open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stormen på Tuileriene

**Stormen på Tuileriene** (fransk: *prise des Tuileries*) fant sted under den franske revolusjon i Paris den 10. august 1792. Den regnes som et av de store vendepunktene under den franske revolusjon. 

Stormingen av det kongelige palasset Tuileriene, som ble anført av den opprørske Pariskommunens nasjonalgarde sammen med revolusjonære fra Marseille og Bretagne, førte til avskaffelsen av det franske monarki. Stormingen første til en massaker på de mannlige medlemmene av hoffet, mens den kongelige familie sammen med to hoffdamer tok sin tilflukt til Nasjonalforsamlingen, som seks uker senere avskaffet monarkiet og satte den avsatte kongefamilien i fengsel. Hendelsen er i Frankrike kjent som **10. august** og **Den andre revolusjon**, ved det at den innledet en ny fase av den franske revolusjon som påbegynte Robespierres skrekkvelde. 

## Litteratur
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
Skunk Works

**Skunk Works** er det offisielle pseudonymet til avdelingen i Lockheed Martin kalt *Advanced Development Programs* (ADP), tidligere *Lockheed Advanced Development Projects*. Avdelingen utvikler særlig avanserte militære flytyper.

Skunk Works ble opprettet av Kelly Johnson og Hall Livingstone Hibbard i 1943. Deres første prosjekt var XP-80. Seinere fulgte fly som F-104 og U-2.

## Referanser


## Litteratur
*Pace, Steve: *The projects of Skunk Works*. Voyageur Press, 2016. ISBN 978-0-7603-5032-4
Substitusjonseffekt

**Substitusjonseffekten** er i konsumentteori endringen i konsumsammensetning ved en prisendring på et gode som skyldes at det relative prisforholdet mellom godet og andre goder endres (alt annet like). En prisendring fører også til en endring i konsumentens kjøpekraft. Effekten som kjøpekraftsendringen har på konsumsammensetningen, kalles inntektseffekten.

Hvis prisen på et gode går ned, viser substitusjonseffekten til den endringen i konsum som skyldes at dette godet nå blir billigere relativt til andre goder; går prisen opp, er substitusjonseffekten endringen i konsum som skyldes at godet nå er relativt dyrere enn andre goder sammenlignet med tidligere. Gitt at godene følger loven om etterspørsel (er alminnelige goder), trekker derfor substitusjonseffekten i retning av at det konsumeres mer av det godet som er blitt relativt billigere (alt annet like).

Inntektseffekten er på sin side den endringen i konsumet som skyldes at en prisendring på et gode endrer konsumentens kjøpekraft. Går prisen på et gode ned, vil konsumenten være rikere enn før, alt annet like, for konsumenten kan nå konsumere mer av begge goder. Det motsatte er tilfelle om prisen på et gode går opp – konsumenten er nå fattigere enn tidligere fordi den ikke kan konsumere like mye av begge goder som før.

## Se også
*Inntektseffekt

## Referanser


## Litteratur
* McConnell, Campbell R.; Brue, Stanley L.; Flynn, Sean M. (2009). *Economics: Principles, Problems, and Policies* (18. utgave). New York: McGraw-Hill. .
Sprint-VM på skøyter 1994

**Sprint-VM på skøyter 1994**, det 23. offisielle sprintverdensmesterskapet i ISU-regi, ble arrangert på Olympic Oval i Calgary, Canada den 29. januar og 30. januar 1994.

## Medaljevinnere – sammenlagt
### Damer

### Herrer

## Resultater
### Sammenlagt damer

### Sammenlagt herrer

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
*  
*  
*  Sprint-VM på skøyter 1994 resultatmeny for både damer og herrer på www.ISU.html.infostradasports.com
*  Sammenlagt-medaljer og resultater for damer og herrer på The-Sports.org (ikke komplett, mangler to løpere: en dame, Emese Hunyady, Østerrike som ikke gikk den andre dagen og en herre, Australia-løperen Phillip Tahmindjis som ble diskvalifisert på første distanse).
* 
*
Samfunnsøkonomisk overskudd

**Samfunnsøkonomisk overskudd** eller **total velferd** er i nyklassisk økonomi lik summen av produsent- og konsumentoverskuddet. Konsumentoverskuddet er forskjellen mellom konsumentenes samlede betalingsvilje for det de konsumerer av et gode, og det de faktisk betaler for godet; produsentoverskuddet er tilsvarende differansen mellom hva produsentene totalt får betalt for godene de produserer, og hva de hadde vært villig til å produsere godet for. 

Grad av **samfunnsøkonomisk [[Effisiens (økonomi)|effisiens]]** brukes også som en betegnelse på samfunnsøkonomisk overskudd; full samfunnsøkonomisk effisiens innebærer at det samfunnsøkonomiske overskuddet er maksimert. Ved full samfunnsøkonomisk effisiens følgende tre betingelser er oppfylt:

*Paretooptimal ressursallokering på produksjonssiden: En kan ikke omfordele innsatsfaktorene i produksjonen på en slik måte at det kan produseres mer av én vare uten at produksjonen synker av en annen vare.
*En kan ikke oppnå større behovstilfredsstillelse ved å endre sammensetningen i produksjonen.
*Paretooptimalitet på konsumentsiden: Det er ikke mulig å øke behovstilfredsstillelsen for én konsument uten at behovstilfredsstillelsen minker for en annen.

Det samfunnsøkonomiske overskuddet vil være maksimert når grensekostnaden er lik 
grensenytten. I et tilbuds- og etterspørselsdiagram for et marked med fullkommen konkurranse er grensenytten gitt ved etterspørselskurven, mens grensekostnaden er lik tilbudskurven. Den økonomiske likevekten i et slikt marked vil derfor være der grensenytten er lik grensekostnaden. Ergo vil det samfunnsøkonomiske overskuddet være maksimert i et marked i likevekt under fullkommen konkurranse. Enhver inngripen i et slikt marked gjennom innføring av skatter,
avgifter, subsidier eller tilsvarende vil gi tap av samfunnsøkonomisk overskudd. Under ufullkommen konkurranse, slik som monopolistisk konkurranse, vil derimot markedslikevekten *ikke* maksimere det samfunnsøkonomiske overskuddet, og inngripener i markedet (eksempelvis Pigou-skatter eller oppløsning av monopol) vil potensielt kunne øke eller maksimere overskuddet.

Samfunnsøkonomisk overskudd er et sentralt begrep i forbindelse med kostnad-nytte-analyse av et (offentlig) tiltak, for eksempel et veiprosjekt.

## Referanser


## Litteratur
* McConnell, Campbell R.; Brue, Stanley L.; Flynn, Sean M. (2009). *Economics: Principles, Problems, and Policies* (18. utgave). New York: McGraw-Hill.
Sveinung Wergeland Sørbye

**Sveinung Wergeland Sørbye** (født 1971) er en norsk lege og forsker med doktorgrad i helsevitenskap.

Sørbye studerte medisin ved Universitetet i Tromsø. Han er siden 2002 tilsatt som overlege ved Avdeling for klinisk patologi ved Universitetssykehuset Nord-Norge. 

