open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eucheira

***Eucheira socialis*** er en dagsommerfugl i gruppen hvitvinger.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn ca. 50 millimeter), for det meste brun sommerfugl med smale, avrundede vinger. Oversiden er mørkbrun med et bånd av firkantede, lyse flekker omtrent midt på vingene og en rad av mindre flekker lenger ute i vingene.

## Levevis
Larvene til denne arten er sterkt selskapelige og lager store spinn av silke på næringstrærne, ikke ulikt enkelte spinnere.
Larvene lever på jordbærtrær (*Arbutus* spp., lyngfamilien).

## Utbredelse
Arten er bare kjent fra Mexico.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Eucheira***  Westwood, 1834
******* *[[Eucheira socialis]]* Westwood, 1834

## Kilder
* ''Eucheira'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Eucheira'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.
Neophasia

* *se systematisk inndeling*

***Neophasia*** er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.  De lever i Mellom- og Nord-Amerika

## Utseende
Middelsstore (vingespenn 45-60 millimeter), slanke, kontrastrikt fargede sommerfugler. *Neophasia menapia* og hannen av *N. terlooi* er hvite med svarte tegninger, mens hunnen av *N. terlooii* har oransje grunnfarge. I alle fall forvingens forkant og spiss er svarte.

## Levevis
Larvene lever oftest på ulike furu-arter (*[[Pinus]]* spp.), sjeldnere på andre bartrær i høytliggende barskoger. Disse artene hører til en ganske liten gruppe av dagsommerfugler som har larver på bartrær. Hannene svermer rundt furukronene. 
*Neophasia menapia* kan av og til blir så tallrik at den gjør skade på skogen.
Disse sommerfuglene besøker mange slags blomster, men er så trege at man lett kan fange dem med hendene.

## Utbredelse
Slekten er utbredt langs vestkysten av Nord- og Mellom-Amerika, fra Britisk Columbia i nord til Mexico i sør, mot øst til Alberta, Sør-Dakota og Nebraska.

## Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Neophasia***  Behr, 1869
******* *[[Neophasia menapia]]* (C. & R. Felder, 1859) 
******* *[[Neophasia terlooii]]* Behr, 1869

## Kilder
* ''Neophasia'' på Tree of life
* Art Shapiro's butterfly site – *Neophasia menapia* http://butterfly.ucdavis.edu/butterfly/Neophasia/menapia
* Butterflies and Moths of North America – *Neophasia menapia* http://www.butterfliesandmoths.org/species/Neophasia-menapia

## Eksterne lenker
* 
* ''Neophasia'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Archonias brassolis

***Archonias brassolis*** er en dagsommerfugl i gruppen hvitvinger.

## Utseende
Til tross for at den tilhører familien hvitvinger er denne arten hovedsakelig svart. Den etterligner giftige sommerfugler, svalestjerter i slekten *[[Parides]]* og pasjonsblomstsommerfugler i slekten *[[Heliconius]]* og andre. Enkelte former kan synes å etterligne én modell på oversiden og en annen på undersiden. Som vanlig for sommerfugler som etterligner andre finnes denne arten i mange ulike fargevarianter, og de ulike formene varierer også mye i størrelse – vingespennet kan variere mellom 31 og 65 millimeter. Vingene er forholdsvis lange og smale, brunsvarte med lyse (ofte rosa) flekker. Undersiden av bakvingen har ofte røde streker.

## Levevis
Denne sommerfuglen lever i regnskog og tåkeskog. Trolig er den giftig i likhet med artene den etterligner. Larvene er selskapelige og utvikler seg på planter i mistelteinfamilien (Loranthaceae).

## Utbredelse
Arten er vidt utbredt i den neotropiske økosonen, fra Guatemala i nord til Argentina i sør.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Archonias***  Hübner, 1825
******* *Archonias brassolis* (Fabricius, 1777) – underarter:
******** *Archonias brassolis approximata* (Butler, 1873) (Guatemala, Honduras, Costa Rica, Panama)
******** *Archonias brassolis brassolis* (Fabricius, 1777) (Surinam, Guyana)
******** *Archonias brassolis critias* (C. & R. Felder, 1859) (Venezuela, Colombia)
******** *Archonias brassolis cutila* Frühstorfer, 1907 (Ecuador)
******** *Archonias brassolis marcias* Hübner, 1831 (Brasil)
******** *Archonias brassolis negrina* (C. & R. Felder, 1862) (Ecuador, Bolivia, Argentina, Peru)
******** *Archonias brassolis nigripennis* (Butler, 1873) (Colombia)
******** *Archonias brassolis rosacea* (Butler, 1873) (Ecuador, Venezuela)
******** *Archonias brassolis rubrosparsa*  Stichel, 1908 (Ecuador)
******** *Archonias brassolis tereas* (Godart, 1819) (Brasil)
******** *Archonias brassolis ssp*. (ubeskrevet underart fra Colombia)

## Kilder
* Archonias brassolis på Tree of life
* Butterflies of the Andes – *Archonias brassolis* http://www.learnaboutbutterflies.com/Andes%20-%20Archonias%20brassolis%20negrina.htm

## Eksterne lenker
* 
* ''Archonias'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Gonepteryx

* sitronsommerfugl  
* *[[Gonepteryx cleopatra]]* 
* *[[Gonepteryx farinosa]]*
* *[[Gonepteryx mahaguru]]*
* *[[Gonepteryx maxima]]*
* *[[Gonepteryx amintha]]*
* *[[Gonepteryx nepalensis]]*
* *[[Gonepteryx acuminata]]*

***Gonepteryx*** er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger. Det er bare åtte arter i verden og de fleste finnes i Asia. Ett par arter finnes i  Nord-Afrika og Europa, hvorav én art, sitronsommerfuglen også finnes  i Norge.

Sitronsommerfuglen er en av de tidligste dagsommerfuglene som flyr om våren. Den overvintrer som voksen og kan derfor sees både om våren, om sommeren og utover høsten.

