open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grindvoll

**Grindvoll** er et lite tettsted med omtrent 400 innbyggere vest i Lunner kommune mot grensen til Jevnaker. Stedet har postnummer 2720.

Navnet Grindvoll ble etablert i forbindelse med anlegget av jernbane mellom Roa og Hønefoss, med Grindvoll stasjon. Tidligere var det ikke noe sentrum her, og området gikk under navnet Vestre Lunner. Skolen på stedet het . Den er nå nedlagt, og bygget er overtatt av Grindvoll idrettslag. Her drives helsestudio, spinningstudio og aktiviteter i forbindelse med ski, skøyter, orientering og annet. Ovenfor dette lokalet ligger en barnehage.

Tidligere lå det en butikk på Grindvoll, den er nå bruktbutikk og bolighus.

Grindvoll idrettslag hadde før et stabilt fotballag. De spilte blant annet i 2. og 3. divisjon. Dette laget ble slått sammen med Lunner Fotballklubb, under navnet Hadeland FK. Dette laget har derimot ikke hatt den samme gjennomslagskraften som Grindvoll IL hadde, og stilte ikke lag i 2011-sesongen. Lunner fotballklubb spilte i perioden 2009-2019 i 4. og 5. divisjon.

Grindvoll har tilsammen fire barnehjem. Skogglimt er det lokale samfunnshuset. Her settes det opp teaterstykker, avholdes bingo og benyttes til festlige lag. Vestbyfunnet er et stort votivfunn fra yngre bronsealder fra gården Vestby. 

## Referanser
Rhyncosaurer

* *[[Mesosuchus]]*
* *[[Fodonyx]]*
* *[[Howesia]]*
* *[[Stenaulorhynchys]]*
* *[[Rhynchosaurus]]*
* *[[Otischalia]]*
* *[[Isalorhynchus]]*
* *[[Hyperodapedon]]*

**Rhyncosaurer** var en liten orden med en eneste familie av svært uvanlige krypdyr som blomstret opp og døde ut igjen i trias. De var planteetere, og kunne være svært tallrike. På noen av fossilfeltene utgjør de så mye som 40–60&nbsp;% av alle funn. Rhyncosaurene var diapsider og nære slektninger av arcosaurene.

## Bygning og levevis

Rhyncosaurene var uvanlig brebygde til diapsider å være med kraftige lemmer og kraftige nebb. Av utseende kan de ha minnet om en brebent gris. Tidlige former, som *[[Mesosuchus]]* og *[[Howesia]]* hadde en mer typisk krypdyrbygning med lang kropp og hale. De hadde også hodeskaller som liknet mer på tidlige diapsider som *[[Younginia]]*, bortsett fra det særegne nebbet og enkelte andre spesielle rhyncosaurtrekk.

Hos senere og mer spesialiserte slekter var hodeskallen kort, bred og trekantet. Hos mer avanserte former som *[[Hyperodapedon]]* var skallen bredere enn den var lang. Kjeveregionen var høy med plass for massive tyggemuskler, og den fremre delen av skallen var trukket ut i et papegøyeaktig nebb. Når rhyncosaurene lukket munnen, passet underkjeven inn i overkjeven som bladet på en foldekniv. De hadde brede tannplater langs kjevekantene og i ganen. Den sakseaktige kjeven tillot rhyncosaurene å kutte opp seigt plantemateriale, og tennene lot dem male dem opp.

Bakføttene var utstyrt med kraftige klør, trolig for å grave ved å sparke bakover med bakbeina. Sannsynligvis brukte rhyncosaurene føttene til å grave opp rotknoller, og de kraftige kjevene til å tygge dem.

## Utbredelse
Som mange av dyregruppene i trias fantes rhyncosaurene over det meste av verden. Kontinentene var den gang samlet i superkontinentet Pangæa, og tillot de kortbygde planteeterne å spre seg til alle kontinenter. De var i sin tid svært vanlige dyr, men døde brått ut mot slutten av trias. Muligens var de avhengige av floraen preget av frøbregnen *[[Dicrodium]]*, som forsvant på denne tiden.

## Kilder
* Benton, M. J. (2000), *Vertebrate Paleontology*, 2nd ed. Blackwell Science Ltd
* Carroll, R. L. (1988), *Vertebrate Paleontology and Evolution*, W.H. Freeman & Co.
* Dilkes, D. W. 1998. The Early Triassic rhynchosaur *Mesosuchus browni* and the interrelationships of basal archosauromorph reptiles. *[[Philosophical Transactions of the Royal Society|Philosophical Transactions of the Royal Society of London: Biological Sciences]]*, 353:501-541.

## Eksterne lenker
* 
* Dinosaurs of Rio grande do Sul.
HMS «Collingwood» (1908)

**HMS «Collingwood»** var et britisk slagskip av St. Vincent-klassen.

St. Vincent-klassen fulgte Bellerophon-klassen med små forskjeller. De var marginalt større, hadde en nyere variant av 12" kanonene og maskinene fikk økt ytelsen noe for å veie opp for det økte deplasementet.

HMS «Collingwood» hadde som hovedbestykning ti 50-kaliber Mk XI 12" kanoner plassert parvis i fem tårn. Sekundærbestykingen bestod av tyve 50-kaliber 4" kanoner og hun var utstyrt med tre 18" torpedorør, to i baugen og en akter. Det aktre torpedorøret ble fjernet i 1917 og i 1918 fikk hun plattformer for å operere fly fra på «A»-tårnet og «Y»-tårnet. Flyene som ble brukt var Sopwith Pup jagerfly og Sopwith 1½ Strutter rekognoseringsfly.

HMS «Collingwood» ble operativ i april 1910 med 1. divisjon i Home Fleet. Hun ble flaggskip for 1. slagskipskvadron i mai 1912 og fra august 1914 en del av Grand Fleet. I 1916 deltok hun i Jyllandsslaget. «Collingwood» ble overført til reserven etter at krigen var slutt og tjenestegjorde som treningsskip før hun ble solgt for opphugging 12. desember 1922.

## Kilder
*
Folketellingen 1769

**Folketellingen 1769** er den første fullstendige folketelling i Norge. Den inngikk i den første folketellingen i kongeriket Danmark-Norge og ble avholdt 15. august 1769 og omfattet også de danske besittelser i Nord-Tyskland, hertugdømmene Schleswig og Holstein. I Danmark og Norge ble den utført etter ens retningslinjer, mens den i hertugdømmene fikk egne bestemmelser ut fra de lokale politiske forhold.

Folketellingen gikk ned på individnivå, men inneholdt ingen navn. Det ble kun gitt *summariske* opplysninger for det enkelte prestegjeld ble ført inn i et ferdigtrykt skjema på en side, men det gir mye komprimert kunnskap på hvert ark. Mens tidligere kartlegginger av folketallet hadde vært rene manntall, der bare mennene ble registrert, så skulle nå alle innbyggerne i landet telles med. Summarisk vil si at den bare oppgir antallet innbyggere fordelt på kjønn, aldersgrupper, stand/yrke, sivilstand, midlertidig fravær og «Hospitals Lemmer samt andre vanføre, gebreklige og afsindige Personer». Unntaket er tellingen for Vefsn, som inneholder navn, alder og bosted.

