for David i leiligheten som spøkelse. Elizabeth nekter å tro at hun faktisk er død. Fordi det bare David som kan se og høre henne, tror alle andre at han opplever en hallusinasjon.

Elizabeth og David oppdager hvem hun er, hva som har skjedd med henne, og hvorfor de er en forbindelse. Hun er ikke død, men ligger i koma på det samme sykehuset hvor hun tidligere var ansatt. David forsøker å overbevise Elizabeths søster, Abby, at han kan se Elisabeth - og at Abby aldri burde koble fra en respirator som holder Elisabeth i live. Abby tror David er mentalt forstyrret. Desperat ønsker David å forhindre Elizabeths død ved å stjele kroppen hennes fra sykehuset.

## Rolleliste
* Reese Witherspoon som dr. Elizabeth Masterson
* Mark Ruffalo som David Abbot
* Donal Logue som Jack
* Dina Waters som Abby Brody
* Ben Shenkman som dr. Brett Rushton
* Jon Heder som Darryl
* Ivana Miličević som Katrina
* Caroline Aaron som Grace
* Rosalind Chao som dr. Fran Lo
* Ron Canada som dr. Walsh

## Referanser


## Eksterne lenker

*
Hamburg rådhus

**Hamburg rådhus** (tysk: **Hamburger Rathaus**) i Hamburg-Mitte er møtested for Hamburgs borgerskap (parlamentet) og delstatsregjeringen i bystaten Hamburg.

## Historie
Det tidligere rådhuset ved Trostbrücke brant under den store bybrannen i 1842. I forbindelse med gjenoppførelsen av den indre by ble det bestemt å legge rådhuset vegg i vegg med børsen, ikke langt fra elven Alster. 

Det gikk likevel 30 år før man ble enig om rådhusplanene. Utkast til nybygget kom etter internasjonale arkitektkonkurranser i 1854 og 1876, men først i 1885 ble de endelige byggeplanene godkjent. Bygget ble ferdigstilt i 1897, etter 13 års byggetid. Bygget er reist på 4000 peler som ble slått 12 meter ned i sandgrunnen. Det totale byggarealet er på 17 000 kvadratmeter og bygget inneholder 647 rom.

## Arkitektur
### Rådhuset utvendig
Hamburg rådhus er bygget i historistisk stil. Rådhusets fasade er 111 meter bred og bygget i granitt og sandstein. Tårnet strekker seg 112 meter i været. Bygget er tekket med kobbertak, som er rikt dekorert med spir og statuer. På fasaden mot rådhusplassen (tysk: *Rathausmarkt*) står det statuer av 20 tysk-romerske keisere i nisjene mellom vinduene, fra Karl den store til Frans II. Over hovedinngangen finnes en mosaikk som forestiller kvinnefiguren *[[Hammonia]]*, en personifisering av byen Hamburg.

### Rådhuset innvendig
Fra rådhusets inngangsparti kommer man inn i en veldig buegang (tysk: *Rathausdiele*).  Søylene i dette rommet er dekorert med medaljongformede relieffer av fortjente borgere, som i kontrast til keiserne utenfor skal representere borgerlige verdier. En rekke yrker, bl.a. handelsfolk, jurister, diktere og naturforskere er representert. Kvinner er avbildet på en egen kvinnesøyle (tysk: *Frauensäule*).

Rådhusets hovedetasje faller i to hoveddeler. I den venstre enden av buegangen fører en trapp til byparlamentet (tysk: *Bürgerschaft*). På motsatt side fører en annen trapp opp til Senatet. I tillegg til møterommene inneholder etasjen er rekke rikt dekorerte representasjonsrom. En egen sal (tysk: *[[Føniks|Phoenixsaal]]*) minner om bybrannen i 1842, som var utgangspunktet for rådhusprosjektet. Veggene i det såkalte vaisenrommet (tysk: *Waisenzimmer*) viser skurdarbeider utført av 80 foreldreløse barn i alderen 8 til 14 år. 

