open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Instrumentalis

**Instrumentalis** er en grammatisk kasus. Den benyttes for å vise at et substantiv eller substantivuttrykk indirekte utfører verbhandlinga, vanligvis ved å bli brukt av en agens. Den kan brukes både for fysiske objekter og abstrakte konsepter.

## Forekomst

Instrumentalis i ren form brukes eller ble brukt i gammelengelsk, georgisk, baskisk, sanskrit og balto-slaviske språk. På tyrkisk og tamilsk finnes instrumentalis/komitativ. Noen uralske språk bruker adessiv eller lokativ for å uttrykke instrumentalis. For eksempel betyr finsk *kirjoitan kynällä* ikke «jeg skriver på en penn» slik adessiven -llä antyder, men «jeg skriver med en penn». Andre uralske språk bruker instrumentalis/komitativ. For eksempel betyr lulesamisk *pennajn tjáláv* «jeg skriver med en penn».

Mange språk som ikke har instrumentalis, bruker en annen kasus med instrumentalis-betydning. For eksempel bruker klassisk gresk dativ. I ..με κτείνει δόλῳ, «han dreper meg med et åte» brukes dativ av δόλος for å angi instrumentet. På latin brukes ablativ på tilsvarende måte.

På norrønt kunne dativ i noen tilfeller ha betydningen til instrumentalis. Et eksempel er *skjót at honum vendi þessum*, «skyt på ham med denne kvisten».

## Bruk

I denne russiske setningen, «Я написал письмо ручкой» (*ja napisal pis'mo rutsjkoj*), er *ручкой* instrumentalis (nominativ ручка, «penn»), og viser at pennen er et redskap. På norsk vil setningen normalt bli konstruert med et preposisjonsuttrykk/adverbial: for eksempel «Jeg skrev notatet *med en penn*» eller «Jeg skrev notatet *ved hjelp av en penn».

Kasusen er mest brukt på russisk, hvor den kalles *творительный падеж* (*tvoritelnij padezj*). Den markeres der normalt med endelsen -ом (*-om*) for hankjønn og intetkjønn entall, og -ой (*-oj'') for hunkjønn entall og -ами for alle kjønn i flertall. Det finnes enkelte unntak. På russisk, og i enkelte andre slaviske språk, kan instrumentalis også ha andre funksjoner:
* Å angi tiden hvor en handling finner sted («under», «i», «på»). I setningen «я работаю утром», på norsk «jeg arbeider på morgenen», er утро, «morgen», satt i instrumentalis for å angi tidsrommet. 
* Å angi endring av status. I setningen «сегодня я стал американским гражданином», på norsk «i dag ble jeg amerikansk borger» er гражданин, «borger», satt i instrumentalis for å angi endring av status. 
* Å fremheve en egenskap eller en profesjon. I setningen «Я работаю переводчиком», på norsk «jeg jobber som oversetter» brukes instrumentalis for å angi yrket. Årsaken til denne bruken er at en profesjon anses å være et instrument for å utføre et arbeid.
Brigitte Totschnig

**Brigitte Habersatter-Totschnig** (født 1954) er en tidligere østerriksk alpinist.

Hun vant åtte renn i verdenscupen i løpet av karrieren (sju i utfor og ett i storslalåm). I 1976 og 1977 gikk hun til topps sammenlagt i utforcupen.

Under OL 1976 i Innsbruck tok hun sølv i utfor, etter Rosi Mittermaier.

## Verdenscupseire

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Õ

**Õ** eller **õ** er en modifisert bokstav i det latinske alfabetet, og består av bokstaven O med en tilde. 

## Bruk

### Skoltesamisk
På skoltesamisk er Õ den 25. bokstaven i alfabetet, mellom O og P. Den representerer en halvtrang, midtre vokal [ɘ], som minner om den samme lyden som Õ representerer på estisk. 

### Estisk

På estisk er Õ den 27. bokstaven i alfabetet, og står mellom W og Ä. Den representerer lyden []. Tidligere ble den skrevet Ö, men tidlig i det 19. århundre innførte Otto Wilhelm Masing Õ for å unngå forvirring mellom flere homografer. 

I uformelle sammenhenger som SMS-meldinger og når man bruker et tastatur hvor det ikke er mulig å skrive Õ brukes estere ofte 6 for å angi bokstaven. 

### Portugisisk

På portugisisk angir Õ lyden  eller . Den regnes ikke som en egen bokstav, men en modifisert O. 

### Vietnamesisk

På vietnamesisk angir Õ lyden  eller , en stigende tone med glottalt brudd fulgt av videre stigning. Man finner også tegnene Ỗ og Ỡ.

## Bruk på internett

I HTML skrives den *&amp;Otilde;* for Õ og *&amp;otilde;* for õ.

På grunn av problemer med tegnkoding ser man på mange ungarskspråklige sider at Õ er satt inn for Ő, O med dobbel akutt aksent. Dette skjer fordi tegnene deler kode i ISO 8859-1 og 8859-2 samt i Windows-1252 og Windows-1250. Problemet oppstår når  den som lager siden ikke passer på å angi at det skal kodes for ungarsk. Õ eksisterer ikke i det ungarske alfabetet.
Bøleråsen

**Bøleråsen** er en ås på Langhus i Akershus, og en grunnkrets under Delområde Langhus i Nordre Follo kommune. Området ble regulert til boligbygging rundt 1980, og det første byggetrinnet sto ferdig i 1987. Dette besto av boligblokkene i Lyngåsen, småhusbebyggelsen i Einerveien samt Bøleråsen barnehage i Bregnefaret. På toppen av Bøleråsen ligger det et vanntårn med høydebasseng. Dette anlegget forsyner innbyggerne i tidligere Ski kommune med vann.

## Bebyggelse
Nærsenteret **Bøleråsen Senter** åpnet i 2017 og består av 32 leiligheter, en Kiwi-butikk, Bøleråsen legesenter, Balkan Pizza & Kebab House, Bustetrollet Frisør og treningssenteret Puls Bøleråsen. Tidligere lå det en SPAR-butikk tomten, men dette ble revet for å gjøre plass til det nye nærsenteret.

### Barneskoler
*Bøleråsen skole

### Barnehager
* Skoglia barnehage
* Bjørkekroken barnehage
* Trollskogen barnehage
* Bøleråsen barnehage

### Utbygging
* 1985 – Einerveien og Lyngåsen
* 1995 – Hasselkroken
* 2000 – Jordbærstien
* 2010 – Bølerkollen
* 90-tallet: Bjørkekroken, Briskeveien, Granfaret, Jettegryta, Kløversvingen, Ospelia, Tyriveien
*Andre: Kantarellen, Tyttebærlia, Rognebærveien, Nypesvingen, Hyllebærstien, Blåklokkelia, Skogstjerna, Storsteinen, Rotstubben, Maurstien, Tømmerveien

## Referanser
Kwame Brown

**Kwame Brown** (født 10. mars 1982, Charleston i Sør-Carolina) er en amerikansk profesjonell basketballspiller. I 2001 ble han valgt først i NBA-utvalget. Han har tidligere spilt for Los Angeles Lakers og Washington Wizards. Han er 2,11 meter høy og veier 123 kilo.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Karusellmusikk

***Karusellmusikk*** er et album av Jo Nesbø, frontfigur i gruppen Di derre. Albumet ble utgitt i 2001. Det gjennomgående temaet i sangtekstene er reising. Nesbø ble inspirert til å lage et prosjekt på dette temaet da han var på turné med Di derre noen år tidligere. Menneskers rotløshet og lengsel etter å være underveis blir skildret, og hver tekst representerer en novelle fra hans senere utgitte novellesamling med samme navn som platen. Nesbø ga oss med denne platen radiohiten «Håp», som er en sang om kjærlighetssorg.