Han har særlig engasjert seg i debatten rundt HPV og livmorhalskreft, og sikkerheten rundt vaksinen som kan forhindre dette. Han har også kjempet for at HPV-vaksinen skal bli et tilbud til gutter på linje med jenter i det norske vaksinasjonsprogrammet for å styrke flokkimmuniteten. For sitt engasjement har han opplevd å bli uthengt som «nazi-lege» av vaksinemotstandere.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vitenskapelige publikasjoner av Sveinung Wergeland Sørbye PubMed
Heuriger

**Heuriger** er både betegnelsen for vinen fra det seneste år eller for vinkroer i Østerrike. *Heuer* betyr i den tysk som tales i Østerrike og i Sør-Tyskland «dette år». *Heuriger* er forkortelse for *heuriger Wein* (dette års vin).

## Musikk
Musikken på kroene spilles ofte av to *Heurigensänger* som akkompagnerer seg selv på gitar og trekkspill. Sangerne går fra bord til bord og forventer drikkepenger for å spille sanger på oppfordring fra deres begrensede repertoar av *[[Wienerlied]]er* og wiener schrammelmusik.

## Referanser
Schrammelmusik

**Schrammelmusik** er en folkelig musikksjanger som stammer fra Wien. Der er for det meste tale om ensemblemusikk for to fioliner, gitar, kontrabass, klarinett og munnspill.

*Schrammelmusik* oppstod i slutten av 1800-tallet og er oppkalt etter de to brødre Johann (1850–1893) og Josef Schrammel (1852–1895).

## Litteratur
* Kurt Diemann: *Schrammelmusik. Das erste große Buch über die Brüder Johann und Josef Schrammel, ihr legendäres Quartett und ihre Musik.* Edition Kaleidoskop, Graz u. a. 1981, .
* Margarethe Egger: *Die „Schrammeln“ in ihrer Zeit.* Österreichischer Bundesverlag, Wien 1989, .
* Hermann Mailler: *Schrammel-Quartett. Ein Buch über 4 Wiener Musikanten.* Wiener Verlag, Wien 1945.
* Rudolf A. Moißl: *Die Schrammel-Dynastie.* St. Pöltner Zeitungs-Verlags-Gesellschaft, St. Pölten 1943.
* Susanne Schedtler (utg.): *Wiener Lied und Weana Tanz.* Löcker, Wien 2004, , *(Beiträge zur Wiener Musik* 1).
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*Schrammelmusik oder Die Schrammeln. Was versteht man heute darunter?
*Schrammel Klang Festival in Litschau
Sprint-VM på skøyter 1995

**Sprint-VM på skøyter 1995**, det 24. offisielle sprintverdensmesterskapet i ISU-regi, ble arrangert på Pettit National Ice Center i Milwaukee, USA den 18. februar og 19. februar 1995.

## Medaljevinnere – sammenlagt
### Damer

### Herrer

## Resultater
### Sammenlagt damer

### Sammenlagt herrer

Likić var med i fredagens parsammensetningstrekning.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
*  
*  
*  Sprint-VM på skøyter 1995 resultatmeny for både damer og herrer på www.ISU.html.infostradasports.com
*  Sammenlagt-medaljer og resultater for damer og herrer på The-Sports.org (ikke komplett, mangler fem løpere: en dame, Linda Olsen, Norge som ikke gikk den siste distansen og fire herrer, den tyske løperen Mathias Pfeiffer, som ikke fullførte siste distanse, kinesiske Song Chen og sveitsiske Pascal Hinni som ikke gikk distansene på dag 2 av stevnet samt Bosnia-Hercegovina-løperen Slavenko Likić som ikke møtte til start på første distanse).
* 
*
Sprinterne

***Sprinterne*** er et bitende ironisk dikt skrevet av Nordahl Grieg etter Sommer-OL i Berlin i 1936. 

Etter OL skrev Nordahl Grieg diktet om «niggeren» og germanerne hvor Owens hadde vunnet over blant andre tyske Wilhelm Leichum og det tyske stafettlaget  og Hitler nektet å hilse på, og gratulere Owens

Diktet ble først publisert i Griegs tidsskrift *[[Veien Frem]]*, direkte etterstilt Griegs essay «Sort problem», som med utgangspunkt i Odd Hølaas' bokutgivelse *Nederst ved bordet* er et flammende innlegg mot rasisme. I diktet «Sprinterne» får Grieg på åtte korte linjer fremhevet sitt syn på den tyske oppfatning av den ariske rases overlegenhet og jødeforfølgelsen (som da var lite påaktet ellers i verden).

## Referanser
Flatsetdammen

**Flatsetdammen** ligger i Kristiansund kommune, på Frei i Møre og Romsdal. Dammens plassering er i det sørvestre hjørnet av byggefeltet Storbakken. 

Dammen ligger ved Flatsetelva som kommer fra Flatsetvatnet på Lågfjellet i Freikollen. 

Dammen er utgravd i forbindelse med vannforsyningen av Storbakken med omegn. Det ble pumpet vann fra Bolgvatnet inn i dammen. Vannspeilet er sikret med nettinggjerde. Siden 1982/83 har den ikke vært i bruk; da det ble sprengt ut høydebasseng ved Svenskesvingen på Riksvei 70. Dette bassenget tar i mot vann fra Storvatnet, i Straumsnes, Tingvoll kommune. 

Området rundt dammen var mye brukt som lekeplass i 1970- og 1980-årene.

På Norgeskart.no fremstår dammen som tørrlagt. 

## Referanser
Cloak & Dagger

***Marvel's Cloak & Dagger*** er en amerikansk fjernsynsserie skapt for Freeform av Joe Pokaski, basert på Marvel-tegneserien av samme navn. Serien er satt i Marvels filmatiske univers, og deler kontinuitet med spillefilmene og andre fjernsynsserier. Serien ble produsert av ABC Signature Studios og Marvel Television, med Pokaski som showrunner.

Tittelrollene i serien er besatt av Aubrey Joseph og Olivia Holt, som henholdsvis Tyrone Johnson (Cloak) og Tandy Bowen (Dagger), to tenåringer som får superkrefter og innleder et romantisk forhold.

En fjernsynsserie med Cloak & Dagger ble planlagt for ABC Family i juli 2011. I april 2016 ble serien bestilt for Freeform, det nye navnet på ABC Family, og i løpet av august var Pokaski blitt med i serien som showrunner og executive producer. Joseph og Holt ble castet i januar 2017, med Andrea Roth, Gloria Reuben, Miles Mussenden, Carl Lundstedt, James Saito, og J.D. Evermore i andre roller. Filming av serien startet i februar 2017 i New Orleans.

