Kontrafaktisk historie

**Kontrafaktisk historie** (av latin: *contra facta* = i motsetning til det som skjedde) er en metode i historiefaget og fortellergrep benyttet i historiske romaner. Et kontrafaktisk spørsmål er å spørre hvordan historien ville utviklet seg dersom en historisk hendelse hadde gått annerledes. Kontrafaktisk historie er ikke alternativ historie eller historisk revisjonisme.

## Bakgrunn
Typiske eksempler på kontrafaktisk historie er spørsmålet om hva som ville skjedd dersom den tyske diktatoren Adolf Hitler ble drept i 20. juli-attentatet i 1944, eller hvordan den tyske invasjonen av Norge ville utviklet seg dersom krysseren «Blücher» ikke ble senket den 9. april 1940. Hensikten med kontrafaktisk historie er å vurdere betydningen av den historiske hendelsen man endrer. 

Historikere er ofte forsiktige med å diskutere kontrafaktisk historie fordi det prinsipielt er umulig å vite hva som hadde skjedd om utviklingen hadde gått i en annen retning, derfor regnes kontrafaktiske resonnement heller til å være spekulasjoner enn vitenskap. Et kjent unntak er økonomihistorikeren Robert Fogel som i 1964 skrev en bok hvor han ved hjelp av økonomiske analyser forsøkte å anslå betydningen av 1800-tallets jernbaneutbygg for økonomien ved å sammenligne med en hypotetisk utvikling hvor kanaltransport hadde vært utbygd i stedet. For økonomer har kontrafaktisk historie visse likheter med bruk av scenarier som brukes i økonomiske analyser. 

Etter at den britiske historikeren Niall Ferguson i 1997 var redaktør for en samling essays med *Virtual History*, ble det økt oppmerksomhet om sjangeren også fra faghistorikeres side. I kjølvannet av suksessen til *Virtual history* har den danske historikeren Rasmus Dahlberg og den norske historikeren Øystein Sørensen skrevet bøker i sjangeren. 

Iblant benytter skjønnlitterære forfattere seg av kontrafaktisk historie som et fortellergrep, spesielt for å skape mer originale bakgrunnshistorier for historiske romaner og krimhistorier. For eksempel skrev Robert Harris krimromanen *Fedreland* (1964) med et handlingsforløp som stemmer overens med den faktiske historien frem til 1942, men legger til grunn kontrafaktiske data om tiden etter. Grunnpremisset i det kontrafaktiske scenarioet i boken er at Nazi-Tyskland seiret i andre verdenskrig.

I boken *Altered Pasts* gransker den britiske historikeren Richard J. Evans kontrafaktisk historie, og grensen mellom det og ren fiksjon. Hans oppfatning er at kontrafaktisk historie i høyden kan være nyttig over korte tidsspenn, men selv da anser han det som tvilsomt. Som eksempel viser han blant annet til at Adolf Hitler, som soldat i første verdenskrig, godt kunne ha blitt drept. Selv om man forsøker å se på utviklingen videre - uten Hitler - så er det så mange mulige hendelser involvert, at lite, om noe i det hele tatt, av verdi kan komme ut av det.

Den britiske historikere Ian Kershaw stiller i boken *Skjebnevalg* opp bruken av hva som hadde skjedd om et alternativ ble valg. Han understreker at det ikke er kontrafaktisk historieskriving, men fremlegging av realistiske alternativer, innenfor en kort tidsperiode, for å belyse det valget som ble tatt.

## Fotnoter


## Referanser


## Litteratur

* Richard J. Evans: *Altered Pasts: Counterfactuals in History*, Little, Brown, 2014 ISBN 978-1-4087-0552-0
* Ian Kershaw: *Skjebnevalg*, 2009, Forlaget Historie og kultur, ISBN 9788292870174
* Øystein Sørensen: *Historien om det som ikke skjedde : Kontrafaktisk historie*, Aschehoug, Oslo 2004 ISBN 9788203296536

## Eksterne lenker
* Uchronia: Annotert database over kontrafaktisk litteratur. 2700+ titler fra 1700-tallet til i dag