open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bjørnsmartnan

**Bjørnsmartnan** eller **Bjørnsmarkedet** var et årlig marked på strandstedet Bjørn, beliggende sørøst på øya Dønna på Helgeland. Markedet var i en periode landets nest største, etter Grundsetmartnan. 
Funn av mynter fra Sverige og Russland indikerer at her kan ha vært handelsaktivitet allerede på 1500-tallet, og kanskje også enda tidligere. I 1754 ble martnan offisielt etablert gjennom Kongelig resolusjon, for å overta etter Tjøtta-martnan som inntil da hadde vært det lovlige sted for markedsaktiviteter. 

Bjørn ligger ved skipsleia mellom to store fjorder, Ranfjorden og Vefsnfjorden, og med en folkerik skjærgård i Dønna og Herøy. 

I dag en halvtimes sjøtur unna Sandnessjøen. Bilferga Møysalen er dekorert med gamle fotografier fra Bjørnsmartnan.

## Markedet
Etter en storhetsperiode rundt 1870, med meget godt fiske i området, stor optimisme lokalt, ble martnan nedlagt i 1882, og etter at en stor brann i 1889 tok halvparten av stedets bebyggelse, var martnan lenge redusert til en årlig handelsfest. I 1981 ble den formelt gjenopptatt, og arrangeres hvert annet år i samarbeid med Petter Dass-dagene på naboøya Alsten.

Opptil 3000 mennesker besøkte markedet hvert år. For folk på Helgeland var Bjørnsmartnan årets store sommerfest, særlig for ungdommene. Jenter som festet seg til tjeneste kunne betinge seg en "markedstur".  

Bjørnsmartan begynte første tirsdag i juli og skulle vare tre dager. Folk fra hele regionen møttes. De første møtte opp allerede før helgen. Tirsdag var den store markedsdagen, torsdag var bare noen etternølere igjen. 

## Menneskene og varene
Ranværingene og vefsningene kom gjerne først, med store slep av nybygde båter som skulle selges, og båttene var lastet med alle slags varer av tre og skogsprodukter, bl.a. never til taktekking og tjære til preparering av hus og båter. Båthandelen foregikk gjerne i forkant av selve markedsdagene. De beste båtene var mest ettertraktet og ble solgt først. 

Folk fra øyene hadde med seg sild og saltfisk, fugleegg, fjær og dun, rav og rekling. 

Det kom også folk langveis fra langs kysten, romsdøler med ferdigsydde klær, og noen ganger rogalendinger med keramikk, "krustøyjekter". Noen handelsmenn fra byene hadde buer på stedet. 
  
Folk som besøkte markedet kjøpte gjerne større kvanta av varer til husholdningen hjemme: Kaffe, sukker, tobakk, mel, tøyer osv. I markedets storhetstid var melet pakket i tønner, ikke i sekker slik det ble tidlig på 1900-tallet.

## Underholdning
På et marked var det underholdning. I markedsgata var det gjøglere, og et sted var det karusell. Det var danselokale med musikk fra positiv, det var kafeer og utsalg av brennevin, vin og øl. Politiet hadde sitt arrrestlokale. Det var også bedehus og et par bokhandlere. 

## Møteplass
Bjørnsmartnan var et sted folk møttes. Her ble inngått avtaler. Helgelandske DS ble etablert her i 1867, og i årene som fulgte hadde selskapets styre sine møter her. Proprietærene møtte fram for å få sin landskyld, og sorenskriver og fogd holdt ting. 

Mange overnattet under hvelvede båter og telt av seil, tjeld. Hundrevis av disse sto side om side langs hele stranda nedenfor markedsplassen.   

## Referanser
Skolesystemet i Tyskland

I Tyskland er skoler et anliggende for de forskjellige tyske delstatene. Dette gjør at det er forskjeller i skolestrukturen rundt om i landet, selv om hovedtrekkene er de samme.

## Grunnskole
Skoleplikten begynner det året barnet fyller seks år, og varer fra ni til tolv år. De første fire eller seks årene (avhengig av delstaten) går eleven i grunnskolen (*Grundschule*). Dette nivået kalles *Primarstufe*.

Etter grunnskolen er det tre hovedløp eleven kan ta: *Hauptschule*, *Realschule* og *Gymnasium*. Alle disse går under betegnelsen *Sekundarstufe I*.

## Yrkesfaglige utdannelser
I hovedskolen (*Hauptschule*) går elevene først på skolen frem til niende- eller tiendeklasse. Etter endt skolegang tar elevene *Hauptschulabschluss*, og kan deretter fortsette på en yrkesskole (*Berufsschule*). Tiden ved yrkesskolen kombineres gjerne med praksis i en bedrift, og kan sammenlignes med lærlingeordningen i Norge. En typisk yrkesfaglig utdannelse tar to eller tre år.

Det finnes  hovedskoler i Tyskland, med totalt 1,1 millioner elever.

## Gymnasium
For å komme inn ved tyske universiteter trenger man avsluttende eksamen fra et gymnasium (*Gymnasium*). Denne eksamenen kalles Abitur. Elevene begynner som regel på gymnasiet i femte klasse i *Sekundarstufe I*, og fortsetter etter å ha avsluttet 10. klasse på den såkalte *Gymnasiale Oberstufe*. De kan da ta Abitur etter tolvte eller trettende skoleår. 

Tradisjonelt har det vært tre hovedtyper tyske gymnasier
*Humanistiske gymnasier (*Humanistische Gymnasien*), der det legges det vekt på klassiske språk som latin og gresk. 
*Nyspråklige gymnasier (*Neusprachliche Gymnasien*), der elevene lærer moderne språk som engelsk og fransk. 
*Matematisk-naturvitenskapelige gymnasier (*Mathematisch-naturwissenschaftliche Gymnasien*), hvor elevene fordyper seg i matematikk og realfag. 

Mange delstater har også spesielle former for gymnasier, som musikkgymnas (*Musikgymnasium*) og idrettsgymnas (*Sportgymnasium*).

Det finnes  gymnasier i Tyskland. Disse har tilsammen 2,32 millioner elever.

## Realskole
En realskole (*Realschule*) er en mellomting mellom et gymnasium og en yrkesskole. Her går elevene frem til tiendeklasse, da realskolen avsluttes med *Mittlere Reife*. Deretter kan elevene ta en teknisk utdannelse, eller i noen tilfeller gå over til gymnasiet (dette krever en opptaksprøve).

