open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ole Bærøe

**Ole Ludvig Bærøe** (født 29. januar 1877 i Undrumsdal i Vestfold, død 22. mars 1943 på Ås i Akershus) var en norsk agronom, godsforvalter og politiker (H). Han var Norges landbruksminister 1926–1928 og kirke- og undervisningsminister 1927–1928, deretter stortingsrepresentant for Hedmark 1928–1930 og for Akershus 1934–1945. Bærøe var formann i Høyre fra 1937 og frem til okkupasjonen i 1940, da partiene ble forbudt, men var i navnet valgt frem til sin død i 1943.

## Familie og yrke
Han ble født på Flår i Undrumsdal som sønn av amtsagronom, gårdbruker og ordfører Ole Karenius Bærøe og hustru Hansine Kathrine Farup. Han mistet faren som liten gutt. Farfaren Lars Randby Bærøe var ordfører, stortingsmann og gårdbruker på Bærøe i Hobøl. Morfaren Peder Thrane Farup drev storgården Tronstad i Hurum.

Etter middelskolen gikk han Jarlsberg og Larviks amts landbruksskole (den senere Vestfold landbruksskole) på Fossnes, deretter jordbruksavdelingen ved landbrukshøyskolen på Ås. Han var stipendiat ved landbrukshøyskolen 1900–1903 og foretok en studiereise til Island. Han giftet seg med Gudrun Hirsch, datter av landbrukshøyskolens direktør J.L. Hirsch og hustru Johanne Bolstad.

Bærøe var gårdsfullmektig på Skaug i Brøttum og lærer ved landbruksskolen på Rikheim i Lærdal før han i 1904 ble forvalter ved Tomb herregård, og i 1909 amtsagronom i Hedmark. Han var forvalter ved Jarlsberg hovedgård 1910–1917, bestyrer ved Jønsberg landbruksskole 1917–1926 og driftsleder ved landbrukshøyskolen på Ås fra 1929.

## Politisk arbeid
Bærøe var medlem av Sem herredsstyre og formannskap 1913–1916 samt medlem av Romedal herredsstyre 1919–1928 (formannskapet 1925–1928). Han var statsråd i Landbruksdepartementet i Ivar Lykkes regjering fra 5. mars 1926 til 27. januar 1928, og fungerte samtidig som statsråd i Kirke- og undervisningsdepartementet fra 25. desember 1927. Han var innvalgt på Stortinget fra Hedmark 1928–1930 og fra Akershus 1934–1945. På Stortinget var han medlem av Stortingets landbrukskomité 1928–1930 samt medlem av Stortingets finans- og tollkomité 1934–1936 og 1937–1943. Da Stortinget ble samlet igjen etter den andre verdenskrigs slutt i 1945, møtte Holger Kofoed i den avdøde Bærøes sted.

Han var medlem av Høyres sentralstyre fra 1928, og var partiets nestformann 1934–1937. I mars 1937 ble han valgt til formann i Høyre og Akershus Høyre, mens Eyvind Getz ble nestformann i partiet. Bærøe ble formelt sittende inntil sin død i 1943, men ble i praksis avsatt av okkupasjonsmyndighetene i 1940, da alle partier unntatt NS ble forbudt.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Ellasjøen

**Ellasjøen** er en innsjø på den sørvestlige delen av Bjørnøya. Innsjøen ligger på nordsiden av Alfredfjellet. Innsjøen har et høyt innhold av miljøgifter.

## Referanser
15th Wisconsin Volunteer Infantry

**15th Wisconsin Volunteer Infantry** var et amerikansk regiment i den føderale hæren under den amerikanske borgerkrigen. Det ble kalt *Det skandinaviske regiment* fordi soldatene var immigranter fra Norge, pluss noen fra Danmark og Sverige. Nordmenn og andre skandinaver tjenestegjorde i både den føderale og den konføderale hæren, men 15th Wisconsin Volunteer Infantry var det eneste helskandinaviske regimentet i krigen.

I alt var 90 prosent av soldatene fra Norge. Resten var i all vesentlighet fra Danmark og Sverige. Mange av soldatene var rekruttert fra de skandinaviske bosetningene i og rundt Wisconsin. Nesten alle i kompani&nbsp;A kom fra Illinois, men de i kompani&nbsp;K var fra Iowa og Minnesota. Noen mannskaper vervet seg med én gang de ankom fra Skandinavia.

Regimentssjefen var oberst Hans Christian Heg. Hans far, Even Heg utvandret fra Lier i 1840 og ved den nå nedlagte Lier jernbanestasjon i Lierbyen ble det i 1925 avduket en statue av oberst Heg.

## Felttogene under krigen
* Slaget om Island Number Ten 28. februar-8. april 1862
* Slaget ved Perryville 8. oktober 1862
* Slaget ved Stones River 31. desember 1862 til 2. januar 1863
* Tullahoma-felttoget 24. juni- 3. juli 1863
* Slaget ved Chickamauga 19-20. september 1863
* Slaget ved Resaca 13.-15. mai 1864
* Slaget ved Peachtree Creek 25. august 1864
* Slaget ved Atlanta 22. juli til 25. august 1864
* Slaget ved Jonesborough 31. aug.-1. september 1864

## Falne
15. Wisconsin mistet åtte offiserer og 86 menige drept eller dødelige såret under kamp, en offiser og 241 menige omkommet av sykdommer. 336 omkommet under den amerikanske borgerkrigen.

## Litteratur
* Skarstein, Karl Jakob: *Til våpen for det nye land – Norske innvandrere i den amerikanske borgerkrigen*, Cappelen Damm 2001. 

## Eksterne lenker
* Nettside om regimentet
Olaf Ryes plass (Oslo)

**Olaf Ryes plass** (1-11, 2-22) er en plass på Grünerløkka i Oslo, oppkalt etter den dansk-norske offiseren og idrettsmannen Olaf Rye.

Plassen er 10 dekar stor og avgrenset av Sofienberggata, Thorvald Meyers gate, Grüners gate og Markveien.

Plassen var en åpen løkke til langt ut i 1880-årene. Kommunen kjøpte løkka fra Thorvald Meyer og Carl Johan Michelet for 10&nbsp;000 kroner i 1864. Etter hvert ble det anlagt en smal gatestump på skrå fra Markveien til Thorvald Meyers gate med holdeplass for hestedrosjer på midten av plassen. I 1892 fikk plassen  og monument over Eilert Sundt. Vognmennene ble henvist til hjørnet av plassen ved krysset Markveien – Sofienberggata. Gaten på skrå gjennom Olaf Ryes plass var kjørevei helt fram til siste halvdel av 1930-årene. Fontenen midt på plassen ble satt opp i 1927 og var belyst fra start. 

Ved Olaf Ryes plass, i Markveien 35 lå Plasskafeen, dit de to unge motstandsmennene Gregers Gram og Johan Edvard Tallaksen gikk 13. november 1944 for å møte to antatte desertører fra *[[Luftwaffe]]*. I virkeligheten var dette en felle satt opp av Gestapo-offiseren Siegfried Fehmer, og agenten Erik Pedro de Riis Nagel skulle varsle tyskere som ventet på å rykke inn fra en sidegate. Gram ble skutt og drept; Tallaksen ble alvorlig såret og hengte seg i fangenskap på Akershus festning for ikke å røpe sine kontakter.


