open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Briggøl

**Briggøl**, oftest kalt bare **«Brigg»**, var fra 1972 til 1985 en øltype i salg i Norge. Det hadde en alkoholprosent på 2,5, og var av den grunn også kalt «sjåfør-øl».

Briggølet ble produsert på samme oppskrift og med samme etikett av alle Bryggeriforeningens medlemmer. Det var en erstatning for det lavt ansette landsølet, og var vanlig frem til Ringnes lanserte sitt eget lettøl i 1985.

## I populærkulturen
* Bare Egil Band gav ut sangen «Brigg» på albumet *[[Absolutt Ikke Bare Egil Band]]*.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
James P. Hoffa

**James Phillip Hoffa** (født 19. mai 1941), i Detroit, Michigan,  er den nåværende presidenten i den amerikanske fagforeningen International Brotherhood of Teamsters.  Han er eneste sønn av Jimmy Hoffa, som også var president i Teamsters, og hans hustru Josephine (født Poszywak). Han er bror av dommer Barbara Ann Crancer.

Hoffa har en universtitetsgrad i økonomi fra 1963 ved Michigan State University og juristeksamen (Bachelor of Laws) fra 1966 fra University of Michigan.

Hoffa arbeidet som advokat for Teamsters fra 1968 til 1993. Han er dessuten medlem av den samme fagforeningen fra sin 18-årsdag i (1959). Han forsøkte å bli president i 1996 men tapte for Ron Carey. Han ble president i 1999 etter at Carey ble forbudt å stille på grunn av sin rolle i Teamstergate.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på teamster.org
* James P. Hoffa på NPR
One Tree Hill (sang)

***One Tree Hill*** er en singel av den irske rockegruppen U2.

Dette var den siste singelen fra albumet The Joshua Tree.  Den ble sluppet i 1988 og kun i New Zealand, hvor den gikk til topps på listene.

B-siden og omslagsbildet er identisk med de som ble brukt på singelen *[[In God's Country]]*, som kun ble sluppet i Nord-Amerika.

## Spor
*«One Tree Hill» (5:23)
*«Bullet the Blue Sky» (4:32)
*«Running to Stand Still» (4:20)
Norsk forening mot støy

**Norsk forening mot støy** er en norsk organisasjon som arbeider mot støy og uønsket lyd. Organisasjonen ble opprettet i 1963 etter initiativ fra bl.a. Jan Brøgger og Bjørn Dirdal, og organisasjoner som LO, Norges Industri og Norges Husmorforbund.

Organisasjonen har om lag 1000 medlemmer. Den utgir medlemsbladet *Støydemper'n* og to elektroniske nyhetsbrev, samt støyrelaterte rapporter på oppdrag fra medlemmer og andre. Sekretariatet utgjøres av generalsekretær Ulf Winther og to seniorrådgivere. Styret har fem medlemmer og ledes av Hans Otto Watne. Foreningen har også et sakkyndig råd, med ekspertise innen bl.a. akustikk, støyjuss og støyrelatert medisin.

## Eksterne lenker
* Norsk forening mot støy
* http://www.stoysvakedekk.no/
Meksikansk tangloppe

**Meksikansk tangloppe** er en art av amfipoder som lever i ferskvann og brakkvann.
Den blir 3-8 mm lang; hannene blir størst. Fargene varierer fra hvit til grønn og brun.

Meksikansk tangloppe lever hovedsakelig av kiselalger og andre alger, men tar også råtnende plantemateriale.
Den klarer ikke å fordøye cellulose eller lignin selv om disse biomolekylene utgjør en stor del av maten, men den kan derimot assimilere 60-90 % av den bakterielle biomassen som den inntar.

Den er en viktig næringskilde for mange andefugler.
I Saskatchewan i Canada har man observert at meksikansk tangloppe utgjør 97 % av dietten til andefuglen *[[Melanitta deglandi]]*. Den er også populær kost blant purpurhodeand (*Aythya affinis*).

Meksikansk tangloppe brukes også som fôr til akvariefisk. I noen akvarier kan den etablere en levedyktig stamme og bli et fast næringstilskudd til fiskene. 

Denne arten er mer tolerant overfor varierende miljøer enn de andre artene i slekten *[[Hyalella]]*, men tåler ikke pH på under 6.

## Eksterne lenker
*
Berezniki

**Berezniki** (russisk: Березники́) er en by i Perm kraj i Russland. Den ligger ved elva Kama, rundt 160&nbsp;km nord for Perm. Innbyggertall: 173&nbsp;077 (folketelling 2002), den nest største byen i Perm kraj.

Den ble grunnlagt i 1932 da sovjetisk industri ekspanderte raskt under Josef Stalin. Navnet Berezniki er avledet fra en bjørkeskog som lå der byen ligger i dag.

Etter oppløsningen av Sovjetunionen i 1991 falt byens befolkning fra 220&nbsp;000 til rundt 190&nbsp;000 på grunn av økende arbeidsløshet, som så mange andre steder i det tidligere Socvjetunionen. Men byens viktigste industrier klarte likevel å holde seg på sporet. I byen ligger kjemisk industri som titan- og natriumfabrikker, og flere store kaliumkarbonat-gruver er i drift rundt Berezniki.

Selv om industrivirksomhetene forurenser ganske kraftig, så er naturmiljøet rundt byen vakkert og unikt på mange måter. Det er vanlig at ville dyr krysser gater i utkanten av byen. Skoger og innsjøer er ennå rene og fredelige. Mange naturelskere fra hele Russland kommer hit for vandreturer og ekspedisjoner.

Russlands første president Boris Jeltsin bodde og gikk på skole i Berezniki.

Berezniki kraftverk leverer lokal elektrisitet og fjernvarme i regionen.

Berezniki lufthavn ligger 20&nbsp;km nord for byen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Nettsted for JSC Uralkali (engelsk)
One Tree Hill (andre betydninger)

Navnet **One Tree Hill** kan vise til:
* One Tree Hill (New Zealand) – en vulkansk høyde også kjent som **Maungakiekie**
* One Tree Hill (sang) – en U2-single fra 1987
* One Tree Hill – en amerikansk fjernsynsserie
Stormyra naturreservat

**Stormyra naturreservat** har flere betydninger:

* Stormyra naturreservat (Grane) i Nordland.
* Stormyra naturreservat (Tydal) i Trøndelag.
* Stormyra naturreservat (Tynset) i Hedmark
* Stormyra naturreservat (Vestre Toten) i Oppland
Kamysjin

**Kamysjin** (russisk: Камы́шин) er en by i Volgograd oblast i Russland. Den ligger på vestre bredd av Volgograd-reservoaret i Volga, ved munningen av elva Kamysjinka, rundt 170&nbsp;km nord for Volgograd.

