open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
EM på skøyter 1948, menn

**EM på skøyter 1948, menn** ble avholdt på Hamar stadion i Hamar, Norge den 14. og 15. februar 1948 med 30 deltagere fra 10 nasjoner.  

Åke Seyffarth var tittelforsvarer fra mesterskapet i Stockholm året før. Sverre Farstad ble europamester. I årene fra 1936 til og med 1948 kunne ikke-europeiske utøvere som var medlem av europeiske skøyteklubber, delta i mesterskapet. 

## Sammenlagt

*NCxx = ikke kvalifiserte for den avsluttende 10 000 meteren*

## Referanser




## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*  for EM på skøyter 1948.
*  Resultater på www.ISU.html.infostradasports.com sine sider
*  Medaljefordeling på sammenlagtliste nasjoner og resultater på The-Sports.org (ikke komplett mangler Del Lamb som ikke fullførte 5 000-meteren og var med og delte seieren på 500 meter.)
*
Einar Kristian Smedsvig

**Einar Kristian Smedsvig** (født 8. januar 1942 i Haugesund) er pensjonert generalløytnant i Luftforsvaret. 

Han ble utdannet som jagerflyver i Canada og tjenestegjorde ved en rekke flyskvadroner. Han var skvadronsjef for 332 skvadron da den som den første flyskvadron ble oppsatt med F-16 i 1980. Han var generalinspektør for Luftforsvaret 1991-1997, stabssjef ved NATO-kommando i Storbritannia og øverstkommanderende for Nord-Norge og sjef for Forsvarskommando Nord-Norge fra 2000 til 2002.

## Utmerkelser
Smedsvig er innehaver av en rekke utmerkelser, blant annet:
* Kommandør av St. Olavs Orden
* Kommandør av 1. klasse av den svenske Nordstjerneordenen
* Forsvarsmedaljen med laurbærgren
* Forsvarsmedaljen
* Luftmilitært Samfunds hederstegn
* Vernedyktighetsmedaljen (Luftforsvaret)

## Referanser


## Litteratur

* Maaø, Ole Jørn/Sanderød, Steinar (red) (2017). "Luftforsvarets historie - sett ovenfra". Fagbokforlaget. ISBN 978-82-450-2183-7
Per-Oscar Jacobsen

**Per-Oscar Jacobsen** (født 27. mars 1946) er pensjonert generalmajor i Luftforsvaret. Han har vært sjef for Ørland hovedflystasjon og han var generalinspektør for Luftforsvaret 1997-2000.

## Karriere
Jacobsen ble elev ved Luftforsvarets flygeskole i 1965, og fikk jagerflygerutdanning i Canada. Etter en periode som flyger ved 332 skvadron kom han inn på Luftkrigsskolen i 1967. Etter uteksaminering i 1969 kom han tilbake til 332 skvadron, før han ble beordret til 338 skvadron på Ørland hovedflystasjon. I 1975 begynte Jacobsen som flyger i SAS. Men etter to år var han tilbake som jagerflyger på Ørland. Her var han skvadronsjef fra 1981 til 1983. Etter stabsskole i Storbritannia 1983-1984 var han en periode ved Luftforsvarsstaben, før han i 1986 ble operasjonsgruppesjef på Ørland. Fra 1988 var han tre år i NATO-tjeneste i Storbritannia, før han fra 1991 var stasjonsjef på Ørland. I denne perioden var han også elev ved Forsvarets høgskole.

Fra 1993 var Jacobsen beordret som kommandør for luftstridskreftene i Nord-Norge. Denne stillingen hadde han i et år før han ble beordret til tilsvarende stilling i Forsvarskommando Sør-Norge. I mars 1997 ble han beordret til stillingen som Luftforsvarets øverste militære leder, Generalinspektøren for Luftforsvaret (GIL). 

Etter perioden som GIL var Jacobsen nestkommanderende ved Combined Air Operations Centre i High Wycombe (CAOC 9), før han avsluttet sin militære karriere som sjef ved CAOC 3 på Reitan i 2005.

## Referanser


## Litteratur
* Maaø, Ole Jørn/Sanderød, Steinar (red) (2017). "Luftforsvarets historie - sett ovenfra". Fagbokforlaget. ISBN 978-82-450-2183-7
Tillman Thomas

**Tillman Thomas** (født 1945) er en politiker fra Grenada som for tiden tjenestegjør som statsminister i Grenada. Han er også leder for det grenadiske partiet National Democratic Congress (NDC).

I desember 1984 ble Thomas valgt inn til Representantenes hus for St. Patricks østre valgkrets, og fra 1984 til 1990 var han en junior minister i departementet for juridiske saker. I 1987 var han en av grunnleggerne av partiet NDC, og mellom 1987 og 1990 var han partiets assisterende generalsekretær.

Thomas ble beseiret i valget for St. Patrick Øst i valget i 1990, men han ble likevel utpekt til å være Junior minister i Arbeidsdepartementet. Deretter ble han utnevnt til minister i departementene for arbeid og turisme. Etter NDC sitt nederlag i det generelle valget i 1999 ble Thomas valgt inn som partileder for NDC i oktober 2000.

Han vant et sete i Representantenes hus valget som var i november 2003 sammen med seks andre medlemmer av hans parti. Thomas ble leder for opposisjonen I Grenada tidlig i desember 2003.

Etter å ha tilbrakt 13 år i opposisjon til den sittende regjeringen så vant NDC valget som ble avholdt den 8. juli 2008 da de tok 11 av de 15 setene og samtidig beseiret det sittende partiet NNP. Den 9. juli 2008 ble Thomas tatt i ed som statsminister i Grenada Trade Center i Grand Anse av den sittende generalguvernøren Daniel Williams.

Thomas sin nye regjering, bestående av 17 medlemmer, ble tatt i ed på National Stadium, den 13. juli 2008. I tillegg til å være statsminister, tok Thomas på seg jobben med porteføljene for diverse juridiske saker, den Nasjonale Sikkerhet, Informasjon og offentlig administrasjon. To medlemmer av forskjellige frivillige organisasjoner som var uten tilknytning til NDC ble inkludert i regjeringen hans regjering. Disse var Franka Bernadine som minister for utdanning og Human Resources, og Jimmy Bristol som statsadvokat.
Bulgaria under Sommer-OL 1976

**Bulgaria under Sommer-OL 1976**. 158 sportsutøvere fra Bulgaria deltok i fjorten sporter under Sommer-OL 1976 i Montréal. Bulgaria kom på sjuendeplass med seks gull-, ni sølv- og sju bronsemedaljer.

## Medaljer

## Medaljevinnerne

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Herodiashegre

**Herodiashegre** er en nordamerikansk hegre som tilsvarer gråhegren i Den gamle verden.

## Inndeling
Inndelingen under følger HBW Alive og er i henhold til Martínez-Vilalta & Motis (2018). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017). Navn og beskrivelser i parentes er ikke offisielle, men kun foreløpige beskrivelser.