Serien, som består av 10 episoder, hadde premiere i 2018.

## Handling
I New Orleans, Louisiana, kommer tenåringene Tandy Bowen og Tyrone Johnson fra vidt forskjellige bakgrunner. Men begge to har skaffet seg superkrefter, etter en livsendrende begivenhet som handlet om kollapsen av Roxxon Gulf-oljeplattformen. Etter hvert som vennskapet deres utfolder seg, innser Tandy og Tyrone snart at de spesielle kreftene deres fungerer enda bedre når de er sammen. De begynner deretter å bruke disse kreftene til å forsøke å fikse ting som de mener er feil i verden.

## Skuespillere
* Olivia Holt som Tandy Bowen / Dagger.
* Aubrey Joseph som Tyrone Johnson / Cloak: Han kan transportere andre mennesker gjennom Darkforce Dimension.
* Gloria Reuben som Adina Johnson: Tyrones mor.
* Andrea Roth som Melissa Bowen: Tandys mor som er avhengig av narkotika og alkohol.
* J. D. Evermore som James Connors: En skremmende detektiv med arr i New Orleans Police Department.
* Miles Mussenden som Otis Johnson: Tyrones far, som forsøker å forsørge familien.
* Emma Lahana som Brigid O'Reilly / Mayhem: En detektiv fra Harlem.
* Jaime Zevallos som Francis Delgado: En rådgiver og prest som ofte stiller spørsmål ved livet han har valgt.

## Eksterne lenker
*
Ingrid Søfteland Neset

**Ingrid Søfteland Neset** (født 1992 i Os, Hordaland) er en prisbelønt norsk fløytist. Hun er datter av gitaristen Terje Neset og pianisten Anne Leni Søfteland Sæbø og søster av vokalist Anna Søfteland Neset og jazz-saksofonist Marius Søfteland Neset. Hun er kjent fra en rekke konserter med orkestre som Bergen Filharmoniske Orkester og fra plateinnspillingen *Birds* (2013) med sin eldre bror Marius Neset.

## Karriere
Neset begynte å spille fløyte i en alder av ti år. Hun var elev ved musikklinja på Langhaugen videregående skole fra 2008–2010. Hun var også en del av talent-klassen «Unge Musikere» på Griegakademiet der hennes lærer var professor Gro Sandvik. Hun har deltatt i mesterklasser med verdenskjente fløytister, som Sharon Bezaly, Ian Clarke, Wissam Boustany. I løpet av sommeren 2009 ble hun invitert til fløyte-workshop i Weggis i Sveits, arrangert av den anerkjente fløytisten og fløytelæreren James Galway.

Neset ga i 2009 fem konserter med trioen Jenter fra Bergen på Fartein Valen-festivalen i Haugesund. Hun spilte med orkesteret Ung Symfoni på Festspillene i Bergen og for den norske kongefamilien på Austevoll samme år. I 2013 deltok hun på brorens album *Birds* med etterfølgende festival-opptredener blant annet på Vossajazz, og deretter på albumet *Escapism* (2013). Neset har samarbeidet med den danske kunstneren Fallulah (Maria Apetri), noe som resulterte i en opptreden på Isle of Wight-Festivalen i England.

Neset har sin utdannelse fra Det Kongelige Danske Musikkonservatorium der hun har studert med solofløytist i Danmark Radios Symfoniorkester; Ulla Miilmann. Fra 2015 har Neset vært ansatt som solofløytist i Stavanger Symfoniorkester. Hun ble i 2016 tildelt Léonie Sonnings Talentpris. Pengepremien skal gå til et stort bestillingsverk av Marius Neset som vil bli fremført på hennes debutkonsert i København den 13. september 2017. I mai 2017 deltok Ingrid Neset i Kobe internasjonale fløyte-konkurranse i Japan, som den eneste fra Norden.

## Utmerkelser
* 2009: Musiker i Året på norske Unge Musiker Konkurranse i Oslo
* 2009: Drømmestipendet
* 2011: Partas Kultur Stipend
* 2013: Unge Stjernen Prisen deles ut av Statkraft i 'Hardanger Musikkfest'
* 2015: Vinneren av årets solist konkurranse tildelt ved Det Kongelige danske musikkonservatorium
* 2016: Léonie Sonnings talentpris

## Diskografi
; Med Marius Neset
* 2013: *Birds* (Edition Records)
; Med Fallulah
* 2013: *Escapism* (Sony Music Entertainment Danmark)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ružica Sokić

**Ružica Sokić** (serbisk: ; født 14. desember 1934 i Beograd, død 19. desember 2013 samme sted) var en serbisk skuespiller og forfatter.

Sokić ble født i Beograd i daværende Kongeriket Jugoslavia. Hun startet skuespillerkarrieren sin i 1957, og hadde roller i over 40 filmer og TV-serier. Hennes siste film ble utgitt i 2011. I oktober 2010 ga hun ut boka ** (*Strast za letenjem*; «Lidenskapen for flying»).

Hun døde i Beograd 19. desember 2013 etter lengre tids sykdom.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Telegramadresse

**Telegramadresse** er en adresse beregnet på et telegram eller en melding på fjernskriver. Telegramadressen inneholder, foruten selve meldingen, mottakerens telegramadresse og en kommunikasjonskode, postadresse og adressatens registrerte adresse. Denne skal være lett leselig og bestå av ikke mer enn ti bokstaver og en referanse til det selskapet hvor telegramadressen er registrert. For eksempel, i stedet for full adresse og navnet på adressaten skal det i stedet være et lett forståelig ord. Navn på byer, elver eller jernbanestasjoner, o. l. er ikke tillatt, heller ikke ord som kan oppfattes som reklame.
## Eksterne lenker
Telegramadresse http://encyclopedia2.thefreedictionary.com/Telegram+Address
Drongoer

* se inndeling!

**Drongoer** (*Dicrurus*) er en slekt av spurvefugler som består av 26 arter (107 taxa). Slekten er eneste slekt i **drongofamilien** (Dicruridae). Artene er knyttet til den gamle verden og finnes i Afrika sør for Sahel og i det sørlige Asia og Australasia. De nærmeste slektningene er trolig viftestjerter (Rhipiduridae) og vangaer (Vangidae).

## Biologi
Drongoene er mellomstore sangfugler som blir omkring 18–70 cm lange, inkludert sine karakteristiske gaffelformede stjerter. De er i hovedsak knyttet til skog i tropiske og subtropiske regioner. Fjærdrakten er hovedsakelig skinnende eller glinsende sort, av og til med fjærkrone eller forlengende hodefjær.

### Inndeling og utbredelse
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Rocamora *et al.* (2017). Alle norske navn følger Norsk navnekomité for fugl (NNKF) og er i henhold til , med unntak for navn gitt i parentes. Disse har fortsatt ikke fått avklart sitt norske navn og må derfor kun betraktes som beskrivende uttrykk.

