open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kjetil Iden

**Kjetil Iden** (født 1972) er en norsk journalist i TV 2. Han har primært befattet seg med utenrikssaker.

## Utdannelse
Iden er utdannet cand. mag. fra Universitetet i Bergen, Københavns Universitet og Høgskolen i Volda, med blant annet engelsk, sammenlignende politikk og fjernsynsfag i fagkretsen. 

## Yrkesliv
Han er ansatt som reporter i TV 2s utenriksavdeling. Iden var også en av flere programledere i TV 2 Nyhetskanalens utenriksmagasin «Korrespondenten», som ble lagt ned 2014.   

Iden har særlig dekket krig og katastrofe, samt britisk politikk i en årrekke. Blant annet den russiske invasjonen av Ukraina, krigen mot IS, McCann-saken, jordskjelvet i Sichuan-provinsen i Kina, krigen mellom Russland og Georgia i august 2008, samt minnemarkeringen for Michael Jackson. Sammen med TV 2s Elin Sørsdahl var Iden i januar 2010 i Haiti, og dekket jordskjelvet der. Iden jobber også jevnlig som anker på Nyhetskanalen. 

Høsten 2024 laget Iden dokumentarserien «Uforente stater» i forkant av det amerikanske presidentvalget. 

## Referanser
Odd Grann

**Odd Grann** (født 1932) er en norsk foreningsmann. Han er tidligere generalsekretær i Norges Røde Kors (1981–1991), Libertas (1976–1981) og Norges Varemesse (til 1976). Han har etter yrkeskarrieren engasjert seg for Seniorsaken.

Grann har tidligere arbeidet i Norges Røde Kors, Norges Varemesse, Libertas, FNs utviklingsprogram (UNDP) og var administrativ leder av GAIA-seilasen (Oslo–Island–New York–Rio) 1991/1992. Han har også hatt lederverv i Holmenkollrennet, Flyktningerådet, Stiftelsen til fremme av norsk friidrett og Seniorsaken. Han vært frimurer i 65 år og har i boken *Påvirket* skrevet om sin tid i frimureriet. Han har også skrevet boken *Livskvalitet – hele veien* om et positivt liv som eldre.

I 2014 ble Grann tildelt Kongens fortjenstmedalje.
Han ble utnevnt til «Årets hederssenior» av Seniorsaken i 2015. 

I 2021 ble det utgitt en bok om hans liv, *Odd Grann - en handlingens mann*, skrevet av forfatter og journalist Karianne Braathen.

## Referanser
Ņ

**Ņ** eller **ņ** (*[[N]]* med cedille) er den 22. bokstaven i det latviske alfabetet, mellom *N* og *[[O]]*. På latvisk, representerer en cedille palatalisering, så bokstaven representerer lyden . *Ņ*, må ikke forveksles med bokstaven ŋ, som brukes, bl.a. på samisk.

## Se også
*Ģ
*Ń
*Ŋ
Europavei 442

**Europavei 442** går mellom Karlovy Vary i Tsjekkia og Žilina i Slovakia.

Trasé fastlagt av UNECE: Karlovy Vary – Teplice – Turnov – Hradec Králové – Olomouc – Žilina.

## Knutepunkter

}

|}

## Referanser
Diett

**Diett** er et begrep i kosthold og ernæring.  

Det kan defineres på flere måter:
* Diett er normativ oppskrift, til forskjell fra kosthold, som er en deskriptiv beskrivelse.
* Diett er for syke (med den hensikt at de skal bli friske), mens kosthold er for friske.
* Diett er midlertidig, i motsetning til kosthold, som er en normalsituasjon.

## Se også
*Blodtypediett
*Slanking
Hohenzollern (slott)

**Hohenzollern-borgen** (tysk: *Burg Hohenzollern*) er en borg omtrent 50 kilometer sør for Stuttgart i Tyskland, reist på toppen av fjellet Berg Hohenzollern, 855 moh. ved Hechingen i Schwäbische Alb. Borgen regnes som hjemstedet til fyrstehuset Hohenzollern som kom til makten i middelalderen, og regjerte i Preussen og Brandenburg fram til slutten av første verdenskrig. 

Første omtale av borgen stammer fra året 1267, da under navnet *Castro Zolre*. Det er uvisst hvordan denne borgen så ut, og hvor stor den var, men undersøkelser tyder på at den ble reist før 1050. I samtidige kilder kalles den «kronen over alle Schwabens borger», men i 1423 ble den fullstendig rasert. 

Borgen ble ødelagt etter en 10 måneders beleiring av de frie rikssteder i Schwaben. Et nytt slott ble oppført fra 1454 til 1461 og fungerte som tilfluktssted for Hohenzollern-slekten under blant annet trettiårskrigen. Et tredje slott ble oppført fra 1846 til 1867 av Fredrik Vilhelm IV av Preussen i engelsk nygotisk stil, inspirert av slottene i Loire. Familien bodde der fram til 1945. 

17. august 1991 ble de to sarkofagene som rommet Fredrik den store og hans far, «soldatkongen», sendt med spesialtog fra jernbanestasjonen i Hechingen til Potsdam. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Erling Lindahl

**Erling Lindahl** (født 23. juni 1903 i Bergen, død 8. august 1973) var en norsk skuespiller og instruktør.

Lindahl debuterte i 1933 på Den Nationale Scene. Han medvirket i flere filmer og var ved flere teaterscener. Han hadde flere store karakterroller. Han var hyppig benyttet i Radioteatret. Fra 1967 til sin død i 1973 var Erling Lindahl ved Riksteatret. 

## Filmografi
* 1970 – *[[En Hanske]]*
* 1968 – *[[Smuglere]]*
* 1966 – *[[Broder Gabrielsen]]*
* 1964 – *[[Alle tiders kupp]]*
* 1964 – *[[Klokker i måneskinn]]*
* 1964 – *[[Nydelige nelliker]]*
* 1963 – *[[Kranes konditori]]*
* 1961 – *[[Hans Nielsen Hauge (film)|Hans Nielsen Hauge]]*
* 1961 – *[[I faresonen]]*
* 1961 – *[[Sønner av Norge (film)|Sønner av Norge]]*
* 1958 – *[[De dødes tjern (film)|De dødes tjern]]*
* 1958 – *[[I slik en natt]]*
* 1958 – *[[Pastor Jarman kommer hjem]]*
* 1958 – *[[Ut av mørket]]*
* 1957 – *[[På slaget åtte]]*
* 1957 – *[[Stevnemøte med glemte år]]*
* 1957 – *[[Toya og Heidi]]*
* 1956 – *[[Kvinnens plass]]*
* 1956 – *[[Toya]]*
* 1955 – *[[Hjem går vi ikke]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mars Pathfinder

**Mars Pathfinder** (**MESUR Pathfinder**) er en amerikansk romsonde som landet en basestasjon med en rover på Mars i 1997. Den besto av en lander, **[[Carl Sagan]] Memorial Station**, og en 10,6 kg tung rover, «Sojourner», som ble den første roveren som opererte utenfor Jord-Måne-systemet.

