open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Solheim Cup 2007

**[[Solheim Cup]] 2007** ble spilt på Halmstad GK i Sverige 14.&ndash;16. september 2007. Det var tiende gang golfturneringen ble arrangert siden den ble startet i 1990. Helen Alfredsson var kaptein og Marie-Laure de Lorenzi visekaptein for det europeiske laget, mens Betsy King og visekaptein Beth Daniel ledet det amerikanske laget. USA var tittelforsvarer etter at de vant 15½&ndash;12½ i 2005.

## Lagene
med tidligere Solheim Cup-erfaring i parentes.

## Kapteinene
### Europa
Både Helen Alfredsson og visekaptein Marie-Laure de Lorenzi er gamle Solheim Cup-ringrever, og begge var med i den første Solheim Cup i 1990.  Alfredsson spilte sin siste SC-match i 2002, mens de Lorenzi ikke har vært på laget siden 1998.  

I løpet av sine 7 Solheim Cup gikk Alfredsson totalt 24 matcher, hvorav 10 seire, 13 tap og en delt match.  I de fleste matchene var hun parret med Lotta Neumann, men gikk også 4 matcher sammen med årets visekaptein.  

Det var sammen med årets kaptein at Suzann Pettersen fikk sin Solheim Cup-debut 2002.  De var parret sammen i den første foursome-matchen, som de vant.

### USA
Betsy King og visekaptein Beth Daniel var også med i 1990.  Dengang var formatet annerledes, med bare 2 matcher i tillegg til singelmatchene.  Sammen knuste de først årets europeiske visekaptein Marie-Laure De Lorenzi og Trish Johnson 5&4, før de tok seg av Laura Davies og Alison Nicholas, et annet av Solheim Cup-historiens store radarpar.  Deretter tapte de den første matchen de spilte i SC 1992, og dermed var det slutt på samarbeidet.  

King spilte sin siste Solheim Cup-match i 1998, mens Daniel har vært med hele veien til og med 2005, med unntak av nettopp 1998.

## Matchene
Resultatene fra alle matchene i turneringen, med vinneren uthevet med fet skrift. Ved deling av match går et halvt poeng til hvert av lagene. For mer informasjon om spilleformen, se hovedartikkelen om Solheim Cup.

### Fredag
**Foursome**

**Fourball**

**Etter første dag ledet USA med 4,5 poeng** mot Europas 3,5 poeng.

### Lørdag

**Foursome**

**Fourball**

Grunnet uvær natt til lørdag, ble hele programmet forskjøvet.  Man rakk derfor ikke å spille ferdig fourballene før det ble mørkt lørdag kveld, men måtte ferdigspille dem søndag morgen før singlene kunne begynne.

Da spillet ble avbrutt, lå Europa an til å vinne 3 av matchene, mens en lå likt.  Men Creamer og Lincicome snudde sin match til en deling.

Dermed var stillingen før singlematchene begynte: **Europa ledet med 8,5** mot USAs 7,5.

### Søndag
**Singler**

**USA vant med 16 poeng** mot Europas 12.

## Eksterne lenker
* Det amerikanske lagets pressekonferanse etter uttaket
* Live scoring
Halmstad GK

**Halmstad Golfklubb** er en golfklubb i Halmstad i Sverige som ble grunnlagt i 1930. Klubben har i dag to 18-hullsbaner i Tylösand 8 km fra Halmstad, hvorav den ene (Nordre) av mange anses å være blant Sveriges aller beste.

Solheim Cup 2007 skal arrangeres på Halmstad GK 14.&ndash;16. september 2007.

## Baner

### Nordre bane

Den nordre banens første ni hull sto spilleklare i 1938, mens de siste ni var klare i 1967. Den er tegnet av Rafael Sundblom og Nils Sköld og er en park- og skogsbane. Par er 72, og lengdene fra hvit, gul, blå og rød tee er henholdsvis 6317, 5955, 5468 og 5116 meter.
	
### Søndre bane

Den søndre banens første ni hull sto spilleklare i 1938, mens de siste ni var klare i 1979. Den er tegnet av Rafael Sundblom og Frank Pennink og er også en park- og skogsbane. Par er 72, og lengdene fra hvit, gul, blå og rød tee er henholdsvis 5824, 5542, 5082 og 4860 meter.

## Eksterne lenker

*
Oksidenten (andre betydninger)

**[[Oksidenten]]**, engelsk **Occident**, er Vesten, det motsatte av Orienten.

**Oksidenten** og **Occident** kan også referere til:

* Maxwell, California, stedsnavn, tidligere kalt for Occident
* Occident (bevegelse), fransk fascistisk, voldelig politisk gruppe
* *[[The Occident]]*, jødisk-amerikansk tidsskrift fra 1900-tallet
* Occident (film), romansk film fra 2002 
* «Occident», en sang fra albumet *[[Have One On Me]]* av Joanna Newsom
Autoball

**Autoball** var en «idrett» i Brasil på begynnelsen av 1970-tallet og hvor man spilte med en fotball med biler. Sporten sluttet av seg selv under energikrisen i 1974, som gjorde at motorsport ble forbudt.

For mer enn fem år var autoball en sport for Rio de Janeiros unge bedrestilte som kunne kjøpe og ødelegge biler slik andre kunne ødelegge et par sko. Autoball etablerte seg selv med regler, med en føderasjon og med lag som ble støttet av de store fotballklubbene som Flamengo, Fluminense, Botafogo, Vasco og América.

Den som oppfant autoball sies å ha vært lege Mário Tourinho, og som i to tiår var medisiner for América Football Club. Det fortelles at han en dag kom kjørende langs Copacabana da en ball plutselig kom hoppende mot bilen. Istedenfor å unngå den kjørte han rett mot den, og ballen spratt tilbake som et perfekt spark. Det var da han fikk sin eureka-opplevelse.

Autoball produserte sine egne stjerner. Ivan Sant’Anna skåret et mål i løpet av sin første opptreden i 1970 og ble autoballs mest profilerte angriper.

## Eksterne lenker
* Alex Bellos
* From the Shelves: Latin America, Part One
Anne Michelle de Massy

**Anne Michelle de Massy** (født **Anne Michelle Lütken** 28. november 1959 i Oslo, død 25. november 2001 i London) var en norsk modell som 11. september 1982 ble gift med baron Christian de Massy, som er nevøen til fyrst Rainier III av Monaco. Ekteskapet var barnløst, og de ble skilt i 1987.

Hun levde et jetsetliv etter skilsmissen, og var sammen med Constantine Niarchos i mange år før han døde av en overdose i 1999, dette førte til at hun var rubrikkstoff over hele Europa.

25. november 2001 døde hun i sin luksusleilighet i London som følge av pusteproblemer. Hun ble bare 41 år gammel.

## Referanser


## Kilder
* Norsk baronesse funnet død (artikkel i Dagbladet 29. november 2001)
* Hennes kropp orkade inte mer (artikkel i Aftonbladet 30. november 2001)
Tyttebærkrigen

**Tyttebærkrigen** er det lite flatterende navnet på et felttog der Danmark-Norge forsøkte å invadere Sverige i 1788. Felttoget er på svensk kjent som *Teaterkriget*. 

