open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eetion elia

***Eetion elia*** er en sommerfugl som tilhører familien smygere (Hesperiidae). Den er den eneste kjente arten i sin slekt.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn ca. 38 millimeter), brun smyger. Vingene er mørkbrune, mesteparten av bakvingen på undersiden sølvaktig hvit. Vingene har noen små, avlange, halvt gjennomsiktige, lyse flekker. Bakkroppen er brunt med hvite tverrstriper på oversiden, helt hvit på undersiden.
Larven er naken, gråaktig grønn, hodekapselen brun med noen store, svarte flekker.

## Levevis
Larven lever på planten *Cleistanthus sumatranus* (familien Phyllanthaceae). Larven bygger seg et skjul ved å brette sammen deler av eller hele bladet den gnager på og feste det med silke. I likhet med mange andre sommerfugllarver skyter den ut ekskrementene sine med betydelig kraft, dette er trolig for å hindre at rovdyr og parasitter skal finne larven ved å gå etter lukten av ekskrementene.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Sørøst-Asia, der den forekommer i Malaya, på Sumatra og Borneo.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
************* Familien **smygere**, Hesperiidae
************** Underfamilien Hesperiinae Latreille, 1807 
*************** Slektsgruppen Erionotini Distant, 1886 
**************** slekten *[[Eetion]]* de Nicéville, 1895 
***************** *Eetion elia* (Hewitson, 1866)

## Kilder
* Brower, A.V.Z. & Warren, A. (2007) *Eetion* på *Tree of life* http://tolweb.org/Eetion_elia/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 28.9. 2012.
* Butterflies of Singapore - *Eetion elia* http://butterflycircle.blogspot.no/2008/05/life-history-of-eetion-elia.html

## Eksterne lenker
*
Norges Grunnlov § 49

**Paragraf 49 i [[Norges Grunnlov]]** er grunnlaget for den lovgivende makt i Norge, og tildeler Stortinget kompetanse som lovgiver. Samme paragraf bestemmer også at Norge er et representativt demokrati hvor folket igjennom Stortinget er med og bestemmer landets lover.

I sin opprinnelige form innebar paragrafen at Stortinget var inndelt i odelstinget og lagtinget. Lovforslag ble sendt til odelstinget gjennom en odelstingsproposisjon. Etter å ha blitt behandlet og eventuelt vedtatt av odelstinget, ble de sendt videre til lagtinget for videre behandling og eventuelt endelig vedtak. Paragrafens ordlyd var:

Ordningen med odelsting og lagting ble opphevet gjennom en grunnlovsendring av 1. oktober 2009. Etter endringen lød paragrafen:

Et nytt punktum ble lagt til ved grunnlovsendringen av 13. mai 2014, og ved grunnlovsendringen av 31. mars 2016 ble et nytt ledd tillagt paragrafen. Dette leddet grunnlovsfestet for første gang retten til lokalt selvstyre. Etter 2016 lyder paragrafen i sin helhet:

## Referanser
Gamba

**Gamba**, **Gangba** eller **Gampa** (tibetansk: གམ་པ་རྫོང, Wylie: *gam pa rdzong*, kinesisk: 岗巴县; pinyin: *Gǎngbā Xiàn*) er et fylke i prefekturet Shigatse i den autonome region Tibet i Folkerepublikken Kina.

Fylket hadde  innbyggere i 1999.

## Administrative enheter
**Storkommune:**
* Gangba 岗巴镇,
**Kommuner:**
*Longzhong 隆中乡, Kongma 孔玛乡, Zhike 直克乡, Changlong 昌龙乡.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Gampa county
Norges Grunnlov § 97

**Paragraf 97 i [[Norges Grunnlov]]** bestemmer at ingen lover kan vedtas med tilbakevirkning. Det vil si at nye lover som vedtas kun skal gjelde på forhold fra vedtakelsesdato og fremover i tid.

Selv om paragrafen virker lettanvendelig, har den budt på mange utfordringer, spesielt med tanke på såkalt uegentlig tilbakevirkning (til forskjell fra egentlig tilbakevirkning). Dette er inngrep som nyere lovgivning gjør i allerede fastsatte rettsstillinger, slik som endringer i trygdelovgivningen som påvirker utbetalingene til mennesker som før endringen hadde krav på visse beløp, eller endring i skattereglene som får innvirkning på eldre transaksjoner.

Norges Høyesterett har behandlet flere saker i forbindelse med tilbakevirkning, og har ved noen tilfeller av uegentlig tilbakevirkning kommet frem til at dette ikke er i strid med paragraf 97.

## Paragrafens ordlyd
Den nåværende ordlyden er:Ingen lov må gis tilbakevirkende kraft.

## Referanser
Laila Ali

**Laila Amaria Ali** (født 1977) er en amerikansk tidligere bokser. Hun er datter av den avdøde tungvekts&shy;mester i boksing Muhammad Ali og hans tredje kone Veronica Porsche Ali.

Hun debuterte den 8. desember 1999, og vant med knockout i første runde. Ali har vunnet samtlige av sine 24 kamper, hvorav 21 på knockout eller teknisk knockout. Hun stilte i klassen supermiddelvekt, og innehadde to mestertitler fra henholdsvis IBA (2002) og International Women's Boxing Federation 2005. Ali har også deltatt i flere underholdnings&shy;programmer på amerikansk fjernsyn, blant annet *[[American Gladiators]]* og *[[Dancing with the Stars]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Norges Grunnlov § 105

**Paragraf 105 i [[Norges Grunnlov]]** er grunnlaget for retten til å utføre og til å få erstatning ved ekspropriasjon. Selv om paragrafen kun angår ekspropriasjon utført av staten, blir den også brukt for grunnlag ved ekspropriasjon til fordel for private.

## Paragrafens nåværende tekst
*Fordrer statens tarv at noen må avgi sin rørlige eller urørlige eiendom til offentlig bruk, så bør han eller hun ha full erstatning av statskassen.* 

Bruken av ordet «bør» må i denne paragrafen leses med tanke på betydningen av ordet ved grunnlovens tilblivelse, og skal således leses som «skal».

## Referanser


## Se også
* Oreigningsloven
Jus cogens

**Jus cogens** er betegnelsen på et grunnleggende prinsipp som anses å utgjøre en tvingende norm innen folkeretten som det er anerkjent av verdenssamfunnet at ikke kan fravikes eller brytes (derogasjon).

Wienkonvensjonens artikkel 53 definerer jus cogens for konvensjonens del som «en tvingende folkerettslig norm som av det internasjonale samfunnet er akseptert og anerkjent som en norm det ikke kan gjøres unntak fra, og som det kun kan gjøres inngrep i av en tilsvarende norm med samme internasjonale lovmessige karakter».

Det er ingen klare avtaler om hvilke prinsipper som skal gjelde som jus cogens, men det er vidt anerkjent at jus cogens inkluderer forbudet mot folkemord, sjørøveri, slaveri, tortur og angrepskrig. Den internasjonale domstolen anerkjente også nasjonal selvråderett som jus cogens under Øst-Timor-saken (Portugal vs. Australia) i 1995.