Kamysjin ble grunnlagt i 1667 på venstre bredd av elva Kamysjinka. I 1710 ble alle innbyggerne flyttet til festningen på motsatt bredd av elva. Denne bosetningen ble kalt Dmitrijevskij. I 1780 endret de navnet til Kamysjin. På 1800-tallet ble Kamysjin en handelsby med sagbruk og vindmøller. Den var tidligere kjent for sin handel med vannmeloner. 

## Demografi
Befolkningsutvikling:
:

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Raudåte

**Raudåte** er en art av hoppekreps, en del av klassen Maxillopoda. Den er et dyreplankton som beiter på planteplankton og utgjør svært viktig føde for fiskeyngel. I enkelte områder utgjør raudåte 90 % av biomassen. Arten er kjernen i økosystemet i Norskehavet, som også er artens kjerneområde. I Norskehavet er biomassen av raudåte beregnet til 200 millioner tonn.

Raudåte blir ca. 2–5&nbsp;mm lang. Den får i seg karotener i føden, noe som farger den rød, derav navnet. Raudåten spiser blant annet kiselalger, dinoflagellater, flimmerdyr, og andre mikroplankton.

Den er typisk for tempererte og sub-arktiske strøk og finnes i Atlanterhavet og oppover Barentshavet, hvor den framtrer sammen med ishavsåte og feitåte. Disse artene lever av alger og plankton som innleder en eksplosiv vekst i nordområdene når isen smelter fra april, og lagrer da store mengder fett, inklusive Omega-3, i en fettsekk som etter hvert dominerer dyrets kroppsomfang. Artene er alle viktige for polartorsk og andre høyere dyr i havet. Havforskningsinstituttet fant i 2012 klare tegn på nedgang i mengden dyreplankton i Norskehavet, og satte dette i samband med redusert mengde fett i sild, men mente ikke at nedgang i planktonmasse bidro til redusert fiskebestand. Det ble også observert en lavere mengde raudåte enn vanlig i Barentshavet, selv om mengden gikk opp omkring 2010 - antakelig på grunn av en reduksjon i maneter.

Raudåte har sin sørlige utbredelsesgrense i Nordsjøen, hvor samtidig den senere gytende *[[Calanus helgolandicus]]* har sin nordligste utbredelse. Dermed konkurrerer de to artene her, og deres relative utbredelse er en viktig indikator på klimaendringer. De siste tiårene har *C. helgolandicus* fortrengt raudåta og bredt seg helt opp i Norskehavet. 

Biologen Dag O. Hessen har omtalt raudåte som «Norges kanskje viktigste dyr».

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Havforskningsinstituttet Raudåte
*  
* forskning.no Følsomt liv under isen 20. juli 2010
*  - regjeringen.no - 2.4.3 Raudåte i Norges økonomiske sone, NOU 2005: 10 Lov om forvaltning av viltlevende marine ressurser
*  Stor omsorg for lite dyr - forskning.no, 31. juli 2005
*  På vei til noe stort - aftenposten.no
*  Zooplankton and Climate Change – the ''Calanus'' Story - *Fisheries Reearch Services*, hefte, Skottland.
Kommunistenes forbund

**Kommunistenes forbund** var en radikal internasjonal organisasjon som ble grunnlagt i 1836 som *De rettferdiges forbund* og som ble oppløst i 1852. Organisasjonen er mest kjent for å være den første marxistiske organisasjonen og for å ha vedtatt *[[Det kommunistiske manifest]]* som sitt program.

De rettferdiges forbund var opprinnelig en sammenslutning av kristensosialister og utopiske sosialister, og hadde et program som kritiserte privateiendommen og det borgerlige samfunnet. I 1839 støttet de blanquistenes opprør i Paris og ble tvunget til å flytte organisasjonen til London. I 1847 deltok Karl Marx og hans *Kommunistiske Korrespondansekomité* på organisasjonens kongress i London, der de overtalte organisasjonen til skifte navn til Kommunistenes forbund. Slagordet ble samtidig endret fra «Alle mennesker er brødre» til «Arbeidere i alle land, forén dere». Senere samme år fikk Marx sammen med Friedrich Engels i oppdrag å skrive partiets program, som skulle bli Det kommunistiske manifest.

Forbundet spilte ingen rolle av betydning under revolusjonene i 1848, og den fikk en alvorlig knekk i 1850 da et innbrudd hos Marx førte til at store deler av organisasjonen ble rullet opp. Etter dette falt organisasjonen sammen, før den formelt ble oppløst i 1852.

## Referanser
Volzjskij

**Volzjskij** (russisk: Во́лжский) er en by i Volgograd oblast i Russland. Den ligger på østbredden av elva Volga og dennes forgrening Akhtuba, rundt 20&nbsp;kilometer nordøst for Volgograd. 

Det fantes ingen befolkning på stedet til dagens by før på 1700-tallet. De første nybyggerne var flyktninger som kalte seg *bezrodnje* (russisk: безродные &ndash; «uten slekt»), og landsbyen de dannet fikk navnet Bezrodnoje. I 1720 beordret Peter den store byggingen av en statlig silkefabrikk på stedet, etter at han hadde lagt merke til de rike morbærskogene i området.

Bosetningen Volzjskij ble registrert i 1952, og den hadde da en befolkning på rundt 10&nbsp;000. I 1954 fikk bosetningen bystatus. Den største økningen i befolkning kom med byggingen av Volga vannkraftverk.

Byen ble bygget av sivile fanger som ble belønnet med hus eller leiligheter ved endt soning. Volzjskij ble planlagt med leilighetsblokker som ble vinklet for å dempe de hete sommervindene fra steppene. 

Byens industri består, foruten vannkraftverket *Volga GES*, av metallindustri og kjemisk industri.

## Demografi
Befolkningsutvikling:
:

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kabelhorst

**Kabelhorst** er en kommune i kretsen Øst-Holstein i Schleswig-Holstein i Tyskland. Kabelhorst ligger i Lensahns amt.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kellenhusen

**Kellenhusen** er en kommune (med status som *Ostseeheilbad*) i kretsen Øst-Holstein i Schleswig-Holstein, Tyskland. Kellenhusen var mellom 1970 og 2006 en del av Grubes amt.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lensahn

**Lensahn** er en kommune i kretsen Øst-Holstein i Schleswig-Holstein, Tyskland. Lensahn er hovedstad i amtet Lensahns amt. 

## Referanser


## Litteratur
*Uwe Stock: *Lensahn-Geschichte eines Dorfes* (2003), Lensahns historie

## Eksterne lenker
*
33. serierunde i Premier League 2007/08

**33. serierunde i Premier League 2007/08** var en serierunde i engelsk herrefotballs Premier League sesong 2007/2008. Serierunden begynte 5. april med en kamp mellom Arsenal og Liverpool. Senere samme dag ble det spilt seks kamper. Den 6. april ble det spilt to kamper. Runden ble avslutta 8. april med West Ham mot Portsmouth.

