Reichskommissariat Norwegen

**Reichskommissariat Norwegen** (**RK**) var det nasjonalsosialistiske Tysklands sivile forvaltningsorgan i det okkuperte Norge under andre verdenskrig. Dets fulle navn var **Reichskommissariat für die besetzten norwegischen Gebiete** (*Rikskommissariat for de okkuperte [[Norge|norske]] områder*). Den ble styrt av rikskommissær Josef Terboven fra 24. april 1940 til han begikk selvmord 7. mai 1945. De tyske militære styrkene i Norge kapitulerte til de allierte på kommando fra den tyske generalen Franz Böhme 8. mai 1945. Kapitulasjonen av de tyske styrkene i Norge markerte slutten på Reichskommissariat.

## Organisasjon

Høsten 1940 hadde Reichskommissariat stort sett fått sin endelige form. Organisasjonen hadde da 239 ansatte, stort sett alle tyskere.

Reichskommissariatet hadde tre hovedavdelinger:
* Avdeling for forvaltning (*Hauptabt. Verwaltung*), først ledet av Karl Eugen Dellenbusch, fra 1941 av Hans-Reinhard Koch.
* Avdeling for folkeopplysning og propaganda (*Hauptabt. Volksaufklärung und Propaganda*), ledet av Georg Wilhelm Müller.
* Avdeling for næringsliv (*Hauptabt. Volkswirtschaft*), ledet av Carlo Otte.

Senere ble en fjerde avdeling for *teknikk og samferdsel* skilt ut av næringslivavdelingen. Denne ble ledet av Willi Henne. Ved siden av hovedadministrasjonen i Oslo fantes det også lokale tjenestesteder i Trondheim, Bergen, Stavanger, Kristiansand, Harstad, Narvik, Tromsø, Hammerfest og Kirkenes.

Reichskommissariat holdt til i Stortingsbygningen i Oslo frem til februar 1945, da de flyttet til Oslo handelsgymnasiums lokaler.

File:Norway's WW2 Resistance Museum, Oslo (Hjemmefrontmuseet). Fernsprechverzeichnis (phone book) Reichskommissariat Norwegen. Photo 2017-11-30.jpg|Telefonkatalog for tyske okkupasjonsmyndigheter og militærstyrker i Norge under krigen.

File:Reichskommissar Terboven utdeler medaljer.jpg|«Reichskommissar Terboven utdeler medaljer til medarbeidere i Reichskommissariatet 2. feb. 1942»


## Forholdet til NS og Quisling-administrasjonen

Forholdet mellom Reichskommissariat og Nasjonal Samling (NS) ble aldri spesielt godt. På tross av dette støttet Reichskommissariat NS økonomisk fra mai 1940. Samme høst opprettet Reichskommissariat spesialavdelingen *Einsatzstab Wegener* &ndash; med navn etter lederen Paul Wegener &ndash; for å overvåke, finansiere og assistere Nasjonal Samling. Wegener satte sine folk i alle deler av NS-organisasjonen, og sørget også for å ettergå medlemsregisteret. *Einsatzstab Wegener* fant raskt ut at medlemstallene på  som Quisling hadde forelagt Hitler var oppblåste, og anslo det reelle medlemstallet til 1500.

Etter statsakten i 1942 gikk lovgivende makt formelt over til Vidkun Quisling og hans statsråder. Quisling var imidlertid pålagt å følge Terbovens befalinger. Reichskommissariat fortsatte også i praksis å blande seg inn i den norske statsforvaltningens arbeid, særlig på grunn av passiv motstand mot nyordningen blant norske statstjenestemenn.

Vidkun Quisling ønsket langsiktig sett at Terboven-administrasjonen skulle tilbakekalles til Tyskland, med Vidkun Quisling som eneveldig "Fører" over et selvstendig Norge som deltager av aksemaktene. Dette ble lovet av Adolf Hitler i et offentlig møte med Quisling i april 1943. Dette var første og eneste gang i historien Hitler lovet selvstendigheten til et okkupert land.

## Se også
* Josef Terbovens kommissariske statsråder
* Reichskommissar

## Referanser




## Litteratur
*
*
*
* Nyordning og nazifisering, artikkel hos Norgeshistorie.no
* SS og Reichskommissariat Norwegen, artikkel hos Norgeshistorie.no