Olaf Ryes plass, Toftes gate, Grüners gate (7. september 2018).jpg|Olaf Ryes plass med omgivelser.
Olaf Ryes plass sett mot nord med bysten av Eilert Sundt og gårder langs Thorvald Meyers gate.jpg|Nordover mot bysten av Eilert Sundt
Olaf Ryes plass sommer.JPG|Parken sett fra nordøst
Olaf Ryes plass og Thorvald Meyers gate 2020 med nytt anlegg for overvannshåndtering.jpg|Drenering langs Thorvald Meyers gate


## Bygninger ved plassen

Olaf Ryes plass 1.jpg|Nr. 1 (på nedsiden av plassen) er vernet etter Plan- og bygningsloven.
Hauges Minde - 18.03.2012.JPG|Nr. 2 er det tidligere bedehuset og interimskirken Hauges Minde.
Olaf Ryes plass 3.jpg|Doktorgården i nr. 3 ble tegnet av Christian Reuter og oppført i 1895. Den er vernet etter PBL.
Olaf Ryes plass 4.jpg|I nr. 4 bodde Munch-familien i 1882–83.
Olaf Ryes plass 5.jpg|Nr. 5 ble tegnet av Carl Konopka og oppført 1895. Vernet.
Olaf Ryes plass 6 april 2021.jpg|Nr. 6 (Otto Holm, 1897) er vernet etter PBL.
Olaf Ryes plass 7.jpg|Også nr. 7 er vernet.
Villa Paradiso (Olaf Ryes plass 8).jpg|Nr. 8 er en listeført gård med pizzarestaurant i gateetasjen.
Olaf Ryes plass 9.jpg|Nr. 9 er listeført.
Olaf Ryes plass 10.jpg|Det er nr. 10 også.
Parkteatret.jpg|Også Parkteatret i nr. 11 er listeført.


## Referanser


## Litteratur
* Oslo byleksikon: Olaf Ryes plass

## Eksterne lenker
* 
*
Friedrich Grüner

**Friderich Grüner** (født 1628, død 1674) var fra 1651 myntmester ved myntverket i Christiania, opprettet i 1628. Han etterfulgte sin far, den tyskfødte Peter Grüner, som var myntmester fra 1643 til sin død i 1650. Friderich Grüner ble gift med Margrethe Friderichsdatter Boysen. Deres eldste sønn var Johan Diderich Grüner (1661–1712), som ble sendemann i Stockholm og ble adlet. Hans sønn Gustaf Grüner (1688–1712) ble general og øverstkommanderende for den norske hæren. En yngre sønn av myntmester Friederich Grüner var Friederich Grüner (1665–1741), sogneprest i Vågå og senere i Hedrum.

To år før sin død kjøpte Friderich Grüner gården Nedre Foss med Nedre Foss Mølle eller «Kongens Mølle» av kong Christian V. Området omfattet det som i dag kalles Grünerløkka. Grünergården eller Stattholdergården i Rådhusgata 11 var ikke hans, men ble oppført av hans far Peter Grüner. 

## Referanser


## Litteratur

**Norske Slægter* 1912 s. 140-141. G. Grüner: Myntmester Peter Grüner og hans efterkommere (1936).
Glasur

**Glasur** er et tynt, glatt, gjerne blankt, overtrekk:

*Glasur (mat) &ndash; sukkerlag på kaker, kjeks o.l.
*Glasur (keramikk) &ndash; blankt overtrekk på keramikk

## Se også
* Begitning – leire utspedd med vann til bruk som dekor på keramikkgjenstander før brenning
* Emalje &ndash; hardt, glassaktig overtrekk og pynt på metall og annet
* Ferniss &ndash; glinsende, beskyttende hinne over maling og annet
* Uka i Trondheim 2003 ble kalt Glasur
Fredrik Winsnes

**Fredrik Guttormsen Lærum Winsnes** (født 28. desember 1975 i Trondheim) er en norsk tidligere fotballspiller fra Ranheim. Han startet sin karriere i Ranheim Fotball og fikk sin debut for Rosenborg Ballklub og Tippeligaen i 1997. I løpet fotballkarrieren har han spilt for klubbene Rosenborg Ballklub, Hammarby IF, Aalborg Boldspilklub og Strømsgodset Toppfotball. Han har, i tillegg til å ha spilt fotball på toppnivå, fullført medisinstudiet ved NTNU, og han praktiserer legeyrket i Trondheim.

Winsnes har åtte seriemesterskap og to cupmesterskap for Rosenborg og har spilt 19  for Norge. Winsnes' aller siste sesong i Tippeligaen ble 2011-sesongen, da han spilte for Rosenborg Ballklub. Totalt har han spilt proff-fotball i 14 år. 

Fredrik hyllet også den tidligere fotballspilleren og lagkameraten Roar Strand med å lage sin egenkomponerte sang kalt «Supermann». Winsnes fikk god respons på sin selvkomponerte sang, noe som resulterte i at han spilte den inn i studio og fikk produsert en singel av låta. Inntektene fra sangen donerte han til barneklinikken på St. Olavs hospital.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Xania

**Xania** ble brukt som forkortelse for Christiania. Forkortelsen var alminnelig i alle typer skriftlige fremstillinger, og forekom blant annet ofte i folketellinger.

Den greske bokstaven Χ (*[[Chi (bokstav)|chi]]*) har i over 1000 år vært benyttet som forkortelse for Kristus.
Norske gevorbne jegerkorps

**Norske gevorbne jegerkorps** var en jegeravdeling i den norske Hæren, opprettet 1. september 1788 og nedlagt ved hærorganisasjonsplanen 3. juli 1817. Korpset hadde fra starten av base på Kongsvinger. Det bestod opprinnelig av fire vervede (gevorbne) kompanier, som var satt sammen av soldater fra det tidligere Holstenske jegerkorps og Kongsvingerske lette kompani.  Hvert kompani bestod av omkring 100 mann pluss hornblåsere, underoffiserer og offiserer. Ved kongelig resolusjon ble i 1801 de nasjonale (utskrevne) bataljonene Ullensakerske lette bataljon og Søndenfjeldske skiløperbataljon underlagt jegerkorpset som annekterte bataljoner. Etter omorganiseringen av Hæren i 1810 ble Jegerkorpset overført til Larvik, samtidig som de annekterte bataljoner ble byttet ut med Valdreske skarpskytterbataljon og Bergenhusiske skarpskytterbataljon.
Hjemmeværnet

**Hjemmeværnet** er en forsvarsgren av Danmarks militærvesen.

## Historie
Etter fredsslutningen i 1945 ble det i Danmark opprettet en rekke hjemmevernsforeninger, noen steder kalt det sorte hjemmevern og andre det blå hjemmevern alt etter uniformenes farve. Forklaringen på navnene er at det blå hjemmevern bar blå kjeledresser, og det sorte hjemmevern fikk utlevert uniformer i forskjellige farver, hvoretter alle ble farvet sorte for å skape et ensartet preg.