## Kampfakta

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## Eksterne lenker
* Premier League 2007/08: Terminliste og resultater på altomfotball.no
Johan Ivvar Gaup

**Johan Ivvar Nilsen Gaup** (født 15. mai 1989) er en samisk snøscooterkjører fra Masi, Kautokeino. Han kjører for klubben Kautokeino MK. 

Gaup vant sin første NM-tittel under NM i Hattfjelldal i mars 2008 i klassen *Pro Stock 500*. Han var den første norgesmesteren som kjørte Arctic Cat. Gaup vant også sprint-NM i mars 2008. Han har fra før vunnet to NM-titler i juniorklassen.

## Referanser
Dubravasjøen

**Dubravasjøen** (17,1 km²) er den nest største innsjøen i Kroatia etter Vranasjøen (30,7 km²).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Josjkar-Ola

**Josjkar-Ola** (marisk og russisk: Йошка́р-Ола́) er største by og hovedstad i Republikken Mari El i Russland. Den ligger ved elva Malaja Koksjaga, rundt 650&nbsp;km øst for Moskva. Innbyggertall: 281&nbsp;165 (folketelling 2002). 

Josjkar-Ola betyr *rød by* på marisk. Det nåværende navnet er byens tredje. Byen het Tsarjovokoksjajsk (russisk: Царёвококшайск) før 1919 og Krasnokoksjajsk (russisk: Краснококшайск) fra 1919 til 1927. Disse navnene var avledet av elva som renner gjennom byen.

I sovjettiden, spesielt etter andre verdenskrig, var byen et regionalt industri- og transportsenter og vokste til sin nåværende størrelse. Sovjetunionens sammenbrudd fjernet kunstig støtte for ineffektive statlige virksomheter, og førte til at mesteparten av industriproduksjonen i området ble nedlagt. Den brå nedgangen i levestandard førte til at den best kvalifiserte arbeidskraften flyttet til andre byer i Russland. 

Det ligger en strategisk rakettbase nær byen.

## Transport
Josjkar-Ola er knyttet til andre byer og regioner i Russland via jernbane og bussruter. Josjkar-Ola lufthavn ligger 9&nbsp;km nord for byen. 

For transport innen byen finnes et nettverk av kollektivtrafikk, bestående av busser, trolleybusser og rutetaxier (''marsjrutki'' (russisk: маршрутки). 

## Utdanning
I Josjkar-Ola ligger flere høyere utdanningsinstitusjoner, blant annet *Mari statlige universitet, *Mari statlige tekniske universitet* og *Mari statlige pedagogiske institutt''.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Detaljert kart over Josjkar-Ola
SuperSpeed-klassen

**SuperSpeed-klassen** er Color Lines to hurtiggående bilferger, satt i rute i 2008. Den ene går på strekningen Kristiansand–Hirtshals og den andre på strekningen Larvik–Hirtshals. Skipene har 54 lugarer for yrkessjåfører, og fire hjelpemaskiner med ytelse 3&nbsp;000 kW. Normal marsjfart er 27 knop.
## Fasiliteter
Underholdning:
* Kids Corner 
* Casino, spill- og underholdningsautomater

Restauranter:
* Catch Me If You Can 
* Fly Me To The Moon 
* The Bluefins' Lounges & Bars

Shopping:
* Taxfree Market 
* Color Shop 
* Deli Shop 
* Perfume & Cosmetics 
* Fashion Shop
## Superspeed - skipene
* MS «Superspeed 1»
* MS «Superspeed 2»
Sabina Jacobsson

**Sabina Jacobsson** (født 30. november 1967 på Gotland) er en norsk-svensk kunstner som bor og arbeider i Oslo. Jacobsson arbeider med film, foto og installasjoner. Hun gikk på Kunstakademiet i Trondheim i perioden 1996 til 2000, og har siden det hatt flere utstillinger i både inn- og utland. I tillegg til sin egen kunstnerkarriere, arbeider hun med video-scenografi på forskjellige danse- og teateroppsetninger. 

Jacobsson har også vært lærer ved flere kunstskoler i Norge, og er i dag ansatt som hovedlærer på filmlinjen på Oslo Fotokunstskole. 

Jacobsson mottok Statens garantiinntekt for kunstnere i 2012.

Under Trøndelagsutstillingen 2016 ble hun utnevnt til NTNU-kunstner, med «virketid» 2016–2017.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
* Sabinas nettsted
* The G.U.N. Ladies' nettsted
Hotell Bondeheimen

**Hotell Bondeheimen** er et hotell i Oslo som eies og drives av Bondeungdomslaget i Oslo gjennom Bøndenes Hus AS. Det ligger i Rosenkrantz' gate 8 sammen med Heimen Husflid som også er eid av Bøndenes Hus AS. 

I første etasje ligger hotellets restaurant, Kaffistova. Tidligere hadde Bondeungdomslaget flere kaffistover, blant annet Torgstova i Karl Johans gate ved Stortorget og Parkstova i Kristan Augusts gate. Driften av hotellet og Kaffistova har siden Bøndenes Hus sto ferdig i 1913 vært viktig for økonomien til Bondeungdomslaget i Oslo. Nå har hotellet 145 rom. 

Bygningen er tegnet av arkitektene Carl og Jørgen Berner, som fikk Sundts premie for sitt arbeide i 1914.

Også i andre byer har det vært hoteller med navn «Bondeheimen», i regi av lokal- eller fylkeslag i Noregs Ungdomslag og/eller Noregs Mållag - blant annet Tromsø, Finnsnes, Steinkjer, Levanger, Trondheim, Kristiansund, Molde, Ålesund, Bergen, Haugesund, Stavanger, Flekkefjord, Lyngdal,Kristiansand, Mandal, Grimstad, Arendal, Skien, Hamar, Lillehamar og Notodden. 

## Bøndernes Hus
Bygningen i Rosencrantz' gate 8 ble bygget for å huse foreninger og organisasjoner som ivaretok og fremmet bondestandens interesser. I 1914 holdt Selskabet for Norges Vel til i Bøndernes Hus, i tillegg til «en række landmands-sammenslutninger», Bondeungdomslaget og det nyetablerte Det norske Teatret. Det ble også leid ut lokaler til blant annet en frisør og flere leger. I 1914 ble det også åpnet en 130 kvadratmeter stor biljardsalong i underetasjen av Bøndernes Hus.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Hotell Bondeheimen, offisielt nettsted
* 
* http://www.lagsbruk.no
Arne Lindaas

**Arne Lindaas** (født 8. april 1924 i Holmestrand, død 10. oktober 2011 i Rømskog) var en norsk bildekunstner og kunsthåndverker. Han har blitt beskrevet som «en uvanlig aktiv og mangfoldig kunstner som har vært virksom innen flere kunstgrener. Virksomheten omfattet grafikk, maleri, skulptur i tre og jern og glassdesign.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Arne Lindaas var sønn av apotekeren og maleren , og var utdannet ved Statens håndverks- og kunstindustriskole 1943–49, ved Den kgl. Porcelainsfabrik i København og ved Svenska Slöjdföreningens Färgskola 1955. 

