open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nødsignal

**Nødsignal** er ethvert signal som kan brukes til å påkalle oppmerksomhet i forbindelse med nød og ved andre omstendigheter hvor oppmerksomhet er påkrevet.

## Radiostasjon
* På en radiostasjon er nødsignalet *Mayday Mayday Mayday* (korrekt uttale er *Medé*, av fransk *m’aider*).
* *Mayday relay* er signalet for videresending av en nødmelding.
* Maritim DSC Nødalarmering.
* Maritim VHF: Kanal 16.

## Morsing
* På telegrafi er nødsignalet «**·<small> </small>·<small> </small>·<small> </small>−<small> </small>−<small> </small>−<small> </small>·<small> </small>·<small> </small>·**» *(tre prikker, tre streker og tre prikker sendt som ett signal – ikke «SOS» som det ofte feilaktig omtales som, fordi det i nødsignalet ikke skal være mellomrom mellom strekene og prikkene slik det er mellom bokstaver)*.

## Flagg
* Med signalflagg, semafor eller i morsealfabetet med lys er nødsignalet bokstavene «N» og «C».

## Automatiske systemer [[COSPAS-SARSAT]]
* GMDSS Nød- og sikkerhetssystemet for maritim virksomhet.
* SART og AIS-SART.
* EPIRB og EPIRB-AIS.
* VHF Nødpeilesender med DSC kanal 70.
* Automatisk nødsignal utsendt på 121,5&nbsp;MHz til bruk for Luftforsvarets redningstjeneste.
* Et luftfartøy kan sende ut («squawke») IFF-koden koden 7700.

## Pyroteknikk
* Nødbluss
* Rødt Håndbluss
* Oransje røykboks
* Signalpenn

## Annet
* Ethvert signal som er egnet til å påkalle oppmerksomhet for å varsle om nød benyttes.

## Se også
* Jotron Peilesendere
* Nødsamband
* Nødmelding
* Nødrop

## Eksterne lenker
* Telenor Maritim Radio 
* Hansson PyroTech
Nødmelding

**Nødmelding** er en melding som sendes på radio, fortrinnsvis på en nødfrekvens, etter at nødsignal er sendt og som på en rask måte skal beskrive nødsituasjonen og hva slags hjelp som trenges. Nødmeldinger kan også innrapporteres til politiet på telefon.

Meldingen skal inneholde følgende punkter:
* Navnet eller kallesignalet til stasjonen som sender nødmeldingen *(og ev. navnet eller kallesignalet til [[radiostasjon|stasjonen]] som er i nød)
* I hvilken [[posisjon]] den nødlidne befinner seg
* Hva slags nød det er snakk om
* Hvor mange mennesker det er ombord og kort om skadeomfanget
* Hva slags hjelp som behøves
* *(Hvis tid)'' Kort om hva man planlegger å gjøre
Jacob van Campen

**Jacob van Campen** (født 2. februar 1596, død 13. september 1657) var en nederlandsk arkitekt og kunstmaler.

Han er mest kjent for Mauritshuis i Haag. Bygningen ble bygget for prins Johan Maurits van Nassau-Siegen og har i dag adresse Korte Vijverberg 8 (i sentrum av byen). Mauritshuis ble åpnet som museum i 1822.

Ved siden av Mauritshuis ligger statsministerens arbeidskvarterer «het Torentje», og en kunstig innsjø kalt «Hofvijver». 

Han er også kjent for å ha tegnet Rådhuset i Amsterdam som i dag er det kongelige slott (Paleis op de Dam).

Van Campen ble inspirasjonskilde for flere andre arkitekter, blant annet Louis Le Vau og François Mansart, mens han selv hadde latt seg inspirere av Andrea Palladio.

Han ble medlem av Sint-Lucasgildet i Haarlem i 1614.
## Referanser

## Eksterne lenker
*
Rotterdam

**Rotterdam** er den nest største byen i Nederland, med  innbyggere per . Byen ligger i provinsen Sør-Holland i den vestlige delen av landet. Rotterdam utgjør den sørlige delen av Randstad-området, et av Europas største bymessige områder med ca. 7,1 mill innbyggere.

Havnen i Rotterdam er den største i Europa og var verdens travleste havn fra 1962 til 2004, da Shanghai overtok denne posisjonen. Rotterdam ligger på begge sider av elven Nieuwe Maas (nye Maas), en av kanalene i det store deltaet ved utløpet av elvene Rhinen, Maas og Schelde. Elva deler byen i to, Nord-Rotterdam og Sør-Rotterdam. Navnet *Rotterdam* kommer fra en demning (*dam*) i elven *Rotte*.

## Nyere historie
Tyskland invaderte Nederland 10. mai 1940. Tyskerne hadde planlagt å erobre landet i løpet av én dag, men møtte uventet hard motstand. De tvang likevel Nederland til å kapitulere den 14. mai 1940 ved å bombe Rotterdam og true med å bombe andre byer. Bykjernen ble nesten fullstendig ødelagt av det tyske Luftwaffe, og 800 mennesker ble drept og omtrent 80&nbsp;000 ble gjort hjemløse.

Fra 1950-årene til 1970-årene ble byen gjenoppbygget. Sentrum var fortsatt åpent og vindfullt, inntil byrådet i 80-årene startet en aktiv byplanleggingspolitikk. Dristige og nye former for leiligheter, kontorer og rekreasjonsområder gjorde bysentrum mer bovennlig. På 90-tallet ble forretningsområdet *Kop van Zuid* bygget på sydsiden av elven.

## Severdigheter

* Rotterdam Zoo – en stor dyrepark midt i byen der man kan se flere sjeldne dyr som indisk fiskerkatt, taki, asiatisk løve, lundefugl, havoter, og vanligere dyr som sjiraff, elefant, tiger, pingvin, gorilla, sjøløve, flamingo, hyene, rød panda og dvergflodhest.
* Euromast
* Maeslantkering (ved Hoek van Holland)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Warszawapakten

**Warszawapakten** (offisielt kalt **Traktaten for vennskap, samarbeid og gjensidig assistanse**) var under den kalde krigen en militærallianse mellom Sovjetunionen og land i den tidligere østblokken i Europa. Den bestod både av reelt uavhengige stater og stater som til tross for formell selvstendighet de facto var styrt fra Sovjetunionen. Forsøk på å bryte ut av pakten ble brutalt slått ned ved hjelp av sovjetiske militærmakt.

Traktaten ble etablert som forsvarspakt rettet mot NATO, som hadde blitt etablert i 1949. En viktig begivenhet som førte til dannelsen av Warszawapakten var (Vest-)Tysklands gjenopprustning og NATO-medlemskap. Pakten ble underskrevet i Warszawa 14. mai 1955, og trådte i kraft 5. juni 1955. Sovjetunionen hadde på forhånd inngått bilaterale forsvarsavtaler med de fleste av medlemslandene i Warszawapakten. Endringen til en multilateral avtale bidro til å øke Sovjetunionens prestisje som en supermakt internasjonalt.