## Se også
* Erga omnes
* Universell jurisdiksjon
Bodø sentrum

**Bodø sentrum,** eller bare sentrum, er en bydel i Bodø. Bydelen avgrenses av Prinsens gate, Bankgata og Moloveien, samt moloen. Bodø sentrum er ikke delt inn i strøk, og er den minste bydelen i Bodø, sammen med Støver. Selve bykjernen i Bodø finnes i gågatedelen av Storgata, torget og Glasshuset. Rundt her finnes en rekke andre handlegater, men siden Bodø ble bygd opp på 1960-tallet er sentrum ganske lite i forhold til sammenlignbare byer.

To kvartaler sør for torget ligger Bodø rådhus, Bodø domkirke og Nordlandsmuseet, hvorav domkirken og museet ligger i Solparken, og rådhuset rett over gata.
Solparken

**Solparken** er park som ligger i sentrum av Bodø. Parken er - sammen med Rådhusparken -  et samlingssted for bodøværingene. Parken ligger innenfor den sentrale bykjerna, mellom Nordlandsmuseet i vest, Rådhusparken i nord, boligblokka Rådhusgata 13 i øst og Rensåsgata sør for parken. Parken krysses i sin østlige del av en gangsti som forbinder Havnegata (ved postkontoret) med fotgjengergata Fridthjov Anderssens vei.

Midt i Solparken ligger musikkpaviljongen, med sin typisk modernistisk 1960-tallsarkitektur og åpning kun vendt mot nord og Rådhuset. Dagens paviljong er minst nummer tre i rekken av musikkpaviljonger siden 1926 da Solparken først ble anlagt i anlending den store Nordlandsmessen det året.

Solparken og rådhusparken blir ofte brukt som endepunkt for de største opptogene, som alle varianter av 17. mai-toget og protesttog, med unntak av nyttårsfakkeltogene, som går til Rensåsparken for å holde fyrverkeriene litt lenger unna sentrum, og fordi Rensåsparken er tre ganger så stor.

## Minnemarkeringen etter 22. juli
27. juli 2011 ble det holdt en minnemarkering etter ofrene etter terrorangrepene 22. juli i Solparken, som var en spesiell minnemarkering til Espen Jørgensen og Henrik André Pedersen, som var de to AUFere fra Bodø som omkom etter 22. juli-tragedien. Minnemarkeringen trakk til seg nesten 18000 mennesker  og ble holdt av noen lokale ungdommer som sa at de måtte ha en minnemarkering i Bodø. Disse ungdommene skal ha kjent ofrene, og tok initiativet med å få med kommunen på opplegget.

## Referanser
Herschel

**Herschel** kan vise til:

## Personer
* William Herschel (1738-1822), tyskfødd britisk astronom
* Caroline Lucretia Herschel (1750-1848), astronom og søsteren til William Herschel

## Teleskoper
* Herschel-teleskopet, et romobservatorium
* William Herschel Telescope, et bakkebasert teleskop på La Palma

## Krater
* Herschel (Marskrater)
* Herschel (Mimaskrater)
* Herschel (Månekrater)
Omarosa Manigault

**Omarosa Manigault** (født **Omaroseonee Manigault** 15. februar 1974), også kjent som bare **Omarosa**, er en realitypersonlighet og stemmeskuespiller.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
David Adkins

**David Adkins** (født 1956) er en amerikansk stand-up komiker og skuespiller som er mest kjent under sitt artistnavn **Sinbad**.

Han spilte i sesong to til fire i TV-serien *[[Kaos på college]]*. I 1996 opptrådte han i komedien *[[First Kid]]* som en U.S. Secret Service-agent. Han spilte i filmen *[[Fly (film)|Fly]]* fra 2013.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Herschel (Mimaskrater)

**Herschel** er et gigantisk nedslagskrater på saturnmånen Mimas. Det er oppkalt etter astronomen William Herschel som oppdaget Mimas i 1789.

Krateret er så stort at det er overraskende at Mimas ikke ble knust under nedslaget som lagde det. Krateret måer 130&nbsp;km på tvers, omtrent en tredjedel av månens totale diameter; kraterveggene er omtrent fem kilometer høye, noen deler av kraterbunnen ti km dype og fjellet midt i krateret strekker seg seks km over kraterbunnen. Hvis et krater på jorden skulle hatt tilsvarende proporsjoner som Herschel i forhold til Mimas, ville det ha målt over &nbsp;km i diameter, bredere enn Canada. Nedslaget som dannet Herschel-krateret må nesten ha ødelagt Mimas – sprekker på den andre siden som kan ses, kan ha vært et resultat av sjokkbølgen som reiste gjennom månen like etter nedslaget.

## Eksterne lenker
*
Odysseus (krater)

**Odysseus** er det største nedslagskrateret på saturnmånen Tethys. Krateret er 400&nbsp;km i diameter, eller nesten 40 % av månens totale størrelse. Odysseus har fått navn etter den greske helten Odyssevs.

Odysseus er et svært grunt krater, men det må opprinnelig ha vært dypt, med en høy fjellignende kraterkant. Over tid har kraterbunnen blitt slitt ned av tyngdekreftene til Tethys – tilsvarende har skjedd på jupitermånene Callisto og Ganymedes. Dette indikerer at Tethys var og formelig nok til at topografien kollapset; månens indre var kanskje flytende. Om Tethys hadde vært kaldere og mer skjør under nedslaget, kunne månen ha blitt ødelagt og splittet opp i mindre biter. Skulle likevel Tethys ha overlevd et slikt nedslag, ville krateret ha holdt på formen, tilsvarende Herschel-krateret på Mimas.

På motsatt side av Tethys finner man den gigantiske kløften Ithaca Chasma, som kan ha blitt dannet som et resultat av Odysseus-nedslaget.

## Eksterne lenker
* Astronomy Picture of the Day (APOD) 9. september 2007
Nils Andreas Quisling

**Nils Andreas Quisling** (født 1. september 1854 i Fyresdal, død 12. desember 1934 i Oslo) var en norsk lege og folkemedisinhistoriker. Han var bror av prost Jon Lauritz Qvisling, del av den gamle telemarksslekten Quisling.
Quisling skrev sin første medisinske avhandling om rakitt, og fikk Kronprinsens gullmedalje for den, men det var som fødselslege og gynekolog han hadde sin videre karriere. Han ble tildelt universitetsstipend for å studere disse emnene i Tyskland, og stiftet både Den norske Jordmorforening og **. Her var han redaktør fra stiftelsen i 1895 til 1930.

N. A. var gift med Margrethe Larsen f. 9.9. 1864 og de hadde 3 barn: 1) Signe Magdalene 2) Eli Sophie og 3) Andrea Margrethe.