* Passeriformes, spurvefugler
** Passeri, sangfugler
*** Corvoidea
**** Dicruridae, drongofamilien
***** *[[Drongoer|Dicrurus]]*, drongoer
****** *[[Tverrhaledrongo|D. ludwigii]]*, tverrhaledrongo A. Smith, 1834 
****** *[[Glansdrongo|D. atripennis]]*, glansdrongo Swainson, 1837
****** *[[Savannedrongo|D. adsimilis]]*, savannedrongo Bechstein, 1794
****** *[[Jungeldrongo|D. modestus]]*, jungeldrongo Hartlaub, 1849
****** *[[Komordrongo|D. fuscipennis]]*, komordrongo Milne-Edwards & Oustalet, 1887
****** *[[Aldabradrongo|D. aldabranus]]*, aldabradrongo Ridgway, 1893
****** *[[Børstedrongo|D. forficatus]]*, børstedrongo Linnaeus, 1766
****** *[[Mayottedrongo|D. waldenii]]*, mayottedrongo Schlegel, 1865
****** *[[Svartdrongo|D. macrocercus]]*, svartdrongo Vieillot, 1817
****** *[[Askedrongo|D. leucophaeus]]*, askedrongo Vieillot, 1817
****** *[[Hvitbukdrongo|D. caerulescens]]*, hvitbukdrongo Linnaeus, 1758
****** *[[Tykknebbdrongo|D. annectans]]*, tykknebbdrongo Hodgson, 1836
****** *[[Bronsedrongo|D. aeneus]]*, bronsedrongo Vieillot, 1817
****** *[[Vimpeldrongo|D. remifer]]*, vimpeldrongo Temminck, 1823
****** *[[Filippinerdrongo|D. balicassius]]*, filippinerdrongo Linnaeus, 1766
****** *[[Hårdrongo|D. hottentottus]]*, hårdrongo Linnaeus, 1766
****** *[[Dicrurus striatus|D. striatus]]*, (mangler norsk navn) Tweeddale, 1877
****** *[[Sumatradrongo|D. sumatranus]]*, sumatradrongo R. G. W. Ramsay, 1880
****** *[[Sundadrongo|D. densus]]*, sundadrongo Bonaparte, 1850
****** *[[Tablasdrongo|D. menagei]]*, tablasdrongo Bourns & Worcester, 1894
****** *[[Sulawesidrongo|D. montanus]]*, sulawesidrongo Riley, 1919
****** *[[Brokadedrongo|D. bracteatus]]*, brokadedrongo Gould, 1843
****** *[[Serpentindrongo|D. megarhynchus]]*, serpentindrongo Quoy & Gaimard, 1830
****** *[[Andamandrongo|D. andamanensis]]*, andamandrongo Beavan, 1867
****** *[[Dragedrongo|D. paradiseus]]*, dragedrongo Linnaeus, 1766
****** *[[Veddadrongo|D. lophorinus]]*, veddadrongo Vieillot, 1817

## Litteratur
* 

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Maculileiopus

* Se Systematisk inndeling

***Maculileiopus*** er en slekt av biller som tilhører den store underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, avlange, brunlige trebukker. Antennene er tynne og noe lengre enn kroppen. Pronotum er rundet uten tenner på sidene. Dekkvingene er nesten jevnbrede, med brunsvarte flekker, beina er forholdsvis lange.

## Levevis
Larvene lever i død ved.

## Utbredelse
Slekten er utbredt på Sumatra, Borneo og Java.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Acanthocinini 
******** Slekten *Maculileiopus* Breuning, 1958
********* *[[Maculileiopus kalshoveni]]* (Breuning, 1957)
********* *[[Maculileiopus maculipennis]]* Breuning, 1958

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bilder av ''Maculileiopus maculipennis''
*
Albulabanen

**Albulabanen** ( eller *Albulalinie*) er en jernbanestrekning i den sveitsiske kantonen Graubünden. Banen forbinder Thusis (697 moh) i distriktet Hinterrhein, med kur- og vintersportsstedet St. Moritz (1775 moh) i Engadin. 

Den 61,67 kilometer lange strekningen omfatter 144 broer og 42 tunneler, og er sammen med blant annet Berninabanen en del av banenettet til  Rhätische Bahn (RhB).

Albulabanen ble påbegynt i september 1898, og åpnet 1. juli 1903 strekningen til Celerina. Forlengelsen til St. Moritz ble satt i drift 10. juli 1904.

Denne banestrekningen ble i 2008 sammen med Berninabanen, som også har St. Moritz som endestasjon, oppført på UNESCOs liste over verdens kulturarv som verdensarvstedet Rhätische Bahn i Albula og Berninas landskap.
Fil:From Preda to Bergün with Rhaetian Railway, aerial video.webm|Fra Preda to Bergün, video
Fil:Albulabahn01.jpg|På stekningen Preda–Bergün kommer toget ut av Toua-Kehr-tunnelen, etter at det kort tid tidligere har passert Albula-viadukt III.
Fil:RhB Tiefencastel-Surava.jpg|Godstog mellom Tiefencastel og Surava


## Referanser
Clavisybra

* Se Systematisk inndeling

***Clavisybra*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
En liten, slank, brun trebukk. Antennene er mye lengre enn kroppen, det innerste leddet er kølleformet. Pronotum er tønneformet, dekkvingene jevnbrede, lysbrune med mørkere lengdestreker, beina nokså korte.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i det sørøstlige Brasil.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Apomecynini J. Thomson, 1860
******** Slekten *Clavisybra* Breuning, 1943
********* *[[Clavisybra strandiella]]* Breuning, 1943

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bildegalleri
* 
*
Malmö Konstmuseum

**Malmö Konstmuseum** er et kommunalt kunstmuseum beliggende på Slottsholmen i Malmö, Skåne i det sydlige Sverige. 

Institusjonen ble grunnlagt i 1848 som en del av *Malmö Museum*, den nåværende bygning er fra 1937. Her finnes en av Sveriges største kunstsamlinger med fokus på nordiske verker fra 1500-tallet og frem til nåtid, samt en samling russiske verker som ble etterlatt på Den baltiske utstillingen i Malmö da første verdenskrig brøt ut i 1914. I de seneste tyve år har kunstmuseet aktivt samlet på nordisk samtidskunst. 

I *Skovgaardssalen* ses et av verdens eldste, spillbare orgler som stammer fra Sankt Petri kirke i samme by. 

## Referanser
Odd Kjell Skjegstad

**Odd Kjell Skjegstad** (1935–2025) var en norsk journalist og informasjonsleder i flere virksomheter. Han vokste opp på Uthus gård i Romedal i Hedmark som sønn av journalist Adolf Skjegstad.

Skjegstad tok erksamen ved Hamar katedralskole, Hans første jobb som 19 åring, var som lærer i Roan. Han begynte deretter som journalistlærling i Hamar Stiftstidende og ble senere journalist i Morgenposten i Oslo.

