open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Driva (avis)

***Driva*** er lokalavis for kommunene Surnadal, Sunndal, Rindal og Tingvoll samt Nesset i Molde kommune og Halsa i Heim kommune på Nordmøre og i Romsdal. Papiravisa ble fram til juni 2015 gitt ut mandag, onsdag og fredag, men blir i dag utgitt tirsdag og fredag. *Driva* har også nettavis.

## Historie
Avisa ble grunnlagt i 1971, av Einar Sæter, tidligere redaktør av Sunndal-avisa *[[Aura Avis]]*. Første utgave ble publisert 5. oktober 1971. Avisa var i begynnelsen en tilnærmet nynorskavis, med slagordet «Avisa for bygdene». Avisa har i dag sitt hovednedslagsfelt i Surnadal og Sunndal, med kontor i begge kommunene.

## Ansvarlige redaktører

* Tommy Fossum 2020 –
* Sigmund Tjelle 2010 – 2020
*Ole Petter Pedersen 2008 – 2010
*Ole Magne Ansnes 2000 – 2008
* Thor Nagell 1996 – 2000
* Kristen Ramsøy-Halle 1991 – 1996
* Ingeborg Grimsmo 1990 – 1991
* Svein Sæter 1988 – 1990
* Einar Sæter 1971 – 1988

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2002: 4&nbsp;442
* 2003: 4&nbsp;388
* 2004: 4&nbsp;419
* 2005: 4&nbsp;405
* 2006: 4&nbsp;356
* 2007: 4&nbsp;315
* 2008: 4&nbsp;217
* 2009: 4&nbsp;069
* 2010: 3&nbsp;976
* 2011: 3&nbsp;857
* 2012: 3&nbsp;843
* 2013: 3&nbsp;687
* 2014: 3&nbsp;537
* 2015: 3&nbsp;299
* 2016: 3&nbsp;073
* 2017: 3&nbsp;025

## Referanser





## Eksterne lenker
*
Haramsnytt

***Haramsnytt*** (2013–2023: ***Nordre***) er en lokalavis for Haram og Sandøy. Avisen har sitt kontor i Brattvåg, som ligger i Haram kommune i Møre og Romsdal. Avisen redigeres på nynorsk.

## Redaktører
*Johan Kåre Tenfjord 1972 (januar-oktober)
* Olav Giske 1972-1974
* Thorleif Marken, Karl E. Aakre, Torbjørg Giske og Paul Farstad 1974-1978
* Ole M. Ellefsen 1978-1986
* Arnstein Sæthre 1986-1988
* Ole M. Ellefsen 1988 (juni-desember)
* May Britt Haukås 1989-1990
* Bjørg Riksfjord 1990-1991
* Ole M. Ellefsen 1991 (april-juni)
* Bjørn Oskar Haukeberg 1991-1993
* Ole M. Ellefsen 1993-1998
* Hjørdis K. Skaar 1998-2000
* Ole M. Ellefsen 2000-2002
* Hjørdis K. Skaar 2002-2010
*Einar Schibevaag 2010-2011
*Hjørdis K. Skaar 2011
*Ole Reinlund 2011-2013
*Robin Røkke Johansen 2013-2019
* Hilde Ellingsæter 2019-
* Åshild Fjørtoft per 2023

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening eller Landslaget for lokalaviser: Fra og med 1978 ble avisas nettoopplag godkjent og revidert av Statens Mediekontroll. Tidligere ble opplaget beregnet etter bruttoopplaget, altså hvor mange eksemplarer som ble trykket per utgivelse.

## Referanser





## Eksterne lenker
*
Møre (andre betydninger)

**Møre** eller **Möre** kan vise til:
* Møre bispedømme
* Møre og Romsdal fylke, tidligere Romsdals amt
* Nordmøre (landskap)
* Sunnmøre (landskap)
* Møre (avis)
* Møre-Nytt
* Møre ungdomsskole i Ålesund
* Møre ungdomsskule Herøy
* Möre, ett av de små folklandene i middelalderen som senere kom til å bli landskapet Småland i Sverige.
Møre (avis)

***Møre*** er en lokalavis for Volda og Ørsta kommuner og omegn i Møre og Romsdal, grunnlagt i 1810. Avisen kommer ut to ganger i uken, i tillegg til å ha en nettavis. Alt redaksjonelt innhold er på nynorsk.

Redaktør er Tore Aarflot, og avisen eies av Aarflots Prenteverk.

## Historie
I 1808 fikk bonde, lensmann, politiker og poståpner Sivert Knutsen Aarflot, tillatelse til å starte trykkeri på Ekset i Volda. Han startet i 1809 og i 1810 ga han ut den første avisa: *[[Norsk Landboeblad]]*. Den har skiftet navn mange ganger og fra 1902/03 skiftet avisa navn til *Møre*.

Sivert Aarflot-museet har tatt vare på historien om Sivert Aarflot, trykkeriet og avisa. 

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 3&nbsp;775
*2005: 3&nbsp;746
*2006: 3&nbsp;759
*2007: 3&nbsp;752
*2008: 3&nbsp;735
*2009: 3&nbsp;722
*2010: 3&nbsp;690
*2011: 3&nbsp;650
*2012: 3&nbsp;578
*2013: 3&nbsp;449
*2014: 3&nbsp;373
*2015: 3&nbsp;317
*2016: 3&nbsp;207
*2017: 3&nbsp;162

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Sulaposten

***Sulaposten*** er en avis som utgis i Sula i Møre og Romsdal.
Avisens redaksjon ligger i tettstedet Langevåg. Sulaposten er en ukesavis basert på lokalt innhold og kommer ut hver torsdag.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2006: 2&nbsp;470
*2007: 2&nbsp;465
*2008: 2&nbsp;414
*2009: 2&nbsp;476
*2010: 2&nbsp;453
*2011: 2&nbsp;316
*2012: 2&nbsp;316
*2013: 2&nbsp;367
*2014: 2&nbsp;304
*2015: 2&nbsp;290
*2016: 2&nbsp;201
*2017: 2&nbsp;124

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Sunnmøringen

***Sunnmøringen*** var en avis som ble utgit på Stranda i Møre og Romsdal og som hadde Stranda kommune som sitt nedslagsfelt. Avisen kom ut med sin siste utgave i 2020 i forbindelse med at den fra 2021 ble slått sammen med Sykkylvsbladet til den nye avisen Nyss. 

Ansvarlig redaktør fra 1994 til 2007 var Helge Søvik og fra 2007-2008 Gyri Aure, som ble etterfulgt av Herborg Bergaplass. Johan Behrentz var redaktør i 2017. Fra 2018 var Renate Furre Henriksen-Sandvær redaktør og daglig leder og ble også den siste som hadde denne stillingen før avisen gikk inn. Henriksen-Sandvær fortsatte som journalist i den sammenslåtte avisen. Sunnmøringens siste eier var Sunnmørsposten, som er del av Polaris Media Nordvestlandet.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 2&nbsp;092
*2005: 2&nbsp;064
*2006: 1&nbsp;990
*2007: 1&nbsp;986
*2008: 1&nbsp;981
*2009: 1&nbsp;992
*2010: 1&nbsp;974
*2011: 2&nbsp;013
*2012: 1&nbsp;976
*2013: 1&nbsp;887
*2014: 1&nbsp;822
*2015: 1&nbsp;742
*2016: 1&nbsp;674
*2017: 1&nbsp;648

## Referanser


## Eksterne lenker
Sunnmøringen
Sykkylvsbladet

***Sykkylvsbladet*** var en avis som ble utgitt i Sykkylven i Møre og Romsdal, og som primært dekket Sykkylven kommune. Avisen kom ut med siste utgave 23. desember 2020, i forbindelse med at avisens eier Sunnmørsposten slo sammen Sykkylvsbladet med Sunnmøringen, utgitt i nabokommunen Stranda, fra 2021. Den nye, sammenslåtte avisen heter Nyss og kom ut med første utgave 6. januar 2021. 