## Bibligrafi
* *Overtroiske kurer og folkemedisin i Norge* (1999)
* * Sundhetslære for kvinder* (1914)
* *Overtroiske kure og folkemedicin i Norge* (1918)
* *Studier over Rakitens Væsen og Aarsagsforholde: prisbelønnet Afhandling* (1886)

## Referanser
Ithaca Chasma

**Ithaca Chasma** er en dal på Saturns måne Tethys. Den er opptil 100 kilometer bred, 3–5&nbsp;km dyp og med en lengde på &nbsp;km strekker dalen seg rundt omtrent tre fjerdedeler av Tethys' omkrets.

## Oppdagelse
Ithaca Chasma ble oppdaget av romsonden Voyager 1 den 12. november 1980 under dens passering av Saturn. Dens fulle utstrekning ble dog ikke klarlagt før Voyager 2 passerte Saturn i  1981.  Den er oppkalt etter øya Ithaka i Hellas.

## Geologi
Ithaca Chasma er et gigantisk rennesystem som ligger omtrentlig innenfor en storsirkel gjennom Tethys' poler. Det er tilnærmelsesvis konsentrisk med nedslagskrateret Odysseus.

Ithaca Chasma har en ganske kompleks struktur med forgreininger og terrasser, og bredden varierer fra noen få kilometer til over 100 km. De ytre sidene består av mange noenlunde parallelle bratte skråninger og terrasser, som noen steder danner en rand opptil 0,5&nbsp;km over omgivelsene.

Alderen til Ithaca Chasma er estimert til rundt 4,0 milliarder år. Antall kratere indikerer at den er noe eldre enn Odysseus-krateret, men mye yngre enn de omkringliggende slettene.

## Opprinnelse
Det er to hypoteser for hvordan Ithaca Chasma ble dannet. Den første hevder at den ble dannet da Tethys' indre globale saltvannshav frøs til, som forårsaket at månen utvidet seg og at overflaten sprakk opp for å gi plass til det ekstra volumet av isen innenfor. Alle nedslagskratere som ble dannet før Tethys frøs til ble sannsynligvis utslettet av geologisk aktivitet før det.

Tethys' indre globale hav kan ha vært resultatet av en 2:3 baneresonans mellom denne månen og Dione tidlig i Solsystemets historie. Resonansen ville ført til en eksentrisk bane og tidevannsoppvarming som kan ha varmet opp Tethys' indre nok til å danne havet. Etter at månene unnslapp resonansen kan den påfølgende frysingen av det indre havet ha generert strekkspenningene som skapte Ithaca Chasma.

En alternativ hypotese er at rennen ble dannet samtidig med det store krateret Odysseus, som ligger nær en av Ithaca Chasmas «poler». Sjokkbølgen fra nedslaget som skapte Odysseus kan ha gått gjennom Tethys og produsert en tilnærmet sirkulær revne i overflaten. Aldersbestemmelse basert på antall kratere på høyoppløselige bilder fra Cassini har imidlertid vist at Ithaca Chasma er eldre enn Odysseus, noe som gjør nedslagshypotesen usannsynlig.

## Referanser
Anselm Kiefer

**Anselm Kiefer** (født 1945) er en tysk kunstmaler og billedhugger. Hans verker har vært representert  på de viktigste internasjonale kunstutstillingene, slik som documenta 6, 7 og 8, Veneziabiennalen og i ledende gallerier og museer verden over. I Norge er noen av hans arbeider å finne på Astrup Fearnley Museet.

## Biografi
Kiefer er sønn av kunstpedagog Albert Kiefer og hans kone Cilly. Han ble født i en luftvernbunker i hospitalet i Donaueschingen. Han flyttet til Rastatt i 1951, og i 1965 ble han immatrikulert som student i Freiburg im Breisgau, hvor han leste fagene jus, romanistikk og litteratur. Samtidig studerte han maleri fra 1966 til 1968 i Freiburg, og derefter ved det statlige kunstakademiet i Karlsruhe. Hans eksamensarbeide var en fotodokumentasjon av en performance-forestilling.

Han gjennomførte en svært kontroversiell turné i en rekke europeiske land, hvor han, iført deler av farens frontuniform fra annen verdenskrig, ifølge eget utsagn «utforsket sin egen fascisme.» Forestillingene utløste voldsomme reaksjoner og støtte på motstand fra kunstskolens lærerstab. Han hadde imidlertid funnet gehør hos Joseph Beuys, hvis egen kunst hadde utspring i krigsopplevelser, og fra 1972 fortsatte Kiefer sine kunststudier under Beuys i Düsseldorf.

Han forlot Tyskland i 1991 efter å ha skilt seg fra sin kone og foretok omfattende reiser i India, Mexico, Kina og USA før han slo seg ned i Barjac i nærheten av Nîmes i Sør-Frankrike i 1992. Her innredet han et atelier i et 800 mål stort industribygg. Kiefer har også et  m² stort atelier i Croissy-Beaubourg utenfor Paris. Han har forelest som kunstprofessor ved Collège de France siden 2011.

I 2018 fikk han østerriksk statsborgerskap.

## Priser og utmerkelser
* 1983: Hans-Thoma-Preis
* 1990: Wolfprisen
* 1999: Praemium Imperiale
* 2005: Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden, fortjenstkors av første klasse
* 2005: Österreichische Ehrenzeichen für Wissenschaft und Kunst
* 2008: Friedenspreis des Deutschen Buchhandels
* 2017: Æresdoktorat ved universitetet i Freiburg.

## Referanser
Lørenskog videregående skole

**Lørenskog videregående skole** er en videregående skole i Lørenskog. Skolen har tilbud innen fem utdanningsprogram; frisør, blomster, interiør og eksponeringsdesign;  restaurant- og matfag; idrettsfag: kunst, design og arkitektur og studiespesialisering. Skolen tilbyr også studiespesialisering med toppidrett og har en stor avdeling for voksenopplæring. Skolen benytter den nærliggende Lørenskoghallen og Torshov fotballbane til idrettsfag og kroppsøving.

Lørenskog videregående skole har ca. 1250 elever, 250 voksne deltagere og ca. 170 ansatte. Våren 2017 ble et nybygg ferdigstilt. Det sørget for 120 flere elevplasser ved skolen, samt et auditorium, kantine og formidlingsrom. Våren 2025 ble skolen ytterligere utvidet med 350 elevplasser, nytt bibliotek, arbeidsrom for lærere og kontorer for elevtjenesten.

## Rektorer
* Odin Tellesbø (2017- fra Stabekk videregående skole )
* Atle Solberg Berland (2017 til Nannestad videregående skole)
* Thomas Talhaug (-1981-, fikk Kongens fortjenstmedalje i 1997 )

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jacob Rathe

**Jacob Rathe** (født 13. mars 1991 i Portland, Oregon) er en amerikansk landeveissyklist. Han syklet blant annet for amerikanske *Jelly Belly*.