I elleve år var han informasjonssjef i Landbrukets Sentralforbund. Han var konserndirektør for kommunikasjon og samfunnskontakt i NSB. Han hadde informasjonsansvaret i NSB ved Tretten-ulykken i 1975, da 27 mennesker mistet livet.

Han var også leder av informasjon i Tine Norske Meierier, Norsk Tipping, Norges Vel og Senterpartiet. Han var styreleder i DNT Norske Turistforeningers landsstyre, FRIFO Norsk Friluftsliv, Norsk Komunikasjonsforening med flere.

Skjegstad skrev også flere bøker sammen med Håkon Tysdal, blant annet en biografi om politikeren Hans Borgen.

Som pensjonist var Skjegstad en mye brukt foredragsholder.

## Referanser
Pileik

**Pileik** (*Quercus phellos*) er et løvfellende tre som vokser i sørøstlige USA.

Den blir opptil 30&nbsp;m høy. Barken er grå og glatt på unge trær, men blir etterhvert ru og furete. Bladene minner om pileblader. De er hele, avlange til lansettformede, 12–20 cm lange og 1–2,5 cm brede. Nøttene bruker 1,5 år på å bli modne. De er 1 cm store med en grunn skål.

Pileik vokser på fuktig mark i lavlandet sammen med blant annet vasseik, ambratre, virakfuru, *[[Quercus michauxii]]*, *[[Celtis laevigata]]*, grønnask, rødlønn, virginiapoppel, korstorn, *[[Diospyros virginiana]]*, *[[Forestiera acuminata]]*, hagtorn og amerikaagnbøk.

Utbredelsen omfatter kystslettene fra New Jersey og sørøstlige Pennsylvania sørover til Georgia og nordlige Florida, vestover til østlige Texas, og nordover i Mississippi-dalen til sørøstlige Oklahoma, Arkansas, sørøstlige Missouri, sørlige Illinois, sørlige Kentucky og vestlige Tennessee.

## Galleri

Quercus phellos - University of Kentucky Arboretum - DSC09357.JPG|Vekstform
Quercus phellos bark.jpg|Bark
Quercus phellos acorns.jpg|Nøtter
WillowOakinAutumn.JPG|Høstfarge


## Kilder
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Berninabanen

**Berninabanen** ( eller *Berninalinie*, italiensk: *Ferrovia del Bernina*, retoromansk: *Viafier dal Bernina*) er en jernbanestrekning mellom St. Moritz i den sveitsiske kantonen Graubünden og den italienske byen Tirano i provinsen Sondrio. Berninabanen var inntil andre verdenskrig et selvstendig jernbaneselskap (BB), men har siden tilhørt Rhätische Bahn.

Den 61 km lange banen passerer 13 tunneler og 52 viadukter og broer. Banen regnes som den bratteste adhesjonsbanen i Sveits med 7&nbsp;% stigning. 

Berninabanen ble i 2008 sammen med Albulabanen, som også har St. Moritz som endestasjon, oppført på UNESCOs liste over verdens kulturarv som verdensarvstedet Rhätische Bahn i Albula og Berninas landskap.

Fil:Berninabahn.png|Banestrekningen.
Fil:Berninabahn zwischen Lagalb und Ospizio Bernina im Winter.jpg|Mellom Lagalb og Ospizio Bernina
Fil:RhB ABe 4-4 III mit Bernina-Express am Lago Bianco.jpg|Ved Lago Bianco.
Fil:Berninabahn tirano 1.jpg|Ankomst Tirano.


## Referanser
Oslo og Akershus Seilkrets

**Oslo og Akershus Seilkrets** (stiftet 13. april 1977) er én av kretsene i Norges Seilforbund. Tre seilforeninger fra Buskerud er også tilsluttet kretsen, i tillegg til de 19 medlemmene fra Oslo og Akershus.

## Medlemmer

## Eksterne lenker
*
Absorpsjon i farmakologi

I farmakologi (farmakokinetikk) er **absorpsjon** opptak av en forbindelse (som regel legemiddel) til organismen. Dette skjer typisk gjennom tarm, men absorpsjon gjelder også opptak av legemidler gjennom hud og andre former for parenteral administrasjon. Egenskaper ved legemiddelet som pH og fettløselighet er avgjørende for absorpsjonen. Også egenskaper hos pasienten som for eksempel tarmfunksjon påvirker absorpsjon. 

## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 
*
Østfold Seilkrets

**Østfold Seilkrets** er én av kretsene i Norges Seilforbund, den består av syv seilforeninger i Østfold.

## Medlemmer

## Eksterne lenker
*
Telemark Seilkrets

**Telemark Seilkrets** var én av kretsene i Norges Seilforbund til 1. januar 2016, og besto av tre seilforeninger i Telemark.

Brevik Seilforening ble etter kretsens opphør en del av Vestfold Seilkrets, mens Kragerø Seilforening ble en del av Aust-Agder Seilkrets.

## Medlemmer

## Referanser
Svalbard-frimerkene

**Svalbard-frimerkene** var en frimerkeserie på fire merker, 10, 15 20 og 45 øre som Postverket utga i 1925 for å markere at Norge fikk overhøyhet over Svalbard.

## Eksterne lenker
* Bilde av frimerkene
Aust-Agder Seilkrets

**Aust-Agder Seilkrets** (stiftet 19. november 1988) er én av kretsene i Norges Seilforbund og består av seks seilforeninger i Aust-Agder.

## Medlemmer

## Eksterne lenker
*
Landsforeningen mot fordøyelsessykdommer

**Landsforeningen mot fordøyelsessykdommer** (**LMF**) er en norsk, landsomfattende forening for personer med en diagnose knyttet til fordøyelsessystemet. Foreningen ble stiftet i 1987 av gastroenterologer, men i dag er organisasjonen i hovedsak drevet av frivillige pasienter og pårørende organisert i lokallag landet over, i tillegg til den sentrale administrasjonen.  

LMF er en landsomfattende organisasjon som arbeider for å:

* Gi informasjon om fordøyelsessykdommenes årsak, virkning, forebyggelse og behandling.
* Informere om medlemmenes rettigheter 
* Støtte opp om forskning og behandling av sykdommene 
* Fremme medlemmenes interesser overfor myndigheter 
* Fremme kontakt mellom medlemmene og delta i internasjonalt samarbeide.
* Skape arenaer for samhold og erfaringsutveksling

Hovedvekten av medlemsmassen har inflammatorisk tarmsykdom (IBD), enten ulcerøs kolitt eller Crohns sykdom, men foreningen er også for andre diagnoser knyttet til fordøyelsen som halsbrann/refluks og i økende grad irritabel tarm (IBS).

Lokalforeningene arrangerer flere medlemsmøter i løpet av året. Disse omfatter gjerne temakvelder med  aktuelle faglige temaer, som f.eks. medisinsk og kirurgisk behandling, nytt innen forskning, trygderettigheter, og ernæring. 

