open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Den djevelske hevnen

***Den djevelske hevnen*** (originaltittel: *The Evil That Men Do*) er en amerikansk action-thriller fra 1984 med Charles Bronson i hovedrollen. Regi er ved J. Lee Thompson.

## Handling
Den profesjonelle leiemorderen Holland (Bronson), blir følelsesmessig tvunget til å gjenoppta sitt «yrke» for å knekke en sentralamerikansk regjerings torturregime, da en av hans venner, en søramerikansk journalist, blir drept. Morderen, dr. Molloch (Maher) er den utspekulerte sadisten bak den politiske torturen på uskyldige ofre. Holland utgir seg for å være journalist, og får lokket Molloch ut av sitt hovedkvarter ved å bruke sin myrdede venns hustru og datter som lokkemat. Da Holland kidnapper Mollochs søster blir doktoren tvunget ut på en vill jakt som fører til en forlatt opalgruve, hvor han omsider kommer til å stå ansikt til ansikt med Holland.

### Om filmen
Filmen ble i 1984 forbudt av Statens filmkontroll, men ble senere på 80-tallet utgitt på video i en klippet versjon.

## I rollene
(utvalg)
*Charles Bronson –  Holland/Bart Smith 
*Theresa Saldana –  Rhiana Hidalgo/Nancy 
*Joseph Maher –  Dr. Clement Molloch 
*José Ferrer –  Dr. Hector Lomelin 
*René Enríquez –  Max Ortiz, Hollands kontakt i Nicaragua 
*John Glover –  Paul Briggs, U.S. Embassy 
*Raymond St. Jacques –  Randolph, Mollochs livvakt 
*Antoinette Bower –  Claire, Mollochs søster

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Isaac Slade

**Isaac Slade** (født 26. mai 1981 i Denver, Colorado) er en amerikansk musiker. Han startet gruppen The Fray sammen med Joe King i 2002. Han er vokalist og pianist i bandet. Han begynte å synge da han var 8 år, og har spilt piano siden han var 11 år. Før The Fray ble startet, var han i bandet Ember sammen med Ben Wysocki og Dave Welsh. Han har jobbet på Starbucks, en café, i flere år.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Joe King (musiker)

**Joe King** (født 25. mai 1980 i Denver, Colorado, USA) er en amerikansk gitarist, låtskriver og vokalist. Han startet gruppen The Fray sammen med Isaac Slade i 2002. Før det hadde han sitt eget band, Spruce and Fancy's Show Box. I 2014 giftet han seg med skuespilleren Candice Accola.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Donald Faison

**Donald Faison** (født 1974) er en amerikansk skuespiller av nigeriansk herkomst.

Han spilte dr. Christopher Turk i TV-serien *[[Scrubs]]*. Før han fikk rollen i *Scrubs* spilte han Murray Lawrence Duvall i filmen *[[Clueless]]* fra 1995, og i den etterfølgende TV-serien med samme navn, som gikk fra 1996 til 1999). I 1995 spilte han i filmen *[[Waiting to Exhale]]*, og samme år hadde han også en rolle i *[[New Jersey Drive]]*.

## Filmografi (ufullstendig)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Donald Faisons offisielle nettsted
*
Dave Welsh

**Dave Welsh** (født 15. august 1984 i Tucson, Arizona) er en amerikansk musiker. Han spiller gitar i bandet The Fray. 

Tidligere har han spilt i bandet Ember sammen med Ben Wysocki og Isaac Slade.

## Eksterne lenker
* 
*
Université Paris X: Nanterre

**Université Paris X: Nanterre** er et universitet i Paris. Det ligger i den vestlige forstaden Nanterre, ikke langt fra La Défense.

## Historie
Bygningene som huser de samfunnsvitenskapelige fakultetene på universitetsområdet ble bygd på 1960-tallet og fungerte som en utvidelse av Sorbonne. Man valgte å bygge universitetet etter den amerikanske modellen med en campus.

Universitetet ble kjent i 1968 da det var arnested for studentopprøret i Paris og fikk derfor kallenavnene «Nanterre, la folle» (gale Nanterre) og «Nanterre la rouge» (røde Nanterre). Stedet er fortsatt kjent for venstreinspirerte idéer, selv om man de siste årene har sett en viss utjevning.

## Størrelse og fag
Nanterre er den nest største campusen i Frankrike etter Nantes. Universitetet har opptil 30&nbsp;000-35&nbsp;000 studenter hvert år innen studieretningene samfunnsvitenskap, filosofi, litteratur, historie, språk, økonomi, jus og statsvitenskap.

Universitetet er kjent for sine studier innenfor jus og økonomi, og det anses som et av de beste i landet. Université Paris X har et stort antall utvekslingsstudenter.

## Kjente studenter
* Nicolas Sarkozy, Frankrikes president og tidligere innenriksminister tok sin master i jus i 1978.
* Dominique de Villepin, tidligere statsminister.
* Christine Lagarde, tidligere finansminister.
* Luc Brisson, filosof.
* Olivier Besancenot, presidentkandidat i 2002 og 2007.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ben Wysocki

**Ben Wysocki** (født 26. november 1984 i Colorado) er en amerikansk musiker. Han er trommeslager i bandet The Fray. Han spilte tidligere i bandet Ember sammen med Isaac Slade og Dave Welsh. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Streets of London (sang)

«**Streets of London**» er en visesang laget av den britiske musikeren Ralph McTell. Den ble første gang gitt ut på McTells album *Spiral Staircase* fra 1969 i en versjon med kun vokal og gitar. I 1974 spilte han den inn på nytt med backingband og ga den ut som singel. Singelplaten nådde annenplass på de britiske hit-listene.

Sangen er en av mange som har brukt Pachelbels kanon som grunnmelodi.

«Streets of London» er også innspilt av flere andre artister. Finn Kalvik skrev en norsk tekst til sangen og ga den ut som «En tur rundt i byen» på sitt debutalbum *Tusenfryd og grå hverdag* fra 1971.
Blakstad videregående skole

**Blakstad videregående skole** lå i Froland kommune, i Aust-Agder fylke. Skolen var lokalisert to steder, Blakstad og Skarsbru.

Lokalitetene på Blakstad lå på tettstedet Blakstad, ca. 10 km fra Arendal, og ca. 1 km fra Osedalen som er kommunesenteret i Froland kommune. Her lå hovedadministrasjonen og elevinternatet.

Lokalitetene på Skarsbru ligger på Skarsbru ca. 5 km unna. Skolen ligger nær Songeelva, og har NAF glattkjøringsbane og Skarsbru trav – og ridebane som nærmeste naboer. Her finner man yrkessjåførtilbudene og  øvingsområder for Anleggsteknikk og Transport og logistikk. Vg3 Anleggsmaskinmekaniker holder også til på Skarsbru.  

Skolen hadde ca. 110 ansatte og ca. 300 elever. I tillegg var et kurs- og ressurssenter en integrert del av skolen, og hadde ca. 350 kursdeltakere årlig.

