Adventskalender

**Adventskalender** (også kjent som **julekalender**) er en kalender som brukes til å telle ned de 24 dagene fra 1. desember til julaften. Kalenderen trenger ikke å samsvare nøyaktig med adventstida i kirkeåret, som kan begynne i perioden fra 27. november til 3. desember.

## Tidlige varianter
Adventskalendere oppstod i Tyskland tidlig på 1900-tallet. Til å begynne var de fremfor alt hjelpemidler for å telle og å måle hvor lang tid det var igjen til jul. Den første selvlagede adventskalender stammer formodentlig fra året 1851. Uttrykket *julekalender* var ikke i bruk; det synes å ha dukket opp først et stykke ut på 1900-tallet, men det tok tid før begrepsbruken ble vanlig.

De første fastere former kom fra tysk luthersk miljø. Dette gjelder både selve papir/pappkalenderen og de forutgående former: Blant lutheranere ble det mer og mer vanlig at familier hengte opp 24 bilder på veggen, ett nytt bilde hver dag, frem til juleaften. En enklere variant bestod i at man tegnet 24 krittstreker på en vegg eller en dør, og lot barna pusse vekk én strek om dagen frem til jul. Man kunne også henge opp en liten religiøs plakat inndelt i et gitt antall bildefelter. Forfatteren Thomas Mann, som kom fra en luthersk del av Tyskland, har i sin roman *[[Buddenbrooks|Huset Buddenbrook]]* blant annet skildret adventstiden i 1869, der den lille gutten Hanno spent følger med på at julen nærmer seg ved hjelp en avrivningskalender som hans barnepike hadde laget.

I tyske katolske hjem begynte en annen skikk; der kunne man legge halmstrå i en julekrybbe, ett nytt strå hver dag frem til julaften.

Andre former for adventskalender var juleuret eller adventslyset, som hver dag fikk brenne et stykke ned før man slukket det, og tente det på nytt ved den neste markeringen. Adventslyset hadde også en klar kristen tilknytning, men var ikke utvetydig på samme måte som kalendere som gikk ut på å telle dager. Derfor ble adventslys-skikken også brukt bevisst for å virke fremmedgjørende, særlig i Tyskland under nasjonalsosialismen, der det var et underliggende prosjekt å utvanne den delen av julefeiringen som var knyttet til kristustilbedelse, for å bane vei for en nasjonalsosialistisk julefeiring. De trykte julekalenderne som hadde begynt å bli vanlige, hadde sterkt kristne motivvalg på bildene bak lukene. Streker og tall på et lys var derimot en mer ullen tilknytning til julens kristne budskap. Samtidig kunne man knytte lystenningen til det germanske Skandinavia, der lys i mørketiden forståelig nok var enda mer symboltungt enn i det sørligere Tyskland.

## Trykte adventskalendere

### Ulike varianter
Adventskalendere er i sin enkleste form fargede bilder på papp med nummererte luker, en for hver dag fra og med 1. desember til og med julaften 24. desember i Norden og enkelte andre land, eller 25. desember (juledag) i andre land. Lukene åpnes, én for hver dag. Andre nyere varianter har ikke bilder bak lukene, men figurer eller små sjokolader. Noen kalendere har i stedet små, innpakkede gaver.

### Tyskland
Den første adventskalenderen med små luker som kunne åpnes ble trykt i Tyskland i 1904. De hadde gjerne fromme bilder hentet fra bibelhistorien eller tradisjonelle julelegender; slike kalendere utgis også i vår tid.

I Tyskland innebar de nevnte nasjonalsosialistiske erstatningstiltak eller nedvanning av kristendomsrelaterte skikker ikke bare at man førsøkte å introdusere former for «nedtelling» med mindre mulighet for symbolikk, men også introduksjonen av julekalendere som var germaniserte eller sekulariserte. Dette begynte man å finne allerede før julen 1933. En innflytelse fra de nye tider så man for eksempel i München-forlaget *Reichhold & Lang*s kalender med blant annet en saluterende soldat. Dette var en kalender med skyvefigurer, og ble kalt *Deutsche Weihnacht*. I 1936 og 1938 publiserte man kalendere gestaltet av Hertha Fritsche der desember fikk betegnelsen *Julmond* og høytidsdagen *Julfest* - et skandinaviserende trekk som skulle fremheve en alternativ angivelig urgermansk mer opprinnelig juleforståelse.