* Pelecaniformes, pelikanfugler
** Threskiornithidae, ibisfamilien
** Ardeidae, hegrefamilien (19 slekter, 69 arter)
*** *[[Zonerodius]]* (monotypisk)
*** *[[Tigriornis]]* (monotypisk)
*** *[[Tigrisoma]]* (3 arter)
*** *[[Agamia]]* (monotypisk)
*** *[[Cochlearius]]* (monotypisk)
*** *[[Zebrilus]]* (monotypisk)
*** *[[Botaurus]]* (4 arter)
*** *[[Ixobrychus]]* (10 arter)
*** *[[Gorsachius]]* (3 arter)
*** *[[Calherodius]]* (monotypisk)
*** *[[Nycticorax]]* (5 arter)
*** *[[Nyctanassa]]* (2 arter)
*** *[[Butorides]]* (monotypisk)
*** *[[Ardeola]]* (6 arter)
*** *[[Bubulcus]]* (monotypisk)
*** *[[Ardea (slekt)|Ardea]]* (14 arter)
**** *[[gråhegre|A. cinerea]]*, gråhegre
**** *[[herodiashegre|A. herodias]]*, herodiashegre
**** *[[cocoihegre|A. cocoi]]*, cocoihegre (monotypisk)
**** *[[hvithodehegre|A. pacifica]]*, hvithodehegre (monotypisk)
**** *[[svarthodehegre|A. melanocephala]]*, svarthodehegre (monotypisk)
**** *[[madagaskarhegre|A. humbloti]]*, madagaskarhegre (monotypisk)
**** *[[keiserhegre|A. insignis]]*, keiserhegre (monotypisk)
**** *[[sotvingehegre|A. sumatrana]]*, sotvingehegre
**** *[[goliathegre|A. goliath]]*, goliathegre (monotypisk)
**** *[[purpurhegre|A. purpurea]]*, purpurhegre
**** *[[egretthegre|A. alba]]*, egretthegre
**** *[[Ardea brachyrhyncha|A. brachyrhyncha]]*, (ikke navngitt, gulnebbhegre) (monotypisk)
**** *[[duskhegre|A. intermedia]]*, duskhegre (monotypisk)
**** *[[Ardea plumifera|A. plumifera]]*, (ikke navngitt) (monotypisk)
*** *[[Syrigma]]* (monotypisk)
*** *[[Pilherodius]]* (monotypisk)
*** *[[Egretta]]* (12 arter)
** Scopidae, skyggefuglfamilien
** Balaenicipitidae, treskonebbfamilien
** Pelecanidae, pelikanfamilien

;Noter
* *A. brachyrhyncha* og *A. plumifera* ble tidligere regnet som underarter av *A. intermedia* (duskhegre), men disse er nå skilt ut som selvstendige arter. De er imidlertid ikke navngitt på norsk enda.
* Kritthegre og hvithalshegre ble tidligere av og til regnet til *Ardea*, men disse er nå plassert i *Egretta*

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Amanda Ahrnbom

**Amanda Ahrnbom** (født 1. september 1989) er en svensk kjelkehockeyspiller. Hun spiller forward, og representerer Malmö FIFH.

Hun ble tatt ut på det svenske laget til de paralympiske vinterlekene 2006, men ble nektet deltakelse, fordi IPC bestemte at kjelkehockey i disse lekene kun var for menn.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Profil på Svenska Handikappidrottsförbundet
Grammoptera ustulata

***Grammoptera ustulata*** er en bille som tilhører familien trebukker (Cerambycidae). I Norge er den bare funnet et par steder ved Oslofjorden.

## Utseende
En liten (5–9&nbsp;mm), brun, middels slank trebukk. Antennene er nesten så lange som kroppen og stort sett mørke, slik skiller den seg fra den vanligere *[[Grammoptera ruficornis]]* som har gulrøde antenner. Hodet er nokså bredt med markerte tinninger og kraftig innsnørt hals. Pronotum er omtrent så langt som bredt, klokkeformet sett ovenfra, med bakhjørnene trukket ut til korte, spisse pigger. Dekkvingene er til sammen bare litt bredere enn pronotum, parallellsidige, brune med mørkere spiss. Beina er slanke og brunrøde. Larven er opptil 12 millimeter lang, med tre par tydelige bein, spredte, lange hår på kroppen og et par vorter lengst bak på undersiden. 
 
## Levevis
Larvene utvikler seg i døde grener av løvtrær, særlig eik, helst døde grener på ellers levende, gamle trær. Arten finnes særlig i gamle havnehager. Larveutviklingen tar trolig ett år. De voksne billene kan finnes i mai-juli, gjerne på blomster.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Europa østover til Kaukasus. I Norge er den bare funnet i Østfold og Vestfold.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien blomsterbukker, Lepturinae  – 130 arter i Europa
******* Stammen Lepturini Latreille, 1802
******** *Grammoptera ustulata* (Schaller, 1783)

## Referanser




## Kilder
* Ehnström, B. og Holmer, M. 2007. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Skalbaggar: Långhorningar. Coleoptera: Cerambycidae. ArtDatabanken SLU, Uppsala. 298 sider. ISBN 978-91-88506-62-7
* Norges biller – ''Grammoptera ustulata''

## Eksterne lenker
*
Frits Tillisch

**Frederik Ferdinand «Frits» Tillisch** (1801–1889) var en dansk embetsmann og politiker. Fra 1840-årene var han utpreget konservativ, men stod liberale nært i en del nasjonale spørsmål. Han var aldri tilknyttet noe parti, men ble en periode støttet av De Nationalliberale. Han var av tysk slekt, men mer danskorientert enn broren Christian Ludvig Tillisch.

Han hadde studentereksamen fra Herlufsholm fra 1820, og var cand.jur. fra 1825. Han var auditør i Rendsborg 1826–1830, amtmann på Færøyene 1830–1837, amtmann i Ringkøbing 1837–1843 og stiftamtmann i Aalborg fra 1843. Tillisch ble kongevalgt medlem av stenderforsamlingen i Roskilde i 1841 og møtte året etter. I 1844 ble han kabinettssekretær hos Christian VIII, etter sin brors plutselige død. Frits Tillisch var til stede ved kongens dødsleie, og tok senere del i forhandlingene som resulterte i dannelsen av Marsministeriet i mars 1848. Tillisch bidro imidlertid til Marsministeriets oppløsning i november samme år.

Fra 1850 ble Tillisch kongelig kommissær med eneveldig myndighet i Slesvig. Han var minister for Slesvig fra mars til juli 1851 samt innenriksminister fra juli 1851 til januar 1852. Han var medlem av Folketinget for Aalborg 1851–1853. Tillisch ble på nytt kabinettssekretær fra januar 1853, og en bred folkelig støtte gjorde at mange ventet han som regjeringssjef. Det vakte derimot overraskelse og skuffelse da han ble innenriksminister i april 1854. Regjeringen gikk av i desember samme år, og Tillisch trakk seg da også som kabinettssekretær. Han ble oppfordret av kongen til å danne regjering i oktober 1856 og april 1857, men lyktes ikke. Han var på nytt medlem av Folketinget for Københavns 5. krets 1858–1861 og innenriksminister i regjeringen Bluhme II 1864–1865.

## Referanser
 



## Kilder
* *Dansk biografisk leksikon*, bd. 24 (1943), s. 142–146. (PDF)
EM på skøyter 1947, menn

**EM på skøyter 1947, herrer** ble avholdt på Stockholm stadion i Stockholm, Sverige den 6. og 7. februar 1947 med 27 deltagere fra 8 nasjoner.