Opprettelsen av disse foreningene ble begrunnet med at det var mange motstandsfolk som ikke ville avlevere våpnene fra krigens tid. Politikeren Frode Jakobsen, som også var medlem av Frihedsrådet, var en av fortalerne for et hjemmevern.

Den danske regjeringen opprettet i 1949 det hjemmevernet som eksisterer i dag, blant annet for å få kontroll over de mange våpen som var i hjemmevernsforeningene.

Under den kalde krigen fungerte hjemmevernet som støtte for det øvrige forsvar.

Den viktigste oppgaven var og er stadig overvåkningen av Danmarks territorium. Meldinger fra Hjemmeværnet er utrolig viktige for det øvrige forsvar.
Bevoktning av militære og samfunnsviktige installasjoner er også en viktig del av Hjemmeværnets virke.
Av andre oppgaver kan nevnes bakhold og sabotasje mot fiendens avdelinger og installasjoner, sjøredning, veivisning og forskjellige sikringsoppgaver.

Etter den kalde krigens avslutning med Berlinmurens fall er hjemmevernets fremtidige rolle omdiskutert.

Forsvarsgrenen er som følge av forsvarsforliket som løper 2005&ndash;2009 i gang med store endringer i organisasjonen med henblikk på å kunne yte en bedre og mere målrettet innsats i det sivile samfunn ved katastrofer, terrorisme eller naturkatastrofer.

## Organisasjon
Hjemmeværnet er delt opp følgende grener:
* Hærhjemmeværnet
**Politihjemmeværnet
* Flyverhjemmeværnet
* Marinehjemmeværnet
* Virksomhedshjemmeværnet
**Jernbanehjemmeværnet
**Telehjemmeværnet
**Posthjemmeværnet
**Energihjemmeværnet

Der er cirka 57&nbsp;000 medlemmer av Hjemmeværnet. Disse frivillige representerer et bredt utsnitt av den danske befolkningen.

Hjemmeværnet er per 1. januar 2007 oppdelt i en aktiv og reservestyrke. Den aktive del består av cirka 40 prosent av den samlede styrke. For å være en del av den aktive styrke kreves det minimum 24 timers funksjonsrelatert tjeneste årlig. Oppdelingen er en konsekvens av forsvarsforliket 2005&ndash;2009.

## Eksterne lenker
* Hjemmeværnet
Claus Bendeke

**Claus Bendeke** (1763–1828) var en norsk Eidsvollsmann, jurist og embetsmann. Han var amtmann i Hedmark 1804–1816 og dommer i Kristiansand fra 1816 til sin tidlige død i 1828.
## Liv og virke
Han var sønn av sorenskriver og kanselliråd Andreas Bendeke og Amalia Margrethe Rosenkrantz, født Lerche. Han ble født mens faren var sorenskriver i Vang i Hedmark. Bendeke giftet seg i 1807 med Magdalene Cathrine Pihl (1787–1843), datter av presten og opplysningsmannen Abraham Pihl. Han tok artium i Helsingør i 1783, og ble cand.jur. i 1788.

Han oppholdt seg på Grønland fra 1795 til 1801, og hadde embete der fram til 1803. Som Danmarks inspektør for Nord-Grønland var han den som innførte bruken av penger på Grønland. Fra 1801 lagde han «kredittsedler» som avregning til hvalfangerne. Sedlene var enkelt lagd, Benkdeke produserte dem selv av spillkort.

Han ble amtmann i Hedemarkens amt 1804–1816. I 1814 var han medlem av Riksforsamlingen på Eidsvoll, hvor han knyttet seg til Selvstendighetspartiet. Under Riksforsamlingen var han ikke spesielt aktiv, unntatt i spørsmålet om stemmerettsreglene. Han formulerte de prinsippene som frem til 1884 lå til grunn for stemmerett. Han var varamann til Stortinget i perioden 1815–17.

14. september 1816 ble han utnevnt til dommer i Kristiansands stiftsoverrett, og ble justitiarius, rettens leder, der i 1823. I Kristiansand bodde han i Gyldenløves gate 6.

Bendekes hjem i 1814 var storgården Kjonerud i Stange. Hovedbygningen brant ned i 1905. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Pioner

**Pioner**, **pionér** eller de engelske **pioneer** og **Pioneer** kan vise til:

## Personbetegnelser o.l.
* Pionér (uttrykk) &ndash; banebryter, foregangsperson, nybygger
* Pioner (militær) &ndash; en ingeniørsoldat som rydder vei og bygger skanser og skyttergraver
* Pioneer (nybygger) &ndash; en nybygger i USAs historie 
* Ungpioner &ndash; medlem av pionerbevegelsen, kommunistisk barne- og ungdomsorganisasjon i blant annet Sovjetunionen og Øst-Tyskland
* Pionér-gruppen, en gruppe vasemalere i den greske antikken

## Egennavn på produkter o.l.
* Pioneer 10 &ndash; en romsonde
* Pioneer 11 &ndash; en romsonde
* Pioner (båt) &ndash; et småbåtmerke
* Scottish Aviation Pioneer fly
* Pioneer Corporation &ndash; et japansk elektronikkselskap
* Pioner (film), en norsk spillefilm fra 2012

Ordet *pioner* på norsk kommer fra tysk *pionier* og fransk *pionnier*, som betyr «fotsoldat» eller «nybygger», et ord i slekt med det latinske *pes*, det vil si «fot»
Hedemarkens amt

**Hedemarkens Amt** var en administrativ enhet (amt) i Norge 1781–1918, som i geografisk utbredelse tilsvarer det seinere Hedmark fylke. Det var inntil 1867 underamt til Akershus Stift, deretter eget for stiftamt for Hedemarken og Christians amter.

Etter innføringen av eneveldet i Danmark-Norge 1660 ble den gamle lensordningen avviklet og betegnelsene amt (underamt) og stiftamt (hovedamt) innført i takt med nye embetsutnevnelser i perioden 1662–71. Hedemarkens Amt ble imidlertid ikke opprettet før 11. april 1781, ved deling av Oplandenes Amt i Hedemarkens og Christians Amter.

## Skrivemåte
Ved overgang til fylker i 1919 var den offisielle skrivemåten *Hedemarkens amt*, etter at 1907-reformen innførte liten forbokstav på substantiv *(Amt -> amt)*. Før 1907 var således den vanlige skrivemåten *Hedemarkens Amt* (Ubunden form: *Hedemarken*). Også tidligere, f.eks. i Matrikkelen av 1838 og Pontoppidans kart av 1785 var skrivemåten *Hedemarkens Amt*. Amtet ble også omtalt som *Øst-Oplandenes Amt*, ettersom det var den østlige delen av Oplandenes Amt (delt 1781).

Fra 1. januar 1919 fikk Hedemarkens amt navnet Hedmark fylke.