## Sporliste

# «Reisetips»
# «Et kyss og Istanbul»
# «Rød karusell»
# «I himmer'n»
# «Det er så sterkt»
# «Saturn spinner»
# «Nyttårsvals»
# «Håp»
# «Stripetrøtt»
# «Gloria»
# «Penelope og Elinor»
# «Reisetips/melodika»

## Kilder
*
Guido Kratschmer

**Guido Kratschmer** (født 10. januar 1953 er en tidligere tysk friidrettsutøver som på 1970- og 80-tallet tilhørte verdenseliten i tikamp. Han opplevde karrierens høydepunkt under OL 1976 i Montréal der han tok sølv med et resultat på 8411 poeng og følgende enkeltresultater: 10,66&nbsp;s – 7,39&nbsp;m – 14,74&nbsp;m – 2,03&nbsp;m – 48,19&nbsp;s – 14,58&nbsp;s – 45,70&nbsp;m – 4,60&nbsp;m – 66,32&nbsp;m – 4.29,1&nbsp;m).

I juni 1980 satte Kratschmer verdensrekord med 8649 poeng. Han var nevnt blant gullfavorittene foran tikampen under OL i Moskva, men han fikk ikke delta på grunn av de vestlige nasjonenes boikott av lekene.

## Medaljer i internasjonale mesterskap
* EM 1974: bronse (8132 poeng)
* OL 1976: sølv (8411 poeng)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Markus Moe

**Markus Moe** (født 30. november 1989) er en norsk langrennsløper. Han har fra 2005 markert seg som en lovende juniorløper nasjonalt og internasjonalt både i klassisk og fri stil. Markus Moe er oppvokst på Tjøme i Vestfold, og han er tilknyttet Oseberg skilag i Tønsberg. Han begynte på toppidrettslinja ved Hovden videregående skole i Setesdal i Aust-Agder høsten 2005. Han tok gull i stafetten og sølv i jaktstarten i junior-VM i rulleski i Kroatia sommeren 2007.

## Eksterne lenker
* 
*  Bilde og omtale
Normal (meteorologi)

**Normalen** er innen meteorologi en gjennomsnittsverdi over en internasjonalt fastsatt periode på 30 år. Det er Verdens meteorologiorganisasjon (WMO) som fastsetter perioden.

Den første normalperioden var fra 1901 til 1930, den neste fra 1931 til 1960. Fra 1. januar 2021 brukes perioden fra 1991 til 2020 som normalperiode.  I en del sammenhenger foretrekker en å bruke andre perioder for sammenlikning, f.eks fra 1971 til 2000. Dette kalles i blant normaler, men bør mer korrekt omtales som langtidsmiddel.

Tretti år er fastsatt som et kompromiss. På den ene sida trenger man en lang periode som utjamner de naturlige svingningene i været. På den andre sida er det mange steder vanskelig å opprettholde målinger over en svært lang periode på samme sted og under noenlunde like forhold (homogenitet).

Dersom en har homogene målinger et sted i heile normalperioden, kan en enkelt beregne normalverdien for de fleste værelementer. Om en har mangelfulle målinger, kan normalen interpoleres utfra målinger på nærliggende steder og kunnskaper en har om klimaet. I den seinere tid har datateknologien gjort slike interpoleringer mye enklere, idet det – utfra de måleverdier en faktisk har – kan produseres finmaska nett (grid), som dekker mellomliggende områder.

Normalbegrepet er udødeliggjort i Norge gjennom komikeren Leif Justers revymonolog «Mot normalt» fra 1954, skrevet av Fridtjof Granli.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Tjenesten *[http://met.no/Klima/Klimastatistikk/Klimadata/ eKlima]* fra Meteorologisk institutt har opplysninger om middeltemperatur og normal månedsnedbør for en rekke steder i Norge. Tjenesten er gratis, men krever registrering.
* WMOs nettsted World Weather Information Service med klimatologiske opplysninger fra sentrale steder de fleste land.
* Leif Justers monolog «Mot normalt» på Youtube; besøkt 17. oktober 2015.
Gerd Fleischer

**Gerd Elinor Fleischer** (født 1942) er en norsk menneskerettighetsforkjemper. Hun er leder for Selvhjelp for innvandrere og flyktninger (SEIF) og en fremtredende representant for norske krigsbarn.

Hun har norsk-samisk mor og tysk far. Hun er oppvokst i Troms. Som barn ble hun selv utsatt for diskriminering, vold og forfølgelse fra lokalsamfunnet og den norske staten. Som 13-åring måtte hun rømme hjemmefra, etter at moren var blitt gift med voldelig «jøssing». Som 17-åring forlot hun Norge. Etter atten år i eksil, det meste av tiden i Mexico by, kom hun tilbake til Norge, fast bestemt på å kjempe for rettferdighet for krigsbarna og alle ofre for diskriminering og forfølgelse. Hun har to adopterte barn, opprinnelig gatebarn fra Mexico. Hun har deltatt i krigsbarnas søksmål mot den norske staten ved den europeiske menneskerettighetsdomstolen i 2007.

Foran Sametingsvalget 2009 var hun andrekandidat for Samefolkets Parti i valgkretsen Sør-Norge.

I 2020 mottok hun Fjellbuprisen, som deles ut av Nidaros bispedømme til personer som gjennom sitt mot og klarsyn har bidratt til å rette oppmerksomhet mot og bevisstgjøre betydningen av kristne og humanistiske verdier i samfunns- og kulturliv. Ved overrekkelsen av prisen belyste biskop Herborg Finnset hvordan Gerd Fleischer representerte de samme verdiene som biskop Arne Fjellbu forsvarte i møte med den tyske okkupasjonsmakten under andre verdenskrig: «Nidaros bispedømmeråd ønsker å gi heder til en imponerende og helstøpt livsinnsats, til en tydelig og modig stemme mot urett, rasisme og diskriminering i det norske samfunnet. Vi ønsker å gi heder til et menneske som har våget å utfordre vår kollektive samvittighet og båret de personlige kostnadene ved sitt engasjement – tro mot sine idealer og tro mot seg selv.»

## Referanser


## Eksterne lenker
* Norway's "lebensborn", artikkel fra ''BBC NEWS'' hvor Gerd Fleischer intervjues (engelsk)
Tribunefeber

:*For den britiske filmen fra 1997, se [[Tribunefeber (film)]]


***Tribunefeber**'' er et norsk fotball-relatert underholdningsprogram med Frithjof Wilborn som gikk på TV 2 i 1999. Med seg på laget hadde han Ingebrigt Steen Jensen som fotballekspert, mens Mia Gundersen skulle lede kåringen av «Mr. Tippeligaen '99». I tillegg hadde Ole Paus et innslag kalt «Mitt lille lag» der han reiste i Europa og lagde portretter av fotballproffene. I hver episode ble kjente nordmenn invitert til å fortelle om hvorfor de elske fotball og hvilket lag de støttet. Det ble også plass til uhøytidelige konkurranser. I hver episode var det også en kåring som het «Bjarte Flem-prisen», hvor de skulle kåre tidenes største fotballtabbe. Programmet gikk sent på fredagskvelder og ble utpå høsten avsluttet med et cupfinaleshow.