I denne folketellingen hadde Norge tilsammen 723 618 innbyggere, hvorav 658 871 (91 %) i landets landdistrikt og 64 747 (9 %) i byene. Kongsberg var Norges nest største by etter Bergen.

## Hovedtall for riket Norge
Her følger folketallet i de enkelte administrative inndelinger av Norge i 1769.

### Stifterne

### Landdistrikterne Provstivis

### Kjøbstæder

## Landdistrikternes [[Prestegjeld|Præstegjeld]]

### I. [[Akershus stiftamt|Aggershuus Stift]]

### II. [[Christiansand stiftamt|Christiansands Stift]]

### III. [[Bergen stiftamt|Bergens Stift]]

### IV. [[Trondhjems stiftamt|Trondhjem Stift]]

## De enkelte Kjøbstæder

### I. [[Akershus stiftamt|Aggershuus Stift]]

### II. [[Christiansand stiftamt|Christiansands Stift]]

### III. [[Bergen stiftamt|Bergens Stift]]

### IV. [[Trondhjems stiftamt|Trondhjem Stift]]

## Se også
* Norges administrative inndelinger i 1769

## Kilder
* Norges første folketelling 1769, ssb.no
Corey Sevier

**Corey Daniel Sevier** (født 3. juli 1984 i Ajax, Ontario) er en canadisk skuespiller, best kjent for sin rolle som *Gabriel McKay* i TV-serien North Shore og i rollen som *Timmy Cabot* i Lassie-serien fra 90-tallet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Nattfödd

***Nattfödd*** er det fjerde Studioalbumet til Finntroll, utgitt den 19. april 2004.

## Sporliste

# «Vindfärd/Människopesten» &ndash; 5:36
# «Eliytres» &ndash; 3:46
# «Fiskarens fiende» &ndash; 3:47
# «Trollhammaren» &ndash; 3:32
# «Nattfödd» &ndash; 4:51
# «Ursvamp» &ndash; 2:02
# «Marknadsvisan» &ndash; 1:59
# «Det iskalla trollblod» &ndash; 3:54
# «Grottans barn» &ndash; 4:36
# «Rök» &ndash; 2:23

## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 239 (Aust-Agder)

**Fylkesvei 239 (Fv239) i [[Aust-Agder]]** går mellom Øvre Tingsaker og Møglestu i Lillesand kommune. Veien er 1,3&nbsp;km lang.

Per 2013 var veien blitt del av fylkesvei 402.

## Kommuner og knutepunkter

* Øvre Tingsaker
* Møglestu

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
Norgesmesterskapet i fotball for menn 2008

**Norgesmesterskapet i fotball for menn 2008** var det 103. norgesmesterskapet i fotball.  ble norgesmester etter å ha slått  4–1 i finalen.

## 1. kvalifiseringsrunde

## 2. kvalifiseringsrunde

## 1. runde

## 2. runde

I 2.runde av Norgesmesterskapet kom det to store cupbomber da både Lillestrøm og Rosenborg ble slått ut av henholdsvis Eidsvoll Turn og Kristiansund BK. 

## 3. runde

## 4. runde

## Kvartfinale
****' –  3–1
****' –  2–2 (5–4 e.str.)
* – ***' 1–3 e.e.o.
****' –  4–1

## Semifinale
Semifinalene ble spilt 24.–25. september 2008.
****' –  2–1
****' –  3–0

## Finale

**Vålerengas finalelag:** Troy Perkins, Freddy dos Santos, André Muri, Kjetil Wæhler, Allan Jepsen, Morten Berre, Martin Andresen, Kristofer Hæstad, Lars Iver Strand, Daniel Fredheim Holm og Mohammed Abdellaoue. Innbyttere: Øyvind Bolthof, Erik Hagen og Harmeet Singh. I tillegg ble disse spillerne også norgesmestre: Jarl André Storbæk, Bengt Sæternes, Luton Shelton, Bojan Zajic, Ronny Johnsen, Christer Jensen, Fredrik Carlsen, Gunnar Heidar Thorvaldsson, Dan Thomassen, Glenn Roberts og Adnan Haidar.

## Kilder
* fotball.no
* nifs.no
Storbritannias Grand Prix 2008

**Storbritannias Grand Prix 2008** var det niende løpet i Formel 1-sesongen 2008. Det ble arrangert fra den  4. til 6. juli på Silverstone Circuit utenfor Silverstone. Løpet var utsolgt hele helgen. Før løpet ble det annonsert at Storbritannias Grand Prix skal kjøres på Donington Park fra .

## Rapport
Hjemmepublikummet var i ekstase da Lewis Hamilton sikret seieren på Silverstone – i et vått løp som han kontrollerte fra start til mål.

Nick Heidfeld kom sterkt tilbake etter å ha fått mye kritikk den siste tiden og tok andreplassen foran Rubens Barrichello som sørget for en gedigen opptur for Honda.

Det var en dramatisk start der bade Webber, Massa, Coulthard og Vettel spant rundt på første runde – de to siste etter å ha vært borti hverandre.

For Coulthard var det trolig ekstra skuffende å avslutte sitt siste løp på hjemmebane uten å fullføre en full runde. Han beklaget ovenfor Vettel som kjører for søsterteamet Toro Rosso at han var årsaken til at ingen av dem kom lenger enn halvveis ut i første runde.

## Klassifisering
### Kvalifisering

**Noter til tabellen:**
# Dette var Heikki Kovalainens første pole position.

### Løpet

## VM-stilling

## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 3678

**Fylkesvei 3678** går mellom Frydentopp og Helldal i Lillesand kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 240 (Aust-Agder).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* Kartverkets norgeskart
*
Inge Steenslands pris

**Inge Steenslands pris** er en norsk militær utmerkelse. Prisen utdeles til den offiser fra Sjøforsvaret som etter gjennomført treårig utdannelse ved Sjøkrigsskolen med to påfølgende pliktår, best har utmerket seg når det gjelder blant annet lederegenskaper, som et godt forbilde, har utvist kreativitet, og satt fokus på fellesskap og samhold.

Priset er ment å anspore kadettene til å fremvise de samme kvalitative egenskaper som kadett Inge Steensland la for dagen under 2. verdenskrig.

Prisen er oppkalt efter motstandsmann og marineoffiser Inge Steensland og deles ut av legatet Vernepliktig orlogskaptein Inge Steenslands pris. 