## Fogderi i 1664
* Hedemarken fogderi
* Solør, Østerdal og Odal

## Fogderi i 1785
* Hedemarkens
* Solløer og Oudalens
* Østerdalens

## Fogderi i 1890
* Hedemarken
* Vinger og Odalen
* Solør
* Søndre Østerdalen
* Nordre Østerdalen

## Referanser


## Se også
* Liste over Hedmarks fylkesmenn med amtmenn i Hedemarken amt.
Frederik Heidmann

**Frederik Hartvig Johan Heidmann** (1777–1850) var en norsk offiser, embetsmann og politiker. Han var eidsvollsmann i 1814, stortingsrepresentant i tre perioder fra 1818 til 1829, og Amtmann i Hedmark i 28 år fra 1821 til 1849. 

## Liv og virke
Han var sønn av Peter Heidmann, major ved første trondhjemske infanteriregiment, og Dorothea Mathea Sommerschild. Han var gift med Anna Catharina Bernhoff Ræder (1788–1858), datter av oberstløytnant Johan Georg Ræder.

I 1795 ble han sekondløytnant, og 10. juni 1803 premierløytnant ved Trondhjemske Dragoncorps. Han fikk graden rittmester i 1814. Da armeen ble omorganisert 1818, ble han utnevnt til sjef for Skognske eskadron.

I 1814 var han medlem av Riksforsamlingen på Eidsvoll for Throndhjemske Dragoncorps, han tilhørte selvstendighetspartiet. Heidmanns bolig i 1814 var farsgården Zinkrennan i Levanger, som han drev sammen med moren da faren døde i 1807. Formelt overtok han gården i 1821, samme året han ble amtmann i Hedemarkens amt. I dag er det bare borgstua som er igjen fra Heidmanns tid. 1828 kjøpte han «amtmannsgården» Kjonerud i Stange fra sin forgjenger Claus Bendeke.

Han var stortingsmann for Nordre Trondhjems amt 1818&ndash;1820 og 1821&ndash;1823, og for Hedemarkens amt 1827–1829. 

I 1821&ndash;1849 var han amtmann i Hedemarkens amt. Utnevnelsen omtales av historikeren Halvdan Koht som en politisk belønning fra kong Karl Johan. Som amtmann i Hedemarkens amt tok han initiativet til opprettelsen av kjøpstaden Hamar. På grunn av hans innsats er Heidmannsgate i Hamar oppkalt etter ham. Heidmann mottok St. Olavs Orden og Sverdordenen. 

Han er begravet på Ottestad kirkegård.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* Frederik Heidmann; eidsvoll1814.no
Kon-Tiki Museet

**Kon-Tiki Museet** er et museum på Bygdøynes i Oslo som huser fartøy og kulturgjenstander fra Thor Heyerdahls ekspedisjoner. Museet er en privat stiftelse.

## Utstillinger og virksomhet
Heyerdahl (1914–2002) ble verdensberømt da han i 1947 krysset Stillehavet med balsaflåten «Kon-Tiki». Siden fulgte spektakulære seilaser med sivbåtene «Ra» og «Tigris». Med sine forhistoriske seilaser viste Heyerdahl at det tidlige mennesket mestret seilet før det fant opp salen og hjulet.

På Kon-Tiki Museet kan man se originalfartøyer og oppdaterte utstillinger om Heyerdahls ekspedisjoner, deriblant «Kon-Tiki», «Ra», «Tigris», Påskeøya, Fatu-Hiva, Tùcume, Galápagos, en 30 meter lang hulevandring, undervannsutstilling med en 10 meter lang hvalhai, Thor Heyerdahls bibliotek, Personen Thor Heyerdahl og Tiki pop-kultur. Den originale Oscar-vinnende Kon-Tiki-filmen vises hver dag kl. 12 i kinoen i underetasjen. Museet har butikk. I 2011 ble Thor Heyerdahls arkiver på Kon-Tiki Museet innlemmet i UNESCOs Memory of the World Archives.

I 2019 gikk Kon-Tiki Museet med på å returnere tusenvis av gjenstander som Heyerdahl hadde borttatt fra Påskeøya.

## Historie
Thor Heyerdahl og Knut Haugland, besetningsmedlem fra «Kon-Tiki», tok initiativet til å bygge Kon-Tiki Museet. Haugland ledet og utviklet stedet i mer enn 40 år, de fleste av dem i tillegg til sitt faste arbeid i Hæren. Internasjonalt kjent for sine dristige aksjoner under vemorkaksjonen, anså Knut Haugland sitt virke ved flere museer som et bidrag til økt kulturforståelse, fred og forsoning.

Kon-Tiki Museet ble bygd i flere trinn. Det åpnet dørene første gang 15. mai 1950 i en enkel trebygning, men publikumsinteressen ble snart så stor at det behov for et mer permanent bygg. Det ble tegnet av F.S. Platou og Otto Torgersen og sto ferdig i 1957. For å finansiere bygget, ble «Kon-Tiki»-flåten sendt på Europa-turne. Den var innom både Köln, Amsterdam, Bussel og Paris. I 1978 ble museet utvidet for å huse «Ra II» etter Ra-ekspedisjonen i 1969 og 1970.

Kon-Tiki Museet er en privat stiftelse som drives uten offentlig støtte. Gjennom årene har utallige celebriteter besøkt museet, blant andre dronning Elisabeth II, kongen av Thailand, Dwight D. Eisenhower og Bill Clinton og Bill Gates med familie.

## Galleri

Fil:Thor Heyerdahl - L0061 934Fo30141701190049.jpg|Thor Heyerdahl, eventyrer og eksperimentell arkeolog, presenterer en modell av F. S. Platous og Otto Torgersens nye museumsbygg i 1955. Det nye bygget stod ferdig i 1957.
Fil:Kon-Tiki raft, side view.jpg|Sidevisning av Kon-Tiki-flåten av balsatre som er utstilt på Kon-Tiki-museet på Bygdøyhalvøya i Oslo.
Fil:Panorama Kon-Tiki.jpg|«Kon-Tiki», balsaflåten fra Thor Heyerdahls verdensberømte stillehavskrysning 1947, er utstilt på Kon-Tiki Museet. Det huser også papyrusbåten «Ra II» og kulturgjenstander fra Thor Heyerdahls ekspedisjoner.
Fil:Kon-Tiki Museet layout plan.jpg|Kon-Tiki Museet inneholder flere avdelinger: 1. «Ra» 2. «Tigris» 3. Auditorium og skiftende utstillinger  4. Fatu-Hiva 5. Polynesia  6. «Kon-Tiki»  7. Påskeøya  8. Hulevandring  9. *Under the raft.*  


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Toalettmappe

En **toalettmappe** eller **toalettveske** er et reiseetui eller en mindre veske for toalettsaker.

På 1700-tallet var det en liten bøsse eller dåse til oppbevaring av parfyme eller pastiller, deretter ble den utviklet til et lite reiseetui for toalettartikkler som parfyme, pudder, kam og børste.