## Meritter

;2009
:6.-plass sammenlagt, Regio-Tour
::1. etappe
;2011
:4. etappe, Rutas de América
:3.-plass, Paris–Roubaix U23
:7.-plass sammenlagt Tour de Berlin
:9. etappe, Volta a Portugal
;2012
:2. etappe (TTT), Tour of Qatar
:2. etappe (TTT), Tour of Utah

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Støvlettdommen

«**Støvlettdommen»** er en dom avsagt av Norges Høyesterett i 2006. Dommen stod gjengitt i *[[Norsk Retstidende|Rt.]]* 2006 s. 179, og gjaldt i hvilken grad en kunde kan kreve ny vare til erstatning for en vare som har mangler, eller må akseptere at selgeren reparerer feilen. Rettsteknisk hørte saken inn under områdene obligasjonsrett, forbrukerrett og kjøpsrett, og definerte grensene for forbrukers omleveringskrav etter forbrukerkjøpsloven. Dommen er et prejudikat for lignende saker.

## Saken
En kvinne kjøpte et par høyhælte støvletter til en verdi av kr 1360,- i en butikk på Hamar. Seks uker etter kjøpet falt den ene hælen av. Kvinnen klaget på skoen og ønsket å få nye, men butikken ville heller utbedre skaden. Butikkens kostnad ved å levere nye sko ville være på kr 447,–, mens kostnaden ved reparasjon ville være på kr 60-65,–.

Spørsmålet for retten var om forbruker hadde rett til å kreve omlevering eller om selger hadde rett til å kreve reparasjon.

## Høyesteretts avgjørelse

Høyesterett foretok en vurdering av tolkningen av forbrukerkjøpslovens § 29, som hadde (og har per mai 2021) følgende ordlyd:§ 29.*Retting og omlevering (avhjelp)*

Forbrukeren kan velge mellom å kreve at selgeren sørger for retting av mangelen eller leverer tilsvarende ting (omlevering). Dette gjelder ikke hvis gjennomføring av kravet er umulig eller volder selgeren urimelige kostnader.

Ved avgjørelsen av om kostnadene er urimelige etter første ledd annet punktum, skal det særlig legges vekt på verdien av en mangelfri ting, mangelens betydning og om andre beføyelser kan gjennomføres uten vesentlig ulempe for forbrukeren.

Selv om forbrukeren verken krever retting eller omlevering etter loven, kan selgeren tilby retting eller omlevering dersom dette skjer uten opphold. Dersom selgeren sørger for slik retting eller omlevering i samsvar med loven, kan forbrukeren ikke kreve prisavslag eller heving.Uenigheten mellom partene var hvorvidt omlevering ville påføre selgeren *urimelige kostnader*.

Høyesterett kom frem til at selger hadde rett til å velge reparasjon fremfor omlevering i denne saken fordi *urimelige kostnader* skulle bestemmes ut ifra forholdet mellom pris for reparasjon og omlevering (forholdsmessighet). Høyesterettsdommen var en dissensavgjørelse der to dommere ga kunden medhold i at hun hadde rett til å kreve nye støvletter, mens tre dommere ga selgeren medhold i at det var tilstrekkelig å reparere støvlettene.

## Betydning
Det knyttet seg stor interesse til saken. Da Høyesteretts flertall fastslo at kunden ikke hadde rett til å kreve nye støvletter når forretningen tilbød å reparere støvlettene hun hadde kjøpt, fikk dette betydning også for andre bransjer enn forhandlere av sko og støvletter.

Våren 2006 var denne dommen tema for en hjemmeeksamen i domsanalyse på jusstudiet ved Universitetet i Bergen.

## Referanser
Helge Hysjulien

**Helge Jostein Hysjulien** (født 16. februar 1956) er en norsk trekkspiller og komponist.

Hysjulien har komponert ca 70 melodier, og har deltatt 3 ganger på TV (NRK 1) med Hysjuliens orkester. Han er dessuten blitt spilt en del i radioen siden 1976 og har deltatt på mange festivaler siden 1980.

## Diskografi
* Oppi Dalom (kassett utgitt i 1980)
* Her va're løyle (kassett utgitt 1986)
* Dans med oss (CD utgitt i 2010)

## Meritter
* Vunnet 4 komponistkonkurranser (1974, 1981, 1986 og 2006).
* Vunnet Norsktoppen 2 ganger i 1992 som komponist av reinlenderen KULTURUTVEKSLINGA, spilt av Stensgård & Midtliens kvartett.
* Norgesmester på Titanofestivalen i 2001 med Aage Sogns orkester.
* Det ble sølv i 2006 (Aage Sogns ork) og bronse i 1985 (Hysjuliens orkester).
* Gull på Landsfestivalen i gammeldansmusikk 1996 og 1999 i klassen solo andre instrument.
* Gull på samme festival i 2004 med Heidal Spelemannslag.

## Priser
* 1986: Stomperudstatuetten delt ut av Norsk Ukeblad.
* 1992: Titanoprisen som årets komponist.
* 2001: Vågåfatet, deles ut hvert år til en norsk gammeldansutøver.
* 2002: Årets Svasting (lokal pris i hjembygda Svatsum i Gausdal).
* 2004: Årets Rose (delt ut til musikere i Gausdal Kommune).
Saturns magnetosfære

**Saturns magnetosfære** er hullrommet som har oppstått i strømmen til solvinden av Saturns indre genererte magnetfelt. Den ble oppdaget av sonden *[[Pioneer 11]]* i 1979, og er den nest største hos planetene i solsystemet etter Jupiters magnetosfære. Magnetopausen er grensen mellom magnetosfæren og solvinden, og ligger ca. 20 saturnradier fra planetens sentrum. Magnetohalen strekker seg hundrevis av radier utenfor.

Magnetosfæren er fylt med plasma som stammer både fra planeten og månene. Hovedkilden er den lille månen Enceladus som sender ut &nbsp;kg/s med vanndamp fra geysirer på sørpolen. Vanndampen er ionisert og tvunget inn i en medrotasjon med Saturns magnetfelt, og tilfører feltet 100&nbsp;kg med vannioner per sekund. Plasmaet forflytter seg så gradvis ut fra den indre magnetosfæren før den forsvinner gjennom magnetohalen.

Vekselvirkningen med solvinden genererer en lys oval aurora rundt planetens poler, synlige i synlig, infrarødt og ultrafiolett lys. Auroraen forbindes med en krafit saturnisk stråling (SKR) som strekker seg over frekvensintervallet 100–1300&nbsp;kHz og som en gang var antatt å modulere med en periode tilsvarende planetens rotasjon. Senere målinger har imidlertid vist at periodisiteten til SKRs modulering varierer så mye som 1 %, og at den derfor sannsynligvis ikke sammenfaller nøyaktig med Saturns sanne rotasjonsperiode – som per 2010 forblir ukjent. I magnetsofæren er det et strålingsbelte som inneholder partikler med energi så høy som flere titalls megaelektronvolt. Energipartiklene har betydelig påvirkning på overflaten til de indre isete saturnmånene.

I perioden 1980–1981 ble Saturns magnetosfære studert av Voyager-sonden. Per 2010 er det en subjekt for den pågående undersøkelsen utført av Cassini-oppdraget som kom frem dit i 2004.