Frem til 1964 ble realskolene kalt middelskoler (*Mittelschulen*).

## Fellesskole
På midten av 1960-tallet åpnet en ny type skoler, fellesskoler (*Gesamtschulen*). Denne skoletypen er en blanding av de tre tradisjonelle typene, her kan elevene ta både Abitur og yrkesrettede utdannelser.

Konseptet med fellesskoler slo aldri helt gjennom, i dag er bare 700 av  tyske skoler av denne typen.
Torpo

**Torpo** er et tettsted og et sogn i Ål kommune i Hallingdal i Buskerud. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger mellom kommunesentrene Ål og Gol. Bygda er preget av landbruk og et næringsliv som idag opplever en ny vår etter en nedeperiode på nittitallet. Torpo stasjon er ikke lenger betjent av jernbanetrafikk.

I dag drives og utvikles flere firmaer på Torpo. Forøvrig har tettstedet egen butikk, barneskole og barnehage. I tilknytning til Torpo ligger også bygdene Lien og Oppheim. Torpo stavkirke er stedets største severdighet og har en jevn strøm av besøkende turister i sommerhalvåret.

## Referanser
Vest Trafikk

**Vest Trafikk AS** (VT) var et transportselskap i Hordaland. Vest Trafikk ble opprettet etter at virksomhetene Rutelaget Bergen-Vest, Øygarden-Sotra Rutelag og Askøy-Bergen Bil fusjonerte 1. januar 1992.

Selskapet hadde til å begynne med avdelinger i Loddefjord, på Haugland, Askøy, mens hovedkontoret lå på Straume, Litlesotra. Bussene var grønne foran og bak, men kunne ha forskjellige farger på midten. Logoen var et stilisert femtakket kors eller rose, som dannet bokstavene V og T.

Selskapet hadde enerett på rutebiltrafikken i kommunene Fjell, Sund, Øygarden og Askøy samt ytre deler av gamle Laksevåg kommune, og mellom disse og Bergen. Vest Trafikk hadde ikke anledning til å avvikle trafikk mellom Nygård på Laksevåg og Bergen sentrum, da strekningen lå i konsesjonsområdet til Bergen Sporvei (BS). Selskapet kjørte arbeidsruter til Sandsli/Kokstad og Haukeland Sykehus. Et forsøk på å fusjonere VT på slutten av 1990-tallet med BS og Pan Trafikk strandet.

Vest Trafikk drev lokalbåtruten mellom Knappskog og Geitanger, hurtigbåtruten Beinvegen mellom Kleppestø og Nøstet, samt ferjesambandet Klokkarvik–Lerøy–Bjelkarøy–Hjellestad for Hordaland Fylkeskommune. 1. februar 2000 ble bildriften i selskapet overtatt av HSD Buss, mens den relativt beskjedne skipsporteføljen ble overtatt av HSD Sjø. I løpet av selskapets leveår ble all godstrafikk avviklet.

## Referanser
Maya Pedersen

**Maya Pedersen** (født Maya Bieri 27. november 1972 i Spiez) er en sveitsisk idrettsutøver som vant gullmedalje i skeleton under VM 2001, VM 2005 OL 2006 i Torino. Pedersen tok sølv under VM i 2007.

Hun giftet seg i 2000 med den norske skeletonutøveren Snorre Pedersen, som nå er hennes trener.

Hun har to døtre og bor i Øyer ved Lillehammer i Norge.

Hun gjorde comeback i 2016 og konkurrerte da for Norge. Hun kom på 24.-plass i VM 2017.

## OL-medaljer
* 2006  Torino -  **Gull** i skeleton, damer  Sveits

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Dordi Nordby

**Dordi Agathe Nordby** (født 1964) er en norsk curlingspiller. Hun spiller til vanlig i Snarøen Curling Club.

Hun ledet det norske landslaget i curling fra 1990 til 2007. I denne perioden ble hun synonymt med curling i Norge. Hun er den mest meritterte norske curlingspilleren gjennom tidene, med to verdensmesterskap og to europamesterskap.  Har deltatt i 18 VM, 23 EM og fem OL mesterskap.
14 ganger Norgesmester som skip for Snarøen Curling Club fra 1990 til 2008.
 
Ble tildelt Frances Brodie-prisen  under Curling VM-2003.

## Andre meritter
* OL 1998 &ndash; Femteplass
* OL 2002 &ndash; Sjuendeplass
* Curling-EM 1981 &ndash; fjerdeplass
* Curling-EM 1986 &ndash; niendeplass
* Curling-EM 1988 &ndash; femteplass
* Curling-EM 1989 &ndash; femteplass
* Curling-EM 1995 &ndash; fjerdeplass
* Curling-EM 1996 &ndash; femteplass
* Curling-EM 1997 &ndash; syvendeplass
* Curling-EM 1998 &ndash; sjetteplass
* Curling-EM 2003 &ndash; sjetteplass
* Curling-EM 2005 &ndash; fjerdeplass

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  World Curling database for Dordi Nordby
*
Oseltamivir

**Oseltamivir** er et legemiddel som brukes ved influensa.

Oseltamivir er et antiviralt middel som er utviklet av *Gilead Sciences* og markedsført under navnet *Tamiflu* av Hoffmann-La Roche (*Roche*). Det aktive molekylet er en neuraminidase-inhibitor. Ved å blokkere aktiviteten til enzymet neuraminidase,  hindrer oseltamivir nye viruspartikler i å bli sluppet ut fra infiserte celler. Oseltamivir vil altså ikke stoppe selve sykdommen, men det sinker spredningen av virus i kroppen. Det vil derved gi kroppens immunforsvar tid til å begynne bekjempelsen av infeksjonen før den overvelder systemet. Medisinen fungerer best dersom den gis umiddelbart etter smitte, slik at at viruset ikke får etablert seg i kroppen. Jo lengre ut i sykdomsforløpet pasienten har kommet, jo mindre effektiv vil oseltamivir være.

Bruken av tamiflu har vært omstridt, da produsenten *Roche* ikke har villet frigjøre alle forskningsdata om legemiddelet.


Image:Tamiflu NOR.JPG|Norsk Tamifluforpakning 


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Tamiflu i Felleskatalogen 
*  Pasienthandboka - Er Tamiflu verd pengene?
Senusret I

**Senusret I** (skrives også *Senwosri I*) var den andre farao i det tolvte dynasti i Egypt. Han styrte fra 1971 f. Kr. til 1926 f. Kr. og var en av de mektigste kongene i dette dynastiet. Hans pyramide ble bygget ved el-Lisht.