Lokalforeningene har gjerne egne ungdomsgrupper og familie-/barnegrupper innen lokalforeningene. Videre arrangeres selvstendige samtalegrupper hvor man møtes uformelt i mindre grupper og diskuterer problemstillinger knyttet opp til fordøyelsessykdommer.

LMF ble medlem av  FFO 22.2.1995 og  medlem av Unge Funksjonshemmede i 2005. LMF er medlem i  European Federation of Crohn and ulcerativ colitis Assosiations (EFCCA] og deltar i nordisk og europeisk samarbeid.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Landsforeningen mot fordøyelsessykdommers hjemmeside
Schengen-området

**Schengen-området** omfatter 29 europeiske land og 420 millioner mennesker. Det utgjør dermed det største området for fri bevegelse av personer i verden. Medlemmer av området er 25 av EUs 27 medlemsland samt EFTA-landene. Kypros har fremdeles restriksjoner, mens Irland ikke er med i ordningen (har opt-out). Landene i Schengen-området har avskaffet grensekontroll ved de indre grensene og samtidig forsterket grensekontrollen ved de ytre grensene.

Innenfor Schengen-området kan de indre grensene passeres overalt uten at inn- eller utreisekontroll utføres, uansett personens nasjonalitet. Tollkontroller, tilfeldige grensekontroller og id-kontroller ved fly- og båtreiser kan likevel forekomme.

## Landene i området
Det europeiske råd har med virkning fra 1. januar 2025 åpnet Schengenområdet for 25 av EUs 27 medlemsstater. Bulgaria og Romania er de sist innmeldte.  

Området omfatter videre Island, Liechtenstein, Norge og Sveits. Disse landene inngår i Schengen-området gjennom særskilte assosieringsavtaler. Endelig har de europeiske mikrostatene Monaco, San Marino og Vatikanstaten samt Færøyene og Grønland åpne grenser mot Schengen-området.

Innenfor EU har Kypros og Irland fullstendige grensekontroller. Kypros har forpliktet seg til å avskaffe sine grensekontroller ved de indre grensene når landet oppfyller visse tekniske kriterier. Det forhandles (2022) om å gjøre Gibraltar (som hører til Storbritannia) til en del av Schengen-området. Irland er ikke medlem av Schengenområdet.

## Avtalegrunnlaget
Regelverket bygger på Schengen-avtalen, som ble inngått av Tyskland, Frankrike, Nederland, Belgia og Luxembourg i juni 1985 nær landsbyen Schengen i Luxembourg 

Den 19. juni 1990 ble avtalen supplert med Schengen-konvensjonen, med avskaffelse av indre grensekontroller og felles visumregler som førte til at Schengen-området ble etablert den 26. mars 1995. Avtalen ble inkorporert i EU og del av Europaretten gjennom Amsterdam-traktaten i 1997, og trådte i kraft i 1999. Island, Liechtenstein, Norge og Sveits deltar gjennom assosieringsavtaler med EU.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Filmkontrollen

***Filmkontrollen*** er et norsk filmprogram som ble vist på NRK2 i 1997 og 1998. Programmet ble produsert av Medieoperatørene og ledet av Lars Gudmestad og Else Karine Archer.

Programmet vant Gullruten 1998 i klassen beste magasinprogram. I tillegg var Lars Gudmestad nominert i klassen beste programleder.

## Referanser
Johannas jul

***Johannas jul*** er en norsk novellefilm for barn basert på en bok med sammen navn av Grete Randsborg Jenseg. Filmen er produsert av  NRK og ble vist på NRK1 første gang 25. desember 1999. Filmen er senere vist flere ganger rundt juletider.

Filmen vant Gullruten 2000 i klassen beste barneprogram.

* Punktlisteelement
## Rolleliste
* Johanna: Maren Siverts Skolem
* Mor: Lene Bragli
* Far: Øystein Røger 
* Bestemor: Jorunn Kjellsby
* Bestefar: Helge Reiss
* Markus: Martin Dahl Garfalk
* Magdalena: Ingrid Stenstadvold
* Forteller: Pia Borgli

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Campingliv

***Campingliv*** er en norsk dokumentar og underholdningsserie vist på NRK1 våren 2001. Serien følger livet på Larkollen camping.

Serien vant Gullruten 2002 i klassen beste dokusåpe.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jørgen Kocks hus

**Jørgen Kocks hus** er et bygningskompleks i Malmö fra byens tidlige historie, den gang det mest påkostede hus i Norden. 

## Historie
Jørgen Kock ble kong Christian IIs myntmester i 1518. I årene 1522–24 oppførte han bygningene ved  Stortorget (den gang Store Torv) og la Danmarks myntproduksjon inn i sin egen gård. Av den opprinnelige gården står stadig tre bygninger. Disse ble restaurert og rekonstruert under arkitekt Sture Kelfve i 1967, mens bygningene ble bygningsminne i 1993.

## Bygningene
Jørgen selv og hans kone Citze Cortsdatter van Nuland, enke etter borgermester i København, Whalter Kniphof, bodde i hjørnebygningen. Dette treetasjes huset er oppført i en stilblanding mellom nordisk sengotikk og hollandsk renessanse. Bygningen har flere dekorative detaljer, hvorav de fleste i dag er kopier. I en hjørnenisje ses jomfru Maria stående på en halvmåne bærende på Jesusbarnet. I forbindelse med billedstormene opp til reformasjonen, var denne skulpturen en av de få katolske som fikk være i fred. Sokkelen bærer årstallet 1525. Samme årstall ses over en av fasadens øvre luker. Over en annen luke ses ekteparets våpenskjold. Stenarbeidene tilskrives Christian IIs byggmester i København Michiel van Haerlem. Fasadene har opprinnelig vært i engelsk rødt, mens stenarbeidene har vært bemalt i gult og sort.

Den mindre bygningen mot Stortorget hører til hovedbygningen. Her fantes Kocks banklokale i førsteetasjen og hans private festsal i etasjen over. Bygningen langs Västergatan ble opprinnelig bygget som et rekkehus i to etasjer med tre boliger til utleie. Den østlige leilighet inntil hjørnehuset var en del av Kocks private bopel. I bygningenes indre ses rester av veggmalerier, deriblant religiøse motiver, bjørn og papegøye samt en rotte som gjemmer seg i en manns skjegg. Kjellerne har krysshvelvinger. 

I sommeren 1524 besøkte den nyutnevnte svenske konge Gustav Vasa Malmø til fredsmøtet med kong Frederik og tyske kjøpmenn. Da bodde han en ukes tid i Jørgen Kocks praktgård.