Programmet var rettet mot folk flest og ikke bare de som var spesielt interessert i fotball.

Programmet var et samarbeidsprosjekt mellom Dinamo, Fotballforbundet, Norsk Tipping, Toppfotballen og TV 2.

Premieren ble sett av 333 000.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Erling Moss

**Erling Moss** (født 29. juni 1948) er en norsk advokat. 

Han tok juridikum i 1972 og har egen advokatforretning i Mo i Rana siden 1976. Han var i lengre tid forsvarer for Fredrik Fasting Torgersen.

Moss har i flere år engasjert seg i Liland-saken. Han har blant annet skrevet boken *Saken Per Liland* (Pax 1997) – der han anklager det norske rettsvesen for å ha visst at Liland satt uskyldig dømt, uten å ha gjort noe for å stoppe soningen eller for å få gjenopptatt saken. 

Sammen med Camilla Juell Eide utgav han boken om Torgersensaken, "... aldri mer slippes løs" i 1999 (Pax). Boken peker ut en annen gjerningsmann enn Torgersen.

## Referanser
Gormflaith

**Gormflaith ingen Murchada MacFinn** var en irsk dronning**,** gjennom sitt ekteskap med Brian Boru. I Njåls saga er hun omtalt som **Kormloð**, født omkring år 960 i Naas (gælisk:*Nás na Rí* – kongers møteplass) i det som nå er grevskapet Kildare i provinsen Leinster i Irland. Hun var, som navnet antyder, datter av *Murchad MacFinn*, som var konge i Leinster. Hennes bror Maelmorda MacMurchada ble senere også hersker i Leinster.

Hun var før ekteskapet med Brian Boru gift med Olav Kvåran, som var konge i det norrøne kongedømmet Dublin. Med Olav fikk hun sønnen Sigtrygg, som etterfulgte sin far som hersker i Dublin og fikk tilnavnet «Silkeskjegg». Mellom Olav og Brian var hun gift med Brians forgjenger og etterfølger som overkonge, Máel Sechnaill mac Domnaill.

Ekteskapet med Brian Boru kom i stand som del av fredsslutningen etter at Brian hadde beseiret Maelmorda og Sigtrygg i slaget ved Glen Mama. Brian lot en av sine døtre gifte seg med Sigtrygg, og han giftet selv seg med Gormflaith. Allianser gjennom giftermål var en vanlig måte å knytte bånd mellom tidligere fiender på, og dette giftermålet var nok som sådan rent politisk. Brian skilte seg senere fra henne.

Kilder som *[[Cogadh Gaedhil re Gallaibh]]* og *[[Njåls saga]]* framstiller Gormflaith som drivkraften bak krigen som førte til Brians død i slaget ved Clontarf i 1014. Njåls saga skriver at 
Kormloð var den vakreste av kvinner, og hadde best evner i alt som ikke var i hennes egen makt, men menn snakket om at hun gjorde bare onde ting hvor hun hadde makt... ...[hun] var ikke mor til Brians barn, og så vred var hun på kong Brian etter at de var skilt at hun ville gjerne ha ham død. (norsk oversettelse av 154. kafli av Brennu-Njáls saga). Originalen, slik den er gjengitt på nettstedet sagadb.org:

Hún var allra kvenna fegurst og best að sér orðin um það allt er henni var ósjálfrátt en það er mál manna að henni hafi allt verið illa gefið það er henni var sjálfrátt. […] En svo var hún orðin grimm Brjáni konungi eftir skilnað þeirra að hún vildi hann gjarna feigan.


Gormflaith skal ha vært den som fikk Sigtrygg til å hente hjelp fra den norrøne jarlen Sigurd på Orknøyene og fra norrøne krigere fra øya Man til krigen mot Brian. Det er naturlig at Gormflaiths lojalitet heller lå hos hennes sønn Sigtrygg og bror Maelmorda snarere enn hos Brian som hadde forsmådd henne. Men den rollen historien har gitt henne som renkespillende femme fatale er nok betydelig overdreven og skyldes heller samtidens mistenksomhet mot sterke selvstendige kvinner enn historiske fakta. Clare Downham skriver at den egentlige bakgrunnen for slaget ved Clontarf var at alliansen mellom Leinster, Dublin og deres oversjøiske allierte var en signifikant trussel mot Brians ambisjoner om dominans i Irland. Ifølge Anne Connon har bildet av Gormflaiths rolle her utvilsomt i ettertiden blitt forsterket for dramatisk effekt.

Njåls saga tar sannsynligvis feil når den sier at hun ikke var mor til Brians barn: «Ekki var Kormlöð móðir barna Brjáns konungs». Hun regnes av irske kilder som mor til Donnchad mac Briain.

Gormflaith overlevde alle sine ektemenn og døde i 1030.

## Referanser
Ola Stavseng

**Ola Stavseng** (født 31. oktober 1949 i Stordal) er en norsk billedhugger, bosatt i hjembygda på Sunnmøre.

Han er utdannet fra Bergens Kunsthåndverksskole (1968–1971),  
Statens kunstakademi (1971–1973), Kunstakademiet i Stockholm (1973–1975) og *Scuola del Marmo* (1976–1978). Han har laget flere skulpturer i Ålesund, Brattvåg, Vestnes og Rauma.

## Eksterne lenker
* kik.no cv
*
Н

**Н** (minuskel: **н**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet. Som majuskel er den helt lik den latinske bokstaven H og den greske bokstaven eta; Η. Bokstaven representerer lyden /n/ i alle språkene der bokstaven/det kyrilliske alfabetet blir brukt.
Marvik

**Marvik** er ei bygd og et strandsted på Ropeidhalvøya i Suldal kommune. Stedet er knutepunktet på halvøya, med  grunnskole, kapell, gjestehavn, hurtigbåtanløp og bibliotek. 

Marvik har også en strand og et par gårder.

## Kulturminner
Marvik kapell, fra tidlig 1900-tall, er listeført hos Riksantkvaren. 
Like ved kirken er det gjort et funn som dateres til middelalder. 
Litt lenger oppe, nær Marvikveien, er det spor etter et par rundhauger fra jernalderen.  
   

## Referanser
Selvhjelp for innvandrere og flyktninger

**Selvhjelp for innvandrere og flyktninger** (SEIF) er en norsk landsdekkende organisasjon som ledes av Gerd Fleischer. Organisasjonen ble grunnlagt i 1986 og yter hjelp til innvandrere og flyktninger.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
St. Petersburg-paradokset

**St. Petersburg – paradokset** er et tankeeksperiment over et spill, hvor den forventede vinning (forventningsverdi) er uendelig stor, mens man egentlig ikke har noe særlig sjanser til å vinne stort allikevel.