## Utseende
Middelsstore (vingespenn 50-70 millimeter), bredvingede sommerfugler med karakteristisk vingeform. Forvingen er litt sigdformet, bakvingen har en kort tann ved bakhjørnet. På farge er hannene sitrongule, ofte med et oransje felt på forvingen, hunnene er blekgrønne. Begge kjønn har små, rødlige flekker litt foran midten på hver vinge. Ellers kan artene kjennes på uvanlig korte, to-fargede antenner.

## Levevis
Disse sommerfuglene finnes mest i løvskog der larvene utvikler seg på ulike busker og løvtrær, for sitronsommerfuglen på trollhegg (*Frangula alnus*) og geitved (*Rhamnus catharticus*). Disse sommerfuglene overvintrer som voksne og kan være aktive svært tidlig på våren, da hannene flyr gjennom skogen på leting etter hunner, og hunnene etter næringsplanter de kan legge egg på.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Nord-Afrika, over nesten hele Europa og i den nordlige delen av Asia østover til Japan, sør til Nepal og Taiwan.

## Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Coliadinae
***** slekt ***Gonepteryx***  Leach, 1815
****** sitronsommerfugl *Gonepteryx rhamni* (Linnaeus, 1758) 
****** *[[Gonepteryx cleopatra]]* (Linnaeus, 1767) – finnes i Europa, Nord-Afrika og sørvest i Asia (Midtøsten)
****** *[[Gonepteryx farinosa]]* (Zeller, 1847) – finnes i Europa, Nord-Afrika og sørvest i Asia (Midtøsten)
****** *[[Gonepteryx mahaguru]]* Gistel, 1857 – Asia
****** *[[Gonepteryx maxima]]* Butler, 1885 – Asia
****** *[[Gonepteryx amintha]]* Blanchard, 1871 – Asia
****** *[[Gonepteryx nepalensis]]* Doubleday, 1847 -
****** *[[Gonepteryx acuminata]]* C. & R. Felder, 1862 -

## Kilder
* ''Gonepteryx'' på Tree of life
* Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1, www.faunaeur.org .

## Eksterne lenker
* 
* ''Gonepteryx'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
* Hvitvinger - Moths and Butterflies of Europe and North Africa - flott bildesamling.
Mesapia

***Mesapia peloria*** er en dagsommerfugl i gruppen hvitvinger (Pieridae). Den er den eneste arten i slekten *Mesapia*.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn ca. 40 millimeter), hvit sommerfugl med mørke årer. Vingenes ytre del er tynt skjellkledt og litt gjennomsiktig, bakvingens underside gulaktig. På oversiden har den et brunt felt ved roten av hver vinge, og åren som avgrenser vingenes basalcelle (som er veldig tydelig hos denne slekten) er dekket av en mørk flekk. Den ligner mye på arter i slekten *[[Aporia]]*.

## Levevis
Det er en sommerfugl som lever i høyfjellet, gjerne i 3500–5000 meters høyde over havet.

## Utbredelse
Arten er utbredt i de vestlige delene av Kina (inkludert Tibet).

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Mesapia***  Gray, 1856
******* *[[Mesapia peloria]]* (Hewitson, [1853]) – finnes i Sentral-Asia

## Eksterne lenker
* 
* ''Mesapia'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av arten
* Bilder av arten
Charonias

* *[[Charonias eurytele]]*
* *[[Charonias theano]]*

***Charonias*** er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.

## Utseende
Middelsstore (vingespenn ca. 60 millimeter), spinkle sommerfugler. De etterligner giftige pasjonsblomstsommerfugler (Heliconiini) og Ithomiini og ligner overflatisk sterkt på disse. Vingene er smale og avrundede, kroppen svært spinkel. *Charonias eurytele* er varselfarget i oransje, svart og hvitt mens *C. theano* er svart med lyse flekker.

## Utbredelse
*Charonias eurytele* er utbredt fra Guatemala til Peru, mens *C. theano* lever i det sørlige Brasil (delstatene Rio de Janeiro og São Paulo), der den imidlertid er sjelden og truet.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Charonias***  Röber, 1908
******* *[[Charonias eurytele]]* (Hewitson, [1852]) 
******* *[[Charonias theano]]* (Boisduval, [1836])

## Kilder
* ''Charonias'' på Tree of life
* Freitas, A.V.L., L.A. Kaminski, C.A. Iserhard, E.P. Barbosa og O.J. Marini Filho (2011) The endangered butterfly *Charonias theano* (Boisduval) (Lepidoptera: Pieridae): current status, threats and its rediscovery in the state of São Paulo, southeastern Brazil. Neotropical Entomology 40 https://web.archive.org/web/20170708092452/http://www.scielo.br/scielo.php?pid=S1519-566X2011000600006&script=sci_arttext

## Eksterne lenker
* 
* ''Charonias'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Revolution 1776

***Revolution 1776*** er en amerikansk-britisk historisk krigsdrama fra 1985 regissert av Hugh Hudson. Filmen er satt til 1770-årenes USA og handler om en far og hans sønn, og de opplevelser de erfarer under den amerikanske revolusjon. Hovedrollen spilles av Al Pacino, mens sentrale biroller spilles av Donald Sutherland, Dexter Fletcher og Nastassja Kinski.

Filmen ble dårlig mottatt av både kritikere og publikum. Den regnes som en av filmhistoriens største flopper.

## Om filmen

### Popularitet og økonomi
*Revolution 1776* ble en stor fiasko i USA. Den innbrakte bare $358 574 i USA.

Produksjonskostnadene var på £19 millioner.

### Anmelderne
Den ble svært dårlig mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den bare har fått 10 % på Rotten Tomatoes. Leonard Maltin gav den BOMB, som er hans laveste gradering.

Per Haddal i *[[Aftenposten]]* gav den hard medfart og skrev blant annet at: «I lett lidende tilstand tumler man ut av kinoen efter å ha gjennomlevet "Revolution 1776", den norskbritiske samproduksjon som skulle ha gitt startskuddet for en ny fremtid også for vårt hjemlige filmliv. Det er vel heller blitt et vådeskudd, iallfall har man sett en film med store hull i sammenhengen, uten humør og pompøs inntil det stivbente. Til tider direkte parodisk og iallfall pinlig.» *[[VG]]* gav den terningkast tre, mens både *[[Dagbladet]]* og Arbeiderbladet gav den terningkast én.