## Politikk
Senusret I fortsatte sin fars aggressive ekspansjonspolitikk mot Nubia (i dag en region i sydlige Egypt) ved å etablere Egypts formelle sydlige grenser ved festningen ved Buhen i nærheten av den andre fossen. Han organiserte også en ekspedisjon til den vestlige ørkenoasen i den libyske ørkenen. Senusret I etablerte diplomatiske forbindelser til noen av herskerne i byene i Syria og Palestina.

Senusret I forsøkte også å sentralisere landets politiske struktur ved å støtte de lokale styrerne i de distriktene som var lojale til ham. Han er nevnt i *[[Sinuhes fortelling]]* hvor det fortelles at han skyndte seg tilbake til det kongelige palasset i Memfis fra en militær kampanje i Asia etter å ha hørt om mordet på sin far, Amenemhat I.

## Bygningsprogram
Senusret I organiserte flere ekspedisjoner til steinbruddene i Sinai og Wadi Hammamat, og bygget flere helligdommer og templer over hele Egypt og Nubia i løpet av sin lange regjeringstid. Han bygget opp igjen det viktige tempelet til Re-Atum i Heliopolis, senteret for solkulten, og reiste to obelisker i røde granitt på samme sted for å feire sitt eget 30 års Heb Sed-jubileum. En av obeliskene står fortsatt og den eldste stående obelisk i Egypt. Senusret I remodellerte også Khenti-Amentiu Osiris-tempelet ved Abydos.

En berømt helligdom kalt for *Det hvite kapellet* med fine og markerte relieffer av denne herskeren ble bygget i Karnak for å minne hans 30-årsjubileum står fortsatt utstilt. Kapellet ble bygget på nytt av flere steinblokker av Henri Chevrier i 1926.

## Død
I hans 43. regjeringsår utpekte Senusret I sin sønn Amenemhat II som sin medregent ved tronen og døde en gang i sitt 46. regjeringsår, skjønt Turin Canon har gitt ham en regjeringstid på 45 år og et ukjent antall måneder.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Senusret (I) Kheperkare (engelsk)
* Senusret I, Second king of the 12th Dynasty  (engelsk)
* Sesostris I (Kheperkare) (engelsk)
Calimehtar

**Calimehtar** er en figur fra J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard. Han var den 30. kongen av kongeriket Gondor, og ble konge i år 1856 i det tredje tidevervet etter at hans far, Narmacil II, ble drept av *Vognfolket* (en stamme austringer).

Han vant berømmelse ved å hevne sin fars død i slaget ved Dagorlad, og hjelpen fra det opprørske folket av Rhovanion (som var under Austringenes styre på den tiden) var veldig viktig for Gondors fantastiske seier.

Han døde i år 1936 i det tredje tideverv og ble etterfulgt av sin sønn Ondoher.
Elanor

I J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard er **Elanor** en liten stjerneformet, gul vinterblomst. Navnet betyr *solstjerne*. Den vokste i store mengder på høyden Cerin Amroth i Lothlórien sammen med blomsten niphredil. 
For Tolkien hadde blomsten en spesiell betydning: den viste til en idealisert romantisk relasjon som for eksempel mellom Beren og Lúthien, senere mellom Aragorn og Arwen. 

Sam Gamgod oppkalte sin eldste datter Elanor etter denne blomsten etter forslag fra Frodo. Hun ble født i det første året av den fjerde æra, og er det eneste av Sams barn som har kjent Frodo.
Niphredil

**Niphredil** er i J.R.R. Tolkiens fiktive univers Midgard en liten hvit blomst. Navnet betyr *jordens stjerne* (eng: *the star of the earth*). Den blomstret i skogen Neldoreth i Doriath for å hilse den fagre Lúthien da hun ble født. Sammen med sol-stjerne blomsten elanor vokser den også i Lothlórien på Cerin Amroth, stedet der Arwen Undómiel valgte å dø, og hvor hun og Aragorn var blitt forlovet.
Max von Laue

**Max von Laue** (født 9. oktober 1879, død 24. april 1960) var en tysk fysiker. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1914 for å ha oppdaget at røntgenstråler blir spredt av krystaller.

Laue ble i 1952 utnevnt til den tyske ordenen Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
KUL

**KUL** kan referere til:
* Kommunistisk Universitetslag
* IATA-koden til Kuala Lumpur internasjonale lufthavn i Malaysia
* Det katolske universitetet i Lublin
Haugaland Veteranbåtlag

**Haugaland Veteranbåtlag** var en forening i Haugesund med formål å restaurere M/S «Gamle Svanøy». Arbeidet skulle gjøres etter antikvariske prinsipper, ved at fartøyet skulle restaureres slik at det både håndverksmessig og i utførelse ble så nær opp til slik det var som nybygg ved sjøsettingen i 1925.

Etter at skipet ble totalskadd ved brann i januar 2012, måtte restaureringsprosjektet oppgis. Som en naturlig følge av dette ble Haugaland Veteranbåtlag oppløst.

## Eksterne lenker

* Lagets hjemmeside
Nordhordland Veteranbåtlag

**Nordhordland Veteranbåtlag** (NHVL) er en forening på Ostereidet nord for Bergen. Laget eier, restaurerer og drifter dampskipet D/S «Oster» fra 1908.

## Eksterne lenker
* 
*
William Henry Bragg

**William Henry Bragg** (1862–1942) var en britisk fysiker.

Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk sammen med sin sønn William Lawrence Bragg i 1915. De to fikk prisen for sitt arbeid med å analysere krystallstrukturer ved hjelp av røntgenstråling. Bragg ble adlet i 1920.

## Priser (utvalg)
* 1936 – Faradaymedaljen
* 1931 – Hughesmedaljen
* 1930 – Copleymedaljen
* 1915 – Nobelprisen i fysikk

## Referanser


## Eksterne lenker
Fámjin

**Fámjin** (foreldet dansk skrivemåte: *Famien*) er en bygd og et sogn på Færøyene. Fámjin ligger på vestkysten av Suðuroy, omgitt av høye fjell, deriblant Gluggarnir. De viktigste næringsveiene er fiskeri, sauehold og noe turisme. Fámjin er kjent som en velholdt og billedskjønn bygd.

Fámjins kirkja er sognekirke. Administrativt var sognet Fámjin en del av Suðuroyar prestagjalds kommuna fra innføringen av det lokale selvstyret i 1872. I 1908 ble sognet utskilt som en egen kommune.