## Scenario
Tenk deg et spill hvor en mynt blir kastet inntil den første kronen vises. Vi vinner 2 kroner om den vises på første kast, 4 kroner om den vises på andre kast, og generelt 2^k kroner om den vises på det k'te kastet.

For å få være med i spillet må man betale en avgift, la oss si 1000 kroner.

## Utregning av forventet vinning
La oss kalle det vi vinner for X (som da er en stokastisk variabel). Sannsynlighetsfunksjonen er da p_X(k)=P(X=k)=\frac{1}{2^k} der k er et naturlig tall (dette sier at sannsynligheten for la oss si en premie på 16 kroner er \frac{1}{2^{4}}= 6,25\%).

Da har vi, ifølge regler for forventningsverdi, at (forventningsverdien) E(X)=\sum_{\text{alle k}}{2^kp_X(k)} = \sum_{\text{alle k}}{2^k\frac{1}{2^k}}=\sum_{k=1}^\infty{1}. En ser lett at denne rekken **divergerer** (se forøvrig divergens) (altså blir uendelig).

Dermed kan vi forvente oss en premie på uendelig mange kroner. Og da er det vel ingen smal sak å betale 1000 kroner for å delta?

## Problem
Det er et problem med dette. Ingen vil vel betale 1000 kroner for å være med på et slikt spill, når sannsynligheten for å vinne tilbake pengene er veldig liten. (tenk for eksempel på at sannsynligheten for å kaste 10 mynt etterhverandre er \left(\tfrac{1}{2}\right)^{10}\approx 0.0977\%). Og det er jo faktisk nødvendig å kaste 10 mynt etterhverandre, da dette gir en premie på 2^{10} = 1024 kroner.

## Teori
En vanlig teori på dette paradokset, eller problemet, er vår (menneskets) manglede evne til å se for oss små sannsynligheter for å vinne veldig store summer.
Gjødselspreder

**Gjødselspreder** er et landbruksredskap til å spre gjødsel. Siden det finnes flere typer gjødsel, finnes det også flere typer gjødselspredere.

## Forskjellige gjødselspredere
**Kunstgjødselspreder**
*En kunstgjødselspreder er en spreder for kunstgjødselgranulat. En består vanligvis av en traktformet tank som leder gjødsla til en pendel eller flere roterende skiver som sprer gjødsla.

**Gjødselvogn**
*Gjødselvogn er en stor tilhengertank på hjul. Med den frakter man ut bløt gjødsel, *gylle*, fra fjøset til jordet der den blir spredd utover.

**Tørrgjødselvogn**
*En tørrgjødselvogn brukes til å frakte møkka, som er for tørr til å fraktes i en gjødselvogn ut. Den har et belte i bunnen som frakter gjødsla bakover til roterende valser som sprer den utover. Ekskrementer av kylling/høne og sau er eksempler på tørrgjødsel.

**Tørrgjødselskuffe**
*Tørrgjødselskuffe er et skuffe til å feste bak på en traktor, spesiallaget for frakt av møkk. Den har en spredeanording i bunnen og et spjel for å stenge ved transport.
Hebnes

**Hebnes** er ei bygd helt sørvest på Ropeidhalvøya i Suldal kommune i Rogaland.

På fergekaien står en bautastein til minne om Torstein av Heimnes. Torstein var merkesmannen til kong Håkon Håkonsson på 1200-tallet, og ble regnet for å være en av landets mektigste menn.

Hebnes har fergeforbindelse mot sør og øst til Foldøy og mot vest til Nedstrand og videre til flere av øyene i Finnøy. Forbindelsen driftes av Norled med fartøyene MF «Foldøy» og MF «Sjernarøy».

## Referanser
Jürgen Hingsen

**Jürgen Hingsen** (født 1958 i Duisburg) er en tidligere tysk friidrettsutøver. Han tilhørte verdenseliten i tikamp i 1980-årene. Han forbedret verdensrekorden tre ganger, og vant olympisk sølvmedalje i tikamp. 

Hingsen har to sølvmedaljer fra europamesterskap, en sølvmedalje fra VM i tillegg til OL-sølvet. Under OL 1988 i Seoul ble han diskvalifisert for tre feilstarter i konkurransens første øvelse, 100 meter. 

Selv om Hingsen i årene fra 1982 til 1984 satte en ny verdensrekord hvert år, greide han aldri å slå erkerivalen, den dobbelte olympiamesteren Daley Thompson, i en konkurranse. Først under europamesterskapet i Athen, deretter verdensmesterskapet i Helsingfors, og til sist under OL i Los Angeles, måtte han gi tapt for engelskmannen, og mistet ved hver anledning sin egen verdensrekord. 

Verdensrekorden han satte i 1984, på 8&nbsp;832 poeng, er fremdeles (2010) tysk rekord. 
## OL-medaljer
*  1984  Los Angeles -  Sølv i friidrett, tikamp, menn  Vest-Tyskland 

## Personlige rekorder
* Tikamp: 8832 poeng, satt 9. juni 1984 i Mannheim
* Lengde: 8,04 m
* Kulestøt: 16,57 m
* Høyde: 2,18 m
* 400 meter: 47,65 
* 110 meter hekk: 13,84
* Diskos: 50,82 m
* Stavsprang: 5,10 m
* Spydkast: 67,42 m
* 1500 meter: 4.12,29
* Sjukamp: 5859 poeng
## Eksterne lenker
*
Irlands riksvåpen

**Irlands riksvåpen** er på blå bunn en gull harpe. Riksvåpenet ble vedtatt den 9. november 1945. Harpen har vært et symbol for Irland fra middelalderen. Den omtales også som Brian Borus harpe. Harpen ble brukt i seglet til Den irske fristaten (1921–1937) og blir nå brukt som eneste figur i riksvåpenet for republikken Irland.

## Våpenmotivet i andre sammenhenger
Den irske harpen inngår også i Storbritannias riksvåpen og kongevåpen. I tiden etter unionen mellom England, Skottland og Irland i 1603, er harpen plassert i tredje felt i skjoldet (nederst til venstre for tilskueren). Dermed er Irlands harpe rangert etter feltene med våpnene til England (1. og 4. felt) og Skottland (2.felt).

Stiliseringen av harpen varierer gjennom  tidene, blant annet i det britiske kongevåpenet der utsiden av harpen forekommer som en kvinnefigur med vinger bakover på øvre kant av harpen.

## Litteratur
* Carl-Alexander von Volborth: *Alverdens heraldik i farver*, Politikens Forlag, København 1972 (oversatt av Sven Tito Achen)
* Ottfried Neubecker: *Heraldik. Kilder, brug, betydning*, København 1979 (oversatt og bearbeidet for Skandinavia av Nils G. Bartholdy)

## Eksterne lenker
* Utenriksdepartementet i Den irske republikken: Facts about Ireland
* Harpen til Brian Boru
* Henry VIII Harp Groat – H & I
Saab 9-5

**Saab 9-5** (1997–2012) (YS3E) er en familiebil fra svenske Saab.

Første utgave (1997–2010) var designet av nordmannen Einar J. Hareide og kunne fås som sedan  og  erstattet Saab 9000.  Stasjonsvogn kom i 1999 med nivårelugering og glidegulv som tilvalg. Utstyrsvariantene var S, SE, Aero eller Griffin, alle med turbo.  Efter en enkel ansiktsløftning i 2002 fikk den samme  utstyrsvariantene som den nye Saab 9-3, nemlig "Linear", "Arc", "Vector", "Aero" og "Griffin"). En 3.0 liter V6 fra Opel samt dieselmotorer fra GM på 2.2 og 3.0 liter tilkom. I 2006 fikk man en dramatisk endring av frontlyktene i utgaven **Dame Edna**, samt nye 1.9 liters diesel fra Fiat.  

