Sigurd Evensmo

**Sigurd Mikal Evensmo** (1912–1978) var en norsk forfatter, journalist og motstandsmann under andre verdenskrig.

## Liv og virke
I ungdomsåra var han aktiv for Clarté og i kontakt med Mot Dag, men han meldte seg inn i AUF og arbeidet aktivt der. I 1931 ble han den første leder av Aust-Agder Arbeideridrettskrets, men overlot det vervet etter ett år til Olav Knutsen. Han begynte som journalistlærling i *[[Hamar Arbeiderblad]]* og fortsatte siden som journalist i flere ulike arbeideraviser, blant annet *[[Tiden (avis, Arendal)|Tiden]]* i Arendal, *[[Fremtiden]]* i Drammen og på Arbeidernes pressekontor, nå Avisenes Nyhetsbyrå i Oslo, og i 1939 begynte han i *[[Dagsavisen|Arbeiderbladet]]*. 

Under krigen var Evensmo aktivt med i motstandsarbeidet. Han skrev i den illegale avisen *[[Bulletinen]]*, noe som førte til at han måtte gå i dekning og forsøke å flykte fra Norge i 1942. Evenmos forsøk på flukt skulle foregå fra Ålesund MK «Viggo», men ble avslørt av medlemmer fra Rinnanbanden. De 18 andre som ble tatt til fange, ble henrettet på Trandum mens Evensmo ved en misforståelse ikke ble henrettet. Han ble sluppet fri og gikk i dekning resten av krigen. Anne Marie Breien påvirket Siegfrid Wolfgang Fehmer til å løslate Evensmo.

29. mai 1945 protesterte Evensmo i *Arbeiderbladet* mot snauklipping og andre overgrep mot tyskerjenter. «*Deres holdning er fordømt av alle som uverdig...La oss være helt sikre på at vi ikke sitter i glasshus når vi skal til med steinene.*»

Høsten 1945 besøkte han Fehmers kone Anni i Wiesbaden. Hun hadde hørt at mannen var hengt, men Evensmo forsikret henne at Fehmer var i live og satt i fengsel i Oslo. Anni fant frem fotoalbum og fortalte om sitt ekteskap.

I romanen *Oppbrudd etter midnatt* gis en skildring av Fehmer og Anne Marie Breien, omdøpt til «Egon» og «Ingierd». Ingierd får den tyske politioffiseren til å slippe faren hennes ut av fangenskap, og sier til en venn i motstandsbevegelsen: «*Jeg trodde Egon hadde sluppet ham ut for min skyld. Da Egon ringte til meg og fortalte det, var han kort og kald, men han ringte, og da han skar av med en gang, var det fordi han ikke ville jeg skulle takke ham...Så kom Egon til meg, og han kom stadig oftere...Når han spurte: Ville De slåss mot oss hvis De visste at Russland og kommunismen kommer til å herske når vi har tapt? - så måtte jeg svare nei - da ville jeg ikke slåss mot tyskerne. Han så det jo slik! Og da måtte han slåss som han gjorde, og som <u>vi</u> ville slåss om vi hadde trodd som han.*»

Fra 1953 var han sentral i redaksjonen i avisen *[[Orientering (avis)|Orientering]]*. I periodene 1953–59 og 1961–63 sto han som redaktør. 

Før krigen hadde han fått gitt ut et skuespill, *Konflikt* i 1934. Den første romanen hans kom ut i 1945, med tittelen *Englandsfarere*. Handlingen i boka hadde bakgrunn i Evensmos egne erfaringer fra krigen. Romantrilogien *Grenseland* (1947), *Flaggermusene* (1949) og *Hjemover* (1951) er et hovedverk i norsk etterkrigslitteratur, og utgjør en sosial og psykologisk skildring av brytningene mellom lands- og bymiljø og av en ung, intellektuell arbeidergutts utvikling i mellomkrigstida. Evensmo fikk Kritikerprisen for bøkene, og på slutten av 1970-årene dannet trilogien grunnlag for TV-serien ''Grenseland''. 

Han var filmkronikør i NRK fra 1948 til 1962, og skrev selv manus til filmer som *Line*, basert på Axel Jensens roman, og *[[Bare et liv – Historien om Fridtjof Nansen]]*.