Det er veiforbindelse over fjellet til Ørðavík. Fremkommeligheten er dårlig om vinteren. Vinteren 2024/2025 åpner Fámjinstunnilin.

## Historie

Bygdenavnet kan komme fra gammelengelsk *fámig* eller *foamy*, som i færøysk *fómur*, «skum», som sannsynligvis viser til at hele viken tidvis er fylt med skum fra brenningene.

Fámjin er første gang nevnt skriftlig i Hundebrevet fra siste halvdel av 1300-tallet. Fámjin er sannsynligvis en utflytterbygd fra Hov.

Et sagn forteller at stedet opprinnelig het Vesturvík, og ble bosatt av to menn fra Hov. En gang skal de ha rodd ut på fiske. Et fransk seilskip lå og ventet på mer vind. Fiskerne bød to franske kvinner ned i robåten sin og rodde så med full kraft tilbake mot Vesturvík, mens franskmennene fortvilt ropte: *Femme mien, femme mien*, derav navnet Fámjin. Mennene tok de franske kvinnene til ektefeller. Bygdefolket forteller fortsatt at de har fransk blod i årene.


Fil:Fámjin.10.jpg|Fámjin om sensommeren. 
Fil:Fámjin Kirkja 1.jpg|Fámjins kirkja. 


Fámjins kirkja er en steinkirke tegnet av islendingen Guðbrandur Sigurðsson og innviet i 1876. I kirken står Færøyenes yngste runestein, som viser at runer ble brukt ved siden av latinske bokstaver så sent som på 1500-tallet.

Den første utgaven av Færøyenes flagg, *Merkið*, henger også i kirken. Blant opphavsmennene til det færøyske flagget var Jens Olivur Lisberg fra Fámjin, som skisserte flagget som student i København i 1919 og heiste det for første gang i hjembygden samme år. I bygden er det reist en minnestøtte over Lisberg, som døde av lungebetennelse i 1920.

Den 29. mars 2005 underskrev Danmarks utenriksminister Per Stig Møller og Færøyenes statsminister Jóannes Eidesgaard en felles erklæring i Fámjin, Fámjinserklæringen, som gir Færøyene større innflytelse og medvirkning i utenriks- og sikkerhetspolitikken.

Fámjin er godkjent av de færøyske myndighetene for grindehvalfangst, som overvåkes av sysselmannen. I perioden 1709–2011 ble det gjennomført 46 *grindadráp* i Fámjin, 2,5 % av alle fangstepisoder på Færøyene i perioden.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Snøvekt

**Snøvekt** betegner snøens tetthet. Begrepet er spesielt viktig for lastberegning av snødekke på tak.

## Beregning av snøvekt
* Tørr nysnø har en tetthet på ca. 100 kg/m³.
* Snø som har ligget en stund oppnår typisk en tetthet på 200-300 kg/m³.
* Våt snø har en tetthet på ca. 400 kg/m³.

Snøvekten kan dermed anslås basert på kvalitet og snødybde. En halv meter våt snø vil i gi en snøvekt på 0,5m * 400 kg/m³ = 200 kg/m²

Mer nøyaktige verdier kan oppnås ved å presse en sylinder, f.eks et avløpsrør, med kjent areal ned gjennom snølaget. Massen i sylinderen veies.

Snøvekten blir da:

: \text{Snøvekt} [kg/m^3] =  \frac{100}{A_{sample}} * vekt_{sample} 

:hvor Asample er i dm² og 

:vektsample er i kg

Arealet av en sirkel (enden av et avløpsrør) er:

: Areal [dm^2] =  \pi*r^2[dm] 

## Bæreevne for tak
Det har vært forskjellige krav til bæreevne for tak gjennom tidene.

* I perioden 1949&ndash;1969 er en normal bæreevne antatt å være ca. 120 kg/m².
* I perioden 1970&ndash;1979 er en normal bæreevne ikke større enn 150 kg/m².
* Fra 1980 er bæreevnen regulert i hht NS 3479 etter lokale forhold, stort sett fra 150 – 350 kg/m².

Bæreevnen kan også uttrykkes som kraft i Newton ved å multiplisere verdiene over med 9,81.

## Kilder
* Statens bygningstekniske etat
Sumba

:*For den indonesiske øya med samme navn, se [[Sumba (Indonesia)|Sumba]]*

**Sumba** (dansk: *Sumbø*) er den sørligste bygden på Færøyene. Den ligger sør på sørvestkysten av Suðuroy, beskyttet mot det åpne havet av Sumbiarhólmur. Sumba er administrasjonssenter i kommunen med samme navn, som også omfatter bygdene Akrar og Lopra. Den 1. januar 2015 hadde Sumba 248 innbyggere, mot 540 i 1985.

Sumba var opprinnelig en jordbruksbygd som i all hovedsak levde av sauehold. Sumba har ett gjenværende sauebruk, mens den fremste næringsveien er fiskeriet. I likhet med resten av Suðuroy har Sumba opplevd fraflytting siden 1950-årene, især under bankkrisen i 1990-årene. Sumba var en veiløs og forholdsvis isolert bygd, men fikk i 1997 åpnet en tunnel til Lopra. Med dette har bygden blitt forbundet med arbeidsplasser og tjenester i Vágur. 

## Historie

Navnet er trolig sammensatt av norrønt *suður*, «sør», og *bœr*, «bø», der stedsnavnet opprinnelig var *suður í Bø*. Stedsnavnet har blitt trukket sammen til *Suðurbø*, senere forvansket til *Sunnbø*. Dobbel «n» har gitt skrivemåten med «m». Endringen gjenspeiles i den arkaiske, danske skrivemåten *Sumbø*. Denne skrivemåten ble brukt på bygdens poststempel i årene 1920–1962.

Sumba blir ikke nevnt i de eldste skriftlige kildene fra Færøyene. Likevel ble den sannsynligvis grunnlagt i landnåmstiden etter år 825, som en av Færøyenes eldste bygder. Arkeologiske utgravninger av norrøne bosetninger og det topografiske navnet indikerer det samme.