Romsonden ble skutt opp 4. desember 1996 av NASA ombord på en Delta II-rakett, én måned etter at Mars Global Surveyor ble skutt opp, og landet 4. juli 1997 i Mars' Ares Vallis-dalen, i regionen Chryse Planitia. Oppdraget inkluderte en rekke vitenskapelige instrumenter for å analysere Mars' atmosfære, klima og geologi, og sammensetningen av planetens bergarter og jord. Det var det andre prosjektet i NASAs Discovery Program, som fremmer bruken av rimelige romfartøyer og hyppige oppskytinger under mottoet «billigere, raskere og bedre» fremmet av daværende administrator Daniel Goldin. Oppdraget ble ledet av Jet Propulsion Laboratory (JPL), en avdeling av California Institute of Technology, ansvarlig for NASAs Mars Exploration Program.

Dette oppdraget var det første av en serie oppdrag til Mars som inkluderte rovere, og var den første vellykkede landeren siden de to Viking-sondene landet på den røde planeten i 1976. Selv om Sovjetunionen med suksess sendte rovere til Månen som en del av Lunokhod-programmet på 1970-tallet, mislyktes forsøkene deres på å bruke rovere i Mars-programmet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Europavei 551

**Europavei 551** går mellom Ceské Budějovice og Humpolec i Tsjekkia.

## Knutepunkter
}

|}

## Referanser
Longwy

**Longwy** er en by og kommune i departementet Meurthe-et-Moselle i Lorraine i regionen Grand Est nordøst i Frankrike. Næringslivet består av produksjon og eksport av jern og stål.

## Historie
Longwy ble grunnlagt som festning i 1679 av Sébastien Le Prestre de Vauban. Byen ble inntatt tyskerne i 1792, 1815 og 1871. Under første verdenskrig ble Longwy inntatt den 26. august 1914 av den tyske kronprinsens armé, etter at den 3. franske arme etter nederlaget i slaget ved Longwy 22.-26. august ble tvunget til retrett til Verdun. Ifølge *[[Septemberprogramm]]et* skulle Longwy på grunn av sine ressurser etter en tysk seier tilfalle Det tyske rike.

## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Longwy***

## Se også
* Vaubans festninger

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
Nordfinsk storferase

**Nordfinsk storferase** er en gammel, finsk kurase. På finsk er betegnelsen **Pohjoissuomenkarja** eller **Lapinlehmä**. Rasen stammer fra det opprinnelige feet i Nord-Finland. Nordfinsk storferase var tidligere slått sammen med Vestfinsk storferase gjennom en felles stambok. Nordfinsk storferase blir imidlertid nå avlet på som en egen rase. De siste årene har rasen blitt krysset med Svensk fjällras. Det er registrert 220 dyr av Nordfinsk storferase. Det finnes en bevaringsbesetning for rasen i Pelso fengselsgård, Vaala.

Gjennomsnittlig årsavdrått er på ca. 4000 kg. Dyra er hvite og vanligvis kollete.

## Se også
* Liste over kuraser
* Ku

## Eksterne lenker
* NordGen
* N-EURO-CAD
Bourbon

**Bourbon** kan sikte til:

* Bourbon Offshore Norway, offshore-rederi
* Huset Bourbon, et europeisk fyrstehus
* Bourbon (whiskey), amerikansk maiswhisky
Ferdinand I av De to Sicilier

**Ferdinand I** (it. *Ferdinando Antonio Pasquale Giovanni Nepomuceno Serafino Gennaro Benedetto*; født 12. januar 1751 i Napoli, død 4. januar 1825 samme sted) var konge av Kongeriket Napoli (som Ferdinand IV 1759–1806), av Kongeriket Sicilia (som Ferdinand III 1759–1815) og av Kongeriket De to Sicilier (som Ferdinand I 1815/16–1825).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bolsjoj Tsjeremsjan

**Bolsjoj Tsjeremsjan** (russisk: Большой Черемшан, tatarisk: Олы Чирмешән &ndash; *Olı Çirmeşän*) er ei elv i Russland. Den er ei venstre sideelv til Volga. Elva er 336 kilometer lang og har et nedbørfelt på . Den har utspring på Bugulma-Belebejhøydene, og munner ut i Volga nær Dmitrovgrad, på 53 moh. De viktigste sideelvene er Bolsjaja Sultsja og Malyj Tsjeremsjan. Elveløpet er meanderende, med brede elvebredder.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Frans I av De to Sicilier

**Frans I** (it. *Francesco Gennaro Giuseppe*; født august 1777 i Napoli, død 8. november 1830 samme sted) var konge av De to Sicilier fra 4. januar 1825 til sin død i 1830. Han var far til Maria Christina.

## Biografi
Frans var sønn av kong Ferdinand I av De to Sicilier og erkehertuginne Marie Karoline av Østerrike. Han var nevø av Marie Antoinette og Ludvig XVI av Frankrike.

I 1796 ble Frans gift med erkehertuginne Maria Clementina av Østerrike, datter av keiser Leopold II av det tysk-romerske rike. Da hun døde, ble han gift på nytt med sin kusine Maria Isabella av Spania, datter av kong Karl IV av Spania.

Etter at huset Bourbon hadde flyktet fra Napoli til Sicilia i 1806, ble faren fratatt makten av kommandanten for de britiske troppene som var stasjonert der, William Bentinck, og Frans ble utnevnt til regent i 1812. Bentick gav også en forfatning for Sicilia.

Etter Napoleons fall returnerte kong Ferdinand til Napoli, tilsidesatte den sicilianske konstitusjonen og autonomien, og førte i 1816 sine to kongeriker Napoli og Sicilia sammen i Kongeriket De to Sicilier. Frans fikk etter dette tittelen hertug av Calabria. Mens han fremdeles var kronprins hadde han liberale idéer, og ved utbruddet av revolusjonen i 1820 aksepterte han å bli regent.

Etter at han selv besteg tronen i 1825 førte han imidlertid en mer konservativ politikk. Han engasjerte seg ikke spesielt mye i styringen av landet, men overlot mye til rådgivere.

## Referanser


## Eksterne lenker
* «Frans 1 – konge 1515», artikkel i Store norske leksikon
Fábio da Silva

**Fábio Pereira da Silva** (født 1990) er en brasiliansk fotballspiller som spiller for .

Han debuterte for Manchester Uniteds førstelag 24. januar 2009, i FA-cupens 4. runde hjemme mot Tottenham. Fábio måtte gi seg med skade like etter pause.

Han kan spille venstre forsvar og venstre midtbane. Han er tvillingbror av tidligere lagkamerat Rafael da Silva. Som venstreback ble han toppscorer under U17-VM i 2007, han var da også kaptein for Brasil. Fabio ble før han og Rafael da Silva kom til United sett på som et større talent, men har på grunn av skader ikke fått vist seg frem like mye som sin bror. Han var sesongen 2012-13 på utlån til Queens Park Rangers.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kjetil Kjelle

**Kjetil Rusten Kjelle** (født 30. mars 1951) er en norsk sanger, tekstforfatter, entertainer og lærer fra Valdres og Lillehammer, nå bosatt på Raufoss i Oppland. 

