Andreas Hammerschmidt

**Andreas Hammerschmidt** (1610/1611 – 1675) var en tysk organist og en av de mest populære kirkemusikk-komponistene i det tyske språkområdet på midten av 1600-tallet.

## Liv
Faren, Hans Hammerschmidt, var en salmaker fra Zwickau i Fristaten Sachsen. Intet er kjent om Andreas' biologiske mor, faren giftet seg for andre gang i 1614. Under rekatoliseringen av Böhmen, sannsynligvis mellom mars og august 1626, måtte familien flykte fra Brüx. De slo seg ned i Freiberg der faren fikk borgerrettigheter i 1629.

Hammerschmidts musikalske utdanning er ukjent. Han fikk sin første organistpost i 1633 og året etter ble han Christoph Schreibers etterfølger som organist i *St. Petri* i Freiberg. I 1637 fikk Hammerschmidt borgerrettigheter som organist i byen og giftet seg samme år med Ursula Teufel, datter av en kjøpmann fra Praha. Sammen fikk de seks barn – bare to døtre overlevde barndommen.

Etter at Schreiber døde, ble Hammerschmidt på ny hans etterfølger, denne gangen som organist i *St. Johannis* i Zittau der han ble livet ut. Zittau var den gang en rik by og Hammerschmidt ble etterhvert en holden mann som eide flere hus i byen. Han tonesatte salmetekster, bidro med stoff i skolebøker og publiserte årvisse samlinger med egne komposisjoner, gjerne utstyrt med forord av  Heinrich Schütz og Johann Rist. Han fikk også eksklusivt privilegium på klaverundervisning i Zittau og fungerte som forvalter i landsbyen Waltersdorf og av skogene rundt.

Hammerschmidt hadde et hissig gemytt og lå i konflikter med komponisten Johann Rosenmüller i Leipzig og andre.

## Musikk
Hammerschmidt skrev sanger, kantater, motetter og instrumentalmusikk. Hovedvekten ligger på vokal kirkemusikk i en typisk barokk *[[Concertato|stile concertato]]*. Mange av komposisjonene er en form av , en tilpasning av den tidlige italienske barokkstilen monodi som hadde som mål å  oppfylle en kirkelig, og spesielt protestantisk, funksjon. Hammerschmidt var en representant for den andre komponistgenerasjonen som plukket stilmidler fra italiensk musikk for å skape dem om til en tysk barokktradisjon, og han hører til i samme tradisjon evangelisk-lutherske kirkekomponister som Heinrich Schütz og Johann Sebastian Bach.

Melodiene til Hammerschmidt ble regnet som fengende og enkle, og ettertiden holdt ham for å være lettvekter. Manfred Bukofzer skrev at Hammerschmidt *«vannet ut Schütz' nyskapninger for å tilpasse dem massenes smak.»*  ilte i 1719 til Hammerschmidts forsvar: *«for når det gjelder å ære Gud, har han gjort mer enn tusen operakomponister.»*

