Karikatur

En **karikatur** er en komisk framstilling der typiske trekk eller egenskaper ved en person eller sak er overdrevet eller forvrengt. Karikaturen kan være en uskyldig spøk, men er ofte brukt bevisst for å latterliggjøre noe eller noen, og vise ringeakt. Karikaturer brukes blant annet i politisk eller sosial satire, for eksempel for å synliggjøre og understreke svakheter hos et menneske, en samfunnsklasse eller et aktuelt politisk fenomen. Særlig brukes «karikatur» om portrettegninger der ansiktstrekk er overdrevet på en humoristisk måte. Tilsvarende komiske beskrivelser brukes også i skrevne tekster, på teater og film, ikke minst som humoristiske imitasjoner av mennesketyper eller kjente personer. 

Det er snakk om en overdreven framstilling, et vrengebilde, et fordreid og fortegnet bilde, eventuelt en grotesk og latterlig person, slik Søren Kierkegaard hevdet at han ble gjort narr av i Københavns gater etter at Peter Klæstrup tegnet karikaturer av ham i *[[Corsaren]]* (vel å merke etter at Kierkegaard selv hadde uttrykt misnøye med at han aldri ble omtalt i bladet).

Mange karikaturtegnere har vært knyttet til aviser der de har bidratt med portrettegninger, eller faste kommentartegninger til den politiske samfunnsdebatten. Slike avistegninger er ofte komiske portretter av kjente personer med visuelle symboler og vitsepregede poenger. Noen karikaturtegnere jobber også som gatetegnere på folksomme steder, der de tilbyr raske karikaturportretter av forbipasserende mot betaling.

## Etymologi
Ordet karikatur kommer fra det franske *caricature* og de italienske *caricatura* og *caricare* som betyr å «overlesse« eller «overdrive». Dette stammer igjen fra latin  *car(r)ico*, dvs. «laste på en vogn», som er avledet av *carrus* = «kjerre».

## Historikk
Forløperne til moderne karikaturer finnes blant annet i de groteske skikkelsene i middelalderens  billedhuggerkunst, i Leonardo da Vincis fysiognomiske studier og bilder av Pieter Brueghel den eldre og Jacques Callot (1592–1635). Også i de kirkelige stridighetene i reformasjonstida oppstod det en mengde karikaturer og symbolfylte bildeframstillinger som latterliggjorde motstanderne. Bildene ble spredt ved hjelp av boktrykkerkunsten i form av bøker, flygeblader og andre trykksaker som kunne nå flere.

Karikaturtegninger har vært brukt i pressen fra 1700-tallet, særlig i vittighetsbladene som kom på 1800-tallet, seinere også som fast innslag i mange større aviser. Av billedkunstnere som har arbeidet særlig med karikaturer, kan nevnes William Hogarth (1697–1764), Honoré Daumier (1808–79), Francisco de Goya (1746–1828) og George Grosz (1893–1959).

Da Napoleon Bonaparte kom til makten i 1799, beordret han alle satiriske utgivelser i Paris stanset, og lot politisjefen Joseph Fouché vite at det ikke skulle tolereres om vitsetegnere harsellerte over Napoleons utseende. Den engelske karikaturtegneren James Gillray tegnet en karikatur av Napoleons kroningsprosesjon. Napoleon forlangte rasende at enhver som forsøkte å smugle tegningen inn i Frankrike, skulle i fengsel. Han sendte også en formell diplomatisk klage mot Gillray gjennom sin ambassadør i London, og sverget på at om han lyktes med å invadere England, skulle han personlig spore opp kunstneren. Da Napoleon i 1802 forhandlet med England om Amiens-traktaten, ville han ha med en passus om at vitsetegnere som avbildet ham, var å anse som drapsmenn og falsknere, og skulle utleveres og stilles for retten i Frankrike. Forvirret avslo de engelske forhandlerne kravet hans.

Da Charles Philipon (1800-62) lanserte *La Caricature*, fremstilte han kong Ludvig Filip, som han anklaget for korrupsjon og udugelighet, i form av en pære. Kongen ble rasende, fikk bladet stanset, og alle usolgte eksemplarer i Paris ble kjøpt opp. I november 1831 stod Philipon for retten, for å ha trykt «fornærmelser mot kongens person» i *La Caricature*. I en stappfull rettssal takket han anklagerne for å ha sørget for å få en så farlig mann som ham selv arrestert. Han påpekte likevel at de hadde forsømt seg når de hadde glemt å arrestere alt som var pæreformet. Også pærene burde arresteres, der de hang på trærne rundt om i Frankrike, ettersom også de var lovbrytere. Retten syntes ikke dette var morsomt, og Philipon satt et halvt år i fengsel. Da han ble løslatt, gjentok han pære-spøken i *[[Le Charivari]]* året etter. Dermed var det duket for et nytt fengselsopphold. Sammenlagt satt Philipon to år i fengsel for å ha tegnet kongen som en frukt.

På 1900-tallet fortsatte satiriske og politiske karikaturtegninger blant annet i dagspressen. Rasistiske motiver er særlig kjent fra Nazi-Tyskland, men også fra USA og Russland. Vinteren 2006 førte tolv danske karikaturtegninger av profeten Muhammed til voldsom debatt og internasjonale opptøyer i muslimske land.

