open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Toppskatt

**Toppskatt** var frem til og med inntektsåret 2015 en inntektsskatt til staten som ble beregnet av personinntekt. Fra inntektsåret 2016 ble toppskatt erstattet av trinnskatt. Toppskatt skulle betales for den del av personinntekten som oversteg et årlig fastsatt fribeløp. Toppskatten bidro, i likhet med trinnskatten, til en progressiv inntektsbeskatning ved at den øker gjennomsnittsskatten relativt mer for høye inntekter enn for lave inntekter.

## Skattegrunnlag
Toppskatt ble beregnet av personinntekt. Personinntekt omfatter først og fremst arbeidsinntekt og virksomhetsinntekt som skyldes aktiv innsats, men som utgangspunkt ikke kapitalinntekt, og det er ingen rett til kostnadsfradrag i arbeidsinntekter og begrenset rett til kostnadsfradrag i virksomhetsinntekter.

## Satser og innslagspunkt
I toppskatten var de skattefrie beløpene ganske høye (derav navnet toppskatt). For inntektsåret 2015 var toppskatten 9&nbsp;% for den delen av inntekten som oversteg &nbsp;kroner (innslagspunktet for trinn 1), og med 12&nbsp;% for den delen av inntekten som oversteg &nbsp;kroner (innslagspunktet for trinn 2). For personlig skattytere i Finnmark eller i kommunene Karlsøy, Kvænangen, Kåfjord, Lyngen, Nordreisa, Skjervøy og Storfjord i Troms fylke var toppskatten likevel 7&nbsp;% i trinn 1.

## Toppskatt-satser over tid

 Samme sum for skatteklasse 1 og 2 fra 2005. 
 Det var bare ett innslagspunkt før 2000.

## Referanser

## Eksterne lenker
* Om toppskatt, fra Skatteetaten
Subjunksjon (grammatikk)

**Subjunksjoner** (av latin *sub* («under») og *iungere* («binde sammen»)) er en ordklasse bestående av ord som skyter en leddsetning inn under en annen setning. Ordklassen består av de tidligere underordnende konjunksjonene, infinitivsmerket *å* og det relative pronomenet *som*.

Alle leddsetninger må starte med en subjunksjon. De ulike subjunksjonene modifiserer hva leddsetningen faktisk betyr i sammenhengen.

Subjunksjonene *hvis*, *om* og *dersom*, lar leddsetningen bestemme om helsetningen er et faktum:

:***Hvis''' jeg er frisk i morgen,'' møter jeg deg ved klubben.

:Jeg stikker ***dersom** det er slik du skal være''!

:Han ville fått det med seg ***om*' han hadde vært der.*

*Fordi*, *siden* og *ettersom* betyr at leddsetningen er årsaken til helsetningen:

:***Siden** jeg ikke kan lese,* må mamma hjelpe meg med leksene.

:Jeg angrep ham, ***fordi** han ikke ville høre!*

*Som* lar leddsetningen være informasjon om ett eller flere [[substantiv]] i helsetningen:

:Helge, ***som** ikke ante noen ting,* løp rett uti.

*Når*, *idet* og *da* lar leddsetningen bestemme tidspunktet for helsetningen:

:Jeg kjøper en is ***når** det er pause.*

:***Da** han spaserte inn på tunet,* tråkket han i en diger sølepytt.

:Jeg måper ***idet** jeg skjønner hvem det er.*

Subjunksjonene *å* og *at* er litt spesielle; de indikerer at leddsetningen "tilhører" helsetningens [[setningsledd|verbal]]:

:Han begynte ***å** hikste ukontrollert med vidåpne øyne.*

:Jeg mener bestemt ***at** jeg har sett den damen før!*

Noen ganger kan det være flere subjunksjoner i samme periode:

:Pappa sier ***at** jeg skal gi nøklene til ham **hvis** jeg finner dem.*

Ordet *mens* er også en subjunksjon. Ordet *så'' er både en subjunksjon og en konjunksjon.

## Referanser
Econa

**Econa** (tidligere **Siviløkonomene**) er en fagforening og en faglig forening for siviløkonomer og masterutdannede innen økonomisk-administrative fag med over  medlemmer (2026). 

Foreningen er medlem i Akademikerne, har 14 lokalavdelinger og 14 studentgrupper, og gir ut fagtidsskriftet *[[Magma (tidsskrift)|Magma]]* seks ganger i året. 

## Historie
Econa ble stiftet stiftet 28. februar 1939 i Oslo som en forening for handelskandidater fra Norges Handelshøyskole. I 1977 ble foreningen en interesseorganisasjon, da den ble med i Akademikernes Fellesorganisasjon. I 1997 var Siviløkonomene med på bruddet med Akademikernes Fellesorganisasjon, og var med på å stifte Akademikerne.

Fra og med 2003 har medlemskap vært åpent for flere enn personer med siviløkonomutdanning og alle personer med utdanning på nivå med mastergrad i økonomiske eller administrative fagområder kunne nå bli medlem. I tillegg kan enkelte med fireårig utdanning i økonomiske/administrative fag få medlemskap. Fra 2010 skiftet organisasjonen navn fra Siviløkonomene til Econa.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Museum Nord

**Museum Nord** er en konsolidert museumsenhet for nordre del av Nordland fylke: Lofoten, Vesterålen og Ofoten. Museet er organisert som en stiftelse og ble etablert 13. desember 2002. Virksomheten tok til 1. januar 2004 og er en av tre museumsenheter i Nordland. De andre er Helgeland Museum og Nordlandsmuseet.

Museumsenheten har ca. 53 fast ansatte samt ca. 13 årsverk i selskapet Lofotr Næringsdrift AS, som er heleid av Museum Nord. Museum Nords administrasjon ligger på Melbu i Hadsel (personal og arkiv) og Borg i Vestvågøy (økonomi og markedsføring). Direktør for museumsenheten, med kontorsted på Melbu, er per 2021 Geir Are Johansen.

Museene som omfattes av Museum Nord mottar driftsstøtte fordelt på 60 % fra staten, 20 % fra fylket og 20 % fra kommunene.

## Museer
Museum Nord har 21 museer fordelt på 11 kommuner. Lofotr Vikingmuseum var opprinnelig en egen museumsenhet, med samme stilling som Museum Nord, Nordlandsmuseet og Helgeland Museum, men er senere tatt inn som en avdeling av Museum Nord. De 21 museene fordeler seg geografisk slik:

### Ofoten

* Museum Nord - Narvik (tidligere Ofoten Museum) i Narvik
* Ballangen Museum i Ballangen
* Museum Nord Divtasvuodna Tysfjord, Kjøpsvik og Korsnes

### Vesterålen
* Andøymuseet i Andøy
*Øksnes Museum i Alsvåg i Øksnes
*Sortland Museum i Sortland
* Bø Museum i Vinjesjøen i Bø
* Hurtigrutemuseet i Stokmarknes
* Norsk Fiskeindustrimuseum i Melbu
* Vesterålsmuseet i Melbu