## Galleri

Fil:Kockska huset 1, Malmö.jpg|Østre fasade
File:Jomfru Maria, Jørgen Kocks Hus.jpg|Mariastatuen på hjørnebygningen
File:Detalje fra Jørgen Kocks Hus.jpg|Skulptur fra øverst på gavlen på den nordre fasaden
File:Løve med våbenskjold fra Det Kockske Hus.jpg|Løvefigur med skjold
File:Jorgen Kocks house 1910.jpg|Huset fra hjørnet av Frans Suells– og Västergatan


## Referanser
Vest-Agder Seilkrets

**Vest-Agder Seilkrets** er én av kretsene i Norges Seilforbund og består av seks seilforeninger i Vest-Agder, samt to brettseilerklubber.

## Medlemmer

### Seilforeninger

### Brettseilerklubber

## Eksterne lenker
*
Valdres Teens

***Valdres Teens*** er en norsk dokusåpe som ble vist på NRK1 i 2012. Serien følger fem ungdommer som går siste året på Valdres vidaregåande skule.

Serien vant prisen for beste dokusåpe under Gullruten 2012.

## Kilder
* 
*
Overeksponert

***Overeksponert*** er en norsk dokumentarserie som ble vist på NRK2 høsten 2011. Serien består av fire episoder om personer som har vært sterkt eksponert i mediene, Gerd Liv Valla, Erik Schjenken, Manuela Ramin-Osmundsen og Anne Alvik.

Serien vant Gullruten 2012 i klassen beste dokumentar- eller faktaserie.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Overeksponert hos NRKs nett-TV
Reflektor (TV-program)

***Reflektor*** er en norsk dokumentarserie som gikk på TV 2 fra 2002 til 2011. Serien viste hovedsakelig innkjøpte dokumentarer mens kanalens *[[Dokument2]]* viste egenproduserte dokumentarer.

Serien ble tildelt Gullruten for beste TV-dokumentar to ganger: Gullruten 2004 for *[[Alt om min far]] * produsert av Exposed Film Productions AS og Gullruten 2007 for *Kabal i hjerter* produsert av Øy-film.

## Referanser
Min datter terroristen

***Min datter terroristen*** er en norsk dokumentarfilm fra 2007 regissert av Beate Arnestad. Filmen følger to kvinnelige elitesoldater i Tamiltigrene på Sri Lanka som er trent opp til å bli selvmordsbombere.

Filmen vant den den internasjonale prisen på filmfestivalen Message to Man i St. Petersburg i 2007. TV 2 viste dokumentaren høsten 2008 noe som resulterte i at den vant Gullruten 2009 i klassen beste TV-dokumentar.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jul på Slottet

***Jul på Slottet*** er et norsk enkeltstående konsertprogram som ble sendt på NRK1 den 22. desember 2012. Programmet viste opptak en julekonsert fra slottets store festsal som ble arrangert onsdag 19. desember samme år. Programmet ble produsert av Eyeworks Dinamo. Medvirkende på konserten var blant andre Tuva Syvertsen, Kurt Nilsen, Solveig Slettahjell, Amund Maarud, Amina Sewali, Ida Jenshus, Kringkastingsorkestret og Nasjonalballetten.

Det vant Gullruten 2013 i klassen beste event.

## Referanser
Kjærlighet uansett

***Kjærlighet uansett*** er en norsk reality-serie som gikk på TV 2 i 2014. Serien følger seks personer med ulike funksjonsnedsettelser på jakt etter kjærligheten.

Serien vant prisen for beste reality-serie som ikke er konkurransedrevet under Gullruten 2014.

## Referanser
Sirkus Northug

***Sirkus Northug*** er en norsk dokusåpe om Petter Northug som gikk på TV 2 fra 2013 til 2014. Serien er produsert av Globus Media og følger skiløperen Petter Northug gjennom oppladning til ny sesong og utenfor skiløypene. 

I 2015 overtok NRK rettighetene og videreførte den i form av en dokumentarfilm kalt *Northugs triumf*.

Serien vant Gullruten 2013 i klassen beste dokusåpe og var også nominert i klassen beste nye programserie.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dauinger

***Dauinger*** er en norsk dramaserie for barn vist på NRK høsten 2012. Serien er basert på bokserien med samme navn av Arne Berggren som også har skrevet manus for serien.

Serien vant Gullruten 2013 i klassen beste barne- eller ungdomsprogram.

## Referanser
Dødvektstap

**Dødvektstap** er i mikroøkonomi en betegnelse på tapet av samfunnsøkonomisk effektivitet som kan oppstå når markedet ikke er i økonomisk likevekt. Dødvektstapet kommer av at et marked utenfor likevekt vil føre til ineffektiv ressursutnyttelse – det blir ikke konsumert og produsert den mengden av et gode som gir størst mulig produsent- og konsumentoverskudd. Dødvektstap kan oppstå både om det produseres for mye eller for lite av et gode. Ved overproduksjon er den maksimale betalingsviljen større enn den minste akseptable salgsprisen, ved underproduksjon motsatt.

Dødvektstap kan forårsakes av slikt som monopolprising, eksternaliteter, skatter og avgifter, kvoter og pristak eller -gulv. Størrelsen på dødvektstapet avhenger av tilbudets priselastisitet og etterspørselens priselastisitet i området omkring dødvektstapet.

Konkurranseregulering har som hovedformål å redusere dødvektstapet i et marked.

## Referanser


## Litteratur
* McConnell, Campbell R.; Brue, Stanley L.; Flynn, Sean M. (2009). *Economics: Principles, Problems, and Policies* (18. utgave). New York: McGraw-Hill. 
* Mankiw, N. Gregory og Taylor, Taylor, Mark P. (2006). *Economics*. London: Thomson Learning.
Grenseinntekt

**Grenseinntekt** eller **marginalinntekt** er et økonomisk begrep som viser til økningen i inntekt ved å produsere én ekstra enhet av en vare i en gitt periode. Grenseinntekt er sammen med grensekostnad sentralt når man skal beregne optimal produksjon, ettersom overskuddet vil være maksimert når grenseinntekten er lik grensekostnaden. Grenseinntekten er gitt som den deriverte av inntektsfunksjonen.  Dette kan skrives som MR = \frac{d(TR)}{dQ}, der MR er grenseinntekten (Marginal Revenue), TR er inntekt (Total Revenue) og Q er antall enheter etterspurt (Quantity).

Dersom selskapet opererer i et marked med fullkommen konkurranse vil selskapet ikke ha mulighet til å sette egne priser fordi kundene vil kjøpe av konkurrentene dersom selskapet setter en pris høyere enn gjeldende markedspris. Det er heller intet poeng å sette en lavere pris fordi selskapet allerede kan få solgt alt de har å selge til den gjeldende prisen. Det betyr at dersom gjeldene pris er lik P, er TR = {P}\times{Q}. Hver ekstra enhet solgt øker dermed inntekten med P og vi får at grenseinntekten er lik P, MR = P. Grenseinntekten i fullkommen konkurranse er med andre ord lik markedsprisen.