### Konstner
Han debuterte på Høstutstillingen i 1946, og hadde sin første separatutstilling i Kunstnerforbundet (1949). Inntil 1993 hadde han i alt hatt 25 seperatutstillinger og deltatt på 112 kollektivutstillinger. Han var medlem av redaksjonen i Bonytt 1957–60 og styremedlem i Foreningen Norske Grafikere 1951–72. Han vikarierte som tegnelærer ved SHKS 1957–58 og var tegnelærer på Østfold kvinnelige husflidsskole 1965–69. 

Som formgiver og designer var han fra 1949 til 1951 tilknyttet Magnor Glassverk, og hadde også oppdrag for dem etter 1960. Han var tilknyttet Porsgrunds Porselænsfabrik i 1954 og var leder av  brukskunstsenteret PLUS i Fredrikstad 1958–61. For Magnor har han formgitt anretningsfat, karafler, glass og tallerkener. Han har også tegnet prisvinnende ryemønster for firmaet Sellgren & Co i 1958.

Som grafiker og maler sto Lindaas for utsmykkingen av blant annet Regjeringsbygget (1990) og «Edens hage» i Hammersborgtunnelen ved Arne Garborgs plass (1973), som var førstepris i en kommunal utsmykningskonkurranse og har blitt beskrevet som hans viktigste arbeid som bildende kunstner. 

Lindaas har blant annet blitt kjøpt inn av Nasjonalgalleriet i Oslo, kunstindustrimuseene i Oslo og Trondheim, Nasjonalmuséet i Stockholm, Riksgalleriet og Oregon State University. Han mottok diplom fra Triennalen i Milano 1954 og 1957, fikk Merket for god design tre ganger fra 1965–70 og Jacobprisen i 1966. Han bodde fra 1964 i Rømskog, hvor han drev galleri Sandemskolen sammen med kona Guri Lindaas.

## Referanser
VM i rullestolcurling 2004

**VM i rullestolcurling 2004** var det andre verdensmesterskapet i rullestolcurling som ble arranger. Konkurransen ble avholdt 19. – 24. januar 2004 i Sursee i Sveits. 

## Resultater
### Samlet rangering
Langesund tankanlegg

**Natoanlegget** i Bamble kommune ved Stathelleveien mellom Stathelle og Langesund, ble bygget av forsvaret tidlig på 1950-tallet for lagring og tanking av drivstoff til fartøyer. De siste årene før nedleggelsen ved utgangen av 2007 ble anlegget brukt som beredskapslager med liten aktivitet.

Anlegget besto av seks oljetanker med kapasitet på mellom 3000 og 5000 kubikkmeter hver. De hadde en diameter på mellom 14 og 16 meter og en høyde på mellom 20 og 26 meter. Tankene var bygget i stål og var plassert i utsprengte fjellrom i en omtrent 90 meter høy ås. Ankomsttunnelen til tankene var omtrent 200 meter lang.

Anlegget ble fram til 1978 drevet av Gulf Oil. Deretter tok Norske Shell over og drev anlegget fram til nedleggelsen. Shell har også drevet et eget anlegg med fire utvendige drivstofftanker.

I løpet av 2008 ble det meste av det utvendige anlegget revet. Dette samme gjaldt røranlegget i fjellanlegget fram til tankene. Tunnelåpningene er blitt støpt igjen.

Det utvendige området, som hadde tilnavnet «Natostranda», er på omtrent 10 mål og planlegges omgjort til småbåthavn, tomter for boliger og næringslokaler og parkeringsplass. Grunnen er miljøsanert.

## Referanser
Braga patagonica

***Braga patagonica*** er en art av tanglus som lever i Amazonas, Negro og andre nærliggende elver.
Den er en parasitt som snylter på fisk, hovedsakelig pirayaer, men den angriper også andre fisk som blir store nok. 
Den tar seg inn under gjellelokket hvor den uforstyrret kan suge blod fra verten.

## Eksterne lenker
* 
*  zipcodezoo.com - ''Braga patagonica'', artstre
University of Cincinnati

** University of Cincinnati ** (forkortet **UC**) er et delstatseid forskningsuniversitet i Cincinnati i delstaten Ohio, USA. Det ble opprettet i 1819 og fikk Midtvestens første farmasistudier i 1850. Jusstudiene er de fjerde eldste i USA som fremdeles er i drift, og William Howard Taft var bestyrer her før han senere i livet ble både president og høyesterettsjustitiarius i USA.

I 1946 ble Diphenhydramine (Benadryl) første gang utviklet ved University of Cincinnati, av kjemikeren George Rieveschl. I 1950-årene utviklet Albert Sabin den levende polio-vaksinen ved *College of Medicine*.

## Akademisk liv
Skolene og avdelingene er:
* College of Allied Health Sciences (CAHS) 
* College of Applied Science (CAS),
* McMicken College of Arts and Sciences (A&S)
* College of Business (COB)
* College-Conservatory of Music (CCM)
* College of Design, Architecture, Art, and Planning (DAAP),
* College of Education, Criminal Justice, and Human Services (CECH)
* College of Engineering (ENGR), 
* College of Law
* College of Medicine
* College of Nursing
* James L. Winkle College of Pharmacy (1850) 
* Raymond Walters College (RWC)
* School of Social Work

Ved universitetet var det 36&nbsp;415 studenter og 2&nbsp;000 vitenskapelig ansatte i 2006, og samme året var skolepengene US$ 9&nbsp;399 med tilsvarende høye husleier i dormatories for studenter folkeregistrert i delstaten Ohio. Studiene gis opp til doktorgradsnivå. Skolens rangeringer er relativt høye, ikke minst innen politi- og business-studiene.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Raymond Walters College
Acácio da Silva

**Acácio da Silva Mora** (født 2. januar 1961 i Montalegre, Portugal) er en tidligere portugiskisk profesjonell landeveissyklist. 

I løpet av hans karriere, fra 1982 til 1994, vant han flere etapper i Tour de France og Giro d'Italia, og hadde også den gule trøya i fire dager under Tour de France i 1989. I 1991 vant han spurtkonkurransen sammenlagt i Vuelta a España, uten å tatt en eneste etappeseier. Han ble portugisisk mester i landeveisritt i 1986.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Telemark Arbeiderparti

**Telemark Arbeiderparti** er Arbeiderpartiets fylkesorganisasjon i Telemark fylke og er et av landets største fylkespartier for Arbeiderpartiet i forhold til folketall. Ved utgangen av 2009 hadde fylkespartiet 2756 medlemmer fordelt på 18 kommunepartier.

I nåværende stortingsperiode (2005 – 2009) har Telemark Arbeiderparti tre representanter på Stortinget. Disse er Christian Tynning Bjørnø(Kirke-, utdannings- og forskningskomiteen), Lene Vågslid (Justiskomiteen) og Terje Lien Aasland (Energi- og miljøkomiteen).