3. november 1956 erklærte Ungarns nye statsminister Imre Nagy at Ungarn ville trekke seg fra Warszawapakten. 4. november ble landet invadert av Sovjetunionen. Omtrent  ungarere ble drept, flere tusen fengslet og omtrent  flyktet.

Natten mellom 20. og 21. august 1968 invaderte Warszawapakten Tsjekkoslovakia for å knuse det nye og mer liberale styret til Alexander Dubček.. Det var den eneste felles militæroperasjonen Warszawapakten foretok.

Den bestod til den kalde krigen var over, og medlemslandene begynte å trekke seg i 1991. DDRs medlemskap opphørte i september 1990, rett før landet sluttet å eksistere, og pakten ble offisielt oppløst den 1. juli 1991.

## Medlemmer
*  Sovjetunionen
*  Albania (til 13. september 1968)
*  Bulgaria
*  Romania
*  Tsjekkoslovakia
*  Folkerepublikken Polen (til 1. januar 1990)
*  Ungarn
*  Den tyske demokratiske republikk (til september 1990)

Albania trakk seg ut av alliansen i 1968 som følge av uenighetene mellom Folkerepublikken Kina og Sovjetunionen etter at Sovjetunionen hadde fordømt Josef Stalin og gjennomgått en avstalinisering. Albania fortsatte således med stalindyrkelsen.

## Se også
* Østblokken
* NATO
* Vestblokken
* Syv dager til elven Rhinen

## Referanser
Thomas Gainsborough

**Thomas Gainsborough** (1727–1788) var en engelsk maler. Han var en av sin tids mest kjente landskaps- og portrettmalere.

Gainsborough ble født i 1727 i Sudbury i Suffolk i England som sønn av en lærer. Da han var 14 år imponerte han faren så mye med sine tegneferdigheter at han fikk lov til å reise til London for å studere kunst.

I 1740-årene giftet han seg med Margaret Burr, en ikke-ektefødt datter av Hertugen av Beaufort, som gav dem 200 pund årlig.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Skrik

«**Skrik**» er et av Edvard Munchs mest berømte bilder og en av Norges sentrale kunstskatter. Teknikken er fettstift på papp, og bildet er datert til 1893. Bildet finnes i flere originalversjoner, hvorav tre tilhører Munchmuseet og ett Nasjonalgalleriet.

## Historikk
Den norske ekspresjonistiske maleren Edvard Munch (1863–1944) laget bildet etter en angstfylt naturopplevelse han fikk mens han gikk fra Ekeberg i Oslo, og han skriver i sin dagbok datert Nice 22. januar 1892:

Tre amerikanske astronomer har satt Munchs valg av rød himmel i bildet i sammenheng med at et vulkanutbrudd i Indonesia forårsaket sterkt rødfarget himmel ved soloppgang og solnedgang i Europa fra november 1883 til februar 1884.

### Tyverier av «Skrik»

* Nasjonalgalleriets versjon ble stjålet 12. februar 1994, samtidig med åpningsseremonien under Lillehammer-OL. Bildet kom til rette i Åsgårdstrand i mai, og Leif Einar Plahter og Knut Berg anså det for lite skadet.
* 22. august 2004 ble ett av Munch-museets eksemplarer stjålet av bevæpnede menn. Dette bildet kom til rette 31. august 2006.

### Salg av «Skrik»
Den eneste privateide originalversjonen av bildet ble solgt 3. mai 2012 på auksjon hos det amerikanske auksjonsfirmaet Sotheby’s for 119,9 millioner amerikanske dollar, hvorav 107 millioner i salgssum med 12,9 millioner i kommisjon. Dette tilsvarte i 2012 689 millioner norske kroner. Selger var Petter Olsen. Kjøperen var anonym, men det ble etter hvert kjent at det var den amerikanske investoren og kunstsamleren Leon Black som kjøpte maleriet.

## Versjoner

Fil:Skrik 1893.jpg|Usignert pastellmaleri fra 1893 som første versjon av «Skriget». Originalen er ved Munch-museet i Oslo.
Fil:Edvard Munch, 1893, The Scream, oil, tempera and pastel on cardboard, 91 x 73 cm, National Gallery of Norway.jpg|Versjon fra 1893 utført i tempera og fargestifter på kartong, er utstilt i Nasjonalgalleriet i Oslo
Fil:The Scream Pastel.jpg|Denne versjonen, utført 1895 i pastell på kartong, ble solgt for mer enn 120 millioner dollar i 2012
Fil:Edvard Munch - The Scream - Google Art Project.jpg|Denne versjonen, malt med tempera på kartong i 1910, ble stjålet fra Munchmuseet i 2004 og funnet i 2007
Fil:Skriget litografi.jpg|Munch gjentok «Skrik» (*Geschrei*) som litografi i 1895


## Ikonisk motiv

«Skrik» er et av verdens mest kjente bilder og har blitt et ikon i den internasjonale populærkulturen der det gjengis i stadig nye varianter og versjoner i vitsetegninger, reklame og annet.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*  Skrik i gigapixeloppløsning fra Google Art Project
* Skrik på DigitaltMuseum
* Skisse til Skrik på DigitaltMuseum
* Utviklingen av motivet Skrik (fra Digitalt fortalt)
* ibiblio.org Gjengivelse av «Skrik»
*  ibiblio.org Gjengivelse av «Skrik» og andre av Munchs bilder
AK

**AK**, **Ak**, **aK** og **ak** kan bety:

## AK
* Akershus kommandantskap 
* Avtomat Kalashnikova model 1947 g (**AK-47**) – russisk automatgevær.
* I Tyrkia: Partiet Adalet ve Kalkınma Partisi (Rettferds- og utviklingspartiet) – også kjent under forkortelsen AKP
* Alaska, en stat i USA.

## Ak

## aK

## ak
Privatradio

**Privatradio** (PR eller PR27) er et fribånd, et sett med radiofrekvenser som det ikke kreves noen form for lisens for å bruke. Lisenskravet forsvant med innføring av CEPT i 1984. Det ble da lovlig å sende med 4 watt med frekvensmodulasjon i 40 kanaler med frekvenser fra 26,965 til 27,405 MHz. I 2012 ble det i Norge lovlig med 40 kanaler 4 watt AM/FM og 12 watt SSB.

## Bånd
*Privatradio *(Citizen Band, CB)*, (CB/PR/27), også omtalt som *[[walkietalkie|walkie talkie]]*, HF, (kortbølge). Max effekt 4 watt FM.

I Tyskland har man 80 kanaler der kanalene 41-80 anvender frekvensene 26,565-26,955 MHz. Der kan nye apparater utstråle 1 W AM og SSB på kanalene 4-15. 

I Storbritannia har de 40 privatradiokanaler i området 27,605-27,995 MHz og de har også tillatelse til å bruke de samme 40 kanaler som brukes i Norge.