### Innspilling
Deler av filmen ble innspilt på Vestlandet og i Lofoten.

## I rollene
(utvalg)
* Al Pacino –  Tom Dobb 
* Donald Sutherland –  Sgt. Maj. Peasy 
* Nastassja Kinski –  Daisy McConnahay 
* Joan Plowright –  Mrs. McConnahay 
* John Wells –  Corty 
* Annie Lennox –  Liberty Woman 
* Dexter Fletcher –  Ned Dobb

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pereute

* *se systematisk inndeling*

***Pereute*** er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.

## Utseende
Middelsstore (vingespenn 50-70 millimeter), mørke sommerfugler med avrundede vinger. Oversiden er svart, med et rødt eller gult tverrbånd på forvingen og et lysere, mer eller mindre metallglinsende felt i indre del av bakvingen. Undersiden er mørkbrun, med det gule eller røde båndet på forvingen og i tillegg er deler av bakvingens forkant gul.

## Levevis
Larvene lever på planter i mistelteinfamilien (Loranthaceae).
Disse sommerfuglene lever i tåkeskog mellom 700-2200 meter over havet, gjerne i nærheten av bekker.

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra Mexico i nord til det sørlige Brasil (Rio Grande do Sul) i sør.

## Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Pereute***  Herrich-Schäffer, 1867
******* *[[Pereute antodyca]]* (Boisduval, 1836) 
******* *[[Pereute callinice]]* (C. & R. Felder, 1861) 
******* *[[Pereute callinira]]* Staudinger, 1884 
******* *[[Pereute charops]]* (Boisduval, 1836) 
******* *[[Pereute cheops]]* Staudinger, 1884 
******* *[[Pereute leucodrosime]]* (Kollar, 1850) 
******* *[[Pereute lindemannae]]* Reissinger, 1970 
******* *[[Pereute swainsoni]]* (Gray, 1832) 
******* *[[Pereute telthusa]]* (Hewitson, 1860)

## Kilder
* Tree of life – ''Pereute''
* Butterflies of the Andes – *Pereute telthusa* http://www.learnaboutbutterflies.com/Andes%20-%20Pereute%20telthusa.htm

## Eksterne lenker
* 
* ''Pereute'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Butterflies of America – *Pereute charops* http://butterfliesofamerica.com/pereute_charops_sphocra.htm
Melete

* *se systematisk inndeling*

***Melete*** er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.

## Utseende
Middelsstore (vingespenn 40-70 millimeter), hvite eller gulaktige sommerfugler med forholdsvis lange og slanke vinger. Vanligvis er spiss og ytterkant av forvingen samt ytterkanten av bakvingen mørke. Undersiden av bakvingen er mørkere enn resten, gulaktig, og med en liten, oransje flekk ved roten.

## Levevis
Disse sommerfuglene lever i tropisk regnskog. De kommer ofte for å drikke mineralholdig vann langs elvebredder og sølepytter.
Det er litt usikkert hva som er larvenes næringsplanter, men det er sannsynlig at de befinner seg i mistelteinfamilien (Loranthaceae).

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra Mexico til det sørlige Brasil (Rio Grande do Sul).

## Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Melete*** Swainson, 1831
******* *[[Melete calymnia]]* (C. & R. Felder, 1862) 
******* *[[Melete leucadia]]* (C. & R. Felder, 1862) 
******* *[[Melete leucanthe]]* (C. & R. Felder, 1861) 
******* *[[Melete lycimnia]]* (Cramer, 1777) 
******* *[[Melete polyhymnia]]* (C. & R. Felder, 1865) 
******* *[[Melete salacia]]* (Godart, 1819)

## Kilder
* ''Melete'' på Tree of life
* Butterflies of Amazonia – *Melete lycimnia* http://www.learnaboutbutterflies.com/Amazon%20-%20Melete%20lycimnia.htm

## Eksterne lenker
* 
* ''Melete'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Leodonta

* *se systematisk inndeling*

***Leodonta*** er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.

## Utseende
Middelsstore (vingespenn ca. 50 millimeter), spraglete sommerfugler, vingenes ytterkant ganske ujevn. Vingeformen er utypisk for hvitvinger, overflatisk ligner disse sommerfuglene mer på flikvinger (Nymphalidae). Oversiden er brun til svart med et stort, hvitt område i indre delen av hver vinge. Undersiden er brokete farget i hvitt, brunt og rødt.

## Levevis
Disse rasktflygende sommerfuglene lever langs Andesfjellene.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i den vestlige delen av Mellom- og Sør-Amerika, fra Costa Rica i nord til Peru i sør.

## Systematisk inndeling

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Leodonta***  Butler, 1870
******* *[[Leodonta dysoni]]* (Doubleday, 1847) 
******* *[[Leodonta tagaste]]* (C. & R. Felder, 1859) 
******* *[[Leodonta tellane]]* (Hewitson, 1860) 
******* *[[Leodonta zenobia]]* (C. & R. Felder, 1865) 
******* *[[Leodonta zenobina]]* (Hopffer, 1869)

## Kilder
* ''Leodonta'' på Tree of life
* Parque Nacional Sangay - *Leodonta zenobia* http://www.sangay.eu/ficha-principale.php?ref=58&lang=en

## Eksterne lenker
* 
* ''Leodonta'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Butterflies of America – *Leodonta dysoni* http://butterfliesofamerica.com/leodonta_d_dysoni.htm 
* Butterflies of America – *Leodonta tellane* http://butterfliesofamerica.com/leodonta_tellane_chiriquensis.htm
Rocky II

***Rocky II*** er en amerikansk sportsrelatert action- og dramafilm fra 1979 regissert av Sylvester Stallone (også hovedrolle). Den er den andre i filmserien om Rocky og den begynner omtrent der den første sluttet. Etter boksekampen mot Apollo forsøker Rocky å finne seg en ordinær jobb for å forsørge familien. Apollo Creed vant på påeng, men mange mener at Rocky var den egentlige vinneren. Dette gnager Apollo og han vil ha omkamp for å avgjøre en gang for alle hvem som er best. Sentrale biroller spilles av Carl Weathers, Burgess Meredith, Burt Young og Talia Shire.