## Referanser
Velferdsøkonomi

**Velferdsøkonomi** er en gren av samfunnsøkonomi som benytter mikroøkonomi til å evaluere graden av velvære eller nytte for samfunnet som helhet, særlig relatert til økonomisk likevekt og samfunnsøkonomisk effektivitet. Analysen baserer seg gjerne på å vurdere ulike likevekter opp mot hverandre gjennom en samfunnsmessig velferdsfunksjon.

Det er to hovedteoremer innen velferdsøkonomi: Velferdsøkonomiens første teorem sier at en generell likevekt under fullkommen konkurranse vil være paretooptimal, mens velferdsøkonomiens andre teorem sier at en paretooptimal allokering kan oppnås i generell likevekt under fullkommen konkurranse.

Innsikt fra velferdsøkonomi er relevant for offentlig økonomi og økonomisk politikk når en skal vurdere hvorvidt og eventuelt hvordan man skal gripe inn i markedet. Nytte-kostnadsanalyse benytter seg også av velferdsøkonomisk teori.

## Referanser
Uppståndelsemonumentet

**Uppståndelsemonumentet** (også kjent som *Uppståndelse* eller *Uppståndelsen* er en skulpturgruppe i bronse utført i 1928-1941 av John Lundqvist. Monumentet er oppført i midten av *Monumenthallen* utenfor *Hellige korsets kapell* ved Skogskrematoriet på Skogskirkegården i Stockholm, beskyttet som verdensarv og rikeinteresse.

Monumentet inkluderer skulpturer av seks individer, og motivet er kroppenes uppståndelse eller sjelenes oppvåkning og bevegelse mot lyset. Verket har blitt beskrevet som symbolmettet, typisk for det svenske 1930-tallet, med en religiøs følelse, og stilistisk en kombinasjon av klassisisme og ekspresjonisme.

## Historikk
Lundqvist ble inspirert av Albert Bartholomés monument *Aux mortes* ved kirkegården Père-Lachaise i Paris. Han stilte ut en figurdetalj fra det planlagte monumentet i 1928 på *Optimisternas salong* i Liljevalchs konsthall. På Stockholmsutstillingen 1930 ble det vist en forstudie i gips i full skala som en del av *Gravvårdsutställningen*, og allerede da ble dens oppstilling på Skogskirkegården planlagt. På skisser fra begynnelsen av 1930-tallet, kan man blant annet se skulpturen montert på en obelisk nede ved hovedinngangen. I sitt endelige forslag har Gunnar Asplund skapt en åpning i taket på forhallen og plassert skulpturen under den. Monumentet ble reist vinteren 1940-41, kort etter Skogskrematoriets innvielse.

Studier i form av byster i bronse på marmorsokkel ble skapt også av enkeltfigurer fra monumentet, og ble støpt ved Stockholms Konstgjuteri.

## Referanser


## Litteratur
*Torsten Bergmark (1982-1984). ”Johan (John) A Lundqvist”. i Lager-Kromnow Birgitta. *Svenskt biografiskt lexikon.* Stockholm: Norstedt. sid. 372. Libris 9322393
*Eva Rudberg (1999). *Stockholmsutställningen 1930: modernismens genombrott i svensk arkitektur.* Monografier utgivna av Stockholms stad. Stockholm: Stockholmia förlag. sid. 160. Libris 7593286. ISBN 91-7031-079-3
Tømmerdalen

**Tømmerdalen** er en dal i Trondheim. Dalen ligger i Bymarka, vest for Geitfjellet. Trollavassdraget renner gjennom dalen. Området er et hytteområde.

## Kilder
*Tømmerdalen (WikiStrinda, Strinda historielag)
Van Nellefabriek

**Van Nellefabriek** (norsk: Van Nellefabrikken) var hovedkontor for den nederlandske kaffe-, te-, og tobakkprodusenten Van Nelle i Rotterdam. Bygningen ble oppført mellom 1925 og 1931 av arkitektene Johannes Brinkman og Leendert van der Vlugt.

Fabrikken ble oppført langs bredden av en kanal i Spaanse Polder, nordvest for Rotterdam. Den ble mottatt som en ideell fabrikk, åpen for verden utenfor, der indre arealer ble utviklet i samsvar med behovet, og der dagslyset ble brukt for å skape gode arbeidsforhold. Den ble et symbol på den modernistiske og funksjonalistiske kultur i mellomkrigsperioden. Fabrikken er typisk for Nederlands lange kommersielle og industrielle historie innenfor nærings- og nytelsesmiddelbransjen.

## Referanser
Magellanskarv

**Magellanskarv** (*Leucocarbo magellanicus*) er en fugl i skarvefamilien. Magellanskarven finnes i det sørlige Sør-Amerika, fra Valdivia i Chile til Ildlandet og Kapp Horn, samt Falklandsøyene. Om vinteren har den blitt sett i Santiago og på kysten av Uruguay.

## Utbredelse
Arten finnes i: Argentina, Chile, Falklandsøyene og Uruguay.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Afrikaslangehals

**Afrikaslangehals** (*Anhinga rufa*) er en fugl i slangehalsfamilien. Den finnes i Afrika sør for Sahara og i Irak. Tidligere fantes det en bestand som hekket i Amiksjøen i sørøstlige Tyrkia og overvintret i Huladalen i Israel, men den ble utryddet da disse områdene ble tørrlagt for jordbruk.

Afrikaslangehalsen deles inn i to underarter:
**[[Afrikaslangehals|Anhinga rufa rufa]]*, finnes på Fastlands-Afrika og i Irak.
**[[Anhinga rufa fulsini]]*, finnes på Madagaskar.

## Beskrivelse
Afrikaslangehalsen er svart, og ligner på en skarv. Den har svært lang hals, derav navnet *slangehals*. Den spiser fisk som andre sulefugler

## Annet
Slangehalsene mangler gumpkjertelen, som produserer olje som dekker fuglenes fjær for å gjøre de vannavstøtende. Dette gjør at fuglenes fjær tiltrekker vann, noe som gjør de tyngre i vann. Derfor kan slangehalsene knapt flyte. Istedet gjør dette det lettere for slangehalsen å dykke, og derfor har de evnen til å holde seg lengre under vann.

## Eksterne lenker
*
Isolator (andre betydninger)

**Isolator** kan vise til:

* Elektrisk isolator, eller dielektrikum, et stoff som ikke leder elektrisitet
* Isolator, et element, ofte av glass eller porselen, som ikke ledere elektrisitet
* Termisk isolator, et stoff som ikke leder varme.
* Varmeisolasjon, et materiale som brukes til å motstå strømmen av varme, for eksempel i tekniske apparater og systemer.
* Isolasjon, et materiale som brukes til å motstå strømmen av varme, for eksempel i bygninger
* Isolator, et begrensende element i den genetiske koden som blokkerer samvirke mellom Enhancer og Promotor
* Isolerte språk, språk som er isolerte