* 2.0 t – 150 hk Eco R4 Trionic7 motorstyring
* 2.3 t – 170 hk Eco R4 Trionic7 motorstyring
* 2.3 t – 185 hk R4 Trionic7 motorstyring
* 2.3 T – 230 hk R4 Aero (250 hk etter facelift 2002 og 260 hk etter facelift 2006) Trionic7 motorstyring
* 3.0 t – 200 hk V6 (GM Opel – Lavtrykksturbo)

* 1.9 TiD – 120 hk R4 Diesel (Fiat Group) EDC16 motorstyring
* 1.9 TiD – 150 hk R4 Diesel (Fiat Group) EDC16 motorstyring
* 2.2 TiD – 120 hk R4 Diesel (GM – Opel)
* 3.0 TiD – 177 hk V6 Diesel (GM – Isuzu)

Andre utgave av 9-5 (YS3G) kom i 2010, da som sedan og kunne fås med firehjulsdrift (XWD).Av motorer kunne man nå velge blant;

Bensin:

-1,6t Turbo4 (R4) 

-2,0t Turbo4 (R4) Bensin/BioPower

-2,8t Turbo6 (V6)

Diesel:

-2,0tid  (R4) 

-2,0ttid (R4) 

-3,0tid6 (V6) (kun én bil ble laget med denne og motortypen ble ikke offisielt lansert) 

. 27 stasjonsvogner (*Sport Combi*), en blanding av pre-seriebiler og produksjonsmodeller ble etter konkursen i 2012  solgt til samlere som etterhvert fikk de registrert i sine respektive land.
Saab 9-5 I SE 1998 front.JPG|9-5 SE (YS3E)
Saab9-5 estate.jpg|9-5 Estate
2007SAAB95.JPG|Dame Edna
Saab 9-5 2nd-gen at Aker Brygge-1.jpg|9-5 NG på Aker Brygge
Saab 9-5 SportCombi (rear quarter).jpg|9-5 (YS3G)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
*Allt om SAAB 9-5 
*Test av Saab 9-5 (2011) på www.motorguiden.no
Ł

**Ł** eller **ł** er en modifisert bokstav i det latinske alfabetet. Den omtales ofte som «l med strek». Den ble først innført i det 16. århundre i polske tekster.

Ł finnes i polsk, kasjubisk, sorbisk, belarusisk, wymysorys, navajo, dene suline, dogrib og i foreslåtte alfabeter for venetiansk. I slaviske språk representerer den en fortsettelse av den protoslavisk ikkepalataliserte konsonanten *l*, mens den i de fleste ikke-europeiske språk representerer en ustemt alveolar lateral frikativ eller lignende lyd. 

På polsk uttales den normalt , som en engelsk *w* i *were* eller *will*. I det østlige Polen og i de polske minoritetene i Litauen, Belarus og Ukraina er en eldre uttalemåte bevart. I det belarusiske latinske alfabetet tilsvarer den kyrillisk л, og uttales normalt .

På navaho brukes den for en ustemt alveolar lateral frikativ, , tilsvarende walisisk Ll. 

Det er foreslått at den i venetiansk skal brukes til å angi en etymologisk *l* i ord hvor uttalen avviker fra den vanlige, for eksempel der den blir stum eller blir en *a*- eller *e*-lyd. 

I språk som ikke bruker bokstaven blir minuskelen til tider blandet sammen med t. For eksempel blir det polske kvinnenavnet Małgorzata i Norge ofte feilskrevet som Matgorzata.

I norsk sammenheng brukes «Ł» til å beskrive det språklige fenomenet «tykk l».

## Referanser
Vintergrønn

Ordet **vintergrønn** har flere betydninger:
* berglyng, planteslekta *Gaultheria* i lyngfamilien, på engelsk kalt «wintergreen»,
* nikkevintergrønn, *Orthilia secunda*, en plante i lyngfamilien,
* vintergrønn (botanikk), betegnelse på planter med blader som overvintrer uten å være egentlig eviggrønne,
* vintergrønnolje, et annet navn for metylsalisylat,
* vintergrønnslekta, planteslekta *Pyrola* i lyngfamilien,
* vintergrønnfamilien, Pyrolaceae, en tidligere plantefamilie, som nå er slått sammen med lyngfamilien.
Serena Maneesh (album)

***Serena Maneesh*** er det norske popharmoniske støyrockbandet Serena Maneeshs selvtitulerte debutalbum

Albumet ble utgitt av plateselskapet Honeymilk i 2005. All musikk på plata er skrevet av Emil Nikolaisen.

## Sporliste

#«Drain Cosmetics» – 3:41
#«Selina's Melodie Fountain» – 5:39
#«Un-Deux» – 1:56
#«Candlelighted» – 6:36
#«Beehiver II» – 4:44
#«Her Name Is Suicide» – 3:44
#«Sapphire Eyes» – 7:09
#«Don't Come Down Here» – 7:20
#«Chorale Lick» – 3:16
#«Simplicity» – 1:56
#«Your Blood in Mine» – 12:09
#«Untitled#1» (Bonusspor på vinylutgivelse)
#«Untitled#2» (Bonusspor på vinylutgivelse)
Smart Club

**Smart Club** var en grossist/varehuskjede etablert i 1995 av Atle Brynestad, og kjøpt opp av Coop Norge SA i 2008. Smart Club hadde fire (Alnabru, Råde, Slependen og Tiller) varehus i Norge. Ved oppstarten måtte kundene tegne egne medlemskap for å handle på Smart Club, men denne ordningen ble opphevet etter noen år.

Selskapet var opprinnelig en del av CG Holdingkonsernet som omfatter blant annet Christiania Glassmagasin, Porsgrunds Porselænsfabrik, Hadeland Glassverk, Steninge slott i Sverige og Fotballklubben Lyn. I juli 2008 inngikk Coop Norge SA en avtale om å kjøpe Smart Club.

I november 2013 åpnet Obs! og Obs! Bygg i Smart Clubs gamle lokaler på Alnabru, og EXTRA ble åpnet på Slependen. Smart Club i Råde er stengt. Smart Clubs mindre forretninger på Bislett, Skedsmokorset og Sofiemyr er også omprofilert til Coop.

## Eksterne lenker
* Satser på forbruker og proff, Byggfakta.no, 28. november 2013
* Og så rykket Coop Obs! inn, Dagligvarehandelen.no, 29. november 2013
Andreas Hansen

**Andreas Martin Hansen** (1857–1932) var en norsk geolog, etnograf og statsstipendiat. Hansen vil være kjent både for sine teorier om bresjøer, og for sitt engasjement i studiet av kortskaller og langskaller, kraniometri, i likhet med svenske Anders Retzius og de norske militærlegene Carl Arbo og Halfdan Bryn.'