## Skolens opplæringstilbud
*Anleggsmaskinmekaniker
*Anleggsteknikk
*Arbeidsmaskiner
*Bygg- og anleggsteknikk
*Byggteknikk
*Klima-, energi- og miljøteknikk
*Transport og logistikk

## Skolens historikk
Blakstad videregående skole forløper startet opp i 1933, som en privat snekkerskole drevet med tilskudd fra fylke. Skolen ble kalt *Aust-Agder husflids- og håndverkerskole.* I 1938 overtok fylket og skolen fikk navnet Aust*-Agder fylkesarbeidsskole*. Skolen ble underlagt Landbruksdepartementet. 

I 1952 ble skolen overført til Kirke- og undervisningsdepartementet og skiftet status fra arbeidsskole til yrkesskole. Skolen endret navn til *Aust-Agder fylkes yrkesskole for håndverk og industri*. I 1962 endret den navn til *Aust-Agder fylkes yrkesskole*. To år senere overtok fylket ansvaret for de videregående skolene og skolen endret navn til *Blakstad yrkesskole*. 

I 1994 ble navnet endret til *Blakstad videregående skole*. 
Dette het skolen til den ble slått sammen med Sam Eyde videregående skole 1. januar 2013.

## Arkivet
Arkivet etter skolen befinner seg på KUBEN i Arendal. Arkivet omfatter bl.a. møtebøker, journaler, saksarkiv, noen fotografier samt elev- og personalinformasjon.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Blakstad vgs' egne nettsider
*
Den ville biljakten

***Den ville biljakten*** (originaltittel: *The Italian Job*) er en britisk action-krim-komedie fra 1969 regissert av Peter Collinson. Filmen handler om en gruppe britiske kriminelle som iverksetter et storstilt kupp i Milano, Italia. Hovedrollen spilles av Michael Caine, mens sentrale biroller innehas av Noël Coward, Benny Hill, Raf Vallone og Tony Beckley.

## Handling
Charlie Croker er nettopp sluppet ut etter to års fengsel og er nå igang med en genial plan for århundrets kupp i Torino. Hjulpet av sin medsammensvorne, mesterskurken Mr. Bridger, drar Charlie av gårde med et topplag av skurker og tre hurtige Mini-Morriser for å stikke av med 4 millioner dollar. Men med politiet og mafiaen i hælene oppdager Charlie at det å stjele pengene var barnemat sammenlignet med det å komme seg unna med dem. En høydramatisk biljakt oppstår i forbindelse med flukten.

## Om filmen
Filmen huskes kanskje særlig for den spektakulære biljakten i siste del av filmen.

Den ville biljakten ble godt mottatt av kritikerne og har fått 81 % på Rotten Tomatoes.

I 2003 kom en nyinnspilling med Mark Wahlberg i en av hovedrollene.

## I rollene
(utvalg)
*Michael Caine –  Charlie Croker 
*Noel Coward –  Mr. Bridger (as Noël Coward) 
*Benny Hill –  Professor Simon Peach 
*Raf Vallone –  Altabani 
*Tony Beckley –  Freddie 
*Rossano Brazzi –  Beckerman 
*Margaret Blye –  Lorna (as Maggie Blye)
*Irene Handl –  Miss Peach 
*John Le Mesurier –  Governor 
*Fred Emney –  Birkinshaw

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Svein Olav Agnalt

**Svein Olav Agnalt** (født 20. juli 1949) (Ap) er en norsk politiker som representerer Arbeiderpartiet. Han var ordfører i Skiptvet kommune  fra 2007 til 2019.

Han ble valgt inn i kommunestyret første gang i 1971 og har en variert politisk erfaring, blant annet fra AUF Østfold. Han har også vært medlem av fylkestinget i Østfold, medlem av fylkesstyret for Arbeiderpartiet i Østfold og vararepresentant til Stortinget. Før han ble ordfører hadde han også erfaring som varaordfører i tolv år. 

Han har bakgrunn som journalist. Fra 1975 til 1978 var han ansatt i NBBL, siden ble han redaktør av Østfold-Posten i Askim fram til 1985. Før han ble ordfører var han daglig leder i Norsk Dekor AS.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Truls Jenssen

**Truls Jenssen** (født 28. juni 1961) er en norsk fotballtrener og tidligere spiller. Han ble cupmester for Tromsø i 1986. Han ble senere trener for både Sogndal og Tromsdalen. Og skrev i 2007 en toårskontrakt med TIL om en jobb som spillutvikler.

Truls Jenssen er far til Ruben Yttergård Jenssen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Truls Jenssen på TILs hjemmeside
Varmeflaske

En **varmeflaske** er en beholder som er fylt med varmt vann og forsegla med en propp. Varmeflasker brukes til å gi varme i for eksempel senga eller på en bestemt del av kroppen. 

Beholdere med varme i senga ble brukt allerede så tidlig som 16. århundre. De tidligste versjonene inneholdt varmt kull. Disse sengevarmerne ble brukt til å varme opp senga før man la seg.

Beholdere med varmt vann ble også snart brukt, med den fordelen at den kunne være sammen med den sovende i senga. Før oppfinnelsen av gummi som kunne tåle varmen, var disse beholderne laga av forskjellige materialer, som f. eks. sink, glass, keramikk eller tre. For å hindre brannskader, ble varmeflasker av metall innpakket i tøy.

Dagens varmeflasker er produsert i naturgummi eller PVC, etter en design patentert av den kroatiske oppfinneren Slavoljub Eduard Penkala.
Denne mann er farlig

***Denne mann er farlig*** (originaltittel: *The Medusa Touch*) er en engelskspråklig britisk-fransk fantasy-thriller fra 1978 regissert av Jack Gold. Filmen handler om en mann som er i stand til å forårsake katastrofer bare ved hjelp av tankens kraft. En kveld blir han utsatt for et drapsforsøk og blir derav liggende i koma. En drapsetterforsker avdekker den sjokkerende livshistorien til mannen. Filmen er basert på Peter Van Greenaways roman *The Medusa Touch* fra 1973. Hovedrollene spilles av Richard Burton, Lino Ventura og Lee Remick.

## Handling
Forfatteren John Morlar blir innlagt på sykehuset med svært alvorlige skader etter et drapsforsøk. Omtrent samtidig kommer den franske etterforskeren Brunel til London. Han er blitt forflyttet som ledd i et utviklingsprogram mellom Frankrike og Storbritannia. Tilfeldigvis blir han satt til å etterforske drapsforsøket på Morlar. Ut ifra sykejournalen til hans psykolog kan det tyde på at Morlar var sinnssyk. Han trodde selv at han var besatt, og at han med tankens kraft kunne drepe og skape store ødeleggelser. Brunel oppsøker personer som har kjent Morlar opp gjennom årene for å forsøke å kartlegge uklarhetene rundt drapsforsøket. Etterhvert faller flere og flere av bitene på plass, og han innser til sin forskrekkelse at Morlar ikke lider av tvangstanker, men besitter fryktinngytende krefter. På sykehus begynner den hardt skadde Morlar å vise tegn til bedring. Han ligger fremdeles i koma, men sine overnaturlige krefter har han fremdeles intakt.