Sveriges Göthe Hedlund var uoffisiell tittelforsvarer fra Stockholm året før. Den siste offisielle europamesteren var Alfons Bērziņš som vant tittelen i 1939 i Riga. I årene 1940 til 1945 ble mesterskapet ikke arrangert på grunn av 2. verdenskrig. Svenske Åke Seyffarth ble europamester. I årene fra 1936 til og med 1948 kunne ikke-europeiske utøvere som var medlem av europeiske skøyteklubber delta i mesterskapet.

## Sammenlagt

## Referanser




## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*  for EM på skøyter 1947.
*  Resultater på www.ISU.html.infostradasports.com sine sider
*  Medaljer nasjonsvis og Resultater på The-Sports.org (Angir feil distanser på resultatsiden med  meter istedenfor  meter som andre distanse samt  meter istedenfor  meter som fjerde og siste distanse.)
*
Danmark under Sommer-OL 1976

**Danmark under Sommer-OL 1976**. Sekstiseks sportsutøvere fra Danmark deltok i femten sporter under Sommer-OL 1976 i Montréal. Danmark kom på 24.-plass med en gullmedalje og to bronsemedaljer. Roeren Judith Andersen var Danmarks flaggbærer under åpningsseremonien.

## Medaljer

## Medaljevinnerne

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Streyminbrua

**Streyminbrua** (færøysk: *Brúgvin um Streymin*) er ei bru som forbinder øyene Streymoy og Eysturoy på Færøyene. Brua krysser sundet Sundini ved Norðskáli og Oyrarbakki på Eysturoy.

Brua er bygd av betong. Den har 9 spenn og er 220 meter lang og 9,5 meter bred, seilingshøyden er 17 meter og seilingsløpet er 25 meter bredt. De to kjørefeltene har til sammen en bredde på 9,5 meter, og på begge sider er det 1 meter brede fortau. Byggingen startet i mars 1971, og brua ble innviet 30. oktober 1973. Streyminbrua ble bygd av firmaet E. Pihl & Søn med Niklas Foldbo som prosjektleder, og kostet 13 millioner danske kroner. Brua blir kontrollert for eventuelle skader hvert 5. år. Byggingen av Streyminbrua var første ledd i å gjøre det færøyske veinettet uavhengig av ferger.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Propaganda (band)

**Propaganda** er en tysk synthgruppe etablert i 1982, som fikk en hel del drahjelp av musikkprodusenten Trevor Horn og skribenten Paul Morley. De hadde stor innflytelse på 80-tallets elektroniske musikkscene med blant andre singlene *Dr. Mabuse* og *p:Machinery*. Den ene forsangeren Claudia Brücken fikk senere en ikke ubetydelig solokarriere. Gruppen holdt det gående til 1990, og ble senere gjenforent i 2005.

## Diskografi
* *A Secret Wish* (1985)
* *Wishful Thinking* (1985)
* *1234* (1990)
* *Outside world* (2002)

Av xPropaganda
* *The Heart Is Strange* (2022)

## Eksterne lenker
* 
* Propaganda hos ZTT
* p:Machinery på Youtube
Birger Fredrik Motzfeldt

**Birger Fredrik Motzfeldt** (født 22. februar 1898 på Strand i Nesna, død 3. september 1987 i Oslo) var en norsk flyver og generalløytnant i Luftforsvaret. Han ble uteksaminert fra Krigsskolen i 1920 og fra flyveskolen i 1924.

Like før utbruddet av andre verdenskrig var kaptein Motzfeldt i USA for å kjøpe nye fly til det norske forsvaret. I løpet av kort tid hadde han og kaptein i Marinen, Kristian Østby, tegnet flere kontrakter på fly.  I mai 1940 var han i London, hvorfra han ble beordret til Washington som assisterende militærattaché. På overfarten skrev Motzfeldt et PM, der han skisserte hvilke behov som måtte oppfylles for å komme i gang med flygertrening i Canada. Dette PM ble grunnlaget for det som skulle bli Little Norway.

Han var fra 1942 til 1948 stabssjef i Flyvåpnenes Felleskommando, som etter flyvåpnenes sammenslåing i 1944 ble Luftforsvarets Overkommando.  I 1948 ble han sjef for Luftkommando Trøndelag. I 1952 ble han flyattaché i London. I 1953 ble han utnevnt til generalmajor og flykommandør. I 1955 ble han utnevnt til generalløytnant og sjef for Luftforsvaret, noe han var frem til 1960.

## Utmerkelser
Oversikten er basert på tilgjengelig informasjon i Store Norske Leksikons artikkel om Motzfeldt, bilde av Motzfeldt, samt hans kort i Krigsdekorasjonskanselliet (tilgjengelig via Arkivverket på nett). Kildene mangler informasjon om hvilken grad han mottok av Legion Of Merit, Den britiske imperieordenen og Oranje-Nassau-ordenen, disse er derfor angitt med laveste grad. Det fremgår av et annet bilde, at Motzfeldt bærer tolv båndstriper, men disse er ikke mulig å tyde.

### Merknader

## Referanser


## Kilder
* Birger Fredrik Motzfeldt hos SNL
* Hærens og Marinens flyvåpen 1912-1945 (Meyer, 1973)

## Litteratur

* Maaø, Ole Jørn/Sanderød, Steinar (red) (2017). *Luftforsvarets historie - sett ovenfra* Fagbokforlaget. ISBN 978-82-450-2183-7
Finland under Sommer-OL 1976

**Finland under Sommer-OL 1976**. Åttitre sportsutøvere, seksti menn og seks kvinner fra Finland deltok i fjorten sporter under Sommer-OL 1976 i Montréal. Finland kom på ellevteplass med fire gull- og to sølvbronsemedaljer.  Friidrettsutøveren Lasse Virén var Finlands flaggbærer under åpningsseremonien.

## Medaljer

## Medaljevinnerne
    

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Alt for Norge (andre betydninger)

**Alt for Norge** kan sikte til:

* Alt for Norge, er det norske monarkiets valgspråk siden 1905.

;Aviser
* Alt for Norge (illegale aviser), en rekke aviser fra andre verdenskrig.

;Musikk
* Alt for Norge (sang), fotballsang fra 1994, skrevet av Ivar Dyrhaug. 
* Alt for Norge (marsj), en marsj komponert av Allan Johansson.

;Film og TV
* ''Alt for Norge'' (film), norsk stumfilm fra 1912.
* ''Alt for Norge'' (TV-serie, 2005), norsk dokumentarserie på TV 2.
* ''Alt for Norge'' (reality-TV), norsk realityserie på TV Norge fra 2010.
* *[[O.J. – alt for Norge]]*, en norsk humorserie fra 2002.
Frankrike under Sommer-OL 1976

**Frankrike i Sommer-OL 1976**. 206 sportsutøvere fra Frankrike deltok i atten sporter i Sommer-OL 1976 i Montréal. Frankrike kom på femtendeplass med to gull-, tre sølv- og fire bronsemedaljer. 