### Historiske bildeeksempler

Fil:Grotesque dwarf Louvre CA85.jpg|Grotesk, gresk skulptur fra ca. 300 f.Kr., muligens en karikert framstilling av Demeter
File:Graffiti politique de Pompei.jpg|Graffitikarikatur av politiker i antikkens Pompeii
Fil:Leonardo da Vinci Grotesque Heads.jpg|Karikerte fysiognomistudier av Leonardo da Vinci (1452–1519)
Fil:Hieronymus Bosch 055.jpg|«Kristi korsgang» av Hieronymus Bosch 1515-1516. Bosch er kjent for sine groteske fantasier, burleske folkelivsskildringer og karikaturer.
Fil:Birth and Origin of the Pope by Lucas Cranach.jpg|Illustrasjon av Lucas Cranach til kirkereformatoren Martin Luthers hatske *Wider das Papsstum vom Teufel gestiftet* («Mot pavedømmet som er innstiftet av djevelen») (1545) viser paven og de katolske kardinalene som avføring fa djevelen
Fil:Teufels Dudelsack.gif|Katolsk propgandakarikatur fra reformasjonstida av protestanten Martin Luther som «djevelens sekkepipe».
File:Annibale Carracci - Sheet of caricatures - WGA04432.jpg|Karikaturer tegnet av Annibale Carracci (1560–1609) ca. 1595
Fil:Arcimboldo Vegetables.jpg|«Grønnsakshandleren» av italieneren Giuseppe Arcimboldos (1527–1593). Hans lekne portretter er uttrykk for en tidlig surrealisme og folkelig karikaturkunst. 
Fil:Cruikshank - Old Bumblehead.png|Karikaturtegning fra 1823 av den engelske George Cruikshank viser Frankrikes kong Ludvig den 18. som prøver «Napoleons støvler» i slaget om Spania
Fil:Honoré Daumier - Gargantua.jpg|Honore Daumiers litografi *[[Gargantua]]* fra 1831 av kong Ludvig Filip
Fil:Darwin ape.jpg|Biologen Charles Darwin som ape i 1871
File:Antisemitic caricature 1873.jpg|Antisemittisk karikatur etter børskrakket i Wien i 1873
Fil:Gill-Pelletan.jpg|Den franske forfatteren Eugène Pelletan portrettert av André Gill i vittighetsbladet *L'Eclipse*, 1868
Fil:Amedeo Modigliani 035.jpg|«Blaise Cendrars» av Amedeo Modigliani i 1917 viser hvordan malerkunsten ble friere da fotografiet overtok for portrettkunsten på 1800-tallet
Fil:WhiteArmyPropagandaPosterOfTrotsky.jpg|Den russiske hvite armés framstilling av kommunisten Leo Trotskij som blodrød demon 1919
File:Be sure you have correct time^ - NARA - 515050.jpg|Amerikansk propagandaplakat fra andre verdenskrig med karikaturer av hovedfiendene Adolf Hitler, Benito Mussolini og Hideki Tōjō


## Norske karikaturtegnere
Enkelte regner tegneren Gerhard August Schneider (1842–1873) som Norges første karikaturtegner. Han tegnet blant annet portretter for vittighetsbladet *[[Vikingen (tidsskrift)|Vikingen]]* fra 1863.
Blant de ledende norske utøverne finner vi Olaf Gulbransson og Ragnvald Blix, og blant dagens aktive tegnere Finn Graff, Inge Grødum, Steffen Kverneland. Tegnerne i lista er i hovedsak ordnet kronologisk etter fødselsår.

#### Norske bildeeksempler

Fil:Theodor Kittelsen - Vinjefurua.jpg|«Vinjefurua» av Theodor Kittelsen 1907 viser Aasmund Olavsson Vinje
Fil:Quisling stamp.jpg|Brevmerke fra andre verdenskrig med karikatur av Vidkun Quisling i renneløkke tegnet av Arne Taraldsen. Verdien «30 stk sølv» henviser til pengene pengene Judas fikk for å forråde Jesus. Merkene ble trykket som antinazistisk propaganda i Storbritannia 1941 og sluppet fra fly av Royal Air Force i nattlige raid over Norge.
Fil:Skjønnheten og udyret.jpg|«Skjønnheten og udyret?», Ellen Auensens karikaturer av statsminister Gro Harlem Brundtland og François Mitterrand tegnet til Folkeavstemningen om EU 1994
Fil:Steffen Kverneland self portrait.jpg|Selvportrett etter foto av Steffen Kverneland 2004
Fil:Magnus Carlsen karikatur.jpg|Magnus Carlsen, tegnet av Elisabet Holmgard Pedersen. 


## Karikatur- og vittighetstegnere i andre land

## Referanser


## Se også
* Tegnekunst
* Vitsetegning
* Vittighetsblader
* Avistegning
** Avistegnerprisen
** Norske avistegnere på norsk Wikipedia
* Parodi
* Satire
* Illustrasjon
* Charlie Hebdo

## Eksterne lenker
* 
* Unionsoppløsninga 1905 i karikaturer
* Karikaturtegninger fra 2. verdenskrig, nettutstilling fra Statsarkivet i Bergen

## Litteratur
*  
* Erle Marie Sørheim (2021) *Karikaturens historie* Humanist forlag ISBN 9788282822213