## Mottakere
* 2024: Jørgen Nilsen 
* 2023: Silje Brandal Coughlan
* 2022: Iver Johannes Kleppan
* 2021: Lars Erik T. Rovde
* 2020: Marianne Fjeldstad
* 2019: Pia Martine Slette
* 2018: Hans Erlend Meland
* 2017: Rune Haugen
* 2015: Mats Sangolt
* 2014: Daniel Endré Polle
* 2013: Geir Meidell Nedrevåge 
* 2012: Frode Nakken 
* 2011: Åshild Lunåshaug
* 2010: Bjørn Inge Engene 
* 2009: Oddgeir Hepsø
* 2008: Finn Oscar Karlsen
* 2007: Martin Aas
* 2006: Magnus Krogh Ankarstrand
* 2005: Jan Cato Vestvik
* 2004: Kyrre Haugen
* 2003: Hans Petter Rakvåg
* 2002: Rune Sjursen
* 2000: Marius Resberg Olsen
* 1999: Rune Andersen
* 1998: Erik Wesenberg Mohn
* 1997: Atle Sommer
* 1996: Stener Olav Stenersen
* 1995: Tore Henriksen
* 1994: Ole Jørgen Henæs
* 1993: Steinar Torset
* 1992: Katrine Kierulf
* 1991: Harald Fotland

## Referanser
Nasjonalmuseet for historien om Ukraina i andre verdenskrig

**Nasjonalmuseet for historien om Ukraina i andre verdenskrig** (ukrainsk: ) er et museum og et minnesmerke i bydelen Petsjersk i Ukrainas hovedstad Kyiv. Inntil 2015 het museet **Nasjonalmuseet for historien om den store fedrelandskrigen i 1941-1945** (ukrainsk: , russisk: ).

Museet minnes kampene under andre verdenskrig i Sovjetunionen, da Ukraina ble besatt av tyske styrker. Museumskomplekset domineres av den 62 meter høye *[[Rodina-mat]]*, som er et av Kyivs mest kjente landemerker. Museet har omtrent 300&nbsp;000 gjenstander på utstilling, noe som gjør det til et av de største i Ukraina. Museet har hatt et samlet besøkstall på over 21 millioner siden åpningen. 

Museet fikk sine nåværende lokaler i 1981, da sovjetlederen Leonid Bresjnev åpnet de nye lokalene den 9. mai. Stedet fikk status som nasjonalmuseum av president Leonid Kutsjma i 1996.


Image:Загальний вид комплексу Українського державного музею ВВВ - 1.JPG|*[[Rodina-mat]]*, et 102 meter høyt «moderlandsmonument»
Image:Комплекс Українського державного музею Великої Вітчизняної війни 05.jpg|
Image:Комплекс Українського державного музею Великої Вітчизняної війни 11.jpg|
Image:Комплекс Українського державного музею Великої Вітчизняної війни 13.jpg|
Image:Комплекс Українського державного музею Великої Вітчизняної війни 02.jpg|
Image:Комплекс Українського державного музею Великої Вітчизняної війни 08.jpg|

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 3532

**Fylkesvei 3532** går mellom Jovatnet i Froland og Longum i Arendal kommune. Bare 45&nbsp;m av veien går i Froland.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 141 (Aust-Agder).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
MT «Haakon Hauan»

**«Haakon Hauan»** var en motortanker som ble levert ferdigbygget i 1935 ved Akers mekaniske verksted som byggenummer 465. Det var den gang det største skipet Aker hadde bygget. Skipet, som var på 9870 tonn, hadde sort skrog, hvite overbygninger, grå skansekledninger med rekkverk og luker, gule master og en kledelig skorstein i gult, hvitt og blått, hvor en på lang avstand kunne lese bokstavene Ø.P.C. (Østlandske Petroleumscompagni). Fra skipet ble bygget og ut til april 1940 da andre verdenskrig brøt ut, gikk MT «Haakon Hauan» for Ø.P.C.

Den 9. april 1940 var skipet underveis til Norge fra Baton Rouge. Da skipet var kommet omtrent halvveis på sin ferd, kom meldingen om at Norge var overfalt av tyske tropper og i ferd med å bli okkupert av det nasjonalsosialistiske Tyskland. Det var da ikke aktuelt for kaptein Karl A. Johannessen å fortsette til Norge. Han bestemte seg for å snu og sette kursen mot New York. Standard Oil var nå meget interessert i å overta skipet, og sette det under amerikansk flagg, men dette ble ikke akseptert av kaptein Johannessen som hadde kommandoen over skipet.

Han bestemte at skipet skulle seile videre under norsk flagg. Dermed ble det overtatt av Nortraship og gikk så mellom USA og Europa med bensin under hele krigen. Fra april 1940 og til fredsdagen 8. mai 1945 krysset skipet Atlanterhavet omkring 50 ganger. Over 200.000 nautiske mil ble tilbakelagt og bortimot 220&nbsp;000 tonn olje og bensin ble ført frem til krigsfronten. Skipet fraktet også en del fly, i alt 60, i de siste krigsårene.

«Haakon Hauan» gikk ikke usåret gjennom krigen. På en sjøreise i ballast fra Norfolk til Galveston første pinsedag 1942 (25. mai) 1942, ble skipet torpedert og skadet av den tyske ubåten U-753 («von Mannstein»), 28°45'N 90°03'W ved innløpet av Mississippi. Ved eksplosjonen la skipet seg så sterkt over at mannskapet trodde det skulle gå rundt. Men så snart man fikk bragt på det rene at maskinen var i brukbar stand, ble kursen satt til New Orleans, hvor skipet ble dokksatt. Skipet ble skadet i en lengde av ca. 60 fot og i en høyde tilsvarende det halve. Skaden ble utbedret i Mobile, og verkstedet brukte tre måneder på reparasjonen som pågikk dag og natt.

«Haakon Hauan» kom tilbake til Norge med første anløpssted Bergen 6. januar 1946. Deretter gikk den under Ø.P.C., (som senere ble til Norske Esso), delvis på USA, Aruba, Tyskland, England og Italia.

I mars måned 1960 ble skipet solgt til British Iron and Steel Corporation. 6. mars 1960 hadde skipet sin aller siste tur til Inverkeithing i Skottland og Thomas W. Ward Ltd. for opphugging etter nesten 25 års tjeneste under norsk flagg.

Skipet ble i sin levetid ført av kaptein Olsen, kaptein Johannessen som førte det under hele krigen, kaptein Stavem og kaptein Sørheim.

Skipet var oppkalt etter venstre-politikeren Haakon Hauan (1871–1961), som var industri- og forsyningsminister 1918–1920 og administrerende direktør for Vallø oljeraffineri 1920–1936.

## Referanser




## Kilder
*M/T Haakon Hauan Warsailors.com

## Eksterne lenker
* 
*
Andrej Lugovoj

**Andrej Konstantinovitsj Lugovoj** (russisk Андрей Константинович Луговой, født 19. september 1966) er en tidligere KGB-agent, som er etterlyst av britisk politi for å være mistenkt i drapet på Aleksandr Litvinenko.

## Eksterne lenker
*
Inge Steensland

**Inge Steensland** (født 26. november 1923 i Stavanger, død 18. september 2010) var en norsk skipsmegler og motstandsmann under andre verdenskrig. Steensland var elev ved Kongsgård skole i Stavanger.  Etter krigen drev han framgangsrik forretning innen skipsfart og eiendom.

