Peer Gynt-stemnet

**Peer Gynt-stemnet** er en ti dager lang kulturfestival i starten av august hvert år, i Sør-Fron og Nord-Fron i Gudbrandsdalen. Stevnet omfatter blant annet *[[Peer Gynt]]*-forestillingen ved Gålåvatnet og høgfjellskonserten på Kvamsfjellet.

Det første stemnet ble arrangert i 1928, hundre år etter Henrik Ibsens fødsel, på initiativ av Pål Kluften. Stemnet har blitt arrangert hvert år siden 1967. Ibsens drama *[[Peer Gynt]]* har vært framført som historisk spel på friluftsscenen ved Gålåvatnet hvert år siden 1989. Fra 1993 har stykket blitt fremført med Edvard Griegs musikk. Forestillingen blir sett av over 20 000 tilskuere hvert år.

På Høgfjellsscena på Kvamsfjellet er den årlige konserten «Ved Rondane». Fra 2006 til 2012 var det i tillegg en danseforestilling i Fryajuvet under stemnet. Prisen Årets Peer Gynt deles ut under stevnet.

Stemnet arrangeres av Peer Gynt AS på Vinstra. Festivalen har status som knutepunktfestival og i tillegg til de tre store forestillingene nevnt over, arrangeres det større og mindre kultur- og naturarrangement gjennom stemnet.

## Peer Gynt ved Gålåvatnet

Fra 1988 til 2013 var forestillingen i regi av Svein Sturla Hungnes, som også spilte hovedrollen som Peer Gynt fra 1995 til 2007. Fra 1989 til 1994 hadde Per Tofte hovedrollen, og fra 2008 tok Dennis Storhøi over som Peer. I 2010 ble det fullstendige musikalske verket Peer Gynt av Edvard Grieg digitalisert fra det opprinnelige partituret av Lena Lien Surdyn. Hennes arrangement for orkester og kor ble brukt frem til 2013. Forestillingen har også fått internasjonal oppmerksomhet, og det har blant annet blitt satt opp en konsertversjon i Central Park, New York i oktober 2006.

I 2014 ble det satt opp en ny forestilling ved Gålåvatnet, med regissør Erik Ulfsby, og med Mads Ousdal i tittelrollen. Forestillingen er med profesjonelle skuespillere i samspill med 80 frivillige aktører. Musikken til teaterforestillingen er skrevet av Kjetil Bjerkestrand. Musikken er inspirert av Edvard Griegs Peer Gynt suite, men er tilpasset et mer moderne uttrykk og fremføres av 7 profesjonelle musikere.

I 2017 ble Peer Gynt satt opp av regissør Sigrid Strøm Reibo. Far og sønn Nils Ole og Jakob Oftebro deler på rollen som Peer Gynt. Rammen rundt er forestillingen er en byggeplass hvor fornøyelsesparken Gyntiana er under konstruksjon. Etterhvert i forestillingen blir det tydelig at denne parken ikke kommer til å bli fullført, den blir etterhvert en ruin, og på slutten er den en drøm som ikke ble noe av. Parken er et bilde på Peers liv: et påbegynt prosjekt som ikke blir gjennomført; en ufullendt idé. Musikken til forestillinga er bygd på Edvard Griegs Peer Gynt-musikk, og skrevet av Simon Revholt og Sjur Miljeteig.

I 2019 tok Marit Moum Aune over stafettpinnen som regissør. Hun satte opp sin versjon med Pål Christian Eggen i tittelrollen, og Silas Henriksen som dansende Peer. Scenen ved Gålåvannet ble ombygd i et samarbeid med arkitektfirmaet Snøhetta slik at et vannspeil dekket store deler av scenen. Dette ga en illusjon av at Gålåvannet var mye nærmere publikum. Musikken var komponert av Erik Hedin og Nils Petter Molvær. Forestillingen ble avlyst i 2020 på grunn av restriksjoner i forbindelse med Covid-19, men ble satt opp igjen for halv "sal" i 2021.

I 2022 og 2023 satte Per-Olav Sørensen opp sin Peer Gynt, med Aksel Hennie i tittelrollen. I 2023 ble fem forestillinger avlyst på grunn av ekstremværet Hans.

## Litteraturseminar og debatter
I tillegg til festivalprogrammet arrangeres det også litteraturseminar og debatter. Her har det tidligere vært vist frem mindre teaterensembler fra utlandet for å vise utdrag av sine Peer Gynt-forestillinger, foredrag om Peer Gynt i billedkunsten, Per Gynt i folkediktningen, Ibsen og Gudbrandsdalen, osv. Det har også vært plenumsdebatter. Seminarene har i de senere år funnet sted på Per Gyntgården Hågå i Vinstra. Rasmus Stauri har gjennom en årrekke vært ansvarlig for disse sidearrangementene og for programheftet med innleggene fra litteraturseminaret.

## Konserter

Under Peer Gynt-stemnet er det flere konserter. Et av høgdepunktene under stemnet er Høgfjellskonserten ved Rondane, på utendørsscena på Kvamsfjellet. Konserten byr på et unikt møte mellom artister og sjangere. I 2015 produserte SiLya og Det Norske Kammerorkester et spennende samarbeid Peer Gynt-stemnet. Tidligere artister til Høgfjellskonserten er blant annet KORK og Arve Tellefsen.

Konserten Morgenstemning finner sted på utendørsscena ved Gålåvatnet, hvor både nasjonalt og lokalt kjente artister gjør nye kunstneriske møter. I 2015 spilte Det Fronske Kompani og Stein Torleif Bjella ved Gålåvatnet. I 2014 holdt Ingrid Olava og Frida Ånnevik konserten. I anledning 150-årsjubileet for dramaet i 2017, initierte Peer Gynt-stemnet en forestilling med tre Peer Gynt-tolkere, Thoralf Maurstad, Dennis Storhøi og Kåre Conradi til Morgenstemning. En forestilling som høstet svært gode kritikker.

Kirkekonserten under Peer Gynt-stemnet foregår i Sør-Fron kirke. Også dette er en arena for nye relasjoner og uventede møter mellom artister. I 2015 bestod konserten av et mestermøte mellom Åse Kleveland, Catharina Chen og Frode Haltli. I 2014 spilte Arve Tellefsen, Knut Buen og Håvard Gimse, med tema fra livet og musikken til Ole Bull. I 2013 spilte Karoline Krüger og Sigvart Dagsland, og i 2012 gjestet Alexander Rybak.

## Kunstutstilling
Helt siden 1971 har stemnet hatt en kunstutstiling. I 2017 var HMK Dronning Sonja sammen med Ørnulf Opdahl årets kunstnere. Øvrige kunstnere som de siste årene har latt seg inspirere av verket i en utsilling er bl.a. Håkon Gullvåg, Jørgen Platou Willumsen og Anne Kristine Thorsby (2016) Vegard Stalsberg (2015), Arne Nøst (2014), som også var scenograf til den nye forestillingen ved Gålåvatnet og Ståle Blæsterdalen (2013).

## Årets Peer Gynt
Hedersprisen Årets Peer Gynt ble stiftet av Peer Gynt-stemnet i 1971, med Einar Gerhardsen som første prisvinner. Siden 1973 er det stortingsrepresentantene som har valgt Årets Peer Gynt. Den som blir valgt er en person eller en institusjon som har markert seg på en positiv måte på det samfunnsnyttige plan, og som har gjort Norges navn kjent i utlandet.

## Referanser


## Litteratur
*

## Eksterne lenker
* Peer Gynt-stemnet