I takt med stigende krav til personlig hygiene i moderne tid har toalettmappen gitt plass til flere hygieneartikler. Man finner som regel tannbørste, tannkrem, såpe, deodorant og lignende.
Peso

**Peso** betyr *«vekt»* på spansk, og er navnet på følgende myntenheter:

* argentinsk peso – Argentina
* chilensk peso – Chile
* colombiansk peso – Colombia
* dominikansk peso – Den dominikanske republikk
* filippinsk peso – Filippinene
* cubansk peso – Cuba
* meksikansk peso – Mexico
* uruguayansk peso – Uruguay
Jamaica, Land We Love

«**Jamaica, Land We Love**» er Jamaicas nasjonalsang. Teksten ble skrevet av Hugh Sherlock og musikken ble komponert av Robert Lightbourne med medvirkning av Mapletoft Poulle og hans kone.

Nasjonalsangen ble til etter at det i september 1961 ble utlyst en konkurranse. Det kom inn nesten 100 tekstforslag. Vinnerteksten ble valgt i 1962 av Parlamentet.

## Tekst

Eternal Father, Bless our land
Guide us with thy mighty hand
Keep us free from evil powers
Be our light through countless hours
To our leaders, Great Defender,
Grant true wisdom from above
Justice, truth be ours forever
Jamaica, land we love
Jamaica, Jamaica, Jamaica, land we love

Teach us true respect for all
Stir response to duty's call
Strengthen us the weak to cherish
Give us vision lest we perish
Knowledge send us, Heavenly Father,
Grant true wisdom from above
Justice, truth be ours forever
Jamaica, land we love
Jamaica, Jamaica, Jamaica, land we love


I originalversjonen var ordet *guide* ikke brukt, men *guard*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*«Entries Submitted for National Anthem», National Library of Jamaica
Volvo Penta

**Volvo Penta** er en svensk produsent av båtmotorer, og en del av Volvo Group/AB Volvo.

Penta ble grunnlagt i Skövde i 1907 og kom i begynnelsen av 1930-tallet til å bli en stadig viktigere motorleverandør til AB&nbsp;Volvo. Volvo kjøpte i 1935 Penta-fabrikken i Skövde som da ble Volvo Penta-verken. På 1950-tallet lanserte Volvo Penta båtmotoren *Aquamatic* hvilket ble en stor suksess for selskapet. Volvo Penta regnes i dag som et av Volvo-konsernets mest lønnsomme foretak.

## Produksjonssteder

### Sverige
*Köping
*Skövde
*Vara

### Utenlands
*Lexington (Tennessee), USA* 
*Wuxi, Kina

## Referanser


## Eksterne lenker
* Volvo Pentas hjemmeside
Viggo Ullmann

**Johan Christian Viggo Ullmann** (1848–1910) var en norsk folkehøgskoleleder og Venstrepolitiker. Han var stortingsrepresentant i 15 år, stortingspresident i 7 år og amtmann i Bratsberg/Telemark i 8 år.

## Familie
Han var sønn av forfatterinnen Vilhelmine Ullmann og bror av kvinnesakskvinnen Ragna Nielsen. Han var far til barna Halfdan, Vilhelm, Signe og Ragnar, og oldefar til Liv Ullmann.

## Folkehøgskole
Han oppnådde filologisk embedseksamen (cand.phil) i 1875, hvorpå han arbeidet som lærer ved folkehøgskolene i Nedenes (Skjulestad, Østre Moland og Landvik), Bratsberg, Drangedal, Gjerpen, Vinje. Den frisinnede folkehøgskolen i Seljord (Seljord Folkehøgskule) var hans verk (1880), der han blant annet arbeidet for en mer yrkesfaglig innretting av opplæringen.  I denne tidlige perioden var han også formann i forlaget Det Norske Samlaget, samt redaktør for avisen *[[Varden (avis)|Varden]]*.  Hans pedagogikk var preget av Grundtvigs idealer der teologi og læring oppfattes som en frivillig akt, der obligatorisk eksaminering er byttet ut med frivillig egenevaluering av læringsgrad.  Han gjorde seg også til talsmann for ideene fra Henry George.

Ullmann var en populær foredragsholder på Vraa Gymnasiums høstmøter i 30 år. I Stenum (i danske Brønderslev kommune) var ikke forelesningssalen så stor, og folk satt så tett at Ullmann måtte gå inn via vinduet. Ullmanns rykte spredte seg over hele Danmark. Elevene ved Askov Gymnasium ville også høre ham, men han var for kontroversiell for skolens ledelse, så de nektet ham adgang.

## Politisk karriere
Han var leder av partiet Venstre (1893–1894 og 1898–1900), stortingsrepresentant for Bratsberg i perioden 1885–1900, Venstres parlamentariske leder 189–1894 og stortingspresident 1892–1894, 1897 og 1898–1900.  Fra 1902 til sin død var han amtmann i Bratsberg amt.

I 1884 var han medstifter av Norsk Kvinnesaksforening. Videre hjalp han Kvindestemmeretsforeningen (ledet av hans søster, Ragna Nielsen) med utformingen av forslag til grunnlovsendring, noe som brakte ham i konflikt med enkelte religiøse samfunn.

Sammen med Wollert Konow var han sentral i Norges Fredslag, grunnlagt 1885, og stod senere for etableringen av Stortingets Fredsforening (1890), samt Fredsbrevet til Kongen (1890). Han var første varamedlem i Den norske Nobelkomite fra 7. august 1897 til 5. juni 1900. 

Han var opptatt av georgismen, Henry Georges økonomiske ideer. 

## Litteratur
Ullman foresto også en del bokutgivelser,
* *Plutarks levnetsbeskrivelser*, 2 bind 1876-1877, oversettelse;
* *Ammianus Marcellinus’s 25 aar av Roms historie* i 3 bind 1877-1881, oversettelse; og
* *Haandbok i verdenshistorien* i 4 bind, 1899-1905.

Ullmann var i sine gutteår modell for Viggo Viking i Jørgen Moes barnebok «I Brønden og i Tjærnet» (1855).

## Referanser





## Litteratur
* Jan Kløvstad: *'Ild, begeistring og varme'. Ivar Fløistad, Viggo Ullmann og Følkehøgskolen i Austre Moland 1873–1875*. Tvedestrand boktrykkeri, 2000. ISBN 8291267049
* Østvedt, Einar: «Viggo Ullmann» i Årbok for Telemark 1968

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Viggo Ullmanns dødsfall i kirkebok for Vestre Aker
Stortingets Fredsforening

**Stortingets Fredsforening** var en forening i Stortinget som ble stiftet i 1890 med Viggo Ullmann som formann, sammen med Cornelius Bernhard Hanssen. Fredsforeningen ble med i den Den interparlamentariske union i 1891, der de var representert med to styremedlemmer, tross at unionsoppløsningen enda ikke var realisert.  Andre samtidige fredsforeninger var det Venstre-initierte Norges Fredslag (1885) samt Kvindenes Fredsforening av 1894.

## Referanser
Jager

:*Se også *jagerfly* og *jakthund* som også kan kalles «jager»

*'Jager*' (engelsk: destroyer – «ødelegger») er et hurtiggående [[krigsskip]] av middels størrelse (– tonn, 35–40 [[Knop (mål)|knop]]s fart), bevæpnet med [[torpedo]]er, antiubåtvåpen og eventuelt [[missil]]er.