Sykkylvsbladet ble utgitt av selskapet Sykkylven Media AS, som sommeren 2020 ble kjøpt opp av Sunnmørsposten. Etter overtakelsen av aksjene ble Lidvar Svein Flydal, som har vært direktør for lokale mediehus i Sunnmørsposten, valgt til ny styreleder. 

Som ledd i sammenslåingen, ble Sykkylven Media AS fusjonert med Sunnmøringen AS som en opptaksfusjon. Fusjonsbeslutningen ble kunngjort i Foretaksregisteret 5. november 2020 og Sykkylven Media AS opphørte ved gjennomføringen som ble kunngjort 14. januar 2021. 

Sykkylvsbladet kom med første utgave i 14. februar 1946, året etter at andre verdenskrig var over. Avisen kom ut i 75 år før sammenslåingen med Sunnmøringen. 

Avisen kom ut onsdager og fredager, og ble redigert på nynorsk.

Siste redaktør var Frank Kjøde, som fortsatte som redaktør og daglig leder i den nye avisen. 

Avisen ble trykket ved Polaris Medias trykkeri i Breivika i Ålesund. Sykkylvsbladet hadde ikke egen nettavis.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 2&nbsp;756
*2005: 2&nbsp;792
*2006: 2&nbsp;833
*2007: 2&nbsp;937
*2008: 2&nbsp;980
*2009: 3&nbsp;017
*2010: 3&nbsp;026
*2011: 2&nbsp;971
*2012: 2&nbsp;975
*2013: 2&nbsp;927
*2014: 2&nbsp;856
*2015: 2&nbsp;797
*2016: 2&nbsp;718
*2017: 2&nbsp;617

## Referanser


## Eksterne lenker
* Sykkylvsbladet
* Lla medlemsside
* Eldar Høidal: Lim og lupe i lokalsamfunnet
Synste Møre

***Synste Møre*** er lokalavisa for Vanylven kommune i Møre og Romsdal. Første utgave kom ut i januar 1970. Ansvarlig redaktør er Rønnaug Søvik. 

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 2&nbsp;197
*2005: 2&nbsp;244
*2006: 2&nbsp;274
*2007: 2&nbsp;358
*2008: 2&nbsp;385
*2009: 2&nbsp;371
*2010: 2&nbsp;382
*2011: 2&nbsp;358
*2012: 2&nbsp;302
*2013: 2&nbsp;203
*2014: 2&nbsp;211
*2015: 2&nbsp;255
*2016: 2&nbsp;214
*2017: 2&nbsp;185

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Siegfried Buback

**Siegfried Buback** (født 3. januar 1920 i Wilsdruff, død 7. april 1977 i Karlsruhe) var en tysk jurist. Han var riksadvokat fra 1972 til han ble myrdet av den venstreekstreme terrororganisasjonen Rote Armee Fraktion (RAF) i 1977.
## Liv og virke
### Tidlig virke
Som sønn av en embetsmann gikk Siegfried Buback på *Franziskaneum Gymnasium* i Meissen i Sachsen, hvor han ble uteksaminert i 1938. Deretter studerte han jus ved Universitetet i Leipzig og besto den første statseksamen i jus i 1941.

Buback ble medlem av NSDAP i 1940 og tjenestegjorde i Wehrmacht under andre verdenskrig. Han var krigsfange fra 1945 til 1947.
### Etterkrigstidskarriere
Han ble advokat i 1953 og riksadvokat i 1972.

Navnet hans dukket først opp i den brede offentlighet i 1962 da han anklaget det politiske magasinet *[[Der Spiegel]]* for høyforræderi i *Spiegel*-skandalen. I 1966 førte saken til en banebrytende kjennelse fra Tysklands forbundsforfatningsdomstol om pressefrihet.

### Myrdet
I egenskap av riksadvokat var Siegfried Buback en av de mest markante motstandere av RAF, og han ble derfor deres første offer under den såkalte tyske høsten. Han ble skutt sammen med sin privatsjåfør Wolfgang Göbel og en assistent (Georg Wurster) på vei til jobb fra sitt hjem i Neurut.

Mens Bubacks Mercedes stanset for rødt lys, kjørte en motorsykkel opp på siden av bilen, hvorpå det ble åpnet ild mot bilen med et automatvåpen. 

Både Christian Klar, Knut Folkerts, Günter Sonnenberg og Brigitte Mohnhaupt ble siktet for mordet og saksøkt, men viktige detaljer omkring deres rolle i angrepet forble uoppklart. Tysk politi kunne ikke finne ut av hvem som kjø motorsykkelen og hvem som avfyrye de drepende skudd mot Buback.

Om aftenen den 30. mars 2007 – 30 år etter attentatet – ble Bubacks dramatiske endeligt atter gjenstand for offentlig debatt i Tyskland, da hans sønn, Michael Buback, ble kontaktet av det tidligere RAF-medlem Peter-Jürgen Boock. Boocks opplysninger indikerte at Stefan Wisniewski avfyrte skuddene mot Buback. Ifølge Boock var mordet bleitt planlagt i Jemen i 1976. Stefan Wisniewski og Günter Sonnenberg var dengang blitt utpekt. Denne utlegning ble støttet av Verena Becker, som også var medlem av Rote Armee Fraktion.

## Referanser
Tidens Krav

***Tidens Krav*** er en lokalavis som utgis i Kristiansund i Møre og Romsdal. Avisen dekker primært Nordmørsdistriktet, som består av 12 kommuner. *Tidens Krav* konkurrerte tidligere med *[[Nordmørsposten]]* (fhv. *[[Romsdalsposten]]*). I 2020 endret avisen fra seks til fem utgaver i uken. Fra 26. juni 2023 kommer to papirutgaver i uken.

Tiden Krav ble etablert i 1906 som en Arbeiderparti-avis. Avisa hadde lenge lokaler i Folkets hus på Kongens plass i Kristiansund sentrum.

Sjefredaktør per 2023 er Ole Knut Alnæs.

Avisa eier også TV Nordvest

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Litteratur
* Petter E. Innvik: *Tidens Krav gjennom 100 år. 1906-2006*

## Eksterne lenker
* 
*
Møre-Nytt

***Møre-Nytt*** er en avis som utgis i Møre og Romsdal. Den ble startet i 1935 av familien Bergmann. Avisen dekker kommunene Ørsta og Volda. Avisen trykkes i farger, er på 32 sider og kommer ut to ganger i uken. Avisen utgis på nynorsk. Ansvarlig redaktør er Tormod Utne (2024). Avisa ble solgt, og er nå en del av konsernet Polaris Media.

