Ute (folk)

**Ute**, eller **yute**, er en indiansk folkegruppe i USA som i dag hovedsakelig lever i delstatene Utah og Colorado. Det er tre ute-reservater og også et paiute-reservat der det bor uter, med til sammen 7&nbsp;000 stammemedlemmer. 3.000 ute bor utenfor reservatene.

Navnet på delstaten Utah stammer fra stammenavnet ute.

Deres tradisjonelle stammeområde, som de kalte *Nootuvweep* («folkets land», det vil si «vårt land»), strakk seg fra det østlige Utah til det vestlige Colorado og sør til det nordlige New Mexico. Navnet *Ute* betyr «solens land». Stammemedlemmene bruker strengt tatt andre ord om seg selv, **nuciu** eller **noochew** («folket»), flertallsform av *nuci* eller *nooch* («menneske», «person»).

Utene talte opprinnelig det uto-aztekiske språket ute, men i dag kan de fleste av dem kun engelsk.

Uteindianerne har forskjellige typer av tradisjonelle bosteder. I øst var det vanligere med tipi, i vest wickiup.

## Historie
Før europeernes ankomst til Nord-Amerika levde utene som nomader. Det finnes ingen holdepunkter for når utene tilvandret fra noen annen region, noe som turde innebære at de må ha vært i sitt beskrevne område siden før år 1000 e.Kr. 

De levde på de store viddene og fjellområdene i Great Basin, og livnærte seg nesten utelukkende ved storviltjakt. De kunne også dra på jakttokt ut på Great Plains, der de fant amerikansk bison. De drev ikke med noen form for jordbruk. Utene ble en av de første indianerstammene som tok i bruk hester, som de ervervet fra spanske oppdagere fra ca. 1630 og senere ved byttehandel eller tyveri. Hestene endret folkets mobilitet vesentlig slik at man kan tale om at stammen gikk inn i en helt ny æra. 

Det var konflikter mellom dem og fler nabostammer, ikke minst med arapahoene (*sadteetuhkuh*) og cheyennene (*seeyehnah*) i nord og nordøst, med dinéfolket (*pahgahweech*) i sør. De inngikk også i forbund med andre grupper, for eksempel med jicarilla-apachene. Forholdet til bannockene og shoshonene (*surgurch*) i nordvest og i nord var vekslende. Et mer vedvarende fiendskap gjaldt mot vest og sør; utene angrep de derlevende gosiutene (*gweesyootach*) og sør-paiutene (*payurch*) om vinteren når de var på det svakest, og solgte dem som slaver på spanske slavemarkeder. 

De var i regelen fiendtlig innstilt overfor spanjolene og puebloindianerne (*dtewach*).

Etter at comanchene var trengt inn på de sørvestlige prærier, allierte utene seg med dem, og sammen fortrengte de apachene mot sørvest. Men senere skulle deres tidligere forbundsfeller comanchene fordrive utene fra slettelandet og inn i fjellandet i Utah og Colorado. 

Selv om de var et heller aggressivt folk var de i det store og hele vennlig innstilt overfor de amerikanske styresmakter, og hjalp amerikanerne under deres felttog mot comancher, apacher og kiowaer. 

Den endelige fortrengelse av utene fra deres mer utstrakte tradisjonelle område begynte med en traktat mellom utene og den amerikanske regjering, inngått 30. desember 1849. Den amerikanske indianerpolitikk innebar at stadig mer og mer land ble «kjøpt», eller byttet bort med andre områder som skulle tjene som reservater.

## Litteratur
* Virginia McConnell Simmons: *The Ute Indians of Utah, Colorado, and New Mexico*. University Press of Colorado, september 2001, ISBN 0-87081-647-0.
* Dean L. May: *Utah: A People's History*. University of Utah Press, 1987, ISBN 0-87480-284-9, Særlig kapitlene 1 og 2.
* Frederick W. Hodge: *Handbook of American Indians*. 1906.
* Frederick J. Dockstader: *Great North American Indians: Profiles in Life and Leadership*. Van Nostrand Reinhold, 1977. ISBN 0-442-02148-8.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Southern Ute Indian Tribe
* Ute Mountain Ute Tribe
* Utah History to Go
* Encyclopedia of North American Indians