Til landsstyret i Arbeiderpartiet sitter nestleder Bjørg Tveito Lundefaret og nestleder Jone Blikra.

## Eksterne lenker
* 
*
Piz Lunghin

**Piz Lunghin** er et fjell i den sveitsiske kantonen Graubünden. Her møtes tre av Europas viktigste vannskiller, nemlig mellom Nordsjøen, Middelhavet og Svartehavet. Piz Lunghin er 2780&nbsp;meter høy og ligger rett nord for Malojapasset i Albula-Alpene.

Nedbøren som faller på Piz Lunghins nordside, renner via Julia, Albula og Rhinen mot Nordsjøen. Nedbøren som faller på fjellets vest- og sørside, havner via Mera, Comosjøen, Adda og Po i Middelhavet. Piz Lunghins østside drenerer via Inn og Donau til Svartehavet.

Toppen nås enkelt på en 2&nbsp;km lang markert sti fra Malojapasset, alternativt fra Bivio via Settimopasset (ca. 6&nbsp;km).

## Se også
* Det europeiske vannskillet

## Eksterne lenker
*
Witenwasserenstock

**Witenwasserenstock** er et fjell i Gotthardmassivet i Sveits. Her møtes tre viktige vannskiller (mellom Nordsjøen, Middelhavet og Adriaterhavet) og tre kantoner (Uri, Wallis og Ticino). Witenwasserenstock er 3082&nbsp;meter høy og ligger mellom Furka-, Nufenen- og St. Gotthard-passet.

Nedbøren som faller på Witenwasserenstocks nordside, renner via Reuss og Rhinen mot Nordsjøen. Nedbøren som faller på fjellets vestside, havner via Rhône i Middelhavet. Witenwasserenstocks østside drenerer via Ticino, Maggioresjøen og Po til Adriaterhavet.

## Referanser


## Se også
Det europeiske vannskillet

## Eksterne lenker
*
VM i rullestolcurling 2005

**VM i rullestolcurling 2005** var det tredje verdensmesterskapet i rullestolcurling som ble arranger. Konkurransen ble avholdt 17. – 22. januar 2004 i Glasgow i Skottland. Dette var det første VM i rullestolcurling som ikke ble arrangert i Sveits. 

## Resultater
### Samlet rangering
University of Connecticut

** University of Connecticut** (forkortet **UConn**) er et delstatseid universitet i Storrs i delstaten Connecticut, USA. Det er også fem mindre, regionale campuser i delstaten. Universitetet ble opprettet som land-grant-universitet i 1881 under navnet *Storrs Agricultural School*. Det er idag et kvalitetsmessig høyt rangert Public Ivy-universitet.

Skolene og campusene er:
***University of Connecticut**, Storrs
**College of Liberal Arts and Sciences
**School of Business
**School of Fine Arts
**Neag School of Education
**School of Family Studies
**School of Allied Health
**School of Nursing
**School of Pharmacy
**College of Agriculture and Natural Resources
**Ratcliffe Hicks School of Agriculture
**School of Engineering
**College of Continuing Studies
**Graduate School
***University of Connecticut School of Law**, Hartford
** University of Connecticut School of Business
**School of Social Work
***University of Connecticut Health Center**, Farmington
**School of Medicine
**School of Dental Medicine

Ved universitetet var det 23&nbsp;557 studenter og 1&nbsp;308 vitenskapelig ansatte i 2006, og samme året var skolepengene US$ 8&nbsp;842 for studenter folkeregistrert i delstaten Connecticut.

Studiene gis opp til doktorgradsnivå. Det var 621 høyere grads studenter ved Law School i 2007.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* UConn School of Business website
Ortler

**Ortler** (tysk; italiensk *Ortles*) er hovedtoppen i Ortler-Alpene. Med 3905&nbsp;moh. er den det høyeste fjellet i provinsen Syd-Tirol, i regionen Trentino-Syd-Tirol og i landskapet Tirol.

Ortler troner majestetisk over Vinschgau i kommunen Stilfs, 7&nbsp;km øst for Stilfspasset. Ifølge legenden er Ortler en forsteinet rise. Den første bestigningen skjedde i 1804 av Josef Pichler.

Under første verdenskrig passerte sydfronten over Ortler. Med to bombekastere på fjelltoppen var dette Europas høyest beliggende krigsskueplass.

## Fotnoter


## Eksterne lenker
* Hytteoversikt Ortler-Gruppe, Oesterreichischer Alpenverein
* Ortler 3.905m "Normalweg" (Nordgrat) über die Payerhütte, Berge im Vinschgau
Pekefinger

**Pekefingeren** (latin *digitus II*, «andre finger», eller *index*, «peker») er den andre fingeren (fra kroppen) på en menneskehånd, det vil si mellom tommelen og langfingeren. Fingeren kan brukes til for eksempel å peke, dytte, pirke eller danne en krok. Sammen med tommelen kan den lage et klypegrep. 

Før skolegang ble vanlig, het pekefingeren *then fingær thær ær næst* (dvs. den finger som er ved siden av [tommelfingeren]). Nå fikk denne fingeren en ny funksjon når man skulle lære å stave, og dermed navnet «pekefinger».

Pekefingeren er vanligvis den mest motorisk fingerferdige og følsomme av fingrene, men ikke den lengste. Undersøkelser skal ha vist at en kortere pekefinger enn ringfinger tyder på at en er en bedre sportsutøver. Det er 2,5 ganger mer sannsynlig  at menns pekefinger er kortere enn ringfingeren, noe som stemmer med en høynet risiko for slitasjegikt blant kvinner, spesielt under slike forhold. 

## Håndbevegelser og fingertegn

Pekefingeren brukes for peke på noe en ser eller for å rette oppmerksomheten mot noe, for eksempel mot personen selv som tegn på «jeg». I land der peking med utsrakt finger blir ansett som upassende, for eksempel i Ukraina, blir gesten erstattet av andre håndbevegelser.

En enslig, utsrakt pekefinger kan bety tallet 1, eller hvis den blir holdt oppe eller beveget fra side til side, så kan det være en formanende eller advarende håndbevegelse. Lukket hånd med utstrakt pekefinger loddrett foran en lukket munn kan bety «hysj!».

Hvis hånden er holdt med håndflaten ut, representerer det bokstaven *[[d]]* i amerikansk tegnspråk. Innenfor sport kan det også bety seier, siden noen mesterskap-vinnende lag hever pekefingeren når de poserer ved et mesterskapslagbilde.

Under Bosnia-krigen viste de serbia-bosniske troppene tre fingre for å symbolisere seier, mens de bosnia-kroatiske reiste et tofingret V-tegn, og muslimene (bosnjaker) hevet én (på grunn av islams strenge monoteisme).