Romanene *Gåten fra år null, Femten døgn med Gordona* og *Miraklet på Blindern* kan alle katalogiseres som *[[science fiction]]*, og Evensmo var dermed blant de første som skrev i denne sjangeren i Norge. I *Gåten fra år null* gjør arkeologer fra en fjern fremtid et forvirrende funn fra verdens siste atomkrig; en steinøks sammen med strålevåpen. Funnstedet viser seg å være et steinaldermuseum, der noen en gang forsvarte seg med det de fant. *Miraklet på Blindern* fra 1966 utspiller seg i 1984, en klar kobling til George Orwells *[[1984 (roman)|1984]]*. Ved universitetet i Oslo utvikles et stoff som gjør det mulig å lese tanker, og dermed bidrar til stormaktenes forsoning på en fredskonferanse i Oslo.

## Verk
### Bøker
* 1945 *[[Englandsfarere]]*, roman (Gyldendal, Oslo)
* 1946 *Dokumenter fra ruinene - Gestaporapporter til Göring funnet og lagt frem av norske journalister*, skrevet sammen med Eilert Eriksen (Gyldendal, Oslo)
* 1946 *Oppbrudd etter midnatt*, roman (Gyldendal, Oslo)
* 1947 *Grenseland*, roman (Gyldendal, Oslo)
* 1949 *Flaggermusene*, roman (Gyldendal, Oslo)
* 1951 *Hjemover*, roman (Gyldendal, Oslo)
* 1954 *Glassveggen*, novellesamling (Gyldendal, Oslo)
* 1955 *Trollspeilet: streiftokt i film* (Gyldendal, Oslo)
* 1956 *Østenfor vest og vestenfor øst: Jugoslavia under Tito* (Gyldendal, Oslo)
* 1956 *Gåten fra år null*, roman (Gyldendal, Oslo)
* 1962 *Femten døgn med Gordona*, roman (Gyldendal, Oslo)
* 1964 *Feider og finter*, kåseri og epistler (Gyldendal, Oslo)
* 1966 *Miraklet på Blindern*, roman (Gyldendal, Oslo)
* 1967 *Det store tivoli: film og kino i Norge gjennom 70 år* (Gyldendal, Oslo)
* 1968 *Norske forfattere i krig og fred: Den Norske forfatterforening 1940-1968: utgitt til 75-års jubileet 15. november 1968*, skrevet sammen med Alex Brinchmann (Gyldendal, Oslo)
* 1969 *Vold i filmene: ett års kinoprogrammer i Norge og noen perspektiver* (Gyldendal, Oslo)
* 1970 *Observasjoner*, essaysamling (Gyldendal, Oslo)
* 1971 *Den nakne sannheten: sex i filmene* (Gyldendal, Oslo)
* 1974 *Gyldendal og gyldendøler* (Gyldendal, Oslo)
* 1976 *Inn i din tid* (Gyldendal, Oslo)
* 1978 *Ut i kulda* (Gyldendal, Oslo)

### Dramatikk
* 1934 *Konflikt*, skuespill (Tiden, Oslo)
* 1952 *Fredsprisen*, hørespill sendt av NRK Radioteatret 16. oktober 1952
* 1981 *Stengetid*, skuespill (Noregs Boklag, Oslo)

## Priser og utmerkelser
* 1951 &ndash; Kritikerprisen for romantrilogien *Grenseland*, *Flaggermusene* og *Hjemover*
* 1973 &ndash; Aamot-statuetten
* 1976 &ndash; Gyldendals legat
* 1977 &ndash; Nominert til Nordisk råds litteraturpris for romanen *Inn i din tid*

## Biografier
* Stian Bromark og Halvor Finess Tretvoll: *Sigurd Evensmo – Alene blant de mange* (2009) Cappelen Damm.
* Helge Eriksen: *Sigurd Evensmo – sosialist og individualist. En undersøkelse av utviklingslinjer i Sigurd Evensmos forfatterskap sett på bakgrunn av historiske og biografiske forutsetninger.* (Hovedoppgave ved UiO, 1974) (Forfatteren bruker i dag navnet Helge Eriksen Bugge)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  NRK: Lydfil med Sigurd Evensmo