### Norge og Sverige

Den første svenske papirkalenderen kom i 1934. Den var tenkt å skulle tegnes av Elsa Beskow, men på grunn av hennes tidsmangel ble det isteden eventyrsillustratøren Aina Stenberg-MasOlle. Motivet bestod av tomtenisser på hennes gård i Dalarna. Den ble kalt *[[Barnens adventskalender]]*, og ble solgt av Sveriges Flickors Scoutförbund og ble trykt frem til 1964. I slutten av 1950-tallet begynte det å deles ut gratiskalendre i reklameøyemed.

I Norge ble adventskalendere for alvor kjent på slutten av 1940-tallet da Norsk Speiderpikeforbund produserte og solgte slike kalendere. Den første adventskalenderen ble utgitt til advent 1947 og hadde 25 luker. Den fulgte tiden fra 1. søndag i advent til og med julaften. Den var tegnet av Ragnhild Elisabeth Boye Gregersen. Allerede året etter, fikk adventskalenderen 24 luker for bruk fra 1. desember. Dette prinsippet er anvendt siden på alle adventskalendere. På 1950-tallet ble det også i Norge produsert kommersielle adventskalendere.

Adventskalenderne som er i salg i Skandinavia og i store deler av verden kan være religiøse eller sekulære. De fleste kalendere er beregnet på barn. Siden 1960-tallet har det noe misvisende ordet *julekalender* blitt brukt om TV-serier med daglige episoder i svensk, og seinere dansk, finsk og norsk barne-TV.

Internasjonalt kan adventskalendrenes kalendervinduer åpne for de forskjelligste ting: Et bilde, et dikt, en del av en fortelling (som Juleevangeliet) eller en liten gave. Man kan ha viduer med korte bibelsitater eller bønner, slik at familien kan inkorporere åpningen i en kort adventsandakt med barna. I etterkrigstidens Vest-Tyskland synes det om som en eller flere protestantiske prester spilte en vesentlig rolle for den pedagogiske progresjon av motivene der.

## Online adventskalendere
En online adventskalender er en kalender på nett hvor deltakerne kan åpne en ny luke hver dag. Online adventskalendere tas gjerne i bruk av bedrifter for å markedsføre bedriften før jul. Kalenderen kan for eksempel bestå av et unikt tilbud hver dag i desember frem til jul, eller kalenderen kan være en konkurranse hvor deltakerne må svare på et nytt spørsmål i hver luke. Slik kan deltakerne vinne premier, mens bedrifter får spredd ordet om sin bedrift på internett. På denne måten minner slike adventskalendere på nett om gavekalendere, hvor deltakerne får muligheten til å vinne en gave hver dag. Online adventskalendere er et ganske nytt fenomen hvor man overfører tradisjonen med adventskalendere over til internett, og hvor bedrifter bruker de som en del av sin markedsføring. Det finnes i dag også store oversikter og portaler over online adventskalendere.

## Adventskalendere på bygninger
I flere byer – ikke minst i tyskspråklige områder – har det vært tradisjon å dekorere fasaden på gamle bygninger, særlig rådhus, med plakater og annet, slik at det dannes en kjempestor, offentlig adventskalender. Dekorasjonene montres på ytterveggen eller i vinduene på bygningen, og avdukes én etter én slik at det hver dag i adventstida i desember avsløres en ny del eller et nytt motiv.

Hattingen - Untermarkt - Altes Rathaus 09 ies.jpg|Rådhuset i gamlebyen i den tyske byen Hatingen dekorert med store barnetegninger som avdukes som en adventskalender desember 2011.
Raadhuset.jpg|Rådhuset i Kvinesdal desember 2006 pyntet opp til Norges største adventskalender.


## Gavekalender
En nyere skikk i Norge er å utstyre adventskalenderne med billige leker, godteri og småting som daglige overraskelsesgaver til for eksempel barna i en familie. Disse gavene er større enn overraskelsene i tidligere kalendre, som kanskje bare hadde bilder eller flate sjokoladebiter, og kan tolkes som ventegaver før julaften da det blir delt ut større julegaver. Gavekalenderne kan være hjemmelagde eller kjøpes ferdig.

05554 Adventkalender, Julia.jpg|Enkel, hjemmelaget adventskalender av fyrstikkesker med plass til smågaver. Eskene er nummerert og dekorert med julenissemotiv. 
Adventskalender im Bau.jpg|Hjemmelagd adventskalender formet som et juletre med 24 smågaver som åpnes en og en hver dag i adventstida fram til og med julaften.
Adventkalender_andrea.JPG|Eksempel på ikke-religiøs adventskalender formet som et hus med rom for overraskelsespakker.