## Liv og virke
Hansen var prestesønn og vokste opp i Levanger og Trondheim. Han tok artium i 1875, og ble cand.real. i 1881. Deretter arbeidet han fram til 1898 ved Universitetsbiblioteket i Oslo, etter hvert som amanuensis. Han tilhørte et positivistisk, darwinistisk miljø, som blant annet omfattet G.O. Sars, Ernst Sars og Amund Helland. Hansens foredrag *Den yngre akademiske Slægt og de moderne Ideer* i Det Norske Studentersamfund i 1882 er i sin tittel karakteristisk. 

Hans doktoravhandling *Strandlinje-studier* (1891) er en banebrytende og fremdeles gyldig teori om landskapsforming med bresjøer («bredemte sjøer»): Isbreer som utgjorde rester av innlandsisen demmet opp vann til sjøer som virket landskapsformende. I forbindelse med dette foreslo han at steinalderfunnene fra Nøstvet i Akershus var spor etter en bosetning i eldre steinalder. Hansen ble dermed den første som forsto at det fantes en befolkning fra denne perioden i Norge. Hansen publiserte også botaniske arbeider.

Hansens andre hjertesak var kraniometriske studier av kortskaller og langskaller, og da han ble utnevnt til statsstipendiat i 1908 var det for å studere «norsk antropologi». Han var allsidig orientert og engasjert, og Kjeldstadli skriver at «Han hadde en tidstypisk ambisjon om en helhetsvitenskap som skulle gi svar på de «store» spørsmålene, et prosjekt i grenselandet mellom kunnskapsmengde, ideologi og dilettanteri.»

I 1898 skrev han en artikkelserie om «norsk folkepsykologi» i tidsskriftet *Ringeren* der han fremla sin teori om rase og politisk tilknytning, der «langskallene» («Nor-ætten» etter sagnkongen Nor) var venstrefolk, mens kortskallene («Gor-ætten», etter kong Nors bror Gor) var høyrefolk. Hansen gjennomgikk hele Norge ut fra skallemål og kroppshøyde: «*I Sogn har venstrebygdene [[Leikanger]], [[Aurland]] og [[Lærdal]] over 170 cm, i modsætning til de højrebygder, de omringer: [[Sogndal]], [[Hafslo]] og [[Luster|Lyster]].*» 

Han ble medlem av Vitenskapsakademiet i 1910.

## Referanser


## Litteratur
* *Om seter eller strandlinjer i store høider over havet*. 1885
* *Strandlinje-studier*. 1891
* *De kvartære klimat-skifter og excentricitets-teorierne*. 1894
* *Norsk folkepsykologi : med politisk kart over Skandinavien*. 1899
* *Landnåm i Norge : en utsigt over bosætningens historie*. 1904
* *Oldtidens nordmænd : ophav og bosætning*. 1907
* *Bre og biota*. 1929
* 
*
Korkeik

**Korkeik** er en mellomstor, eviggrønn art i eikeslekten, som er utbredt i det vestlige og sentrale middelhavsområdet. Den blir opp til 20 meter høy, men er vanligvis lavere. Bladene er 4–7 cm lange og mørkegrønne på oversiden, blekere under. Nøttene er 2–3 cm lange.

Treet har en tykk bark av kork. Over tid kan denne barken bli svært tykk, og dette høstes hvert 10.–12. år som kork. Høstingen av kork skader ikke treet, og et nytt lag av kork gror til, noe som gjør det til en fornybar ressurs. Treet dyrkes mye i Spania, Portugal, Algerie, Marokko, Frankrike, Italia og Tunisia. Korkeikskog dekker ca. 2,5 millioner hektar i disse landene. Portugal står for 50 % av verdens korkhøst. Korkeik kan ikke felles lovlig i Portugal, bortsett fra kontrollert felling av gamle, uproduktive trær.

Noe kork blir også produsert i Øst-Asia fra den beslektede kinesisk korkeik (*Quercus variabilis*).

Korkeik blir ca. 150–250 år gamle. 

## Litteratur
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 


Quercus suber kz3.jpg|Bladverk
Quercus suber Blatt.jpg|Over- og underside av blad
Orto botanico, fi, quercus suber.JPG|Stamme
Bellota de alcornoque.JPG|Nøtt
Sughereta Niscemi02.jpg|Stamme etter innhøsting av kork
Eviggrønn

**Eviggrønn** er en betegnelse på planter som bevarer bladene gjennom hele året, og hvor hvert blad holder i mer enn tolv måneder. Dette i motsetning til løvfellende planter som mister bladene om høsten før de går inn i hvileperioden om vinteren, når det er kaldt, eller i tørketiden, når vanntapet er for stort for planten. 

En type eviggrønn er såkalte *sklerofylløse planter*, en type hardbladede planter som har utviklet seg for å tåle lange perioder med tørke og varme. Sklerofyllskoger består hovedsakelig av slike planter og finnes ofte i områder med middelhavsklima, som deler av Europa, Sør-Amerika, Australia og Afrika. Typiske arter inkluderer steineik (*Quercus ilex*), johannesbrødtre (*Ceratonia siliqua*) og korkeik (*Quercus suber*).

De fleste eviggrønne planter beholder bladene i halvannet til fem år, men rekorden ligger på omkring 40 år og tilhører metusalemfurua (*Pinus longaeva*), som vokser i fjellområdene i California, Nevada og Utah i USA.

I tropene er de fleste plantene eviggrønne. I Skandinavia utmerker bartrærne seg. Av andre eviggrønne bladplanter i vår natur er eføy og kristtorn mest kjent, men her finnes også eviggrønne lyngplanter, og bregner.

## Eksempler

Fil:Mjøslandsfurua.jpg|bartrær
Fil:Houx neige.jpg|kristtorn
Fil:Hedera helix mit Reif Pernegg 20170128 01.jpg|bergflette
Fil:Frozen Mistletoe - Flickr - gailhampshire.jpg|misteltein

## Se også
* Vintergrønn
## Referanser
Sarin

**Sarin** regnes for en av verdens farligste nervegasser. Som kjemisk våpen er den av FN ansett for å være et masseødeleggelsesvåpen og forbudt gjennom flere konvensjoner, blant dem Kjemivåpenkonvensjonen. Ved romtemperatur er sarin en fargeløs, luktfri væske som lett fordamper. Som andre nervegasser angriper sarin nervesystemet.

Stoffet er et organofosfat, et stoff som benyttes i mange vanlige insektmidler. Sarin er en kraftig inhibitor av det biologiske stoffet acetylkolinesterase som tar opp nevrotransmitteren acetylkolin i synapsespalten mellom to nerveceller. Ved å hemme acetylkolinesterase vil man få en opphopning av acetylkolin i synapsespalten, som vil gi en for kraftig parasympatisk reaksjon.

## Symptomer
På grunn av den inhiberende virkningen på acetylkolinesterase, vil symptom ved inntak av sarin gjennom huden, munnen eller lungen tilsvarende bare 0,01&nbsp;mg/kg kroppsvekt være blant annet rennende nese, brystsmerter (tranghetsfølelse), forsnevring av pupillene og åndenød. Offeret mister etter hvert kontrollen over alle kroppsfunksjoner. Fasen avsluttes med rykninger som til slutt leder til bevisstløshet, og offeret kveles som en konsekvens av krampaktige spasmer. Alt skjer som oftest bare i løpet av ett minutt. Personer som overlever, risikerer permanent nevrologisk skade.