Etter at *[[Adresseavisen]]*, *[[Bergens Tidende]]*, *[[Fædrelandsvennen]]* og *[[Stavanger Aftenblad]]* la om til tabloidformat 16. september 2006 var *Møre-Nytt* den eneste avisen i Norge som kom ut i fullformat. Den 24. november 2007 endret avisen, som siste avis i landet, til tabloidformat.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 5&nbsp;550
* 2007: 5&nbsp;509
* 2008: 5&nbsp;526
* 2009: 5&nbsp;783
* 2010: 5&nbsp;705
* 2011: 5&nbsp;670
* 2012: 5&nbsp;528
* 2013: 5&nbsp;214
* 2014: 5&nbsp;190
* 2015: 4&nbsp;842
* 2016: 4&nbsp;854
* 2017: 4&nbsp;560

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Storfjordnytt

***Storfjordnytt*** er en ukeavis i Møre og Romsdal. Den kommer ut hver torsdag og dekker kommunene Norddal og Stordal, i tillegg til bygdene Geiranger og Liabygda i Stranda kommune. Avisen kom ut første gang som *Norddal Bygdeblad* 28. november 1979, men skiftet navn til *Storfjordnytt* (først *Storfjord-Nytt*) da dekningsområdet ble utvidet i 1989.

Redaktør er Britt Ingunn Maurstad.

Redaksjonen holder til på Sylte i Valldal i Norddal kommune.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 1&nbsp;572
*2005: 1&nbsp;578
*2006: 1&nbsp;585
*2007: 1&nbsp;586
*2008: 1&nbsp;460
*2009: 1&nbsp;452
*2010: 1&nbsp;439
*2011: 1&nbsp;425
*2012: 1&nbsp;378
*2013: 1&nbsp;384
*2014: 1&nbsp;405
*2015: 1&nbsp;354
*2016: 1&nbsp;373
*2017: 1&nbsp;358

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Vestlandsnytt

***Vestlandsnytt*** er ei nynorsk avis som utgis i Møre og Romsdal. Avisa kommer ut to dager i uka (tirsdag og fredag). Redaktør er Endre Vorren. 

Det primære dekningsområdet er kommunene Herøy og Sande. Avisa ble etablert i 1935 av Olav Aurvoll. Etter Aurvolls tid, på midten av 1950-tallet, overtok Frantz Frantzen drift og eierskap i avisa. I 2017 ble avisa kjøpt opp av Sunnmørsposten. 

*Vestlandsnytt* har hovedkontor i Fosnavåg og lokalkontor på Larsnes. 

I 1995 ga Bjarne Rabben ut boka *Vestlandsnytt - bodberar i 60 år*.  

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 5&nbsp;357 
* 2007: 5&nbsp;393
* 2008: 5&nbsp;406
* 2009: 5&nbsp;320
* 2010: 5&nbsp;228
* 2011: 5&nbsp;120
* 2012: 5&nbsp;040
* 2013: 4&nbsp;884
* 2014: 4&nbsp;767
* 2015: 4&nbsp;652
* 2016: 4&nbsp;423
* 2017: 4&nbsp;360

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Vestnesavisa

***Vestnesavisa*** er en avis som utgis i Vestnes i Møre og Romsdal.

## Redaktører
* 1989-2011: Olav Hole
* 2011-2018: Helene Henriksen
* 2019–: Torstein Sønstabø

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 1&nbsp;922
*2005: 1&nbsp;902
*2006: 1&nbsp;933
*2007: 1&nbsp;935
*2008: 1&nbsp;909
*2009: 1&nbsp;956
*2010: 1&nbsp;934
*2011: 1&nbsp;926
*2012: 1&nbsp;900
*2013: 1&nbsp;859
*2014: 1&nbsp;851
*2015: 1&nbsp;827
*2016: 1&nbsp;755
*2017: 1&nbsp;707

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Vikebladet Vestposten

***Vikebladet Vestposten*** er en avis som utgis i Ulsteinvik i Møre og Romsdal.

Redaktør og daglig leder er Linda Eikrem. Navnet *Vikebladet Vestposten* kommer av en sammenslåing av avisene *Vikebladet* og *Vestposten* i 1989. *Vikebladet* var lokalavis for Ulstein og Hareid og *Vestposten* for Hareid.

Avisa inngår i konsernet Polaris Media. Avisa var inntil 2009 et heleid datterselskap av Sunnmørsposten AS, som inntil 2009 var eid av Orkla Media, senere Edda Media. Orkla Media ble i 2006 kjøpt av det britiske selskapet Mecom. I 2009 kjøpte Polaris Media Sunnmørsposten AS.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 4&nbsp;597
* 2007: 4&nbsp;628
* 2008: 4&nbsp;504
* 2009: 4&nbsp;444
* 2010: 4&nbsp;421
* 2011: 4&nbsp;392
* 2012: 4&nbsp;313
* 2013: 4&nbsp;119
* 2014: 3&nbsp;966
* 2015: 3&nbsp;796
* 2016: 3&nbsp;768
* 2017: 3&nbsp;660

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Øyavis

***Øyavis*** var ei avis som kom ut i Midsund i Møre og Romsdal. Første avis kom ut i mars 1983, og siden kom avisa ut en gang i måneden med lokalstoff fra Midsund, både til lokalbefolkning og utflyttede midsundinger, frem til siste nummer kom ut i mars 2016. Avisa hadde total dekning i Midsund kommune (omtrent 650 husstander/abonnenter), i tillegg gikk avisa til ca. 1100 abonnenter utenfor kommunen, og omtrent 35 abonnenter i utlandet. Avisa var redigert på nynorsk, og hadde redaksjonslokale på loftet på kommunehuset i Midsund.

Ideen til avisa ble født på lærerværelset på Midsund Skule. Fem lærere grunnla da avisa som senere skulle bli kalt Øyavis. De fem var: Ola Agnar Grønskag, Ole Arild Bøe, Kåre Bjørn Huse, Arve Misund og Odd Fremstedal. Til slutt var Odd Fremstedal alene redaktør for avisa, og avisa ble nedlagt etter hans plutselige død i mars 2016.

De første avisene ble skrevet på spalteskrivemaskin, og det første nummeret var uten navn. Leserne ble oppfordret til å foreslå navn på avisa, og slik ble den kalt Øyavis. I desember 1999 kom deler av avisa for første gang ut på nett.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 1&nbsp;968
*2005: 1&nbsp;961
*2006: 1&nbsp;939
*2007: 1&nbsp;943
*2008: 1&nbsp;958
*2009: 1&nbsp;975
*2010: 1&nbsp;941
*2011: 1&nbsp;875
*2012: 1&nbsp;941

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Øy-Blikk

***Øy-Blikk*** er en avis som utgis i Giske kommune i Møre og Romsdal. Det er en ukeavis som kommer ut på torsdager. Avisen blir skrevet på nynorsk. Ansvarlig redaktør er Andreas Hesselberg (siden 2022).