## Handling
Handlingen fortsetter direkte der den første filmen slapp. Etter å ha stått løpet ut mot den bokseren Apollo Creed har nå Rocky Balboa  blitt hele Amerikas kjæledegge. Han vant ikke kampen, men var ikke langt unna fra å gjøre tidenes største seier i en boksering. Det faktum at publikum nå har lagt sin elsk på oppkomlingen plager Apollo. Når de i tillegg mener at Rocky var den egentlige vinneren, ønsker Apollo å finne ut av det en gang for alle. Rocky på sin side gifter seg og forsøker å få en ordinær jobb for å slippe å bokse mer. Men dårlig økonomi tvinger ham til å ta på seg bokserhanskene igjen. Apollo og Rocky havner i tidenes treningsøkt da de en gang for alle skal finne ut hvilken av de som er den beste bokseren.

## Om filmen

### Popularitet og økonomi
*Rocky 2* ble en stor kinosuksess, både i USA og mange andre land. Den innbrakte over $200 millioner på verdensbasis, hvorav $85 millioner i USA. Den ble den tredje mest innbringende filmen i USA i 1979.

Produksjonskostnadene var på ca $7 millioner.

### Anmelderne
Den ble forholdsvis godt mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått 73 % på Rotten Tomatoes. Tallet er noe lavere enn den første filmen, men høyere enn for de tre oppfølgerne.

### Priser
Den ble kåret til folkets favorittfilm ved People's Choice Awards.

## I rollene
*Sylvester Stallone som Rocky Balboa 
*Talia Shire som  Adrian 
*Burt Young som  Paulie 
*Carl Weathers som  Apollo Creed 
*Burgess Meredith som  Trener Mickey Goldmill 
*Tony Burton som  Duke (Apollos trener) 
*Joe Spinell som  Tony Gazzo 
*Leonard Gaines som  Agent 
*Sylvia Meals som  Mary Anne Creed 
*Frank McRae som  Meat Foreman 
*Al Silvani som  Cutter 
*John Pleshette som  Director 
*Stu Nahan ....  Announcer 
*Bill Baldwin som  Kommentator 
*Jerry Ziesmer som  Salesman 
*Paul Micale som  Fader Carmine (som Paul J. Micale) 
*Stuart K. Robinson som  Johnny (som Stuart Robinson) 
*Frank Stallone som Sanger

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Leptophobia

* *se systematisk inndeling*

***Leptophobia*** er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.

## Utseende
Middelsstore, hvite eller gulaktige sommerfugler, noen ganger litt mørkere. Forvingene er påfallende spisse og har i det minste svart spiss, ofte også svart ytterkant og delvis svart forkant.

## Levevis
Larvene lever på planter i korsblomstfamilien (Brassicaceae), kapersfamilien (Capparidaceae) og Tropaeolaceae, blant andre blomkarse. Disse sommerfuglene lever i fjellområder, gjerne i tåkeskog.

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra Mexico i nord til Argentina i sør. Den vanlige arten *Leptophobia aripa* forekommer over hele dette området, de andre artene har vanligvis mer begrensede utbredelser.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Leptophobia*** Butler, 1870
******* *[[Leptophobia aripa]]* (Boisduval, 1836) 
******* *[[Leptophobia caesia]]* (Lucas, 1852) 
******* *[[Leptophobia cinerea]]* (Hewitson, 1867) 
******* *[[Leptophobia diaguita]]* Jörgensen, 1916 
******* *[[Leptophobia eleone]]* (Doubleday, 1847) 
******* *[[Leptophobia eleusis]]* (Lucas, 1852) 
******* *[[Leptophobia erinna]]* (Hopffer, 1874) 
******* *[[Leptophobia eucosma]]* (Erschoff, 1875) 
******* *[[Leptophobia forsteri]]* Baumann & Reissinger, 1969 
******* *[[Leptophobia gonzaga]]* Fruhstorfer, 1908 
******* *[[Leptophobia helena]]* (Lucas, 1852) 
******* *[[Leptophobia nephthis]]* (Hopffer, 1874) 
******* *[[Leptophobia olympia]]* (C. & R. Felder, 1861) 
******* *[[Leptophobia penthica]]* (Kollar, 1850) 
******* *[[Leptophobia philoma]]* (Hewitson, 1870) 
******* *[[Leptophobia pinara]]* (C. & R. Felder, 1865) 
******* *[[Leptophobia tovaria]]* (C. & R. Felder, 1861) 
******* 3 ubeskrevne arter
## Kilder
* ''Leptophobia'' på Tree of life
* Butterflies of the Andes – *Leptophobia eleone* http://www.learnaboutbutterflies.com/Andes%20-%20Leptophobia%20eleone.htm

## Eksterne lenker
* 
* ''Leptophobia'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Flammepunkt

**Flammepunktet** er den laveste temperaturen en brennbar væske kan ha under normale forhold for å avgi damp i en antennelig konsentrasjon. Ved denne temperaturen kan dampen slutte å brenne når flammens kilde fjernes. Temperaturen som er nødvendig for selvantenning (tenntemperatur) er normalt høyere. Flammepunktet avgjør hvilken fareklasse disse brennbare væskene hører til.

Et eksempel er bensin, som avgir antennelig damp ved normal romtemperatur &ndash; det vil si at flammepunktet ligger under denne temperaturen.

## Se også
* Antennelsestemperatur
* Selvantennelse
* Tenntemperatur

## Referanser
Reliquia

***Reliquia santamarta*** er en dagsommerfugl i gruppen hvitvinger.  Denne arten, som er den eneste i slekten *Reliquia*, ble oppdaget så sent som i 1975.

## Utseende
En middelsstor, hvit sommerfugl. Kroppen er ganske hårete. Forvingen er hvit ved svart vingespiss og noen svarte tegninger i den ytre delen. Bakvingens overside er gråhvit.
Undersiden av bakvingen er grønnlig med lange, smale, hvite flekker.