## Om filmen
Den amerikanske filmkritikeren Leonard Maltin gav den 2 av 4 stjerner.

Den har fått 2 av 5 stjerner i *[[Den store film- og videoguiden]]*.

## I rollene
*Richard Burton –  John Morlar 
*Lino Ventura –  Brunel 
*Lee Remick –  Doctor Zonfeld 
*Harry Andrews –  Assistant Commissioner 
*Alan Badel –  Barrister 
*Marie-Christine Barrault –  Patricia 
*Jeremy Brett –  Edward Parrish 
*Michael Hordern –  Atropos 
*Gordon Jackson –  Doctor Johnson 
*Michael Byrne –  Duff 
*Derek Jacobi –  Townley

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dag Walter Søby

**Dag Walter Søby** (født 28. april 1963) er en norsk bonde og lokalpolitiker fra Krf. Han har vært varaordfører i Skiptvet siden 2. oktober 2007.

## Referanser
«Olavssuden II»

**«Olavssuden II»** var et langskip som Snorre hevder Håkon Håkonsson lot bygge, visstnok bestilt under kongens besøk på Berget (Tønsberg) i 1234. Det skal ha vært et stort og *uvanlig vakkert* skip på 29 rom.  Sud er et annet ord for skip.

I 1249 dro Håkon Håkonsson om bord på «Olavssuden» i spissen for en *utferdsleidang* til fredsmøtet med svenskene i Konghelle, med en maktdemonstrasjon langs Göta älv ønsket han å gjøre inntrykk på svenskene med sine storskip. Birger jarl som skulle møte den norske kongen sammen med Sveriges konge Erik Eriksson, reagerte annerledes på maktdemonstrasjonen. Han sendte bort svenskekongen og dro til Lödöse, deretter sendte bud til nordmennene om at han ikke oppriktig kunne stolte på deres hensikter omkring fredsmøtet. Håkonsson reagerte med å fortsette oppover elven til Lödöse og la til ved Torrskog like overfor Lödöse med flåten. Jarlen valgte å innlede samtalene som sluttet med et fredsforlik mellom kongedømmene Norge og Sverige.

Håkon Håkonsson dro med en ny utferdsleidang i året 1253 tilbake til munningen av Göta älv der de skulle møte svenskene som hadde stilt opp en hær ved Gullbergseid på 5000 mann. Fra nord skulle den norske leidangen avansere langs kysten til sjøs mens svenskene tok seg fram mot Halland på landsiden. Danskene forhindret dette med utsendinger som tok kontakt med Birger jarl og klarte å få et forlik med ham. 

Kongen la til ved Öckerö på vestsiden av Hisingen med den norske flåten, der mottok han et nytt storskip som het Korssuden. Det var så høyt at relingen var på høyde med teltåsene på «Olavssuden», det var 9 alen fribord på «Korssuden».

«Olavssuden» deltok også i utferdsleidangen til Danmark i 1256, da kong Håkon Håkonsson samlet en formidable leidangsstyrke på nærmere 360 skip ved Öckerö. Kongen satte storskipet på vannet i Bergen og seilte ut på sjøen der han så sendte bud til resten av landet om å mobilisere leidangen for samling ved munningen av Göta älv. Derfra sendte kongen en stor del av hæren sydover til Halland som ble herjet og utsatt for store ødeleggelser med liten motstand på vegen.

## Se også
* «Bøkesuden» (Øystein Magnusson, bygget 1120-1123)
* «Olavssuden» (Magnus Erlingsson, bygget omkring 1170-1175)
* «Erkesuden» (Nikolas Kuvung, trolig bygget før 1175)
* «Mariasuden» (Sverre Sigurdsson, bygget 1182-1183)
* «Gorsuden» (Hide, usikkert når ble bygget, trolig omkring 1190)
* «Raudsuden» (Biskop Nikolas, trolig bygget i 1190-årene)
* «Mariasuden II» (Håkon Håkonsson, trolig byget før 1250)
* «Kristsuden» (Håkon Håkonsson, trolig bygget omkring 1255-1260)

## Referanser


## Litteratur
* *Håkon Håkonssons saga*
Institusjonskokk

**Institusjonskokk** (Ernæringskokk fra 2020) er en type kokk som lager mat for mennesker som har spesifikt behov eller ikke har mulighet til lage sin egen mat. En Institusjonskokk jobber blant annet på store eller små instutisjoner som f.eks sykehus, eldrehjem og fengsler. Institusjonskokken produserer store mengder mat hver dag til vanlig og spesialkost. Det blir lagt stor vekt på, og er et krav med god hygiene helt fra start til ferdig produkt. Kokkene arbeider ofte i et store kjøkken og sjefen for kjøkkenet heter ofte kjøkkensjef.

Institusjonskokken står for det daglige arbeidet i kjøkkenet. Arbeidsoppgavene er tilbereding av ulike matretter, normalkost og dietter. Kokken bearbeider råvarer og anretter maten. Mange steder pakkes maten i egen emballasje ut til pasienter/forbrukere. Institusjonskokken er med på å skape trivsel og positive opplevelser for sine forbrukere/kunder i en hverdag der maten ofte høydepunktet i hverdagen. Den største utfordringen en institusjonskokk har er å lage næringsrik og velsmakende mat til mange mennesker på en gang, og ta hensyn til alle forbrukernes behov. I mange tilfeller skal maten de lager passe til en enkelt person, som f.eks  at det samme måltidet må kunne lages på mange forskjellige måter. Noen trenger større næringsinnhold, i en liten porsjon og da må dette tilpasses for akkurat denne porsjonen. Noen må ha redusert mengden salt i kosten, fettredusert eller laktoseredusert osv. Så utfordringene er mange når det gjelder å lage god å næringsrik mat for enhver person. Det som er positivt med å være institusjonskokk er at du kan lage et godt alternativ til en som trenger det. Du kan bidra til en bedre hverdag og endre matopplevelsen til en person. 

Som institusjonskokk er det nødvendig å være effektiv, nøyaktig og kreativ . I tillegg til interesse for matlaging, dietter og kosthold må man ha gode samarbeidsevner og innsats. Det stilles store krav til personlig hygiene. Noe som er veldig viktig for en institusjonskokk kan skape et matprodukt som ser inbydienede ut, smaker godt og skaper en god og smaksrik matopplevelse. 

## Eksterne lenker
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av institusjonskokk
Tinn Idrettslag

**Tinn idrettslag** er et idrettslag fra Atrå i Telemark. Idrettslaget ble grunnlagt i 1893 men ble stiftet på ny i 1999 etter at Tinn Skillag og Austbygde idrettslag ble slått sammen til ett. Tinn IL har fire satsningsområder med fotball, ski, barneidrett og en ungdomsgruppe for sosiale arrangementer.