## Medaljer

## Medaljevinnerne

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Hellas under Sommer-OL 1976

**Hellas under Sommer-OL 1976**. Førtien sportsutøvere, trettiåtte menn og tre kvinner fra  Hellas deltok i åtte sporter under Sommer-OL 1976 i Montréal. De vant ikke noen medaljer.

## Medaljer

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Dum og deilig: Knutsen & Ludvigsens beste

***Dum og deilig: Knutsen & Ludvigsens beste*** er en samleplate utgitt av Knutsen & Ludvigsen i sommeren 2008. Albumet inneholder duoens beste sanger fra 70-tallet og 80-tallet og en DVD med opptak av show og konserter, sketsjer og musikkvideoer.

## Sporliste
**CD**
# «Dum og deilig» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Juba Juba]]*)
# «Hallo hallo» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Fiskepudding! Lakrisbåter!]]*)
# «God morgen Norge» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Juba Juba]]*)
# «Gamle, gule plata med Beach Boys» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Ned med Nidaros]]*)
# «Knutsens drøm» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Fiskepudding! Lakrisbåter!]]*)
# «Grevling i taket» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Knutsen og Ludvigsen nr. 3 &ndash; Tut]]*)
# «Eg ve te Bergen» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Juba Juba]]*)
# «Kristiansunds nasjonalsang» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Du milde Mosart]]*)
# «Hei, ny dag» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Fiskepudding! Lakrisbåter!]]*)
# «Jeg er en forhekset prinsesse» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Fiskepudding! Lakrisbåter!]]*)
# «Bestefarvise» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Brunost no igjæn?]]*)
# «Ku i tunnelen» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Juba Juba]]*)
# «Syk» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Juba Juba]]*)
# «Spæll på fiolin» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Ned med Nidaros]]*)
# «Spøkelsestoget» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Juba Juba]]*)
# «Eventyret om en melodi» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Du milde Mosart]]*)
# «Feskhandler Thorske» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Ned med Nidaros]]*)
# «Matpakkespisevise» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Knutsen og Ludvigsen (album)|Knutsen & Ludvigsen]]*)
# «Gammel negermarsj» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Juba Juba]]*)
# «Oppvask» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Brunost no igjæn?]]*)
# «Batteri» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Fiskepudding! Lakrisbåter!]]*)
# «Kanskje kommer kongen» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Juba Juba]]*)
# «Grønn papegøye i en snor» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Fiskepudding! Lakrisbåter!]]*)
# «Det store dyrets dansevise» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Knutsen og Ludvigsen nr. 3 &ndash; Tut]]*)
# «Lu-Luvise» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Brunost no igjæn?]]*)
# «Jeg kjenner ikke mange jenter» (Dolmen/Lorentzen), (*[[Fiskepudding! Lakrisbåter!]]*)

**DVD**

# «Vise og lyrikkfestivalen 1972 – K&L synger Togvise»
# «Årsmøte i Bakklandet Bassangforening, 1977»
# «Hallo hallo, 1980–1999»
# «Jeg kjenner ikke mange jenter, 1981»
# «Scener fra Juba Juba, 1984»
# «Kanskje kommer kongen, 1983»
# «Dum og deilig, 1983–1999»
# «Lu-Luvise, 1985»
# «Bestefarvise, 1987»
# «Konsert med The Train Conductors»
## «Inni en sekk»
## «Grevling i taket»
# «Fra den store klassefesten, 2008 (den delen der musikkvideoen «Syk» er»)
;The Train Conductors
* Sondre Lerche – vokal på *Inni en sekk*, gitar, kor
* Bård Ylvisåker – vokal på *Brilleslange* og *Spøkelsestoget*, gitarer, keyboard, kor
* Kato Ådland – bass, kor
* Yngve Ådland – gitarer, kor  
* Julian Berntzen – tangenter, kor
* Tarjei Strøm – trommer, kor
;Øvrige
* Jørn Dalchow – coverdesign
* Øystein Dolmen – illustrasjon
* Jørn Nordmo – coverdesign
* Ole A. Sørli – coverdesign
* Frode Reinholt Jensen – DVD-mastering 

## Eksterne lenker
*
Island under Sommer-OL 1976

**Island under Sommer-OL 1976**. Tretten sportsutøvere, ni menn og fire kvinner fra Island deltok i fire sporter, friidrett, svømming, vektløfting og judo i Sommer-OL 1976 i Montréal. De vant ingen medaljer.   
 
## Medaljer

## Kilder
* Island under Sommer-OL 1976: Resultater og profilside  på sports-reference.com
Irland under Sommer-OL 1976

**Irland under Sommer-OL 1976**. Førtifire sportsutøvere fra Irland deltok i ti sporter under Sommer-OL 1976 i Montréal. De vant ikke noen medaljer.
 
## Medaljer

## Eksterne lenker
* OL-resultater på Sports-reference.com
Ørnulf Lehn Thune

**Ørnulf Lehn Thune** (født 3. juni 1934, død 13. juni 2017 i Stjørdal) var en generalmajor i Luftforsvaret. Han var blant annet sjef for Rygge Hovedflystasjon, stabssjef i Luftforsvarsstaben og kommandant på Akershus festning. Han er tildelt Forsvarsmedaljen og Vernedyktighetsmedaljen.

## Referanser
Svein-Ivar Hansen

**Svein Ivar Hansen** (født 2. mars 1946, død 4. desember 2022) var generalløytnant i Luftforsvaret. 

Han var utdannet luftvernartillerist fra Luftforsvarets befalsskole og Luftkrigsskolen og var stabssjef i Forsvarets overkommando og sjef for Forsvarsstaben til 2005. Han var også adjutant for daværende kronprins Harald.

Hansen var medlem av rådet "Board of Protectors" for Norsk Militær Tattoo i perioden 2008-2014.

Svein Ivar Hansen var kommandør av St. Olavs Orden (2002).

## Referanser
EM på skøyter 1946, menn

**EM på skøyter 1946, herrer** ble avholdt på Øen stadion i Trondheim den 2. og 3. februar 1946. Mesterskapet blir regnet som uoffisielt.

Den siste offisielle europamesteren var Alfons Bērziņš som vant tittelen i 1939 i Riga. I årene 1940 til 1945 ble mesterskapet ikke arrangert på grunn av 2. verdenskrig.  Göthe Hedlund ble uoffisiell europamester. I årene fra 1936 til og med 1948 kunne ikke-europeiske utøvere som var medlem av europeiske skøyteklubber delta i mesterskapet.

## Sammenlagt

*NCxx = ikke kvalifiserte for den avsluttende 10 000 meteren*

## Eksterne lenker
Skateresults
Tor Arnt Sandli

**Tor Arnt Sandli** (født 1948) er pensjonert generalmajor i Luftforsvaret. Han er utdannet ved Luftforsvarets befalsskole, Luftkrigsskolen, RAF Staff College, Forsvarets høgskole, NATO Defense College i Roma og Marshall senteret i Garmich. Han har blant annet vært batterisjef i Nike, sjef luftvernbataljon, militærstipendiat ved NUPI, foredragsskriver for forsvarssjefen, sekretær for Forsvarsstudien 1991, Luftforsvarets personellsjef, luftverninspektør, sjef for Forsvarets stabsskole, overadjutant for H. M. Kongen, norsk seniorepresentant (SNR) ved US Central Command under operasjonene i Afghanistan og Irak og sjef for NATOs nordlige luftoperasjonssenter Combined Air Operations Centre.
Sandli har utgitt en forskningsrapport om CFE-forhandlingene og luftsituasjonen i Nordvest-Europa mot slutten av den kalde krigen, og bidratt med artikler og meningsytringer i forsvarsdebatten. 
 