Kjelle er mest kjent som «OL-fatter'n» (fra Vinter-OL 1994) på Lillehammer, og opphavsmannen bak låta «Heia Norge å, å», som ble skrevet til det norske ishockey-landslaget i 1989, og som fortsatt spilles i radio og på TV. 

Kjelle har vært vokalist i Band of the Sixties, Jupedalens Pøbb Ensemble og Arne Strømbergs orkester. I dag er han en del av bandet Love Letters, men er også primus motor for musikalsk entertainer-virksomhet i Gjøvikområdet. Til daglig underviser han ved Gjøvik videregående skole.

## Diskografi
;Album
* *[[OL-fatter'n]]* (1989)
;Singler
* *En liten vise/Barnet* (1974)
* *OL-fatter'n/Våre idrettstjerner* (1988)
* *Landsskytterstevnet/Skytterprinsessa* (1989)
* *Heia Norge å, å* (1989)
### [[Love Letters (band)|Love Letters]]
* *[[Move It (Love Letters-album)|Move It]]* (1991)
* *Saturday Night* (2006)
### [[Arne Strømberg|Arne Strømbergs Orkester]]
* *[[Sommer EP]]* (2006)
* *[[Dans uten stans]]* (2008)
### [[Jupedalens Pøbb Ensemble]]
* *[[Trånge tie]]* (2003)

### Deltar på
* EMI: *[[EMI Norsktopper 2]]* (1974)
* Ole Ivars: *[[Sangen vi fant]]* (1977)
* Lassez: *[[Gla’ dans 1]]* (1989)
* Handel og Kontor/Norsk forbund for arbeidsledere og tekniske funksjonsnærer: *[[Sammen er vi dynamitt]]* (1989)
* Totenschlager: *[[Midt i blinken (MC)|Midt i blinken]]* (1989)
* Jannex: *[[Jannex (album)|Jannex]]* (1990)
* Rythmic: *[[Rythmic II]]* (1992)
* Visevertene: *[[Sagnet om sølvskatten]]* (1995)
* Trollklang Teater & Barneunderholdning: *[[Nam nam!]]* (2000)
* West Audio: *[[Vikingtiå e tebage]]* (2001)
* Dænsebændet: *[[Får vi lov?]]* (2002)
* West Audio: *[[Ingen banke oss på stadion]]* (2008)
* Sing Song Singers: *[[Sommer rundt Mjøsa]]* (2009)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kjetil Kjelles ishockey-låt fra 1989
* Love Letters
* Kjetil Kjelles band/orkester
Ǩ

**Ǩ** og **ǩ** (*[[K]]* med hake) er den 19. bokstaven i det skoltesamiske alfabetet, der den representerer en ustemt, palatal affrikat, som med lydskrift skrives som . I Unicode har den kodene U+01E8 og U+01E9, henholdsvis for majuskel og minuskel.
Arginin

**Arginin** (ofte benevnt som L-arginin) er en av de 20 aminosyrene som er byggestener i proteiner. Den tilhører gruppen basiske aminosyrer. Barn kan ikke selv produsere arginin, men kan få behovet dekket gjennom føden. Det samme gjelder histidin. Arginin er en base, på samme måte som lysin og histidin. 

Det finnes en rekke kosttilskudd på markedet som inneholder arginin. EU-organet EFSA gikk i 2011 grundig gjennom en rekke helsepåstander som har blitt fremsatt i markedsføring av disse, og fant at ingen av dem var tilstrekkelig vitenskapelig underbygget til å kunne godkjennes. Gjennom et vanlig kosthold får man i seg tilstrekkelig med arginin gjennom kosten, i tillegg til at kroppen er i stand til å produsere det selv, noe som gjør tilskudd unødvendig.

## Referanser
Julienne

**Julienne** (*à la Julienne*) betegner en tilberedningsmåte for mat som går ut på å kutte råvaren i lange, tynne strimler eller staver. Hver bit er gjerne på størrelse med en stor fyrstikk (typisk 3x3 mm). Både tykkelsen og lengden kan varieres etter smak og behag, men den skal være mest mulig ensartet i en og samme rett. 

Til arbeidet trengs en god kniv, men man kan også «jukse litt» og bruke et såkalt juliennejern eller elektrisk grønnsakkutter med julienneskive. Slike skiver har gjerne dimensjoner fra 2x2 mm og oppover til 10x10 mm. Storhusholdninger kan få de vanligste grønnsakene levert ferdig maskinskåret à la Julienne. 

Julienne brukes oftest til grønnsaker, men også råvarer av kjøtt og fisk kan tilberedes à la Julienne og er f.eks. velegnet til rask koking i olje (frityr), wok eller til fondue.

Metoden er vanligvis brukt for blant annet gulrøtter (Gulrøtter Julienne), poteter som skal stekes i olje (franske poteter / Pommes Frites) eller sellerirot (Céléris Remoulade). Også andre rotgrønnsaker som kålrot, nepe, pastinakk, jordskokk, reddik og rødbeter kan tilberedes à la Julienne, og metoden kan benyttes for fennikel, purreløk, vårløk og sukkererter (belger) samt frukt. 

Ofte tilsettes stavene i f.eks Juliennesuppe – en suppe laget på grønnsakkraft. Juliennegrønnsaker i form av gulrøtter brukes også som garnityr i f.eks fiske- og skalldyrsupper for å gi farge eller i form av sellerirot for å gi smak. 

Julienne gir korte koke- og tilberedningstider, trekker til seg mye smak og kan gi den ferdige retten et delikat utseende. Juliennegrønnsakene kan kokes, smørdampes, friteres, stekes, forvelles og avkjøles – i det hele tatt – alle tilberedningsteknikker kan tas i bruk.

Julienne som deles videre opp til terninger kalles brunoise. 

Begrepet julienne kom for første gang på trykk i boken 'Le Cuisinier Royal' fra 1722. Opprinnelsen er uviss, men det antas at begrepet har sammenheng med franskspråklige navn som Jules eller Julien.

## Referanser
Jordbruksrevolusjonen

***Jordbruksrevolusjonen*** kan vise til:
*Den neolittiske revolusjonen, «første jordbruksrevolusjon» (ca. 10&nbsp;000 år siden), som la grunnlaget for den menneskelige sivilisasjonens utvikling
*Den grønne revolusjonen (etter 1945)

Det er også flere mer lokale hendelser relatert til jordbruk, som også blir referert til som revolusjoner:

*Den muslimske jordbruksrevolusjonen (10. århundre), som førte til økende urbanisering og større forandringer innen jordbruk og økonomi i Islams gullalder
*Den britiske jordbruksrevolusjonen (18. århundre)
*Den skotske jordbruksrevolusjonen (18. århundre)

## Se også
*Jordbrukets historie
Båndmålere

* springfrøbåndmåler
* fiolett båndmåler
* polarbåndmåler
* rosa båndmåler
* svartrandet båndmåler
* flekkbåndmåler
* brun båndmåler
* hvit båndmåler
* vårbåndmåler
* skogbåndmåler

**Båndmålere** (*Xanthorhoe spp.*) er en slekt av sommerfugler som tilhører familien egentlige målere (Geometridae). De er slanke, små til middelsstore, grå til hvite målere som har et bredt, mørkere tverrbånd i midten av forvingen. Larvene har spredte, korte, stive børster i motsetning til de fleste andre målerlarver som er helt nakne. Det er funnet 10 arter i Norge, flere av dem er svært vanlige.