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
*2004: 1&nbsp;760
*2005: 1&nbsp;801
*2006: 1&nbsp;805
*2007: 1&nbsp;864
*2008: 1&nbsp;699
*2009: 1&nbsp;839
*2010: 1&nbsp;838
*2011: 1&nbsp;746
*2012: 1&nbsp;674
*2013: 1&nbsp;434
*2014: 1&nbsp;548
*2015: 1&nbsp;436
*2016: 1&nbsp;297
*2017: 1&nbsp;376
*2018: 1&nbsp;436
*2019: 1&nbsp;415
*2020: 1&nbsp;333
*2021: 1&nbsp;215
*2022: 1&nbsp;138
*2023: 1&nbsp;246

## Referanser


## Eksterne lenker
* Øy-Blikk
Firda Tidend

***Firda Tidend*** er en avis som kommer ut på Sandane i Sogn og Fjordane. Avisa dekker området Gloppen og Jølster og kommer ut to ganger per uke, tirsdag og fredag. 

## Historie
Avisa ble stiftet som et kamporgan for kampanjene til bondebevegelsen i 1924, som først og fremst kjempet for å bedre levevilkårene for bøndene og bygdene, og var et direkte resultat av stiftelsen av Bondepartiet i 1920. Johan Lid ble den første redaktøren for avisa, og den første utgaven kom ut den 1. juli til en svært begrenset leserkrets. Avisa ble etter hvert en seriøs konkurrent til den moderat konservative lokalavisa Nordfjord, som hadde kommet ut på Sandane siden 1896. Et aksjeselskap drev Firda Tidend den første tiden, men etter økonomiske problemer tok Anders Øvreseth over hele virksomheten i 1930. Han satt som disponent og redaktør til sin død i 1966. Reidar Mardal var konstituert bladstyrer for de to neste utgivelsene. 

I 1967 ble Firda Tidend reorganisert og ble til lokalavis for Gloppen og Jølster. Senterpartiet gikk inn som hovedaksjonær i L/L Senterpartiavisa som tok over virksomheten. Det øvrige eies av enkeltpersoner og det lokale handelslaget. Tidligere redaktør Øvresets etterkommere eier i dag vel 5 prosent av aksjene.   

Avisa hadde i mange år redaksjonen i samlokaler med trykkeriet Solglimt Trykkeri, i Bukta, sør for Sandane sentrum. I 1981 overtok L/L Senterpartiavisa også Solglimt Trykkeri. Senere har avisredaksjonen flyttet til nye lokaler, sentralt plassert i Sandane sentrum.

## Ansvarlig redaktør
Ansvarlige redaktører i *Firda Tidend*:
* Aadne Gloppestad 2017-
* Bjørn Grov 1997 - 2017
* Jan Nik. Hansen 1996 – 1997
* Bjørn Grov 1988 – 1996 
* Anders Ryssdal 1987 – 1988
* Bjørn Grov 1979 – 1987
* Vidar Eikrem 1977 – 1979
* Ola Rolf Gloppestad 1974 – 1977
* Gunnar Nygjerd 1968 – 1974
* Kjetil Sandåsen 1967 – 1968
* Karl Kolstad 1967 – 1967
* Anders Øvreseth 1930 – 1966
* Martin Loftesnes1929 – 1930
* Johan Lid 1924 – 1929

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 3&nbsp;100
* 2007: 3&nbsp;070
* 2008: 3&nbsp;056
* 2009: 3&nbsp;064
* 2010: 3&nbsp;046
* 2011: 3&nbsp;062
* 2012: 3&nbsp;048
* 2013: 3&nbsp;027
* 2014: 2&nbsp;977
* 2015: 2&nbsp;921
* 2016: 2&nbsp;906
* 2017: 2&nbsp;853

## Referanser


## Eksterne lenker
* Firda Tidend
Heinz Hillegaart

**Heinz Hillegaart** (født 10. april 1911 i Hamburg, død 24. april 1975 i Stockholm) var en tysk diplomat. Han var handelsattaché ved den tyske ambassaden i Stockholm, og ble brutalt myrdet 24. april 1975 sammen med militærattachéen Andreas von Mirbach av den venstreekstremistiske terrororganisasjonen RAF ved ambassadeokkupasjonen i Stockholm 1975.

## Referanser
Firdaposten

***Firdaposten*** er en lokalavis som utgis i Florø og er heleid av konsernet Amedia. Avisa dekker Kinn kommune og Bremanger kommune. Firdaposten ble etablert i 1948 som organ for Arbeiderpartiet. I 1956 økte avisa antall utgaver i uka fra to til tre, og fra 1988 fire. Avisa konkurrerte lenge med *[[Firda Folkeblad]]*, men ble største avis i 1971.

Firdaposten har i dag et opplag på i overkant av 5000, der en stadig større andel av abonnentene er digitale. Avisa reduserte sommeren 2023 fra to til en utgave i uken på papir.

## Ansvarlig redaktør
Ansvarlige redaktører i *Firdaposten*:
* Svend Arne Vee (2004–)
* Jan Atle Stang (1996–2003) 
* Erik Stephansen (1991–1996)
* Norulv Øvrebotten (1986–1990)
* Odd Brandsøy
* Simen Kr. Hangaard
* Guttorm Hansen (1948–1951)

## Opplagstall
Opplagstall fra 2000-tallet er netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* Firdaposten
Fjordabladet

***Fjordabladet*** er en avis som utgis i Nordfjordeid i Sogn og Fjordane. Avisen er partipolitisk uavhengig og retter seg mot lesere i Midtre Nordfjord. *Fjordabladet* er ikke bare den eldste av de åtte avisene i fylket, avisen er også den nest eldste i fylkets 133-årige pressehistorie. Avisen ble startet av venstremann og senere statsminister Otto Albert Blehr.

Avisen ble første gang utgitt som *Fjordenes Blad* i august 1873. I 1911 ble *Fjordenes Blad* den første i fylket til å introdusere den tredje avisdagen. I 1920 endret avisen navn til *Fjordabladet*. Samtidig kuttet avisen ut riksmål og nøyde seg med å publisere på nynorsk, på samme tid som mange andre aviser i fylket gjorde det samme.

Under annen verdenskrig var *Fjordabladet* innstilt fra 1.april 1942 til og med 16.mai 1945. Bladet er klemt mellom to andre nordfjordaviser, *[[Fjordenes Tidende]]* i Måløy og *[[Fjordingen]]* i Stryn. Denne posisjonen har medført at avisen har hatt en flat opplagsutvikling i årene etter krigen.