I USA brukes 40 AM-kanaler i 27 MHz-båndet under betegnelsen Citizens Band (CB). Dette er populært i lastebiler og motorsykler. 
Enkelte Harley Davidson-modeller samt enkelte modeller Honda Goldwing (USA-type) leveres med original montert 27 MHz AM modulert radio. 

## Se også
*Amatørradio
*QSL-kort
*PMR446 (privat mobilradio 446 MHz)
* Jaktradio

## Referanser


## Eksterne lenker
* privatradio.dk
* dkscan.dk: Amatørradio og walkietalkie
Radiostasjon

**Radiostasjon** er en person eller annen instans som ved bruk av en radiosender utsender radiosignaler i form av tekst, tale eller musikk.

En radiostasjon kan også brukes til å komme i kontakt med andre stasjoner, men må da være i besittelse av en radiomottaker. Normalt identifiserer radiostasjonen seg med et kallesignal eller navn. Stasjonene kan bruke forskjellige modulasjoner og bølgebånd avhengig av til hvilket geografisk område de ønsker å nå.  

### Kringkasting
Kringkastingstasjoner som sender til nærområdet (dvs. innenlands eller regionalt) vil gjerne bruke FM-båndet, mens de som vil dekke et større område gjerne bruker mellombølgebåndet. Skal man sende til andre kontinenter bruker man kortbølgen. Per 13. desember 2017  så har det landsdekkende FM-radio-nettverket i Norge blitt slukket ned og nasjonale radiostasjoner har gått over til den mer moderne DAB-radioen. De lokale radiostasjonene kan drive med sendestasjoner utenfor slukkeområdene som omfatter følgende byer: Oslo, Bergen, Trondheim og Stavanger. 

### Former for radiostasjoner
Det er mange ulike former for radiostasjoner. Her er noen eksempler:
* Amatørradio
* Drosjeradio
* Flyradio
* Kringkasting
* Skipsradiostasjon
* Kystradiostasjon
* Militærradiostasjon
* Politiradio
* Privatradio

## Referanser


## Se også
* Fjernsyn
* Radio
Peptid

Et **peptid** er en kjede av aminosyrer som er bundet sammen. Peptider produseres av ribosomene i cellene på bakgrunn av RNA som er transkribert fra cellekjernens DNA. Peptidene foldes og bindes sammen og blir proteiner. Når proteiner brytes ned, dannes også peptider. Kort sagt kan man si at forskjellen på peptider og proteiner er at peptidene er kjeder uten noen spesiell struktur, mens proteinene er komplette strukturer med en bestemt funksjon. Noen hormoner (f.eks. insulin) og neurotransmittorer er peptider.

Peptidene deles grovt sett inn i **oligopeptider**, som består av et fåtall aminosyrer, og **polypeptider**, som består av mange aminosyrer. Grensen settes ofte ved ca. 50 aminosyrer, eller en molekylvekt på ca. 5000. Polypeptider med flere enn 100 aminosyrer eller en molekylvekt på ca. 10000 kalles oftest for proteiner. Blant oligopeptidene betegnes noen ganger de med svært få aminosyrer etter det nøyaktige antallet &ndash; for eksempel inneholder di-, tri-, tetra- og pentapeptider hhv. 2, 3, 4 og 5 aminosyrer. Denne terminologien brukes sjelden for peptider med flere enn 10-12 aminosyrer.

I fordøyelsessystemet dannes peptider når enzymer spalter proteinene i maten. Hvis man har en enzymdefekt, det vil si at et av fordøyelsesenzymene mangler eller ikke fungerer, kan man bli ute av stand til å bryte ned visse peptider. Disse kan skade tarmen, for eksempel ved cøliaki, eller tas opp i blodet og skape diverse problemer. Slike tilstander kalles matintoleranse, i motsetning til allergi som er et immunologisk fenomen.

## Nevropeptid
**Nevropeptid** er et lite protein som består av et antall aminosyrer knyttet til nervesystemet. Det finnes flere typer, men alle er relatert til blærer (*vesikler*) i nervecellernes endestykker (*axonterminaler*, se nervecelle), der de sammen med nevrotransmittere (signalstoffer) bidrar i signaloverførselen fra én nervecelle til en annen.

Et eksempel på et nevropeptid er kalsitonin gen-relateret protein, som gjerne forkortes CGRP (av eng. *calcitonin gene-related peptide*).

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Råholt

**Råholt** er et tettsted i Eidsvoll kommune i Akershus. Tettstedet har totalt  innbyggere per . Tettstedet Eidsvoll sentrum ligger 10,5 kilometer mot nordøst. Jessheim ligger 17 kilometer mot sør. Råholt kirke ligger sentralt.

Råholt ligger i sørlig del av kommunen, og er et av de områder som har opplevd stor vekst i forbindelse med hovedflyplass på Gardermoen. Det er jernbaneforbindelse til Oslo lufthavn Gardermoen, 5 minutter, og Oslo sentrum 30 minutter da lokaltog til Eidsvoll stopper på Eidsvoll Verk holdeplass. 

Europavei 6 gikk tidligere gjennom Råholt, men ble sent på 80-tallet lagt utenom i egen trasé. Den gamle traseen er nå fylkesvei 1551.

Råholt ungdomsskole, en ny moderne ungdomsskole som ligger ovenfor Råholthallen, har fått designpris i 2005 og er en av Nordens mest moderne ungdomsskoler. 

Kjøpesenteret Amfi Eidsvoll åpnet våren 2014, der det tidligere Råholtsenteret var blitt revet. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Zambezi

**Zambezi** er Afrikas fjerde lengste elv og går fra vest mot øst i det sørlige Afrika.

Kildene ligger i Zambia ved grensen til Den demokratiske republikken Kongo og Angola. Elven strekker seg over i alt 2574 km. På veien mot havet drenerer en rekke andre store elvesystemer til Zambezi, blant annet Luangwafloden og Kafuefloden.

Det mest iøynefallende naturfenomenet ved Zambezi er verdens bredeste fossefall Victoriafallene, som ligger ved grensebyen Livingstone mellom Zambia og Zimbabwe.

Elven flyter igjennom landene Zambia, Angola og Mosambik, hvor den munner ut i et 880 km² stort delta i Det indiske hav. Zambezielven danner også grensen mellom Zambia og Zimbabwe, samt Zambia og Namibia.

Store demninger skaffer energi til vannkraftverkene Kariba og Cahora Bassa, som leverer elektrisitet til Sør-Afrika.


Satellite view of Victoria Falls.jpg|Satellittbilde av Victoriafallene i Zambezi.
View of Victoria falls from a helicopter2.jpg|Victoriafallene sett fra helikopter.