## Systematisk inndeling / europeiske arter

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe **[[Heteroneura]]** 
*** gruppe **[[storsommerfugler]]**
**** gruppe / overfamilie **[[målere]]**  (Geometroidea) 
***** familie **[[egentlige målere]]**  (Geometridae) 
****** delgruppe Larentiinae (eller Hydriomeninae), – 685 europeiske arter, inklusiv underarter (varianter).
******* Slekten båndmålere, *[[Xanthorhoe]]* Hübner, 1825 
******** polarbåndmåler, *[[Xanthorhoe abrasaria]]* (Herrich-Schäffer, 1855)
******** skogbåndmåler, *[[Xanthorhoe annotinata]]* (Zetterstedt, 1839)
******** springfrøbåndmåler, *[[Xanthorhoe biriviata]]* (Borkhausen, 1794)
******** fiolett båndmåler, *[[Xanthorhoe decoloraria]]* (Esper, 1806)
******** *[[Xanthorhoe derzhavini]]* (Djakonov, 1926)
******** svartrandet båndmåler, *Xanthorhoe designata* (Hufnagel, 1767)
******** *[[Xanthorhoe disjunctaria]]* (de la Harpe, 1860)
******** flekkbåndmåler, *[[Xanthorhoe ferrugata]]* (Clerck, 1759)
******** vårbåndmåler, *[[Xanthorhoe fluctuata]]* (Linnaeus, 1758)
******** *[[Xanthorhoe friedrichi]]* Viidalepp & Hausmann, 2003
******** *[[Xanthorhoe inaequata]]* Warren, 1905
******** *[[Xanthorhoe incursata]]* (Hübner, 1813)
******** *[[Xanthorhoe majorata]]* Heydemann, 1936
******** hvit båndmåler, *[[Xanthorhoe montanata]]* (Denis & Schiffermüller, 1775)
******** *[[Xanthorhoe oxybiata]]* (Milliére, 1872)
******** brun båndmåler, *[[Xanthorhoe quadrifasiata]]* (Clerck, 1759)
******** *[[Xanthorhoe rupicola]]* (Wollaston, 1858)
******** *[[Xanthorhoe skoui]]* Viidalepp & Hausmann, 2003
******** rosa båndmåler, *[[Xanthorhoe spadicearia]]* (Denis & Schiffermüller, 1775)
******** *[[Xanthorhoe vidanoi]]* Parenzan & Hausmann, 1994

## Litteratur
* Scoble. M.J. og Hausmann, A. (oppdatert 2007) Online list of valid and nomenclaturally available names of the Geometridae of the World (under prosjektet Barcode of Life) http://www.lepbarcoding.org/cl_geometridae.php
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr
Jacob Tanner

**Jacob Tanner** (født 15. oktober 1865 ved Molde, død 25. januar 1964 i Minnesota) var en norsk-amerikansk lærer og prest. Han skrev en rekke bøker om den lutherske tro.

Tanner ble født på gården Leirgrovvik i daværende Bolsøy herred, som eldste sønn av en sveitsisk sveisermeierist og en norsk bondedatter. Han avla artium i 1886 (ved Molde gymnas) og teologisk embetseksamen i 1892. Året etter emigrerte Jacob til USA, hvor han virket som professor og sogneprest til begynnelsen av 1960-årene.

I 1924 ble Tanner redaktør i *Lutheraneren*, tidsskriftet til den norske evangelisk-lutherske kirke i USA (NLCA), hvor han satt i styret for grunnleggende kristendomsundervisning.

Fra 1925 til 1938 var han professor i teologi ved Luther Seminary i Saint Paul, Minnesota.

## Bibliografi (utvalg)
* *Ten Studies in the Catechism* (1927)
* *Ten Studies on the Child* (1929)
* *Ten Studies in Church Doctrines* (1930)
* *Ten Studies in Religious Pedagogy* (1932)
* *Ten Studies in Biblical History* (1935)
* *The Senior Confirmation Book* (1941)
* *The Junior Confirmation Book* (1943)
* *Atonement and Forgiveness: a Re-Orientation* (1948)
* *Ten Studies in the Creed* (1950)
* *Exploring God's Word: a Study Guide to Bible Teachings* (1950)

Minst to av hans bøker er oversatt til kinesisk.

Jacob Tanner skrev sin selvbiografi i 1960. Han døde ved et pleiehjem i Minnesota, 98 år gammel.

## Referanser
MGM-31 Pershing

**MGM-31 Pershing** var en serie med tre amerikanske ballistiske missiler, de to første, Pershing I og IA var definert som kortdistanse (SRBM), mens den siste versjonen, Pershing II var mellomdistanse (MRBM). Pershing-missilene ble utviklet og produsert av Martin Marietta og den første versjonen erstattet det eldre missilet Redstone.

Raketten var oppkalt etter den kjente amerikanske generalen John J. Pershing. Pershing-programmet varte i over 30 år, fra den første testversjonen i 1960 til Pershing II ble destruert i 1991 som avtalt mellom USA og Sovjetunionen ifølge INF-avtalen. De to første versjonene, Pershing I og IA ble benyttet av US Army og Vest-Tysklands Luftwaffe, mens Pershing II kun ble benyttet av US Army.

## Eksterne lenker

* Informasjon om Pershing-missilene (engelsk)
Peter Yoshiro Saeki

**(Peter) Yoshiro Saeki** (født 1871 i Japan, død 1965) var en ledende sinolog som er særlig kjent for sin forskning om den nestorianske stele og syrisk kristendom i Kina. Han ble rådspurt om gjenoppbyggingen av Hiroshima etter byens ødeleggelse atombombeangrepet i 1945.

I 1962 mottok han et æresdoktorat fra Wasedauniversitetet i Tokyo.

*Peter* er hans kristne dåpsnavn, som benyttes ikke alltid i omtale av ham. I hans bøker oppgis forfatternavnet hans som **P. Y. Saeki**.