### Lofoten

* Lofoten Krigsminnemuseum i Vågan
* Skrei opplevelsessenter, som omfatter
** Lofotmuseet i Vågan. Lofotmuseet er samtidig en del av Kystverksmusea
** Galleri Espolin i Vågan
** Lofotakvariet i Vågan
* Lofotr Vikingmuseum i Vestvågøy
* Skaftnes Gård/Vestvågøy Museum, Skaftnes i Vestvågøy
*Fygle museum/Vestvågøy Museum, Fygle
* Telemuseet avd. Sørvågen i Moskenes
* Norsk Fiskeværsmuseum i Å i Moskenes

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Museum Nord: Om oss (besøkt 13. november 2014)
* Museum Nord: Bakgrunn for etableringen av Museum Nord (27. september 2006, besøkt 13. november 2014, arkivert av Internet Archive)
Den norske veterinærforening

**Den norske veterinærforening** (Veterinærforeningen) er en fag- og profesjonsforening for veterinærer i Norge. Foreningen er partipolitisk uavhengig og arbeider for å ivareta medlemmenes faglige, økonomiske, kollegiale og sosiale interesser. Veterinærforeningen er også en aktør i norsk fag- og utdanningspolitikk, og engasjerer seg i spørsmål knyttet til dyrehelse, dyrevelferd, folkehelse og veterinærutdanning.

**Organisasjon**

Veterinærforeningen har hovedkontor i Oslo. Foreningen er organisert med sentralstyre, representantskap og flere rådgivende organer, som valgkomité, kontrollutvalg og yrkesetisk råd. I tillegg har foreningen to forhandlingsutvalg – ett for offentlig og ett for privat sektor.

Foreningen er inndelt i fem særforeninger, tretten lokalforeninger og en egen studentforening. Det finnes også en pensjonistforening for tidligere yrkesaktive medlemmer.

Medlemstallet på ca 3950 (august 2025) inkluderer yrkesaktive veterinærer, studenter og pensjonister.

**Særforeninger**

Veterinærforeningens særforeninger er faglige og sosiale fellesskap for medlemmer innen spesifikke fagfelt. De tilbyr fagkurs, nettverksbygging og bidrar i fagpolitiske prosesser. De fem særforeningene er:

* Akvaveterinærenes forening (AVF)
* Forening for veterinær samfunnsmedisin (FVS)
* Hestepraktiserende veterinærers forening (HVF)
* Produksjonsdyrveterinærenes forening (PVF)
* Smådyrpraktiserende veterinærers forening (SVF)

**Lokalforeninger**

De 13 lokalforeningene dekker ulike regioner i Norge. Lokalforeningene fungerer som faglige og sosiale møteplasser for medlemmene og arrangerer møter, kurs og sosiale aktiviteter. 

**Studentforeninger**

Veterinærstudentene er organisert i Den norske veterinærforenings studentforening (DNV-S). Studentforeningen har egne lokallag ved utdanningsinstitusjoner både i Norge og i utlandet, bl.a. på Ås, i Bødø, Budapest, Košice, Wrocław og Brno.

Studentmedlemmene tilbys faglige kurs, temakvelder, fadderordning, mentorprogram, juridisk bistand og flere medlemsfordeler. Studentmedlemskapet gir også tilgang til foreningens fagblad og øvrige medlemstilbud.

**Norsk Veterinærtidsskrift**

Veterinærforeningen utgir Norsk veterinærtidsskrift, som publiserer fagartikler, debattinnlegg, organisasjonsnytt og informasjon om praksisfeltet. Tidsskriftet er redaktørstyrt.

**Prisutdeling: årets veterinær**

I 2024 startet foreningen med kåring av “Årets veterinær”. Prisen skal gis til norske eller utenlandske enkeltveterinærer for deres bidrag til å fremme veterinærprofesjonen i Norge på en god måte gjennom sin innsats for dyrehelse, dyrevelferd, mattrygghet, folkehelse, miljø eller kollegaene.

Styrene i lokalforeningene, særforeningene og forhandlingsutvalgene samt DNV-P (pensjonistene) og DNV-S kan fremme forslag på kandidater til prisen. Veterinærforeningens sentralstyre er ansvarlig for å oppnevne en jury som foretar selve kåringen. Prisen deles ut under Veterinærdagene i mars hvert år.

## Eksterne lenker
* 
*
Samfunnsviterne

**Samfunnsviterne** er en fagforening som organiserer samfunnsvitere og humanister som enten har en høyere samfunnsvitenskapelig eller humanisisk utdannelse, eller studerer på bachelor eller masternivå i en samfunnsvitenskapelig eller humanistisk disiplin.

Organisasjonen har sin opprinnelse i *Statsviternes Yrkesforening* (SY) fra midten av 1970-tallet. SY ble medlem av Akademikernes Fellesorganisasjon i 1980. I 1994 endret foreningen seg fra bare å være en organisasjon for statsvitere, samtidig som en tok navnet *Samfunnsviternes fagforening*. I 1999 meldte organisasjonen overgang til Akademikerne. I 2007 endret foreningen navn fra Samfunnsviternes fagforening til Samfunnsviterne. Foreningen feiret 20 år i 2014.

Samfunnsviternes landsmøte avholdes hvert tredje år og velger medlemmer til hovedstyret. Hovedstyret består av leder, nestleder, seks medlemmer, en studentobservatør (studentleder) og fem varamedlemmer. Styret er øverste myndighet når landsmøtet ikke er samlet.

Samfunnsviterne har i 2025 om lag 20 000 medlemmer

Organisasjonen ga tidligere ut medlemsmagasinet *Samfunnsviteren.* 

Leder av foreningen er Espen Nordgård Jakobsen. Leder mellom 2016 og 2022 var Merete Nilsson. Hun etterfulgte Knut Aarbakke, som ledet organisasjonen mellom 2008 til 2015. Gunn Elisabeth Myhren er generalsekretær i Samfunnsviterne.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Amatøren

**Amatøren** kan sikte til:

*Amatøren (studenthus), kulturhus for studentene i Sogn Studentby.
*Amatøren (bok), roman av Lars Saabye Christensen.
*Amatørene, norsk film fra 2001.
*Amatør, det motsatte av profesjonell.
Mjøssamlingene

**Mjøssamlingene** er Mjøsas sjøfartsmuseum. Museet ligger under vestlig ende av Minnesund jernbanebro i Eidsvoll. Fra 2006 er museet en del av Mjøsmuseet. Det var her «Skibladner» ble montert og sjøsatt. Her ligger også huset til Skibladners første skipper, Ole Amundsen. 

Museet inneholder: *"Slippen",* *"Amundstua",* *"Pakkhuset",* *"Skibladnerbua",* *"Verkstedbygningen",* *"Fløyterbrakka"* og *"Fiskerstua".*


Fil:Mjossamlingene_Amundstua.jpg|Skipper Ole Amundsens hus fra 1844, nå informasjonssenter.
File:Mjoessamlingene jernbanebro mai2022.jpg|Deler av samlingen med Minnesund jernbanebro bak


## Eksterne lenker
* 
## Referanser
Sørum kirkegård

**Sørum kirkegård** omkranser Sørum kirke. Ved Sørum kirke står hjulkors i stein fra begynnelsen av 1100-året. Logoen til Norsk forening for gravplasskultur er et hjulkors fra middelalderen. De eldste korsene var understykker på større gravminner. Siden ble hjulkorsene brukt som selvstendige gravminner.