Tyttebærkrigen er ofte forklart som en avledningsmanøver, der Sverige ble angrepet fra Norge inn i området kjent som Bohuslän, for å støtte Russland, som Danmark var alliert med. Disse var i sin tur blitt angrepet av Gustav III.

Felttoget hadde liten suksess og de invaderte var særdeles lite villige til å la seg invadere, langt mindre yte de invaderende assistanse. Det hele endte med at de invaderende måtte ty til det skogen hadde å by på. Felttoget foregikk i bærsesongen og de nødstilte invadanter måtte ty til skogsbær før de slukøret vandret hjem, og en teori er at man derav har fått navnet «Tyttebærkrigen» på felttoget. Andre like trolige forklaringer som er gitt er at navnet har sammenheng med de røde norske våpenfrakkene som lignet tyttebær i høstterrenget eller at det henviser til hvor lite man oppnådde med felttoget, men man har ikke i dag noen sikker forklaring på opphavet til betegnelsen.

Den norske styrken var på  mann og åtte av dem falt i trefninger. Derimot døde mellom  og  mann av sykdom forårsaket av kontinuerlig høstregn, dårlige klær, utstyr og dårlige sanitære forhold.

## Se også
*Liste over svensk-danske kriger

## Referanser


## Litteratur
* 
*Tore Dyrhaug: *1788 - Tyttebærkrigen*. Artikkel i *Norges kriger*, side 296-306. Vega forlag, 2. opplag 2012. Oslo. (Red. Per E. Olsen). ISBN 978-82-8211-107-2

## Eksterne lenker
* Generell historisk bakgrunn for «Enigheten», kompendium fra Universitetet i Oslo
* Kriger om grensen vår
Pest (andre betydninger)

**Pest** kan ha flere betydninger:

*Pest, en dødelig sykdom.
*Pest (Ungarn), en tidligere by i Ungarn, som nå er en del av Budapest.
*Pest (fylke), et fylke i Ungarn.
*Pest (musikkgruppe), et band.
Metylfenidat

**Metylfenidat** er et stoff som brukes i legemidler for behandling av Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD) hos barn og voksne. Preparater med metylfenidat markedsføres i Norge med produktnavnene **Ritalin**, **Concerta**, **Delmosart**, **Equasym** og **Medikinet**.

Metylfenidat står på dopinglista til Antidoping Norge, og er dermed forbudt i konkurranse.

## Farmakologi

Metylfenidat er både dopamin-transporter/DAT og noradrenalin-transporter/NET. Både den dekstro- og levo-isomeren fungerte som ligand for det serotonerge 5HT(1a) og 5HT(2b)reseptor subtypene, men direkte binding til serotonin-transporterne ble ikke observert.

Metafylenidat er dopaminergisk, og den farmakologiske virkningen ligner på kokain, da begge disse stimulantene binder seg til, og blokkerer både dopamintransportører og noradrenalintransportører.

## Forskning
Klinisk signifikante bivirkninger er søvnvansker, magesmerter, hodepine, manglende sultfølelse (vekttap) og tørr munn. Mindre vanlige bivirkninger er hjertebank, høyt blodtrykk og pulsforandringer. Ritalin ble tidligere brukt som antidepressiva, men dette kunne føre til dypere depresjon når stoffet ikke lenger ble tilført.

Metylfenidat kan hemme veksten.
Andre studier indikerer at kan normaliseres i voksen alder.
I en studie i 2005 ble bare ubetydelige endringer i høyde og vekt registrert."

En undersøkelse i 2006 på sikkerheten ved bruk av metylfenidat på utviklingen av hjernen fant at i dyr med psykomotoriske forstyrrelser ble strukturelle og funksjonelle parametre i dopaminsystemet bedre ved behandling.

Et studium i 2003 testet virkningen av d-metylfenidat (Focalin), l-metylfenidat og d, l-metylfenidat (Ritalin) på mus for å undersøke carcinogene effekter. Forskerne fant at alle tre var non-genotokse og non-klastogene; d-MPH, d, l-MPH, og l-MPH gav ikke mutasjoner eller genfeil.

I februar 2005 fant forskere fra The University of Texas M. D. Anderson Cancer Center ledet av R.A. El-Zein at metylfenidat kan være kreftfremkallende. I studiet av 12 barn hadde alle kromosomfeil etter tre måneder. Dette er den første studien av denne typen som er utført på mennesker.

Teresa Milner, professor i nevrologi ved Weill Cornell Medical College, Journal of Neuroscience, 2007 oppdaget at metylfenidat kan hemme utviklingen av hjernen hos barn, men at denne bivirkningen stanser når inntaket stanser.

## Se også
* Amfetamin
* Metamfetamin
* Kokain
* Psykoaktivt stoff

## Referanser


## Eksterne lenker
* Metylfenidat hos Foreningen Tryggere Ruspolitikk
* Metylfenidat i Norsk legemiddelhåndbok
* Metylfenidat i Felleskatalogen
* Ritalin hos Rusinfo
Skåtøy

**Skåtøy** er den største øya i Kragerø kommune, og i Telemark. Øya er 7,02 km² stor og består av delvis skogkledte, delvis bebygde knauser med fritidshus og helårsboliger for omkring 250 fastboende. 

Øya har vært en egen skolekrets på barneskolenivå siden 1864 og fram til i dag, med Kragerøskjærgården Montessoriskole. På Skåtøy ligger også Skåtøy kirke, en stor trekirke fra 1863. Kragerø Fjordbåtselskap kjører rutebåt og bilferge i skjærgården mellom Skåtøy og Stabbestad, Bærøy, Tåtøy, Jomfruland, Gumøy, Langøy og Kragerø by.

Skåtøy har egen kafé og galleri, og et mangfoldig kulturliv hele året. I tillegg har øya en aktiv velforening, Mellommyra fritidsanlegg, et flerbrukshus og «Lokalet», som tilhører alle lag og foreninger. 

Hvert år siden 2000 har Skåtøys innbyggere arrangert Skåtøy Vise- og poesifestival i midten av juli, med bl.a. musikk, lyrikk og konserter. 

