Fanny zu Reventlow

**Fanny Liane Wilhelmine Sophie Auguste Adrienne Gräfin zu Reventlow** (1871–1918) var en tysk forfatter, oversetter og maler. Hun er i dag er best kjent som en av de mest uortodokse stemmene i Europas tidlige kvinnebevegelse.

## Liv og virke
I den selvbiografiske romanen *Ellen Olestjerne* (1903) beskriver Reventlow barndomsår preget av et vedvarende opprør mot en kontrollerende mor, om ungdomstida i Lübeck med Ibsenklubben og sin første kjærlighet, de første årene i München, hennes inntreden i München-bohemen og fram til sønnen blir født.

En periode var hun medlem av *Kosmikerkreis* i München, ei gruppe intellektuelle som utviklet en doktrine om at forfallet i den vestlige sivilisasjonen skyldtes rasjonalitetens og avmytologiseringens virkning på kristendommen, og at veien ut av uføret var å vende tilbake til den europeiske kulturens hedenske grunnlag. Gruppa brøt tilslutt sammen i en heftig konflikt, en erfaring Reventlow skrev om i nøkkelromanen *Herrn Dames Aufzeichnungen* (1913).

Reventlow argumenterte for at de kvinneaktivistene som arbeidet for bedrede sosiale, politiske og økonomiske rettigheter for kvinner skadet saken ved å forsøke å viske ut og benekte de naturgitte forskjellene mellom kjønnene. Hun fastholdt at den beste framgangsmåten for kvinner til å oppnå samme sosiale status som menn var seksuell frihet og avskaffelse av ekteskapet som institusjon.

## Navneform
Navneformen *Franziska* er ikke riktig: fødselsattesten oppgir definitivt *Fanny*, et fullgodt fornavn i nordtyske og engelske adelskretser. I Sør-Tyskland var Fanny derimot en vanlig kjælenavn for Franziska, så da Reventlow kom til München begynte folk å bruke det de oppfattet som det korrekte og mer ærverdige Franziska. I dagbøker og brev kunne hun spille på de to navnene ved å framstille seg i rollene «Store-Franziska» og «Lille-Fanny».

I noen artikler publisert i *Zürcher Diskuszjonen* fra 1898 og 1899 brukte redaktøren Oskar Panizza den korrekte navneformen «Fanny Gräfin zu Reventlow», men alt hun publiserte i årene 1897 til 1917 bærer forfatterangivelsen *F. Gräfin zu Reventlow* – som dermed må betraktes som hennes selvvalgte forfatternavn.

## Verk i utvalg
* *Klosterjungen. Humoresken*, med Otto Eugen Thossan (to noveller), Wigand, Leipzig 1897
* *Das Männerphantom der Frau* (essay), i *Zürcher Diskußionen* 1898
* *Was Frauen ziemt* (essay), under tittelen *Viragines oder Hetären?* i *Zürcher Diskußionen* 1899
* *Erziehung und Sittlichkeit* (essay), i Otto Falckenberg, *Das Buch von der Lex Heinze. Leipzig 1900
* *Ellen Olestjerne*, J. Marchlewski, München 1903
* *Von Paul zu Pedro*, Langen, München 1912
* *Herrn Dames Aufzeichnungen oder Begenheiten aus einem merkwürdigen Stadtteil", Langen, München 1913
* *Der Geldkomplex*, Langen, München 1916
* *Das Logierhaus zur Schwankenden Weltkugel und andere Novellen*, Langen, München 1917
* *Tagebücher* (red. Irene Weiser, Jürgen Gutsch), Stutz, Passau 2006

## Referanser


## Kilder
* 
* Katharina von Hammerstein: 

## Litteratur
* Ulla Egbringhoff: *Franziska von Reventlow*, Rowohlt Taschenbuch Verlag, 2000 ISBN 978-3499506147
* Gunna Wendt: *Franziska zu Reventlow. Die anmutige Rebellin: Biographie*, Aufbau Taschenbuch, 2. opplag 24. januar 2011, ISBN 978-3746670843

## Eksterne lenker

* 
* 
* 
*