## Utmerkelser

Sandli vant Norsk Aero Klubbs kårde (NAKs kårde) som beste elev ved Luftkrigsskolen i 1973, han er "Honour Graduate” fra US Air Defense School, og ved RAF Staff College ble han tildelt ”The Andover Prize”.
Han er innehaver av en rekke utmerkelser: Forsvarsmedaljen , Forsvarets medalje for internasjonale operasjoner, Luftforsvarets vernedyktighetsmedalje, storridder av Den islandske falkeorden, stort fortjenstkors med stjerne av Tysklands fortjenstorden, Det tyske Forbundsforvarets æreskors i gull, kommandør av den Belgiske Kroneordenen, Den hvite stjernes orden 2. klasse, storoffiser av Trestjerneordenen, kommandørstorkors av Storfyrst Gediminas av Litauens orden, Oslo Militære Samfunds hederstegn, The Baltic Defence College Medal of Merit, Forsvarets medalje for skyting, Forsvarets medalje for feltsport og KNBLO-medaljen.
Før han konverterte ferdighetsmedaljene til Forsvarets nye fellesmedaljer hadde han Det militære skarpskyttermerke, Det militære marsjmerke, Det militære skimerke, Infanterimerket, NAIS-medaljen, Det frivillige Skyttervesens dugleiksmerke, Idrettsmerket og Det frivillige Skyttervesens skiskyttermedalje.

## Referanser
Christian Ludvig Tillisch

**Christian Ludvig Tillisch** (født 28. juli 1797 på Favervraa ved Christiansfeld, død 13. september 1844 i Gram) var en dansk embetsmann og politiker. Han var av tysk slekt, og var mer tyskorientert enn broren Frits Tillisch. Christian Ludvig Tillisch var moderat konservativ i politiske spørsmål.

Tillisch hadde examen artium fra Herlufsholm fra 1816, og var cand.jur. fra 1820. Han gjorde så tjeneste i Rentekammeret, før han var amtmann på Færøyene 1828–1830 (konstituert 1825–1828). Tillisch var deretter amtmann i Aabenraa og Løgumkloster 1830–1841. Ved de første fire stenderforsamlingene i Roskilde møtte han som kongevalgt medlem og representant for Færøyene og Island. I 1841 ble han kabinettssekretær for kong Christian VIII, men døde allerede i 1844 av lungeblødning under en reise i Sønderjylland.

## Referanser


## Kilder
**Dansk biografisk leksikon*, bd. 24 (1943), s. 141–142. (PDF)
Italia under Sommer-OL 1976

**Italia under Sommer-OL 1976**. 212 sportsutøvere, 185 menn og tjuesju kvinner fra Italia deltok i tjue sporter, under Sommer-OL 1976 i Montréal. Italia kom på fjortendeplass med to gull-, sju sølv- og fire bronsemedaljer. Stuperen Klaus Dibiasi var Italia flaggbærer under åpningsseremonien. 

## Medaljer

## Medaljevinnerne
 
 
## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Eivind Stai

**Eivind Stai** (født 27. oktober 1933, død 9. februar 2019 i HaldenDødsannonse i *Aftenposten* 13. februar 2019) var en norsk offiser (generalmajor) i Luftforsvaret. 

Han var utdannet luftvernartillerist og var blant annet sjef for Luftforsvarets stabsskole, Luftforsvarsstaben/Organisasjonsavdelingen og Forsvarets overkommando/Forsyningsstaben. 

## Utmerkelser
Stai fikk flere utmerkelser, blant annet:
* Forsvarsmedaljen 
* Vernedyktighetsmedaljen

## Referanser
Eyvind Schibbye

**Eyvind Benedictus Schibbye** (1933–2025) var en norsk generalløytnant i Luftforsvaret. 

Etter jagerflygerutdannelse i USA og luftkrigsskole i 1956, var han blant annet sjef for Bodø hovedflystasjon, luftkommandør i Sør-Norge, øverstkommanderende i Sør-Norge og nestkommanderende ved NATOs Nord-Europa-kommando på Kolsås.

I 1950-og 1960-årene var han del av det som skulle bli kjernen i oppbyggingen av det norske jagerflyvåpen på den tiden. Han fløy både T-6, T-33, F-84 og F-86 og var blant de første til å fly F-104 Starfighter som han var med å innføre i Luftforsvaret som sjef for 331 skvadron i Bodø. Senere hadde han en sentral rolle i planleggingen og anskaffelse av kampflyet F-16 som utgjorde ryggraden i Luftforsvarets kampflykapasitet i mer enn 40 år.

Schibbye var kommandør av St. Olavs Orden og var tildelt Forsvarsmedaljen og Vernedyktighetsmedaljen.

## Referanser
Carl August Bjurstedt

**Carl August Bjurstedt** (1929–2019) var en norsk offiser. Han avsluttet den militære karrieren som generalmajor i Luftforsvaret.

Bjurstedt var utdannet luftvernartillerist fra Luftforsvarets befalsskole og Luftvernartilleriets skyte- og våpenskole i 1949-1950. Han ble uteksaminert fra Luftkrigsskolen i 1954, og tok eksamen ved Forsvarets stabsskole i 1966 og tok Forsvarets høgskole. Han var senere blant annet sjef for Rekruttskolen på Gardermoen, batterisjef Asker batteri (Nikebataljonen), Luftvernartilleribataljon Bardufoss, Luftkrigsskolen og Organisasjonsavdelingen i Luftforsvarsstaben. I 1981–1984 var han overadjutant hos kong Olav, før han senere ble stabssjef i Luftforsvarsstaben ved Forsvarets overkommando. I 1987 ble han utnevnt til generalkrigskommissær. Han var den siste i embetet, som ble nedlagt ved opprettelsen av Vernepliktsverket i 1990.

Bjurstedt var en av de åtte som bar kong Olavs båre under begravelsen, og han gikk ved siden av båren i prosesjonen.

Bjurstedt var ridder av 1. klasse av Dannebrogordenen (Danmark), kommandør av den Orden del Mérito Civil (Spania), Finlands hvite roses orden, Falkeordenen (Island) og Nordstjerneordenen (Sverige).

## Referanser
Frederik Adler Pløyen

**Frederik Adler Pløyen** (født 2. juli 1764 i Kristiansand, død 8. februar 1849 i København) var en dansk diplomat og embetsmann. Han var far til Christian Pløyen.

Han ble sendt til Helsingør for å gå på skole i 1780, og tok examen artium i 1782. Han avla examen philosophicum i 1783, og ble cand.jur. i 1786. Pløyen var først huslærer, deretter ansatt i Utenriksdepartementet fra omkring 1791. Her var han først fungerende legasjonssekretær i Berlin, deretter konsulatssekretær i Alger 1792–1794, legasjonssekretær i Stockholm 1795–1798, og sekretær i Utenriksdepartementet 1798–1825. Mislykkede forhandlinger som endte med store finansielle tap for statskassen, samt en påstått upassende bemerkning om kongen, var medvirkende til at Pløyen ble avskjediget i 1825, dog i nåde og med pensjon.