Fil:Creation of Adam (Michelangelo) Detail.jpg|Detalj fra Michelangelos «Gud skaper Adam» i Det sixtinske kapell 1508-1512
Fil:Mathis Gothart Grünewald 024.jpg|«Johannes Døperen», utsnitt fra Matthias Grünewalds altertavle i Isenheim-klosteret 1512-1516
Fil:Leonardo da Vinci - Saint John the Baptist C2RMF retouched.jpg|«Johannes Døperen» av Leonardo da Vinci ca. 1513-1516
Fil:Plato-raphael.jpg|Platon, detalj fra «Skolen i Athen» av Rafael ca. 1510


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lundvikler

**Lundvikler** (*Olindia schumacherana*) er en sommerfugl i gruppen av viklere (Tortricidae). Den er den eneste norske representanten for underfamilien Chlidanotinae. 

Utbredelsen i Norge er sør på Østlandet, langs kysten vestover til Kristiansand. Det finnes noen funn i Rogaland og i Ullensvang innerst i Sognefjorden.

## Utseende
Lundvikler er en lett gjenkjennelig art, selv om utseendet kan variere endel. Vingene er spraglet i svarte og mørke brune farger. Langs bakkanten er det et litt mer rødbrunt smalt bånd. Midt på hver vinge er et bredt hvitt tverrbånd. 

Vingespennet er mellom 11-16&nbsp;millimeter.

## Levevis
Larvene lever i sammenrullede blad av planter i soleiefamilien. Særlig på vårkål (*[[Ranunculus ficaria]]*). Larven lever under (inne i) et sammenfoldet blad.

Flygetiden er i juni og juli. Hannene flyr om dagen i solskinn, mens hunnene flyr om natten.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe **[[Heteroneura]]** 
*** gruppe **[[Apoditrysia]]**
**** gruppe / overfamilie **[[Tortricoidea|viklere]]** (Tortricoidea) 
***** familie **[[viklere]]** (Tortricidae) 
****** delgruppe Chlidanotinae – bare én art i Norge.
******* slekt *[[Olindia]]*
******** **Lundvikler** (*Olindia schumacherana* (Fabricius, 1787) )

## Kilder
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider.
* UK Moths, *Olindia schumacherana* : https://web.archive.org/web/20111016181231/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=1013

## Eksterne lenker
* 
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Roger Ryberg

**Roger Ryberg** (født 16. april 1952 i Kirkenes) er en norsk pedagog og lokalpolitiker (Ap). Han har vært innvalgt på fylkestinget i Buskerud hvor han blant annet har sittet som fylkesordfører. Han har også vært ordfører i Hurum kommune.

Ryberg er opprinnelig fra Kirkenes i Finnmark, men kom til Vatne på Sunnmøre som liten. Han tok artium ved Molde gymnas. Han studerte deretter i Lillehammer, Trondheim og ved Elverum lærerhøgskole hvor han ble utdannet pedagog. 

I 1981 flyttet han til Hurum for å arbeide som vikar ved Hurum ungdomsskole, først som lærer siden som rådgiver. Han ble innvalgt i Hurum kommunestyret i 1983. I perioden 2003-2007 ble han valgt til ordfører i Hurum. I perioden 2007-2011 var han fylkesordfører i Buskerud fylkeskommune for Arbeiderpartiet. Han ble valgt som fylkesordfører for en ny periode fra 2015. 

Ryberg var også leder av Østlandssamarbeidet (2015-2019) som er et frivillig nettverkssamarbeid mellom fylkeskommunene Akershus, Buskerud, Hedmark, Oppland, Oslo, Telemark, Vestfold og Østfold.

I 2019 ble Ryberg valgt til første fylkesordfører i det nye fylket Viken. Han var også den siste og hans etterfølger i både Viken og hans gamle fylke, Buskerud ble Tore Opdal Hansen (H)

Rydberg er bosatt i Hurum og er gift. Han har to barn.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Hedvig Ibsen

**Hedvig Cathrine Ibsen**, gift **Hedvig Stousland** (født 15. november 1831 i Skien, død 15. juni 1920 i Skien), var dikteren Henrik Ibsens søster, og datter av Knud Ibsen og Marichen Altenburg.

Hedvig var oppkalt etter mormoren Hedevig Paus. Hun stod broren svært nær og er en viktig kilde til hans barndom. Pikenavnet Hedvig, enten Ibsen hadde mormoren eller søsteren i tankene, eller begge, forekommer i sentrale verker som *[[Vildanden]]*.

Hedvig ble gift med skipskaptein Jacob Stousland, og fikk fem barn, bl.a. politikeren, kjøpmannen og konsulen Carl Stousland (1860–1941), som bl.a. var stortingsrepresentant for Venstre fra Skien.

Henrik Ibsen hadde svært begrenset kontakt med sin familie etter at han forlot Skien i 1850. Hedvig sendte gjennom årene Ibsen flere brev, og broren svarte sporadisk, vanligvis bare kort. Etter at Henrik flyttet til Christiania i 1891 dro Hedvig til byen og møtte ham på Grand Hotel; det var det eneste kjente møtet mellom dem etter 1850.

## Referanser
Aachtopf

**Aachtopf** (uttales «a:X-tåpf») er Tysklands største karstkilde. Den fører vann fra Donaus øvre løp til Rhinens tilsigsfelt. Dermed krysser vannet i denne kilden det europeiske hovedvannskillet.

## Beskrivelse
Aachtopf ligger på 475&nbsp;moh. om lag 15&nbsp;km nordvest for Bodensee. Aachtopf danner et lite tjern, der vannet stiger opp fra en 18&nbsp;meter dyp karsthule. I&nbsp;gjennomsnitt strømmer 8,6&nbsp;m³ vann per sekund opp fra kilden (med sesonale variasjoner mellom 1,3 og 24&nbsp;m³/s). Når vannet kommer opp i Aachtopf, har det strømmet underjordisk fra området rundt byen Tuttlingen, som ligger 12&nbsp;km lenger nord. På begge sider av byen passerer Donau et kalksteinsområde og mister derfor vann i et system av karsthuler i undergrunnen. Vanntapet er så stort at Donaus leie i dette avsnittet av elveløpet er fullstendig tørrlagt i mer enn halvparten av året.

Fra Aachtopf renner vannet gjennom en elv som heter *[[Radolfzeller Aach]]* eller *Hegauer Aach*. Denne munner etter 32&nbsp;km ut i Bodensee ved Radolfzell. I&nbsp;Bodensee blander den seg med Rhinens vann.

## Geologisk forklaring
I Bodensee-området ligger Donau ca. 200&nbsp;meter høyere enn Rhinen. Høydeforskjellen mellom Tuttlingen og Aachtopf er 170&nbsp;meter. Samtidig passerer Donau her et område med kalksteinsedimenter fra jura. Siden kalk lett løses i vann, siger vann ned i grunnen og utvider etter hvert sprekkene.