## Verk i utvalg
* *Erster Fleiß allerhand neuer Paduanen, Galliarden, Balletten, Mascharaden, Francoischen Arien, Courenten u. Sarabanden, 5 St. auf Violen, Generalbaß*. 1636 (2. opplag 1639, 3. opplag 1648, 4. opplag 1650; red.  Helmut Mönkemeyer, 1939)
* *Ander Tl. neuer Paduanen usw.* 5 uns 3 St. auf Violen, Generalbaß, 1639 (2. opplag 1650, 3. opplag 1658)
* *Musicalische Andachten*, 5 deler, I (Geistliche Konzerte), 1639; II (Geistliche Madrigalien), 1641 (2. opplag 1650; 3. opplag 1659); III (Geistliche Symphonien), 1642 ((Online-Ausgabe, ca. 85&nbsp;MB) 2. opplag 1652); IV (Geistliche Motetten und Konzerte), 1646 (2. opplag 1654; 3. opplag 1669); V (Chormusik), 1653
* *Weltl. Lieder oder Liebesgesänge*. I, 1642 (2. opplag 1651); II, 1643 (2. opplag 1650); III (Geist- und weltliche Oden und Madrigalien), 1649
* *Dialogi oder Gespräche zw. Gott u. einer gläubigen Seelen*. I, 1645 (4. opplag 1669; bearb v. A. W. Schmidt, in: DTÖ VIII/1, Wien 1901); II (Das Hohelied Salomonis in Opitz' Übertr.), 1645 (2. opplag 1652; 3. opplag 1656; 4. opplag 1658)
* *Motettae unius et duarum vocum*. 1649
* *Lob- u. Danklied*. Ps 84 (9st.), 1652
* *Musical. (2. Tl.: Geistl.) Gespräche über die Evangelia*. I, 1655; II, 1656
* *Neue Musikalische Katechismus-Andachten.* Lüneburg 1656 (38 åndelige sanger)
* *Fest-, Buß- u. Danklieder (5 Sing- u. 5 Instr.stimmen mit Generalbaß*. 1658/59
* *Kirchen- u. Tafelmusik* (Geistliche Konzerte), 1662
* *Missae* (nur Kyrie und Gloria, als Missae breves, 5-l2st.), 1663
* *Fest- u. Zeit-Andachten* (6st.), 1671

## Nyutgivelser
* *Erster Fleiß. Instrumentalwerke zu 3 u. 5 St.* red. Helmut Mönkemeyer, = Das Erbe Dt. Musik 49, Abt. Kammermusik VII, Kassel 1957
* *Weltl. Oden oder. Liebesgesänge (1642–1649)*. red. Hans Joachim Moser, = Das Erbe Dt. Musik 43, Abt. und Sologesang V, Mainz 1962
* *Ausgew. Kirchenmusik*. red. Diethard Hellmann, = Geistl. Chormusik IV, Das Chorwerk alter Meister VI, Stuttgart 1964
* *weitere (Einzel-).Ausgg.* red. dems. u. D. Hildebrandt, ebd. 1964 ff.

## Diskografi
* *Ensemble Sagittarius, Maîtrise de Radio France, (Michel Laplénie): Andreas Hammerschmidt, Motets extraits des Musicalische Andachten, des Fest-, Buß- und Danklieder et des Fest- und Zeitandachten*. MPO assai, Radio France, 2000
* *Hesperion XX (Jordi Savall): Andreas Hammerschmidt, Vier Suiten aus der Sammlung «Erster Fleiß»*. Ars Musici, Freiburg 1986
* *Himlische Cantorey*. J. Rosenmüller Ensemble,  (): VERLEIH UNS FRIEDEN, Geistliche Vokalmusik von Andreas Hammerschmidt, NDR/, Windsbach 2005
* *Weser-Renaissance Bremen (Manfred Cordes): Andreas Hammerschmidt, Sacred Works. Kirchen- und Tafelmusik (1662). Motettae unius et duarum vocum (1649)*. , Georgsmarienhütte, 2003

## Referanser og noter


## Litteratur
*
* 
* 
* Johannes Günther Kraner, «Andreas Hammerschmidt,» in *The New Grove Dictionary of Music and Musicians*, ed. Stanley Sadie.  20 vol.  London, Macmillan Publishers Ltd., 1980.  ISBN 1-56159-174-2
* Manfred Bukofzer, *Music in the Baroque Era*.  New York, W.W. Norton & Co., 1947.  ISBN 0-393-09745-5
* *Hammerschmidt, Andreas: Werkverzeichnis*. I Friedrich Blume (red.): *Répertoire International des Sources Musicales*. Kassel 1974
* Diana Rothaug: *Hammerschmidt, Andreas*. I Ludwig Finscher (red.): *[[Die Musik in Geschichte und Gegenwart]]*. Band 27, Kassel 2003

## Eksterne lenker
* 
* Utvalgte verk (noter), red. Hugo Leichtentritt i serien *Denkmäler deutscher Tonkunst* (I. Folge, bind. 40), Leipzig 1910
* 
*