## Kilder
* *Dansk biografisk leksikon*, bd. 18 (1940), s. 433–434. (PDF)
Trond Moltzau

**Trond Moltzau** (født 12. desember 1944, død 16. juni 2014) var generalløytnant i Luftforsvaret. Han var utdannet jagerflyver fra Luftforsvarets flygeskole og uteksaminert fra Luftkrigsskolen. Han var blant annet sjef for Luftkrigsskolen og Forsvarets overkommando/Sentralstaben og han var norsk representant i Militærkomitéen i NATO.

## Referanser
Egil Omdal

**Egil Omdal** (født 1937) er pensjonert militær flyver og offiser. Han fikk av med graden generalmajor i Luftforsvaret. Han har blant annet vært sjef for Bodø hovedflystasjon, stabssjef ved Forsvarskommando Nord-Norge og kommandør for Luftstridskreftene i Sør-Norge.

## Referanser
Trond Ragnarsøn Karlsen

**Trond Ragnarsøn Karlsen** (født 1958) er generalmajor i Luftforsvaret fra 2005. Han er uteksaminert fra Luftforsvarets befalsskole, Sjøkrigsskolen/Intendanturlinjen, Forsvarets stabsskole og Forsvarets høgskole. Han har tjenestegjort ved Bodø hovedflystasjon, Forsvarets overkommando og Rygge flystasjon. Han var nestkommanderende i økonomi- og styringsavdelingen i Forsvarsdepartementet 2003-2004 og han var prosjektleder for omstilling av Forsvarets logistikkorganisasjon 2004-2005. Han var sjef for Forsvarets logistikkorganisasjon fra 2005 til 2011 med ansvaret for gjennomføring av flere materiellinvesteringsprosjekter og omstilling av logistikkvirksomheten i Forsvaret blant annet fregatter. Han var norsk representant ved Supreme Headquarters Allied Powers Europe (SHAPE) 2011-2014, og han har siden det vært Director Logistics and Resources Division i NATO. Han er tildelt forsvarsmedaljen med laurbærgren, forsvarsmedaljen og vernedyktighetsmedaljen.

## Referanser
Egon Weiner

**Egon Weiner** (født 1906, død 1. august 1987) var en skulptør og professor ved  Art Institute of Chicago. 

## Skulpturer i Norge
* «Flammen» (Den står på Stovner i Oslo)
* Jesus-skulpturen på ytterveggen av American Lutheran Church i Oslo.

## Bøker av Weiner
* *Art and Human Emotions.* (1974)

## Referanser
Gunnar Rolland

**Gunnar Rolland** (født 1948) er pensjonert generalmajor i Luftforsvaret. Han er utdannet jagerflyger fra Luftforsvarets flygeskole og han er uteksaminert fra Luftkrigsskolen. Han har blant annet vært sjef for Luftforsvarets stabsskole, sjef for Ørland hovedflystasjon og kommandør for luftstridskreftene i Sør-Norge.  Han var NMR i SHAPE og Hhans siste oppdrag før pensjonering var Deputy Commander CAOC 9 i England. Som pensjonist var han kommandant ved Bergenhus festning. 

## Utmerkelser
Han er tildelt Forsvarsmedaljen, Luftforsvarets vernedyktighetsmedalje og Oslo Militære Samfunds hederstegn, samt er utnevnt til offiser av Oranje-Nassau-ordenen.

## Referanser
John Maxfield Steineger

**John Maxfield Steineger** (født 1960) er en norsk offiser. Han ble i 2009 utnevnt i statsråd som generalmajor i Luftforsvaret og beordret til tjeneste som sjef for Forsvarets sanitet (FSAN).

I 2013 frasa han seg stillingen og fikk innvilget permisjon uten lønn i to år fra primo september.

Steineger er cand.med. Han har tidligere vært sjef for Lovisenberg distriktspsykiatriske senter, sjef over Forsvarets stressmestringsteam for internasjonale operasjoner, sjef for Forsvarets Flymedisinske Institutt, og klinikksjef for Medisinsk klinikk, Oslo universitetssykehus, Aker. Steineger er spesialist i psykiatri, har utdannelse i flymedisin fra US Navy, og har spesialkompetanse innen menneskelige ytelser og begrensninger samt psykoterapi. Han har Forsvarets høgskole, hovedkurs, fra 2006.

## Referanser
Christian Pløyen

**Christian Pløyen** (1803–1867) var en dansk embetsmann.

Han kom fra en embetsmannsfamilie i København som sønn av utenrikstjenestemannen Frederik Adler Pløyen. Han tok juridisk embetseksamen ved Københavns Universitet i 1826 og fikk ansettelse ved Rentekammeret.

I 1830 ble Pløyen utnevnt til landfogd (politimester og skatteoppkrever) på Færøyene. I 1837 ble han amtmann på Færøyene og kommandant på Skansin.

Fra 1848 til 1849 var Pløyen kongevalgt medlem av Rigsdagen og den Grundlovgivende Rigsforsamling for Færøyene.

Pløyen ble høsten 1848 utnevnt til amtmann i Vejle amt, men trådte til side for Orla Lehmann, som ønsket seg dette emtet. Før jul fikk Pløyen ny utnevnelse som amtmann i Holbæk amt. Han satt i dette embetet frem til sin død.

Pløyen var kommandør av 1. grad av Dannebrogordenen fra 1867. Han ble også utnevnt til kammerherre og dannebrogsmann.

## Referanser
Morten Haga Lunde

**Morten Haga Lunde** (født 20. desember 1960 i Os i Hordaland) er en norsk pensjonert flyoffiser (generalløytnant). Han var sjef for Etterretningstjenesten fra 2016 til 2020. Siden 2021 er han ansatt i Norges Rederiforbund.

Lunde er utdannet navigatør fra Luftforsvarets flygeskole og har gjennomført Luftkrigsskolen I og II 1985-87, Forsvarets stabsskole I og II og NATO Defence College i 2002. Han har tjenestegjort ved 333 skvadron, 330 skvadron og KNM Tordenskjold og i Luftforsvarsstaben. Han var sjef for 335 skvadron 1994-98 og ledet det norske C-130-bidraget til IFOR/SFOR i 1995-97. Han ble utnevnt til oberst i august 2002 og tilsatt som sjef for Luftforsvarsstaben/Planavdelingen og han ble utnevnt til brigader 1. august 2003 og tilsatt som Luftoperativ inspektør. Han ble utnevnt til generalmajor og tilsatt som sjef for Avdeling for operasjoner og beredskapsplanlegging i Forsvarsdepartementet. Lunde ble deretter sjef for Forsvarsstaben/Operasjonsavdelingen og han var fra august 2010 til august 2013 nestkommanderende ved Forsvarets operative hovedkvarter. Lunde ble 23. august 2013 utnevnt til generalløytnant og sjef for Forsvarets operative hovedkvarter.