På denne måten oppstod et karstsystem under Donau som sannsynligvis består av huler og underjordiske elver. Vannet forsvinner ikke gjennom ett hull, men over mange små sprekker, som er fordelt over en strekning på flere kilometer. Tolv kilometer lenger sør kommer vannet så til overflaten igjen. Vannet trenger om lag 60&nbsp;timer for å tilbakelegge denne distansen. Det tilsvarer en underjordisk strømhastighet på ca. 200&nbsp;meter per time.

## Oppdagelsen
Allerede på 1700-tallet ble det spekulert i om vannet i Aachtopf kom fra Donau. Hypotesen ble testet av geologen Adolf Knop i 1877 ved å tilsette Donau-vannet flere kjemikalier og farge det grønt. Etter 60&nbsp;timer kom det grønne vannet frem i Aachtopf, og også de resterende kjemikaliene kunne påvises.

## Donaus fremtid

Jo mer vann som renner gjennom kalksteinssprekkene under Donau, desto mer kalk vil bli løst opp. Sprekkene vil altså bli større med tiden, det samme vil vannmengden som forlater Donau. På sikt vil dette føre til at Donaus øvre løp blir til en bielv til Rhinen, selv om det vil ta minst noen hundre år før dette er et faktum. Etter hvert kan også karsthulene kollapse, slik at elven blir synlig på overflaten. Donau vil i så fall ha mistet sine nåværende kildeelver (Brigach og Breg). Istedenfor vil Lauchert, som nå er en ubetydelig bielv, være Donaus kildeelv. Donaus betydning som en av Europas største elver vil ikke være berørt av dette, siden de viktigste bielvene møter Donau lenger nedstrøms.

Det er ikke første gangen at Donau mister noen av sine kildeelver. Sist dette skjedde var for 20&nbsp;000–70&nbsp;000&nbsp;år siden, da elven Wutach flyttet sitt leie sørover og ble til en bielv av Rhinen.

## Kilder
* 
*
Ortler-Alpene

**Ortler-** eller **Ortles-Alpene** er en den nesthøyeste fjellkjeden i Øst-Alpene (etter Berninagruppa). De ligger i grenseområdet mellom de tre nord-italienske provinsene Syd-Tirol, Trentino og Sondrio. Ortler-Alpene hører geologisk sett til De sydlige kalkalper. Alpinistisk regnes de derimot ofte til Sentral-Alpene, både på grunn av sin høyde og fordi de ligger nokså nær Alpenes hovedkam.

## Avgrensning
Ortler-Alpene begrenses
* i nord av Val Müstair (mot Sesvenna) og av Vinschgau (mot Ötztal-Alpene),
* i øst av Ultental og Val di Non (mot Brentagruppa),
* i syd av Val di Sole og Tonalepasset (mot Adamello),
* i vest av Gaviapasset og Valfurva (mot Sobretta) samt Bormio og Umbrailpasset (mot Livigno-Alpene).

En alternativ vestre grense går fra Bormio langs Fraelepasset, elven Spöl og Fuornpasset, omfatter altså (på «bekostning» av Livigno-Alpene) litt større sveitsiske andeler.

## Topper
De høyeste toppene i Ortler-Alpene er:
* Ortler/Ortles (3905&nbsp;moh.)
* Gran Zebrù / Königspitze (3851&nbsp;moh.)
* Monte Cevedale / Zufallspitze (3769&nbsp;moh.)
* Monte Zebrù (3735&nbsp;moh.)
* Palòn de la Mare (3703&nbsp;moh.)
* Punta San Matteo (3678&nbsp;moh.)
* Thurwieserspitze / Punta Thurwieser (3652&nbsp;moh.)
* Monte Vioz (3645&nbsp;moh.)
* Pizzo Tresero (3594&nbsp;moh.)
* Trafoier Eiswand / Cima di Trafoi (3565&nbsp;moh.)

## Daler
Fra Bormio i vest strekker Valfurva seg langt inn i Ortler-Alpene. Her ligger bl.a. vintersportsstedet Santa Caterina Valfurva.

Nord i Ortler-Alpene ligger noen sidedaler av Vinschgau, nemlig Sulden- med Trafoital, Martelltal og Ultental. Val di Rabbi og Val di Pejo, som ligger syd i Ortler-Alpene, er sidedaler av Val di Sole.

## Geologi
Ortlermassivet består av et 1000&nbsp;meter tykk sedimentlag av kalkstein og dolomitt. Flere steder kommer imidlertid det underliggende krystalline laget til synet, som her hovedsakelig består av kvartsfyllitt, i mindre grad også gneis. Helt i nord kommer et enda dypere lag opp i dagen, som inneholder marmor, som blir utvunnet ved Laas i Vinschgau.

## Natur, kultur og historie
På nordsiden av Ortler-Alpene ligger tregrensen på over 2000&nbsp;moh. og utgjøres hovedsakelig av sembrafuru og edelgran. På sydsiden ligger tregrensen betraktelig lavere. Over tregrensen finner man bl.a. mange søterotarter og alperose.

Store deler av Ortler-Alpene er vernet som nasjonalpark.

Ortlermassivet var lenge en uovervinnelig barriere og utgjør helt siden folkevandringstiden språkgrensen mellom det retoromanske (og senere tyske) språkområdet i nord og italiensken i syd. Det eneste veipasset over Ortler-Alpene, Stilfspasset, ble bygget ut på 1820-tallet og hadde storpolitiske bakgrunner (Lombardia var blitt østerriksk). I&nbsp;motsetning til mange andre fjellpass (f.eks. Umbrailpasset vest for Ortlergruppa) har altså Stilfspasset ikke hatt noen historie som lokal handelsrute.

Under den første verdenskrig passerte sydfronten langs Ortlermassivets høyfjell. Det representerte dermed Europas høyest beliggende frontavsnitt.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ilabekken (Oslo)

**Ilabekken** – tidligere kalt **Akersbekken** – er en i dag overhvelva bekk i Oslo. Bekken har sitt utspring på Tåsen, renner gjennom Voldsløkka, og følger derfra Uelands gate ned Iladalen. Bekken krysser Maridalsveien nedenfor Gamle Aker kirke og renner ut i Akerselva ved Nedre Foss. På Tåsen og ved Nordre gravlund renner flere småbekker inn i hovedløpet både øst- og vestfra.

Akersbekken ble lukka fra utløpet til Alexander Kiellands plass mellom 1887 og 1898. Øvre del av løpet, som også kalles **Tåsenbekken**, ble lagt i rør mellom 1898 og 1920. 

Bekkedalen ble fram til lukkinga kalt Ringsdalen, og var en markant terrengform mellom Maridalsveien og St. Hanshaugen/Lovisenberg. I Iladalen er terrenget enkelte steder fylt opp hele 12 m, slik at terrenget ikke lenger minner om den forsvunne Ringsdalen.

Det forelå noen år på 2000-tallet planer for gjenåpning av Ilabekken på enkelte strekninger. I 2012–2013 ble vannanlegget på Alexander Kiellands plass reparert, og da ble tidligere planlagt henting av vann fra Ilabekken forlatt. Vann til parken tas fra det kommunale ledningsnettet. 