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tistedalen

**Tistedalen** (/'tistæɳ/) eller **Tistedal** (/tistedal/) er et gammelt sagbrukssted i Halden kommune, omkring fire kilometer fra Halden sentrum. Her har det vært saget trelast siden 1600-tallet, og her ble Mads Wiels *Bomuldsfabrique* anlagt i 1813. Produksjonen startet i 1815, som den første moderne industrivirksomheten i Norge. På 1800-tallet ble sagbrukene i Tistedalen samlet til et stort bruk under kartellet Saugbrugsforeningen, som var det største sagbruket i Norge.

Tistedal har med tiden vokst sammen med bosetningen i Halden. Det finnes likevel lokale friluftslag, fotballag, forskjellige partilag og egen frelsesarmé.

## Geografi og geologi
I tillegg til det tidligere *tettstedet* Tistedal, strekker *dalen* seg vestover langs elva Tistedalselven (Tista), i nord-sørlig retning. På nordsiden av dalen ved Fosseløkka er det edelløvskog som er veldig spesiell, og foreslått fredet. I bunnen av Tistedalen renner elven Tista fra Femsjøen gjennom Halden og ut i Iddefjorden. 

## Historie
Ole Gløersen hadde sagbrugsprivilegier i Tistedalen på 1700-tallet.

Da Norske Skog Saugbrugs trengte deponeringsplass for fyllmasse etter å ha sprengt vekk Skakkestadberget, fikk bedriften lov å bygge opp igjen naturformasjonen. Åskammen strekker nå seg flere meter lengre fram enn det opprinnelige raet.

I 1743 skrev presten Johan Cold om en hval som var dukket opp i området. «Den rareste Antiqvitet blandt alle holder jeg for, er det Been-Rad af en stor Hvalfisk, som paa saa uventelig Sted og saa højt oppe fra Søen og over Bjergene, og saa dybt nedgravet i Jorden er fundet i et Leerfald mellem 2de Fjeld oven for Tistedalen ved Friderichshald...» Cold opplyste at det tidligere fantes rester av hvalskjeletter på mange av gårdene i distriktet, men under krigen med Sverige i 1718 ble disse stort sett ødelagt. Cold selv tok vare på et hvalbein som lå på låven som benk for arbeidsfolkene. Senere kom det til løytnant Fabian Frosts raritetssamling, som etter hans død ble oversendt kunstkammeret i København, men Cold opplyste at han ikke visste om hvalbeinet hadde fulgt med dit. Selv tok han funnet som et bevis på Bibelens beretning om Syndfloden. (Det danske Nationalmuseet opplyser at kunstkammeret mottok og registrerte hvalknokkelen 20. november 1739.)

Tidlig på 1990-tallet ble det lille tettstedet rammet av fire brutale rovmord. En lokal mann ble i 1994 dømt for Tistedalsdrapene.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Gamle postkort fra Tistedalen.
Genetisk kode

Den **genetiske koden** er informasjon lagret i DNA og RNA-molekyler, som fungerer som instruksjoner for oppbygningen av liv og levende celler. Den genetiske koden består av nukleotide-baser som leses tre og tre, i såkalte tripletter eller kodoner. Ett kodon koder som hovedregel for én aminosyre, og en sekvens av flere kodoner koder for et protein. I en DNA-tråd kalles en slik sekvens et gen. Den samme genetiske koden, altså hvilke nukleotider som koder for hvilke aminosyrer, deles av alt liv på jorden, med noen mindre variasjoner hos enkelte bakterier og arkebakterier.

Det er fire typer nukleotider i DNA-molekylet, som forkortes T, C, A og G. T, eller tymin, blir erstattet av uracil (U) i RNA. Dette gir 64 mulige triplettkombinasjoner. Kombinasjonen ATG/AUG leses som starten på en protein-kodende sekvens (og som som metionin (Met) inne i en sekvens), mens tre av kombinasjonene ikke koder for noen aminosyre, men gir et brudd i aminosyrekjeden.

Prosessen fra kode til protein foregår ved at en gen-sekvens i DNA-et først transkriberes til RNA (såkalt (mRNA), som deretter blir translatert til en kjede av aminosyrer, et peptid, som tilslutt blir et protein. Noen gener koder ikke for proteiner direkte, men for andre RNA-molekyler som hjelper til i prosessen, som tRNA og rRNA (se RNA).

Alle eukaryote celler har en cellekjerne med DNA som består av to tråder med komplementære baser, hvor den ene koder for gener (templattråden) og den andre kalles den kodende tråden.

## RNA

### Basene i RNA
*U = Uracil
*C = Cytosin
*A = Adenin
*G = Guanin

### Tabell over genetiske koder i RNA

: Codonet AUG koder både for methionin og som startsignal: ved den første AUG i en mRNAs kodende region begynner translationen.

## DNA

### Basene i DNA
*T = Tymin
*C = Cytosin
*A = Adenin
*G = Guanin

### Tabell over genetiske koder i DNA

## Referanser


## Se også

* DNA
* RNA
* gen
Dalsland

**Dalsland** er et historisk landskap i Västra Götalands län i Sverige. Gjennom Dalsland går Dalslandsbanen og Dalslands kanal.

Landskapet grenser til Värmland i nord, Västergötland i sørøst, Bohuslän i vest og  Østfold i nordvest. 

Landskapet har lav folketetthet, omkring 14 innbyggere per kvadratkilometer, og bare én større by, Åmål. Totalt bor det omkring 50.000 innbyggere i landskapet. De øde områdene er preget av tette skoger i de høyereliggende områdene i nordvest og innsjøer i øst. 

## Kilder
*
Sean Connery

**Thomas Sean Connery** (1930-2020) var britisk skuespiller som spilte i mange Hollywood-produksjoner. Han var den første som spilte James Bond på film.

Connery vant i 1987 Oscar for beste mannlige birolle for sin rolle som Jim Malone i filmen *[[De ubestikkelige]]*. Han ble adlet i 2000.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Thomas Sean Connery ble født 25. august 1930 i Edinburgh i Skottland i en arbeiderklassefamilie. Hans mor, Euphemia «Effie» Maclean, var renholder, og faren, Joseph Connery, var fabrikkarbeider og lastebilsjåfør. Faren var katolikk, moren protestant. Sean var eldstebarnet med en yngre bror, Neil. Etter endt skolegang arbeidet Connery en tid som melkemann.

I 1946 vervet han seg til Royal Navy. Han fikk opplæring i Portsmouth på marinens artilleriskole og ved et luftvernbatteri. Han ble dimittert fra marinen på medisinsk grunnlag som skyldtes magesmerter som følge av tolvfingertarmsår.

Etter militæret tok da mange strøjobber, blant annet som scenearbeider ved King's Theatre i Edinburgh i 1951, han kjørte lastebil og arbeidet som livvakt. I 1953 fikk han en mindre rolle i musikalen *[[South Pacific]]*. Han drev med fotball, der han skal ha fått tilbud om å spille for Manchester United, og kroppsbygging. I 1953 deltok han for Skottland i Mr. Universe-konkurransen. Connery var 188 cm høy. Han hadde sort belte i karate.