## Ansvarlig redaktør
Ansvarlige redaktører i *Fjordabladet*:
* Sakfører Kr. Blom 1874–1882
* Ingeniør Dahl 1882–1884
* Lærer Mons Syltevik 1884–1892
* Krigskommissær John Myklebust 1892–1894
* Rasmus Sindre 1894–1900
* Haakon Aasvejen 1900–1916
* Jakob Ådland 1916–1919
* Jens Nedrehagen 1919–1940
* Per Håland 1945–1947
* Laurits Heggen 1947–1948
* Ragnar Ulstein 1948–1949
* Dagfinn Bjørlo 1950–1951
* Pål Myklebust 1951–1953
* Arnold Ringodd 1953–1955
* Peder H. Farstad 1955–1973
* Ole M. Ellefsen 1973–1975
* Geir Brekke 1975–1985
* Arve Lote 1985–1988
* Terje Ulvedal 1988–1990
* Arve M. Bakken 1990–1992
* Elisabeth Netland 1992
* Dag Henning Reksnes 1992–1995
* Jan–Magne Ulstein 1995–1999
* Anne–Mari Aalberg 1999–2003
* Tormod Flatebø 2004–mars 2017
* Ingebjørg Nilsen 1.april 2017–

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
* 2006: 
* 2007: 
* 2008: 
* 2009: 
* 2010: 
* 2011: 
* 2012: 
* 2013: 
* 2014: 
* 2015: 
* 2016: 
* 2017: 

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Fjordenes Tidende

***Fjordenes Tidende*** er en avis som blir utgitt i Måløy i Vestland. Den kom ut første gang 5. april 1910 som organ for  Frisinnede Venstre. Avisa ble senere fram til 1970-tallet organ for partiet Høyre. Avisa dekker kommunene Kinn, Stad og Bremanger. Nettavisen leverer nyheter fortløpende. Fra 2024 kommer papirutgaven ut én dag i uka.

*Fjordenes Tidende* er en del av mediekonsernet Polaris Media. Inntil 1993 var avisa eid av et 50-talls lokale aksjonærer, samt Høyres Pensjonskasse som eide en tredel. Pensjonskassa valgte å selge aksjene sine til *[[Sunnmørsposten]]*, og dette førte til at også de fleste av de øvrige aksjonærene solgte seg ut. 

## Ansvarlig redaktør
* 1910–1912: K. B. Hagen
* 1913: O. Olsen
* 1913–1929: Gabriel Bruvoll
* 1929–1932: J. M. Steffensen
* 1932–1937: Gabriel Bruvoll
* 1937: Anders Oppedal
Under andre verdenskrig var Harald Fagerlid redaktør i noen perioder. 

* 1945–1954: Harald Fagerlid
* 1954–1957: Paul Otto Johnsen
* 1957–1963: Georg Sørbø
* 1963–1965: Thor Osland
* 1965–1990: Per Gunnar Larsen
* 1990–2000: Kåre Furnes
* 2000–2001: Gustav-Erik Blaalid
* 2001–2021: Erling Wåge
* 2022–2023: Håvar Fagerli
* 2024–2025: Dag H. Nestegard 
* 2025–: Svanhild Breidalen  

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Fjordingen

***Fjordingen*** er en avis som blir utgitt i Stryn i Vestland.

Avisa kom under navnet *Innfjordingen* ut første gang i 1928 etter initiativ fra Nils Hertzberg og Finn Larsen som var avisas første redaktør og forretningsfører. Etter en konkurs i 1929 kom avisa ut igjen, men denne gangen under navnet *Fjordingen*. Avisa kom ikke ut mellom 1942 og 1945.

Mellom 1928 og 1936 var Ingemund Fænn journalist, og i realiteten også redaktør i avisa.

Avisa blir utgitt tirsdager, og fredager. *Fjordingen* ble kjøpt av *[[Sunnmørsposten]]* i 2002 og er en del av mediekonsernet Polaris Media. Fram til 2006 ble *Fjordingen* trykt i eget trykkeri i Stryn. Etter overdragelsen til Polaris Media, er det Polaris' eget trykkeri i Spjelkavik som står for dette.

## Ansvarlig redaktør
*Bengt Flaten (2005-
*Inge Fænn
*Harald Vartdal
*Martin Lilleheim (35 år)
*Ingvar Svarstad
*Paul Svarstad (1949–1951)
*Audun Aarheim
*Erling Bø (1945–)
*Torleif Bergmann (1929–)
*Nils Hertzberg (1928–1929)

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
*
Firda

***Firda*** er en dagsavis som kommer ut i Førde i Vestland. Avisa dekker kommunene Sunnfjord, Kinn, Hyllestad, Gulen, Solund, Askvoll, Fjaler, Gloppen og Høyanger.

Avisa er Sogn og Fjordanes største avis og landets største avis som blir redigert på nynorsk. Hovedredaksjonen ligger på Øyrane i Førde. Avisa hadde tidligere avdelingskontor i Dale, Florø, Høyanger, Askvoll og Sandane.

Firda ble grunnlagt i 1917 av Kristian Ulltang som et bygdeblad for Indre Sunnfjord. Første prøveutgave kom ut 15. desember, mens første ordinære avis kom ut 5. januar året etter. I 1919 ble det utgitt avis to dager i uka.

Avisa ble i 1942 nazifisert av den tyske okkupasjonsmakten og fikk innsatt NS-vennlige redaktører fram til 1945.

Firda kom i mange år seks dager i uka. Etter å ha redusert til fire dager i uka gikk avisen fra 19. juni 2023 over til to papiraviser i uka, tirsdag og torsdag. Firda ble i 1996 solgt ut av Nordeide-familien og kjøpt av konsernet A-pressen, nå Amedia, selv om avisa tildels konkurrerte med en annen avis i samme mediekonsern, *[[Firdaposten]]* i Florø. For *Firdaposten* betydde oppkjøpet at antall utgivelser ble redusert fra fem til tre hver uke. Begge avisene inngår i Firda media.

Firda ble i 2019 kåret til «Årets mediehus» i Amedia-konsernet. I 2020 ble avisen kåret til «Årets lokale nyhetsnettsted» av Mediebedriftenes Landsforening.

## Ansvarlig redaktør
Ansvarlige redaktører i *Firda*:

## Opplagstall
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* Firda
Åndalsnes Avis

***Åndalsnes Avis AS***, er ei avis som utgis på Åndalsnes i Møre og Romsdal. Avisa er lokalavis for Rauma og ble grunnlagt i 1926. Den første redaktøren var John Ludvig Larsen (født i 1873). Til og med 29. september 1951 ble tittelen stavet *Aandalsnes Avis*. Firmaet skiftet navn til Nye Åndalsnes Avis AS 1. september 1983, og til Åndalsnes Avis AS i 2006. Avisens hovedkontor ligger i Romsdalsvegen i sentrum av Åndalsnes.

Avisa kommer ut tre dager i uka: tirsdag, torsdag og lørdag. Den er eid av Romsdals Budstikke AS, som igjen er en del av Polaris Media. Omsetning i 2014 var 13,5 millioner kr. Ansvarlig redaktør er Per-Kristian Bratteng.

## Redaktører
* **Åndalsnes Avis**  
** 1926-1934 &ndash; John Ludvig Larsen var redaktør da Åndalsnes Avis kom med sin første utgivelse i 1926. 
** 1934-1983 &ndash; John N. Larsen tok over etter sin far i 1934 og var redaktør fram til 31. august 1983. 
* **Nye Åndalsnes Avis**
** 1983–1993 &ndash; Richard Nergaard tok over redaktøransvaret 1. september 1983.
** 1993–2000 &ndash; Øystein Talberg  
** 2000–2002 &ndash; Arnt Øyvind Siem 
** 2002–2008 &ndash; Per Vidar Kjølmoen 
** 2008–2015 &ndash; Lars Smisethjell 
** 2015 - &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &ndash; Per-Kristian Bratteng tok over redaktøransvaret 10. august 2015

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Sogn Avis

***Sogn Avis*** er en dagsavis som blir utgitt i Leikanger i Sogndal kommune i Vestland.

Avisa er et resultat av at avisene Sogningen/Sogns Avis og Sogn og Fjordane i 1992 ble fusjonert. Avisformatet er tabloid. Avisa kom i mange år fem dager i uka. Etter å ha redusert til tre dager i uka gikk avisen fra 19. juni 2023 over til to papiraviser i uka, tirsdag og torsdag. Avisa har avdelingskontorer i Sogndal og Årdal.