## Referanser
Jemtsk

**Jemtsk** (*jamska*, bestemt) er en skandinavisk dialekt som snakkes i Jämtland (norsk: *Jemtland*) i Sverige. Jemtsk har mange likhetstrekk med trøndersk og har både en del vestnordiske (til felles med norsk, færøysk og islandsk) og en del østnordiske trekk (til felles med øvrig svensk og dansk, inkludert bokmål og østnorsk) 

Som de fleste andre dialekter i Sverige er jemtsk i stor grad blitt trengt tilbake av rikssvensk, selv om det er gjort og gjøres forsøk på å holde liv i dialekten ved å gi ut jemtske ordbøker og jemtsk musikk. Jämtlands dialekter har likhetstrekk med dialektene i Trøndelag, og forskerne er ikke enige om hvorvidt jemtsk bør regnes som norsk eller svensk. Pronomenet je kommer av gammelsvensk jak, til forskjell fra trønderske dialekter der pronomenet kommer av gammelnorsk ek (e, æ, æg). Denne form finnes imidlertid i mange norske dialekter og tillsvaren formen for talt islendsk.  På jemtsk heter det sopp og bratt (som på norsk) til forskjell fra svensk svamp og brant. Som i trøndersk er det vanlig med apokope, noe sjeldnere øst i landskapet. Jemtske dialekter har også bevart gamle diftonger (stein, geit) som i mange trønderske dialekter samt i Vemdalen i Herjedalen. Ordforråd tilkommet etter 1645 har en god del innslag av norsk for eksempel avis (i stedet for svensk tidning) og blyant (i stedet for blyertspenna). Jemtsk har ikke palatalisering av "nn" og "ll" som er vanlig i trøndersk. Noen kilder beskriver trøndersk-jemtsk-herjedalsk som ett språkområde, og noen språkforskere mener at jemtsk er et eget språk, ikke en norsk-svensk dialekt.

## Særtrekk
*Jamvekt med utstrakt bruk av jamning
*Vestnordisk *u* hvor standardsvensk har *o*, f.eks. *bru* og *ku* mot rikssvensk *bro* og *ko*
*Vestnordisk utvikling av *mp > pp* og *nt > tt*, f.eks. *klepp* og *bratt* mot rikssvensk *klimp* og *brant*
*Tre grammatiske kjønn (mot standardsvensk to): maskulinum, femininum og nøytrum
*Vestnordiske primærdiftonger *ei*, *au* og *øy*, hvor rikssvensk har monoftonger, f.eks. *stein* og *øy* mot rikssvensk *sten* og *ö*
*Ustemt l foran t *allt*, etter s *slefft* og for ll i *lill*.

## Se også
*Svensk
*Vestnordisk
*Østnordisk
*Trøndersk

## Referanser
Epleknoppvikler

**Epleknoppvikler** (*Spilonota ocellana*) er en sommerfugl i gruppen av viklere (Tortricidae). 

## Utseende
Epleknoppvikler har grå framvinger med et bredt lysere felt i den ytre delen, ofte i en litt rødlig farge. På framvingene finnes en trekantet mørkere flekk ved sømmen. Ellers er den svært variabel i fargen. Lyse individer ligner på fuglskitt når de sitter i ro og får beskyttelse av dette.

Vingespennet er mellom 12-17&nbsp;millimeter.

## Levevis
Larvene lever som plantespisere på en rekke urter og trær. Også som skadedyr på kultiverte planter, som eple, pære og roser. Noen ganger også på solbær.

Flygetiden er i juli og august.

## Utbredelse
Denne arten er vidt utbredt og forekommer i Nord-Afrika, i Europa (unntatt lengst nord), i det nordlige Asia og i Nord-Amerika. I Norge er den utbredt på Østlandet og Sørlandet.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe **[[Heteroneura]]** 
*** gruppe **[[Apoditrysia]]**
**** gruppe / overfamilie **[[Tortricoidea|viklere]]** (Tortricoidea) 
***** familie **[[viklere]]** (Tortricidae) 
****** delgruppe Olethreutinae
******* slekt *[[Spilonota]]* Stephens, 1829
******** **epleknoppvikler** (*Spilonota ocellana* (Denis & Schiffermüller, 1775) )

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Norsk entomologisk forening/Norsk Institutt for Skogforskning. 192 sider.ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/spilonota_ocellana.html
* *Spilonota ocellana* på UK Moths: https://web.archive.org/web/20111016200422/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=1205
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr: http://www.faunaeur.org/full_results.php?id=364542

## Eksterne lenker
* 
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Lusuer

**Lusuer** (*Sebastes viviparus*) er en fiskart i gruppen uerfamilien. Den blir opptil 35&nbsp;cm lang og lever fra 10-200 meters dyp. Den kan lett forveksles med vanlig uer, men kan skilles fra denne ved blant annet at alle de fem piggene på forgjellelokket peker bakover. Lusueren legger ikke egg, som de fleste andre fisk, men føder i stedet levende avkom.

## Utbredelse
Lusueren finnes i de nordlige deler av Atlanterhavet. Den er vanlig i Nordsjøen fra Kattegat og nordover langs norskekysten til Vesterålen, langs nordvestkysten av De britiske øyer, Færøyene, Shetland og rundt Island. Den opptrer også i sørlige deler av Østersjøen, norskekysten nord for Vesterålen og langs vestkysten av Grønland. 

## Referanser




## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Helicolenus

* blåkjeft
* *[[Helicolenus alporti]]*
* *[[Helicolenus avius]]*
* *[[Helicolenus barathri]]*
* *[[Helicolenus fedorovi]]*
* *[[Helicolenus hilgendorfii]]*
* *[[Helicolenus lahillei]]*
* *[[Helicolenus lengerichi]]*
* *[[Helicolenus mouchezi]]*
* *[[Helicolenus percoides]]*

***Helicolenus*** er en gruppe fiskearter og delgruppe av Sebastinae.

## Eksterne lenker
*
Myon

Et **myon** (**µ**) er en elementærpartikkel i fysikken med negativ ladning. Egenskapene ligner på elektronets, men massen er mye høyere (105,6 M eV versus  0,511 M eV). Myonenes gjennomsnittlige levetid er 2,2&nbsp;·&nbsp;10-6&nbsp;s, og har som de andre leptoner spinn ½.  Alle elementærpartikler har også en tilsvarende antipartikkel; myonets antipartikkel er antimyon. Myoner og antimyoner betegnes med μ− og μ+ eller, som i diagrammene under, med \mu\,\! og \bar\mu\,\!.

Som andre ladde leptoner, har myonet et tilknyttet nøytrino. Myon-nøytrinoer er merket med \nu_\mu.

## Historie
Myoner ble oppdaget av Carl D. Anderson i 1936 mens han studerte kosmisk stråling. Han hadde lagt merke til partikler som buet på en måte som skiller seg fra elektroner og andre kjente partikler.

## Referanser