## Andre verdenskrig
Steensland forlot Norge om bord på MB «Sjøgutt» 10. juli 1941 og ankom Sandend 13. juli. Han ble først rekruttert til Kompani Linge, men søkte seg senere over til marinen. Han opererte med flere dekkanvn under krigen, men er kanskje mest kjent for kallenavnet «Askeladden». Etterhvert søkte han Sjøkrigsskolen, mens han forsatt var i England, og ble tatt opp som kadett. Det gjorde at han fikk muligheten til å tjenestegjøre som kadett på flere britiske krigsskip under krigen. Han deltok blant annet om bord på den britiske jageren HMS «Brissenden» under invasjonen av Omaha Beach i Normandie 6. juni 1944.

Han ledet Operasjon Polar Bear VI i siste fasen av krigen.

## Forretningsmann
Etter krigen fullførte Steensland Sjøkrigsskolen i 1946. Han begynte som forretningsmann og startet eget skipsmeglerfirma, Inge Steensland AS, i 1960 og opparbeidet etterhvert også betydelige eierandeler i skipsrederiet Solvang. Hans formue ble av tidsskriftet *[[Kapital (tidsskrift)|Kapital]]* anslått til å være om lag 1&nbsp;600 millioner i 2008. 

Steensland har gitt navn til Inge Steenslands pris og til en redningsskøyte i Petter C. G. Sundt-klassen. Skøyten med navnet RS «Inge Steensland» ble døpt 30. april 2010.

Inge Steensland var far til forretningskvinnen Anne Merete Steensland.

## Utmerkelser

For sin innsats under krigen, og ikke minst for operasjon Polar Bear VI, ble Steensland i september 1946 tildelt Norges høyeste utmerkelse, Krigskorset med sverd. Han mottok også den norske Krigsmedaljen og Storbritannias Distinguished Service Cross. og ble i 2004 tildelt Kongens fortjenstmedalje.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Artikkel om Inge Steensland i ''Stavanger Aftenblad''
* Artikkel om Krigskorset og Steensland i ''Forsvarets Forum''
Den gylne porten (Kyiv)

**Den gylne porten** (ukrainsk: Золоті ворота, Zoloti vorota) er en av portene i den gamle bymuren i Kyiv i Ukraina. Den har gitt navn til flere ting i nabolaget,  blant annet et teater og en t-banestasjon.

Porten ble bygget midt i det ellevte århundre, i regjeringstiden til Jaroslav den vise. Den skal visstnok ha hatt den gylne porten i Konstantinopel som forbilde. I 1240 ble porten delvis ødelagt av Batu Khan under mongolenes invasjon av Russland. Siden forfalt porten gradvis, selv om den var i bruk frem til 1700-tallet.

I 1832 begynte utgravninger på stedet, og man begynte å arbeide for bevaring. På 1970-tallet ble det bygget en tilhørende paviljong og et museum som omhandler porten og det gamle Kyivriket. I 1982 var restaureringsarbeidet ferdig, i forbindelse med 1500-årsjubileet til Kyiv.
Goran Marjanovic

**Goran Marjanovic** alternativt *Goran Marjanovic-Gori* eller Goran Marjanovic' (født 28. august 1974 i Smederevo i Serbia), er en svensk skuespiller og manusforfatter. 
  
## Filmografi (utvalg)
### Filmmanus

### Skuespiller

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kaprije

**Kaprije** er en øy i Adriaterhavet utenfor kysten av Kroatia, og en del av øygruppen Šibenik. Den har et areal på 6,97 km² og et befolkningstall på 143. Øyens eneste bosetning er også kalt Kaprije. Øyen har daler som går på tvers. Her vokser det gress og enkelte furuskoger. Druer og oliven blir dyrket her. Hovednæringene er jordbruk, fiske og turisme. Det er ikke tillatt å kjøre bil på øyen.

På 1300- og 1400-tallet tilhørte Kaprije adelsfamilier fra Šibenik. Da osmanene okkuperte fastlandet på 1500- og 1600-tallet, flyktet mange mennesker fra fastlandet til Kaprije og mange av de andre øyene utenfor kysten av Kroatia. På denne tiden ble en kirke for St. Peter bygget på Kaprije.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Bilder fra Kaprije
Alminnelig stormangrepsmerke

**Alminnelig stormangrepsmerke** (Allgemeines Sturmabzeichen) er et tysk merke fra det tredje rike.

## Historie
Merket ble introdusert første gang av *generaloberst von Brauchitsch* 1. juni 1940 som **Pionier Sturmabzeichen**. Hensikten var å hedre innsatsen til ingeniører i kamp. Kort tid senere ble den utvidet til å også være en utmerkelse for artillerister, personell på angrepskjøretøy og annet støttepersonell, for å ha utført viktige kamphandlinger for det tredje riket, og fikk det endelige navnet **Allgemeines Sturmabzeichen**.

## Kriterier
* For å ha deltatt i, eller støttet tre forskjellige angrep på tre forskjellige dager med infanteri- eller kavalerienheter.
* Soldaten må være kvalifisert for infanteriangrepsmerket eller panserkampmerket.

## Mottakere
Medlemmer av ingeniør-, artilleri-, anti-stridsvogn-, anti-luft- og sanitetsbataljoner som deltok i kamphandlinger, kunne kvalifisere seg til merket. Merket ble også utdelt til personer som på egen hånd hadde ødelagt 8 eller flere armerte kjøretøyer, inntil det ble introdusert et eget merke for dette (Panserødeleggelsesmerket) 9. mars 1942.

## Design
Merket er ovalt, formet med ekekrans. Sentralt er en ørn som holder hakekorset, med krysslagt bajonett og stavhåndgranat, noe som skal symboliserer innsatsen i fremste linje. Merket ble originalt designet av firmaet Ernst Peekhaus og første grad i sølv var eneste grad da merket ble innstiftet.

## Klasser
Ettersom den andre verdenskrig varte og antallet dager i strid økte betraktelig for mange soldater, ble 4 høyere grader av merket introdusert 22. juni 1943. På dette tidspunktet ble også flere våpengrener kvalifisert for å motta merket.

Gradssystemet for merket:
* 2.grad – 25 dager
* 3.grad – 50 dager
* 4.grad – 75 dager
* 5.grad – 100 dager eller mer.

Grad 2 og 3 er relativt lik det originale merket, mens 4 og 5 grad ble laget likt panserangrepsmerket av samme grad. Ettersom merkets grader ble revurdert tok man også hensyn til de lange kampene i Afrika og på østfronten, og det ble laget et system for utdeling av de forskjellige gradene av merket:
* 8 måneders tjeneste tilsvarte 10 dager med strid
* 12 måneders tjeneste tilsvarte 15 dager med strid.
* 15 måneders tjeneste tilsvarte 25 dager med strid.

## Bæring
Merket ble båret på uniformens venstre jakkelomme, men var understilt høyere medaljer, som f.eks. Jernkorset av 1. klasse, og ville i slike tilfeller bli plassert under og til siden for dette.