## Referanser




## Litteratur

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*  NASA site about the emissions
Geira

.
**Geira** (ca 965 - 985) var prinsesse i Vendland og eldste datter av den mytiske kong Burislav. Hun ble i 978 gift med en ukjent prins som døde rundt 981. I 982 ble hun gift på nytt med Olav Tryggvason som senere ble norsk konge (995 - 1000). Geira døde barnløs i 985.

Olav Tryggvason hadde bodd i 9 år i Gardarike hos storfyrsten av Kyiv, Vladimir I (*Vladimir den store* eller *Valdemar*), og var på vei til Norge i 982 da han måtte søke til land i Vendland (i nåværende Polen eller Pommern) under et uvær. Han ble der invitert til å bo hos Geira som styrte denne delen av landet. Olav ble der over vinteren og giftet seg med henne der. Olav ble i Vendland i tre år, til Geira døde. Kongssagaen Ågrip nevner at Olav hadde vinterbolig i Jomsborg, hovedsete for jomsvikingene.

Identiteten til Geiras far, Burislav, er usikker. Han kan ha vært identisk med den polske kong Mieszko I eller hans sønn, kong Boleslaw I av Polen. Geira hadde to søstre, Gunhild (*Świętosława av Polen*) som ble gift med den danske kong Svein Tjugeskjegg, og Astrid, som ble gift med jomsvikingenes høvding Sigvalde jarl.

## Referanser
Ge geta

***Ge geta*** er en sommerfugl som tilhører familien smygere (Hesperiidae). Den er den eneste kjente arten i sin slekt.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 35-40 millimeter), ensfarget mørkbrun smyger med litt spisse, avlange forvinger.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Sørøst-Asia, der den er utbredt fra Burma i vest til Java i øst.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
*********** Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
************ Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
************* Familien **smygere**, Hesperiidae
************** Underfamilien Hesperiinae Latreille, 1807 
*************** Slektsgruppen Erionotini Distant, 1886 
**************** slekten *[[Ge (sommerfugl)|Ge]]* de Nicéville, 1895 
***************** *Ge geta* de Nicéville, 1895

## Kilder
* Brower, A.V.Z. & Warren, A. (2007) *Ge* på *Tree of life* http://tolweb.org/Ge_geta/
* Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 28.9. 2012.

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av arten
Braedon Samuel Dolfo

**Braedon Samuel Dolfo** (født 28. november 1993) er en canadisk handikappet friidrettsutøver, som konkurrerer i sprintløp og høydehopp. Han konkurrerer i klassen T13, som er en av klassene for synshemmede utøvere. 

## Karriere
Ved VM i friidrett for handikappede 2011 (*IPC Athletics World Championships*) i Christchurch på New Zealand i januar fikk han bronse i høydehopp, bak Ihar Fartunau og Ivan Kytsenko. Han hoppet 1,83 i finalen. I tillegg deltok han på det canadiske laget som kom på fjerdeplass på 4 x 100 meter, med tiden 46,55.

Ved Paralympiske sommerleker 2012 i London nådde han finalen på 100 meter, der han løp på 11,27 og kom på 7.-plass. Han nådde ikke finalen på 200 meter, og det canadiske laget på 4 x 100 stafett ble også slått ut i innledningsheatet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* London 2012 - Braedon Samuel Dolfo
* London 2012 - Athletics - Men's events (resultater PL 2012)
Benterud skole (Lørenskog)

**Benterud skole** er en barneskole i Lørenskog i Akershus. Den har 365 elever fordelt på trinnene 1-7. Beliggenheten ved Østmarka gir muligheter for mye uteaktiviteter. Skolen ble ferdigstilt i 1999.

## Eksterne lenker
* https://web.archive.org/web/20130217073702/http://benterud.skole.lorenskog.no/
Rüdiger Selig

**Rüdiger Selig** (født 19. februar 1989 i Zwenkau) er en tysk landeveissyklist og banesyklist. 

## Meritter

;2010
:5. etappe, Tour of Berlin
:3. etappe, Tour de la Guyane Française
:3.-plass sammenlagt, Dookoła Mazowsza
;2011
: Nasjonalt banemesterskap - poengritt
:5. etappe, Tour of Berlin
:Sammenlagt, Oder Rundfahrt 
::1. etappe
:2.-plass sammenlagt, Dookoła Mazowsza
:4.-plass, U23 VM i landeveissykling
:Binche - Tournai - Binche
;2012
:2.-plass, ProRace Berlin
;2013
:Volta Limburg Classic

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Timofej Kritskij

**Timofej Viktorovitsj Kritskij** (russisk: Тимофей Викторович Крицкий, født 24. januar 1987) er en russisk landeveissyklist. Han sykler for RusVelo.

## Meritter

;2004
:Cup of Grudziadz Town President
;2005
:Omloop der Vlaamse Gewesten Juniors
;2008
:3. etappe, Trois jours de Vaucluse
:Wien Classic U23
:Sammenlagt, Boucle de l'Artois
::3. etappe
:Memorial Oleg Dyachenko U23
:Mayor Cup
:4. etappe, Tour Alsace
:Sammenlagt, GP Tell
::1. etappe
;2009
:La Côte Picarde U23  
:6. etappe, Tour de Bretagne
:Sammenlagt + etappeseier, Five Rings Of Moscow
:2. etappe, Mi-août en Bretagne
:6. etappe, Tour de l'Avenir
:2.-plass, europeisk mesterskap tempo
;2011
:3. og 7. etappe, Tour of Bulgarie
;2014
:7. etappe, Tour of Qinghai Lake

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Åsen skole (Lørenskog)

**Åsen skole** er en barneskole i med 56 ansatte Lørenskog. Skolen har 340 elever fordelt på to klasser per 1. – 7. trinn. Skolen har også innføringsklasse for nyankomne minoritetsspråklige elever i kommunen.

Åsen skole ble etablert i 1991 og var da en sammenslåing av Nordliåsen skole og Skåreråsen skole.

## Rektorer
* Thomas Jensen (2017 til Bakås skole)
* Toan Le Nguyen (2017-2018)
* Morten Hagen (2018- fra Ellingsrudåsen skole)

## Eksterne lenker
* http://asen.skole.lorenskog.no
Walid Ktila

**Walid Ktila** (født 20. juli 1985) er en tunisisk handikappet friidrettsutøver, som konkurrerer i sprintløp. Han konkurrerer i klassen T34, som er en av klassene for utøvere med cerebral parese. 

## Karriere
Ved Paralympiske sommerleker 2012 i London vant han gull på både 100 og 200 meter. På 200 meter slo han Jason Lachances verdensrekord og paralympiske rekord fra 2000, da han løp på 27,98. Lachances gamle verdensrekord var 28,82, og den paralympiske rekorden fra Paralympiske sommerleker 2000 var på 29,17. I finalen tangerte Ktila denne rekorden, og vant foran Mohamed Hammadi og Rheed McCracken. 