== Om skipstypen ==
Jagere ble produsert fra og med [[1880-årene]] da krigsskip var dampdrevne og med stålskrog. De skulle beskytte [[slagskip]]ene mot [[torpedobåt]]er. Kort etter ble de selv utrustet med torpedoer og jaktet slagskip langt fra kysten hvor de små torpedobåtene ikke kunne nå. Da [[undervannsbåt]]ene i [[første verdenskrig]] ble de primære torpedobærerne, endret jagerne arbeidsoppgaver og ble undervannsbåtjegere.

Jagere er større enn [[fregatt]]er og mindre enn [[krysser]]e, men definisjonen på en jager beror typisk på et skjønn eller en politisk definisjon. Typisk vil jagere være 120 til 170 meter lange, ha tonnasjer på  til  tonn og besetninger på 250 til 400 mann. På grunn av økt automatisering, vil eldre fregatter kunne ha større besetninger enn moderne jagere.

Den norske marinen fikk sine første fem jagere fra [[Storbritannia]]. Disse var bygd i [[USA]] under den første verdenskrig, og Storbritannia hadde fått disse jagerne som da ble kalt «townsjagere». Alle ble siden benyttet i konvoitjeneste.

== Bilder ==
<gallery>
Royal Norwegian Destroyer Eskdale. A16086.jpg|[[HMS «Eskdale»]], en norsk jager av Hunt-klassen.
HNoMS Stord 1943 IWM A 020865.jpg|[[KNM «Stord» (jager) (1943)|KNM «Stord»]], en norsk torpedojager av S-klassen.
130920-N-NX070-025 - USS Arleigh Burke (DDG-51).jpg|[[USS «Arleigh Burke» (DDG-51)|USS «Arleigh Burke»]], en amerikansk missiljager av [[Arleigh Burke-klassen]].
HMS Coventry (D118) underway in the Atlantic Ocean, circa in 1981 (6417242).jpg|[[HMS «Coventry» (D118)|HMS «Coventry»]], en britisk jager av [[Sheffield-klassen (Type 42)|Sheffield-klassen]].
</gallery>

== Se også ==
* [[Fridtjof Nansen-klassen]]

== Referanser ==
<references />

== Litteratur ==
* Rodholm, K (1995): *Scandinavian Navies/Nordiske flåder*, Rodholm Publishing, ISBN 87-997171-1-5
* Lyon, David (1996): *The First Destroyers*. Chatham Publishing, 1 & 2 Faulkner's Alley, Cowcross St. London, Great Britain, ISBN 1-55750-271-4.
* Sanders, Michael S. (2001): [https://books.google.com/books?id=VkBWTGGzGNUC *The Yard: Building a Destroyer at the Bath Iron Works''], HarperCollins, ISBN 978-0-06-092963-3

## Eksterne lenker
*
Destroyer

**Destroyer** har flere betydninger:

* Destroyer (album), en musikkutgivelse av Kiss
* Destroyer (2018), en amerikansk spillefilm
* Deströyer 666, en australsk musikkgruppe
* Douglas B-66 Destroyer, en type lett bombefly
* Douglas BTD Destroyer, en type torpedobombefly
* Jager, en type krigsskip som betegnes *destroyer* på engelsk
Miles Ahead

**Miles Ahead** var en nattklubb i Bergen som jobbet spesielt med å få frem undergrunnsscenen i byen. Flere kjente klubb-DJs og artister innen den såkalte Bergensbølgen har vært tilknyttet stedet, blant annet Röyksopp, Ralph Myerz (Erlend Sellevold), Tarjei Strøm, Bobby Hughes Experience, Nabovarsel og TeeBee. I 2000 ble Miles Ahead betegnet som et av de viktigste stedene for utvikling av klubbmusikk i en handlingsplan laget av Bergen kommune. Etter at Miles Ahead en kort periode skiftet navn til  Fatboy og satset på et mer rockete image, gikk det konkurs i 2005. Lokalene huser i dag (per juli 2011) utestedet «Dreams Showbar».
Stamhus

**Stamhus** er et gods som udelt går i arv etter bestemte regler. Ordningen har funnes blant annet i Danmark og Norge. I Danmark er ordningen avskaffet.  I Norge har det vært til sammen tre stamhus: stamhuset Rosendal, stamhuset Ekeberg og stamhuset Jarlsberg. Jarlsberg eksisterer i dag som Norges eneste gjenværende stamhus. Tidligere var det vanlig at stamhus fulgte mannslinjen i en slekt. Etter en lovendring i 1999 har kvinnelige og mannlige medlemmer av den norske greina av slekten Wedel Jarlsberg lik arverett til stamhuset. Lovendringen ble vedtatt etter at familien selv hadde tatt initiativ til at både mannlige og kvinnelige medlemmer skulle ha arverett ettersom familien fremholdt at bestemmelsen om stamhuset kun skulle arves av mannlige agnatiske arvinger, ikke var i pakt med tiden. 

Stamhus er fritatt for skatt, men kan til gjengjeld ikke selges. Det første danske stamhus var Hesselagergård, som ble opprettet i 1568. Ved Danske Lov ble det mulig for setegårdseiere med over 400 tønder hartkorn å opprette stamhus, og ordningen opphørte i Danmark i 1919. Innehaveren av et stamhus kalles stamhusbesitter.

For å hindre at det ble skapt en arvelig rikmannsstand i Norge ble det i den norske Grunnloven §&nbsp;108 (nåværende § 118) av 1814 forbudt å opprette nye stamhus. Baroniet Rosendal ble testamentert til Universitetet i Oslo i 1927 og Stamhuset Ekeberg Oslo sendte i 2005 inn forslag til Stortinget om å bli avviklet som stamhus av den siste gjenlevende arving. Stamhuset Jarlsberg er i dag det eneste stamhus som har overlevd og fremdeles driftes i familien Wedel Jarlsbergs eie.

## Referanser
Dato

En **dato** er en angivelse av et døgn i en kalender. En dato gjør det mulig å identifisere et spesielt døgn.

Norge har sluttet seg til den internasjonale standarden ISO 8601 som skrivemåte for tid og dato.

Det er nå  (UTC)  . .

## Skriveregler
Norske skriveregler for dato er enkle. Følgende skrivemåter er korrekte:
*22.8.1962
*22.08.1962
*22.8.62
*22.08.62
*02.08.1965 
*2.8.1965
*02.08.65
*2.8.65
Det skal ikke brukes skråstreker.

Hvis man skriver hele måneden, skal man ha mellomrom etter tallet (punktumet):
* 4. juli

Forkortede årstall skal skrives uten apostrof:
*99 (=1999)

Man kan ikke bruke ordet «den» foran datoer skrevet i tall (4.7.1989), men man kan skrive det foran datoen hvis man benytter bokstaver ((den) 4. juli).