## Skåtøy kommune
Skåtøy ble skilt ut fra Sannidal kommune i 1882 og var egen kommune fram til 1960. Kommunen omfattet i tillegg til selve Skåtøy også andre øyer samt fastlandsområder øst for Kragerø by, til sammen 114 kvadratkilometer. Det er egen gravlund for Skåtøy kommune på Kalstad i Kragerø, ved siden av gravlunden for Kragerø kommune.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Skåtøy visefestival 
* Skåtøy kirke 
* Kragerøkystperlene
* Skåtøy Kafe & Galleri
* Kragerø Fjordbåtselskap
Konstitusjonell sedvanerett

**Konstitusjonell sedvanerett** er sedvanebaserte rettsregler som regulerer forholdene mellom de øverste statsmakter &ndash; lovgivende, utøvende og dømmende makt. Det britiske politiske systemet er trolig det mest kjente eksempelet på en statsrettspraksis som i hovedsak baserer seg på såkalte constitutional conventions (konstitusjonell sedvane), men det er bred enighet om at dette ikke utgjør rettslig bindende normer av den type som i Norge gjerne omtales som konstitusjonell sedvanerett. Også Israel og New Zealand er uten skriftlig grunnlov, men Israels høyesterett (særlig under dens tidligere president Aharon Barak) har forsøk å gi de såkalte «basic laws» en status tilsvarende en ordinær grunnlov. Det har ofte vært hevdet at mange av de viktigste endringene i det norske statsrettslige systemet er blitt til gjennom konstitusjonell sedvanerett, blant annet innføringen av parlamentarisme. Men det kan like gjerne hevdes at grunnlovsendringer i blant annet 2007 i praksis har ivaretatt dette behovet.

Konstitusjonell sedvanerett kan være i strid med bestemmelser i vedkommende lands grunnlov (konstitusjon), eller utfylle den på et punkt der konstitusjonen selv ikke gir noe entydig svar. Konstitusjonelle sedvanerettsregler anses å ha lik trinnhøyde som konstitusjonen selv, noe som innebærer at vanlig lov ikke er nok for å sette den til side. Dette krever at selve konstitusjonen endres, noe som i de fleste land krever en form for kvalifisert flertall (vanligvis to tredjedeler). Læren om konstitusjonell sedvanerett har blitt utviklet av norske rettsteoretikere for å dekke over det de har betraktet som dårlig sammenheng mellom hvordan den norske statsretten er *[[de jure]]* og hvordan det faktiske statsliv har utviklet seg innenfor grunnlovens rammer *[[de facto]]*. Dette kan forklares med grunnlovskonservatisme, som går ut på at det har en verdi i seg selv å holde fast ved opprinnelige grunnlovsbestemmelser. Det kan også dreie seg om å holde fast ved den opprinnelige språkdrakt. I de fleste andre land, for eksempel Frankrike, er det tradisjon for å nyskrive konstitusjonen ved større endringer i styresett som ellers kunne hevdes å stå i strid med det som følger av grunnloven.

## Diskusjon
Spesialister på offentlig rett har uttalt seg kritisk til hvorvidt begrepet konstitusjonell sedvanerett egner seg til å beskrive noe forhold i norsk rett. Særlig har Eivind Smith hevdet at konstitusjonell sedvanerett bare kan aksepteres som den eneste mulige løsning i de tilfeller hvor langvarig praksis strider mot grunnloven. Men siden dette, ifølge ham, er noe det er vanskelig å finne klare eksempler på i norsk rett, kan forholdene like gjerne beskrives som praksis som utfyller grunnloven, uten at denne praksisen har konstitusjonell rang.

## Referanser


## Litteratur
* Rune Slagstad *Rettens ironi* (nyutgivelse av doktorgrad fra 1987)
Yersinia pestis

***Yersinia pestis*** er en bakterie som tilhører familien enterobakterier. Den forårsaker byllepest og lungepest. Alle former for bakterien har gitt opphav til store dødstall ved flere kjente epidemier gjennom menneskehetens historie. Uten behandling har sykdommen meget høy dødelighet.  Bakterien var opphav til f.eks. svartedauden, som førte til at mellom en tredjedel til halvparten av Europas befolkning døde.

Slekten *Yersinia* er en gram-negativ stavbakterie, og i likhet med andre enterobakterier har den et gjæringsstoffskifte. *Yersinia pestis* produserer et antifagocytisk slim. Organismen kan bevege seg når den isoleres, men blir immobil i vertsdyret.

## Historie
*Yersinia pestis* ble oppdaget i 1894 av den  sveitsiske/franske legen og bakteriologen Alexandre Yersin fra Pasteurinstituttet.  Oppdagelsen ble gjort i forbindelse med en epidemi i Hongkong. 

## Sensitivitet

*Yersinia pestis* er meget sensitiv overfor antibiotika, f.eks. streptomycin og kloramfenikol. 

## Beslektede emner
* Den justinianske pesten
* Svartedauden
* Pasteur-instituttet

## Litteratur
* Parkhill, J. ''et al.''. Genome sequence of ''Yersinia pestis'', the causative agent of plague" Nature, 413: 523-527.
* *Bacterial Pathogenesis: A Molecular Approach*, Second Edition, Abigail A. Salyers and Dixie D. Whitt, 2002, ASM Press, Washington D.C., pp207-212.

## Eksterne lenker
* 
* Yersinia pestis . Virtual Museum of Bacteria.
Noregs Ungdomslag

**Noregs Ungdomslag** (**NU**) ble stiftet i 1896 og er en kulturorganisasjon med ca.  medlemmer i 350 lokale ungdomslag i hele Norge. Mye av aktiviteten er knyttet til folkedans, teater, bunad og barne- og ungdomsarbeid, men ungdomslagsbevegelsen har et unikt mangfold av aktiviteter.  

## Formål
Noregs Ungdomslag skal gjennom folkelige kulturaktiviteter skape engasjement og levende lokalmiljø.

## Prinsipprogram
Prinsipprogrammet til Noregs Ungdomslag er bygget rundt fire kjerneverdier, som ligger til grunn for politikken til organisasjonen: Frilynt, folkekultur, samværskultur og samfunnsengasjement. 

## Ledelse
Noregs Ungdomslag ledes av styreleder Tone Mjelde. Generalsekretær er Magni Hjertenes Flyum.. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Karius og Baktus

***Karius og Baktus*** er en norsk barnebok fra 1949 som er skrevet og illustrert av Thorbjørn Egner. Hovedpersonene er to tanntroll, og figurene dukket første gang opp i en bok med flere fortellinger for barn fra 1941, *Den nye barneboka*, og historien var på sju sider. Da hadde Baktus også en kjæreste med navn Karoline. De to skulle bygge et hus oppi hjørnetanna.

Den første egne boka ble utgitt første gang i 1949, men kom i en nyillustrert utgave i 1958. I 1955 kom den 15 minutter lange dukkefilmen *[[Karius og Baktus (film)|Karius og Baktus]]*. Filmen var basert på boka, med flere nye viser av forfatteren, og regissert av den norske animatøren og filmskaperen Ivo Caprino.

Hovedpersonene Karius (mørkhåret) og Baktus (rødhåret) er to små tanntroll som bor i et hull i en av tennene til gutten Jens. De lever glade dager når Jens spiser loff med sirup og ikke pusser tennene, men får et ubehagelig møte både med tannbørsten og tannlegeboret. I den første versjonen av fortellingen endte det med at de to tanntrollene ble skylt ned i sluket, men som respons på at mange lesere synes dette var for brutalt, endret forfatteren slutten til at Karius og Baktus sitter på en flåte ute på det åpne på havet.

Mange mener at boka kan ha påvirket holdningene til tannhelse og tannpuss hos barn i Norge etter 1950. Boka er oversatt til flere språk, og forfatteren har mottatt flere priser fra tannlegeorganisasjoner.