Rådhuset inneholder også fasiliteter for sosialt samvær blant byens representanter, både  mindre rom, en restaurant i kjelleretasjen (tysk: *Ratsweinkeller*) og en storstue på 720 kvadratmeter (tysk *Grosser Festsaal*). Veggene til denne festsalen viser monumentale malerier som skildrer byens historie.

I gårdsrommet mellom rådhuset og børsen finnes Hygiea-brønnen. Brønnen er dekorert med en bronsefigur av gudinnen Hygiea som beseirer en drage. Hygea er en allegori for sunnhet, mens dragen symboliserer koleraepidemien i 1892, som midt i byggeperioden til rådhuset krevde nesten 9000 menneskeliv i byen. 

## Litteratur
* Domizlaff, Svante: Das Hamburger Rathaus, Hamburg 2002

## Eksterne lenker
* 
* Hamburg rådhus på Hamburgs offisielle internettside
Französisches Gymnasium Berlin

**Französisches Gymnasium Berlin** eller **Collège Français** er et tradisjonsrikt gymnasium i Berlin. Det ble etablert i 1699 av kurfyrst Fredrik III av Brandenburg for de protestantiske emigrantene fra Frankrike, hugenottene. Gymnasiet har alltid vært tospråklig.

Französisches Gymnasium Berlin ligger idag i ortsteil Tiergarten i bydelen Mitte. De fleste elevene er tyske eller franske, men det går også elever fra 25 andre franskspråklige nasjoner på denne skolen.

## Berømte alumni

* Jörg-Otto Spiller
* Gesine Schwan
* Kurt Tucholsky
* Ernst von Wildenbruch
* Emil Heinrich du Bois-Reymond
* Reinhard Mey
* Erich Kaufmann
* Alexandra Maria Lara
* Hartmut von Hentig
* Wernher von Braun
* Dominique Horwitz
* Victor Klemperer
* Werner von Siemens

## Tidligere lærere

* Jean Pierre Erman
* Paul Erman
* Ernst Lindenborn
* Götz Schuffelhauer
* Sébastien Dupuy

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Isaac Wolffson

Dr. **Isaac Wolffson** (født 19. januar 1817, død 12. oktober 1895) var en tysk jødisk politiker og advokat. 

Fra 1859 til 1889 var han en av de fremste medlemmene av Hamburgs borgerskap, og var dets president mellom 1861 og 1863. Fra 1871 til 1881 var han også medlem av den tyske Riksdagen, og var en av de ti juristene som fikk i oppdrag å skrive utkastet til lovboken Bürgerliches Gesetzbuch. I Hamburgs borgerskap gikk han inn for avskaffelse av dødsstraff, reform av forfatningen og reform av strafferetten. I 1879 ble han valgt til den første presidenten for det hanseatiske *Rechtsanwaltskammer*.

## Referanser


## Kilder
* Deutsche Biographie - Wolffson, Isaac (tysk) Besøkt 22. januar 2016
Karin von Welck

**Karin von Welck** (født 30. april 1947 i Buir ved Köln) har siden 2004 vært kultursenator i bystaten Hamburg. Welck er partiløs.

## Utdannelse og yrke
Welck tok artium i 1966 og studerte statsvitenskap, etnologi, germanistikk, gammelamerikanske språk og kultur, etnologi og lingvistikk ved universitetene i Hamburg og Köln. I 1973 tok hun doktorgraden med avhandlingen *Untersuchungen zum sogenannten Konservatismus der Pueblo-Indianer in Arizona und Neu Mexiko*. Hun arbeidet deretter som vitenskapelig assistent ved institut for etnologi ved universitetet i Köln, og deltok i arbeidet med å bygge opp flere mindre museer. I 1979 kom hun tilbake til instituttet, før hun overtok ledelsen av Indonesia-avdelingen ved Rautenstrauch-Joest-Museum i Köln. Fra 1982 var hun visedirektør ved samme museum. I 1990 ble hun direktør for Reiss-Museum i Mannheim, og fra 1998 til 2004 var hun generalsekretær for de tyske delstatenes kulturstiftelse. Hun ble utnevnt til honorarprofessor ved universitetet i Mannheim i 1994.