Det sies at sarin er over 26 ganger mer dødelig enn cyanid.

## Historie
Sarin er en av flere kjemiske stridsmidler som ble dumpet i Norskerenna i Skagerrak etter andre verdenskrig.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Sarin, fra Council on Foreign Relations (engelsk)
Perpendikulærene

**Perpendikulærene** er loddrette imaginære linjer som går *perpendikulært* mot vannlinjen på et skip, det defineres en perpendikulær foran og en akter. 

Forre perpendikulær defineres normalt som det fremste stedet skipet krysser vannlinjen når det er lastet til sommerdypgående. Aktre perpendikulær defineres normalt som senter av rorstokken, hvis skipet ikke har rorstokk brukes et tilsvarende punkt. Detaljene defineres av skipets klasseselskap. 

Lengden mellom perpendikulærene (Lpp) brukes som et mål av lengden av skipets undervannsvolum. Merk at Lpp egentlig ikke måler hele lengden av skipets undervannsvolum, da skipet kan ha undervannsvolum også bak rorstammen, men dette tas ikke hensyn til her da det normalt ikke gir nok oppdrift til å påvirke lasteevnen. 

## Referanser
Ingvill Gaarder

**Ingvill Gaarder** (født 12. august 1973 i Stavanger) er en norsk billedkunstner og illustratør.

Hun har utdannelse ved Chelsea College of Arts, The University of the Arts (England), University of Houston (USA) og Kunstskolen i Bergen. Hun jobber med tegning, grafikk, performance, maleri og media kunst.

Gaarder har tidligere hatt performanceforestillinger ved The ICA (London) og har stilt ut videokunst ved en rekke utenlandske festivaler og gallerier, blant annet ved The Living Arts Museum (Reykjavik) , Pump House Gallery (London) og Plastique Video Art Festival (Caen). Hun bodde i en årrekke i London og var med i den nordiske kunstnergruppen «Igloo Productions».

Mye av kunsten hennes er konseptbasert og kan ofte sies å anta ideer som utforsker hjemmet, sårbarhet, barndom og selvbiografi på ulike måter. Hun er interessert i å synliggjøre og forsterke det dagligdagse.

## Referanser
Flukten (2007)

***Flukten*** (originaltittel: *Die Flucht*) er et tysk krigsdrama fra 2007 regissert av Kai Wessel. Filmen ble produsert for TV.

Filmen handler om Stalins etniske rensning av tyskere fra de østlige delene av Tyskland på slutten av annen verdenskrig.

## Handling

Filmen forteller historien om adelskvinnen Lena von Mahlenberg, som sommeren 1944 reiser tilbake til farens gods i Øst-Preussen. Flere år tidligere hadde hun forlatt hjemmet for å oppdra sin utenomekteskapelige datter Viktoria. På godset lover hun å gifte seg med grev Heinrich von Gerstorff, som hun var lovet bort til. Men etter at grevens bror, Ferdinand, begår selvmord, påvirket av krigens redsler, blir bryllupet avlyst. I Øst-Preussen møter hun også den franske krigsfangen François Beauvais. I januar 1945 rykker Stalins røde armé stadig nærmere, med sine nådeløse massakrer, plyndringer og massevoldtekter. Etter oppfordring fra faren blir Lena leder for en flyktningekolonne. En nådeløs flukt gjennom sne og is begynner. Flyktningene blir flere ganger bombardert av sovjetiske kampfly, og mange omkommer.

## Bakgrunn

Opptakene til filmen ble gjort i Litauen i februar og juni 2006. Den fransk-tyske kanalen arte sendte hele filmen, som er på 3 timer, 2. mars 2007. ARD og den østerrikske kanalen ORF sendte filmen i to deler 4. og 5. mars, med rundt 13 millioner seere.

## Medvirkende

* Maria Furtwängler – Lena Gräfin v. Mahlenberg
* Jürgen Hentsch – Berthold Graf v. Mahlenberg
* Jean-Yves Berteloot – François Beauvais
* Tonio Arango – Heinrich Graf v. Gernstorff
* Angela Winkler – Sophie Gräfin v. Gernstorff
* Hanns Zischler – Rüdiger Graf v. Gernstorff
* Max von Thun – Ferdinand Graf v. Gernstorff
* Adrian Wahlen – Benno Stuber
* Adrian Goessel – Wilhelm Stuber
* Gabriela Maria Schmeide – Babette
* Stella Kunkat – Viktoria v. Mahlenberg

## Eksterne lenker
* Informationen bei der ARD (arkivert versjon fra 2007)
*
Steve Podborski

**Stephen Gregory Podborski** (født 25. juli 1957 i Don Mills, en forstad til Toronto) er en kanadisk tidligere alpinist.

## Karriere

Han var en av de såkalte *Crazy Canucks* («de gale kanadierne»), en gruppe alpinister som på 1970- og 1980-tallet dominerte fartsdisiplinene, og som var kjent for en svært dristig kjørestil.

Under OL 1980 i Lake Placid tok Podborski bronse i utfor (bak østerrikerne Leonhard Stock og Peter Wirnsberger. I løpet av karrieren vant han åtte utforrenn i verdenscupen, og gikk topps i utforcupen sesongen 1981/82 (delt seier med sveitseren Peter Müller).

## Resultater i verdenscupen i alpint

### Enkeltseire

### Sammenlagtplasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
James A. D. W. Anderson

**James A.D.W. Anderson** er en forsker, vitenskapsmann og foreleser innen datavitenskap fra Storbritannia (University of Reading). Han har gjort seg bemerket i media for sin innsats med problemet med å dividere, eller dele, på null. Løsningen, ifølge Anderson, er en helt ny transreel matematikk, hvor null antar et endelig, bestemt tall, som han har valgt å kalle \Phi (Phi) eller **Nullity**. Han har imidlertid ikke fått stor støtte innen det matematiske miljøet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Aftenposten
* BBC
* Book of Paragon
Augustenborg

**Augustenborg** er en havneby på den danske øyen Als ved Jyllands østkyst. Den har  innbyggere (2023) og var inntil 2007 hovedsete i tidligere Augustenborg kommune. Etter kommunalreformen i 2007 er den en del av Sønderborg kommune. Nær byen ligger Augustenborg slott.

## Augustenborgerne
Byen oppstod rundt Augustenborg slott, bygget i årene etter 1651 av Ernst Günther, et medlem av huset Slesvig-Holsten-Sønderborg-grenen og kadett i det danske kongehuset. Slottet, og senere byen, ble oppkalt etter Ernsts kone Auguste som selv stammet fra det samme fyrstehuset som ham.

Slottet ble deres slektslinjes hovedsete, og grenen ble kalt Augustenborg etter dette. Senere ble Ernst utnevnt til «hertug av Augustenborg» av en dansk konge. Slektens prominens vokste på slutten av det 18. århundre, og under uenigheten om Schleswig-Holsteins nasjonale tilhørighet i det 19. århundre var det et symbol for den pro-tyske nasjonalistiske bevegelsen i området. I 1864 annekterte Preussen området, men i 1920 ble det gitt tilbake til Danmark ved gjenforeningen etter folkeavstemningen. 