## Eksterne lenker
* Hjulkorsene ved Sørum kirke
* [Kart over kirkegården](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Lillestroem)-Soerum.jpg) (Alslekt)
Akademikernes Fellesorganisasjon

**Akademikernes Fellesorganisasjon** (**AF**) var en hovedsammenslutning av norske fagforeninger for medlemmer med eksamen fra universitet, høgskole eller tilsvarende, som ble etablert i 1975.

I 1996 brøt Den norske legeforening ut, året etter flere medlemsforbund med Norske Sivilingeniørers Forening i spissen. Det tyngste slaget for AF var likevel da de to største forbundene, Lærerforbundet og Norsk Sykepleierforbund, bestemte seg for å forlate organisasjonen. Flere av utbryterne var med på å etablere den nye og konkurrerende hovedorganisasjonen Akademikerne.

Et forsøk i 2000 på å slå AF sammen med YS førte ikke fram. De gjenværende medlemmene av AF vedtok å legge ned organisasjonen i 2001. Et av de siste vedtakene var å bevilge penger til å skrive AFs historie, i form av boken *Et akademisk fellesskap : Akademikernes fellesorganisasjon 1975-2001*. Flere av de gjenværende medlemsorganisasjonene var blant stifterne av Hovedorganisasjonen for universitets- og høyskoleutdannede i 2001.

AF representerte på det meste over  medlemmer, men hadde vel  medlemmer ved avviklingen. Siste AF-leder var Aud Blankholm.

## Referanser


## Litteratur
*
Den norske tannlegeforening

**Den norske tannlegeforening** (**NTF**) er en norsk fagforening og interesseforening for tannleger, etablert 15. oktober 1884. Hovedkontoret holder til i Legenes Hus ved Christiania Torv i Oslo. 

## Medlemstall
Vel 95 prosent av de yrkesaktive tannlegene er medlemmer av NTF. Per desember 2025 hadde foreningen rundt 6700 medlemmer, hvorav ca 5300 er yrkesaktive tannleger. Av de yrkesaktive medlemmene var ca 3500  privatpraktiserende tannleger, mens ca 1600 jobber i det offentlige.

I 2015 var det for første gang flere kvinner enn menn som var medlem av NTF; ca 51% kvinner vs 49% menn. I 2025 var kvinneandelen av medlemsmassen steget til 63%. 

## Medlemsblad
NTF gir ut medlemsbladet *[[Den norske tannlegeforenings Tidende]]*, som ble grunnlagt i 1890.

## Organisasjon
I organisasjonen finnes en rekke spesialistforeninger:
* Norsk periodontistforening
* Norsk kjeveortopedisk forening
* Norsk forening for oral protetikk
* Norsk spesialistforening i pedodonti
* Norsk Endodontiforening
* Norsk forening for kjeve- og ansiktsradiologi
* Norsk forening for oral kirurgi og oral medisin
For å bli tannlegespesialist må man søke om godkjenning fra Helsedirektoratet. 

Tannlegeforeningen er delt opp i 21 lokalforeninger, samt en studentforening.

## Ledelse

### Formenn (utvalg)

* 1886–1890: Olaf Amundsen
* 1894–1895: Olaf Amundsen
* 1890–1896: Ole Smith Housken
* 1897–1898: Olaf Amundsen
* 1899–1901: Sigurd Syr Andersen
* 1904–1907: Ole Smith Housken
* 1908–1909: Ole Smith Housken

### Presidenter (utvalg)
* 1925–1927: Ivar Trygve Krohn
* 1949–1951: Birger Nygaard-Østby
* 2012–2021: Camilla Hansen Steinum
* 2022–: Heming Olsen-Bergem

### Generalsekretærer (utvalg)

* 2024–: Anne Farseth

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Arkitektenes Fagforbund

**Arkitektenes fagforbund** (**AFAG**) er et forbund for sivilarkitekter, interiørarkitekter, landskapsarkitekter, planleggere og designere i offentlig og privat sektor, samt studenter i relevante studieløp. AFAG tilbyr karriereveiledning, forhandlingsbistand, lønnsstatistikk og advokatbistand ved tvister om arbeidsforhold.

AFAG ble etablert 31. mai 1982 som en sammenslåing av Privatansatte arkitekters gruppe (PAN), Kommunalt og fylkeskommunaltansatte Arkitekters Gruppe (KAG), Statsansatte Arkitekters Gruppe (SAG) og Fagforening for arkitekter.

AFAG er medlem i hovedsammenslutningen Akademikerne. AFAG hadde  medlemmer per februar 2024.

Leder i styret er Silje Andrea Sæverud, og generalsekretær er Per Christian Opsahl.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Den store synagoge i Łódź

**Den store [[synagoge]] i [[Łódź]]** (polsk *Wielka Synagoga*, også kalt *Synagoga postępowa*, «Reformsynagogen») var i sin tid den største av om lag 250 synagoger i byen. Den ble reist i årene 1881&ndash;1882, og byggingen ble finansiert av de største fabrikantene i Łódź, blant annet Izrael Poznański, Karol Scheibler og Joachim Silberstein. Tegningene ble utført av Adolf Wolff fra Stuttgart og ble offisielt godkjent av byarkitekten Hilary Majewski. 

Synagogen hadde form som treskipet pseudobasilika med transept og risalitter i fronten. Komposisjonsmåten var inspirert av franske romanske basilikaer. Innvendig hadde synagogen en rik, orientalsk utsmykning med fargerike mosaikker og polykromi. Utvendig var den prydet med åtte kupler. 

Synagogen ble brukt av assimilerte jøder som den jødiske intelligensiaen og det jødiske borgerskapet. Den ble ikke brukt av ortodokse jøder. For å komme inn i synagogen måtte man ha et spesielt inngangskort.

Under den tyske invasjonen av Polen ble synagogen brent ned av tyske nazister natt til 11. november 1939. En minnetavle minner i dag om synagogen som stod der.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Welsh ponni (seksjon B)

**Welsh ponni (seksjon B)** er en ponni.

## Opprinnelse
Avlet for å yte er Welsh ponni seksjon B en større ponni med lenger steglengde enn den mindre seksjon A men mesteparten av welsh mountain-ponniens fine egenskaper er likevel beholdt. Kategori B var opprinnelig en krysning mellom welsh mountain-ponni og welsh cob.

## Rasebeskrivelse
Welsh ponni har lite, fint hode med bred panne, store øyne og små, velsittende ører. Profilen kan være lett konkav, og mulen er liten. Halsen er lang og lett buet. Den har hellende skuldre og godt definert manke. Buken er dyp og bakparten kraftig. Halen er høyt ansatt og bena er elegante med sterk, tett beinsubstans og gode ledd.

## Typiske trekk
Kjent som en førsteklasses rideponni både for konkurranse- og vanlig ridning.
Alte Sził-synagogen

**Alte Sził-synagogen** (polsk *Synagoga Alte Sził*) ved Wolborska-gaten var i sin tid hovedsynagogen i Łódź. Den ble reist i årene 1863–1871 etter tegninger av Jan Karol Mertsching, som erstatning for en gammel tresynagoge. Den ble ombygd i 1893 av Adolf Zeligson. Under andre verdenskrig ble synagogen plyndret og brent ned av tyske nazister natt til 11. november 1939. En minnetavle minner i dag om synagogen som stod der.