Datoer skrives med rekkefølgen dag-måned-år i allmennspråket og i løpende tekst. I teknisk bruk kan datoer også ha formatet år-måned-dag:

20201202

2010-12-02

## Referanser


## Litteratur

*
The Cardigans

**The Cardigans** er et rockeband fra Sverige. Bandet ble startet i 1992 av de også nåværende medlemmene Peter Svensson og Magnus Sveningsson.

Noen av de mest kjente sangene er «Lovefool», «My Favourite Game» og «Erase/Rewind».

## Medlemmer
*Nina Persson (vokalist)
*Peter Svensson (gitar)
*Bengt Lagerberg (trommer)
*Magnus Sveningsson (bass)
*Lasse Johansson (keyboard, akustisk gitar)

## Albumutgivelser
*Best Of (2008)
*Super Extra Gravity (2005)
*Long Gone Before Daylight (2003)
*Gran Turismo (1998)
*First Band on the Moon (1996)
*Life (1995)
*Emmerdale (1994)

## Priser og utmerkelser (utvalg)
*1997 – Exportpriset

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Reformjødedom

**Reformjødedom** eller **liberal jødedom** ser den jødiske tradisjonen i lys av historien og vil tilpasse den til samtiden. Retningen vokste fram på 1800-tallet under inspirasjon av de tyske rabbinerne Abraham Geiger og Samuel Holdheim. Den er den største av de jødiske retningene i USA med 1,4 millioner medlemmer, men i Israel står den svært svakt. Bl.a. får rabbinerne deres ikke lov til å vie ektepar der.

En grunn til denne svake stillingen kan være at reformjøder utenfor Israel har vist mindre interesse enn andre og mer konservative retninger for å innvandre til Israel.

Reformjødedom har et mer liberalt syn på kvinner. Bl.a. kan kvinner være rabbinere og sitte sammen med menn i synagogen.

De ser det heller ikke som nødvendig å holde gudstjenesten på hebraisk, men holder den gjerne på sitt morsmål. De tillater også blandede kor.

Få reformjøder overholder jødiske spiselover (kasjrút) strengt, men det er mange som overholder dem til en viss grad. Reformjødedom legger vekt på jødedommens etiske aspekter, men altså mindre vekt på å følge strenge rituelle regler. Eksempelvis overholdes sabbaten av religiøse reformjøder gjennom en gjennomtenkt avholdelse fra lønnsarbeid, i motsetning til de ortodokse jødene, som avstår fra alt arbeid, inkludert husarbeid.

Reformjødedom lar alle jøder selv avgjøre hvilke rituelle regler de vil overholde, og har gjerne en tolerant holdning til andre religioner.

Reformjødene godtar som jøder personer som har enten jødisk far eller jødisk mor, i motsetning til de ortodokse jødene som ikke godtar personer med ikke-jødisk mor som jødiske annet enn ved konvertering. De tilbyr også relativt lettvint konvertering til jødedommen, og anser ikke omskjæring som noe krav for å være jøde. Dette fører til sterk uenighet mellom reformjødene og de ortodokse om hvem som er jøder.

På 1800-tallet var reformjødedommen svært kritisk til tradisjonell jødedom. Men de senere tiårene har jødiske ritualer og symboler kommet tilbake, slik som bruk av kippá (jødisk hodeplagg). Også utenfor synagogene er det øket interesse for jødisk religion, historie og kultur.

## Eksterne lenker
*
Albina Akhatova

**Albina Khamitovna Akhatova** (ru. *Альбина Хамитовна Ахатова*; født 1976 i Vologda oblast) er en russisk skiskytter.

Under OL 1998 i Nagano tok hun sølv på stafetten, og i 2002 i Salt Lake City fikk det russiske laget bronse.

I 2003 ble hun verdensmester i fellesstart i Khanty-Mansijsk, og to ganger er hun blitt stafettverdensmester (2000 og 2003). 

Under OL 2006 i Torino hadde hun sitt hittil beste mesterskap, med bronse på normaldistansen (15 km) og sprinten (7,5 km). I tillegg var hun med på å vinne stafetten for Russland. 

På en pressekonferanse i Sør-Korea 13. februar 2009 ble det bekreftet at Akhatova hadde levert en positiv b-prøve på EPO, som et resultat av dette ble hun utestengt fra det påfølgende verdensmesterskapet i skiskyting.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Fylkesvei 613 (Sogn og Fjordane)

**Fylkesvei 613** (**Fv613**) gikk mellom Tvinnereim og Nos og mellom Steinsåker og Bleksvingen i Stryn.

Veien her har fått navnet *Panoramaveien* på grunn av utsikten fra veien som er lagt høyt over Nordfjord. Dette gjelder spesielt i områdene rundt Fjelli, Randabygda og Hopland

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

Per 2018 var Fv613 blitt del av fylkesvei 698 (Sogn og Fjordane)

## Kommuner og knutepunkter
###### 

* fra Tvinnereim til  Lote i Eid
* Nostunnelen (1155 m)
* Nos med et utsiktspunkt like nedenfor.
* Nos
----Erstattet av fylkesvei 698
----
* Steinsåker til Nos, og til Blaksetnausta
* Stolen
* Blakset 2 tunnelen (506 m)
* Blakset 1 tunnelen (125 m)
* fra Bleksvingen til  Kjøs bru i Hornindal, og til  Otta i Sel

## Utsikt over Nordfjord fra «Panoramaveien»


File:Panorama Nordsida skule02 Roset Stryn Nordfjord Sogn og Fjordane 2015-04-27.JPG|
File:Panorama Panoramavegen02 Stryn Nordfjord Sogn og Fjordane 2015-04-2.JPG|
File:Panorama Panoramavegen01 Stryn Nordfjord Sogn og Fjordane 2015-04-2.JPG|
File:Panorama Panoramavegen04 Stryn Nordfjord Sogn og Fjordane 2015-04-2.JPG|


## Referanser
Selskapsløvene

**Selskapsløvene** er en uavhengig supporterklubb for Løv-Ham. Gruppen er erklært antirasistisk, og skal være en synlig og hørlig støtte for laget.

Selskapsløvene ble stiftet 2. desember 2005 på Danmarkskroen i Bergen, etter at en vennegjeng hadde fulgt Løv-Ham den foregående sesongen, og blant annet gjennomført den første tifoen på en Løv-Ham-kamp.

## Eksterne lenker
* Selskapsløvenes hjemmeside
Mandel

**Mandel** (flertall «mandler») er en steinfrukt av mandeltreet *Prunus dulcis*, som er et løvtre. Arten finnes naturlig i Iran, fra nordvestlige Saudi-Arabia nord gjennom vestre Jordan, Israel, Palestina, Libanon, vestre Syria til sørlige Tyrkia. Arten vokser også mange steder på Kanariøyene.

Mandelfrukten har en hårete ytterhinne og et hardt og uspiselig skall. Det er frøet inni skallet som er spiselig, og det kalles vanligvis «mandel». Mandelen blir ofte kalt en nøtt, men botanisk sett er den en steinfruktkjerne. På latin kalles frøene *Semen Amygdali*.