## Se også
* Liste over tyske militære utmerkelser 1933-1945

## Kilder
Samlerforumet.net – med tillatelse
Fylkesvei 3482

**Fylkesvei 3482** går mellom Holt og Goderstad i Tvedestrand kommune.

Korsenveien og Holtskleiva var del av Vestlandske hovedvei.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 111 (Aust-Agder).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Leonid Tsjernovetskyj

**Leonid Mykhajlovytsj Tsjernovetskyj** (ukrainsk Леонід Михайлович Черновецький, født 25. november 1951 i Kharkov) er en ukrainsk politiker og forretningsmann. Han er leder i Det kristenliberale parti, og har siden 2006 vært ordfører i Kyiv.

Før den politiske karrieren bygget Tsjernovetskyj opp Pravex Bank til å bli en av landets ledende finanskonsern. 

Tsjernovetskyj satt i parlamentet (Verkhovna Rada) før han ble ordfører i Kyiv. Han var også kandidat i presidentvalget i 2004.

## Eksterne lenker
* Biografi på Kyivs nettsider (ukrainskspråklig)
Sivilstand

**Sivilstand** viser til en persons forhold til en eller flere andre personer. Noen vanlige statuser er:

*gift/registrert partner
*enslig
*separert
*skilt
*enke
*forlovet
*samboer
*avdød

Antall barn kan også være spesifisert, og da blir sivilstand synonymt med familiestatus. For eksempel: gift uten barn. Sivilstand er ofte et spørsmål ved folketellinger, kredittkortsøknader og mange forskjellige spørreundersøkelser og avstemninger.
Kjønnshormon

**Kjønnshormoner** er hormoner som regulerer de seksuelle funksjonene og utviklingen av de sekundære kjønnskjennetegn. Mannlige kjønnshormoner kalles androgene hormoner, mens de kvinnelige omfatter en lang rekke forskjellige former for østrogener og gestagener (progesteron). Mannlige og kvinnelige kjønnshormoner produseres hos både menn og kvinner.

## Mannlige kjønnshomoner
Det viktigste mannlige kjønnshormonet er testosteron, som produseres i Leydigcellene i testiklene. Det kan i en viss grad også produseres i eggstokkene og i binyrebarken hos kvinner. Hos mannen sørger testosteron for utviklingen av de primære og sekundære kjønnskarakterer. I puberteten utvikles de kjønnsspesifike, kroppslige trekkene hos gutter under påvirkning av testosteron, og dette vedlikeholdes av et testosteronnivået hos den voksne mannen. Hos kvinner vil større mengdet testosteron enn normalt føre til maskulinisering. Testosteron virker også kroppsbyggende og fører til økt muskelmasse og kraftigere benbygning.
Utskillelsen av testosteron fra testiklene settes i gang og kontrolleres av luteiniserende hormon (LH) som skilles ut fra hypofysens fremre lapp. LH kontrolleres av gonadotropinfrigjørende hormon (gn-RH)fra hypothalamus. Testosteron virker igjen hemmende på produksjonen av LH og Gn-RH via en negativ tilbakekobling.
Folketellingen 1801

**Folketellingen 1801** var den første nominelle folketellingen i Norge. Den ble avholdt 1. februar 1801 og opplyser om navn, alder, ekteskapelig status, posisjon i husholdet og yrke. Personene er fordelt på deres respektive bosteder.

Ut fra folketellingen 1801 regner man folketallet i Norge ved tellingstidspunktet til  mennesker. Av disse bodde 8,8 % i byene. Den forrige folketellingen var Folketellingen 1769. Den gang ble folketallet oppgitt til cirka  personer.

## Registreringen

Det ble benyttet ferdigtrykkede skjemaer i føringen av tellingen. Dermed ble det en nokså ensartet føring for hele landet. Skjemaet har rubrikker for gårds- og gatenavn, personenes navn og posisjon i husstanden og i familien, alder, ekteskapelig status og yrke. 

Registreringen av den enkelte person skjedde der hen hadde fast bopæl, og ikke der personen tilfeldigvis befant seg på telledagen. Dermed er også sjøfolk og folk på reisefot tatt med på stedet hvor de var hjemmehørende.

Alder ble i tellingen oppgitt ut fra førstkommende fødselsdag. Dermed vil en person som nettopp hadde fylt 20 år stå oppført som 21 år gammel. Det er også grunn til å tro at mange av aldersangivelsene er unøyaktige. 

Befolkningen ble delt inn i husstander, dvs de som bodde sammen. En husstand vil inneholde både personer som er i nær familie, andre slektninger, tjenestefolk og leieboere.

### Mangler i folketellingen
Hele Holt prestegjeld med sognene Holt, Dypvåg og Flosta mangler i tellingen. Det samme gjør gårdene i Maridalen i Aker. Det er dessuten kjent at enkeltgårder her og der mangler.

## Arkivtilhørighet og digital tilgjengelighet
Folketellingen 1801 inngår i arkivet «Rentekammeret inntil 1814, Realistisk ordnet avdeling» og oppbevares i Riksarkivet. Skjemaene er innbundet i til sammen 67 bind. Folketellingen 1801 er i sin helhet tilgjengelig i søkbar og skanna form i Digitalarkivet, og er en del av Norges dokumentarv, et register med de viktigste norske historiske dokumentene.

## Se også
* Norges administrative inndelinger i 1801

## Kilder
* Artikkelen er hentet fra lokahistoriewiki, drevet av Norsk lokalhistorisk institutt. Se  for historikkdetaljer.

## Eksterne lenker
* Søkeskjema for folketellingen 1801 i Digitalarkivet
* Geografisk inngang til folketellingen 1801 i søkbar og skanna form i Digitalarkivet
* Om folketellingen 1801 på Riksarkivets nettsider
Fylkesvei 3366

**Fylkesvei 3366** går mellom Dal og Gjerdemyra i Kragerø kommune. Veien er 5,2&nbsp;km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 257 (Telemark).

## Kommuner og knutepunkter

*Endepunkt Dal

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Socket 754

**Socket 754** er en prosessorsokkel for AMD Athlon 64, AMD Sempron og AMD Turion 64 (ML og MT)

Socket 754 er av typen PGA-ZIF og er beregnet for prosessorer med 754 pinner.

Prosessorsokkelen har en elektrisk spenning i intervallet 0.8&ndash;1.55 Volt og støtter 200 MHz FSB og 800 MHz HyperTransport.

Socket 754 ble opprinnelig brukt av de første modellene av AMD Athlon 64 (fra 2800+ utgaven til og med 3700+ utgaven), og erstattet Socket A (også kalt Socket 462) for AMD Athlon XP. Den ble også blitt benyttet for AMD Sempron.

Etter introduksjonen av Socket 939 og Socket AM2 for AMD Athlon 64 og AMD Sempron, ble bruken av Socket 754 gradvis mindre. En stund ble den brukt i «lav-budsjett systemer», ettersom den er rimeligere å produsere enn Socket 939. Deretter ble den brukt hovedsakelig i bærbare datamaskiner.