Han bodde for en stor del på sine eiendommer i Spania, Portugal og Karibia. Connery døde 31. oktober 2020 i Nassau på Bahamas.

### Filmkarriere
Connery er særlig kjent for sin rolle som James Bond, som han første gang spilte i filmen ''Dr. No'', som hadde premiere i 1962. Han fikk rollen først etter at skuespillerne Cary Grant og James Mason var ute av bildet. Dana Broccoli bemerket ved vurderingen av Connery: «*He moves like a panther*». Dana Broccoli overbeviste sin mann og Albert Broccolis om at Connery upolerte, mandige utstråling ville løfte rollene. Connery sikret seg da rollen i *Dr. No*. Tidens største stjerner Richard Burton og Cary Grant ble også vurdert til rollen.

Han spilte Bond i totalt syv filmer. 

Connery er den nest yngste (32 år) av skuespillerne som har fremstilt James Bond 007. George Lazenby var to år yngre med sine 30 år. De andre skuespillerne var 37–58 år da de fikk rollen som Bond 007 eller sluttet/gav fra seg rollen. Han var ikke forfatter Ian Flemings favoritt som Bond, men Dana Broccoli hadde sett og likt Connery i filmen *Darby O'Gill and the Little People*. Hun overtalte sin mann, produsenten Albert «Cubby» Broccoli, til å gi Connery rollen som 007.

### Politikk og utmerkelser
Connery var forkjemper for skotsk selvstendighet og var medlem av Scottish National Party som han støttet økonomisk med betydelige beløp. Honoraret for *Diamonds are Forever* (1 million pund) donerte han til Scottish International Education Trust som støtter utdanning for unge skotter.

Dronning Elizabeth II utnevnte i 2000 Connery til Knight Bachelor og derved opphøyet i ridderstanden. Han fikk da rett til å føre tiltaleformen *[[sir]]* foran sitt navn.

## Filmografi

## Litteratur
* 
* 
* 
* 

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker

* 
*
Traktat

**Traktat** er en folkerettslig bindende avtale mellom to eller flere stater. Andre navn for en traktat er konvensjon, overenskomst, avtale, charter, pakt og protokoll.

De fleste traktater er skrevet ned og overvåket av et omfattende system av internasjonal rett, kodifisert i Wien-konvensjonen om traktatretten som omfatter regler for å opprette og tolke en traktat, samt regler for deltakere. Artikkel 2 a i Wienkonvensjonen av 1969 konstaterer at en traktat er en internasjonal nedskrevet avtale mellom stater og er stadfestet i internasjonal rett. Norge er – særlig på grunn av reglene om legitimasjon som anses av Norge å kunne være i strid med Grunnloven §&nbsp;26 – ikke part til traktaten, men store deler av den anses likevel for kun å gi uttrykk for folkerettslig sedvanerett.

Traktater er basis for de fleste system som omfatter menneskerettigheter. Traktater er uttrykk for hva stater har bundet seg til juridisk.
 
En traktat kan være bilateral (mellom to stater) eller multilateral (mellom flere stater). Men det er også mulig for en bilateral traktat å omfatter mer enn to stater: Eksempelvis kan man se på den bilaterale traktaten mellom Sveits og EU som ble opprettet etter at Sveits forkastet EØS-avtalen. Selv om avtalen mellom Sveits og EU omfatter flere stater, er de likevel bilaterale; traktaten fastsetter rettigheter og forpliktelser mellom Sveits og medlemslandende i EU, ikke rettigheter og forpliktelser mellom EU og medlemsstatene. 

Traktater kan bli utvidet, oftest ved bruk av protokoller. Protokoller er traktater som omhandler et spesifikt tema og kan bli lagt i tillegg til en mer generell traktat. Stater som har ratifisert den tidligere traktaten, er ikke forpliktet til å binde seg til protokollen, som ofte kalles tilleggsprotokoll, særlig i tilfeller hvor stater bundet til den første traktaten ikke støtter protokollen. Eksempler på slike protokoller er [the abolition of the death penalty and the protocol on economic, social and cultural rights] som supplerer  [the Inter-american Convention on Human Rights (1969)] og de to protokollene til FNs barnekonvensjon.

Før en traktat er juridisk bindende for en stat, må staten signere og ratifisere avtalen. Etter ratifisering er staten bundet moralsk, politisk og juridisk til traktaten og må deretter utføre eventuelle nødvendige handlinger for å oppfylle betingelseme for deltakelsen i traktaten. I noen tilfeller er ikke traktaten juridisk bindende etter ratifisering. En traktat fastsetter selv når den skal tre i kraft: noen traktater krever at et bestemt antall stater skal ha ratifisert før den trer i kraft. 

Etter at en traktat har trådt i kraft, kan nye stater delta i avtalen ved å ratifisere traktaten; dette blir ofte kalt tiltredelse.

Hvis en stat senere vil ut av en traktat, kan man i de fleste tilfeller det. Men når det gjelder menneskerettighetskonvensjoner er det ikke teknisk mulig å senere trekke seg fra en avtale etter ratifisering. Dette kommer av at de grunnleggende menneskerettighetene krever at en state skal øke, ikke minske, beskyttelsen av innbyggerne i sin stat.

## Se også
* Sedvane

## Referanser
Skjerm

En **skjerm** er en gjenstand eller innretning som har en flate som beskytter, dekker eller viser noe. Begrepet *skjerm* kan vise til

* Støyskjerm, demper støy fra biltrafikken
* Lampeskjerm, demper og sprer lyset
* Hjulskjerm på kjøretøy for å hindre sprut fra hjulene
** Bilskjerm
** Motorsykkelskjerm
** Sykkelskjerm
* Fallskjerm, demper fallhastigheten
* Skjerm (blomsterstand)
* Skjerm (monitor), viser informasjon, se også
** LCD-skjerm
** Plasmaskjerm
** Flatskjerm
** Skjermsparer

## Se også
* Skjermplanter
* Fender (båt), luftfylt ball eller utstyr av annen form og materiale brukt til å legge mellom sjøfartøy og brygge for å dempe virkningen av bølgeslag
Aminosyre

En **aminosyre** er en organisk syre med kjemisk formel NH2-CHR-COOH, der sidegruppen R varierer. Aminosyrer er byggesteiner i proteiner, som består av lange kjeder aminosyrer. Kortere kjeder kalles peptider. Aminosyrene hektes sammen ved at NH2-gruppen (aminogruppen) reagerer med COOH-gruppen (syregruppen). CHR-gruppen reagerer ikke med noen av dem, og fungerer som ekstra binding av NH2-gruppen og COOH-gruppen

Hvilken rekkefølge aminosyrene skal ha i peptidet, avgjøres av RNA-molekylene som leses av i ribosomene. Det finnes en nesten universell genetisk kode som knytter aminosyrene til bestemte kombinasjoner av baser i RNA-molekylet (tre baser etter hverandre bestemmer en aminosyre).