Murbygningen til synagogen hadde rektangulær grunnplan, og representerte flere stiler: mauretansk, bysantinsk, neomauretansk og neoromansk. Dens form og utsmykning utgjorde en stor kontrast med den øvrige bebyggelsen i byen, og bygningen ble derfor også regnet som en av byens mest originale.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hanne Tyrmi

**Hanne Tyrmi** (født 27. september 1954) er en norsk billedkunstner. Hun bruker mange materialer, som tre, metall og plast; og er aktiv både med maleri, skulptur, foto, film og installasjon. Hun har hatt en rekke separatutstillinger i Norge og internasjonalt.

## Eksterne lenker
* Hanne Tyrmis hjemmeside
* Hanne Tyrmi hos Kulturnett
Hat-trick i VM i fotball for menn

**Hat-trick i VM i fotball for herrer** er en liste over alle spillere som har scoret hat-trick i et eller flere VM-sluttspill i fotball for menn. Hat-trick er når en spiller scorer tre mål i en og samme kamp. Hat-trick i VM-sluttspill er relativt sjeldent, kun 51 stykker på over 800 kamper og over 20 mesterskap. 

Det første hat-tricket ble scoret av Bert Patenaude for  i 1930. Det hittil siste ble scoret av Cristiano Ronaldo for  i 2018. Det eneste VM det ikke er scoret hat-trick i er 2006. Mesterskapet det ble scoret flest hat-trick i (8), var i 1954 i Sveits.

## Spesielle hat-trick-mål

* Bert Patenaude var den første spilleren til å score et hat-trick i VM.
* Fire spillere har scoret to hat-trick i VM-kamper: Sándor Kocsis (begge 1954), Just Fontaine (begge 1958), Gerd Müller (begge 1970) og Gabriel Batistuta (1994 og 1998). Batistuta er den eneste spilleren som har scoret hat-trick i to forskjellige VM.
* Oleg Salenko er den eneste spilleren som har scoret fem mål i en VM-kamp. Det skjedde for  mot  i 1994.
* En spiller har scoret hat-trick i sin debut: Guillermo Stábile (1930)
* Tre spillere har scoret hat-trick for det tapende laget: Ernest Wilimowski (5&ndash;6, 1938), Josef Hügi (5&ndash;7, 1954) og Igor Belanov (3&ndash;4, 1986)
* Det har skjedd tre ganger at to hat-trick har blitt scoret i samme kamp: To ganger i 1938; den ene gangen da Harry Andersson og Gustav Wetterström scoret hat-trick i s kamp mot  (8&ndash;0) og den andre gangen da Leônidas scoret hat-trick for  og Ernest Wilimowski scoret hat-trick for . Kampen endte 6&ndash;5 til Brasil. Siste gangen det skjedde var i 1954 da  slo  7&ndash;4. Theodor Wagner og Josef Hügi scoret hat-trick, Wagner for Østerrike og Hügi for Sveits.
*To spillere har scoret hat-trick i en VM-finale. Det skjedde først i 1966 da Geoff Hurst scoret hat-trick for  mot . Finalen endte 4&ndash;2 til England. Deretter i 2022, da Kylian Mbappé scoret tre i finaletapet til Frankrike mot Argentina. 
*Det raskeste hat-tricket som er scoret i VM er Erich Probsts tre mål i 1954. Han scoret etter 4, 21 og 24 minutter.
*Det korteste hat-tricket mellom første og siste mål er det ungarske László Kiss som står for. Han scoret hat-trick i løpet av syv minutter. Han scoret det første målet etter 69 minutter, det andre etter 72 minutter og det siste etter 76 minutter. Dette skjedde i 1982 i kampen som  vant 10&ndash;1 over . Detter også det eneste hat-tricket som er scoret av en innbytter.
*Det er kun to spillere som har scoret hat-trick etter headinger; Tomáš Skuhravý i 1990 og Miroslav Klose i 2002.
*Den yngste spilleren som har scoret et hat-trick er Pelé. Da var han 17 år og 244 dager. Den eldste spilleren som har scoret hat-trick er Portugals Cristiano Ronaldo da han var 33 år og 130 dager.

## Liste over hat-trick i VM

## Referanser og fotnoter
Wołyner Sził-synagogen

**Wołyner Sził-[[synagoge]]n** (polsk *Synagoga Wołyner Sził*, også kjent som «Den litauiske synagoge» (*Synagoga Litewska*)) var en synagoge ved Wólczańska-gaten 6 i Łódź. 

Synagogen ble bygd i årene 1899–1904 etter tegninger av Gustaw Landau-Gutenteger, og ble brukt av jøder fra Litauen. Under andre verdenskrig ble den brent ned av tyske nazister natt til 11. november 1939. 

Bygningen hadde rektangulær form med tre etasjer. Over den doble inngangen var en trekantet spiss med en arkadisk frise, og over denne et rosevindu. Elevasjonen var utsmykket med vinduer i forskjellige størrelser, og på toppen fantes små tårn med kupler.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Justice (fransk duo)

**Justice** er en fransk musikkduo som består av Gaspard Auge og Xavier de Rosnay. De lager electro/house musikk, og er blant annet inspirert av 1970-tallets discorytmer. Det sies at Justice er «The dark side of disco». 

Justice ble signet til Ed Banger Records der Pedro Winter er manager. Winter er også manager for artister som Uffie og Daft Punk. 

I 2007 gav Justice ut debutalbumet "†"(Cross)."†" er hovedsakelig produsert i Cubase med kun et midi keyboard og grunnlyder fra Garageband. Til tross de enkle omstendighetene, ble "†" tatt imot som en revolusjon innen det vide electronica-markedet og mange kritikere mente dette kunne være starten på 00-tallets svar på Heavy Metal. Albumet ble kåret til et av 2007s beste av en rekke høyprofilerte aviser, hjemmesider og blader verden over. Både videoene til *«D.A.N.C.E»* og *«We are your friends»* vant hver sin MTV-pris for beste musikkvideo i 2006 og 2007, begge gangene vant de over Kanye West.

24. oktober 2011 ga Justice ut albumet "Audio, Video, Disco" Som minner mer om et instrumentalt rockealbum fra 1970-tallet enn et electronica-album. Det var noe annet enn fansen forventet seg og mange oppfattet albumet som en skuffelse. Justice selv brydde seg lite om kritikken og mente at det var slik musikk de opprinnelig ville lage.

«*D.A.N.C.E*» er en av de mest kjente låtene til Justice og preget blant annet NRK P3s A-liste i 2007.

Justice var på Øyafestivalen i Oslo 2007, de var også satt opp til å spille på Quartfestivalen 2008, men Quart ble avlyst og dermed spilte de på Oslo Live 2008 istedenfor. 

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Justice på Myspace
Dyrhaugstindane

**Dyrhaugstindane** er en fjellrekke som ligger i fjellområdet Hurrungane, i den sørvestre delen av Jotunheimen, på grensen mellom Luster og Årdal kommuner i Vestland fylke. Dyrhaugstindane ligger mellom Skagastølsdalen og Ringsdalen, og går mot nord over i Dyrhaugsryggen. Dyrhaugstindane har flere topper over 2&nbsp;000 meter, hvorav den høyeste er Store Dyrhaugstinden (2&nbsp;147 moh). Søre Dyrhaugstinden er den bratteste av tindene langs ryggen og har mange klatreruter.