## Julekalender på TV og radio
Begrepet *julekalender* har blitt brukt om TV-serier som sendes som 24 daglige episoder som teller ned til julaften. Tradisjonen med julekalenderserier på fjernsynet er vanlig de nordiske landene Sverige, Danmark, Finland, Island og Norge.

Den første kalenderserien i svensk fjernsyn het *Titteliture* og ble sendt før jul i 1960. Siden har det hvert år blitt sendt daglige førjulsprogram for barn, deriblant *Gumman som blev liten som en tesked* med manus av Alf Prøysen. Serien gikk første gang i 1967 og i reprise i 1976. I Danmark het den første julekalenderen *Historier fra hele verden* og kom i 1962. NRK i Norge begynte ikke å sende kalenderserier som barneprogram på TV for alvor før i 1979. Blant de mest kjente seriene i denne sjangeren i Norge, er familieserien *[[Jul i Skomakergata]]* (1979) og kultserien *[[The Julekalender]]* (1994).

Sveriges radio hadde julekalendere i radio fra 1957. Radio 1 i Oslo hadde i 1980-årene *[[Tom Mathisen]]s julekalender*, denne ble utgitt som album på strømmetjenester i 2016.

### Julekalendere i norsk fjernsyn
;Julekalendere på NRK

* 1970: *[[Barnas førjulskalender (TV-program)|Barnas førjulskalender]]*
* 1979: *[[Jul i Skomakergata]]*
* 1981: *[[Jul i Skomakergata]]*
* 1984: *[[Jul i Skomakergata]]*
* 1986: *[[Teodors julekalender]]*
* 1987: *[[Portveien 2|Portveiens julekalender]]*
* 1988: *[[Jul i Skomakergata]]*
* 1989: *[[Vertshuset den gyldne hale]]*
* 1990: *[[Portveien 2|Portveiens julekalender]]*
* 1991: *[[Teodors julekalender]]*
* 1992: *[[Jul på Sesam stasjon]]*
* 1993: *[[Jul i Skomakergata]]*
* 1994: *[[Vertshuset den gyldne hale]]*
* 1995: *[[Amalies jul]]*
* 1996: *[[Jul på Sesam stasjon]]*
* 1997: *[[Amalies jul]]*
* 1998: *[[Jul i Skomakergata]]*
* 1999: *[[Jul i Blåfjell]]*
* 2000: *[[Amalies jul]]*
* 2001: *[[Jul i Blåfjell]]*
* 2002: *[[Jul på Månetoppen]]*
* 2003: *[[Jul i Skomakergata]]*
* 2004: *[[Jul i Blåfjell]]*
* 2005: *[[Jul på Månetoppen]]*
* 2006: *[[Jul i Svingen]]*
* 2007: *[[Barnas Superjul]]* med *[[Willys jul]]*
* 2008: *[[Jul i Blåfjell]]*
* 2009: *[[Jul i Svingen]]*
* 2010: *[[Jul på Månetoppen]] / [[Pagten]]*
* 2011: *[[Jul i Blåfjell]] / [[Jesus og Josefine]]*
* 2012: *[[Julekongen]]*
* 2013: *[[Jul i Svingen]]*
* 2014: *[[Jul på Månetoppen]]*
* 2015: *[[Julekongen]]* og *[[Tidsrejsen]]*
* 2016: *[[Snøfall (TV-serie)|Snøfall]]*
* 2017: *[[Jul i Svingen]]*
* 2018: *[[Julekongen]]*
* 2019: *[[Snøfall (TV-serie)|Snøfall]]*, *Supernytts Julekalender* (NRK Super, kun ukedager)
* 2020: *[[Stjernestøv (TV-serie)|Stjernestøv]]*
* 2021: *[[Kristiania magiske tivolitheater]]*
* 2022: *[[Snøfall (TV-serie)|Snøfall]]* og *[[24-stjerners julekalender]]*
* 2023: *[[Snøfall (TV-serie)|Snøfall 2]]* og *[[24-stjerners julekalender]]* (sesong 2)
* 2024: *[[Stjernestøv (TV-serie)|Stjernestøv]]*, *[[Julekongen]]*, *[[Julehjertets hemmelighet]]*, *[[Trolltider – legenden om Bergatrollet]]* og *[[24-stjerners julekalender]]* (sesong 3)
* 2025: *[[Nissene i skjul]]*, *[[Kristiania magiske tivolitheater]]*, *[[Julehjertets hemmelighet]]* (NRK Super) og *[[Gjør det sjøl Julekalender]]* (NRK Super)
* 2026: *[[Skimmer]]* og *[[24-stjerners julekalender]]* (sesong 4)