Sammenlignet med Socket 939 har Socket 754 følgende begrensinger:

* Støtte for en enkelt-kanals (64-bit) minnekontroller med maksimalt 3 DIMM-brikker (Socket 939 har dual-kanal støtte)
* Lavere hastighet på HyperTransport (800 MHz, 16-bit databuss)
* Lavere båndbredde (9,6 GB/s)

Socket 754 er i ferd med å forsvinne helt, til fordel for Socket A2 i hjemme-PC-er og Socket S1 i bærbare datamaskiner.
Gonade

En **gonade** er en kjertel som danner kjønnsceller, uavhengig om det dannes eggceller, sædceller eller begge typer. Hos mennesker og andre firbeinte virveldyr kalles gonader vanligvis eggstokk eller testikkel, avhengig av om de lager henholdsvis egg- eller sædceller. Hos mange invertebrater finnes begge typer gonader i samme dyr, eller gonadene kan produsere begge typer kjønnsceller fra den samme kjertelen, enten sekvensielt eller parallelt. Hos virveldyr utgjør gonadene en relativt beskjeden del av kroppmassen, mens de hos enkelte invertebrater, særlig marine dyr som formerer seg ved å gyte fritt i vannmassene, kan de utgjøre en betydelig andel eller endog majoriteten av vekten av dyret.

Gonader dannes hos de fleste dyr i forbindelse med ekskresjonssystemet, og munner ofte ut sammen med endetarmsåpningen, og danner da en kloakk. Hos både leddormer og leddyr har gonadene egne åpninger som kalles **gonoporer**. Ofte vil gonader være knyttet til Sædgjemmere som oppbevarer spermier før eller etter paring.

## Referanser
Folketellingen 1865

**Folketellingen 1865** ble gjennomført per 31. desember 1865. Det var den andre nominative tellingen i landet, etter folketellingen 1801, hvilket vil si at alle navn ble skrevet ned. Mellom de to hadde det blitt holdt fem numeriske folketellinger.

## Folketall

Man kom gjennom tellingen til at det bodde 1&nbsp;701&nbsp;756 i Norge på telledatoen.

## Registreringen

Tellingen ble gjennomført på trykte skjemaer. Disse er samlet i spesiallister, fordelt på skolekretser på landet og eiendommer i byene. Opplysningene er så oppsummert på hovedlister, en for hver by, og på landet en for hver skolekrets. Ønsker man kun statistisk informasjon er hovedlistene tilstrekkelig, mens for den som ønsker personinformasjon kan hovedlistene brukes som et register for spesiallistene.

Hver gård på landet og hvert hus i byene ble ført for seg. Husmannsplassene ble konsekvent navngitt, noe som ikke var tilfelle i tidligere tellinger. Det er rubrikker for gårds- eller gatenavn, personenes navn, alder, ekteskapelig status, og yrke. Disse feltene hadde man også brukt i 1801, men denne gang kom det også til felter for fødested, trosbekjennelse og for fysisk eller psykisk funksjonshemning. Behovet for et felt for trosbekjennelse er et resultat av at dissenterloven hadde åpnet for trossamfunn utenfor Den norske kirke. 

Alder ble ført som alder ved førstkommende fødselsdag. En person som nettopp hadde fylt 20 ved tellingen ble dermed ført som 21 år gammel. Det er grunn til å tro at det er mange feil i aldersangivelsene.

## Jordbrukstelling

Det ble som en del av folketellingen utført jordbrukstelling, slik at listene også inneholder opplysninger om husdyr og utsæd.

## Arkivtilhørighet og digital tilgjengelighet
Folketellingen 1865 inngår i arkivet «Statistisk sentralbyrå, Sosioøkonomiske emner, Folketellinger, boliger og boforhold» og oppbevares i Riksarkivet. Folketellingen 1865 er i sin helhet tilgjengelig i søkbar og skanna form i Digitalarkivet.

## Kilder
* Artikkelen er hentet fra lokahistoriewiki, drevet av Norsk lokalhistorisk institutt. Se  for historikkdetaljer.

## Eksterne lenker
* Søkeskjema for folketellingen 1865 i Digitalarkivet
* Geografisk inngang til folketellingen 1865 i søkbar og skanna form i Digitalarkivet
Folketellingen 1870

**Folketellingen 1870** var en nominativ folketelling som ble utført i ladesteder og byer. 

Tellingen ble utført med skjemaer som ble trykt i de enkelte byer, og som derfor varierer noe i utforming. 

En rekke steder mangler i sin helhet: Hølen, Hamar, Åsgårdstrand, Stathelle, Kragerø, Farsund, Sandnes, Stavanger, Vardø og Vadsø. I tillegg mangler enkeltlister fra andre steder. 

## Arkivtilhørighet og digital tilgjengelighet
Folketellingen 1870 inngår i arkivet «Statistisk sentralbyrå, Sosioøkonomiske emner, Folketellinger, boliger og boforhold» og oppbevares i Riksarkivet. Folketellingen 1870 er tilgjengelig i søkbar og skanna form i Digitalarkivet for byene Kongsvinger, Lillehammer og Gjøvik.

## Kilder
* Artikkelen er hentet fra lokahistoriewiki, drevet av Norsk lokalhistorisk institutt. Se  for historikkdetaljer.

## Eksterne lenker
* Søkeskjema for folketellingen 1870 i Digitalarkivet
* Geografisk inngang til folketellingen 1870 i søkbar og skanna form i Digitalarkivet
Folketellingen 1875

**Folketellingen 1875** var en landsomfattende, nominativ folketelling som ble utført 3. januar 1876. Den viste at Norge hadde 1&nbsp;813&nbsp;424 hjemmehørende innbyggere. 

Tellingsmaterialet består av hovedlister og spesiallister. Hovedlistene er oversikter over tellingskretser, uten personopplysninger. I spesiallistene finner man personopplysninger. Telleenheten er bosteder, det vil si våningshus på landet og bygårder i byene. Innenfor disse er de enkelte familier ført for seg. Listene ble ført på trykte skjemaer, og feltene som ble brukt var:

* Navn
* Yrke
* Posisjon i familien
* Ekteskapelig status
* Fødselsår
* Fødested
* Trossamfunn
* Fysiske og psykiske funksjonshemninger
* Statsborgerskap
* Samisk eller kvensk opphav (i områder der dette var relevant)

Der det var relevant er det også tatt med opplysninger om utsæd og husdyr. Det er også egne lister for sjøfolk, med skip som telleenhet.