Amedia Lokal AS eier 89,499 prosent av utgiverselskapet AS Sogningen/Sogns Avis, mens Firda Media AS eier 10,501 prosent.

Avisa ble i 2015 kåret til årets lokalavis. I 2023 ble Sogn Avis igjen kåret til årets lokalavis, og årets mediehus i Amedia.

## Ansvarlig redaktør
Ansvarlige redaktører i *Sogn Avis*:
* Arve Uglum (2020&ndash;)
* Eli Grotle (konstituert) (2020)
* Jan Inge Fardal (2005&ndash;2019)
* Rune Timberlid (2004&ndash;2005)
* Kai Aage Pedersen (2001&ndash;2004)
* Jan Inge Fardal (2000&ndash;2001)
* Gerhard Haugland (1992&ndash;2000)

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 2. halvår 2021 hadde Sogn Avis et nettoopplag på 9 487.

## Referanser





## Eksterne lenker
*
Ytre Sogn Avis

***Ytre Sogn Avis*** er en avis som blir utgitt av Avisforetaket Ytre Sogn i Høyanger i Vestland. Bak selskapet står Husabø Prenteverk AS og Høyanger Næringsutvikling AS med 40 prosent hver, samt de ansatte med tilsammen 20 prosent.

Avisa Ytre Sogn kom ut første gang i 1997 og gis ut tirsdag og fredag. Ansvarlig redaktør er May Britt Eide.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*
Frogner (bydel)

**Frogner** er en administrativ bydel i Oslo. Navnet kommer fra strøket Frogner, som igjen kommer fra Frogner hovedgård som i sin tid dekte store deler av området i dagens bydel, samt større skogsområder nordover.

Bydelen har  innbyggere (1. januar 2020) og et areal på 8,3 km². Ved bydelsreformen 1. januar 2004 ble de tidligere bydelene Uranienborg-Majorstuen og Bygdøy-Frogner (minus øyene i Oslofjorden) slått sammen til den nåværende bydelen Frogner.

Bydelen regnes idag som en del av «indre vest», der omtrent hele bydelen er en del av den nåværende bybebyggelsen Oslo. Unntaket er Frognerparken og Bygdøy-halvøya som regnes som naturområde og/eller forstad. I tillegg er området fra Majorstuen til Slottet en del av bykjernen/sentrum (må ikke forveksles med bydelen Sentrum), med Bogstadveien og Hegdehaugsveien som hovedårer. Historisk, frem til slutten av 1800-tallet, var området som utgjør dagens bydel et landlig preget område utenfor byen.

Frogner har like mange arbeidsplasser som innbyggere. Eldrebefolkningen holder seg omtrent uendret, mens andelen barn og unge øker jevnt.

## Strøk
* Frogner (Både nord og syd for Bygdøy allé)
** Elisenberg (nabolag)
** Gimle (nabolag)

* Nord for Bygdøy allé / Henrik Ibsens gate (Oslo).
** Majorstuen
** Hegdehaugen
** Homansbyen
** Briskeby
** Uranienborg
** Bak Slottet

* Syd for Bygdøy allé / Henrik Ibsens gate (Oslo), nord for veien Frognerstranda (E18):
** Skarpsno
** Skillebekk
** Ruseløkka

* Syd for veien Frognerstranda (E18). Del av Fjordbyen:
** Filipstad
** Tjuvholmen
** Aker Brygge

* Bygdøy

## Delområder
Følgende av SSBs delomrområder  inngår i bydelen:
* Sentrum 3 (delt med Sentrum).
* Filipstad
* Skillebekk
* Frogner
* Uranienborg
* Homansbyen
* Majorstuen
* Bygdøy

Innbyggertall, fordelt på delområdene:

## Politikk og bydelsforvaltning

Bydelen har en folkevalgt forsamling, bydelsutvalget. Største parti med over halvparten av representantene er Høyre. Leder for Frogner bydelsutvalg er Jens Jørgen Lie (H).

Bydelsadministrasjonen er underlagt både bydelsutvalget og byrådet. Administrasjonen ledes av bydelsdirektør Odd Rune Andersen.

## Se også
* Frognerparken

## Referanser


## Eksterne lenker

* Historiske turtips i bydel Frogner

* 
*  Lokal nettavis for bydel Frogner
Bydel Gamle Oslo

**Gamle Oslo** er en administrativ bydel i Oslo med  innbyggere (1. januar 2020) og et areal på 7,5 km².

## Delbydeler
Bydel Gamle Oslo består av åtte delbydeler.
*Lodalen
*Grønland
*Enerhaugen
*Ensjø 
*Nedre Tøyen
*Kampen
*Vålerenga
*Helsfyr

## Områder
Bydelen består av følgende strøk (sortert etter geografisk plassering):

Fjordbyen
* Bjørvika
* Sørengautstikkeren
* Grønlia
* Kongshavn

Nord og vest for Gjøvikbanen
* Grønland
* Tøyen m/ Enerhaugen
* Gamlebyen (bebyggelse)
* Galgeberg
* Vålerenga
* Kampen

Øst for Gjøvikbanen
* Ensjø
* Valle-Hovin / Valle
* Helsfyr
* Etterstad
* Bryn

Sør for jernbanen
* Kværner
* Gamlebyen (industri)
* Ekebergskrenten
* Ekebergskråningen

Det finnes også dalsøkk i bydelen som er delt mellom ulike strøk: Jordal er delt mellom Vålerenga og Kampen, Lodalen mellom Gamlebyen og Kværner, mens Svartdalen kun er i strøket Kværner. Bydelen omfatter også enkelte øyer i Oslofjorden, nemlig Bleikøya, Gressholmen,  Heggholmen, Hovedøya, Kavringen, Lindøya, Nakkholmen og Rambergøya.

## Befolkningsutvikling
For tiden bygges det ut kraftig i Gamle Oslo, blant annet i Bjørvika-området. Bydel Gamle Oslo er, ifølge Oslo kommune, den bydelen der befolkningen er ventet å øke mest de neste ti årene, primært på grunn av innflytting av personer i arbeidsfør alder. En venter en befolkningøkning på rundt 25&nbsp;000 mennesker, noe som ifølge prognosene vil føre bydelen forbi Nordre Aker, Grünerløkka og Frogner i folketall, og gjøre Gamle Oslo til Oslos mest befolkede bydel i 2023.