## Offentlige verv
17. mars 2004 ble hun utnevnt til kultursenator i Ole von Beusts senat i Hamburg.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi
Faresymboler

**Faresymbolene** er en internasjonal standard som brukes for å formidle særskilte fysiske/kjemiske farer og effekter på helse og miljø knyttet til kjemikalier. Symbolene er piktogrammer og ideogrammer som anses å være tilnærmet universelt forståelige, lette å oppfatte og lette å huske. I Norge skal kjemiske produkter som inneholder farlige kjemikalier over en viss mengde, ha faremerking på norsk.

### Advarselssetninger
Farlige kjemikalier skal også merkes med spesielle advarselssetninger i tillegg til faresymbolene. Det finnes to typer slike advarselssetninger: såkalte risikosetninger eller faresetninger som beskriver farene ved kjemikaliet, og såkalte sikkerhetssetninger som beskriver hvordan det kjemiske produktet skal håndteres på en forsvarlig måte.

## Parallelle symboler
Fram mot 2015 innføres et nytt globalt system for merking av farlige kjemikalier i EU/EØS. I denne perioden vil to ulike sett med faresymboler brukes parallelt.

### Nye faresymboler fra 2012
I 2010 kom nye faresymboler (piktogrammer) i henhold til EUs forordning om klassifisering, merking og emballering av stoffer og stoffblandinger (CLP). I Norge ble dette regelverket innført i 2012. Den nye forordningen bygger på den internasjonale standarden Globalt Harmonisert System for klassifisering og merking av kjemikalier (GHS).

Disse symbolene skal brukes sammen med varselordene «fare» eller «advarsel» for å gradere faren knyttet til de ulike symbolene.

### Faresymboler som gjelder fram til juni 2015
Faresymbolene er angitt i Forskrift om klassifisering, merking mv. av farlige kjemikalier ("klass/merk-forskriften"). De europeiske faresymbolene for kjemikalier er definert i tillegg II til Direktiv 67/548/EEC (EUs stoffdirektiv).

De er oppdelt i 3 grupper:

## Referanser


## Eksterne lenker
*Miljødirektoratet: Kjemikalier
Keflavík internasjonale lufthavn

**Keflavík internasjonale lufthavn** (islandsk: *Keflavíkurflugvöllur*) (IATA: **KEF**, ICAO: **BIKF**) er den største flyplassen på Island. Den ligger nær den mindre byen Keflavík, omtrent  50&nbsp;km fra Reykjavík. Flyplassen har to rullebaner, en 3&nbsp;065&nbsp;meter&nbsp;×&nbsp;60&nbsp;m og en 3&nbsp;054&nbsp;m&nbsp;×&nbsp;60&nbsp;m. Flyplassen dekker ca. 25&nbsp;kvadratkilometer og omfattes av NATO forsvarsområde.

## Historie
Flyplassen ble bygget av  USAs flyvåpen (som på den tid var underlagt Hæren) under andre verdenskrig og tatt i bruk den 23. mars 1943. Under krigen tjente den utelukkende militære interesser, men straks etter krigen ble den en meget benyttet flyplass for tekniske mellomlandinger i atlanterhavstrafikken. På grunn av dens strategiske betydning blir plassen fortsatt benyttet av det amerikanske flyvåpen, selv etter den kalde krigen.

## Leifur Eiríksson Air Terminal

Keflavík International Airport har en terminal som kalles «Leifur Eiríksson Air Terminal» (***Flugstöð Leifs Eiríkssonar*** eller *Leifsstöð* på islandsk), oppkalt etter Leiv Eiriksson. Den ble tatt i bruk i 1987 og da ble den sivile og den militære del av flyplassen adskilt. Terminalen er senere utvidet med en ny fløy; «south building», som ble tatt i bruk i 2001 for å imøtekomme kravene til  Schengenavtalen. Den opprinnelige bygning er utvidet og ble tatt i bruk i 2007. Terminalen har Tax-free-handel både i avgangs- og ankomstshallene.