## Levevis
Arten lever i fjellene mellom 3500-4500 meter over havet, på høyslette (páramo).

## Utbredelse
Arten finnes bare i Sierra Nevada de Santa Marta-fjellene i det østlige Colombia.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Reliquia*** Ackery, 1975
******* *[[Reliquia santamarta]]* Ackery, 1975

## Kilder
* ''Reliquia'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Reliquia'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.
* Lepidopterology.com, ''Reliquia santamarta''
Antennelsestemperatur

**Antennelsestemperatur** eller **brennpunkt** er den temperaturen hvor et brennbart stoff vil fortsette å brenne i minst fem sekunder etter antennelse.

Denne egenskapen utnyttes i vid utstrekning ved brannslukking, hvor man ved hjelp av vann sørger for å nedkjøle det brennende objektet til en temperatur under antennelsespunktet.
Leptosia

* *se systematisk inndeling*

***Leptosia*** er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.  De lever i Australia, Asia og Afrika.

## Utseende
Små til middelsstore (vingespenn 35-50 millimeter), spinkle, hvite sommerfugler med brede, avrundede vinger. På oversiden har den en litt uregelmessig, svart flekk litt bak spissen, svart spiss på forvingen og gjerne også smalt svart ytterkant på bakvingen. Undersiden av bakvingen har vage, lysbrune tegninger (vatring).

## Levevis
Larvene lever på planter i familien Capparidaceae.
Disse sommerfuglene finnes gjerne på halv-åpne lokaliteter, for eksempel skogkanter, mark under gjengroing, hager og dyrket mark. De besøker gjerne blomster. Både i utseende og adferd (blant annet den langsomme, vinglete flukten) ligner de på slekten *[[Leptidea]]* som lever i den palearktiske sone, men de er ikke beslektet med denne.

## Utbredelse
Sju av de åtte artene lever i Afrika, der slekten er utbredt over det meste av Afrika sør for Sahara. Den åttende arten, *[[Leptosia nina]]*, er utbredt fra India i vest til Australia i øst.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Anthocharidini
****** slekt ***Leptosia***  Hübner, 1818
******* *[[Leptosia alcesta]]* (Stoll, 1782) 
******* *[[Leptosia bastini]]* Hecq, 1997 
******* *[[Leptosia hybrida]]* Bernardi, 1952 
******* *[[Leptosia marginea]]* (Mabille, 1890) 
******* *[[Leptosia medusa]]* (Cramer, 1777) 
******* *[[Leptosia nina]]* (Fabricius, 1793) – eneste art utenfor Afrika, India – Australia
******* *[[Leptosia nupta]]* (Butler, 1873) 
******* *[[Leptosia wigginsi]]* (Dixey, 1915)

## Kilder
* ''Leptosia'' på Tree of life
* Butterflies of Malaysia – *Leptosia nina* http://www.learnaboutbutterflies.com/Malaysia%20-%20Leptosia%20nina.htm

## Eksterne lenker
* 
* ''Leptosia'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Sinopieris

* *se systematisk inndeling*

***Sinopieris*** er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.

## Utseende
Middelsstore, hvite sommerfugler med grå striper langs vingeårene. Undersiden av bakvingen er gulaktig. Artene ligner gjerne på rapssommerfuglen (*Pieris napi*).

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Nepal, Tibet, Yunnan og Sichuan.

## Systematisk inndeling
Artene ble tidligere plassert i slekten *[[Pontia]]*.
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Sinopieris*** Huang, 1995
******* *[[Sinopieris dubernardi]]* (Oberthür, 1884) 
******* *[[Sinopieris davidis]]* (Oberthür, 1876) 
******* *[[Sinopieris stoetzneri]]* (Draeseke, 1925) 
******* *[[Sinopieris venata]]* (Leech, 1891) 
******* *[[Sinopieris kozlovi]]* (Alpheraky, 1897) 
******* *[[Sinopieris sherpae]]* (Epstein, 1979)

## Kilder
* ''Sinopieris'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Sinopieris'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av ''Sinopieris davidis''
* Bilde av ''Sinopieris dubernardi''
* Bilde av ''Sinopieris kozlovi''
Tatochila

* *se systematisk inndeling*

***Tatochila*** er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.

## Utseende
Middelsstore (vingespenn 40-50 millimeter), hvite sommerfugler. Oversiden er hvit med en mørk flekk i ytre enden av forvingens celle, og en rad av mørke lengdeflekker langs ytterkanten, i alle fall på forvingen. Sommerfuglen kan også være mørkere, spraglet i brunt og hvitt. Undersiden er vanligvis hvit med brune tegninger.

## Levevis
*Tatochila*-artene er høyfjellssommerfugler som særlig finnes på høysletter (páramo) 3000 meter eller mer over havet.
Larvene lever på planter i korsblomstfamilien (Brassicaceae).

## Utbredelse
Slekten er utbredt langs Andesfjellene, fra Colombia i nord til Chile i sør.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Tatochila***  Butler, 1870
******* *[[Tatochila autodice]]* (Hübner, 1818) 
******* *[[Tatochila distincta]]* Jörgensen, 1916 
******* *[[Tatochila homoeodice]]* Paravicini, 1910 
******* *[[Tatochila inversa]]* Hayward, 1949 
******* *[[Tatochila mariae]]* Herrera, 1970 
******* *[[Tatochila mercedis]]* (Eschscholtz, 1821) 
******* *[[Tatochila orthodice]]* (Weymer, 1890) 
******* *[[Tatochila sagittata]]* Röber, 1908 
******* *[[Tatochila stigmadice]]* (Staudinger, 1894) 
******* *[[Tatochila theodice]]* (Boisduval, 1832) 
******* *[[Tatochila xanthodice]]* (Lucas, 1852)

## Kilder
* ''Tatochila'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Tatochila'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av ''Tatochila mercedis''
Theochila

***Theochila maenacte*** er en dagsommerfugl i gruppen hvitvinger.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn ca. 45 millimeter), hvit sommerfugl. Overflatisk ligner arten sterkt på medlemmene i slekten *[[Pieris]]*. Oversiden er hvit med svarte vingespisser.