## Bydelsutvalgets sammensetning
Bydelsutvalget i Gamle Oslo har følgende representasjon i valgperioden 2019-2023: 
Teodor Bruu (leder, MDG),
Agnes Viljugrein (nestleder, Ap),
Tuva Løkse (MDG),
Ingrid Ophaug Dahl (MDG),
Emil Snorre Alnæs (MDG),
Sara Ali Barzinje (Ap),
Mats Kvaløy-Bjørbekk (Ap),
Stian Amadeus Antonsen (SV),
Hasti Hamidiasl (SV),
Katherine Joakimsen (R),
Olaf Svorstøl (R),
Beate Bull (H),
Tjeran Tham Vinje (H),
Gøril Bjerkol Havro (V),
Kjell Johansen (Frp)

## Kontroversielle saker
I 2010 vedtok bydelsutvalgene i Bydel Gamle Oslo og Bydel Grorud å boikotte varer fra Israel på bakgrunn av den israelske regjeringens økonomiske og humanitære blokkade av Gaza-stripen. Byråd Aud Kvalbein (KrF) kritiserte vedtaket, mens bydelsleder i Gamle Oslo Hans Christian Lillehagen (Ap) forsvarte vedtaket og sammenlignet det med vedtaket om bli Fair Trade-bydel noen år tidligere.

Tre uker senere ble vedtakene i de to bydelene kjent ugyldige av byrådet. Flertallet mente at siden saken hadde potensielle utenrikspolitiske implikasjoner var den ikke et kommunalt anliggende. Bydelene hadde derfor ikke rett til å fatte et slikt vedtak. Partiene Rødt og SV stemte mot flertallet og mente at alle i samfunnet, uavhengig av nivå, har et selvstendig ansvar for å ta etiske og moralske avgjørelser.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Historiske turtips i bydel Gamle Oslo

*
Bydel Grorud

**Bydel Grorud** er en administrativ Bydel i Groruddalen nordøst i Oslo. Den er den minste bydelen i Oslo kommune etter folketall - per 2024 har bydelen omkring 27 000 innbyggere. Med relativt lite areal har likevel bydelen høy befolkningstetthet. 

Bydelen omfatter områdene Ammerud, Grorud, Kalbakken, Rødtvet, Nordtvet og Romsås. Den grenser til  Lillomarka og til de andre bydelene i Groruddalen, Stovner, Alna og Bjerke. Alnaelva renner gjennom bydelen. Bydelen har fire skolekretser, og deles i to av Trondheimsveien og T-banelinje 4 og 5 . Det er også en rekke bussruter som betjener området.

Befolkningen i bydel Grorud er mangfoldig, og er født i omkring 150 ulike nasjoner . De største innvandrergruppene etter landbakgrunn er i 2025 personer født i Pakistan, i Polen, på Sri Lanka, og i Somalia .

Bydelsadministrasjonen med offentlige bydelskontorer holder til på Ammerud.

## Historie
Bydelen har navn etter gården Grorud, gnr. 94, første gang nevnt i skriftlige kilder i 1595. Tettstedet som utvikla seg her var knytta til blant annet bergverksdrift og sagbruk, og henger sammen med vannkraften i Alna og etablering av jernbanestasjon i 1854. I 1930 var innbyggertallet omkring 2000.

Etter annen verdenskrig kom de såkalte "stjerneblokkene" ved Grorud stasjon, bydelen ble bygget ut og gikk fra jordbruk- og industribygd til drabantby, og folketallet mangedoblet seg.

## Galleri


Fil:2016-07 Grorud og Ammerud.jpg|Grorud nærmest og Ammerud, sett fra Romsås.


Fil:Ammerud.jpg‎|*[[Ammerud]] sett fra øst* 
Fil:Grorud church 1.jpg|*[[Grorud kirke]]* 
Fil:Rv4 ved Grorud 09-08-30.jpg|*Riksvei 4 ved Grorud* 


## Referanser


## Eksterne lenker
* Historiske turtips i bydel Grorud

*
Bydel Nordstrand

**Bydel Nordstrand** er en administrativ bydel i Oslo. Den har  innbyggere (per 2020) og et areal på 16,9 km². 

Bydelen som den er i dag, ble til da en ved bydelsreformen i 2004 slo sammen de tidligere bydelene Nordstrand, Lambertseter og Ekeberg-Bekkelaget (sistnevnte dog uten mesteparten av Ekebergskrenten og Ekebergskråningen, som tilfalt den nye bydel Gamle Oslo). Bydelen har en kommunal bydelsadministrasjon ledet av en bydelsdirektør som er underlagt byråden for Helse- og sosial og et bydelsutvalg som fra 2007 er direktevalgt. Ekebergsletta ligger i bydelen. 

## Bydelsutvalgsledere
* 2004–2007: Ulf Stigen (FrP)
* 2007–2011: Sigbjørn Odden (H)
* 2011–2015: Arve Edvardsen (H)
* 2015–2019: Arve Edvardsen (H)
* 2019–       :  Knut Falchenberg (H)

## Strøk i bydelen
Fra nord mot sør

* Ekeberg
* Bekkelaget, med underområdene:
** Jomfrubråten
** Bekkelagshøgda, også kalt Øvre Bekkelaget
** Holtet, som ligger på selve høyden Bekkelagshøgda
** Sørli
* Nordstrand, med underområdene:
** Kastellet
** Nordseter
**Sæter
** Munkerud
** Ljabru
* Ljan
* Simensbråten
* Brattlikollen
* Karlsrud
* Lambertseter

## Bydelens grunnkretser
Bydel er det laveste politiske nivået i den offentlige forvaltning. For statistiske formål har Statsitisk Sentralbyrå delt alle kommuner og bydeler inn i grunnkretser. I Oslo er dessuten grunnkretsene gruppert i 'delbydeler'.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Historiske turtips i bydel Nordstrand
Bydel

**Bydeler** er distrikter innen byer med administrative oppgaver. Alle bykommuner i Norge er delt inn i mindre bydeler, men i offentlig norsk statistikk er det bare  Oslo, Bergen, Trondheim, Stavanger og Drammen som  deles inn i administrative deler.

Kommunedeler har samme oppgave som en bydel, men dekker delvis eller ikke et byområde. Kommunedeler er blant annet å finne i Bodø kommune.

I noen byer har hver bydel hvert sitt styre og hver sine kandidater i bystyret. Et eksempel på dette er Paris der byen er delt opp i 20 arrondissementer som har hvert sitt  bystyre og borgermester.

De fleste bydeler omfatter flere eller deler av flere strøk, områder av store byer som har vokset frem historisk, og som danner den best kjente inndeling. Men begrepet bydel brukes også til å beskrive slike mindre geografiske områder innen en bykommune, selv om de ikke har noen administrativ betydning.

I Stockholm i Sverige brukes betegnelsen *[[Stockholms bydelsområder|stadsdelsområde]]*.

#### Norske bydeler
## Bydelene 2024
Listen nedenfor angir bydel, folketall (per 1. januar 2024), areal og kommune for de enkelte bydelene i Norske kommuner som fører statistikk for bydeler.

Utover disse bydelene er det en rekke områder i større norske byer som er velkjent som egne bydeler, som Gulset i Skien, Fjell i Drammen og Tromsdalen i Tromsø.

## Se også
*Liste over bydeler i Oslo

## Referanser
Karl Heinz Beckurts

**Karl Heinz Beckurts** (født 16. mai 1930 i Rheydt, død 9. juli 1986 i Straßlach) var en tysk fysiker og næringslivsleder. Han var leder for Kernforschungszentrum Karlsruhe og Forschungszentrum Jülich før han mellom 1973 og 1976 ble formann for Arbeitsgemeinschaft der Großforschungseinrichtungen. Fra 1980 tilhørte han ledelsen i Siemens AG og ledet konsernets forskning.