Dette var første gang 100 meter ble avholdt i Paralympics i denne klassen, så da han vant det første innledningsheatet satte han paralympisk rekord på 15,95. I finalen forbedret han denne rekorden til 15,91, og vant gull foran Rheed McCracken og Mohamed Hammadi. Ktila hadde selv verdensrekorden før de paralympiske lekene, med 15,69. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* London 2012 - Walid Ktila
* London 2012 - Athletics - Men's events (resultater PL 2012)
Torberg Falch

**Torberg Falch** (født 1966) er en norsk samfunnsøkonom. Han er professor i samfunnsøkonomi ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU). 

Falch er utdannet fra Universitetet i Oslo og NTNU. Han ble cand. polit. i samfunnsøkonomi i 1992 ved Universitetet i Trondheim. I 1998 ble han dr. polit.  i samfunnsøkonomi ved Universitetet i Oslo.

Torberg Falch forsker på utdanningsøkonomi, blant annet på ulike sammenhenger knyttet til karakterer og frafall i skolen. 

I oktober 2015 ble han oppnevnt som medlem av det offentlige utvalget som utreder etterlatteytelser i folketrygden. Arbeidet er en del av pensjonsreformen.

Falch er seniorekspert i EUs tenketank European Expert Network on Economics of Education. Han er også tilknyttet Senter for økonomisk forskning, og var institutt leder ved Institutt for samfunnsøkonomi ved NTNU fra 2005 til 2009. Fra 2011-2013 var Torberg Falch redaktør i *[[Samfunnsøkonomen]].* 

## Bibliografi

## Referanser


## Eksterne lenker
* Omtale på NTNUs nettsider 
* Falchs ansatteprofil hos NTNU
* Senter for økonomisk forskning, NTNU
Mauna Kea-observatoriene

**Mauna Kea-observatoriene** (MKO) er en uavhengig samling av astronomiske forskningssteder beliggende på toppen av Mauna Kea på Big Island of Hawai'i i USA. Fasilitetene ligger på et 500&nbsp;km² stort område i Mauna Kea Science Reserve. 

Beliggenheten er ideell på grunn av mørk himmel, god astronomisk seeing, lav fuktighet og posisjon over det meste av vanndamp i atmosfæren, ren luft, godt vær og en nesten ekvatorial plassering.

## Se også
* Paranal-observatoriet
* La Silla-observatoriet
* Cerro Tololo Inter-American Observatory
* Very Large Telescope

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Aleksej Tsatevitsj

** Aleksej Vladimirovitsj Tsatevitsj** (1989–2024) var en russisk landeveissyklist. Han syklet sist for Gazprom-RusVelo.

## Meritter

;2007
:1. etappe, Trophée Centre Morbihan
:Trofeo San Rocco Junior
;2008
:GP Industria
;2010
:Sammenlagt + 1. etappe, Gagra - Sukhumi
;2011
:2. etappe, Tour of Yeroskipos
:2. etappe, GP du Portugal
:Nogent-sur-Oise 
:4. etappe, Tour d'Alsace
: Nasjonal mester Gateritt
:6. etappe, Tour de Bulgarie
;2012
:8.-plass, Trofeo Mallorca
;2013
:Memorial José Samyn
:3. etappe, Settimana Ciclistica Lombarda
;2016
:7. etappe, Catalonia rundt

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gyirong

**Gyirong** eller **Kyirong** (tibetansk: སྐྱིད་གྲོང་རྫོང; Wylie: *skyid grong rdzong*, kinesisk: 吉隆县; pinyin: *Jílóng Xiàn*) er et fylke i prefekturet Shigatse i den autonome region Tibet i Folkerepublikken Kina. 

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

## Referanser


## Litteratur
* Roland Bielmeier, Silke Herrmann: *Märchen, Sagen und Schwänke vom Dach der Welt. Tibetisches Erzählgut in Deutscher Fassung, Band 3. Viehzüchtererzählungen sowie Erzählgut aus sKyid-grong und Ding-ri, gesammelt und ins Deutsche übertragen*. Vereinigung für Geschichtswissenschaft Hochasiens Wissenschaftsverlag (= Beiträge zur tibetischen Erzählforschung, 3), Sankt Augustin 1982.
* Peter Aufschnaiter: *Land and Places of Milarepa*. East and West, 26 (1976):1–2, S. 175–189.
* Franz-Karl Ehrhard: *Die Statue des Ārya Va-ti bzang-po. Ein Beitrag zu Geschichte und Geographie des tibetischen Buddhismus*. Reichert, Wiesbaden 2004.
* Karl-Heinz Everding: *Das Königreich Mang-yul Gung-thang. Königtum und Herrschaftsgewalt im Tibet des 13.-17. Jahrhunderts*. 2 Teile. Bonn 2000.
* Brigitte Huber: *The Tibetan Dialect of Lende (Kyi-rong): a grammatical description with historical annotations*. VGH, Bonn 2005.
* Dieter Schuh: *Das Archiv des Klosters bKra-shis bsam-gtan gling von sKyid-grong*. VGH, Bonn 1988.
* Zhāng Yǒngfā 张永发: *Qiān nián Jílóng* 千年吉隆. Zhōngguó Zàngxué chūbǎnshè 中国藏学出版社, Beijing 2006, ISBN 978-7-80057-814-4.

## Eksterne lenker
* Infoside med kart
4450 Pan

**4450 Pan** er en asteroide oppdaget av Eugene og Carolyn Shoemaker 25. september 1987. Den er oppkalt etter den greske guden for natur og ville dyr. Asteroiden krysser banene til Venus, Mars og jorden, og kommer nærmere enn 10&nbsp;Gm til disse og innenfor 20&nbsp;Gm fra Merkur.

## Eksterne lenker
*
Volta (dans)

**Volta** (også *Lavolta*, *Wolte* eller *Volte*) var en sanselig og temperamentsfull pardans som var utbredt over hele Europa på 1500- og 1600-tallet. 

Dansen kom fra Provence på 1500-tallet. Den er ikke ulik en galliard, går i 3/4-takt og kan være en forløper for valsen. Volta ble sett på som svært uanstendig siden kavaleren tok sin dame om livet og svingte henne rundt slik at kjolene løftet seg. Dronning Elisabeth I av England var glad i å danse volta. 

## Musikk
I suiter fra 1600-tallet utgjorde en volta sluttsatsen. Michael Praetorius' *Terpsichore* fra 1612 inneholder 48 volter og er en av de viktigste voltasamlinger fra denne tiden. Voltaen er stort sett regelmessig oppbygd med oversiktlige frasedannelser.

## Kilder
Ludwig Fischer (red.) (1998) *Die Musik in Geschichte und Gegenwart – Allgemeine Enzyklopädie der Musik*, Sachteil 9 Sy-Z. Bärenreiter: Kassel, Basel, London, bl.a.
Daniele Pietropolli

**Daniele Pietropolli** (født 11. juli 1980 i Bussolengo) er en italiensk landeveissyklist. Han syklet sin første GrandTour i 2003.