## Utbredelse
Arten lever i Sør-Amerika, i Argentina, Paraguay og Brasil.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Theochila***  Field, 1958
******* *[[Theochila maenacte]]* (Boisduval, 1836)

## Kilder
* ''Theochila'' på Tree of life

## Eksterne lenker
* 
* ''Theochila'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.
* Bilde av arten
Hypsochila

* *se systematisk inndeling*

***Hypsochila*** er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.  De lever i Sør-Amerika.

## Utseende
Middelsstore, mer eller mindre hvite sommerfugler med avrundede vinger. Vingene kan være nesten rent hvite, eller for en stor del brunlige. Kroppen er ganske sterkt hårete.

## Levevis
Et flertall av artene har larver som lever på planter i korsblomstfamilien, men det er også noen som lever på vikker (*erteblomstfamilien*). De fleste av disse sommerfuglene lever i de kalde områdene i Patagonia og på Ildlandet.

## Utbredelse
Bortsett fra en ubeskrevet art fra Peru finnes denne slekten bare i Chile og Argentina.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Hypsochila*** Ureta, 1955
******* *[[Hypsochila argyrodice]]* (Staudinger, 1899) 
******* *[[Hypsochila galactodice]]* Ureta, 1955 
******* *[[Hypsochila huemul]]* Peña, 1964 
******* *[[Hypsochila microdice]]* (Blanchard, 1852) 
******* *[[Hypsochila penai]]* Ureta, 1955 
******* *[[Hypsochila wagenknechti]]* (Ureta, 1938)
******* *Hypsochila* sp. – ubeskrevet art fra Peru

## Kilder
* ''Hypsochila'' på Tree of life
* Field, W.D. & J. Herrera (1977) The pierid butterflies of the genera *Hypsochila* Ureta, *Phulia* Herrich-Schäffer, *Infraphulia* Field, *Pierphulia* Field and *Piercolias* Staudinger. Smithsonian Contributions to Zoology 232. http://www.sil.si.edu/smithsoniancontributions/zoology/pdf_hi/SCTZ-0232.pdf 

## Eksterne lenker
* 
* ''Hypsochila'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
* Bilde av ''Hypsochila wagenknechti''
Styrtregn

**Styrtregn**, eller **skybrudd**, er en ekstremt kraftig regnbyge, ofte blandet med hagl og tordenvær, som vanligvis ikke varer lenger enn et par minutter, men som kan føre til mindre flommer. Skybrudd oppstår fra skyer som har stor vertikal utstrekning (cumulonimbus). Monsunregnet i Himalaya i juli og august fører til mye vann i jordsmonnet, og et skybrudd kan da få katastrofale konsekvenser.

Rask utvikling av nedbør i cumulonimbusskyer er mulig på grunn av en nedbørsprosess kalt Langmuir, der store dråper vokser raskt ved koalesens med mindre dråper som faller senere. 

I India får man ofte skybrudd når monsunskyene driver nordover fra Bengalbukta eller Arabiahavet mot Himalaya. Dette kan medføre opptil 75 millimeter regn i timen. Et av de mest kjente skybruddene skjedde i Mumbai i juli 2005. Da kom det omtrent 950 mm regn på åtte til ti timer. Dette lammet den største byen og det finansielle senteret i India. 
## Eksterne lenker
*
Piercolias

* *se systematisk inndeling*

***Piercolias*** er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.  De lever i Sør-Amerika.

## Utseende
Ganske små (vingespenn ca. 25-30 millimeter), gråhvite sommerfugler med avrundede vinger. Kroppen er temmelig hårete. Oversiden er skittenhvit med mørke årer, en mørk flekk og et brunt tverrbånd i forvingen. Undersiden av forvingen er hvit med brunlig spiss, mens bakvingens underside er lyst gråbrun.

## Levevis
*Piercolias*-artene er høyfjellssommerfugler som gjerne finnes rundt 5000 meter over havet. Arten *Piercolias huanaco* er en av de dagsommerfuglene i verden som går høyest opp, den flyr opptil 5800 meter over havet i stein-ørkener der det tilsynelatende finnes veldig lite å ete.
Så høyt oppe er det vanligvis sterk vind, og arten kan bare fly av og til.

## Utbredelse
Disse artene lever i Andesfjellene i Peru og Bolivia.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie hvitvinger (Pieridae) 
**** delgruppe Pierinae
***** delgruppe / stamme Pierini
****** slekt ***Piercolias***  Grote, 1903
******* *[[Piercolias coropunae]]* (Dyar, 1913) 
******* *[[Piercolias forsteri]]* Field & Herrera, 1977 
******* *[[Piercolias huanaco]]* (Staudinger, 1894)

## Kilder
* ''Piercolias'' på Tree of life
* Lepidopterology.com: the lectotype of *Piercolias huanaco* - med bilder http://www.lepidopterology.com/almanac/display.php?q=types-piercolias-huanaco
* Field, W.D. & J. Herrera (1977) The pierid butterflies of the genera *Hypsochila* Ureta, *Phulia* Herrich-Schäffer, *Infraphulia* Field, *Pierphulia* Field and *Piercolias* Staudinger. Smithsonian Contributions to Zoology 232. http://www.sil.si.edu/smithsoniancontributions/zoology/pdf_hi/SCTZ-0232.pdf

## Eksterne lenker
* 
* ''Piercolias'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Louis Clarke

**Louis Alfred** «**Pinky**» **Clarke** (født 23. november 1901, død 24. februar  1977) var en amerikansk friidrettsutøver. Han var med på å vinne gull på den 4&nbsp;x&nbsp;100&nbsp;m stafett under OL 1924 i Paris.

Han løp den andre stafettetappen. De andre deltakerne på USAs lag var Loren Murchison, Frank Hussey og Alfred LeConey. I finalen satte laget ny verdensrekord med tiden 41,0.

## OL-medaljer
* 1924  Paris -  **Gull** i friidrett, 4 x 100 meter  USA

## Eksterne lenker
*
Nils Östensson

**Nils Östensson** (født 29. april 1918, død 24. juli 1949) var en svensk langrennsløper som konkurrerte i 1940-årene. Han vant gull på 4&nbsp;x&nbsp;10&nbsp;km stafett og sølv på 18&nbsp;km under OL 1948 i St. Moritz.