## Referanser
Løvenstad Fotballklubb

**Løvenstad Fotballklubb** (stiftet i 1972) er en fotballklubb som holder til i Rælingen kommune. Hjemmebanen heter Sandbekkbanen. 

En fotballinteressert guttegjeng fra Løvenstad barneskole startet klubben i 1972. Kriteriet for å få være med var at man var Leeds fan. Det var nok ikke alle som var like ærlige her, men fotballag ble det.

For å få lov til å spille i seriesystemet måtte klubben være medlem av NFF. Dette krevde imidlertid en del papirarbeid som måtte utføres av voksne. Guttene lagde derfor ett skriv som de tok med hjem til sine respektive foreldre. Tre av foreldrene, Thor Ellefsen, Ludvik Johannesen og Marton Lunde synes initiativet var så bra at de stilte opp og ordnet alt papirarbeid. NFF krevde imidlertid at man hadde vært registrert i Norges idrettsforbund i minst ett år før man kunne bli tatt opp i forbundet.

Rælingen Fotballklubb tilbød spillerne å spille som Rælingen 3 det første året, så først i 1973 spilte guttene under egen fane.
Den første "ordentlige" Løvenstad-kampen ble spilt i Romerikscupen i 1972 mot Enebakk FK. Det ble tap 1-0.   

Løvenstad FK er kjent for å fostre opp dyktige og talentfulle spillere til tross for få ressurser. 

På sitt beste har klubben hatt A-laget i 3. divisjon, og har fostret flere kjente LSK-spillere; Bjarne Sognnæs, Geir Frigård og Anders Eriksen. Lasse Faanes har også spilt for klubben. 

Tom Nordlie har vært trener for klubben.

## Tabell

## Eksterne lenker
*
Multi Media Interface

**MMI**, (**Multi Media Interface**), er førerinformasjonssystemet fra bilprodusenten Audi. MMI fås i de fleste modeller, fra den nye A4 og oppover.

MMI kan sammenlignes med BMWs iDrive og Mercedes-Benz' COMAND.

## To hoveddeler

MMI-systemet består av to hoveddeler;
*Skjerm
*Kontrollpanel

### Skjermen
MMI-skjermen er plassert på dashbordet, over midtkonsollen. Skjermen fås i to forskjellige versjoner, alt etter hvilken MMI-versjon man har.

Det kan være et 5-tommers monochrome sort/rødt display, eller et høyoppløselig fargedisplay på 7 tommer.

### Kontrollpanelet
Kontrollpanelet er plassert i midtkonsollen, rundt og mellom gir-/velgerspaken og midtarmlenet, og består av et styrehjul, og en del knapper som man bruker til å navigere rundt i systemet.

## Tre versjoner
MMI-systemet fås i tre forskjellige hovedversjoner;
*MMI Basic (leveres ikke i Norge)
*MMI Basic Plus
*MMI

### Versjonenes innhold
De tre versjonene er innholdsmessig varierende, og er som følger:

#### MMI Basic
* 5-tommers monochrome-skjerm (rød og sort)
* Alternativ CD-basert navigasjon
* Radio
* CD-spiller

#### MMI Basic Plus
* 5-tommers monochrome-skjerm (rød og sort)
* Alternativ CD-basert navigasjon
* Radio
* CD-spiller
* DSP-lydsystem med 10 høyttalere
* Muligheten til å lagre trafikkmeldinger

#### MMI
* Radio
* Muligheten til å lagre trafikkmeldinger
* 7-tommers høyoppløselig fargeskjerm
* CD-veksler for seks CD-er
* Alternativ DVD-navigasjon med farger
* Alternativ TV-mottaker
* Alternativt ryggekamera
* Alternativ DAB-radiomottaker
Gran prestegårdshage

**Gran prestegårdshage** er en klassisk renessansepreget hage ved Søsterkirkene på Granavollen i Gran kommune. Kommunen kjøpte hagen i 1997 og restaurerer den til en offentlig besøkshage. Den ligger sør for presteboligen og Steinhuset på Granavollen, og er fritt tilgjengelig for alle. 

## Historikk
Man antar at hagen er anlagt på slutten av 1700-tallet. Den er seks mål stor, med syrinlysthus, en rekke forskjellige tresorter som tuja, eik, balsampoppel (velluktende), lønn, hestekastanje, syrin, hassel, spirea, snebær, rognspirea og ulike bærbusker som er brukt som kantplantinger  langs grusgangene.

Trolig er det den eneste prestegården i Norge med gravsted i hagen. Sokneprest Wilhelm Cornisch Lassen, som var  sokneprest i Gran fra 1797 – 1810, er begravet i hagen sammen med sin svigerdatter Frederike Christiane Krog som døde da hun fødte tvillinger i 1806. Også de to tvillingdøtrene er begravet her.

## Eksterne lenker
* Gran prestegårdshage Gran kommune
Den store synagoge i Warszawa

**Den store synagoge i Warszawa** (polsk *Wielka Synagoga*) var den største av om lag 440 synagoger i Polens hovedstad før andre verdenskrig og i sin tid også en av verdens største. Den var symbolet på Warszawas reformjødedom og var samtidig en av de mest praktfulle polske bygninger fra 1800-tallet. 

Synagogen ble reist mellom 1875 og 1878 ved Tłomackie-plassen etter tegninger av Leander Marconi. Etter oppstanden i Warszawas getto ble den sprengt i luften av de tyske nazistene i 1943 (av Jürgen Stroop personlig). 

Den store bygningen hadde form som et latinsk kors og var bygd i klassisistisk stil med innslag av empire og renessanse. Synagogens treskipede indre var avsluttet med en pseudoromansk apside. Over hovedskipet befant en stor kuppel seg, noe som skulle symbolisere den største og betydeligste synagoge i Warszawa. Bygningen hadde en lengde på 64 meter. Synagogen hadde svært rikt utstyr. 

## Eksterne lenker
* 
* Den store synagoge i Warszawa hos Museum of the History of Polish Jews, Virtual Shtetl
* Bilder av synagogen
Sjalottløk

**Sjalottløk** (av fransk échalote, etter byen Askalon, dagens Ashkelon) er en variant av matløk (*Allium cepa*) i  påskeliljefamilien. Tidligere ble sjalottløken betraktet som en egen art, *Allium ascalonicum*.

I motsetning til vanlig gul matløk, danner sjalottløken hele knipper av løker. Løken er også mindre og oppdelt i 4-8 fedd. Fargen skifter fra hvit til fiolett. Den anses som en av de fineste løkene med sin milde, aromatiske smak som gjør at den passer til matlaging der løksmaken ikke skal dominere.

Banansjalottløk er en avlang og som oftest større variant.

## Eksterne lenker
*
Søre Dyrhaugstinden

**Søre Dyrhaugstinden** er en av Dyrhaugstindane, som ligger i fjellområdet Hurrungane i den sørvestre delen av Jotunheimen. 