## Bibliografi i utvalg
* *Keikyo hibun kenkyu. The Nestorian monument in China*, Place:  Publisher, era 44 [1911].
* *The Nestorian Monument in China*, London:  SPCK, 1916, nytt opptrykk 1928.
* *The luminous religion, a study of Nestorian Christianity in China, with a translation of the inscription upon the Nestorian tablet*, med Mrs. C. E. Couling, London: Carey press, 1925.
* *Roma ho koyo*, 1927.
* *Keikyo no kenkyu*, Tokyo:  Toho Bunka Gakuin Tokyo Kenkyujo-- Hatsubaijo Bunkyudo Shoten, Showa 10 [1935]; nytt opptrykk Tokyo:  Meicho Fukyukai, Showa 53 [1978 & 1980]. 
* Artikler i *Journal of the North China Branch of the Royal Asiatic Society* fra 1932 til 1936.
* *Shina Kirisutokyo no kenkyu*, Place: Publisher, Showa 18-24 [1943-49]) 4 bind.
* *Nestorian Documents and Relics in China*, Tokyo: Toho bunkwa gakuin: The Academy of oriental culture, 1937; 2. utg. Tokyo:  Maruzen, 1951. Dette er en engelsk forkortet utgave av *Keikyo no kenkyu*.
* *Catalogue of the Nestorian literature and relics*, Tokyo:Maruzen, 1950.
* *Chūgoku ni okeru Keikyo suibo no rekishi*, Kyoto:Habado Enkei Doshisha Toho Bunka Koza Iinkai, Showa 30 [1955].
* *Roma-teikoku Kirisutokyo hogo kitei no kenkyu*, Place:  Publisher, 1957.
* *Saeki Yoshiro iko narabini den*, Place:  Publisher, Showa 45 [1970].

## Referanser


## Eksterne lenker
* Artikkel om planleggingen av gjenoppbyggingen av Hiroshima.
Naimaner

**Naimaner** (*naiman* betyr "åtte" på mongolsk) var en mongolsk eller muligens turkisk folkegruppe i Sentral-Asia som omkring år 1200 var bosatt omtrent i nåværende nordre Mongolia og som ble underkuet av Djengis Khan kort deretter. De var trolig nært beslektet med karakitaiene og dem underdanige frem til 1177. På samme måte som karakitaiene var mange blant dem nestorianske kristne.

Mer enn 40% av dagens kasaker anses å ha naimansk opphav. Noen naimaner skal også ha gått opp i dagens kirgisere og usbekere.
21 Jump Street

***21 Jump Street*** var en amerikansk kriminalserie som gikk på Fox fra 1987 til 1991. Serien handlet om en gruppe unge politibetjenter ved en politistasjon i USA. 

Serien startet 12. april 1987 og holdt på til 27. april 1991 i USA. Det ble sendt totalt 103 episoder (5 sesonger), på ca. en time hver. En spinnoff med navn *Booker* basert på karakteren Dennis Booker ble laget, men varte kun en sesong, fra september 1989 til juni 1990. 

Serien ble sendt på norsk TV og den ga Johnny Depp (Tom Hanson) en bra start på skuespillerkarrieren, ved å bli et tenåringsidol. Dette irriterte Depp, men han hadde en kontrakt som han ble først løst fra etter den fjerde sesongen, og han forlot da serien sammen med Dustin Nguyen.

## Plot
Serien handlet om en gjeng med unge politibetjenter, som på grunn av sitt unge utseende gjorde det mulig for dem å jobbe sivilt som spanere på både high school og  college med å fakke unge lovbrytere. Typiske temaer var alkoholisme, rasisme, homofobi, narkotikamisbruk, aids, seksualforbrytelser og promiskuitet. Hver episode hadde ble som oftest avsluttet på sluttet av episoden. Serien hadde et sterkt grunnleggende moralsk budskap, og hadde ofte på korte klipp etter episodene amerikansk TV, med meldinger innenfor emnet i episoden, spilt inn med skuespillerne fra serien.

## Skuespillere
* Johnny Depp som betjent Thomas «Tom» Hanson, Jr. (1987–1990)
* Holly Robinson som betjent Judith «Judy» Anne Hoffs
* Dustin Nguyen som betjent Harry Truman Ioki (1987–1990)
* Peter DeLuise som betjent Douglas «Doug» Penhall (1987–1990)
* Frederic Forrest som førstebetjent Richard Jenko (1987)
* Steven Williams som førstebetjent Adam Fuller (1987–1991)
* Richard Grieco som betjent Dennis Booker (1988–1989)
* Michael DeLuise som betjent Joseph «Joey» Penhall (1990–1991)
* Sal Jenco som Sal «Blowfish» Banducci (1987–1990)
* Michael Bendetti som betjent Anthony «Mac» McCann (1990–1991)

## Gjesteskuespillere
Skuespillere som deltok i gjesteroller var blant andre: Bridget Fonda, Sherilyn Fenn, Jason Priestley, Josh Brolin, Maia Brewton, Mindy Cohn, David Paymer, Brad Pitt, Christina Applegate, Vince Vaughn, Pauly Shore, Blair Underwood, John Waters, Shannen Doherty, Rosie Perez, Gregory Itzin, Kareem Abdul-Jabbar, Tim Russ, og Thomas Haden Church.

## Filmadaptasjon
I 2012 kom filmen 21 Jump Street basert på TV-serien, men med andre hovedrollekarakterer (spilt av Channing Tatum og Jonah Hill). Phil Lord og Christopher Miller har regien. I tillegg fikk Johnny Depp en cameorolle i filmen som sin opprinnelige karakter *Tom Hanson*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 21 Jump Street side
Skogbåndmåler

**Skogbåndmåler** (*Xanthorhoe annotinata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er funnet over det meste av Norge, mest i indre strøk.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 22 – 30&nbsp;mm), slank, grå måler. Den kan kjennes fra andre arter i slekten *[[Xanthorhoe]]* på at vingene er lite kontrastrikt tegnet, forvingenes brede tverrbånd er lite eller ikke mørkere enn vingens grunnfarge. Hannen har smalt fjærformede antenner, hunnen trådformede. **Forvingen** er lysgrå, ved roten ved et smalt, ofte utydelig, grått tverrbånd. Rundt midten er det et bredt tverrbånd som ofte er nesten samme farge som vingens grunnfarge (men det er tydelig da det har mørke kanter). Dette båndet er ved fremkanten høyst en og en halv gang så bredt som ved bakkanten, på yttersiden stumpvinklet utbuktet i midten. Nær fremkanten er det en liten, trekantet, mørk flekk. Ellers mangler forvingen tydelige tegninger, men det er gjerne et par utydelige, smale tverrbånd langs ytterkanten. **Bakvingen** er silkeaktig gråhvit.

Larven er naken bortsett fra noen korte, stive børster, og brunspraglete.

## Levevis
Arten lever i skog. Larvene finnes på blåbær (*Vaccinium myrtillus*) og skal også kunne gå på hønsegras (*Polygonum* spp.).

## Utbredelse
Skogbåndmåleren er en nordlig art som i Europa bare finnes i Skandinavia, Finland,  Baltikum og Russland. Den finnes også i Nord-Asia. I Norge er den funnet over det meste av landet, men nesten utelukkende i indre strøk.

## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Teaterkråkene

**Teaterkråkene** er et amatørteater  i Moss i Østfold for barn og ungdom fra 10 til 18 år. Teateret ble opprettet i 1993 og har medlemmer fra blant annet Moss, Rygge og Vestby kommuner. Teaterkråkene setter opp forestillinger, gjerne musikaler, på Parkteatret i Moss. Forestillingene besøkes av opp mot 2000 publikummere årlig. Teaterkråkene har blant annet vist *[[Mio, min Mio]]*, *[[Kvitebjørn Kong Valemon]]* og *Fellini*. I 2008 ble en ny teaterversjon av Carlo Collodis klassiske barnebok *[[Pinocchio]]* vist, mens i det 2009 var klassikeren *[[Trollmannen fra Oz]]* som sto på plakaten. I 2010 satte Teaterkråkene opp stykket *[[Narnia]]* av *[[C. S. Lewis]]*, mens det i 2011 var *Oliver* som sto på plakaten.

Teaterkråkene ble i januar 2008 tildelt Moss kommunes kulturpris. I kommunens begrunnelse heter det blant annet: «De fantastiske barna og ungdommene i Teaterkråkene får til utrolige ting. I løpet av noen hektiske måneder skaper de imponerende forestillinger som hvert år gleder et par tusen publikummere på Parkteatret».

## Tidligere oppsetninger
1993: *Askepott og Lillemus Mei*

1994: *Robin Hood*

1995: *Mowgli*

1996: *Mowgli (Victoria Teater, Oslo)*

1997: *Oliver Twist*

1998: *Snøhvit*

1999: *Espen Askeladd og kongens harer*

2000: *Askepott og Lillemus mei*

2001: *Annie*

2002: *Måken Jonathan*

2003: *Narnia*

2004: *Fellini*

2005: *Tornerose*

2006: *Kvitebjørn Kong Valemon*

2007: *Mio, min Mio*

2008: *Pinocchio*

2009: *Trollmannen fra Oz*

2010: *Narnia: Løven, heksa og klesskapet*

2011: *Oliver!*

2012: *Jungelboken*

2013: *Annie*

2014: *Peter Pan*

2015: *Olsenbanden Jr. på Cirkus*

2016: *Loserville*

2017: *Rockeulven*

2018: *Snødronningen*

2019: *Oliver!*

2020: *Vi ere en kohort vi med!*

2021: *Musikalen 13*

2022: *Jungelboken*

2023: *Olsenbanden Jr. på rocker´n*

## Eksterne lenker
* Teaterkråkenes internettsider 
* Teaterkråkene på Facebook
* Moss avis 24. januar 2008: ''Gjev kulturpris til Teaterkråkene''
* Moss avis 12. august 2008: ''Teaterkråkene trakk i de rette trådene''
Ļ

**Ļ** og **ļ** (*[[L]]* med cedille) er den 19. bokstaven i det latviske alfabetet, den  18. bokstaven i det liviske og den 10. i det marshallesiske, i alle tilfellene mellom *[[L]]* og *[[M]]*. På latvisk og livisk representerer cedillen palatalisering av grunnbokstaven ([l]), så bokstaven representerer lyden . På marshallesisk representerer bokstaven lydene [lˠ] eller [lˠʷ], mens digrafen ļw alltid står for lyden [lˠʷ]. Bokstaven *l* representerer lyden [lʲ].
Toril

**Toril**, **Torill** og **Torild** er norske fornavn dannet som varianter av kvinnenavnet *[[Torhild]]*, som har opprinnelse i gudenavnet *Þórr* (Tor) og norrøne *hildr*, «slag, kamp». Den norrøne formen av *Toril* var *Þórildr*.

## Utbredelse
*Torilda* var et vanlig navn i England før den normanniske invasjonen.

*Torill* var et populært navn på norske jentebarn i 1940- og 1950-årene.

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Torild Skard (f. 1936), norsk politiker
* Torill Thorstad Hauger (f. 1943), norsk forfatter og billedkunstner
* Toril Brekke (f. 1949), norsk forfatter
* Torild Wardenær (f. 1951), norsk lyriker og forfatter
* Toril Moi (f. 1953), norsk litteraturviter og professor
* Torill Rolstad Larsen (f. 1953), norsk politiker
* Torill Skaftnesmo (f. 1953), norsk politiker
* Torild Skogsholm (f. 1959), norsk politiker
* Toril Carlsen (f. 1968), norsk operasanger
* Toril Johannessen, norsk fotograf og tegner

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Anders Jahres Humanitære Stiftelse

**Anders Jahres Humanitære Stiftelse** er en norsk stiftelse som ble opprettet av skipsrederen Anders Jahre fra Sandefjord i 1966. Stiftelsen har som formål å støtte tiltak av humanitær, kulturell og sosial art i Norge, med særlig vekt på virksomheter i Sandefjord og Vestfold fylke for øvrig. Under sosiale tiltak skal spesielt hensyn tas til omsorg for eldre.

## Historikk
Anders Jahres Humanitære Stiftelse er etablert ved to gavebrev av 28. desember 1966 fra Anders Jahre på vegne av Anders Jahres Rederi&nbsp;⅍ og Anders Jahres Rederi&nbsp;II&nbsp;⅍ som han var eneeier av. Den opprinnelige grunnkapital var 20 millioner kroner. I 1973 ble stiftelsen tilført enda to gavebrev fra Anders Jahre på henholdsvis  aksjer i Aksjeselskapet Kosmos, kursverdi den gang ca. 17 millioner kroner, samt ytterligere  aksjer til kursverdi den gang ca. 20 millioner kroner. 

Stiftelsen har siden 1990 utdelt Anders Jahres kulturpris. Kulturprisen skal være en æresbelønning til norske eller utenlandske personer eller institusjoner som har gjort en fremragende innsats fortrinnsvis for norsk kulturliv. I 1996 ble det også besluttet å utdele Anders Jahres Pris for Yngre Kunstnere. Vinneren av Anders Jahres Kulturpris anmodes om å utpeke en yngre, talentfull person til å motta Anders Jahres Pris for Yngre Kunstnere, normalt innenfor sitt eget virkefelt. I 2020 valgte stiftelsen å utsette årets prisutdeling til 9. september 2021 på grunn av koronaviruspandemien i 2019–2020.

Prisbeløpet fastsettes av styret for hver enkelt utdeling. Styret foretar utdeling en gang i året, innen utgangen av juni. Det er til nå utdelt totalt nesten 170 millioner kroner til de fastsatte formål. 

Anders Jahre opprettet allerede i 1953 sitt «fond til vitenskapelig fremme». Fondet støtter medisinsk og juridisk forskning fortrinnsvis ved Universitetet i Oslo og forskning på kjemiens og skips&shy;byggingens område fortrinnsvis ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet i Trondheim. Fondet har utdelt mer enn 200 millioner kroner til de fastsatte formål.

## Styre
: Per 18. august 2020
* Svein Aaser, styreleder
* Herbjørn Hansson
* Åse Kleveland
* Bentein Baardson
* Odd Gleditsch d.y.
* Hilde Glenne

### Direktør
* Anne Merete Lie Solberg

## Se også
* Anders Jahres kulturpris
* Anders Jahres fond til vitenskapens fremme
* Anders Jahres medisinske pris

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lene G. Storløkken

**Lene Glesåsen Storløkken** (født 20. juni 1981 i Lørenskog) er en norsk tidligere fotballspiller. Som aktiv spiller var hun i klubbene Athene Moss, Team Strømmen, Setskog/Høland,  og LSK Kvinner.