Hovedlaget i fotball er kun sporadisk med i laveste divisjon i Telemark fotballkrets, mens yngre avdeling har et større aktivitetsnivå med flere lag i forskjellige avdelinger.
Chuck Yeager

**Charles Elwood «Chuck» Yeager** (1923–2020) var en amerikansk general og testpilot i U.S. Air Force.

Den 5. mars 1944, bare en dag etter at han fikk sitt første bekreftede nedskytning av fiendtlig fly over Berlin, ble Yeager selv skutt ned over Frankrike. I løpet av de neste to månedene ga Yeager bistand til agenter i den franske motstandsbevegelsen, som igjen hjalp Yeager og andre piloter med å komme seg over Pyreneene til Spania. Yeager ble senere tildelt en Bronze Star Medal for å ha hjulpet en annen skadd pilot med å rømme over fjellene.

Yeager var den første som fløy raskere enn lyden. Den 14. oktober 1947 brøt han lydmuren med flyet Bell X-1 og nådde en hastighet på Mach 1,06. Han har blitt tildelt Presidentens frihetsmedalje. Han ble oppført på National Aviation Hall of Fame i 1973.

I filmen *[[De syv utvalgte]]* (1983) ble han fremstilt av Sam Shepard.

Yeager var bosatt i det nordlige California og døde om ettermiddagen 7. desember 2020, 97 år gammel, ved et sykehus i Los Angeles. https://edition.cnn.com/2020/12/07/us/chuck-yeager-death/index.html

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Synssenteret

**Synssenteret** ligger helt bakerst i hjernen. Her blir nerveimpulsene fra netthinnen behandlet og tolket. Sanseinntrykket blir sammenlignet med tidligere synsinntrykk og det er denne tolkningen som gir synsinntrykket mening.
«Raudsuden»

**«Raudsuden»** var et skip som tilhørte biskop Nikolas Arnesson. Arnesson brukte skipet i 1199, under den første baglerkrigen. 

Skipets klasse eller størrelse er ikke angitt i litteraturen, men det nevnes som en *[[skarpseiler]]* (hurtig under seil) i Heimskringla.

Biskopen, som ble med baglerne i den væpnede opposisjonen mot kong Sverre Sigurdsson og birkebeinerne, kom til Trondheimsfjorden om våren, der han i spissen for en baglerflåte seilte mot Nidaros.

Etter et fremstøt på landsiden var slått tilbake på bruen over Nidelva, dro baglerne tilbake til storskipene for å gå i land på holmen fra sjøen. Som det raskeste skipet i baglerflåten rodde «Raudsuden» over til viken som ledet til Ilevollene for å undersøke hvor de skulle gå til angrep, men der støttet de på en karve.

Biskopen fikk ifølge Sverres saga panikk og beordret sine mennene til å ro på spreng vekk fra karven. De andre baglerskipene grep inn og forhindret birkebeinerne fra å følge etter «Raudsuden», men ikke før de hadde fisket opp biskopens hodeplagg. Han hadde kommet ned fra løftingen så fort at hodeplagget falt av og over bord.

Den 18. juni 1199 sjøsatte birkebeinerne en ny krigsflåte utenfor Nidaros, og med denne dro Sverre ut for å finne baglerne på fjorden. Biskop Nikolas som observerte den nye krigsflåten, ønsket ikke å ta opp slag og stevnet ut fjorden ved Taustra, men de ble innhentet av birkebeinerne. Slaget på Strindfjorden sluttet med nederlag for baglerne som mistet de fleste skipene.

Biskop Nikolas sammen med tronpretendenten Inge Magnusson som unnlot å delta i sjøslaget ombord på «Raudsuden», rømte vekk etter å ha sett hvordan kampene gikk. Han reiste helt til Viken, deretter sørover til Danmark, for andre gang måtte han gå i landflyktighet.

## Referanser


## Se også
* «Bøkesuden» (Øystein Magnusson, bygget 1120-1123)
* «Olavssuden» (Magnus Erlingsson, bygget omkring 1170-1175)
* «Erkesuden» (Nikolas Kuvung, trolig bygget før 1175)
* «Mariasuden» (Sverre Sigurdsson, bygget 1182-1183)
* «Gorsuden» (Hide, usikkert når ble bygget, trolig omkring 1190)
* «Olavssuden II» (Håkon Håkonsson, bygget i 1234)
* «Mariasuden II» (Håkon Håkonsson, trolig byget før 1250)
* «Kristsuden» (Håkon Håkonsson, trolig bygget omkring 1255-1260)

## Litteratur
**Sverres saga*
Vestbanen (Danmark)

**Vestbanen** er en dansk jernbanestrekning mellom København og Korsør. Den ble åpnet til Roskilde i 1847 og ble forlenget til Korsør i 1856.

Linjen ble i 1997 tilknyttet Storebæltsforbindelsen og er i dag Danmarks mest trafikkerte regionalstrekning.

## Linjekart

|}

## Litteratur
* Eisenbahn- und Verkehrsatlas von Europa, J. J. Arnd, Leipzig 1897.

## Eksterne lenker
* Banedanmark Netredegørelsen 2014 Bilag 3.1A Baner i Danmark
Gosen Gla’jazz

**Gosen Gla'jazz** er en norsk musikkgruppe fra Østre Toten. Gruppen spiller i hovedsak tradjazz i New Orleans-stil. De fleste medlemmene bor eller har bodd innen et lite område i tettstedet Kolbu.

Gruppa ble etablert i 1982. Bandet har fast engasjement på Skibladner hver sommer. Bandet er med på charterturer med gladjazz for lukkede selskaper, og på åpne, oftest fullbestilte *GladJazz-turer* med reker.

Gosen feiret 25-årsjubileum med konsert i Hoff kirke lørdag 10. november 2007.

## Medlemmer
* Erik Hørthe – banjo og gitar
* Terje Lund – tuba
* Even Narum – trommer
* Hans Petter Hveem – trombone
* Pål Ivar Hoelsveen – klarinett og saksofon 
* Ole Anton Hoel – trompet

De fleste medlemmene har vært vokalister på et mindre antall melodier. Noen få, gamle tradjazzmelodier har fått ny tekst med lokalt preg og totendialekt.