## Meritter

;2008
:Sammenlagt, GP di Reggio Calabria
::3. etappe
;2009
:Sammenlagt, GP di Grosseto
::3. etappe
:Sammenlagt, Settimana Ciclista Lombarda
::1. etappe (TTT)
;2011
:Sammenlagt, GP di Reggio Calabria
::1. etappe
:Trofeo Laigueglia

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Massimo Graziato

**Massimo Graziato** (født 25. september 1988 i Este) er en italiensk landeveissyklist.

## Meritter

;2006
:3.-plass, Trofeo Buffoni
:Prologen, Tre Cicilista Bresciana
:3.-plass sammenlagt, Kroz Istru
;2009
:8.-plass, Coppa San Geo
:4.-plass, Trofeo Edil C
:4.-plass, U23 Paris–Roubaix 
;2010
:Trofeo Edil C
;2011
:4.-plass, Trofeo Franco Balestra
:2. etappe, Giro del Friuli-Venezia Giulia
;2012
:6.-plass, Rogaland GP

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vitalij Buts

**Vitalij Volodymyrovytsj Buts** (ukrainsk: Віталій Володимирович Буц; født 24. oktober 1986 i Mykolajiv) er en ukrainsk landeveissyklist.

## Meritter

;2007
:1. etappe (TTT), Giro Ciclisto Pesche Nettarine di Romagna 
;2008
:Boucles de la Soule 
:Ronde du Pays Basque 
:Sammenlagt + etappeseier, Giro delle Regione
:Palazzolo Milanese
;2009
:1. etappe, Tour of Hainan
;2012
:4.-plass, nasjonalt mesterskap landevei
;2013
:Sammenlagt og etappeseier, Tour of Romania
:Sammenlagt og etappseier
:Mayor Cup
:Etappeseier, Five rings of Moscow
:Etappeseier, GP of Adygeya
:Etappeseier, Tour of Szeklerland
;2014
:Race Horizon Park 1
:Etappeseier, Grand Prix of Sochi

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dmytro Krivtsov

**Dmytro Ivanovytsj Krivtsov** (ukrainsk: Дмитро Іванович Крівцов; født 3. april 1985 i Pervomajsk) er en ukrainsk landeveissyklist.

## Meritter

;2006
:3.-plass, U23-nasjonalt landeveismesterskap
;2007
:3.-plass, La Roue Tourangelle
;2008
:1. og 3. etappe, Tour de Ribas
:3.-plass sammenlagt, Grand Prix of Donetsk
::2. etappe
:3.-plass sammenlagt, Five Rings of Moscow
;2012
:2.-plass, nasjonalt mesterskap landevei

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ole-Andreas Rognstad

**Ole-Andreas Rognstad** (født 1962) er en norsk jurist. Han er professor ved Institutt for privatrett ved Det juridiske fakultet, Universitetet i Oslo. Han har spesialisert seg på opphavsrett og europarett. 

Rognstad tok juridisk embetseksamen (cand.jur.) i 1992. Fra 1992 til 1998 var han universitetsstipendiat ved Senter for europarett og avla der doktorgrad (dr.jur.) i 1999 på avhandlingen *Spredning av verkseksemplar om konsumpsjon av rettigheter i eksemplar av vernede åndsverk* I 2001 ble han førsteamanuensis og fra 2002 professor ved Institutt for privatrett Universitetet i Oslo. Fra 2005 til 2008 var han leder Markedsrådet. Siden 2003 har han vært leder av Vederlagsnemnda, som er en offentlig oppnevnt nemnd for løsning av tvister om vederlagsfastsettelse etter åndsverkloven. Han er en av fem redaktører for tidsskriftet *[[Nordiskt Immateriellt Rättsskydd]]*.

I etterkant av Alnæs-saken, hvor store deler av teksten i et historieverk var kopiert nærmest ordrett fra andre bøker, ledet Rognstad kildebruksutvalget som i 2005-2006 skrev en utredning hva som burde regnes som plagiat i sakprosa, og god forskningsetikk for sitatbruk. Utvalget var oppnevnt av Den norske forleggerforening, Den norske historiske forening og Norsk faglitterær forfatter- og oversetterforening. Sammen med Birger Stuevold Lassen utgav han i 2009 en samlet fremstilling av norsk opphavsrett.

Rognstad har tatt til orde for at det bør innføres et nytt prinsipp i norsk opphavsrett, enerett for «videre utnyttelse» som grunnkonsept i opphavsretten. Dette for å gjøre opphavsretten bedre tilpasset digital bruk. Rognstad har hevdet at uklarheter i opphavsretten fører til at juridiske diskusjoner omhandler tekniske detaljer, som for eksempel midlertidige eksemplar i minnebuffere eller hvorvidt søkemotorindeksering er eksemplarfremstilling, og at dette er et symptom på at reguleringen ikke er tilstrekkelig teknologinøytral.

## Bibliografi
* *Opphavsrett* i samarbeid med Birger Stuevold Lassen, Universitetsforlaget, 2009 ISBN 978-82-15-00729-8 
* *[https://web.archive.org/web/20140514030848/http://www.nffo.no/viewfile.aspx?id=109 God skikk: om bruk av litteratur og kilder i allmenne, historiske framstillinger]*, 2006
* *Mellommenns sivilrettslige ansvar ved handel på Internett* TemaNord 2004:512  ISBN 92-893-0996-2
 
## Referanser


## Eksterne lenker

* Ole-Andreas Rognstad Institutt for privatrett
Johann Christoph Schultze

**Johann Christoph Schultze** (ca. 1733 – 1813) var en tysk kapellmester og komponist.

## Liv
Schultze kom fra en tysk musiker- og komponistfamilie som var aktiv fra andre halvdel av 1500-tallet til inn på 1800-tallet. 

Lite er kjent om livet hans; og selv om han stort sett er glemt som komponist, blir verkene oppført iblant. Han kan ha vært en av de siste komponister som skrev for den allerede gammelmodige *[[Blokkfløyte|flûte à bec]]*.

Fra 1768 var Schultze kapellmester («Musikdirektor und Vorgeiger») ved , senere ved Königliche Nationaltheater i Berlin. Han var fiolinlærer for den senere komponisten Carl Friedrich Zelter (1758–1832). 

## Verk
* *Concerto à 5* for blokkfløyte og strykere
* *Suite d-moll* for 2 altblokkfløyter og cembalo
* *Ouverture in F-Dur* for 2 altblokkfløyter og cembalo
* *Ouverture in a-moll* for 2 altblokkfløyter og cembalo

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Fritt tilgjengelige noter til fløytekonsertene
*
Passepied

**Passepied** (fransk av *passer* «gå forbi» og *pied* «fot»; på engelsk ble det i blant skrevet *paspy*) er en fransk runddans og senere pardans som var populær på 1500- og 1600-tallet.

Navnet kommer sannsynligvis av dansens karakteristiske, saksende, steg der en fot ofte berører den andre samtidig som danserne glir framover.