Sett fra Skagastølsbreen og Bandet er Søre Dyrhaugstind en markert og bratt tind med mange klatreruter. *Søndre Dyrhaugstind fra Bandet* er en klassisk rute først klatret av Charles Watson Patchell, John Simpson og Johannes Vigdal i 1895. I 1936 klatret Arne Næss og Erik Holter nordøsteggen fra Skagastølsbreen. Ruten ble stående som den vanskeligste i Hurrungane i mange tiår.

## Fotnoter



## Referanser
Charlottenborg

:*For kulturbygget og slottet Charlottenborg i København, se [[Charlottenborg, Danmark]].*

**Charlottenborg** er et slott i Motala kommune i Östergötland i Sverige. Hovedbygningen ligger ved Motala ström og har gitt navn til den bydelen – *Charlottenborg* – som bygningen i dag ligger i. Slottet ble oppført på midten av 1600-tallet av offiseren Ludvig Wierich Lewenhaupt. 

Charlottenborg slott er avbildet i Erik Dahlberghs praktverk *[[Suecia antiqua et hodierna]]*, men slottet fikk sitt nåværende utseende etter en omfattende ombygging 1799&ndash;1803 og mindre endringer senere, selv om deler av den opprinnelige bygningen fremdeles kan gjenfinnes.

I begynnelsen av 1920-årene bygde man kraftstasjon i Motala ström, noe som førte til at vannet ble demmet opp og Hårstorpssjön ble dannet. Dermed forsvant slottets park, og slottet ligger i dag nærmere vannet enn da det ble oppført.  
Motala kommune har eid slottet siden 1959. 

Charlottenborgs slott huser i dag *Motala museum*, som viser svensk og internasjonal kunst fra 1600-tallet til 1900-tallet. Blant de representerte kunsterne er Bruno Liljefors og Johan Krouthén.  

## Eksterne lenker
* Charlottenborgs slott
Egelands jernverk

**Egelands jernverk** ligger på Fiane, i tettstedet Eikeland, i Gjerstad kommune i Aust-Agder. Jernverket var i drift i perioden fra 1706 til 1884. Lokaliseringsfaktorene var fossekraft, lokal malm, og transportmuligheter for så vel tilførsel av trekull fra skogene i Gjerstad, malm fra jerngruver i Arendalsfeltet og utskiping av ferdige produkter vannveien til Søndeled. Verket anses som et mellomstort jernverk og representativt for denne type bedrifter i Norge. Alle rester av jernverkets anlegg og bebyggelse ble fredet av Riksantikvaren i 2017.   

## Historikk
Egelands Jernverk ble grunnlagt av Christian Albrecht Ginheimer i 1706, etter at Bergamtssesjonen på Kongsberg vedtok privilegier for Egelands Jernverk den 8. mai 1706. Privilegiene ble den 5. desember 1707 konfirmert av Frederik IV av Danmark og Norge. Bøndene i området støttet også opprettelsen av jernverket. C.A. Ginheimer måtte gi fra seg verket i 1720, og Henrich Weichart eide verket i en kort periode frem til 1723. Da overtok Ellef Thommesen, og senere hans kone Margarethe. I 1739 overtok sønnene Hans, Peder og Nils Thommesen. Verket forble i Thommesen-familiens eie frem til 1790. Etter denne perioden overtok major Holfeldt verket, og drev virksomheten i 10 år frem til 1799. Da ble verket kjøpt av forretningsmannen Henrich Carstensen fra Risør. Han drev verket til 1835. Han overlot det til Carsten Henrik Carstensen (hovedarving). Han døde i 1852 og året etter ble Egeland Jernverk solgt til Nicolai Aall. Han drev det som et underbruk til Næs Jernverk frem til konkursen i 1884.

## Konkurs og ny virksomhet
Egelands jernverk gikk konkurs i 1884 og jernverksdriften opphørte. Verket ble i 1885 solgt til Gjerstad kommune, som skilte ut jord og solgte den til enkeltgårder. Hovedgården ble i 1888 solgt til statsråd Gunnar Knudsen. I 1888 ble *Egelands Verks Interessentskab* stiftet. Foretaket bygde en tremassefabrikk på tomten etter jernverket. Denne virksomheten opphørte i 1916.  

## Fredning
Bebyggelsen som stammer fra jernverket er viktige kulturminner. Boliger fra driften ligger fremdeles her, og flere er restaurert og i bruk som ferieboliger. Mange av bygningene på Egelands verk ble fredet i 1923. I 2017 ble  den nye forvalterboligen fredet sammen med murer og murrester etter industrianlegg og bolighus/uthus, steingjerder, trerekker og veier. Riksantikvarens fredning har hjemmel i kulturminnelovens paragrafer 15 og 19.   

## Arkivet
Arkivet etter Egelands jernverk befinner seg ved KUBEN i Arendal og på Næs Jernverksmuseum i Tvedestrand.  Arkivet omfatter blant annet kopibøker, regnskapsbøker, ordrebøker, arbeidsbøker, krambodbøker, kornbøker og brev.

## Referanser


## Litteratur
* Kirsten Hellerdal: Fredningen av Eikelands Verk. i FMF Aust-Agder årsskrift 2018.

## Eksterne lenker
* 
* 
*(no) Arkivet etter Egelands jernverk (1853-1884) på Arkivportalen
* Om Egelands jernverk fra Kulturminneløypa
* 
*(no) https://www.jernverksmuseet.no
Peter MacNicol

**Peter MacNicol** (født 10. april 1954 i Dallas i Texas) er en amerikansk skuespiller som er kjent som advokaten John Cage i TV-serien *[[Ally McBeal]]*. Han ble tildelt en Emmy for denne rollen i 2001. Han var med i serien *[[Numb3rs]]* som fysikeren Larry Fleinhardt. Han hadde også en rolle i serien ''24'' som Tom Lennox.

## Biografi
Peter MacNicol vokste opp i Texas og var den yngste av fem barn. Han begynte å studere på University of Minnesota og spilte samtidig to sesonger på Guthrie Theater. Etter en tid ble han oppdaget av en talentspeider fra New York som ba han flytte til Manhattan. Kort etter dette spilte han i et *off-Broadway* stykke, Crimes of the Heart. Produksjonen flyttet etter hvert til Broadway, og MacNicol vant Theater World Award. Det var her han ble spurt av en «rolleagent» om han ville komme og lese for sin endelige rolle i filmen *[[Sophie's Choice]]*.