;Julekalendere på TV 2

* 1994: *[[The Julekalender]]*
* 1995: *[[Julefergå]]*
* 1996: *[[The Julekalender]]*
* 1998: *[[Julefergå]]*
* 2000: *[[Vazelina Hjulkalender]]*
* 2001: *[[Olsenbandens første kupp]]*
* 2002: *[[Vazelina Hjulkalender]]*
* 2003: *[[The Julekalender]]*
* 2004: *[[Olsenbandens første kupp]]*
* 2005: *[[Vazelina hjulkalender]]*
* 2006: *[[Jul i Valhall]]*
* 2007: *[[Olsenbandens første kupp]]*
* 2008: *[[The Julekalender]]*
* 2009: *[[Vazelina Hjulkalender]]*
* 2010: *[[Olsenbandens første kupp]]*
* 2012: *[[Olsenbandens første kupp]]*
* 2013: *[[Julefergå]]*
* 2018: *[[Tinkas juleeventyr]]*
* 2019: *[[Tinkas juleeventyr]]* og *[[Jul i Historiehulen]]* (TV 2 Sumo)
* 2020: *[[Tinkas juleeventyr]]*
* 2021: *[[Tinka og kongespillet]]*
* 2022: *[[Tinka og kongespillet]]*
* 2023: *[[Tinka og sjelens speil]]* og *[[Asbjørns julekalender]]* (sesong 2)
* 2024: *[[Asbjørns julekalender]]* (sesong 3)
* 2025: *[[Tinka og sjelens speil]]* og *[[Rampenissen (TV-serie)|Rampenissen]]*

;Julekalendere på TV 2 Zebra

* 2012: *[[The Julekalender]]* 
* 2014: *[[The Julekalender]]*
* 2015: *[[The Julekalender]]*
* 2016: *[[The Julekalender]]*
* 2017: *[[The Julekalender]]* og *[[Julefergå]]* 
* 2018: *[[The Julekalender]]* og *[[Julefergå]]* 
* 2019: *[[The Julekalender]]* og *[[Julefergå]]*
* 2020: *[[The Julekalender]]* og *[[Julefergå]]*
* 2021: *[[Julefergå]]*, *[[The Julekalender]]* og *[[Vazelina Hjulkalender]]*
* 2022: *[[The Julekalender]]* og *[[Vazelina Hjulkalender]]*
* 2023: *[[The Julekalender]]* og *[[Vazelina Hjulkalender]]*
* 2024: *[[The Julekalender]]* og *[[Vazelina Hjulkalender]]*
* 2025: *[[The Julekalender]]*, *[[Vazelina Hjulkalender]]*, *[[Asbjørns julekalender]]* (sesong 2 og 3) og *[[Rampenissen (TV-serie)|Rampenissen]]*

;Julekalendere på TVNorge

* 1989: *[[Julestua med Skipper og Trygve]]*
* 1990: *[[Julestua med Skipper og Trygve]]*
* 2001: *[[Nissene på låven]]*
* 2003: *[[Nissene på låven]]*
* 2004: *[[Ungkarsnissen]]*
* 2005: *[[Nissene på låven]]*
* 2006: *[[Jul i Tøyengata]]*
* 2007: *[[Nissene på låven]]*
* 2009: *[[Jul i Tøyengata]]*
* 2010: *[[Den unge Fleksnes]]*
* 2011: *[[Nissene over skog og hei]]*
* 2012: *[[Nissene på låven]]*
* 2013: *[[Nissene over skog og hei]]* og *[[Den unge Fleksnes]]*
* 2015: *[[Asbjørns julekalender]]*
* 2016: *[[Nissene over skog og hei]]* og *[[Den unge Fleksnes]]*
* 2017: *[[Jul i Blodfjell]]* og *[[Asbjørns julekalender]]*
* 2018: *[[Jul i Blodfjell]]* og *[[Nissene over skog og hei]]*
* 2019: *[[Jul i Blodfjell 2]]* og *[[Asbjørns julekalender]]*
* 2020: *[[Nissene på låven]]* og *[[Jul i Blodfjell]]*
* 2021: *[[Jul i Blodfjell 2]]* og *[[Nissene i bingen]]*
* 2022: *[[Jul i Blodfjell 2]]* og *[[Nissene i bingen]]*
* 2023: *[[Jul i Blodfjell]]* og *[[Nissene i bingen]]*
* 2024: *[[Nissene i bingen]]*, *[[Nissesvingen]]* og *[[Jul i Blodfjell]]*
* 2025: *[[Nissene over skog og hei]]* og *[[Jul i Blodfjell 2]]*