Boka og filmen er særlig kjent for sitatet «Ikke gjør som mora di sier, Jens!», som Karius og Baktus roper i kor for å forhindre ham i å pusse tennene sine.

Egennavnene skal være avledet av «kariesbakterier», dvs de bakteriene som forårsaker hull i tennene: *Karius* (karies) og *Baktus* (bakterie).

## Referanser


## Eksterne lenker
* Sitater og bilder fra boka
* Caprino-studioets presentasjon av filmen
Norsk Standard

**Norsk Standard** (**NS**) er en benevnelse på standarder fastsatt og utgitt av Standard Norge.

Det er Standard Norge som har enerett på å fastsette og utgi Norsk Standard; Standard Norge er det norske medlemmet i Den europeiske standardiseringsorganisasjon (CEN) og i Den internasjonale standardiseringsorganisasjonen (ISO).

Norsk Standard kan utvikles på de fleste områder i samfunnet, fra petroleum, bygg og anlegg, til samfunnsansvar og tjenester. Eksempel på Norsk Standard er standardbestemmelser for private anskaffelser (anbudskonkurranser og konkurranser om forhandlet kontrakt), kontrakter mellom oppdragsgivere/byggherrer og aktører innenfor bygge- og anleggsfagene (rådgivere og entreprenører), tekniske standardbeskrivelser for utførelsen av bygge- og anleggsarbeider, geografisk informasjonsteknologi, miljø- og kvalitetsstyring (ISO 9000), utforming av oppdrettsanlegg og kontoplan. Ett relativt nytt eksempel på en standard er NS 8178 Akustiske kriterier for rom og lokaler til musikkutøvelse eller Norsk Standard for musikkrom som den ofte kalles.

Standardene utarbeides vanligvis av høyt kvalifiserte fagfolk i komiteer med medlemmer utpekt av interesseorganisasjoner, bedrifter, myndighetsorganer eller andre som ønsker å engasjere seg i arbeidet. Dette kan påvirke innholdet i standardene som dermed vil kunne framstå som kompromisser eller forhandlingsresultater mellom ulike partsinteresser. Standardene utarbeides først som høringsutkast og vedtas deretter av Standard Norge.

Norsk Standard får gjerne høy prestisje og autoritet, slik at de rettslig sett blir ansett som «agreed documents». Norsk Standard er i utgangspunktet frivillig å bruke. Unntaket er når det henvises til standarder i lover og forskrifter, slik som ved offentlige anskaffelser, eller når det vises til en eller flere standarder i en kontrakt. Selv om standarder er frivillige å bruke, velger likevel mange å benytte dem. Grunnene kan være  at standardene er vanlige og velkjente i bransjen, at de kan gi praktiske løsninger, at kundene forventer at de blir brukt, og/eller at de gir bedre markedstilgang. Noen standarder er blitt kritisert for å være for kompliserte og for vanskelige å forstå og anvende i praksis. Andre standarder blir ignorert og overstyrt av andre organisasjoner som har kommet med andre løsninger. For eksempel Språkrådets definisjon av at **DD.MM.YYYY** (og varianter) er korrekt datoformat, ikke **YYYY-MM-DD** som står i standarden NS-ISO 8601. Språkrådet er likevel ikke fremmed for bruken av **YYYY-MM-DD** i internasjonal korrespondanse, og har uttalt: «[d]enne måten kan brukast i internasjonal korrespondanse».
  
Innholdet i Norsk Standard er dels regler som er i samsvar med vanlig praktiserte regler i de aktuelle bransjer, dels nye, spesielle regler som bare får anvendelse der den enkelte standard er gjort til avtale mellom partene og/eller er vedtatt av dem.

## Se også
*Eurokode
*Den europeiske standardiseringsorganisasjon (CEN)
*Den internasjonale standardiseringsorganisasjonen (ISO)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Standard Norge – Om oss
Julekalenderen på Oslo S

**Julekalenderen på Oslo S** er en adventskalender som er et fast innslag i eller på Oslo sentralstasjon.

Julekalenderen for 2005 på Oslo S var av kunstneren Ingrid Toogood Hovland fra Stavanger. Denne utstillingen har fått sin inspirasjon fra blant annet fortellingen om «Piken med svovelstikkene». Beretningen utviklet seg over 24 dager.

Som kunstneren selv sier det:
:&ndash; Inspirasjonen for årets julekalender er den klassiske snøkula. Tilsynelatende hersker det ro og idyll i den lukkede kula. Men snur man den på hodet eller rister ekstra hardt endres formen - hva skjuler seg inni snøstormen?  Med dette som utgangspunkt har jeg fabulert videre og forsøkt å skape et «julens glansbilde», men som glimtvis avdekker noe foruroligende.
:&ndash; Jeg har videre arbeidet med våre tradisjonelle julesymboler og spør meg: Har de mistet sitt innhold? Er de blitt oppbrukt? Hva betyr de for oss idag? «Piken med svovelstikkene» (H.C. Andersen) og «Karens jul» (Amalie Skram) er to slike symboler som jeg har latt meg inspirere av i dette arbeidet.

Julekalendrene på Oslo S startet med prosjektet «Juletrekalender på Oslo S» i 2001.

## Eksterne lenker
* Julekalenderen på Oslo S
Gummo Marx

**Gummo Marx**  (født **Milton Marx**: 1892–1977) var en amerikansk vaudevillianer, skuespiller, komiker og teateragent. Han var den nest yngste av de fem Marx-brødrene. Han ble født på Manhattan og jobbet sammen med brødrene sine i vaudevillekretsen, og forlot dette da han ble innrullert i den amerikanske hæren i 1918 under første verdenskrig og erstattet av broren Zeppo. 

Etter at Gummo forlot scenen gikk han inn i tekstilindustrien, senere slo han seg igjen sammen med broren Zeppo Marx og ledet et teateragentur. Agenturet ble senere solgt og Gummo begynte da å representere sin bror Groucho Marx og TV-showet *The Life of Riley*, som han var med på å utvikle.

Kallenavnet Gummo fikk han på grunn av sin tendens til å snike bak scenen på gummisko uten en lyd og hoppe fram og skremme folk. Under et kortspill fikk alle brødrene navnene sine, Gummo, sammen med Groucho, Chico og Harpo. Således var også navnet Zeppo gitt, ved at det måtte ende med bokstaven O. Navnene fulgte dem resten av livet.

Gummo Marx var ett år yngre enn sin bror Groucho, og døde samme år som ham.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Toby Jones

**Toby Edward Heslewood Jones** (født 1966) er en britisk skuespiller.

Han hadde stemmen til husnissen «Noldus» i filmen *[[Harry Potter og Mysteriekammeret (film)|Harry Potter og Mysteriekammeret]]*. Han har også spilt i iflmer som *[[Finding Neverland]]*, *[[Infamous]]*, *[[Frost/Nixon]]*, *[[Harry Potter og dødstalismanene – del 1]]*, *[[Captain America: The First Avenger]]*, *[[Muldvarpen (film)|Muldvarpen]]* og *[[The Hunger Games (film)|The Hunger Games]]*.