## Filmografi (utvalg)
* 2010 – *[[Grey's Anatomy]]* – Dr. Philip "Phil" Stark
* 2008&ndash;2009 – *[[The Spectacular Spider-Man]]* – Doktor Octopus (stemme) 
* 2007 – *[[24 (TV-serie)|24]]* 
* 2005–2010 – *[[Numbers]]* 
* 2005 – *[[Justice League Unlimited]]* –  Chronos
* 2004–2008 – *[[The Batman (TV-serie)|The Batman]]* – Dr. Langstrom/Man-Bat
* 2004&ndash;2007 – *[[Danne Fantom]]* – Sidney Poindexter
* 2004 – *[[Breakin' All the Rules]]* 
* 2003–2007 – *[[Harvey Birdman]] ... Attorney at Law* : X the Eliminator
* 2003 – *[[Crazy Love]]* 
* 1999 – *[[Baby Geniuses]]*
* 1997 – *[[Bean – Den store katastrofefilmen]]* 
* 1997–2002 – *[[Ally McBeal]]* 
* 1995 – ** 
* 1994–1995 – *[[Chicago Hope]]* 
* 1994 – *[[Radioland Murders]]* 
* 1993 – *[[Addams Family Values]]* 
* 1992 – *[[The Powers That Be (TV-serie)|The Powers That Be]]* 
* 1992 – *[[HouseSitter]]* 
* 1990 – *[[By Dawn's Early Light]]* 
* 1989 – *[[Ghostbusters II]]* 
* 1982 – *[[Sofies valg]]* 
* 1981 – *[[Dragonslayer]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ombordstigningsbro

**Ombordstigningsbro** eller **embarkeringsbro** (engelsk *jetway*, *jet bridge* eller *aerobridge*) er en gangbro som kobler en flyplassterminals utgang (*[[gate]]*) direkte til et fly parkert på sin oppstillingsplass. Broen muliggjør av- og ombordstigning uten at flypassasjerene behøver gå utendørs, og øker også sikkerheten gjennom å begrense passasjerenes bevegelsesfrihet.

For å kunne tilpasses ulike fly er broen rørlig i flere ledd og opereres vanligvis med en joystick. *Docking* stiller også krav til eksakt parkering av flyet, noe som forenkles av malte markeringer på bakken. De største flyene kan tilkobles med flere broer for å minske tiden for av- og ombordstigning.

I Norge finnes ombordstigningsbroer på Oslo-Gardermoen, Bergen, Stavanger, Trondheim, Bodø og Tromsø flyplasser.

## Eksterne lenker
*
Luftbro

En **luftbro** består av hyppig flytrafikk mellom to eller flere steder gjennom et kortere eller lengre tidsrom på grunn av spesielle forhold.

Den mest kjente luftbroen var flytransporten av forsyninger til Vest-Berlin som vestmaktene gjennomførte fra juli 1948 til mai 1949 under Berlinblokaden. 

Da det var på sitt verste i Berlin landet et fly ca. hvert minutt med nye forsyninger.
Flystasjon

En **flystasjon** er et område der det er stasjonert militære flyavdelinger, med andre ord en militær flyplass. I tillegg til en flystripe har flystasjonen et minimum av tilhørende installasjoner, og er vanligvis base for flyskvadroner og støtteenheter.

## Norge

*Andøya flystasjon
*Bardufoss flystasjon
*Bodø hovedflystasjon, som i 2016 skiftet navn til Luftforsvarsbase Bodø
*Ørland flystasjon
*Gardermoen flystasjon
*Rygge flystasjon
*Sola flystasjon

I tillegg kommer Stasjonsgruppe Banak som er underlagt Luftforsvarsbase Bodø

I Forsvarsstudie 07 ble flystasjonene på Ørlandet og Sola foreslått nedlagt. 
14. juni 2012 vedtok Stortinget at Rygge flystasjon og Bodø hovedflystasjon skulle legges ned.

## Danmark
Den danske betegnelsen er «flyvestation». Per 2026 har det danske Flyvevåbenet følgende flystasjoner:

* Flystasjon Karup
* Flystasjon Skalstrup
* Flystasjon Skrydstrup
* Flystasjon Aalborg

Tidligere flystasjoner i Danmark:

* Flyvestation Kagerup (nedlagt i 1982)
* Flyvestation Sigerslev (nedlagt i 1985)
* Flyvestation Vandel (anlagt av den tyske okkupasjonsmakten i 1943)
* Værløse flystasjon (nedlagt i 2004)

## Referanser
Bruno Liljefors

**''Bruno'' Andreas Liljefors** (født 14. mai 1860 i Uppsala, død 18. desember 1939 i Stockholm) var en svensk maler. Bruno Liljefors er kanskje mest kjent for sine natur- og dyremotiv, spesielt med dramatiske situasjoner. Han var bror av komponisten og dirigenten Ruben Liljefors.


Fil:Bruno Liljefors-Vinterlandskap med räv.jpg|*Vinterlandskap med rev*
Fil:Foxes (Bruno Liljefors) - Gothenburg Museum of Art - GKM 0764.tif|*Rever* (1885)
Fil:A Fox Family (Bruno Liljefors) - Nationalmuseum - 18379.tif|Revefamilie (1886)
Fil:Bruno Liljefors - Winter Hare.jpg|*Vinterhare* (1908)
Fil:Bruno Liljefors - Grasander.jpg|Gräsänder 
Fil:Bruno Liljefors - Winterlandschap met sneeuwhaas - 0233 - Rijksmuseum Twenthe.jpg|Vinterlandskap med snøhare (1923)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Masovn

**Masovn**  er en type metallurgisk ovn for framstilling av industrielle metaller, vanligvis råjern, men også andre som bly eller kobber. Masovn er den sentrale produksjonsenheten på et jernverk. En moderne masovn er 50–100 meter høy og drives døgnkontinuerlig. Prosessen skjer ved at jernmalm og koks mates lagvis ovenfra, mens trykkluft tilføres nedenfra. Under høy temperatur skjer en reduksjonsprosess, der oksygenet i jernmalmen binder seg til karbonet fra koksen. Rent jern tappes ut i ovnens bunn, mens gasser, i hovedsak karbondioksid, stiger opp.

Masovn (mulig tysk norsk fra tysk *Mass*, «mål» eller *Masse*, «masse»), men på engelsk kalt *blast furnace* hvor *blast* betyr blåseluft og refererer til forbrenningsluften som tilføres over atmosfærisk trykk.

Den viktigste kjemiske prosessen er en reaksjon mellom jernoksid og karbonmonoksid, som noe forenklet kan skrives som:
:  + 3CO → 2Fe + 3.

Prosessen for fremstilling av jern ved reduksjon har vært kjent fra oldtiden. Eldre masovner ble murt opp med tykke steinmurer, og med blåsebelger drevet av vannhjul.

Lokaliseringsfaktorene for jernverkene i Norge var først og fremst tilgang til trekull i tilstrekkelige mengder. Dernest måtte det være mulig å transportere jernmalm fram til verket. Blåsebelgene ble drevet av vannkraft, og etter hvert dampmaskiner.

En moderne masovn produserer opp til  tonn råjern i uka, og mellom  og  tonn hver dag.

Kong Christian IV av Danmark og Norge på 1500-tallet trengte jern til sine mange prosjekter, ikke minst til marinen. I 1621 beordret han bygging av Norges første masovn på Bærums Verk som første gang tatt i bruk 1622.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Masovnenes forhistorie, ''Jernverksmuseum. En bredere historisk utvikling via rennverk, jernhytte og hammerhytte
Ruben Liljefors

**Ruben Mattias Liljefors** (født 30. september 1871 i Uppsala, død 4. mars 1936) var en svensk komponist og dirigent. Han var bror av maleren Bruno Liljefors og far til komponisten Ingemar Liljefors.