;Julekalendere på MAX
* 2010: *[[Nissene på låven]]*
* 2018: *[[Juleølkalenderen]]*
* 2019: *[[Juleølkalenderen]]* (sesong 2)

;Julekalender på TV3
* 2005: *[[Tjuefjerde]]*

;Julekalender på CMore
* 2016–2019: *[[Det store eksperimentet]]*

;Julekalender på Viaplay
* 2024: *[[Jul med Camp Kulinaris]]*

;Julekalender på VGTV
* 2007: *[[Julebruskongens julekalender]]*
* 2008: *[[Julebruskongens julekalender]]* (sesong 2)

### Fotnoter


## Andre adventskalendere

Fra 2016 har rampenissen flyttet inn hos mange norske barnefamilier i adventstiden. Hver natt i advent utfører rampenissen humoristiske rampestreker, som barna oppdager på morgenen.

Det finnes mange ulike adventskalenderbøker, deriblant en av de best kjente *[[Julemysteriet]]* av Jostein Gaarder som handler om en mystisk adventskalender. Boken kan leses som en adventskalender i seg selv, da den har 24 kapitler, noe den har til felles med flere andre adventskalenderbøker.

### Adventskalenderbøker
* Widar Aspeli, Kjell E. Midthun (1991). *Desembergata 24*. ISBN 9788202131784
* Jostein Gaarder (1992). *Julemysteriet*.
* Ulf Stark, Eva Eriksson (2013). *Jul i Storskogen*. ISBN 978820241848
* Maja Lunde (2018). *Snøsøsteren – en julefortelling*. ISBN 9788248922056
* Vera Rostin Wexelsen, ill. av Beate Rostin (2018). *Adventsboka om adventspøkelset*. ISBN 9788293349594
* Christian Wiik Gjerde, Ingrid dos Santos (2019). *Jul på Bukken hotell*. ISBN 9788234000331
* Ole André Sivertsen (2020). *Rampenissens julekalender*. ISBN 9788293665106
* Simon Stranger, Shwan Dler Qaradaki (2020). *Adventsstjernen*. ISBN 9788203268311
* Sigmund Løvåsen, Åshild Irgens (2021). *Snøballkrigen*. ISBN 9788241955693
* Inger Merete Hobbelstad (2023). *Glasskongen*. ISBN 9788242977823
* Helene Uri, Tuva Synnevåg (2024). *Veien gjennom vinterskogen – en førjulsfortelling i 24 deler*. ISBN 9788205604261

## Referanser


## Litteratur
* Sandra Binder: *Wann ist denn endlich Weihnachten? Die Geschichte des ersten Adventskalenders*. Holzgerlingen, SCM Hänssler 2009, ISBN 978-3-7751-4899-3
* Esther Gajek: *Adventskalender, von den Anfängen bis zur Gegenwart*. Süddeutscher Verlag, München 1988, ISBN 3-7991-6422-7
* 
* Münchner Bildungswer] (utg.): *Klaubauf, Klöpfeln, Kletzenbrot: Der Münchner Adventskalender.* Volk Verlag, München 2012, ISBN 978-3-86222-049-6. (Mit zahlreichen farbigen Abbildungen)
* Tina Peschel: *Adventskalender. Geschichte und Geschichten aus 100 Jahren.* (= *Museum Europäischer Kulturen – Schriftenreihe*, Band 7) Verlag der Kunst, Husum 2009, ISBN 978-3-86530-114-7.
* Werner Galler: *Adventskalender.* I: Christa Pieske: *ABC des Luxuspapiers, Herstellung, Verbreitung und Gebrauch 1860–1930.* Museum für deutsche Volkskunde, Berlin 1983, ISBN 3-88609-123-6, S. 76–78.

## Eksterne lenker
* 
* Julekalender eller adventskalender? på sprakradet.no