Mandler har et høyt innhold av proteiner, umettet fett og fiber. Gjennomsnittsvekten til en mandel er 1,2 gram. 100 gram tilsvarer 83 mandler. Inneholder også E-vitamin som styrker immunforsvaret, pluss magnesium som er gunstig for hjerte og blodtrykk. 80% dyrkes i California.

Mandler er blant mye annet en viktig ingrediens i marsipan og kransekake. Mandelmelk kan brukes som en erstatning for dyremelk, og fordi den ikke inneholder kolesterol eller laktose, kan den brukes i mat for allergikere. Kvernet mandel kan også brukes som en type mel i bakst som egner seg for hvete- og glutenallergikere. I Norge er det dessuten tradisjoner for å legge en mandel i julegrøt. En av Frankrikes mange tradisjonelle matvarer forbundet med julefeiring er frangipane som er basert på mandler.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Mandel hos Opplysningskontoret for frukt og grønt
*
Fylkesvei 618

**Fylkesvei 618** (**Fv618**) går mellom Ulstadhaugen i Kinn og Selje i Stad kommune.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Proletarii

**Proletarii** (entall: **proletarius**, som adjektiv, «knyttet til avkom») var etter romersk rett borgere som var eiendomsløse og dermed fritatt fra skatt og militærtjeneste, og bidro kun til republikken med å skaffe barn (proles, «avkom»). Betegnelsen har gitt de moderne ordene proletar og proletariat, som henviser til arbeider og arbeiderklasse

Forskjellen mellom *proletarii* og *adsiduus/[[adsidui]]* («flittig, lojal», og kollektivt, «skattebetaler») er benyttet så tidlig som i Tolvtavleloven. Ordet *proletarii* er fortsatt attestert hos en del forfattere på 100-tallet f.Kr., og til sist hos Marcus Terentius Varro (død 27 f.Kr.) i *De vita Populi Romani*.

## Referanser
Riksvei 617

**Riksvei 617** (**Rv617**) gikk mellom Måløy sør og Måløy nord i Vågsøy.

Før 1. januar 2010 var fylkesvei 617 del av veien, den ble senere del av riksvei 15.

## Kommuner og knutepunkter
###### 

* Måløy

* fra Måløy →  ferge til Oldeide og  Gate 1 mot  Raudeberg

## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
Julebakst

**Julebakst** er forskjellige slags bakverk som tradisjonelt blir fremstilt for julefeiringen.

## Historie
I tidligere tider var det brød, flatbrød og en eller annen form av lefse som ble bakt. Det var slik den gang som nå, at man ikke skulle spare på godsakene til jul og det ble derfor benyttet bedre ingredienser og mer av det i det man bakte til julehøytiden, f.eks. rømme og det beste mel man kunne få tak i. Flatbrødbakingen startet man som regel med først; allerede utpå høsten skulle flatbrødene være ferdig bakt og stablet på stabburet. Fordi man ville ha brød, lefser og kaker så ferskt som mulig ble disse bakt nær oppunder jul. Det hadde også med holdbarheten å gjøre. «Klining» var en av hovedrettene i jula og noe man ikke spiste ellers i året. Flere steder i landet var det tradisjon for å bake «klining» under kakelinna. Som regel var baking noe man sto for selv på gårdene rundt omkring, men det fantes også profesjonelle bakstefolk som gikk fra gård til gård og gjorde unna bakingen. 

Når det gjelder julebaksttradisjoner bakover i tid, finnes det lite skriftlig materiale i motsetning til når det gjelder f.eks.slakting til jul. Man antar dette kan ha med det forhold å gjøre at det i hovedsak var kvinner som sto for bakingen. På 1700-tallet er ikke småkaker definert som julekaker, og det er først på 1800-tallet at det tradisjonsbegrepet dannes. Mange av julekakene i norsk baketradisjon, har sin opprinnelse utenfor landets grense.

Hanna Winsnes ga ut *Lærebog i de forskellige grene af husholdningen* i 1845 og hennes samling av oppskrifter speiler en del av hva som var vanlig å lage, spesielt da fra byområdene. Tradisjonene endret seg etter dette. Fra århundreskiftet 1900 ble kakesorter som blant annet goro og fattigmann mer og mer vanlig.

I dag finnes det et utall kakesorter som er vanlig til jul og tradisjonene varierer fra sted til sted. Nedenfor er listet opp noen av de vanligste.

## Tradisjonelle sorter

## «Syv slag»

Syv slag småkaker er det antall forskjellige småkaker som det ifølge tradisjonen i Norge var forventet at man bakte til jul. Det er ulike tradisjoner knyttet til hvilke kaker som skal inngå i de sju slagene. En tommelfingerregel som tidligere ble benyttet, var at det skulle være en noenlunde lik fordeling av jernstekte, smultkokte og ovnsbakte kaker.

Ifølge en spørreundersøkelse utført av Opplysningskontoret for brød og korn, regner mange nordmenn også med kransekaken som et av de syv slag. Kaken er på landsbasis den mest populære kaken å servere i julehøytiden. 
* **Syv slag**
** Ovnsbakte
*** Berlinerkranser
*** Sandkaker
*** Sirupssnipper
** Jernbakte
*** Goro
*** Krumkaker
** Smultkokte
*** Smultringer
*** Fattigmann

## Referanser




## Kilder
* Olav Bø: *Vår norske jul*. Det Norske Samlaget 1986  ISBN 82-521-2509-3
* Ørnulf Hodne: *Jul i Norge. Gamle og nye tradisjoner* J.W. Cappelens Forlag ISBN 82-02-16295-5

## Eksterne lenker
* 
* Matoppskrift.no - Oppskrifter på mange sorter julebakst
* Apéritif:Syv slag til julekosen
Volvo BM BV202

**Volvo BM BV202** er et amfibisk rammestyrt beltedrevet terrengkjøretøy produsert av Volvos underbruk AB Bolinder-Munktell i Arvika.

BV202 har de fleste komponentene fra Volvo. Krafta fra motoren overføres via girkassa og den ekstra girkassa videre via mellomaksler til beltene i både framvogna og bakvogna. Beltene er av gummi innvendig forsterka med stål. Kjøretøyet er rammestyrt, via hydrauliske sylindre mellom fram- og bakvogna. Framvogna kan ikke frakoples bakvogna og brukes på egen hånd, da den ikke ville vært i stand til å styre.

Volvo BM BV202 har vært i militær tjeneste i Sverige, Norge (&ndash;2000?), Nederland, Canada og Storbritannia (1962&ndash;1982). Forsvarskomiteen på stortinget vedtok i mars 2002 å selge vognene til det private markedet etter at forsvaret noe tidligere hadde begynt å hogge opp vognene. Vogntypen erstattet M29 Weasel i det norske forsvaret, og ble etterfulgt av Hägglunds Bv206.

## Varianter
* BV202N
* BV202NF1
* Radiobandvagn 203

## Referanser


## Litteratur
* Teknisk håndbok: Beltevogn, rammestyrt, BV 202N og BV 202NF1, Hærens forsyningskommando 1977

## Eksterne lenker
* 
* Bildegalleri
* Noen norske militære skjemaer for BV202
* Snow Weasel (lest 20. desember 2005 16:00)