Sagntradisjonen forteller at de første bosetterne i Sumba var irske munker på 600-tallet. Det hevdes også at frisere hadde en egen bosetning ved Akraberg, sør for Sumba, og bodde her fra 1200-tallet og frem til nesten alle omkom under svartedauden i 1350. To skal ha overlevd og blitt inngift i Sumba. Friserne var hedenske lenge etter at resten av Færøyene var kristnet. Det blir sagt at friserne delvis levde av sjørøveri, og de er nevnt i flere færøyske sagn. På 1600-tallet mange bygder på Suðuroy herjet av barbareskpirater. Et sagn forteller om et sjørøverskip som forliste ved Sumbiarhólmur i 1627, der kun én fra mannskapet overlevde.

Med innføringen av det lokale selvstyret i 1872 var Sumba en del av Suðuroyar prestagjalds kommuna. Sumba ble i 1908 utskilt som en egen kommune, som også omfattet Akrar, Lopra og de nå fraflyttede Akraberg og Víkarbyrgi. Kommunens grenser har vært uforandret siden.

## Kjente personer fra Sumba
*Andras Guttormsson (ca. 1490–1544), lagmann
*Jákup Joensen (1929–2016), forretningsmann og politiker (Sb.)
*Poul F. Joensen (1898–1970), dikter og satiriker
*Arnold Nielsen (1910–1993), lærer og politiker (Sb.)

## Referanser


## Litteratur
*
*
*

## Eksterne lenker
*
Norsk Veteranskibsklub

**Norsk Veteranskibsklub** (NVSK) er en klubb i Oslo, stiftet i 1964 med formål å skape interesse for den maritime kulturarv. Klubben eier og opererer dampskipet DS «Børøysund». 

Klubben har tidligere eid dampskipene DS Pelle, DS Hestmanden og DS «Styrbjørn». Disse skipene er overtatt av nye eiere.

## Eksterne lenker

* Klubbens hjemmeside
William Lawrence Bragg

**William Lawrence Bragg** (født 31. mars 1890, død 1. juli 1971) var en australsk-født fysiker.

Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1915, bare 25 år gammel, sammen med sin far William Henry Bragg. De to fikk prisen for sitt arbeid med å analysere krystallstrukturer ved hjelp av røntgenstråling.

## Priser (utvalg)
* 1966 – Copleymedaljen

## Referanser


## Eksterne lenker
Stiftelsen Veteranskibet Rogaland

**Stiftelsen Veteranskibet Rogaland** i Stavanger har som formål å tilbakeføre MS «Rogaland» slik skipet fremstod ved levering til Det Stavangerske Dampskibsselskab i 1929. Stiftelsen ble til da en gruppe entusiaster kjøpte MS «Stauper» ex DS «Rogaland» i 1989.

## Eksterne lenker
*
Liste over bosetninger på Færøyene

**Listen over bosetninger på Færøyene** viser alle bosetninger på Færøyene etter folketall den 1. januar 2019. Av de rundt 120 bosetningene er Tórshavn, Klaksvík, Fuglafjørður og Tvøroyri er de eneste som kalles byer (på færøysk *býir*). De øvrige bosetningene kalles helst bygder (*bygdir*).

Flere bebyggelser har tradisjonelt vært egne bygder, men helt eller delvis vokst sammen med andre bygder. Hoyvík og Argir danner en sammenhengende bebyggelse med Tórshavn, og regnes ofte som bydeler i denne. Bygdene langs østsiden av Skálafjørður danner en ca. 10&nbsp;km lang, sammenhengende bebyggelse. Med rundt 4&nbsp;000 innbyggere er denne Færøyenes tredje største sådan, etter Tórshavn (med Hoyvík og Argir) og Klaksvík.


Fil:Tinganes, Torshavn 20080512-DSCF6408.jpg|Tórshavn. 
Fil:Faroe Islands Føroyar Færøerne Wyspy Owcze 2019 (10).jpg|Eiði. 
Fil:Fámjin and Gluggarni.jpg|Fámjin. 
Fil:Gjógv 1 2022.jpg|Gjógv. 
Fil:Klaksvík Borðoy.1.jpg|Klaksvík. 
Fil:Sandavagur - Faroe Islands.jpg|Sandavágur. 
Fil:VisitFaroeIslands - Skúvoy (11853407786).jpg|Skúvoy. 
Fil:Tjørnuvík - Siegfried Rabanser.jpg|Tjørnuvík. 
Fil:Toftir, Faroe Islands.jpg|Toftir. 


## Fotnoter


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Forurenser betaler

**Forurenser betaler** (engelsk: *polluter pays*) er et prinsipp som kan gjøres gjeldende i nasjonalt og internasjonalt lovverk. Vi finner spor av det i dag i avgiftssystemet, der miljøavgifter er blitt innført på noen felter (f.eks. biler og drivstoff), mens det arbeides med en mer samlet plan for andre felter.

Prinsippet innebærer at den som slipper ut eller har sluppet ut miljøskadelige stoffer til jord, luft eller vann er pålagt å betale kostnadene ved rensing eller tilbakeføring til opprinnelig tilstand. Prinsippet har i seinere år fått vid utbredelse blant annet i OECD og EU, og i visst monn i regionale og internasjonale konvensjoner og traktater.

I enkelte tilfeller har forurenser fått pålegg om opprensking, men har vært ute av stand til å dekke kostnadene selv. Staten har da måttet tre inn med støtteordninger, begrunnet med at bedriftene betalte skatt mens de var i drift. Lover kan ikke gis tilbakevirkende kraft, og mye av forurensningen skyldtes uvitenhet. Dette gjelder også større forurensinger fra forlengst nedlagt industri. En regner etter hvert med å innarbeide prinsippet i lover og regelverk som ledd i allment miljøvern.
Charles Édouard Guillaume

**Charles Édouard Guillaume** (født 15. februar 1861 i Fleurier, død 13. juni 1938 i Sèvres) var en sveitsisk-fransk fysiker.

Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1920 som en anerkjenning av sine fortjenester innenfor presisjonsmålinger i fysikken og for sine oppdagelser omkring stål/nikkelfobindingers særegenheter. 

## Referanser


## Eksterne lenker
Kinsarvik (andre betydninger)

**Kinsarvik** har flere betydninger:

*Kinsarvik, en tidligere kommune i Hordaland
*Kinsarvik, et tettsted i Hordaland 
*MK «Kinsarvik» av 1930 (som «Kinsarvik» 1930&ndash;1959)
*M/F «Kinsarvik» av 1963 (som «Kinsarvik» 1963&ndash;1988)
*M/F «Kinsarvik» av 2019
Advokatbladet

***Advokatbladet*** er et nyhets- og informasjonsmagasin som utgis ti ganger i året av Den Norske Advokatforening. Bladet redigeres i tråd med Redaktørplakaten og følger Vær Varsom-plakaten. Bladet retter seg mot Advokatforeningens medlemmer, domstolene, politikere, en del offentlige institusjoner og media. Opplag (2024) er rundt  og offisielle lesertall (Kantar) per 2024 er . Ansvarlig redaktør er Nina Schmidt.