Passepied var opprinnelig en folkelig runddans fra Bretagne som i form av en livlig pardans kom på mote ved franske hoff midt på 1600-tallet.  Musikken går i 3/8, 3/4 eller 6/8-takt og åpner ofte med opptakt. I blant kan taktendringer skje. 

Passepieder ble brukt i operaer og balletter, og en del barokke suiter inkluderer en passepied-sats, for eksempel Johann Sebastian Bachs *[[Orkestersuiter (Bach)|Orkestersuite nr. 1 i C-dur BWV 1066]]*, *[[Partita]] nr. 5 i G-dur BWV 829* fra *[[Clavierübung (Bach)|Clavierübung]]* og *[[Engelske suiter (Bach)|Engelsk suite nr. 5 i e-moll BWV 810]]*. Også *Suite nr. 1 i F-dur* fra Georg Friedrich Händels *[[Water Music]]* inneholder en passepied.

Léo Delibes skrev en passepied som del av leilighetsmusikken for skuespillet *[[Le roi s'amuse]]* av Victor Hugo. Et nyere eksempel er fjerde og siste sats *Passepied* av Claude Debussys Suite bergamasque for piano.

Johann Mattheson skrev om passepied: *«...i uroen og vankelmodigheten som ligger i en slik passepied finner man verken iveren, lidenskapen eller heten til en flyktig [[gigue]]. Samtidig er det en form for frivolitet som ikke har noe avskyelig eller kritikkverdig over seg, men heller noe trivelig.»*

## Noter


## Eksterne lenker
* «Passepied» i *[[Den Store Danske Encyklopædi]]*
* «Passepied» i *[[Encyclopædia Britannica]]*
Setskog landhandelsmuseum

**Setskog landhandelsmuseum** er de tidligere landhandleriene Setskog Spareforening, O. Holter Hovind og Trygve Jahre. Dette er i dag et privateid landhandelmuseum i Setskog. Landhandelmuseet driftes idag av en venneforening.

Museet fikk omtale i forbindelse med filmen *[[Knerten (film)|Knerten]]* og ''Knerten gifter seg''.

## Historie
Setskog Spareforening ble stiftet i 1871 og fikk reist eget bygg samme år. I 1916 ble det bygget om som Setskogs første trebygning og fikk sin nåværende arkitektoniske form. Spareforeningen ble innstilt i 1933, og i 1934 kjøpte Ove Holter Hovind forretningen. Han drev denne til 1943. Trygve Jahre kjøpte da forretningen. Han drev den fra 3. oktober 1943 frem til den ble nedlagt i 1976. I 1962 kjøpte Jahre bygget av Setskog kommune. Jahre døde i 1978, men huset er fortsatt i familiens eie. I huset er også Setskog kommunes tidligere herrestyresal.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Automatbane

En **automatbane** er en førerløs, skinnegående form for kollektivtransport. Den kan være basert på standard sporvidde (1435&nbsp;mm), og enkelte steder er eksisterende tunnelbanelinjer blitt automatisert. Men automatbaner er ofte bygget med avvikende sporvidde slik at de ikke er kompatible med eksisterende kollektivtransport. Københavns metro er et vellykket eksempel på en automatbane. Ellers bygges ofte automatbaner for mindre og avgrensede transportbehov, f.eks. på en flyplass. Det har vært foreslått å bygge en automatbane fra Lysaker til Fornebu, men dette har en gått bort fra til fordel for en Fornebubane med direkte tilknytning til Oslos sporveis- eller T-banenett.

## Se også
*AnsaldoBredas førerløse metrotog
*Minimetro

## Referanser
Store Råholmen

**Store Råholmen** ligger vest for Kråkerøy i Fredrikstad kommune i Østfold.

Det ble mellom 1870 og 1960 i Østfold tatt ut store mengder granitt til diverse gater, bygninger og plasser. Et av de best bevarte steinbruddene fra denne tiden er Store Råholmen. Her finnes det brygge, kran, skinnegang, ferdige og ikke ferdige tilhogde steinprodukter. Tidlig på 1930-tallet tok A/S Folden Stenindustri i bruk stedet, og i alt sysselsatte de 136 mann. I 1942 begynte man her, som ved flere brudd rundt Oslofjorden, å fremstille steinblokker til Adolf Hitlers påtenkte seiersmonument i Berlin. En 8 tonns kran, som forøvrig ligger på stedet den dag i dag, løftet granittblokkene på 8 til 18 tonn. Flere av disse granittblokkene ligger også ennå på stedet.

Da man bygde Franklin D. Roosevelt-skulpturen på Akershus festning i 1948-49 ble råblokka på hele 90 tonn hentet ut her, men selve emnet veide «bare» 25 tonn. Det ble også tatt ut granitt til et lite åttekantet kapell i Nederland herfra.

Holmen inngår også i Kråkerøy-skjærgården naturreservat, som ble etablert i 2010, og året før ble Store Råholmen fredet som kulturminne.

På holmens topp ligger en gravrøys fra bronsealderen, (1700-500 f.Kr.), og på holmens vestside finner man flere jettegryter.

## Eksterne lenker
*
Skúli Thorlacius

**Skúli Þórðarson Thorlacius** (født 10. april 1741 i Rangárvalla syssel på Island, død 30. mars 1815 i København) var en islandsk skolemann og filolog. Han er sælig kjent for sitt arbeide med *[[Heimskringla]]*.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Skúli ble født på gården Teigur i Rangárvallasýsla i Island av foreldrene administrator Þórður Brynjólfsson og Kristín 
Sigurðsdatter. Han dimitterte i 1758 fra Skálholt latinskole, og reiste deretter til København for å studere. I 1765 tok han teologisk eksamen og i 1768 magistergraden.

### Ekteskap
I 1770 giftet han seg med Agatha Riisbrigh (død 1825), med hvem han fikk sønnen Børge Riisbrigh Thorlacius.

### Karriere
I årene 1769–1777 var han rektor ved Kolding latinskole, og deretter ble han forflyttet til Vor Frue skole (Metropolitanskolen) i København hvor han virket til 1803. Her ga han seg til å arbeide med gammel islandsk litteratur og nordisk-filologiske emner.

I 1780 ble han utnevnt til geheimearkivar, en stilling han fraba seg. I stedet ble han utnevnt til justisråd og ble samme år medlem av Den Arnamagnæanske Kommission. I 1789 ble han også medlem av Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab.

#### Filologisk arbeide
Etter Gerhard Schønings død i 1780 fikk Thorlacius overdratt oppgaven med å ferdiggjøre folioutgaven av Heimskringla. Han fullførte det tredje bindet i 1783, og gikk siden i gang med det neste, men arbeidet gikk i stå og ble ferdiggjort av andre (1813). Filologisk-antikvariske avhandlinger av ham finnes i *Videnskabernes Selskabs Skrifter*, *Skandinavisk Musæum* og *Antikvariske Annaler*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* ''Thorlacius, Skúli Thórðarson'', Dansk biografisk Lexikon