Selv om Islands folketall ikke er større enn rundt , er det regulære flyvninger til og fra sju amerikanske og 16 europeiske byer. All innenrikstrafikk blir betjent av Reykjavík lufthavn som også tar hånd om trafikken til Grønland og Færøyene. De viktigste islandske flyselskaper er Icelandair og Iceland Express.

## Islandsk motstand mot amerikansk tilstedeværelse

Gjennom 1960- og 1970-årene var det stor motstand og flere protestdemonstrasjoner på Island mot det amerikanske nærværet, spesielt i Keflavík, og hvert år samlet hundrevis, noen ganger tusenvis av demonstranter seg og gikk den 50&nbsp;km lange veien til Keflavík og ropte «Ísland úr NATO, herinn burt» («Island ut av NATO, vekk med de militære»). En av de mer kjente demonstrantene var den senere presidenten på Island Vigdís Finnbogadóttir, men da hun senere ble president, støttet hun det militære nærværet.

## Statistikk
* Passasjerantall, inklusive transittpassasjerer (2017): **8&nbsp;755&nbsp;352**
* Flyfrakt (2016): **49&nbsp;194** tonn

## Selskaper og destinasjoner

## Se også
* Største flyplasser i Norden

## Eksterne lenker
* 
* Leifur Eiríksson Air Terminal
Lars Sjösten

**Lars Sjösten** (født 7. mai 1941 i Oskarshamn, død 19. oktober 2011) var en svensk jazzmusiker (piano) og komponist.

## Lasse Gullin
Bill Evans er en av Lasse Sjöstens inspirasjonskilder. Han kom tidlig med i miljøet rundt Gyllene Cirkeln og i Lars Gullins diverse orkestre og er etter Gullins død, den fremste pådriver for hans musikk.

## Soloprosjekter
I hans egen kvartett spiller han med Gunnar Bergsten på barytonsax, Patrik Boman på bass og Bo Söderberg på trommer. Tidvis har Peter Söderblom på bass og Nils Danell på trommer medvirket. Han har også ledet egen oktett, bl.a. på *L.S. Octet featuring [[Lee Konitz]]* (1983).

## Norgesvenn
I Norge hadde han et tett samarbeide med Thorgeir Stubø og spilte på Stubøs plater *Flight* (Hot Club Records, 1986), og *Rhythm-a-ning* (Cadence Jazz Records, 1986), samt på flere utgivelser med Bjarne Nerem. Han har i senere tid medvirket i nonetten «A Tribute to Lars Gullin» med bl.a Tore Johansen, John Pål Inderberg, Jukka Perko og Hallgeir Pedersen.

## Som «side man»
Sjösten har vært hyppig benyttet akkompagnatør for velkjente amerikanske musikere som Ben Webster, Dexter Gordon (*The Rainbow People*; *Round Midnight*; *Revelation*; *After Hours*; *Swedish Nights*; *After Midnight*), Art Farmer. 

## Stor pianist
Sjösten spiller i en elegant, «swingende», sofistikert og lyrisk jazzstil. Hans spill har en sterk identitet med et følsomt anslag og en sjelden evnen til å utvikle lange fantasifulle improvisasjoner av et enkelt musikalsk motiv.

## Utmerkelser
* 1969 - Jan Johansson-stipendet
* 1970 - SKAP-stipendiatet 
* 1981 - Gyllene Skivan for soloplaten *Select Notes* 
* 1989 - Gyllene Skivan med sin egen kvartett for *Roots and Relations*.  
* 1997 - Lars Gullin-prisen 
* 2006 - Christer Boustedt-prisen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*