Han er sønn av karakterskuespilleren Freddie Jones.

## Filmografi (utvalg)
* 2018 - *[[Jurassic World 2]]*
* 2017 - *[[Snømannen (spillefilm)|Snømannen]]*
* 2013 - *[[The Hunger Games: Catching Fire]]*
* 2012 - *[[Titanic (TV-serie)|Titanic]]* (TV-serie)
* 2012 - *[[Snow White and the Huntsman]]*
* 2012 - *[[The Hunger Games (film)|The Hunger Games]]*
* 2011 - *[[My Week with Marilyn]]*
* 2011 - *[[Muldvarpen (film)|Muldvarpen]]*
* 2011 - *[[Captain America: The First Avenger]]*
* 2011 - *[[Your Highness]]*
* 2010 - *[[Harry Potter og dødstalismanene – del 1]]*
* 2008 - *[[Frost/Nixon]]*
* 2008 - *[[City of Ember]]*
* 2006 - *[[Infamous]]*
* 2004 - *[[Finding Neverland]]*
* 2004 - *[[Ladies in Lavender]]*
* 2002 - *[[Harry Potter og Mysteriekammeret (film)|Harry Potter og Mysteriekammeret]]* (orig. *Harry Potter And The Chamber of Secrets*)
* 2001 - *[[I krig og kjærlighet]]* (orig. *In Love and War*)
* 1999 - *[[Simon Magus]]*
* 1998-1999 - *[[Midsomer Murders]]* (org. *Mord og mysterier*)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Eric Flaim

**Eric Joseph Flaim** (født 9. mars 1967 i Pembroke, Massachusetts) er en amerikansk tidligere skøyteløper som deltok både i hurtigløp på skøyter og i kortbaneløp.

Flaims store sesong var 1987/88. Dette året tok han sølv på  meter under Vinter-OL 1988 i Calgary, Canada, bak den østtyske overraskelsesmannen André Hoffmann. Videre vant han allround-VM på Medeo-banen i Alma-Ata og tok bronsemedalje i sprint-VM 1988 på State Fair Park i West Allis, Wisconsin.

Fra 1988 og fire år fremover tronet Flaim øverst på Adelskalenderen, inntil Johann Olav Koss skjøv ham ned fra toppen.

## Personlige rekorder
;Hurtigløp på skøyter

## Se også
* Liste over flaggbærere for USA under OL

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*  Speedskating Hall of Fame – Speed Skaters : Eric Flaim på *The National Speedskating Museum and Hall of Fame*, Besøkt 17. juli 2016.
*  Eric Flaim på The-Sports.org (noen resultater i både hurtigløp og i kortbaneløp på skøyter)
;Hurtigløp
*  Eric Flaim på www.ISU.html.infostradasports.com (for hurtigløp)
*  Eric Flaim på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
* 
;Kortbaneløp
*  Eric Flaim på www.ISU.html.infostradasports.com (for kortbaneløp)
Harstad barneskole

**Harstad barneskole** ligger i St. Olavsgate, men grenser også til Skolegata, og har omkring ca 370 elever fra 1. til 7. klassetrinn. Enhetsleder/rektor er Christian Møller-Olsen. Skolen ble etablert i 1964 i forbindelse med opprettelsen av Harstad ungdomsskole. Barneskolen sammen med ungdomsskolen utgjør de to avdelingene ved det som i 2007 fikk navnet Harstad skole. Skolen ble høsten 2013 omgjort til ren barneskole, og alle elevene på ungdomsskoletrinnet ble overført til Hagebyen skole, som samtidig ble omgjort til ren ungdomsskole.

Bygningen, som er fra 1918, huset tidligere Harstad folkeskole. Den har tre etasjer pluss kjeller, og regnes arkitektonisk å høre til nybarokk, noe påvirket av jugendstil. Trapperommene ble i 1957 utsmykket av skolens tidligere elev Karl Erik Harr.

## Referanser
Heimskringla.no

**heimskringla.no** (tidligere **Kulturformidlingen norrøne tekster og kvad**) er et nordisk samarbeidsprosjekt grunnlagt av islendingen Jon Julius Sandal. Formålet med prosjektet er bl.a. å formidle norrøn litteratur på internett. I tillegg til kildetekster på originalspråket er det ulike oversettelser til nyere skandinaviske språk, klassiske vitenskapelige tekster og annet bakgrunnsmateriale.

Prosjektet ble først startet i 1997, men åpnet for publikum i august 2005 etter å ha gjennomgått en kraftig oppdatering.

I 2017 ble heimskringla.no tildelt Sokneprest Alfred Andersson-Rysst pris for sitt arbeid for styrking av samarbeid mellom Norge og Island og resten av det nordiske språkområdet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* heimskringla.no – norrøne tekster og kvad
* Idealister får Edda på nettet
* Ein som gjer noko av kjærleik
Live Songs

***Live Songs*** er Leonard Cohens første konsertalbum, utgitt i 1973.

Albumet inneholder sanger opprinnelig fra *[[Songs from a Room]]* og komposisjoner som ikke finnes på studioalbum.

## Sporliste
*Skrevet av Cohen der annet ikke er angitt

#«**Minute Prologue**» (1.13) (Royal Albert Hall, London, 23. mars 1972)
#«**Passing Through**» (4.05), av Dick Blakeslee, arrangert av Cohen (samme konsert)
#«**You Know Who I Am**» (5.22) (Ancienne Belgique, Brussel, 16. april 1972)
#«**Bird on the Wire**» (4.28) (Salle Pleyel, Paris, 18. april 1972)
#«**Nancy**» (3.48) (Royal Albert Hall 23. mars 1972)
#«**Improvisation**» (3.17) (Salle Pleyel 18. april 1972)
----
#«**Story of Isaac**» (3.57) (Berliner Sportpalast, 8. april 1972)
#«**Please Don't Pass Me By (A Disgrace)**» (13.00) (Royal Albert Hall 10. mai 1970)
#«**Tonight Will Be Fine**» (6.10) (East Afton Down, Wight, 31. august 1970)
#«**Queen Victoria**» (3.27) (et rom i Tennessee 1972)

## Sanginformasjon
*Cohen spilte aldri inn «Minute Prologue» (soloimprovisasjon), «Please Don't Pass Me By» eller «Queen Victoria» (solodemo) i studio, men deltok på en innspilling av «Passing Through» sammen med blant andre Joan Baez noen år senere.
*«Nancy» er «Seems So Long Ago, Nancy» fra *Songs from a Room* med små tekstendringer.
*«Improvisation» er en improvisasjon over gitarriffet til «You Know Who I Am».
*«Tonight Will Be Fine» har her flere vers enn studioinnspillingen.