Hun har spilt 64 A-landskamper på landslaget, og scoret seks mål. Storløkken har også spilt til sammen 45 kamper for fire norske aldersbestemte landslag. Hun har ett seriegull og to seriesølv, og tre cupsølv.

## Familie
Hun er tvillingsøster til Hege Storløkken, som også er tidligere fotballspiller.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kija

**Kija** (russisk: Ки́я) er ei elv i Tomsk og Kemerovo oblast i Russland. Den er ei sideelv til Tsjulym (i Obs nedbørfelt). Elva er 548 kilometer lang og har et nedbørfelt på . Elva har sitt utspring i fjellkjeden Kuznetskij Alatau og renner i en nord-nordvestlig retning. Den munner ut i Tsjulym rundt 40&nbsp;kilometer oppstrøms fra byen Asino.  

De viktigste sideelvene er fra høyre: Tjazjin og Tsjet, og fra venstre: Kozjakh og Antibes.

Byen Mariinsk ligger ved Kija.

## Referanser
Rød flaggmåler

**Rød flaggmåler** (*Catarhoe rubidata*) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne broket fargete arten er ganske sjelden i Norge og er listet som kritisk truet (CR) i Norsk rødliste for arter 2021.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 22 – 27 mm), slank, brokete farget måler. Den kan kjennes på den rødlige fargen og på at forvingenes brede tverrbånd er nesten helt hvitt i den ytre og bakerste delen. **Forvingen**s grunnfarge er kanelbrun til rødlig brun. Vingen er grå ved roten. Rundt midten har den et bredt tverrbånd som er mørkt langs kantene, nesten helt hvitt i den bakerste og ytre delen og ellers lys grått. Ytterkanten av tverrbåndet er sagtakket i den bakerste halvdelen. Begge vingepar har smalt mørke ytterkanter. **Bakvingen** er silkeaktig gråhvit. Larven er ganske slank, naken og gulbrun på farge.

## Levevis
Arten lever i åpen skog, buskmarker og enger. Den er forholdsvis varmekjær. Larvene lever på ulike arter av maure (*Galium* spp.), spesielt gulmaure. Biotopen er tørre enger med vertsplanten. De voksne målerne flyr om natten i juni – juli.

## Utbredelse
Arten finnes over det meste av Europa, men er stort sett sjelden over alt. Den forekommer også i Midtøsten. Arten er kjent fra 7 lokaliteter ved Oslofjorden, spesielt midtre deler (Østfold, Akershus og den østlige delen av Buskerud), dessuten er det én lokalitet i Hole i Buskerud. Den er meget sjelden og antatt å være sterkt utryddingstruet.

## Rødlistevurdering
Arten trues av nedbygging, gjengroing og slitasje. I Sverige har arten gått sterkt tilbake på grunn av at engene der den lever, gror igjen. Artens forekomster er utsatt for reduksjon og fragmentering. Arten rødlistes som kritisk truet CR.

## Referanser




## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Eksterne lenker
* 
* Nettsiden ''Svenska Fjärilar'', med bildegalleri
* UK moths, ''Catarhoe rubidata''
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Agilulfingerne

**Agilulfingerne** var en adelsslekt som styrte hertugdømmet Bayern på vegne av de merovingiske kongene i Frankerriket fra rundt 550 og fram til 788. En slektsgren av agilulfingerne hersket også det langobardiske kongerike i nordlige Italia periodisk fra 616 til 712. De er omtalt som det ledende dynasti i *[[Lex Baiuvariorum]]* (ca. 743). Opprinnelsen til agilulfingerne er uklar, men deres status var beskrevet som høy i *Lex Baiuvariorum*. I henhold til denne lovteksten hadde slekten arverett til å styre Bayern: «Hertugen, som presiderer blant folket i Bayern, har alltid vært og vil alltid være slekten til agilulfingerne (*de genere Agilofingarum*) som kongene av forgjengere har gitt til dem...»  Deres sete var i Regensburg.

Dynastiets eponymiske stamfar er Agilulf,  en delvis legendarisk fyrste hos den germanske stammen sveberne, og en etterkommer av Hermenrik (død 441), en svebisk konge av Galicia. Denne stamfaren er muligens identisk med en Agilulf som var administrator av den vestgotiske kong Teoderik II og henrettet i 457.

Den første hertugen som er identifisert med agilulfingerne i tysk historieforskning er Garibald I (Gariwald), som styrte i tiden fra 555 til 591. Imidlertid har moderne forskning stilt seg tvilende til hans medlemskap i denne slekten, noe som gjør Tassilo I (styrte i tiden 591–610) til det første sikre medlemmet av slekten.

Agilulfingerne hadde nære bånd til merovingerne. Garibald I giftet seg med Waldrada, enken etter kong Teodebald I, i 555 etter at hennes ekteskap med Klotar I ble avlyst på grunnlag av konsangvinitet (for nært slektskap). Da agilulfingernes skjebne var knyttet til merovingerne, motsatte de seg veksten karolingerne som først ble makten bak den merovingsk tronen, deretter avsatte merovingerne på tronen i Frankerriket, og til sist også fjernet agilulfingerne fra makten i Bayern.

I 789 kom Karl den store. Han hevdet at Tassilo III, hertug av Bayern, var en uegnet og uskikket hersker da han hadde brutt sin ed og således var en opprørsk vasall. Anklagene var overdrevet, men Tassilo ble uansett avsatt og plassert i forvaring i klosteret i Jumièges. I 794 ble Tassilo tvunget til frasi seg alle krav og rettigheter til Bayern for seg selv og sin slekt ved kirkemøtet i Frankfurt; han overførte formelt alle rettigheter han hadde til den frankiske kongen. Som kongen hadde gjort med Sachsen, ble Bayern inndelt i franske grevskap.

## Referanser


## Litteratur
* Oman, Charles (1914): *The Dark Ages, 476–918*. London: Rivingtons. ASIN B008WI02H8.
* Pearson, Kathy Lynne Roper (1999): *Conflicting Loyalties in Early Medieval Bavaria*. Aldershot: Ashgate Publishing. ISBN 978-0754600114.
Romanias riksvåpen

**Romanias riksvåpen** ble vedtatt i sin nåværende from av nasjonalforsamlingen 10. september 1992.

Riksvåpenet er  et blått skjold med en gull ørn med røde klør og nebb. Ørnen holder et kors i nebbet, et sverd i høyre klo og et septer i venstre klo. Ørnen er dokumentert brukt første gang av Vladislav I av Valkia 1368. Sverdet symboliserer Moldovas  legendariske fyrste Stefan III (1437–1504). Septeret står for Mikael den modige som i 1600, for første gang, forente de rumenske fyrstedømmene Transilvania, Valakia og Moldova i en kortvarig union.

På ørnen er det et hjerteskjold med fem felter. Hvert av feltene har våpenet til en av de historiske rumenske provinsene.

* Første felt representerer Valakia: I blått den samme ørnen som i hovedskjoldet, omgitt av en sol og en halvmåne.