## Referanser


## Se også
* Liste over norske tidsskrifter
* Den Norske Fagpresses Forening

## Eksterne lenker
*
Robert Andrews Millikan

**Robert Andrews Millikan** (født 22. mars 1868, død 19. desember 1953) var en amerikansk fysiker.

Millikan ble utdannet i Maquoketa i Iowa, Oberlin College i Ohio, og ved Columbia University, der han tok doktorgrad i 1895.

Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1923 for sine målinger av elektronets ladning og for sitt arbeide med fotoelektrisk effekt.

## Priser (utvalg)
* 1923 – Nobelprisen i fysikk
* 1923 – Hughesmedaljen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Fields

**Fields** var en britisk trio som spilte progressiv rock på 1970-tallet, og som bare fikk gitt ut et album. 

Fields bestod av forskjellige musikere fra band som King Crimson og Rare Bird. Navnet på trioen er oppkalt etter Graham Field som startet Rare Bird i 1969, og som lagde noen av de bedre sangene på Rare Birds' to første album. Som Rare Bird brukte ikke Fields mye gitar, men heller keyboard-løsninger. Bassisten Alan Barry sang, men spilte også noe med gitar. Andy McCulloch, som tidligere hadde spilt på King Crimsons *Lizard*-album, var med som trommeslager. Det ene albumet Fields har utgitt, kan være meget vanskelig å få tak i, og i skrivende stund får du ikke tak i det i en vanlig norsk platebutikk.

## Medlemmer
* Graham Field – akustisk og elektrisk piano, samt orgel
* Alan Barry – vokal, klassisk og elektrisk gitar, bass, mellotron
* Andy McCulloch – slagverk

## Diskografi
**[[Fields (album)|Fields]]* (1971)

## Eksterne lenker
*
Leivur Øssursson

**Leivur Øssursson**, *Leif Øssursson*, *Leiv Ossursson*, (født ca. 980 – død før 1047) var hersker over Færøyene, da han fikk de i len av Norge i 1035. Samtidig markerer begynnelsen av Leivurs regjeringstid slutten på vikingtiden på Færøyene, og dermed slutten på den færøyske republikken. Leivur var sønn av Ossur Havgrimsson og omtales i Færøyingesagaen.

Det er uklart hvor og når Leivur ble født, men man vet at det må ha vært før 983. I 983 døde hans far som 23-åring. Fødested var sannsynligvis enten i Gøta, hvor hans far bodde hos Tróndur i Gøta, i Hov, hvor faren fikk Havgrímurs gård, eller på Skúvoy, hvor faren også fikk gården ved Brestir og Beinir.

Han giftet seg med Tóra Sigmundsdóttir, datteren av Sigmundur Brestisson og Turið Torkilsdóttir.

Olav den hellige oppfordret noen viktige menn fra Færøyene, lagmann Gille, Tórolvur Sigmundsson og Leivur Øssursson, om å komme til Norge for å bli hans hirdmenn i 1024. Men så lenge Tróndur i Gøta levde klarte ikke Olav den hellige å få full kontroll over Færøyene. Men etter Tróndur i Gøtas død i 1035, tok Leivur Øssurson Færøyene i len til den norske kongen Magnus den gode samme år.

## Litteratur
**Færøyingesagaen*, Flatøybok, Saga bok, bd. 1 (2014), s 257
**Soga om færøyingane*, Aschehoug (1964)
Jenny Wolf

**Jenny Wolf** (født 31. januar 1979 i Berlin) er en tysk skøyteløper. 

Under OL 2006 i Torino kom hun på 6.-plass på 500 meter. Under OL 2002 i Salt Lake City kom hun på 10.-plass på samme distanse.

Hun vant verdenscupen 500 m både i 2006 og 2007. Under VM enkeltdistanser i Salt Lake City 2007 lå hun 14 hundredeler bak kinesiske Beixing Wang etter første løp. I andre løp satte Wolf ny verdensrekord med 37,04 og vant VM-tittelen. Hun vant også to VM-gull i 2008, og ett i 2009.

Jenny Wolfs spesialdistanse har tidligere vært 100 meter, men dette er ikke en olympisk øvelse.

## Personlige rekorder
* 100 meter – 10,28 (uoffisiell verdensrekord)
* 500 meter – 37,00 (var verdensrekord fra 11. desember 2009 til 29. januar 2012, etterfulgt av Yu Jing på 36,94)
* 1 000 meter – 1.17,43

## VM-medaljer
* Gull – 2007 Salt Lake City – 500 m
* Gull – 2008 Nagano – 500 m
* Gull – 2008 Heerenveen – sprint
* Gull – 2009 Vancouver – 500 m
* Sølv – 2009 Moskva – sprint
* Bronse – 2010 Obihiro – sprint

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  
* Om Jenny Wolf på SkateResults.com
*
Halsnøy (andre betydninger)

**Halsnøya** eller **Halsnøy** kan vise til:

*Halsnøya – ei øy sør i Kvinnherad i Hordaland
*Halsnøya (Ryfylke) – den største av Fisterøyene i Rogaland
*MS «Halsnøy» (1957)
*MF «Nordhordland» (1965) (som MF «Halsnøy» fra 1995 til 2005)

Se også Halsøy i Vefsn
Odda (andre betydninger)

**Odda** har flere betydninger:
 
*Odda, en by i Ullensvang kommune i Vestland
*Odda (tidligere kommune), en tidligere kommune i Hordaland
*MF «Odda» (1968) av 1968 (som M/F «Odda» 1968&ndash;2000)
*MF «Odda» (1982) av 1982 (som M/F «Odda» fra 2003)
Manne Siegbahn

**Karl Manne Georg Siegbahn** (født 3. desember 1886, død 26. september 1978) var en svensk fysiker. I 1924 ble han tildelt Nobelprisen i fysikk «for sine funn og forskning innen røntgenspektroskopi». 

Siegbahn tok en filosofisk doktorgrad ved Universitetet i Lund i 1911, avhandlingen fikk tittelen *Magnetische Feldmessungen*. Han var konstituert professor fro Johannes Rydberg da hans helse sviktet, og han etterfulgte ham som professor i 1920.