## Tidligere medlemmer
* Ole Ringerud – trompet
* Håkon Sæthermoen – piano
* Tom Gjestvang – trommer
* Johan Narum – klarinett og saksofon

## Diskografi
* *Ælle vi* (1997) TLP CD 92052 
* *20 ÅRS jubileums-CD* (2002)

## Eksterne lenker
* Skibladners hjemmeside om gladjazzaftener.
* Skibladners hjemmeside med innholdsfortegnelse
* Artikkel i Oppland Arbeiderblad om konsert i møkk-kjelleren på Ringelien Gård 18.august 2007. 
* Artikkel om Skibladnerfestival med jazz.
* Artikkel om åpning av konsertvikua 2006 med Gosen Gla-jazz.
* Artikkel etter konsert i Gjøvik april 2006.
* Typisk invitasjon til bedriftsseminar med gladjazztur med Skibladner.
* Artikkel etter konsert i Eina kirke januar 2006.
* www.ostlendingen.no Artikkel fra Østlendingen om Trysil for Swingende.
* www.jazzklubb.no Program for våren 2005 Lillestrøm Jazzklubb.
Synsfelt

Synssansen er bygget opp med at hvert øye har et monokulært **synsfelt** som strekker seg ca. 90 grader ut til siden, ca. 60 grader inn mot nesen (begrenses av nesen), ca. 60 grader oppover og ca. 70 grader nedover. Dersom begge øynene fikserer på samme punkt vil de to synsfeltene overlappe hverandre, og skape et binokulært synsfelt med en utbredelse på ca. 120 grader. Det er i dette binokulære synsfeltet vi har mulighet for samsyn/dybdesyn.

Et normalt, monokulært synsfelt karakteriseres ved at visus er svært god i det sentrale synsfeltet (makula), for så å avta utover mot periferien. I motsetning til makula som kan oppfatte små detaljer innenfor et avgrenset område, er det perifere synsfeltet spesielt egnet til å oppfatte bevegelser, gjenstander og former. Det perifere synsfeltet har derfor stor betydning for vår orienteringsevne og evnen til å være mobile.

## Skader og sykdommer
Skader og sykdommer i synsapparatet kan medføre at hele eller deler av synsfeltet faller bort. Synsfeltdefekter beskrives som regel ut fra hvor stor del av synsfeltet som er defekt, om det er en innskrenkning eller et skotom, om de er bevisste eller ubevisste og om de er absolutte eller relative.
• innskrenkning/skotom beskriver hvorvidt det dreier seg om at synsfeltets yttergrenser snevres inn (innskrenkning) eller om det dreier seg om avgrensede, defekte områder (skotomer) omgitt av fungerende synsfelt.
• bevisste/ubevisste synsfeltdefekter beskriver hvorvidt personen er klar over at deler av synsfeltet er defekt eller ikke. Mange øyelidelser, for eksempel grønn stær (glaukom) kan medføre ubevisste synsfeltdefekter, dvs. synsfeltdefekter som ikke er «synlig» for den som er rammet. En bevisst synsfeltdefekt, for eksempel etter en blødning i glasslegemet inne i øyet, vil være «synlig» for den som er rammet.
• absolutte/relative synsfeltdefekter beskriver hvorvidt det defekte området er i stand til å reagere på lys eller ikke. Ved en absolutt synsfeltdefekt vil det defekte området ikke reagere på lys i det hele tatt. Ved en relativ defekt vil det defekte området reagere på lys dersom stimuli er sterkt nok. 

## Måle synsfeltet
Det er flere måter å måle synsfeltet på. En total kartlegging av synsfeltet er tidkrevende og komplisert og gjøres som regel kun når det er sterke indikasjoner til stede. De testene som vanligvis gjennomføres er enkle og raske å gjennomføre og vil som regel være tilstrekkelig til å kartlegge synsfeltets yttergrenser samt funksjonen i det sentrale synsfeltet (makula og omliggende synsfelt).
Det sentrale synsfeltet

**Det sentrale synsfeltet** vil si makula og det omliggende synsfelt. I dette området ligger tapper og staver svært tett og gir evne til å se små detaljer på relativt langt hold i det området som vi konsentrerer oss om og ser mot.
Visus (synsskarphet)

**Visus** er et mål på hvor små detaljer et øye er i stand til å oppfatte og kan gjerne defineres som «hvor stor avstand man må ha mellom to punkter for at man kan se at de er atskilt og ikke ett». Jo mindre avstand, desto bedre visus.

## Hvordan visus måles
Visus måles vanligvis på en Snellen-tavle med store symboler (som regel bokstaver) øverst og små symboler nederst. Fordi synsprøvetavlene har maksimal kontrast, svarte symboler på hvit bunn, gir dette et begrenset bilde av hvor godt vi ser. Våre naturlige omgivelser er jo mye mer kontrastfylt enn en prøvetavle.

## Hvordan visus angis
Visus angis enten:
• med et desimaltall, fra ca. 0,01 til 1,5
• med en brøk, for eksempel 1/60, 5/4, 6/18 eller 6/6
• med fingertelling, for eksempel «fingertelling 2 meter»
• med håndbevegelse, for eksempel «håndbevegelse ad oculi»
• lyspersepsjon, for eksempel «klienten har lyspersepsjon»
• Amaurose = total blindhet
(Uttrykkene «fingertelling» og «håndbevegelse» blir i legenes epikriser ofte forkortelset til «fg.t» og «h.b.»)

I de tilfellene der visus er angitt med en brøk, angir telleren avstanden til prøvetavlen, mens nevneren angir på hvilken avstand en normaltseende ville ha lest den samme bokstaven. Visus 6/18 betyr derfor at man «ser på 6 meter det en normaltseende ville ha sett på 18 meter». Regner man ut brøken 6/18 får man fram visus angitt med desimaltall, 0,33. I denne måten å angi visus på, er visus 1,0 (6/6) ansett som normalt syn. Visus 1,0 betyr for eksempel at man på 50 cm avstand skal kunne lese en bokstav som er 0,73 mm høy og man skal kunne lese et bilskilt på 40 meters avstand.

## Krav for førerkort
Visuskravet for å få førerkort er 0,5 (6/12). Det vil si at man skal kunne lese et bilskilt på 20 meters avstand. For å kunne lese vanlig avistekst er det som regel nødvendig med visus 0,33 (6/18) eller bedre.

## Årsaker til redusert visus
Det er mange forhold som kan forårsake redusert visus. Den vanligste årsaken er normale Brytningsfeil (refraksjonsfeil), så som langsynthet,nærsynthet og astigmatisme. For å få et mål på beste visus må eventuelle brytningsfeil være korrigert. Når vi tester visus tester vi kun funksjonen i macula på netthinnen. Det kan være verdt å merke seg at en person kan være kategorisert som blind ifølge gjeldende definisjoner og likevel oppnå høy visus. For å danne seg et inntrykk av en persons totale synsevne er det også nødvendig å få kunnskap om vedkommendes synsfelt.

## Referanser
Kontrast (lys)

**Kontraster** kan enten beskrives som forskjeller i belysningsstyrke mellom tilgrensende områder (luminanskontrast), for eksempel sorte bokstaver på hvit bunn, eller som forskjeller i farge (fargekontrast). 
Kontrast er forskjellen i visuelle egenskaper som gjør et objekt (eller dens representasjon i et bilde) skiller seg fra andre gjenstander, og bakgrunnen. I visuell persepsjon av den virkelige verden, er kontrasten bestemmes av forskjellen i farge og lysstyrke på objektet og andre objekter i samme synsfelt . Fordi det menneskelige visuelle systemet er mer følsom for kontrast enn absolutt luminans, kan vi oppfatter verden på samme måte uavhengig av de store endringene i lys hele dagen, eller fra sted til sted.