RNA koder for 20 aminosyrer direkte, pluss at det finnes noen modifiserte utgaver av enkelte aminosyrer (som selencystein og pyrrolysin). Vi deler dem gjerne inn i essensielle og ikke-essensielle aminosyrer. De essensielle er de som mennesker må ha tilført gjennom kostholdet og ikke kan produsere selv. De ikke-essensielle kan kroppen normalt per definisjon lage selv. 

Å skrive hele navnet på aminosyrene er upraktisk, særlig dersom man skal gjengi proteinsekvenser på flere hundre aminosyrer. Derfor har det blitt utviklet et system av enkeltbokstaver for hver aminosyre, i tillegg til forkortelser på tre bokstaver. For de vanligste aminosyrene er forbokstaven brukt. For de av syrene med lik forbokstav er som regel en bokstav som står i nærheten i alfabetet brukt. Forkortelsene er gjengitt etter det fulle navnet under.

## Essensielle aminosyrer
*Arginin – Arg – R
*Fenylalanin – Phe – F
*Histidin – His – H
*Isoleucin – Ile – i
*Leucin – Leu – L
*Lysin – Lys – K
*Metionin – Met – M
*Treonin – Thr – T
*Tryptofan – Trp – W
*Valin – Val – V
**Arginin og histidin regnes ofte som halvveis/betinget essenielle (de er essensielle for barn).

## Ikke-essensielle aminosyrer
*Alanin – Ala – A
*Asparagin – Asn – N
*Asparaginsyre – Asp – D
*Cystein – Cys – C
*Glutamin – GIn – Q
*Glutaminsyre/glutamat – Glu – E
*Glycin – Gly – G
*Prolin – Pro – P
*Serin – Ser – S
*Tyrosin – Tyr – Y
## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Guimmayen, Delos Santos; Khimberly (2017). Nurse chemistry. 

## Eksterne lenker
* Nettside om aminosyrer
Lockheed Martin C-130J Super Hercules

**Lockheed Martin C-130J Super Hercules** er et transportfly med fire turbopropmotorer produsert av det amerikanske selskapet Lockheed Martin. Flyet er en kraftig oppdatert versjon av Lockheed C-130 Hercules, med nye typer motorer, førerkabin, og andre systemer. Hercules-familien har den lengste sammenhengende produksjonen av noe militærfly i historien. Gjennom mer enn 60 år i tjeneste har familien deltatt i militære, sivile og humanitær-hjelp operasjoner. 17 nasjoner har bestilt totalt over 400 stk C-130J.

## Norske forhold
Det norske Luftforsvaret opererte fram til våren 2008 en flåte med seks Hercules-fly – Odin, Tor, Balder, Frøy, Ty og Brage. Disse var av varianten **C-130E/H** og ble levert i 1969 til 135 Luftving/335 skvadron. Flyene var stasjonert på Gardermoen flystasjon. De hadde etter hvert nesten 40 år i tjeneste og ble tatt ut av operativ drift 15. mai 2008. Da hadde de samlet vært i luften i over 133&nbsp;665 timer og fløyet en distanse som tilsvarer Jorden rundt 1&nbsp;713 ganger. 

Fem av de seks flyene ble lagret på Davis-Monthan Air Force Base i Arizona til de ble solgt til det amerikanske selskapet Coulson Aviation som brannslokkingsfly i 2019. Det sjette flyet er på Forsvarets flysamling ved Gardermoen.

Tidlig på 2000-tallet ble de opprinnelige Hercules-maskinene fullt overhalt i Canada og oppgradert til ny drift, men allerede før de var returnert til Norge varslet regjeringen at den ønsket hastekjøp av nye maskiner fra US Air Force, ved å kjøpe noen av det amerikanske flyvåpenets bestilte maskiner ut av produksjonskøen og reservere dem for Norge. Den europeiske produsenten Airbus forsøkte forgjeves å få sitt militære lastefly vurdert, men Forsvarsdepartementet signerte hastekjøpet i Washington D.C. uten å vurdere det europeiske flyet. De seks C-130H Hercules ble dermed erstattet av fire C-130J-30 Hercules. Det første, «Frigg» (5601), ble levert i november 2008, «Idunn» (5607) ble levert i juni 2009, mens de to siste flyene, «Nanna» (5629) og «Siv» (5630), ankom 335 skvadron i juni 2010.

### Flyulykken på Kebnekaise
:*Utdypende artikkel: [[Flyulykken på Kebnekaise]]*.
15. mars 2012 ble det norske C-130J-30 flyet «Siv» (5630) meldt uteblitt fra Kiruna da det ikke ankom etter planen på sin flyvning fra Evenes. Siste radarkontakt var kl. 14.55 80 km vest for Kiruna, nær Kebnekaise. Flyet var med på militærøvelsen «Cold Response», og hadde fem personer om bord under denne flyvningen. Luftforsvaret satte de tre andre C-130J-30 flyene på bakken inntil videre. På grunn av de vanskelige værforholdene i søkeområdet ble det først lørdag 17. mars funnet større mengder vrakdeler. Disse ble funnet i nærhet av breområdene Rabot og Björling.
Det videre letearbeidet tok flere måneder.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Lockheed Martin C-130 infoside
Offiser

En **offiser** er en militær tjeneste- eller embetsperson, som utleder sin makt direkte fra en suveren myndighet, og således innehar en offisersfullmakt fra denne myndigheten. Offiserer er bemyndiget til å benytte dødelig makt for å fullbyrde lovlige ordre fra sin regjering, enten direkte eller gjennom ordre til menige personer. Offiserer har normalt også en generell militær politimyndighet.

## Bakgrunn
Offiserer har som hovedregel studert militærvitenskap på en høyskole, et universitet eller militærakademi, og akter å gjøre karriere i militæret. Personer med annen utdannelse (leger, ingeniører, prester, jurister o.a.) utnevnes til offiserer etter et kortere kurs; disse vil ha offisers rang, men vanligvis være utenfor stridsrelatert kommandostruktur. Historisk omfattet offisersutdannelsen ikke bare militære fag, men også selskapsdans og andre rene dannelsesfag som gjorde at offiseren kunne føre seg i det høyere selskapslivet; dette er i nyere tid noe nedtonet, men fortsatt en del av mange offisersutdannelser.

Offiserer og menige er ofte adskilt; for eksempel inntar de sine måltider og tilbringer sin fritid i separate bygninger, og de bærer forskjellige uniformer. Tradisjonelt ble offiserene rekruttert fra overklassen og soldatene fra bondestanden eller arbeiderklassen. Ofte var offisersstillinger forbeholdt adel eller tittelen kunne kjøpes. Den franske revolusjon ble i Europa et gjennombrudd for prinsippet om at soldater som utmerket seg kunne stige til en hvilket som helst offisersrang uavhengig av adelig byrd, og i løpet av 1800-tallet ble kravet om adelig byrd for offiserer avskaffet i hele Europa. I praksis kom de fleste offiserer likevel fra over- og middelklassen til rundt midten av 1900-tallet, da lengre utdannelser begynte å bli mer tilgjengelige for alle.