## [[Stift#Stift i Norge|Rigets Stifter]]

## [[Prostier i Norge|Rigets Provstier]]

## [[Prestegjeld i Norge|Rigets Præstegjeld og Sogne]]

## Arkivtilhørighet og digital tilgjengelighet
Folketellingen 1875 er fordelt til og oppbevares i statsarkivene, der den er ordnet i arkiver med ulike navn. Skipslistene oppbevares i Riksarkivet. Folketellingen 1875 er delvis tilgjengelig i søkbar og skanna form i Digitalarkivet, men hele tellingen er tidligere mikrofilmet, slik at det ikke er nødvendig å oppsøke de respektive statsarkivene for å få tilgang til de delene av materialet som ennå ikke er digitalisert. Riksarkivet arbeider med å tilgjengeliggjøre hele folketellingen 1875 i skanna form, og i tillegg pågår det, i regi av Registreringssentral for historiske data og Jesu Kristi kirke av siste dagers hellige, arbeid med å transkribere og gjøre søkbar den delen av tellingen som ikke ennå er søkbar.

## Referanser


## Kilder
* Artikkelen er hentet fra lokahistoriewiki, drevet av Norsk lokalhistorisk institutt. Se  for historikkdetaljer.

## Eksterne lenker
* Søkeskjema for folketellingen 1875 i Digitalarkivet
* Geografisk inngang til folketellingen 1875 i søkbar og skanna form i Digitalarkivet
Fylkesvei 3020

**Fylkesvei 3020** går mellom Bommestad og Grønneberg i Larvik kommune.

Deler av veien, strekningen fra industriområdene og nordover til E18, egner seg ikke for lastebiler og vogntog. Dette er skiltet. Det er likevel enkelte hendelser der vogntog setter seg fast på denne veien.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 162 (Vestfold).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Melhushallen

**Melhushallen** er en idrettshall i Melhus. Hallen ble åpnet i 1988 og ligger på vestsiden av Gaula, i sentrum av Melhus. Nærmeste nabo er Melhus videregående og Bankhallen.

Melhushallen er et kommunalt bygg, og brukes i skoletiden av Gimse ungdomsskole og Melhus videregående skole. Ellers brukes hallen av Melhus Idrettslag, Gimse Idrettslag og Idrettslaget Leik. Melhus og Gimse sitt felles håndballag, Melhus/Gimse, bruker hallen som sin hjemmebane.

## Referanser
Tromsø maritime høgskole

**Tromsø maritime høgskole** var en høgskole for ingeniørutdanning med tittelen «maritim ingeniør», etablert i Tromsø i 1981. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Tromsø, og er fra 1. januar 2009 en del av Universitetet i Tromsø.

Skolen ble opprettet innenfor Tromsø maritime skole, og var en utvidelse på høgskolenivå av denne skolens tilbud. Skolen underviste i nautikk, skipsmaskineri og skipselektro/automasjon. Skolene hadde fra først av samme administrasjon og lærere. I 1983 ble det tilsatt egen undervisningsleder og i 1987 ble det ansatt egen rektor.

Tromsø maritime høgskole var fylkeskommunal og ble overtatt av staten 1. januar 1988. Høsten 1988 var det 160 studieplasser og 33 stillingshjemler. Fra 1981 og frem til statsovertakelsen i 1988 var Tromsø maritime høgskole integrert i Tromsø maritime skole sine lokaler. Etter 1988 fikk høgskolen disponere en egen fløy i skolebygget på Rambergan. På grunn av plassmangel flyttet høgskolen den 1. mai 1992 til Teoribygget i Strandveien, og disponerer her ca. 6&nbsp;000 m².

## Eksterne lenker
* statsarkivet.no: ''arkivkatalog''
Fylkesvei 3038

**Fylkesvei 3038** går mellom Mørk og Skinnmo i Larvik kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 207 (Vestfold).

## Kommuner og knutepunkter

:

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Steatose

**Steatose** (også kalt *fettdegenerasjon* eller *fatty change på engelsk*) er en unormalt stor, mulig skadelig, opphopning av intracellulært fett i et organ; med andre ord: en unormalt stor mengde lipider (fett), i vakuoler, inne i en annen celletype enn fettceller (i motsetning til fettceller inne mellom de andre cellene i et organ).
Folketellingen 1900

**Folketellingen 1900** ble avholdt 3. desember 1900 i Norge, og landet hadde  personer som hjemmehørende folkemengde ved denne folketellingen. Hele befolkningen skulle registreres der hver enkelt oppholdt seg ved midnatt mellom 2. og 3. desember.

Folketellingen 1900 er fordelt til og oppbevares i statsarkivene, der den er ordnet i ulike arkiver. Folketellingen 1900 er i sin helhet mikrofilmet og tilgjengelig i skannet og søkbar form i Digitalarkivet.

I det videre følger befolkningsoversikt fordelt på landets byer, herredskommuner og amt i 1900. Den opprinnelige statistikken skiller mellom landdistrikt (herred) og byer, men er her slått sammen for hvert amt. Tildels avviker rekkefølgen på herreder innenfor hvert enkelt amt fra folketellingsrapporten, mens tidsriktige enhetsnavn er behold.

## I. [[Smaalenenes amt|Smaalenenes Amt]]

## II. [[Akershus amt|Akershus Amt]]

## III. [[Kristiania amt|Kristiania Amt]]

## IV. [[Hedemarkens amt|Hedemarkens Amt]]

## V. [[Kristians amt|Kristians Amt]]

## VI. [[Buskerud amt|Buskeruds Amt]]

## VII. [[Jarlsberg og Larviks amt|Jarlsberg og Larviks Amt]]

## VIII. [[Bratsberg amt|Bratsbergs Amt]]

## IV. [[Nedenes amt|Nedenes Amt]]

## X. [[Lister og Mandals amt|Lister og Mandals Amt]]

## XI. [[Stavanger amt|Stavanger Amt]]

## XII. [[Søndre Bergenhus amt|Søndre Bergenhus Amt]]

## XIII. [[Bergen amt|Bergen Amt]]

## XIV. [[Nordre Bergenhus amt|Nordre Bergenhus Amt]]

## XV. [[Romsdals amt|Romsdals Amt]]

## XVI. [[Søndre Trondhjems amt|Søndre Trondhjems Amt]]

## XVII. [[Nordre Trondhjems amt|Nordre Trondhjems Amt]]

## XVIII. [[Nordlands amt|Nordlands Amt]]

## XIV. [[Tromsø amt|Tromsø Amt]]

## XX. [[Finmarkens amt|Finmarkens Amt]]

## Folketallet i [[Norge]] 1900

## Referanser




## Eksterne lenker
* Søk etter personer i folketellingen fra 1900 hos Digitalarkivet
* Søk etter skanna folketellinger: Folketellingen 1900 hos Digitalarkivet
* Folketellingen 1900 hos Statistisk sentralbyrå
* Folketellinger tilgjengelige gjennom Arkivverket
Geir Henning Hopland

**Geir Henning Hopland** (født 1970) er en norsk manusforfatter og regissør. 

Hopland startet sin karriere i Ung-redaksjonen i NRK og har mottatt flere priser ved internasjonale filmfestivaler, blant annet «beste nordiske kortfilm» for *Forfall* i 2002 under Göteborg filmfestival. I 2007 kom DVD-samlingen *Five Short Films and More Than 8 Music Videos*. Samlingen inneholder det meste av Hoplands produksjoner siden 1995. I 2008 fikk Hopland i oppdrag fra Norsk Teknisk Museum å lage tre kortfilmer til klimautstillingen «Klima X».