Etter doktorgraden, fortsatte Siegbahn forskningen på røntgenspektroskopi. Han fortsatte arbeidet også etter at han flyttet til Universitetet i Uppsala i 1923. Her utviklet og forbedret han eksperimentelle apparater som tillot ham å utføre svært presise målinger av røntgenstrålingens bølgelengder, skapt av atomer fra ulike stoffer. Han utviklet en konvensjon for å navngi de ulike spektrallinjene som er karakteristiske for stoffene i røntgenspektroskopi. Siegbahns presise målinger bidro mye til utviklingen innen kvanteteori og atomfysikk.

Han var far til Kai Siegbahn som selv fikk Nobelprisen i fysikk i 1981.

## Referanser


## Eksterne lenker
Svetlana Zjurova

**Svetlana Sergejevna Zjurova** (ru. Светлана Сергеевна Журова; født 7. januar 1972 i Pavlovo i Leningrad oblast) er en russisk skøyteløper som har konkurrert internasjonalt siden 1989.

Under OL 2006 i Torino tok hun sin første olympiske gullmedalje ved å vinne 500 meter foran kinesiske Manli Wang. I 2006 vant hun også sprint-VM.

Hun har senere satset på en politisk karriere. I mars 2007 ble hun valgt som deputat til den lovgivende forsamling i Leningrad fylke (Leningrad oblast), hvor hun er leder av komiteen for ungdomsarbeid, kultur, turisme, fysisk kultur og sport. Hun representerer partiet Russlands Enhet.

## Personlige rekorder

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Svetlana Zjurova på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
*  Profil som Svetlana Zjurova, Svetlana Zhurova, Svetlana Boyarkina-Zhurova, Svetlana Bojarkina-Zjurova og Svetlana Bojarkina på The-Sports.org noen av lenkene kan inneholde noen småfeil (mesterskaps- og noen verdenscup-resultater)
* 
* Om Svetlana Zjurova på SkateResults.com
;Bilder
*  Bilder av Svetlana Zjurova på SpeedSkatingPhotos.info/DesgPhoto.com
*
Marianne Haslum

**Marianne Haslum** (født 1974) er en norsk curlingspiller. 
Hun spiller til daglig for Snarøen Curling Club. Hun har representert Norge i 22 mesterskap inkludert 3 Olympiske vinterleker.

## Meritter
* OL 1998 (demonstrasjonsidrett) &ndash; femteplass 
* OL 2002 &ndash; syvendeplass
* OL 2006 &ndash; fjerdeplass
* VM 1996 &ndash; Bronse
* VM 1997 &ndash; Sølv
* VM 2001 &ndash; Bronse
* VM 2004 &ndash; Sølv
* VM 2005 &ndash; Bronse
* Curling-EM 1995 &ndash; fjerdeplass
* Curling-EM 1996 &ndash; femteplass
* Curling-EM 1997 &ndash; syvendeplass
* Curling-EM 1998 &ndash; sjetteplass
* Curling-EM 2000 &ndash; sølv
* Curling-EM 2001 &ndash; femteplass
* Curling-EM 2002 &ndash; bronse
* Curling-EM 2003 &ndash; sjetteplass
* Curling-EM 2004 &ndash; bronse

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Marianne Haslum på Fanbase.com
Beste tilgjengelige teknologi

**Beste tilgjengelige teknologi** eller **best tilgjengelig teknikk** (engelsk: *best available technology* eller *best available technique* – **BAT**) er et uttrykk som er brukt i miljøavtaler, ved fastsettelse av miljøkrav eller miljøstandarder.

At produsenter eller andre aktører pålegges eller selv vedtar å bruke best tilgjengelige teknologi, betyr at de i sin virksomhet skal bruke den teknologien som er kjent å gi minst belastninger på det ytre miljø, og at utstyret skal monteres, vedlikeholdes og driftes på en slik måte at utslipp og virkninger på miljøet blir minst mulig. Valg av teknologi har en kostnad, og eventuelle kostnadsbegrensninger ved anvendelsen av BAT blir uttrykt på varierende måte i de avtalene og kravene.

## Se også
*Beste miljøpraksis
Kai Siegbahn

**Kai Manne Börje Siegbahn** (født 20. april 1918 i Lund, død 20. juli 2007 i Ängelholm) var en svensk fysiker og nobelprisvinner. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1981 sammen med Nicolaas Bloembergen og Arthur Schawlow for deres bidrag til utviklingen av spektroskopi.

Kai Siegbahn var sønn av Manne Siegbahn, som selv fikk Nobelprisen i fysikk i 1924, bror til Bo Siegbahn og far til  Per Siegbahn og Hans Siegbahn.

Siegbahn studerte i Uppsala og ble der fil.kand., for senere å disputere og bli Ph.D i fysikk og dosent. Han var professor ved den tekniske høgskolen i Stockholm fra 1951 til 1954 og opprettholdt siden farens stol i eksperimentell fysikk ved Universitetet i Uppsala fra 1954 til 1984.

Kai Siegbahn ble innvalgt som representant av Kungliga Vetenskapsakademien i 1958 ble representant av Ingenjörsvetenskapsakademien i 1968.

## Bibliografi (utvalg)
* *Studies in ß-spectroscopy : with 36 figures in the text*, diss., Stockholm, 1944, 

## Referanser


## Eksterne lenker

* Nobelprize.org, Kai Siegbahn – CV
Ippolito Sanfratello

**Ippolito Sanfratello** (født 3. november 1973 i Piacenza) er en italiensk skøyteløper.

I 2005 tok han sølv i lagtempo sammen med Enrico Fabris og Matteo Anesi under VM enkeltdistanser i Inzell.

Sanfratello kom på 7.-plass under allround-EM i 2006. 

Under OL 2006 i Torino var Sanfratello med på å ta et populært gull for Italia i lagtempoøvelsen. De øvrige på laget var Enrico Fabris, Matteo Anesi og Stefano Donagrandi.

## Personlige rekorder

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
;Bilder
*  Bilder med Ippolito Sanfratello på SpeedSkatingPhotos.info/DesgPhoto.com
Aage Niels Bohr

**Aage Niels Bohr** (1922–2009) var en dansk fysiker og nobelprisvinner. Han var sønn av nobelprisvinneren Niels Bohr. Sammen med Ben R. Mottelson og James Rainwater ble han i 1975 tildelt nobelprisen i fysikk for «oppdagelsen av forbindelsen mellom kollektive bevegelser og partikkelbevegelser i atomkjerner samt den derpå baserte utviklingen av teorien for atomkjernens struktur».