Huset Augustenborgs mannlige linje døde i 1931 ut med hertug Albert av Schleswig-Holstein, et av Victoria av Storbritannias barnebarn. Kong Carl XVI Gustav av Sverige nedstammer fra husets kvinnelige linje.

## Severdigheter
### Augustenborg slott
Slottet har vært i bruk som psykiatrisk sykehus Ved anlegget inngang finnes en utstilling som viser slottets, byens og hertugdømmets historie. Slottskirken er åpen for besøkende om sommeren, og i perioder blir det holdt omvisninger.

Christian Frederik (kong Christian VIII av Danmark) giftet seg med sin andre ektefelle Caroline Amalie på slottet 22. mai 1815. Slottet var hennes barndomshjem.

Ved slottet ligger også skulpturparken Augustiana.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Dvergspermhvaler

* dvergspermhval
* liten dvergspermhval

**Dvergspermhvaler** (*Kogia*) er en liten slekt med bare to arter av tannhvaler som lever i alle verdens havområder. De er beslektet med spermhval, men har sin egen lille familie (Kogiidae).

## Slekter og arter
Det hersker forvirring omkring inndelingen av såkalte spermhvaler. Noen forskere mener de tilhører to ulike biologiske familier (Physeteridae og Kogiidae), andre at de er underfamilier som tilhører samme familie (Physeteridae). Inndelingen her er ifølge førstnevnte syn, som nylig har blitt forsterket gjennom en stor undersøkelse som omfattet mer en 60 hvalarter.

* **Kogiidae** (dvergspermhvaler, dvergspermhvalfamilien)
** Kogia (dvergspermhvalslekten) 
*** *Kogia breviceps* (dvergspermhval) 
*** *Kogia simus* (liten dvergspermhval)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nsenga

**Nsengaene**, også kjent som **senga**, er et folkeslag i Zambia. Noen av deres etterkommere lever imidlertid i Zimbabwe og Mosambik. Nsengaene snakker sine nasjoners offisielle språk; engelsk i Zambia og Zimbabwe, og portugisisk i Mosambik.
Farmen (andre betydninger)

**Farmen** kan vise til:

* Farm, betegnelse brukt om gårdsbruk
* Farmen (Sverige), en svensk reality-serie
* Farmen, en norsk reality-serie
Farmen (Sverige)

***Farmen*** er en svensk realityserie som sendes sesongvis på TV4. Konseptet var at et antall deltagere blir plassert på en bondegård. Der skal de bo i 10 uker og leve omtrent som bønder gjorde på 1800-tallet. Hver uke sendes to deltakere inn i tvekamp, hvor en får fortsette og en må reise hjem. Slik går konkurransen helt til det er fire finalister igjen i finaleuka.

## Farmen 2003
Sesong 2003 ble sendt i 30-minutters episoder 19.30 på hverdager med repriser av alle ukens episoder på søndager. Det farmenårets store mediekontrovers var utvilsomt «Naken-Janne» (Jan O. Jansson). En nudist, eller naturist som han selv foretrakk å bli kalt (selv om øvrige naturister foretrakk å kalle ham ekshibisjonist), som ikke var redd for å vise seg splitter naken framfor kameraet. TV 4s beslutning om å vise Jansson uten noen som helst form for sensur, hans penis ble til og med eksponert i så godt som hver eneste episode, skapte mye styr i pressen.

Jansson ble til og med ansett av seerne til å være ganske usympatisk. Han ble likevel stemt ut i konkurransens senere del. Deretter dro han rundt på en ganske mislykket kroturné der han også viste seg naken.

## Vinnere av Farmen
* 2017 – Niklas Ravnestam 
* 2016 – Fredrik Rosenkvist
* 2015 – Örjan Selien
* 2014 – Maria Dahlberg
* 2013 – Erik Persson
* 2004 – Christian Gergils (vant Farmen Skjærgården)
* 2004 – Pia Flodner (vant Farmen Afrika)
* 2003 – Veronika Larsson
* 2002 – Inger Andersson
* 2001 – Benny Viberg

## Innspillingsplasser
* 2001 – Kolhorvan i Tuna i Vimmerby kommune i Småland.
* 2002 og 2003 – Sotbo i Norn ved Soten i Hedemora kommune i Dalarna.
* Våren 2004 – Farmen Afrika: Oudtshoorn i Sør-Afrika.
* Høsten 2004 – Farmen Skjærgården: på øyen Saltholmen mellom Oskarshamn og Västervik.
* 2013 og 2014 – Sotbo i Norn ved Soten i Hedemora kommune i Dalarna.
* 2015, 2016 og 2017 – Norra Brandstorp ved Brandsjön i Vaggeryd kommune i Småland.
* 2018 – Kvarntorp i Voxtorp i Gnosjö kommune i Småland.

## Se også
**[[Farmen]]*, den norske versjonen av konseptet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Ivar Gjetnes

**Ivar Gjetnes** (født 1943) en norsk flyingeniør og tidligere generalmajor i Luftforsvaret. 

Han var blant annet sjef for Personellavdelingen i Luftforsvarsstaben, sjef for teknisk seksjon på Kjeller 1982–1986, overadjutant for H. M. Kongen 1990–1993, sjef for stabsseksjonen Luftforsvarets forsyningskommando (og utnevnt til oberst II) i 1991 og sjef for Luftforsvarets forsyningskommando. Tidlig på 1980-tallet arbeidet han blant annet med Pingvin-missilet. På begynnelsen av 2000-tallet var han *Director of Resources* ved NATO Maintenance and Supply Agency (NAMSA) i Luxembourg. 

## Politiske verv
* Formann i Rælingen Høyre 1982–1983
* Kommunestyrerepresentant for Rælingen Høyre i perioden 1992–1995

## Utmerkelser
Gjetnes er innehaver av flere dekorasjoner, bl.a.:
* Forsvarsmedaljen 
* Vernedyktighetsmedaljen

## Referanser
Pater est-regelen

**Pater est-regelen** (fra latin «far er», egentlig kort for *pater est quem nuptiae demonstrant*, «den er far som ekteskapet viser») er regelen om at en fødende kvinnes ektemann antas å være far til barn født i ekteskap, med mindre han selv, moren, barnet eller tredjemann får fastslått ved dom eller troverdig erklæring at en annen er far. 

Pater est-regelen har et klart biologisk utgangspunkt, ettersom regelen om at morens ektemann skal anses som barnets far hviler på den betraktning at dette i det overveiende antall tilfeller stemmer med det biologiske forhold.

Pater est-regelen er lagt til grunn i norsk rett, jf. Barneloven § 3: *Som far til barnet skal reknast den mannen som mora er gift med ved fødselen*.

Ettersom det dreier seg om en rettsformodning, det vil si at en bevisførsel f.eks. ved DNA-sammenligninger, kan føre til annen innsikt, er det opp gjennom tidene og i forskjellige land gitt nærmere bestemmelser for å presisere yttergrensene for formodningens rettsgyldighet. Det kan for eksempel dreie seg om når et ekteskap ble inngått eller opphørte i forhold til det nimåneders svangerskap.      

## Referanser


## Se også
*Mater semper certa est