Den menneskelige kontrasten sensitivitet funksjonen viser et typisk band-pass form topp på rundt 4 sykluser per grad med følsomhet faller fra hver side av toppen. [1]Dette forteller oss at det menneskelige visuelle systemet er mest følsom i kontrast påvise forskjeller oppstått på fire sykluser per grad, dvs. på dette romlig frekvens mennesker kan oppdage lavere kontrast forskjeller enn på noen annen romlig frekvens.
Den høyfrekvente cut-off representerer optiske begrensninger på den visuelle systemets evne til å løse detaljer og er vanligvis rundt 60 sykluser per grad. Den høyfrekvente cut-off er relatert til pakketetthet av netthinnens photoreceptor cellene : en finere matrise kan løse finere rist.

Den lave frekvensen drop-off skyldes lateral hemming i netthinnens ganglieceller . En typisk retinal ganglion celle presenterer et senter region med enten magnetisering eller hemming og en surround-region med motsatt fortegn. Ved å bruke grove rister, den lyse band falle på inhibitoriske samt eksitatoriske regionen i ganglion celle som resulterer i lateral inhibisjon og står for de lavfrekvente drop-off av den menneskelige kontrast følsomhet funksjon.
En eksperimentell fenomen er hemming av blått i periferien hvis blått lys vises mot hvitt, som fører til en gul rundt. Den gule er avledet fra hemming av blått på omgivelser ved senteret. Siden hvit minus blått er rødt og grønt, blander dette til å bli gule.[2]

For eksempel når det gjelder grafiske Datamaskinen viser, avhenger kontrasten på egenskapene til bildet kilde eller fil og egenskapene til skjermen på maskinen, inkludert variable innstillinger. For noen skjermbilder vinkelen mellom skjermen overflaten og observatørens siktelinjen er også viktig.
Kontrast er også forskjellen mellom fargen eller skyggeleggingen av trykt materiale på et dokument, og bakgrunnen som den er trykt, for
«Erkesuden»

**«Erkesuden»** var et klinkbygget langskip som deltok i slaget ved Fimreite den 15. juni 1184, under ledelse av Nikolas Kuvung (av Giskeætten).

«Erkesuden» skal ha vært en tjue-sesse, og er derfor det minste skipet som benevnes som en sud i sagalitteraturen. Erkebiskop Øystein Erlendsson gav dette skipet til Nikolas Kuvung, som var biskopens frende.

Nikolas tilhørte *[[heklungene]]*. Heklungene støttet kong Magnus Erlingsson i 1180-årene i kampen om kongemakten over Norge mot Sverre Sigurdsson, birkebeinernes tronpretendent. Slaget ved Fimreite var slaget der kong Magnus og de fleste av høvdingene hans falt, mens Nikolas Kuvung klarte å komme seg unna.

## Se også
* «Bøkesuden» (Øystein Magnusson, bygget 1120-1123)
* «Olavssuden» (Magnus Erlingsson, bygget omkring 1170-1175)
* «Mariasuden» (Sverre Sigurdsson, bygget 1182-1183)
* «Gorsuden» (Hide, usikkert når ble bygget, trolig omkring 1190)
* «Raudsuden» (Biskop Nikolas, trolig bygget i 1190-årene)
* «Olavssuden II» (Håkon Håkonsson, bygget i 1234)
* «Mariasuden II» (Håkon Håkonsson, trolig byget før 1250)
* «Kristsuden» (Håkon Håkonsson, trolig bygget omkring 1255-1260)

## Litteratur
* *Sverres saga*

## Referanser
Herfra til Haglemoen

***Herfra til Haglemoen*** var en norsk militærkomedie i fire episoder produsert av NRK. Serien var kanalens store lørdagssatsning i 1980. Handlingen var lagt til en norsk militærleir, med flere høyt profilerte skuespillere i rollene. Øivind Blunck spilte rollen som krampemacho løytnant med sterk morsbinding. Regien var ved Knut Andersen og manuset ble skrevet av Bjørn Sand, Harald Tusberg og Knut Andersen, mens Roald Øyen var produsent for serien.

Serien ble innspilt sommeren 1980, med noen scener tatt opp ved Lahaugmoen leir ved Gjelleråsen, mens resten av opptakene ble gjort i Gaustad-skogen og Sørkedalen.

*Herfra til Haglemoen* ble tatt av sendeplanen etter tre episoder på grunn av drepende kritikerslakt og negative publikumsreaksjoner. Siste episode ble aldri vist. 

## Rolleliste
* Øivind Blunck: Løytnant Staahl-Pedersen  
* Arne Bang-Hansen: Oberst Flammerød  
* Gunnar Haugan: Kaptein Foten  
* Anders Hatlo: Fenrik Gabrielsen
* Dag Vågsås: Menig 33 Gundersen

## Episodeliste
* «Staahl-mannen» (6. september 1980)
* «Styrke Blå ser rødt» (20. september 1980)
* «Regimentets dag» (4. oktober 1980)
* *ukjent tittel* (Produsert, men aldri sendt)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Serien på NRKs nettsider
Weddellsel

**Weddellselen** (*Leptonychotes weddellii*) er den av selartene som lever lengst syd; den lever i nærheten av det antarktiske kontinent, ofte ved Weddellhavet.

Hunndyrene blir rundt 3,50 m lang mens hanndyrene er noe mindre. Deres kjennetegn er lyse flekker rundt øynene. Weddellselen tilhører i selfamilien.

Weddellsel eter helst fisk, virvelløse dyr og blekkspruter, samt litt krill. Arten foretrekker fast is og kan utholde lave temperaturene i Antarktis året rundt. I fast is er selen avhengig av pustehullene. Den bruker derfor tennene til å holde pustehullene i isen åpne. Dette tærer på tennene, som blir utslitte. Når det skjer dør selen, som er avhengig av tennene for å fange fisk. Weddellseler flest dør derfor relativt unge.

## Fylogeni

Kladogrammet over viser slektskapet mellom de eksisterende artene i selfamilien.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
«Gorsuden»

**«Gorsuden»** var et langskip nevnt blant annet i Sverres saga. Ifølge sagaen var det Hide Unasson som bygde skipet omkring 1190. Han var halvbror til kong Sverre gjennom samme mor. Skipet ble erobret av birkebeinerne etter Slaget i Oslo 1197 den 26. juli 1197, i den første baglerkrigen.

Hide Unasson hadde sluttet seg til birkebeinerne og deltok i angrepet på bryggene fra sitt skip «Vidsjåa», et stort skip på nesten 26 rom størrelse. Der på bryggene tok de alle skipene baglerne hadde, inkludert «Gorsuden». Bare to av langskipene ble ikke brent av birkebeinerne, Hide Unasson brente sine egne skip, og overtok biskop Nikolas' «Bokskreppa» sammen med sitt tidlige skip «Gorsuden».