Östensson vant gull på både 18 og 50&nbsp;km i Holmenkollrennene i 1949.

Han døde i en motorsykkelulykke samme år, bare 31 år gammel.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Holmenkollen-vinnere siden 1892 – klikk på Vinnere for å laste ned pdf-fil
Linum

**Linum** kan ha flere betydelser:
* Det latinske ordet for Linje
* Planteslekten Linum der lin inngår.
Munthehuset

**Munthehuset** er navnet på det gamle stovehuset på storgården Ytre Kroken i Luster. Stedet har utsikt  sørover mot Ornes og Urnes stavkirke. Munthehuset er nyrestaurert.

## Eksterne lenker
Munthehuset
Crinum calamistratum

***Crinum calamistratum*** er en art i påskeliljefamilien. Det er en saktevoksende vannplante som har en viss utbredelse i akvaristikken.
Den blir 40–120&nbsp;cm høy og 20–30&nbsp;cm vid.
Det er en løkplante med mørkegrønne, veldig smale blader.

## Akvaristikk
*Crinum calamistratum* blir ikke spist av planteetende fisk. Den kan også brukes i brakkvannsakvarier med lavt saltinnhold.
Den foretrekker en temperatur mellom 20 og 27&nbsp;°C, en pH mellom 6,1 og 7,8, og en hardhet mellom 0 og 18 °dH.
Den krever mye lys.

## Eksterne lenker
*
Gunn

**Gunn** er et kvinnenavn med opprinnelse i de norrøne ordene *gunnr* som betyr «kamp», «strid» eller «krig», eller det tilsvarende gammelhøytyske ordet *gund* med samme betydning.

*Gunnr* er en norrøn variant av navnet, og det er også kjent i runeskrift som  (*kunia*),  (*kuna*) og  (*kyna*).

*Gunn* er også navneledd i en rekke andre navn:
* Kvinnenavn: Ingunn, Gunvor, Gunhild, Hildegunn, Margunn, Torgunn, Gunnlaug, Gunnbjørg, Solgunn, Gunilla
* Mannsnavn: Gunnar, Gunvald

## Utbredelse
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til fornavnet Gunn i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Gunn Wållgren (1913–1983), svensk skuespiller
* Gun Hellsvik (1942&ndash;2016), svensk politiker
* Gunn Imsen (f. 1946), norsk lærebokforfatter og pedagogikkprofessor
* Gunn Vigdis Olsen-Hagen (1946–1989), norsk politiker
* Gunn Wærsted (f. 1955), norsk siviløkonom og næringslivsleder
* Gunn Eriksen (f. 1956), norsk kokk
* Gunn Harbitz (f. 1958), norsk kunstner
* Gunn Nyborg (f. 1960), norsk fotballspiller
* Gunn Nordheim Morstøl (f. 1963), norsk kunstmaler og grafiker
* Gunn Karin Gjul (f. 1967), norsk jurist og politiker
* Gunn Enli (f. 1970), norsk medieforsker
* Gunn-Rita Dahle Flesjå (f. 1973), norsk terrengsyklist
* Gunn Margit Andreassen (f. 1973), norsk skiskytter

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Giovanni Schiaparelli

**Giovanni Virginio Schiaparelli** (1835–1910) var en italiensk astronom. 

Han er kjent for sine undersøkelser av Mars, der han omtalte noen overflatetrekk som «sjøer» og «kontinenter». Fra 1877 fant han også det han kalte *canali* som har en bredere betydning enn det norske ordet «kanal» som en gjerne oversetter ordet til.

En annen av hans oppdagelser var at han viste at meteorsvermene Perseidene og Leonidene blir forårsaket av kometer.

Nedslagskrateret Schiaparelli på Mars er oppkalt etter ham.

Hans niese Elsa Schiaparelli ble en kjent moteskaper.

## Priser (utvalg)

## Se også

* Kanaler på Mars

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Yngvar Lundh

**Yngvar Gundro Lundh** (født 19. mars 1932, død 15. august 2020 på Tolvsrød)  var en norsk sivilingeniør og pioner innen teknologutvikling i Norge. Han er kjent for å ha brakt Internett til Norge (som det første landet utenfor USA) og for å ha utviklet noen av landets første datamaskiner. 
I 2021 ble Lundh posthumt lagt inn i Internet Hall of Fame.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Lundh vokste opp ved Tønsberg (1932–1938), i Son (1938–1949) og i Råde, hvor han var odelsgutt til en slektsgård. Han tok eksamen i svakstrømteknikk ved Norges tekniske høgskole (NTH) i Trondheim i 1956.

### Karriere
Lundh arbeidet som forsker ved Forsvarets forskningsinstitutt (FFI, 1957–1984) og var gjesteforsker ved Massachusetts Institute of Technology (1958) og Bell Labs (1970). 

Han var sjefingeniør i Televerket/Telenor 1985-1996 og drev deretter eget konsulentselskap *Vista Telematikk*. Han var professor II i informatikk ved UiO fra 1980, og startet der undervisning i mikroelektronikk og i datanett.

Lundh samlet en gruppe på 8-10 nyutdannede forskere, kalt *[[siffergruppen]]*, ved FFI. Den gjennomførte flere nyskapende prosjekter med anvendelse av sifferteknikk (eng. digital techniques). Spesielt gjaldt det bruk av transistorer og trykte kretser i datamaskiner, og flere datamaskiner for simulering (*SAM*),  signalbehandling (*Lydia* og *Martinus*) automatisk kontroll og telekom (*Rasmus*). Videre utviklet Lundh en ny form for distribuerte, digitale telefonsentraler, kalt knutepunktsteknikk. Den ble grunnlaget for produkter markedsført som *Digimat* og *Tadkom*. Flere av gruppens medlemmer var senere sentrale ved firmaer eller produkter som utgjorde en ny industrigren basert på datateknikk. (Norsk Data, AS Informasjonskontroll, Kongsberg Våpenfabrikks datadivisjon, Alcatel).