## Musikere
*Leonard Cohen, vokal og akustisk gitar
*Ron Cornelius (bandleder), akustisk og elektrisk gitar (1970 og 1972)
*Bob Johnston, orgel (1970), munnspill og gitar (1972)
*Peter Marshal, kontrabass og elektrisk bass (1972)
*David O'Connor, akustisk gitar (1972)
*Jennifer Warnes, kor (1972)
*Donna Washburn, kor (1972)
*Charlie Daniels, elektrisk bass og fele (1970)
*Elkin «Bubba» Fowler, banjo og gitar (1970)
*Aileen Fowler, kor (1970)
*Corlynn Hanney, kor (1970)

## Eksterne lenker
* 
* The Leonard Cohen Files &ndash; sangtekstene
Helsingin Sanomat

***Helsingin Sanomat*** (norsk: *Helsingfors avis*) er Finlands og Nordens største abonnementsavis. I 2003 var hverdagsopplaget 429&nbsp;244 og søndagsopplaget 500&nbsp;269. Navnet til avisen kommer fra Finlands hovedstad Helsingfors, hvor avisen utkommer.

## Historie
Helsingin Sanomat ble grunnlagt under navnet *Päivälehti* (*Dagsavisa*) i 1889 som talerør for det politiske partiet Ungfinnene. Blant grunnleggerne var Eero Erkko, forfatteren Juhani Aho og maleren Arvid Järnefelt. Det første nummeret ble utgitt 16. november 1889, regelmessige utgaver seks dager i uka kom først i 1890.

Päivälehti ble stoppet av myndighetene i juni 1904 fordi avisa omtalte mordet på generalguvernør Nikolaj Bobrikov i positive ordelag. I stedet grunnla utgiverne Helsingin Sanomat, det første nummeret kom ut 7. juli 1904. 

*Helsingin Sanomat* har en dominerende posisjon på det finske avismarkedet, særlig etter at den eneste riksdekkende konkurrenten, *[[Uusi Suomi]]*, gikk inn i 1991. Internett, gratisaviser og tabloidavisene *[[Ilta-Sanomat]]* og *[[Iltalehti]]* har likevel svekket monopolet til *Helsingin Sanomat* det siste tiåret.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Omsk

**Omsk** (russisk: Омск) er en by vest i Sibir i Russland. Byen ligger i lavlandet vest i Sibir ved elven Irtysj. Omsk ble grunnlagt i 1716. Byen har om lag 1,2 millioner innbyggere. Omsk er administrasjonsby for Omsk oblast. 

Omsk er en viktig industriby for Russland. Byen har også universitet, fra 1974. Omsk er et knutepunkt innen det transsibirske jernbanenettet. Jernbanen har hatt mye å si for utviklingen til Omsk.

## Eksterne lenker
*
Luftens friheter

**Luftens friheter** er et sett med regler som regulererer den kommersielle luftfart.

Luftens friheter, opprinnelig **Luftens fem friheter**, er en avtale regulert i Chicago-konvensjonen (Convention on International Civil Aviation] fra 7. desember 1944.   

Senere har andre «friheter» blitt lagt til, selv om de ikke er offisielt godkjent under internasjonal avtale.

## Første frihet
Rett til overflyging uten landing.

Etter den kalde krigen er den første frihet nesten fullstendig universell, selv om enkelte land krever en forhåndsnotis før en overflyvning. Under den kalde krigen var det ikke tillat å fly over Sovjetunionen eller Kina, et problem på ruter Europa-Japan.

## Annen frihet
Rett til teknisk mellomlanding (uten trafikkrettigheter), i hovedsak tanking.

Det mest kjente eksemplet på anvendelsen av den annen frihet var Shannon Airport, som ble brukt til tekniske mellomlandinger for fly fra Kontinentet og frem til 1960-årene. For SAS-fly i atlanterhavstrafikk ble Prestwick i Skottland brukt tilsvarende. SAS kjørte København–Tokyo over Nordpolen med mellomlanding i Alaska, USA, da man ikke fikk fly over Sovjetunionen.

## Tredje frihet
Rett til å sette av passasjerer og last fra flyets hjemland, i et annet land.

## Fjerde frihet
Rett til å ta opp passasjerer og last bestemt for flyets hjemland.

Det mest kjente eksemplet på anvendelse av tredje og fjerde frihet var det islandske flyselskapet Loftleiðir. På grunn av Islands lave trafikkgrunnlag hadde ikke selskapet noen mulighet for økonomisk å kunne operere i atlanterhavstrafikken. Fra 1950-tallet tok Loftleiðir en stor del av atlanterhavstrafikken ved å kombinere de to friheter. Passasjerer mellom Europa og USA ble utstyrt med to billetter, en for strekningen Europa – Island og en for Island – USA, selv om det ble benyttet samme fly hele veien. Dette er egentlig den sjette friheten.

Tredje og høyere friheter reguleres av avtale mellom land. Svalbard er ikke listet i avtale mellom Norge og Finland, og dekkes ikke av EU/EØS-regler fordi Svalbard er ikke med i EØS. Finnair ble i 2016 ikke tillatt å fly mellom Finland og Svalbard av denne grunn.

## Femte frihet
Rett til å ta opp og sette av passasjerer og last mellom to fremmede land, for flyruter som begynner eller ender i hjemmelandet.

## Sjette frihet
Retten til å frakte passasjerer og gods fra et annet land til et tredje, ved å mellomland i ens eget land

## Syvende frihet
Retten til å frakte passasjerer og gods mellom to fremmede land.

## Åttende frihet
Retten til å frakte passasjeres og gods innen et fremmed land i forbindelse til eller fra ens eget land.

## Niende frihet
Retten til å frakte passasjerer og gods innen et fremmed land uten forbindelse til eller fra ens eget land.

Denne frihet har British Airways tidligere brukt i Norge på sin rute Billund – Oslo – Geilo. Norwegian Air Shuttle bruker den for å fly innenriks i Sverige. Danish Air Transport (DAT) flyr innenriks i Norge.

EU tillater alle friheter for flyselskaper fra EU/EØS innenfor EU/EØS.

## Referanser


## Eksterne lenker
* UDs instruks: Bistand til norske luftfartøyer
Continental (tysk selskap)

**Continental AG** er et selskap som produserer dekk, bremsesystemer, stabilitetskontrollsystem og andre komponenter til bil. Selskapets hovedkontor ligger i Hannover i Tyskland.

Continental, eller **Conti**, har 210&nbsp;000 ansatte globalt. Selskapet ble etablert i 1871 som en gummiprodusent..

Continental hadde tidligere dekkfabrikker i Askim i Norge og Gislaved i Sverige. Viking dekkfabrikk i Askim ble nedlagt i 1992 mens Gislaved Däck ble nedlagt i 2001.

Noen varemerker for dekk som inngår i Continental er:
* Continental
* Gislaved
* Viking
* Uniroyal
* Semperit
* Barum
* General
* Mabor
* Sportiva

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* OTCBB: CTTAY
Betzy Sneedorff

**Elisabeth (Betzy) Sneedorff** (født **Tønder** 19. september 1790, død 12. mars 1875) var dansk-norsk hoffdame først hos Christian Frederiks første ektefelle Charlotte Frederikke
og deretter hos hans to søstre; Juliane Sofie og Louise Charlotte. Hun var hoffdame hos dronning Desideria av Sverige og Norge.