## Referanser


## Se også
* «Bøkesuden» (Øystein Magnusson, bygget 1120-1123)
* «Olavssuden» (Magnus Erlingsson, bygget omkring 1170-1175)
* «Erkesuden» (Nikolas Kuvung, trolig bygget før 1175)
* «Mariasuden» (Sverre Sigurdsson, bygget 1182-1183)
* «Raudsuden» (Biskop Nikolas, trolig bygget i 1190-årene)
* «Olavssuden II» (Håkon Håkonsson, bygget i 1234)
* «Mariasuden II» (Håkon Håkonsson, trolig byget før 1250)
* «Kristsuden» (Håkon Håkonsson, trolig bygget omkring 1255-1260)
Jearl Miles-Clark

**Jearl Miles-Clark** (født 4. september 1966) er en tidligere amerikansk friidrettsutøver. Miles-Clark konkurrerte hovedsakelig på 400 meter og vant gull på denne distansen under VM 1993. Miles-Clark har også inngått på det amerikanske stafettlaget som vant gull under både OL 1996 og OL 2000 samt tre VM-gull. Miles-Clarks personlige rekord på 400 meter er 49,40.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Allround-NM på skøyter 2008

**Allround-NM på skøyter 2008** ble avholdt 15. og 16. desember 2007 i nybygde Fosenhallen i Bjugn i Trøndelag. Teknisk arrangør var Bjugn-Ørland Skøyteklubb.

Regjerende mestere fra 2007 på Geithus i Buskerud var Mari Hemmer, Aktiv Skøyteklubb og Eskil Ervik, Hamar Idrettslag.

De nye allroundmesterne ble Mari Hemmer, Aktiv Skøyteklubb som forsvarte sitt mesterskap og vant tre av fire distanser, og Håvard Bøkko, Hol Idrettslag og vant fire av fire distanser. Det ble også kåret norgesmestere på enkeltdistanser for 5 000 m for kvinner og 10 000 m for menn under dette allround-mesterskapet. Norgesmestere her ble Maren Haugli, Jevnaker Idrettsforening og Håvard Bøkko, Hol Idrettslag.

Første dag var det om lag 1 500 tilskuere tilstedet.

## Sammenlagt
### Kvinner

### Menn

## Dag 1

## Dag 2

## Funksjonærer og delegerte
* Overdommere var Roar Eriksen (menn), Svein Inge Strugstad (kvinner), assisterende overdommere var Per Hansen (menn) og Arnt Åge Grande (kvinner).
* Startere var Trond Ratdal (menn) og John Magne Eliassen (kvinner). 
* Teknisk delegert NSF: Knut Ludahl

## Referanser




## Eksterne lenker
;Resultater
* Resultater fra NM 2008 på NSF.no 
*  
*  
*  Resultater på SpeedskatingResults.com
;Om Allround-NM 2008
* Om NM 2008 på Fosenhallens hjemmesider 
* Om NM 2008 i Skøytesport: "Et flott NM-arrangement!" 
* Om NM 2008 på Speed Skating Worlds hjemmesider - del 1 av Lars Finsen (på engelsk)
* Om NM 2008 på Speed Skating Worlds hjemmesider - del 2 av Lars Finsen (på engelsk)
* Om NM 2008 på Norway Supporter Teams hjemmesider av Harald Otterå (på nynorsk) 
;Nettaviser om NM 2008:
* Fosna-Folket: "Håper å få EM til Fosenhallen i Bjugn" 
* Fosna-Folket: "Tvunget på tribunen" 
* Fosna-Folket: "Klare for skøyte-NM" 
* Hadeland: "Går NM" (Maren Haugli)
* Hadeland: "Ny sesongstart i NM" (Maren Haugli)
* Ringerikes Blad: – Studiene har hjulpet meg (Maren Haugli)
* Arbeidets Rett: "Trekker opp jentene til NM-fart"
* Arbeidets Rett: "Beste junior i senior-NM" (Even Johansen)
* NRK: "Skøyte-NM istedenfor skole"
* NRK: "Bjugn vil arrangere EM-2011"
* NRK: "Topp-plasseringer i NM" (Maren Haugli)
Nyala

**Nyala** (*Nyala angasii*), også kalt **lavlandsnyala** og **vanlig nyala**, er en skruehornantilope (Tragelaphini) i den monotypiske slekten ***Nyala***. Skruehornantiloper inngår i underfamilien oksedyr (Bovinae) i kvegfamilien (Bovidae). Arten er utbredt i det sørøstlige Afrika.

## Taksonomi
Nyala regnes av mange til slekten buskbukker (*Tragelaphus*), men artene i denne gruppa har vist seg å være nærmere beslektet med storkuduer (*Strepsiceros*) enn med nyala. Nyala og fjellnyala (*Tragelaphus buxtoni*) er, til tross for de norske populærnavnene, bare fjernt beslektede arter.

Verdens naturvernunion regner nyala til slekten *Tragelaphus* og sier den er livskraftig.

## Biologi

Nyala er ei mellomstor slank og smal antilope med ekstremt kjønnspreg. Bukken blir betydelig større og har mer distingvert og annerledes utfarget pels. Kroppslengden er cirka 135–195 cm og skulderhøyden cirka 80–120 cm. I tillegg kommer halen med cirka 40–55 cm. Vekten ligger rundt 55–140 kg, avhengig av kjønn. Bare bukkene bærer horn, som hos voksne individer gjerne måler cirka 60–83 cm. Horna er enkelt skrudd og mørke med lyse hornspisser. De er utsatt for epidemiske sykdommer, som til tider påvirker bestanden negativt. Hodet er relativt lite og utrustet med bredt ansatte og ganske så store ører, som kommer spesielt til uttrykk hos hunndyr og ungdyr.

Bukkene har mørk grå pels med hvite og sorte markeringer i ansiktet, nederst på underhalsen og på lemmene. Halsen har lang sort ragget behåring på undersiden og nedover brystet og buken, og bukkene har tydelig sort man langs nakkekammen. Også halen og lårene ned til knærne har sort ragg, men fra knærne og ned til kovene er det kun kort gulbrun pels som dekker alle fire lemmene. Rett over knærne på framlemmene har bukkene sorte og hvite markeringer mot den mørke grå overdelen. Langs flankene er det svake antydninger til et tverrgående stripemønster.

Hunner og unge individer har gulaktig rødbrun pels, med distinkte hvite eller gulhvite tverrstriper i langs flankene, med lysere buk og innside av lemmene. Halen har hvite og sorte markeringer ytterst. Unge hanner vil gravis bli gråere og mørkere.

## Inndeling
Inndelingen følger i hovedsak *Bovids of the World*.

* Bovidae, kvegfamilien
** Bovinae, oksedyr
*** Boselaphini
*** Tragelaphini, skruehornantiloper
**** *[[Ammelaphus]]*, småkuduer
**** *[[Nyala]]*
***** *[[nyala|N. angasii]]*, nyala (monotypisk)
**** *[[Tragelaphus]]*, buskbukker
**** *[[Strepsiceros ]]*, storkuduer
**** *[[Taurotragus]]*, elander
*** Bovini, villkveg og bøfler
** Antilopinae, antiloper

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Ørkenmus

**Ørkenmus** (vitenskapelig navn **Gerbillus**) er en løpemus som er så stor som en rotte, og som har lang hale. Den er aktiv om natten og de lange bakbeina gjør at den kan løpe fort avgårde. Ørkenmusen er også i familie med rotter.