Lundh samarbeidet med ARPA om utvikling av teknikken for Internett i perioden 1972-1981. Han samlet etter hvert en gruppe på fem forskere på FFI for dette. Utviklingen benyttet et eksperimentelt nett – Arpanet – som laboratorium. En av forskerne, Pål Spilling, var senere aktivt til hjelp for universiteter og høyskoler med å koble seg til Internett. Interessen for Internett begynte å vokse, langsomt i begynnelsen, fra sist i 1980-årene. For å utnytte de nye muligheter tilbød Lundh i 1985 å utvikle elektronisk post til en offentlig tjeneste for Televerket. Det resulterte i firmaet Telepost, som vokste raskt, inntil midt i 1990-årene, da interessen for internett innhentet de tradisjonelle tekniske standardene.

Lundh var medlem av Norges Tekniske Vitenskapsakademi. I 2008 ble han første prisvinner av Norges tekniske vitenskapsakademis ærespris.

Han var radioamatør fra før han ble student og hadde kallesignal LA7ZC.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Yngvar Lundh - Store norske leksikon
* Dag Andreassen: ''Internett med norske pionerer'' - Teknisk Museums hjemmeside
* Rolf Skar: Yngvar Lundh er den mest sentrale person innen norsk it noen gang - digi.no 10. april 2017
* Heradstveit, Per Øyvind (1985) *Eventyret Norsk Data En bit av fremtiden* J.M.Stenersens Forlag A/S ISBN 82-7201-040-2
* Yngvar G. Lundh - Internet hall of fame
Hakelilje

* *[[Crinum americanum]]*
* *[[Crinum asiaticum]]*
* *[[Crinum bulbispermum]]*
* *[[Crinum calamistratum]]*
* *[[Crinum moorei]]*
* *[[Crinum pedunculatum]]*
* *[[Crinum procerum]]*
* *[[Crinum thaianum]]*
* *[[Crinum xanthophyllum]]*

**Hakeliljer** er en gruppe enfrøbladete planter i påskeliljefamilien.
De har store, iøynefallende blomster på bladløse stammer. De utvikler seg fra løker. 
De finnes langs sidene på bekker og innsjøer. 

Sumpliljer er medlemmer av denne gruppen som blir kultivert som prydplanter på grunn av sine attraktive blomster.
Flere arter brukes som akvarieplanter.

## Eksterne lenker
*
Abrahamsen

**Abrahamsen** er et norsk etternavn. I 2009 hadde  nordmenn etternavnet Abrahamsen. Navnet er et patronymikon og betyr «sønn av Abraham».

## Kjente personer
*MiRee Abrahamsen – norsk forfatter og billedkunstner
*Jannicke Abrahamsen – norsk artist og barnestjerne
*Rita Abrahamsen – norsk teaterregissør og spesialpedagog
*Aase Foss Abrahamsen – norsk forfatter
*Egil Abrahamsen – norsk skipsingeniør og tidligere administrerende direktør Veritas og tidligere styreformann i Telenor og Norsk Hydro
*Odd Abrahamsen – norsk forfatter og litteraturkritiker

## Referanser
♂

**♂** eller **marssymbolet** er et tegn som kan bety blant annet

* Mars (gud), romersk krigsgud
* Mars (planet), planet (utbredt symbol både innen astrologi og astronomi)
* Jern, grunnstoff
* Hankjønn

Symbolet kan opprinnelig bare ha vært en pil som peker oppover, men symbolet kan også tolkes som en forenklet tegning av den romerske krigsguden Mars' skjold og spyd. Det fikk utvidet betydning i alkymi og astrologi, og seinere som kjønnssymbol gjennom Carl von Linnés bruk i hans biologiske systematikk.

## Se også
* Mars (andre betydninger)
* Kjønnssymboler
* ♀, venussymbolet, vanlig tegn blant annet for hunkjønn
♀

**♀**, **venussymbolet** eller **venusspeil** er et tegn som kan bety blant annet:

* Venus, en romersk gudinne
* Venus, en planet (brukt som symbol både i astrologi og astronomi)
* Kobber, et grunnstoff
* Hunkjønn

Symbolet kan opprinnelig bare ha vært en pil som peker nedover, men kan også tolkes som en forenklet tegning av den romerske gudinnen Venus' runde håndspeil av blankpusset kobber. Tegnet fikk utvidet betydning i alkymi og astrologi, og seinere som kjønnssymbol gjennom Carl von Linnés bruk i hans biologiske systematikk.

## Se også
* Venus (andre betydninger)
* Kjønnssymboler
* ♂, marssymbolet, vanlig tegn for hankjønn

## Eksterne lenker
*
Bidoof

**Bidoof** (ビッパ) *Bipper* på japansk, *Bidiza* på tysk og *Keunottor* på fransk) er en karakter fra spillet Pokémon.

## Utseende
Bidoof minner litt om en bever. Den er brun med gul «maske» på øynene, mørkebrune klør, rød snute og svarte øyne. Den har tre(hunkjønn)/fem(hankjønn) "klumper" til hale.

## Biologi
Bidoof bor nær vannet. De må alltid gnage på noe fordi tennene vokser hele tida.
Den utvikles til Bibarel.
## Eksterne lenker
*
* Bidoof på Pokémon Wiki
Fylkesvei 273 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 273** i de følgende fylkene:

*Fylkesvei 273 (Aust-Agder)
*Fylkesvei 273 (Nordland)
*Fylkesvei 273 (Sogn og Fjordane)
*Fylkesvei 273 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 82 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 82** i de følgende fylkene:

*Fylkesvei 82 (Akershus)
*Fylkesvei 82 (Buskerud)
*Fylkesvei 82 (Hedmark)
*Fylkesvei 82 (Hordaland)
*Fylkesvei 82 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
*Nordland (primær fylkesvei)
*Fylkesvei 82 (Oppland)
*Fylkesvei 82 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 83 (andre betydninger)

I Norge finnes **fylkesvei 83** i de følgende fylkene:

*Fylkesvei 83 (Buskerud)
*Fylkesvei 83 (Hedmark)
*Fylkesvei 83 (Hordaland)
*Fylkesvei 83 (Møre og Romsdal)
*Fylkesvei 83 (Nordland)
*Fylkesvei 83 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
*Troms (primær fylkesvei)