Fra 1895 til 1899 studerte Ruben Liljefors ved musikkonservatoriet i Leipzig. Han var dirigent for Gävleborgs läns orkesterforening (i dag Gävle symfoniorkester) fra 1912 til 1931. En av hans mest kjente komposisjoner er *När det lider mot jul*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Justice

**Justice** kan sikte til:

* Justice (avis), britisk avis 1884–1933
* Justice (fransk duo)
* Justice (tysk band)
Dun

**Dun** eller **dunfjær** er et lag av fine fjær under den ytre fjærdrakten på fugler. Dunfjær har meget gode isolasjonsegenskaper og benyttes derfor som isolasjonsmateriale i blant annet jakker, puter, dyner og soveposer. 

Dunfjærene er bygd opp av et kort skaft, med mange loete fjærstråler. 
Hver side av fjærstrålen består av små bistråler. Når dunet ser pjuskete ut, kommer det av at bistrålene mangler kroker.

Mengden dun hos nyklekkede fugleunger varierer mye. Ryper, fasaner, ender og ugler kan ha et veldig tykt lag dun, i motsetning til spetter og isfugler som nesten er nakne når de klekkes. 

## Se også
* Edderdun
Augusta County

**Augusta County** er et fylke i den amerikanske delstaten Virginia. Dets administrative sete (*county seat*) er Staunton.

Deler av Shenandoah nasjonalpark ligger i fylket. 

Fylket er oppkalt etter prinsesse Augusta av Sachsen-Coburg-Gotha.

## Eksterne lenker
*
Ederdun

**Ederdun** er dun fra ærfugl.

Ærfuglungene har fjærdrakt allerede ved klekkingen og forlater redet umiddelbart etterpå. Innsamlingen av duna foregikk etter at ungene hadde forlatt reiret. Duna stammer fra brystpartiet hos fuglen og brukes av fuglene som fôring og varmeisolering i reiret under ruging. Den er lett og har stor evne til å danne masse med stort luftinnhold. Duna har fra gammelt vært regnet som det aller fineste fyll i dyner, og ederdunsdyner er både lette og godt varmeisolerende. Slik var det et statussymbol å eie en ederdunsdyne, og den var kostbar. Det kreves dun fra rundt 60 reir for å få *en* kg ferdig renset dun. Det er nok til *en* dyne.

Fra tidlige tider og fram til andre verdenskrig var ærfugldrift en viktig attåtnæring for fiskeribefolkningen langs norskekysten, og noen steder, som på Vega, har dunsanking pågått og kunnskapen blitt bevart opp til vår tid. Ærfuglen er nå fredet, og dunsanking er stort sett opphørt, med få unntak. I 2016 hekket nesten 1300 fugler i dunværene på Vegaøyene, og fuglevokterne der skjøttet 3200 reir. På starten av 2000-tallet lå den årlige verdensproduksjonen av ederdun på fire til fem tonn, og per 2017 ble håndrenset dun fra Norge omsatt for inntil 5 500 euro per kilo.

## Referanser


## Litteratur
* Suul, Jon (2012): *Ederdun fra nord. Det biologiske, kulturhistoriske og juridiske grunnlaget for fredning av egg- og dunvær samt anvendelsen av andre sjøfugler.* Røros. ISBN 978-82-990868-5-1

## Eksterne lenker
* Utværet Lånan – Egg- og dunvær på Helgeland
Charlotte County

**Charlotte County** er navnet på flere fylker:

*Charlotte County (Florida) i USA 
*Charlotte County (Virginia) i USA 
*tidligere navn på Washington County (New York) i USA
*Charlotte County (New Brunswick) i Canada
St. Stanisław Kostkas katedral

**St. Stanisław Kostkas katedral** (polsk *Bazylika archikatedralna p. w. św. Stanisława Kostki*) ligger ved Piotrkowska-gaten 273, og er den største religiøse bygning i Łódź. Med sine 101 meter er den også byens høyeste bygning og den 7. høyeste kirke i Polen.

Katedralen er en treskipet basilika med grunnplan som et latinsk kors. Den preges tydelig av fransk og tysk gotikk, og er inspirert av Chartreskatedralen. 

## Historie
Byggingskomiteen ble opprettet allerede i 1895, og bestod av samtidens største fabrikanter i Łódź: Juliusz Heinzel, Edward Herbst og Juliusz Kunitzer. Grunnsteinen ble innviet 16. april 1901 av Warszawas erkebiskop Wincenty Chościak-Popiel. 

Kirkebygningen, i lysegul murstein fra Nedre Schlesien (den såkalte Rohbau-stilen), ble bygd i årene 1901–1912 etter tegninger av det tyske firmaet *Wende i Zarske* og Emil Zillmann fra Berlin, med små korreksjoner utført av arkitektene Józef Dziekoński fra Warszawa, Sławomir Odrzywolski fra Kraków og Siegfried Stern fra Wien. Tårnet stod ferdigbygd i 1927 etter tegninger av Józef Kaban Korski. 

Katedralen ble skadet etter en brann i 1971 og er senere blitt restaurert. Den ble besøkt av pave Johannes Paul II den 13. april 1987.


Fil:Cathedral of Łódź.jpg|St. Stanisław Kostkas katedral
Fil:Archikatedra-Łódź.JPG|Katedralen i Łódź utvendig
Fil:Łódź - Archikatedra - Wnętrze 01.jpg|Katedralen innvendig
Dun (andre betydninger)

**Dun** kan sikte til:

* Dun &ndash; det innerste, isolerende fjærlaget hos fugler
* Dun (byggverk) &ndash; ei festning
* Dun & Bradstreet &ndash; et amerikansk selskap
* Dun (bygd) &ndash; ei bygd i Fosnes kommune Nord-Trøndelag
* Dun kirke &ndash; ei kirke i bygda Dun i Nord-Trøndelag
* Dún Laoghaire &ndash; en havneby sørøst for Dublin i Irland
Albemarle County

**Albemarle County** er et fylke i den amerikanske delstaten Virginia.

Fylket ble grunnlagt 31. desember 1744 av land fra Goochland County.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Engelskkarse

**Engelskkarse** (*Nasturtium officinale*) er en hardfør, akvatisk, flerårig urteplante i korsblomstfamilien. Små, blanke, runde blad fra kjøttfulle stilker som kryper gjennom vannet før de løfter seg til en høyde av 20 cm fra roten under vann. Ørsmå, hvite blomster springer ut hele sommeren og følges av lange, krumme skolmer. Bladene og stilkene er spiselige og har en sterk, pepperaktig smak.

## Dyrking og formering
Engelskkarse vokser best i velgjødslet sandjord, rent rennende vann og sol. Jorden bør være ca. 7 cm dyp og vannet 10 cm dypt for fullt utvokste planter. Tidlig om sommeren såes frø fra såkasser. Småplanter prikles ut med 15 cm mellomrom. Engelskkarse kan formeres ved stiklinger tatt tidlig om våren. Regelmessig beskjæring vil gjøre plantene tettvokste og utsette blomstringen så bladene kan høstes over et lengre tidsrom.

## Bruk
Historisk ble engelskkarse utnyttet medisinsk. Den er rik på jern og vitamin C og ble brukt for å forebygge skjørbuk. Engelskkarse brukes i salater eller som garnityr på kjøttretter. Engelskkarsesuppe er nærende og velsmakende både varm og kald. Ifølge tradisjonen skal et avtrekk av unge engelskkarseskudd være bra mot giktsmerter, fordøyelsesproblemer og hoste.

## Referanser




## Eksterne lenker
*