Hun var datter av Hans Christian Sneedorff og Marie Elisabeth Tønder og ble gift 19. februar 1816 i Brockdorffs palé på Amalienborg med 
Erik Theodor Christian Bernhard Anker, sønn av Carsten Anker.

Betzy Sneedorff var mor til Carl Johan Anker og svigermor til Hans Gude og Theodor Kjerulf.

## Referanser

## Litteratur
* Geir Thomas Risåsen: *Eidsvollsbygningen : Carsten Anker og Grunnlovens hus*, Damm forlag 2005, ISBN 82-04-09489-2
Ólafur Örn Bjarnason

**Ólafur Örn Bjarnason** (født 1975) er en islandsk fotballtrener og tidligere -spiller som leder s fotballakademi.

Fra 2004 til 2010 spilte han for . Han har i tillegg vært trener for  og  og leder i s fotballakademi.

## Klubbkarriere
Bjarnason startet sin karriere i , der han debuterte i 1995. I 1998 gikk han til den svenske klubben , før han i 2000 returnerte til Grindavik. I 2004 gikk han videre til Brann, der han spilte samtlige seriekamper i 2004-sesongen. Han etablerte seg også på det . I 2006 forsvarte Bjarnasson plassen i Branns midtforsvar. Sammen med landsmannen Kristjan Örn Sigurdsson var de tippeligaens beste stopperpar og ble kalt for *Örneredet*. Med 213 offisielle kamper for Brann, er han den utenlandske spilleren med flest kamper for klubben og den spilleren med 11. fleste kamper totalt.

Bjarnason returnerte til Grindavík i august 2010 som spillende manager. Han spilte i klubben ut 2013-sesongen, da han gikk til Fram Reykjavík. Etter en sesong i Fram la han opp som aktiv spiller.

## Landslagskarriere
Bjarnason spilte 27 landskamper for det islandske landslaget. Han debuterte i en privatlandskamp mot Sør-Afrika som innbytter for Sverrir Sverrisson.

## Trenerkarriere
I juni 2010 returnerte han til Grindavik og erstattet Milan Stefán Jankovic som trener. Etter 2011-sesongen valgte han imidlertid å gi seg i trenerrollen for å konsentrere seg om å fortsette som spiller for klubben.

Etter at Bjarnason la opp i 2014 tok han jobben som trener for . Der var han ut 2016-sesongen. Sesongen etter ble han trener for , hvor han ble fram til sommeren 2018. Før Bjarnason dro til  som leder for fotballakademiet, var han 2,5 år i s akademi.

## Meritter
;SK Brann
* Seriemester: 2007
* Cupmester: 2004

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kristján Örn Sigurðsson

**Kristján Örn Sigurðsson** (født 7. oktober 1980) er en tidligere islandsk fotballspiller som sist spilte for Hønefoss. Vinteren 2005 kom han til Brann, der han i 2005-sesongen for det meste ble benyttet som høyreback, men siden ble flyttet inn som midtstopper.

Han er lillebror av den mer kjente Lárus Sigurðsson som har hatt brukbar suksess i de engelske klubbene Stoke og West Bromwich. Nettopp etter brorens anbefaling ble Kristján hentet til Stoke som 17-åring, men han klarte aldri å slå gjennom der og reiste tilbake til Island i 2001 der han spilte for KR Reykjavík.

Han markerte seg bedre i den islandske toppdivisjonen og fikk sin debut på  mot  i 2004.

I den første tiden han var i Brann var han andrevalg som høyreback, men som følge av godt spill samtidig som konkurrentene fikk skadeproblemer, spilte han de fleste eliteseriekampene i 2005-sesongen. Etter noen varierende prestasjoner som høyreback ble han flyttet til en midtstopperplass. Her hevet han spillet sitt.

Sigurðsson ble regnet som en svært rask fotballspiller, samtidig som han var taklingssterk og hadde god spenst. Han var også en meget god hodespiller. I 2006-sesongen spilte han godt med sin islandske kollega Ólafur Örn Bjarnason og har fylt skoene til Branns tidligere midtstopperprofiler Ragnvald Soma og Paul Scharner

Sigurðsson tok nye steg i 2007. Han var en sentral brikke i sesongen som endte med Branns første gull i serien på 44 år. Som resten av laget klarte ikke «Ørn2» å følge opp prestasjonene fra 2007 verken i 2008 eller i 2009. Glimtvis viste han prov på gammel storhet, men det var mye varierende prestasjoner.

Kontrakten med Brann gikk ut 1. januar 2010. Den 7. januar 2010 ble det kjent at Kristján Örn Sigurðsson hadde signert en toårskontrakt med den nyopprykkede klubben Hønefoss. Der spilte han frem til vinteren 2015, da han avsluttet fotballkarrièren for å ta en jobb innen økonomi.

## Trivia

* Før han ble fotballspiller på heltid, jobbet han som assistent i barnehage.
* Hans kallenavn blant Brann-tilhengerne er «Ørn2». Ólafur Örn Bjarnason er «Ørn1».

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Spillerprofil hos HønefossBK.no
Serum Serum

***Serum Serum*** er en norsk humor- og eventyrserie for barn og ungdom som ble sendt på NRK i 1980. Den var den første TV-serien Pelle Parafins Bøljeband. Rollene spilles av Tramteatret. Musikken er sentral i serien.

## Rolleliste
*Arne Garvang – Pelle Parafin
*Anders Rogg – Leon Latex
*Liv Aakvik – Frida Frosk
*Marianne Krogness – Sandra Salamander
*Anne Nyutstumo – Ragna Rekkverk
*Kine Hellebust – Randi
*John Nyutstumo – Ronny
*Carsten Loly – Guttorm Grevling
*Billy Johansson – Billy Betong

## Referanser


## Eksterne lenker
*
* Hele serien på NRK Nett-TV
Slag

**Slag** kan vise til:

* Dueslag hvor man holder brevduer
* Hjerneslag, fellesbetegnelse for hjerneinfarkt og hjerneblødning
* Slag (handling), å ramme noe eller noen i en plutselig bevegelse
* Slag (krig), sammenstøt mellom to fiendtlige styrker
* Slag (musikk), tidsangivelse som ofte tilsvarer ¼ takt
* Kategori, type
** Art, grunnleggende kategori i biologisk taksonomi
** Folkeslag, gruppe mennesker som vanligvis deler språk, kultur og ofte genetisk opphav
** Rase, kategori i biologisk taksonomi
** Sort, kategori i biologisk taksonomi
 
## Se også
* Slå (pekerside)
* Slått (pekerside)
* Type (Pekerside)
Vektstang

En **vektstang** eller **hevarm** er et legeme formet som en stang. Den kan dreie om en akse eller et fast punkt og blir påvirket av krefter i motsatte retninger. Størrelsen av de enkelte dreiekreftene kalles dreiemomenter.