* Andre felt viser Moldovas våpen: I rødt et svart uroksehode under en femtakket gull stjerne. Til heraldisk høyre en sølv rose, til venstre en sølv halvmåne.

* Tredje felt representerer Banatet: I rødt en gull bro fra den romerske keiseren Trajan. Under den er Donaus blå bølger . Fra brua er det en gull oppstigende løve som svinger en sølv krumsabel.

* Fjerde felt står for Transilvania, medregnet grenseområdene Maramureș' og Crișana. Feltet er igjen delt i blått og gull av en smal rød bjelke. I øverste felt en oppstigende sølv ørn under en sol og en halvmåne. I nederste felt er Transilvanias syv (4 over 3) røde tårn (borger) (*Siebenbürgen*). 

* Nederste spiss har i blått to nedvendte delfiner som siden 1880 symboliserer landets maritime region Dobrudsja.

## Historisk utvikling

Riksvåpenet var opprinnelig kongedømmet Romanias våpen fra 1921. I ny form er kongekronen fjernet. Kongehusets, Huset Hohenzollerns, kvadrerte skjold er også fjernet.


Fil:Coat of arms of Principality of Romania (1867-1872).svg|Fyrstedømmet Romanias våpen 1866-1872
Fil:Principality of Romania - 1872 CoA.svg|Kongedømmet Romanias riksvåpen fra 1872
Fil:Kingdom of Romania - Medium CoA.svg|Kongedømmet Romanias riksvåpen 1921-1947


Fil:Coat of arms of Romania (1948–1952).svg|Sosialistrepublikkens riksvåpen 1948-1952
Fil:Coat of arms of the Popular Republic of Romania (1952-1965).svg|Riksvåpen 1952-1966
Fil:Coat of arms of the Socialist Republic of Romania.svg|Republikken Romanias riksvåpen 1966-1989
San Marinos riksvåpen

**San Marinos riksvåpen** er et våpenskjold fra 14. århundre. Nåværende utforming er fra 1862. I blått tre grønne høyder har hvert sitt sølv tårn. Tårnene har en fane av sølv strutsefjær. Høydene representerer Monte Titano med tårnene i San Marino by: Cesta, Guaita et Montale. Skjoldet er omkranset av en eikekvist på høyre side for forsvar av friheten og en laurbærkvist på venstre side for republikkens stabilitet. På toppen en fyrstekrone.

Mottoet «LIBERTAS» (latin «frihet») kan vise til ofrene for politisk forfølgelse i San Marino ved begynnelsen av 20. århundre. En annen mulig betydning er avledet fra grunnleggeren Sankt Marinus' siste ord: «Relinquo vos liberos ab utroque homine» (Latin: «*Jeg forlater deg fri fra begge menn*»). De to mennene skal sannsynligvis bety keiseren og paven som Marinus hadde besluttet at fri seg fra ved å være eneboer på Monte Titano.
Christin Magnussen

**Christin Magnussen** (født 27. april 1970 i Fredrikstad) er en norsk tidligere håndballspiller. Hun er mest kjent fra sin periode hos Bækkelagets Sportsklub, der hun spilte 80 kamper.

## Bakgrunn
Magnussen er eldst av tre søsken i en idrettsfamilie fra Fredrikstad, der hennes to yngre brødre ble ishockeyspillere. Trond Magnussen har flere sesonger som profesjonell spiller fra både Sverige og Tyskland, mens yngste bror, Ole Morten Magnussen, hadde mange sesonger i eliteserien, hovedsakelig for Stjernen.

Magnussen er adjunkt med opprykk, med utdanning fra Norges idrettshøgskole. Hun har siden 1996 jobbet som lærer i Osloskolen, og har siden 2004 arbeidet som lærer ved Bjerke videregående skole i Oslo, på utdanningsprogram for idrettsfag. Ved skolen er hun prosjektkoordinator for Kompetansesenteret for Idrett og Fysisk aktivitet, som er etablert for å synliggjøre skolen som kunnskapssenter og inkluderende møteplass.

Fra 2001-2004 var Magnussen ansatt i Oslo Idrettskrets som leder for Gatekamppatruljen og Storbyprosjektet i Oslo. I sesongen 2005 – 2006 var hun trener for damelaget til Hadelandsklubben Lunner IL sammen med Stig Quille.

## Se også
* Liste over kjente pedagoger ved Bjerke videregående skole

## Referanser


## Eksterne lenker
* KIFA-Bjerke.no med profil for Magnussen og de andre kursholderne
Karl Theodor Menke

**Karl Theodor Menke** (1791–1861) var en tysk lege og botaniker. Mest kjent for sitt arbeid som forsker på snegler.

Menke studerte medisin ved universitetet i Göttingen og jobbet som lege ved et kurbad i Bad Pyrmont. Han grunnla i 1844 verdens første vitenskapelige snegletidsskrift *Zeitschrift für Malakozoologie* (fra 1854 *Malakozoologische Blätter*). Han var redaktør i tidsskriftet sammen med Ludwig Georg Karl Pfeiffer.

Menke bygde gjennom sitt liv opp en stor samling av sneglehus. Noen av hans viktigste verk er nettopp kataloger over denne samlingen. Etter hans død ble samlingen hans kjøpt av forhandleren M.J. Landauer i Frankfurt am Main og solgt til private samlere.

Snegleartene *Cerithium menkei* og *Natica menkeana* er oppkalt etter ham.

## Bibliografi
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Referanser
Dverghamster

* Phodopus campbelli
* Phodopus roborovskii
* Phodopus sungorus

**Dverghamster** (*Phodopus*) er en slekt med små gnagere i hamsterfamilien. Det finnes tre ulike typer dverghamster, Campbell, Sibirsk/Vinterhvit og Roborowski dverghamster. Alle ligner på den «vanlige» hamsteren, men er mye mindre, 8–10&nbsp;cm for Campbell og Sibirsk/Vinterhvit dverghamster og bare 5–7&nbsp;cm for Roborowski. En dverghamster blir 1 1/2 - 3 år gammel.

Den Sibirske/Vinterhvite og Campbells varianten av dverghamster kan pare seg og få avkom, men det er ikke anbefalt, da avkommet vil få dårlig helse. Disse to er vanligst å ha som kjæledyr. Alle dverghamstere som er kjøpt uten stamtavle er hybrider mellom Campbells og Sibirsk/Vinterhvit. For å være sikker på at dverghamsteren ikke er hybrid må man kjøpe fra seriøs oppdretter som kan vise til rene linjer via stamtavle.

Dverghamstre er kresne i matveien, og spiser for det meste frø og nøtter.

Grunnen til at de heter hamster er at de lagrer mat i kinnene sine, altså hamstrer.

## Arter

Fil:Roborovski Dwarf Hamster - Colour Corrected.jpg|Roborowski dverghamster
Fil:Campbell hamster.jpg|Campbells russiske dverghamster
Fil:Phodopus sungorus (Gandalf).JPG|Sibirsk dverghamster


## Eksterne lenker
*