Han var sjef for Etterretningstjenesten fra januar 2016 til november 2020 da han ble etterfulgt av viseadmiral Nils Andreas Stensønes.

20. mars 2017 ble han kåra til Årets nynorskbrukar av Nynorsk kultursentrum.

## Utmerkelser
Lunde er innehaver av Forsvarets hederskors, Forsvarsmedaljen med laurbærgren, Politimedaljen med laurbærgren, Forsvarsmedaljen med tre stjerner, Forsvarets medalje for internasjonale operasjoner, Luftforsvarets vernedyktighetsmedalje med tre stjerner, kommandør av Legion of Merit (USA), NATO-medaljen (Jugoslavia), Oslo Militære Samfunds hederstegn og Politiets Afghanistanmedalje.

## Referanser
Frionor

**Frionor** var et andelslag som var eid av en rekke frossenfisk-produsenter i Norge. 

Selskapet var i en årrekke den dominerende eksportøren av frossenfisk og fiskeprodukter til i første rekke europeiske land. De hadde medlemsbedrifter i nesten et hvert fiskevær langs norskekysten.

I 2000 ble Frionor kjøpt opp av konkurrenten Findus.

## Referanser
Andrzej Kremer

**Andrzej Stanisław Kremer** (født 8. august 1961 i Kraków, død 10. april 2010 nær Smolensk) var viseutenriksminister i Polen. 

Han omkom i den samme flystyrten nær Smolensk 10. april 2010 der Polens president Lech Kaczyński og andre personer fra den polske eliten døde.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tom Henry Knutsen

**Tom Henry Knutsen** (født 26. januar 1956) er generalmajor i Luftforsvaret fra 2005. Han er utdannet luftvernartillerist fra Luftforsvarets befalsskole og Luftkrigsskolen. Han er uteksaminert fra U.S. Air War College. Han har vært sjef for Luftkrigsskolen, Luftverninspektør, sjef for Forsvarets skolesenter 2005-06 og han var forsvarsattaché i Washington fra 2006 til 2010. Han var adjutant for H. M. Kongen 1991-94.
 
## Utmerkelser
Knutsen vant Norsk Aero Klubbs kårde (NAKs kårde) som beste elev ved Luftkrigsskolen i 1980. Han er innehaver av en rekke utmerkelser, bl.a.:
* Forsvarsmedaljen 
* Vernedyktighetsmedaljen 

## Referanser
Kjell Lutnes

**Kjell Magne Lutnes** (født 1942) er pensjonert norsk flyver og generalmajor i Luftforsvaret. Han er utdannet fra Luftforsvarets flygeskole og Luftkrigsskolen. Han har vært sjef for Ørland hovedflystasjon og kommandør for luftstridskreftene i Nord-Norge. Han har vært direktør for Norsk Luftfartsmuseum i Bodø.

## Referanser
Per Bøthun

**Per Bøthun** (født 1942) er pensjonert flyver og generalløytnant i Luftforsvaret. Han er utdannet fra Luftforsvarets flygeskole og Luftkrigsskolen. Han har blant annet vært sjef for 334 skvadron, sjef for Forsvarets overkommando/Operasjonsstaben og øverstkommanderende i Nord-Norge og sjef for Forsvarskommando Nord-Norge. Han er tildelt Forsvarsmedaljen og Vernedyktighetsmedaljen.

Fra 1997 til 1999 ledet han Norges militærmisjon til NATO.

## Referanser
Tore Åge Engh

**Tore Åge Engh** (født 19. januar 1935) er pensjonert generalmajor i Luftforsvaret. Han er utdannet ved Luftforsvarets flygeskole og Luftkrigsskolen. Han har blant annet vært sjef for Gardermoen flystasjon, Lufttjenesteinspektør og kommandør for luftstridskreftene i Sør-Norge. Han er tildelt Forsvarsmedaljen og Vernedyktighetsmedaljen.
Hugo Eberlein

**Hugo Eberlein** (født 4. mai 1887 Saalfeld/Saale i Thüringen i keiserdømmet Tyskland, dødsdato omstridt; noen kilder oppgir 12. januar 1944 i Moskva, andre kilder 1940, 1942 eller 16. oktober 1941) var en tysk kommunistisk politiker. 
## Biografi
Han deltok i grunnleggelsen av KPD i desember-januar 1919 og deretter i den første kongressen i Komintern 2.-6. mars 1919. Han innehadde viktige poster i Komintern frem til 1928, men ikke lenger på grunn av hans fraksjonatilknytning. Da nazistene tok makten i Tyskland i 1933 flyktet Eberlein til Sovjetunionen, der han fant tilflukt på Hotell Lux.

I juli 1937 ble han rammet av Den store terroren i Stalins Sovjet. I januar 1938 ble han avhørt og torturert i ti dager og netter. I april 1938 ble han bragt til Lefortovofengselet, der han ble torturert i mange uker. I 1939 ble han dømt til femten års soning i Vorkuta korrektive arbeidsleir. Han ble sendt tilbake til Moskva i 1941, der han igjen ble stilt for retten og dømt, og ble henrettet den 16. oktober 1941. Andre mener han døde i fengsel i 1944. 

Han ble senere rehabilitert og ble en nasjonal helt i DDR. Det regimentet i DDRs hær (Nationale Volksarmee) som hadde til oppgave å bevokte det østtyske forsvarsministeriets bygninger i Strausberg, fikk navnet Vaktregiment «Hugo Eberlein» etter ham.

## Familie
Hugo Eberlein var far til Werner Eberlein, som var aktiv i Sozialistische Einheitspartei Deutschlands, det østtyske kommunistpartiet (der han satt i politbyrået) og Partei des Demokratischen Sozialismus (der han satt i det såkalte eldsterådet). 

## Referanser


## Litteratur
* Hermann Weber/Andreas Herbst: *Deutsche Kommunisten. Biographisches Handbuch 1918 bis 1945*, Berlin: Karl Dietz Verlag 2004, S. 168-170 ISBN 3-320-02044-7

## Eksterne lenker
* ''Spartakus und die Dritte Internationale'', Artikel von 1924
Alf Granviken

**Alf Granviken** (1932–2025) var en norsk flyver og generalløytnant i Luftforsvaret. 

Han fullførte examen artium i Oslo i 1951 og ble utdannet ved Luftforsvarets flygeskole, gjennomgikk flygerutdannelse i USA og Luftkrigsskolen. Han fullførte også stabsskole i England i 1964 og Forsvarets høgskole i 1978.

Granviken tjenestegjorde som jagerflyger fra begynnelsen av 1950-tallet, og fløy blant annet Vampire, F-84 Thunderjet, F-86 Sabre og F-104 Starfighter. Som sjef for 336 skvadron ledet han innføringen av F-5 Freedom Fighter i Luftforsvaret.

Han var senere sjef for 332 skvadron, stasjonssjef ved Sola og Rygge hovedflystasjon, luftkommandør i Nord-Norge med rang av generalmajor, stabssjef i Forsvarets overkommando og norsk representant i NATOs militærkomité i Brussel. Han var også nestkommanderende i Forsvarets overkommando.

Etter avgang fra aktiv tjeneste var han tilknyttet Forsvarets forskningsinstitutt, hvor han arbeidet med rammevilkår for internasjonale operasjoner og sikkerhetspolitiske spørsmål. Han var i tillegg engasjert ved Luftkrigsskolen.