## Vektstangprinsippet
Vektstangen blir utsatt for to like sterke, men motsatt rettede rotasjonskrefter (dreiemomenter) så lenge den er i ro. Dreiemomentet beregnes som produktet av kraften som virker i punktet og avstanden fra punktet til aksen, altså som kraft ganger avstand (= arm). Kreftene forholder seg altså omvendt proporsjonalt til armlengdene. Hvis dreiekreftene skulle bli forskjellige, vil stangen måtte bevege seg i den retningen som har det største dreiemomentet.
 
Vektstangprinsippet kan formuleres med ord som

: „Kraft ganger kraftens arm er lik last ganger lastens arm"

eller med en formel som
: F_\mathrm{2} \cdot D_\mathrm{2} = F_\mathrm{1} \cdot D_\mathrm{1}

hvor F er kraft og D er avstand fra vippepunktet, og indeksene refererer til de to stedene kreftene tilføres stangen.

## Bruk
Vektstangen utnyttes både i mekaniske maskiner og i enkle innretninger i hverdagen, for eksempel spett til å løfte og vippe tunge ting, håndtak på dører, i redskaper som nøkler, tenger, klyper, sakser, dumphusker og trillebårer. Brønnvipper er vektstanganordninger for å løfte tunge bøtter opp fra brønner og vann.

## Vektstangklasser
Det finnes tre vektstangklasser (første-, andre- og tredjeklasse) der plasseringen av vippepunktet og påvirknings- og resultatkraften varierer.

Vektstenger kan også kategoriseres som enarmet (andre- og tredjeklasse) og toarmet (førsteklasse):
* Enarmet vektstang: Påvirkningskraft og resultatkraft er plassert på samme side av vippepunktet
* Toarmet vektstang: Påvirkningskraft og resultatkraft er plassert på hver sin side av vippepunktet

### Førsteklasse vektstang

Vippepunkt er plassert mellom påvirkningskraft og resultatkraft.

Eksempler:
* Saks
* Tang
* Balansevekt og skålvekt
* Dumphuske
* Spett
* Kubein
* Åre

### Andreklasse vektstang

Resultatkraft er plassert mellom påvirkningskraft og vippepunkt.

Eksempler:
* Trillebår
* Nøtteknekker
* Dør 
* Kubein
* Spett
* Stiftemaskin
* Stupebrett
* Skrunøkkel

### Tredjeklasse vektstang

Påvirkningskraft er plassert mellom resultatkraft og vippepunkt.

Eksempler:
* Menneskearm
* Flottør
* Pinsett
* Blide
* Fiskestang
* Redskaper som hakke og ljå
* Padleåre

## Se også
* Arkimedisk punkt
* Girutveksling
* Hevarm (skytevåpen)

## Referanser
Geolog

**Geolog** er en naturviter som studerer geologien hos en terrestrisk planet.

Arbeidsområdet kan være alt fra oljeleting til gruvedrift, men avhenger vanligvis av hva man har som fagfelt.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Dogleg

**Dogleg** er et begrep innen golf som beskriver et golfhull hvor fairwayen brått skifter retning til venstre eller høyre. Hull med dogleg er vanligst blant par&nbsp;5-hull, men forekommer også på hull med par&nbsp;4.
## Referanser
Fore

***Fore*** er et varselrop i golf. Golfspillere plikter å rope «*fore!*» når det finnes den minste mulighet for at golfballen kan treffe en annen spiller eller en tilskuer.

## Opprinnelse

Uttrykket *fore* kan oversettes med «forut» og stammer fra det britiske infanteriet. Ved angrep i doble rekker måtte den fremre rekken legge seg ned når den bakre skulle avfyre sine våpen. Den bakre rekken ropte «beware before», som kan oversettes til «se opp der fremme». Uttrykket ble etter hvert innen golfsporten forkortet til *fore*.

En annen teori sier at uttrykket er en forkortelse av ordet *[[forecaddie]]* og stammer fra 1600-tallet. På den tiden var golfballer dyre, og golfspillerne ansatte derfor forecaddies som skulle stå i området der hvor ballen landet for å finne igjen ballen. Når spilleren hadde slått er det sannsynlig at han ropte *forecaddie* for å varsle at ballen var på vei. Dette er senere blitt forkortet til *fore*.
Lopphavet

**Lopphavet** er et havområde utenfor vestkysten av Troms og Finnmark. Havområdet har dyphavsrenner og ligger mellom Tromsøflaket i vest og Nordkappbanken i øst. Det er påvist store svampsamfunn og korallrev i havområdet. Loppa og Hasvik er de to kommunene i Finnmark som grenser til Lopphavet. Det er et viktig fiskeområde for Loddefiske. 

Lopphavet grenser til Stjernsundet og Sørøysundet i øst, samt Norskehavet i vest og nord.

Verdens nordligste korallrev «Korallen» finnes nordvest for Sørøya, og ble fredet i 2009. I 2022 ble 1322 km2 av havområdet vernet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Foreslåtte marine verneområder, kart som viser Lopphavet
Åse Klundelien

**Åse Arna Klundelien** (født 8. januar 1946 i Kongsberg) er en norsk Ap-politiker som var stortingsrepresentant og fylkesordfører i Buskerud.

Hun var stortingsrepresentant 1989&ndash;1993, og vararepresentant i periodene før og etter. I 1983 ble hun Norges første kvinnelige fylkesordfører i Buskerud. Hun satt til 1987. Hun var leder i Likestillingsrådet fra 1989 til 1997. I 1988 ble fylkeskultursjef i Buskerud.
 
## Offentlige verv
* 1964-1971 Medlem Ungdomsnemnda, Kongsberg.
* 1976-1981 Medlem Barnehagenemnda, Øvre Eiker
* 1976-1981 Medlem Skolestyret, Øvre Eiker
* 1980-1987 Varamedlem Norsk språkråd
* 1982-1988 Medlem Lovutvalg-psykisk helsevern
* 1984-1988 Medlem Styret for INKO-tjenesten i Buskerud 
* 1984-1987 Varamedlem Det kriminalitetsforebyggende råd
* 1984-1987 Formann Styret for Buskerud fylkessykehus
* 1987-1990 Varamedlem Rikshospitalets styre
* 1987 Medlem Styret for Nortra
* 1987-1990 Medlem Kommunelovutvalget
* 1989-1997 Leder Likestillingsrådet
* 1992 Varamedlem Rådgivende utvalg i saker om konkurranseforvridning
* 1992-1994 Leder Det rådgivende utvalg for trykt skrift
* 1994- Varamedlem Riksrevisjonen
* 1995 Nestleder Styret for Garanti-Instituttet for Eksportkreditt, medlem 1996-1997
* 1995 Varamedlem Styret for Norges Kommunalbank fra

## Tillitsverv i Arbeiderpartiet
* 1981- Nestleder Buskerud Arbeiderparti fra 1981
* 1989- Medlem Det norske Arbeiderpartis sentralstyre fra 1989
* Sekretær Kongsberg AUF
* Sekretær Fiskum Arbeiderparti
* Medlem Styret for Buskerud Arbeiderparti

## Referanser


## Eksterne lenker
*