Hopland skrev manus til og regisserte TV-serien *[[Buzz Aldrin, hvor ble det av deg i alt mylderet? (TV-serie)|Buzz Aldrin, hvor ble det av deg i alt mylderet?]]*, etter en roman med samme tittel av Johan Harstad. Serien ble nominert til Gullruten ni ganger, deriblant for beste regi og manus. Han regisserte syv episoder av serien *[[Lilyhammer]]*, som hadde premiere i 2012.

Hopland var konseptuerende regissør på TV-serien *[[Frikjent]]*, det vil si at han hadde ideen til serien i tillegg til å regissere den. Deretter var han regissør på *Advokaten*, en Viaplay-serie der konseptet er utviklet av *[[Broen]]*-skaper Hans Rosenfeldt og forfatteren Jens Lapidus.

Sammen med hovedrolleinnehaveren Vidar Magnussen regisserte han TV-serien ''Magnus'', som ble kåret til årets beste skandinaviske komedie under Seriedagene i 2019.

Hopland har regissert og skrevet manus til *[[Hodejegerne – Den første løgnen]]* sammen med Rolf-Magne Golten Andersen.

## Filmografi (utvalg)
* 2005: *[[Singelklubben]]* (TV-serie)
*2011: *[[Buzz Aldrin, hvor ble det av deg i alt mylderet? (TV-serie)|Buzz Aldrin, hvor ble det av deg i alt mylderet?]]* (TV-serie)
*2012–2014: *[[Lilyhammer]]* (TV-serie)
*2015–2016: *[[Frikjent]]* (TV-serie)
*2016: *[[Det tredje øyet|Det tredje øyet 2]]* (TV-serie)
*2017–2020: *[[Advokaten (TV-serie)|Advokaten]]* (TV-serie)**
*2019: *[[Magnus (TV-serie)|Magnus]]* (TV-serie*)*
*2020: *[[Blodtur (TV-serie)|Blodtur]]* (TV-serie)
*2022: *[[Hodejegerne (TV-serie)|Hodejegerne]]* (TV-serie*)*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 3158

**Fylkesvei 3158** går mellom Tassebekk og Frydenberg i Sandefjord kommune. Inntil 1. januar 2017 lå veien i Stokke kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 557 (Vestfold).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 1252

**Fylkesvei 1252** går mellom Stensrud og Momarken i Indre Østfold. Strekningen gjennom den tidligere Eidsberg kommune hette tidligere *Torperveien*.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 695 (Østfold).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Fylkesvei 1256

**Fylkesvei 1256** går mellom Fram og Solberg i Hærland, Indre Østfold kommune. 

Veien fortsetter fra Solberg som kommunal vei fram til Slora. Her er en stor parkeringsplass som særlig om vinteren er et populært utgangspunkt for skiløyper i Trømborgfjella.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 700 (Østfold).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Botet

**Botet** er et type mønster på hesten. Er hesten botet har den store eller mindre flekker av en mørkere farge. Svart og hvitt botet er det vanligste.

## Referanser
Grønne tregekkoer

* *Naultinus elegans*
* *Naultinus gemmeus*
* *Naultinus grayii*
* *Naultinus manukanus*
* *Naultinus poecilochlorus*
* *Naultinus rudis*
* *Naultinus stellatus*
* *Naultinus tuberculatus* 

**Grønne tregekkoer** er en av de to slektene av gekkoer som lever på New Zealand.

Slekten kjennetegnes ved at artene har grønn farge, og at de klatrer i trær, og er dagaktive. Dette skiller dem fra artene i den andre slekten av gekkoer på New Zealand, *[[Hoplodactylus]]*. Alle arter av grønne tregekkoer har omtrent samme levevis, og dette gjør at det aldri finnes mer enn én art i samme område.

## Eksterne lenker
* 

* Ryan Photographic – ''Naultinus'' – New Zealand geckos
Pål Grotnes

**Pål Grotnes** (født 7. mars 1977 i Lørenskog) er en norsk ishockeyspiller. Han er målvakt.

Han har spilt i Frölunda HC, IF Mölndal Hockey, Stjernen Hockey, Clermont Auvergne HC, Halmstad Hammers og Växjö Lakers. I sesongen 2007/2008 spilte han i Comet Halden, men var tilbake i Stjernen i sesongen 2008/2009, og 2009/2010.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Samliv

**Samliv** er det å leve i fellesskap i samme boenhet, og brukes særlig om ektefeller (som bor sammen) og samboere og partnere. Ektefeller som bor sammen, samboerskap og partnerskap anses altså for de tre hovedformene for samliv. Av disse tre formene er det ekteskap som har de sterkeste historiske røttene. To som inngår ekteskap og bor sammen, forplikter seg overfor hverandre til å vise økonomisk ansvar hva fellesutgifter for bolig, husholdning og barneoppfostring angår. Materielle goder deles, slik som bolig, innbo og bil. Et samliv har også etiske forpliktelser, og da ofte i forbindelse med holdninger til utroskap, likestilling, hjelpsomhet, vennlighet og det å legge til rette for begge parters utvikling som mennesker og samfunnsborgere. Hvis barn er involvert, har de også et moralsk ansvar overfor disse.
## Begrepene særbo/særboer/særboere
Nyordet «særboer» relaterer til person i et parforhold der de involverte har hver sin egen bolig, 
Årsaker til denne boformen har blant annet blitt forklart som «Noen lever hver for seg på grunn av jobb, barn fra tidligere ekteskap og andre utenforstående omstendigheter. I tillegg er det par som like gjerne kunne bodd sammen, men som likevel velger særbo.»

## Referanser
Mamonovo

**Mamonovo** (russisk: Мамоново, tysk: *Heiligenbeil*, polsk: *Święta Siekierka* eller *Świętomiejsce*, litauisk: *Šventpilis*) er en by i Kaliningrad oblast i Russland. Den ligger rundt 50 kilometer sørvest for Kaliningrad.

Den tyske orden grunnla Heiligenstadt nær en gammelprøyssisk bosetning og endret senere navnet til Heiligenbeil. Som en del av kongeriket Preussen og senere Tyskland lå den under Øst-Preussen. 

Mot slutten av andre verdenskrig falt Heiligenbeil-lommen til Den røde armé, etter kraftige kamper mellom januar og mars 1945. Byen ble fullstendig ødelagt i kampene. Etter krigen ble området annektert av Sovjetunionen og innlemmet i Kaliningrad oblast. Den tyske befolkningen ble utvist og erstattet med russere. Bynavnet ble endret til Mamonovo, etter den sovjetiske kommandanten Nikolai Mamonov som ble drept ved Pultusk 26. oktober 1944.

## Demografi
Befolkningsutvikling:
:

## Referanser


## Eksterne lenker
*