Granviken ble i 1985 utnevnt til kommandør av St. Olavs Orden.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Arnvid Brage Løvbukten

**Arnvid Brage Løvbukten** (født  1948) er pensjonert generalmajor i Luftforsvaret. Han er utdannet fra Luftforsvarets flygeskole og Luftkrigsskolen, og han har også utdannelse og omfattende tjeneste som prøveflyger. Han har vært sjef for Luftforsvarets stabsskole, sjef for Ørland hovedflystasjon, kommandør for luftstridskreftene i Sør-Norge og sjef for Forsvarsstaben/Fellesstaben 2006-08. Han er tildelt Forsvarsmedaljen og Vernedyktighetsmedaljen. 

Etter at han gikk av 60 år gammel har han arbeidet som administrasjonssjef i Jesus Church Oslo.

## Referanser
Partihøyskolen «Karl Marx»

**Partihøyskolen «Karl Marx»** (Tysk: Parteihochschule Karl Marx) var en høyskole opprettet i juni 1946 i den okkuperte tyske øst-sonen (SBZ) som snart skulle bli DDR. Skolen var underlagt sentralkomiteen i SED og var dette partiets høyeste læreinstitusjon.  Institusjonen ble nedlagt 30. juni 1990. 

Partihøyskolen ble bygget opp etter sovjetisk modell for utdanning av partikadere. Den lå først i Liebenwalde nord for Berlin, men flyttet i 1948 til nytt, større anlegg. Opprinnelig var skolen basert på halvsårskurs og kurs over to år. Etter hvert ble høyskolen bygget ut, og representerte det ypperste utdanningstilbudet innen partiapparatet. Alternativet var parti-akademiet i Moskva.

I de mer enn førti år skolen eksisterte hadde den over 25 000 studenter. Blant disse kom ved 1200 fra andre land og partier som hadde vennskapsbånd til DDR.

Karl Marx-skolen videreførte noe av kaderutdanningen som i mellomkrigstiden ble drevet i Komintern-regi ved Lenin-skolen i Moskva, - og for Nordens vedkommende også på svenske Björknäs Folkhögskola. Fra 1947 til 1949 sendte også Norges Kommunistiske parti studenter til Karl-Marx-skolen. 

## Norsk dramatikk
I 1947 ba NKPs partileder Peder Furubotn om anledning til å sende norske studenter til kaderskolen. De to nærmeste årene gikk åtte NKP-studenter på Karl Marx-skolen. Den første tiden tegnet dette undervisningsopplegget bra, både sett med skolens og NKPs øyne.

I mars 1949 ble imidlertid skolen rammet av en liten skandale: En av lærerne rømte til Titos Jugoslavia. På denne tiden var det vokst fram et skisma mellom Jugoslavia og resten av den Sovjet-dominerte østblokken, så «avhoppingen» ble betraktet som noe ala forræderi. For de norske studentene fikk det umiddelbart følger. Avhopperen hadde nemlig hatt nære forbindelser til partileder Furubotns datter, noe som førte til at søkelyset også ble rettet mot nordmennene. I første omgang tyder alt på at de ble «frikjent».

I oktober samme året eksploderte imidlertid motsetningene i NKP i Norge, i det dramatiske Furubotn-oppgjøret. To av de fem norske som da gikk på skolen var kjent som Furubotns menn. En av de to var den senere NKP-lederen Hans I. Kleven. Det norske oppgjøret ble til slutt behandlet i SEDs sekretariat, som besluttet å sende hjem alle skandinaviske studenter. De to «furubotnikkene» ble imidlertid holdt tilbake en tid, så de ikke skulle reise sammen med de andre.

For det norske partiets vedkommende ble dette slutten på en lang tradisjon med internasjonal kader-skolering etter Sovjet-modell.

## Direktører ved skolen
* 1946–1947 (for henholdsvis KPD/SPD): Willi Kropp og Carl Bose
* 1947–1950 (for henholdsvis KPD/SPD): Rudolf Lindau og Paul Lenzner 
* 1950–1983: Hanna Wolf
* 1983–1989: Kurt Tiedke
* 1989–1990: Götz Dieckmann

## Referanser
Finn Kristian Hannestad

**Finn Kristian Hannestad** (født 14. mars 1961) er en norsk offiser og flyger. Han ble utnevnt til graden generalmajor 1. januar 2008, da han fikk stillingen som Sjef operasjonsstaben ved Forsvarets operative hovedkvarter (FOH). Fra 2010 til 2014 var han generalinspektør for Luftforsvaret. Han var forsvarsattaché ved Norges ambassade i Washington, USA fra 2014 til 2018. Deretter var Hannestad sjef for Forsvarets veterantjeneste og Forsvarets veteraninspektør frem til 1. april 2021.  

Hannestad er utdannet fra Luftforsvarets flygeskole, Luftkrigsskolen, Forsvarets stabsskole og U.S. Air War College. Han har vært flyger, vingsjef, nestkommanderende og sjef for 338 skvadron, sjef for F-16 bidraget under Operation Allied Force i Kosovo, sjef for operasjonsgruppen ved Bodø hovedflystasjon, sjef for Forsvarets presse- og informasjonsavdeling, assisterende stabssjef ved NATO Allied Air Component Command Headquarters i Ramstein i Tyskland og sjef for operasjonsstaben ved det som da het Fellesoperativt hovedkvarter.

I statsråd 17. september 2010 ble Hannestad utnevnt til Generalinspektør for Luftforsvaret. Han tiltrådte stillingen 1. oktober 2010 og ble da tildelt Forsvarsmedaljen med laurbærgren.   

## Litteratur
* Maaø, Ole Jørn/Sanderød, Steinar (red) (2017). *Luftforsvarets historie – sett ovenfra.* Fagbokforlaget. ISBN 978-82-450-2183-7

## Referanser
Heming Synnevåg

**Heming Synnevåg** (1928–2023) var en norsk offiser i Luftforsvaret. 

Synnevåg tok artium på Gjøvik i 1947 og han hadde utdanning fra befalsskole, Luftkrigsskolen, stabsskole og Forsvarets høgskole. Han var sjef for Våler batteri, Luftforsvarets stasjon Kautokeino, nestkommanderende og senere sjef for Luftkrigsskolen og sjef for Luftvernbataljonen i Bodø. 

Videre var han sjef for personellstaben i Forsvarets overkommando og i 1984 ble han utnevnt til generalmajor og tilsatt som generalkrigskommissær og sjef for utskrivningsvesenet. Synnevåg var æresmedlem av Forsvarets seniorforbund.

## Referanser


## Kilder
* *Dagsavisen*, 7. februar 2013, jubilanter
* *Aftenposten*, 7. februar 2018, jubilanter
* *Aftenposten*, 18. november 2023, dødsannonse
Erik Hernes

**Erik Hernes** (født 1942) er sivilingeniør og pensjonert generalmajor i Luftforsvaret. Han var blant annet sjef for Luftforsvarets forsyningskommando og adm. dir. og sjef for Forsvarets logstikkorganisasjon fra 2001 til 2005.

## Referanser