## Eksterne lenker
*
Christine Ohuruogu

**Christine Ohuruogu** (født 1984) er en britisk friidrettsutøver (kortdistanseløper). 

Ohuruogu var med på det britiske stafettlaget som tok VM-bronse under VM i 2005 i Helsingfors på 4 x 400 meter. Året etter vant Ohuruogu overraskende gull på 400 meter under Samveldelekene 2006. Ohuruogu måtte står over EM i Göteborg da hun var utestengt i ett år for å ikke ha møtt til tre dopingtester.

Under OL 2008 var hun tilbake i toppslag, og tok gull på 400 meter, foran Shericka Williams og Sanya Richards. Hun fikk sølv i London i 2012. Ohuruogu ble verdensmester i Osaka i 2007 og i Moskva i 2013.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Commersondelfin

**Commersondelfin** (*Cephalorhynchus commersonii*) er en liten svart-hvit delfin som hører til i gruppen Cephalorhynchinae, der de svart-hvite delfinene utgjør en egen familie. 

## Beskrivelse
Commersondelfin blir omkring 1,3-1,5 meter lang og har et distinkt sort og hvitt mønster. En voksen 136 cm lang hunne som ble fanget utenfor det sørlige Patagonia veide 23 kg. Hodet, sveivene, bakre del av ryggen og ryggfinnen, samt halefinnen er sort, mens resten av kroppen er hvit. Hunner og hanner skilles enkelt fra hverandre gjennom forskjellen på den sorte mageflekken disse dyra har. Hannens flekk er dråpeformet, mens hunnens er mer rund i formen.

## Utbredelse og habitat
Commersondelfin holder til i kalde havområder utenfor sørspissen av Sør-Amerika, Tierra del Fuego og Falklandsøyene, samt i kyststrøkene rundt Kerguelenøyene.

## Atferd
Commersondelfiner er svært aktive dyr som ofte svømmer energisk i overflaten og gjerne hopper, spinner, vrir seg eller svæmmer på rygg. Den er også kjent for å surfe på baugbølgen til hurtige båter. Man vet imidlertid lite om levesettet til denne delfinen, som livnærer seg av fisk og blekksprut som den fanger langs kysten og et stykke ut på åpent hav.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Göteborg havn

**Göteborg havn** ligger langs nordre stranden av Göta älvs munning og langs begge strendene av elvens løp gjennom Göteborg. Havnen er en kombinert elve- og kysthavn med en total kailengde på 13,1 kilometer (kailengden i 1905 var 4,8 km).

Göteborg havn er Skandinavias største havn med et handelsvolum på 39,9 millioner tonn (2006). Volumene domineres av olje (60 prosent) fulgt av containergods og skogsprodukter. Det er også betydelig passasjertrafikk. Havnen drives av det kommunale selskapet Göteborgs Hamn AB. I tillegg til gods- og fergetrafikk er det hvert år ca. 20 anløp av cruiseskip. 

I dag ligger havnene for fraktefartøy utenfor Älvsborgsbron. Lengst ute ligger havnen for råolje, Torshamnen. Innenfor ligger Skandiahamnen, for containere og rorofartøyer. Nærmest utenfor ligger oljehavnen, for utskiping av oljeprodukter som bensin, diesel og fyringsolje. To av Sveriges tre raffinerier ligger i nærheten. 

## Historie
De nåværende havneanleggene har stort sett vokst fram siden 1850-årene. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
SETI@home

**Seti@home** («SETI at home») er et prosjekt som leter etter radiosignaler i verdensrommet som kan være tegn på intelligent utenomjordisk liv. Seti@home benytter programvaren BOINC, som er laget for å muliggjøre distribuert databehandling over Internett slik at frivillige kan donere ubrukt datakraft på sine egne datamaskiner til å analysere radiosigsalene og lete etter interessante signaler. 

Prosjektet benytter data fra Arecibo-observatoriet der det tas opp 15,5 timer med data som blir sendt i posten til Space Sciences Laboratory ved University of California, Berkeley, hvor opptakene deles opp i enheter med data på rundt 107 sekunder hver. Disse lastes opp på en tjener, og deretter kan klientene laste ned data for analyse. Når analysen er ferdig, laster klienten opp resultatene til tjeneren, før den laster ned en ny arbeidsenhet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gummitre

**Gummitre** kan sikte til flere planter som det kan utvinnes gummi fra:

* Ekte gummitre, *Hevea brasiliensis*
* Gummifikentre, *Ficus elastica*
Ekte gummitre

**Ekte gummitre** er en art i vortemelkfamilien, og det økonomisk viktigste medlemmet i slekta *[[Hevea]]*. Den er økonomisk viktig fordi melkesafta, kjent som lateks, kan utnyttes i produksjon av naturgummi.

Treet kan bli over 30 meter høyt. Den hvite eller gule lateksen finnes i lateksganger i barken, for det meste utenpå phloemet. Disse årene går opp stammen i en høyrevridd spiral som ligger i en vinkel på ca. 30 grader fra det vannrette planet. 

Når treet er 5-6 år gammelt, kan innhøstingen begynne. Det skjæres snitt vinkelrett på lateksgangene, akkurat dypt nok til å tappe årene uten å skade treets vekst. Lateks samles i små bøtter. Eldre trær gir mer lateks, men slutter å produsere etter 26-30 år.

## Historie
: *Hovedartikkel: [[Gummiboomen]].*
Ekte gummitre vokste opprinnelig bare i Amazonasregnskogen. Økende etterspørsel og oppdagelsen av vulkanisering i 1839 førte til økonomisk vekst i dette området, særlig for byene Manaus og Belém. Se Gummiboomen.

I 1873 forsøkte man å dyrke gummitre utenfor Brasil, men dette mislyktes. I 1875 ble det gjort flere forsøk, og etter ble treet videnspredt i britiske kolonier. I dag finnes de fleste gummiplantasjer i Sørøst-Asia og noen i tropisk Afrika. Forsøk på å kultivere treet i Sør-Amerika har ikke hatt tilfredsstillende resultater.

## Annet
Treverket fra dette treet brukes i produksjon av møbler. Densitet ved 15 % fuktighet er ca. 0,65 g/cm3 (omtrent som bjørk).

## Eksterne lenker
*
Kontrastsensitivitet

Redusert **kontrastsensitivitet** betyr at man ser dårligere enn en normaltseende når kontrastene blir mindre. Redusert kontrastsensitivitet kan ofte forklare udefinerbare synsproblemer som ikke er avdekket gjennom testing av visus og synsfelt. Kontrastsensitivitet kan måles med egne tester/tavler.