## Norge

I Norge er offiser en militær leder med fenriks grad eller høyere. Han tjenestegjør som leder om bord på Sjøforsvarerts fartøy, ved landbaserte avdelinger eller i Forsvarets stabsorganisasjon. 

## Se også
* Underoffiser
* Kadett
* Menig personell

## Referanser


## Litteratur
* Hans Hosar *Offiserene* kapittel 14 i *[[Profesjonshistorier]]* Pax 2014 

## Eksterne lenker
*
Lynx (andre betydninger)

**Lynx** er opprinnelig et biologisk slektsnavn for ekte gauper, men det kan også ha andre  betydninger.

Velg blant følgende betydninger på norsk:

* Ekte gauper, rovpattedyr i kattefamilien.
* Lynx (nettleser)
* Westland Lynx (helikopter)
* Lynx (programmeringsspråk)
* Lynx (snøscooter)
* Lynx Edicions, et katalansk naturvitenskaplig forlag (ornitologi og mammalogi)
Westland Lynx

**Westland Lynx** er et militært helikopter produsert av den britiske flyfabrikanten Westland Helicopters. Den er bygget i en marine- og en hærvariant. Det er totalt bygget rundt 430 eksemplar av Navy og Army Lynx.

## Historie
I 1968 inngikk Storbritannia og Frankrike en avtale om å produsere tre typer helikoptre: Puma, Lynx og Gazelle. Den britiske fly- og helikopterprodusenten Westland Helicopters fikk oppgaven med å konstruere og bygge Lynx, med det franske konsernet Aérospatiale som leverandør av 30 % av delene. Aérospatiale fikk på sin side også bygge Puma og Gazelle.

Lynx skulle være et lett tomotors flerbruks-helikopter, og den første av 13 prototyper hadde sin jomfrutur i mars 1971.

11. august 1986 tok et modifisert Lynx fartsrekord på 400,87&nbsp;km/t. Denne rekorden står fortsatt blant konvensjonelle helikopter.

## Future Lynx
Future Lynx var et tidlig navn på en variant under utvikling for Army Air Corps og Royal Navy. Senere, i 2009, ble typen omdøpt til AW159 Lynx Wildcat. Første flygning med en prototype fant sted i november 2009.

Future Lynx har et re-designet skrog med bedre plass og bedre tilgang for vedlikehold. Den horisontale haleflaten som er plassert på undersiden av halebommen er gjort symmetrisk og utstyrt med vertikale finner for bedre flyegenskaper. Cockpiten er utstyrt med fire LCD-skjermer og de nye motorene er to LHTEC CTS800 gassturbiner på 1&nbsp;014&nbsp;kW hver.

## Norske forhold

Westland Lynx ble operativt for det Norske Luftforsvaret i 1983, og ble brukt av Kystvakten (men flydd og vedlikeholdt av Luftforsvaret), normalt fra kystvaktskip.

I 2001 ble det vedtatt å anskaffe åtte NH90 for å erstatte Luftforsvaret/Kystvaktens seks Lynx-maskiner.

Den 7. desember 2014 hadde Lynx-helikopteret sitt siste operative oppdrag med Kystvakten.

## Tekniske fakta
Lynx har 2 turbinmotorer; maks. fart ca. 305&nbsp;km/t; maks. høyde 12&nbsp;000 fot og maks. flytid ca. 2,4 timer (3,4 timer med ekstra drivstofftank). Lynx bruker ca. 300&nbsp;kg fuel i timen. Fuel kapasitet er ca. 720&nbsp;kg (300&nbsp;kg ekstra med ekstra drivstofftank montert i kabinen.)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Luftforsvaret om Lynx
Dassault Falcon 20

**Dassault Falcon 20** er et lite to-motors fly utviklet og bygget av den franske flyprodusenten Dassault. De vanligste bruksområdene har vært persontransport og varetransport, og varianter av flyet brukes også i militær øyemed.

## Norge

Dassault Falcon 20 brukes i det norske Luftforsvaret hvor betegnelsen på flyene er DA-20. Luftforsvaret tok i bruk sitt første eksemplar i 1972.

Disse flyene disponeres av 717 skvadron som er lokalisert på Gardermoen flystasjon. Bruksområdet i Luftforsvaret er elektronisk krigføring, kalibrering av navigasjons- og innflygningshjelpemidler, og persontransport. Serienumre på de norske flyene er 041, 053 og 125.

Det hvite DA-20-flyet (produsert i 1967, med serienummer 125) er mest kjent for VIP-transport, men slike oppdrag var i mindretall. Hovedjobben for flyet var å kalibrere militære navigasjons- og innflygningshjelpemidler og radarsystemer. Flyet ble tatt ut av tjeneste i slutten av 2017, mens de to andre flyene (produsert i 1966) ble tatt ut av tjeneste i september 2022.

## Tekniske data

*Maks. fart ca. 450 knop (Mach 0,82), normal fart 420 KTAS (Mach 0,73).
*Flyhøyde: 42&nbsp;000 fot (12&nbsp;700 meter). Maks. vekt ved avgang: 30&nbsp;325 pounds (13&nbsp;755 kg).
*Rekkevidde: Normalt oppdrag: 1,5 – 3 timer. Maksimalt: 5 timer.
*Bevæpning: Ingen. Men Luftforsvarets fly har chaff og flare til egenbeskyttelse.
*Besetning: 2 piloter. Luftforsvaret har i tillegg 1 flymekaniker og 2-3 systemoperatører på sine fly for elektronisk krigføring.

## Referanser


## Eksterne lenker
* tu.no - *DA-20 JET FALCON - Dette ble en av de siste turene med Kongeflyet* (19.11.2017)
* Dassault Falcon 20
Herkules (film)

***Herkules*** (originaltittel: *Hercules*) er en amerikansk animert fantasymusikal og actionkomedie fra 1997 produsert av Walt Disney Animation Studios. Filmen handler om gutten Herkules som prøver å bli en fullverdig gud og dermed komme opp til sin familie på Olympen. Han vokser opp hos adoptivforeldre på jorden, men når han får vite om sitt gudommelige oppgav endres alt. Filmen tar utgangspunkt i historien om guden Herkules fra romersk mytologi (inspirert av gresk mytologi).

Filmen er den 35. i rekken av Disneys klassikere.

## Handling
Zevs og Hera feirer sin nyfødte sønn Herkules på Olympen. Herkules får den flyvende hesten Pegasus i fødselsgave. Alle gleder seg, unntatt Hades, som fråder av sinne nede i sin underverden. 