Beckurts ble 9. juli 1986 myrdet av den venstreekstremistiske terrororganisasjonen Rote Armee Fraktion (RAF) i et bombeangrep i Straßlach.

Til Beckurts minne opprettet Helmholtz-Gemeinschaft av tyske forskningssentre Karl Heinz Beckurts-Stiftung, som arbeider for å fremme vitenskapelig arbeid som tjener som bro mellom natur- og tekniskvitenskapelig forskning på den ene side og åndsvitenskaper på den andre.

## Referanser


## Eksterne lenker
* https://web.archive.org/web/20040805093336/http://www.beckurts-stiftung.de/beckurts/stiftung/main.html.
Detlev Karsten Rohwedder

**Detlev Karsten Rohwedder** (født 16. oktober 1932 i Gotha, død 1. april 1991 i Düsseldorf) var en tysk politiker (SPD) og næringslivsleder.

Mellom 1969 og 1978 var han statssekretær i den føderale regjeringen. I 1979 ble han sjef for stålindustrikonsernet Hoesch i Dortmund. Der kjøpte han Hoesch-konsernet løs fra det nederlandske selskapet Hoogovens, som hadde fusjonert med Hoesch i 1973.

I juli 1990 ble han av regjeringen de Maizière utnevnt til formann for Treuhandanstalt, organisasjonen som hadde ansvaret for privatisering av DDRs tidligere folkeeiendom. 

Den 1. april 1991 ble Rohwedder myrdet i sitt hjem i Düsseldorf. Mordet ble aldri oppklart, men pressen mottok et tilståelsesbrev angivelig sendt av den venstreekstremistiske terrororganisasjonen Rote Armee Fraktion (RAF). Han ble bisatt ved en stor statsakt den 10. april samme år.
## Referanser
Bydel Ullern

**Bydel Ullern** er en administrativ bydel i Oslo. Den har  innbyggere (per 1. januar 2020) og et areal på 9,4 km². Bydelen ligger vest i Oslo, med Lysakerelven og Bærum kommune i vest, bydel Frogner i sør og øst og bydel Vestre Aker i nord. Ullern lå frem til kommunesammenslåingen med Oslo i 1948 i tidligere Aker kommune og var del av kommunedelen Vestre Aker. 

## Historie

Bydelen har fått navn etter strøket Ullern, som igjen har fått navn fra Ullern gård. Gårdsnavnet kommer fra norrønt *Ullarin*, Ullr + vin (eng). I middelalderen hørte gården til klosteret på Hovedøya. Etter reformasjonen i 1536 ble gården delt mellom kirken og kongen. I 1740 ble gården formelt delt i nedre og øvre Ullern, før disse i henholdsvis 1878 og 1866 kom i Herman Severin Løvenskiolds eie.

Den gang var Ullern en del av Aker kommune. Urbaniseringen begynte på slutten av 1800-tallet, da flere industribedrifter ble lagt til Skøyen og til området langs Lysakerelven. I 1872 åpnet Drammensbanen, noe som ytterligere bidro til områdets vekst. I 1912 åpnet også Smedstadlinjen, og i 1919 ble Skøyenlinjen utvidet til Lilleaker. De to sistnevnte linjene ble ytterligere utvidet i henholdsvis 1935 og 1924. I 1942 ble de to linjene forbundet da banen ble utvidet mellom Sørbyhaugen og Jar. 

I 1948 ble den senere Bydel Ullern en del av Oslo, etter at byen ble slått sammen med Aker. I perioden som fulgte har de tradisjonelle villastrøkene i bydelen blitt supplert med blokkbebyggelse.

## Strøk

Nabolag i Bydel Ullern omfatter blant annet Skøyen, Hoff, sydlige halvdel av Smestad, Montebello, Abbediengen, Ullern, Ullernåsen, Bestum, Lilleaker, Øraker, Sollerud, og Vækerø.

Bydelen grenser til Lysakerelven og Bærum i vest, Lysakerfjorden og Bygdøy i sør, Bydel Frogner i øst og Bydel Vestre Aker i nord. Frem til bydelssammenslåingen i 2003 grenset bydelen til Bydel Røa og Bydel Vinderen i nord og Bydel Uranienborg-Majorstuen og Bydel Bygdøy-Frogner i øst.

Åsen Ullernåsen strekker seg 201 meter over havet, og er kjent for sin vulkanske fortid.

Halve Frognerparken er i Bydel Ullern.

## Fasiliteter
Bydelen har en brannstasjon, Smestad brannstasjon. Bydelen har også et kjøpesenter, CC Vest.

På Ullern ligger blant annet Ullern videregående skole, samt Ullern kirke. Bydelen har også en lokalavis – Ullern Avis.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Karl Jaspers

**Karl Theodor Jaspers** (født 23. februar 1883, død 26. februar 1969) var en tysk filosof og psykiater som har hatt stor innflytelse på moderne teologi, psykiatri og filosofi. Han regnes som en fremtredende representant for eksistensialismen. Jaspers var lærer og faderlig venn av Hannah Arendt. Hun skrev til Jaspers mens hun var tilstede under rettssaken mot Adolf Eichmann i Jerusalem i 1961. Etter Nürnbergprosessen formulerte Karl Jaspers begrepet forbryterstaten (tysk: *Verbrecherstaat*) i tilfeller der staten selv er den ledende gjerningspersonen snarere enn håndhever av lov og orden.

Jaspers ble i 1964 utnevnt til den tyske ordenen  Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.

## Verker
* *Was ist der Mensch?*
* *Was ist Erziehung?*
* *Die geistige Situation der Zeit*
* *Was ist Philosophie?*
* *Einführung in die Philosophie*
* *Die großen Philosophen*
* *Nietzsche*
* *Nietzsche und das Christentum*
* *Von der antiken zur christlichen Metaphysik Anaximander, Heraklit, Parmenides, Plotin, Anselm*
* *Die Frage der Entmythologisierung*, vgl. Beiträge zu Rudolf Bultmann und Fritz Buri
* *Psychologie der Weltanschauungen*
* *Vom Ursprung und Ziel der Geschichte*
* *Briefwechsel 1926-1969*, Hannah Arendt, Karl Jaspers
* *Briefwechsel 1920-1963*, Martin Heidegger, Karl Jaspers
* *Philosophie* 3 Bände
* *Vernunft und Existenz*
* *Von der Wahrheit*
* *Der philosophische Glaube angesichts der Offenbarung*
* *Die Schuldfrage
* *Die Atombombe und die Zukunft des Menschen*
* *Wohin treibt die Bundesrepublik*
* *Wahrheit und Bewährung. Philosophieren für die Praxis''

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* http://www.dhm.de/lemo/html/biografien/JaspersKarl/
Askøyværingen

***Askøyværingen*** er en lokalavis som kom ut første gang 3. oktober 1978, og gis ut i Askøy i Vestland. Avisen kommer ut ukentlig. Avisens redaksjon er samlokalisert med lokalavisen for Sotra, *[[VestNytt]]*, i egne lokaler på Straume i Øygarden kommune.

## Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
*