Herkules vokser opp på jorden hos sine adoptivforeldre. De aner ingenting om guttens slektskap til gudene. Det gjør heller ikke Herkules, men likevel føler han at han ikke hører hjemme på jorden. Den dagen han oppsøker sin virkelige far, Zevs, skjønner han sammenhengen og kaster seg med full styrke inn i oppgaven som Zevs gir ham: Hvis han viser seg som en ekte helt kan han få komme hjem til Olympen. Herkules oppsøker heltetrener Filoktetes som lærer ham å slåss. Den onde Hades registrerer at Herkules virker usårlig, men så oppdager han til sin store glede at den unge idrettsmannen er blitt forelsket i den skjønne Megara. Hun er hans svakhet, og for hennes skyld gir Herkules avkall på styrken sin i ett døgn. Det blir et svært dramatisk døgn for ham.

## Om filmen

### Popularitet og økonomi
*Herkules* innbrakte $250,7 millioner på verdensbasis, hvorav $99,1 millioner i USA. Den havnet på 12. plass over de mest innbringende filmene på verdensbasis i 1997 og på 16. plass i USA. Den ble den femte mest besøkte filmen i Frankrike i 1997. Til sammenligning innbrakte ''Ringeren i Notre-Dame'' $325,5 millioner og *[[Pocahontas (film)|Pocahontas]]* $347 millioner på verdensbasis.

Produksjonskostnadene var på $70 millioner.

### Anmelderne
Den ble godt mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått 84 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske anmelderen Roger Ebert gav den 3,5 av 4 stjerner, mens Leonard Maltin gav den 3 av 4 stjerner.

Også de norske anmelderne gav den god mottakelse, men ''Aftenpostens'' anmelder var ikke like begeistret.

### Priser
Den ble tildelt tre priser ved Annie Awards.

## Norske stemmer

## Sanger (på norsk)
* **Det er banna bein 1,2 & 3**
** Rita Eriksen, Kari Iveland, Christine Meyer, Elisabeth Moberg, Grethe Svendsen
* **Jeg er på vei**
** Per Kristian Indrehus
* **Siste håp**
** Anders Hatlo
* **Han er meg kjær**
** Anita Hegerland
** Rita Eriksen, Kari Iveland, Christine Meyer, Elisabeth Moberg, Grethe Svendsen
* **Zero til Hero**
** Rita Eriksen, Kari Iveland, Christine Meyer, Elisabeth Moberg, Grethe Svendsen
* **Stjernen vår**
** Rita Eriksen, Kari Iveland, Christine Meyer, Elisabeth Moberg, Grethe Svendsen

## TV-serie
I 1998 kom det en TV-serie basert på filmen. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 

*
Spiere-Helkijn

**Spiere-Helkijn** er en kommune i den belgiske provinsen Vest-Flandern.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Wevelgem

**Wevelgem** er en kommune i den belgiske provinsen Vest-Flandern. Den er delt i selve Wevelgem, Moorsele og Gullegem. 

## Historie
Første historiske kilde som nevner stedet er fra 1197. I Wevelgem var på 1200- og 1300-tallet et cistercienserkloster, abbediet Guldenberg, som eide kornmøller forskjellige steder. Fra ca 1278 til 1310, vbar det ledet av abeddissen  Ida, skjønt Marc Brion opplister det blant et mannskloster.

Elven De Leie var tidligere meget viktig for Wevelgem. Her bløytet man linflass før det ble bearbeidet ved en av de mange linfaktorier i Wevelgem. Det er også årsaken til at elven fikk tilnavnet *den gyldne elv*, fra linets farve. Lin var en tøyvare som gav gode inntekter, og den ble en viktig næringsvei i manmge generasjoner. Selv om den ikke er så viktig i moderne tid, er det fortsatt noen linfabrikker i byen.

Under første verdenskrig anla tyskerne en flyplass her. Den benyttes nå for privatfly. Belgias største tyske soldatgravlund likker for det i Wevelgem og dildels i nabokommunen. På baksiden av gravfeltet ble det anlagt en (falsk) flyplass for å forvirre eventuelle fiender; restene av dette anlegget er fortsatt synlige. 

Broen som knytter Lauwe til Wevelgem ble ødelagt under annen verdenskrig men ble senere gjenoppbygd.

## Tysk krigskirkegård
I Wevelgem finner man den tyske soldatgravlund Menen med falne fra første verdenskrig. Den ligger ved slutten av *Kruisstraat* ved grensen til Menen. 47.864 soldaten ble gravlagt der.

## Billedgalleri

Fil:Wevelgem - Sint-Hilariuskerk 1.jpg|Wevelgem, gaten Menenstraat
Fil:Wevelgem - Sint-Hilariuskerk 3.jpg|Sint-Hilarius-kirken
Fil:Wevelgem - Sint-Theresiakerk 1.jpg|Sint-Theresia-kirken ved Menenstraat
Fil:Wevelgem - Sint-Theresiakerk 2.jpg|Sint-Theresia-kirken
Fil:Wevelgem - Kerk Onbevlekt Hart van Maria 2.jpg|Kirken *Onbevlekt Hart van Maria*
Fil:Menen - Vanbutselesmolen 1.jpg|Vanbutseles-mølle


## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Guy Verhofstadt

**Guy Verhofstadt** (født 1953) er en belgisk liberal politiker som var statsminister i Belgia fra 12. juli 1999 til 20. mars 2008. Han var innvalgt i Europaparlamentet fra 2009 til 2024 og ledet den liberale politiske gruppen ALDE fra 2009 til 2019.

Han er flamskspråklig, studerte jus og arbeidet som advokat. Han regnes som en ivrig EU-føderalist og tilhører Spinelli-gruppen. Han var den tyske kansleren Gerhard Schröders og den franske presidenten Jacques Chiracs favoritt til å bli ny president for Europakommisjonen i 2004. På grunn av hans motstand mot Irak-krigen oppnådde han imidlertid ikke støtte fra land som hadde støttet denne krigen. Europaparlamentet oppnevnte i 2016 Verhofstadt som sin representant under brexit-forhandlingene.

På grunn av sitt radikale syn på økonomi har han fått tilnavnet «Baby-Thatcher», og blir også kalt «da joenk», eller «den gutten».

Verhofstadt ble i 2003 hedret med storkors av Den Kongelige Norske Fortjenstorden.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Holland (andre betydninger)

**Holland** kan vise til:
* Et eldre navn på Nederland
* Grevskapet Holland, en av de sytten nederlandske provinsene i middelalderen – idag de to provinsene Noord-Holland og Zuid-Holland
* Holland (Michigan), en by i USA
* Holland (Texas), en by i USA
Menen

:*For distriktet i [[Nauru]], se [[Meneng]].*

**Menen** er en kommune og en by i den belgiske provinsen Vest-Flandern. En tysk krigskirkegård, Deutscher Soldatenfriedhof Menen, ligger ved byen. Dette er den største krigskirkegården i Flandern.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*