## Liv og karriere
Aage Bohr vokste opp i et foreldrehjem som var omgitt av dyktige fysikere: Wolfgang Pauli og Werner Heisenberg arbeidet begge med hans far ved Instituttet for teoretisk fysikk ved  Københavns Universitet.

Bohr påbegynte studier i fysikk ved Københavns Universitet i 1940, kort etter den tyske okkupasjon av Danmark. Han har selv oppgitt at valg av emne var inspirert av det internasjonale miljøet av fysikere som fantes rundt hans far under hans oppvekst i København. I oktober 1943 flyttet han og resten av Bohr-familien til Sverige, for å unngå pågripelse fra det nazistiske okkupasjonsregimet.

En tid senere fulgte han sin far til England, og i løpet av denne tiden arbeidet han som farens sekretær og assistent, mens de begge var tilknyttet Manhattanprosjektet. I august 1945 kunne han returnere til Danmark og gjenoppta studiene. Han avla magistereksamen i 1946.

I 1954 tok han en doktorgrad, med avhandlingen *Rotational States of Atomic Nuclei*. I 1956 ble han professor ved Københavns Universitet. I perioden 1963–70 var han direktør for Niels Bohr-instituttet, og fra 1975 var han direktør for NORDITA.

Forskningen til Bohr omhandlet hovedsakelig atomkjernenes struktur.

Bohr var representant for Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab og flere lærte akademier utenfor Danmark, deriblant Kungliga Vetenskapsakademien i Sverige. Han var æresdoktor ved universitetene i Manchester, Oslo, Heidelberg, Trondheim og Uppsala.

Han har i tillegg til nobelprisen mottatt en rekke andre utmerkelser: I 1960 Dannie-Heineman-prisen, i 1970 Ørsted-medaljen og i 1976 Ole Rømer-medaljen. Den 14. mai 1969 ble han sammen med fem andre gitt Atoms for Peace Award. I 1978 ble han medlem av Det pavelige vitenskapsakademi. I 1981 ble han medlem av Deutsche Akademie der Naturforscher Leopoldina.

Aage Bohr døde 8. september 2009.

## Referanser




## Eksterne lenker
Fields (album)

***Fields*** er det eneste musikkalbumet Fields gav ut. Musikken kan beskrives som progressiv rock. I tillegg til den originale bandbesetningen, dukker Dafne Downs opp på 
«A Place to Lay My Head» på klarinett. *Fields* er en sjelden plate som det er vanskelig å få tak i, og selges ikke i noen vanlige platebutikker i Norge. Det er derfor bare spesielt dedikerte fans som bruker mye tid og krefter på å skaffe seg dette albumet.

## Sporliste

#«A Friend of Mine» (4:27)
#«While the Sun Still Shines» (3:15)
#«Not So Good» (3:04)
#«Three Minstrels» (4:27)
#«Slow Susan» (3:44)
#«Over and over Again» (5:54)
#«Feelin' free» (3:13)
#«Fair-Haired Lady» (3:02)
#«A Place to Lay My Head» (3:37)
#«The Eagle» (5:23)

## Eksterne lenker
* www.progarchives.com
* www.progressiveworld.net
Bohr

Det er flere personer som har **Bohr** som etternavn:

*Niels Bohr (1885 &ndash; 1962), dansk fysiker
*Aage Niels Bohr (1922 &ndash;), dansk fysiker
*Gottfried Bohr (1773 &ndash; 1832), norsk-svensk organist, friluftsmann og fjellklatrer
Vincents Budde

**Vincents Budde** (1660–1729) var en norsk offiser, født i Fredrikshald i en offisersfamilie. Han ble oberst 1710, generalmajor 1716. Under den store nordiske krig 1716 slo han i det andre slaget om Moss den svenske styrken i byen, og bidro til at Karl XIIs angrep på Oslo ble avbrutt. Budde mottok i 1721 Storkors av Dannebrogordenen.

Som kommanderende general nordenfjells ledet han forsvaret av Trondheim under de svenske styrkenes innfall i Trøndelag i 1718 under general Armfeldt. Budde valgte en defensiv strategi ved å forskanse sine undertallige styrker i den godt befestede byen, selv om dette medførte at deler av byen utenfor befestningene måtte raseres. Strategien ble kritisert i samtiden, men lyktes i sitt mål, idet Armfeldt oppga beleiringen av Trondheim uten å gå til noe større angrep.

Budde forble i aktiv tjeneste til sin død i 1729, nesten 70 år gammel. Han fikk gaten General Buddes gate på Møllenberg i Trondheim oppkalt etter seg i 1915.

## Se også
* Karolinernes dødsmarsj

## Referanser


## Litteratur
*

## Eksterne lenker
* Om Vincents Budde, fra *Dansk biografisk Lexicon*
Murray Gell-Mann

**Murray Gell-Mann** (født 15. september 1929 i New York City, død 24. mai 2019 i Santa Fe i New Mexico) var en amerikansk fysiker og nobelprisvinner. Han ble tildelt nobelprisen i fysikk i 1969 for sine bidrag og oppdagelser vedrørende klassifisering av elementærpartikler og deres vekselvirkninger.

Gell-Manns arbeid omfattet kosmiske strålingspartikler, som var blitt oppdaget i 1950 og kom til å bli kalt kaoner og hyperoner. Klassifiseringen av disse partiklene ledet ham til å foreslå at et kvantetall kalt «merkverdighet» ville bli bevart ved den sterke og den elementære vekselvirkningen, men ikke den svake vekselvirkningen.

I 1964 innførte han ordet kvark etter *quark* fra James Joyce sin bok Finnegans Wake.

Gell-Mann tilbrakte flere perioder ved forskningssenteret CERN, blant annet som John Simon Guggenheim Memorial Foundation Fellow i 1972.

## Priser og utmerkelser (utvalg)
* 2005 – Albert Einstein-medaljen
* 1969 – Nobelprisen i fysikk

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Beste miljøpraksis

**Beste miljøpraksis** (engelsk: *Best Environmental Practices* – **BEP**) er et uttrykk som brukes ved fastsettelse av miljøkrav eller miljøstandarder for en virksomhet eller sektor.

Beste miljøpraksis betyr at virksomheten skal nytte den kombinasjonen av miljøstrategier og kontrolltiltak som totalt sett gir minst belastning på det ytre miljø. Slike strategier og tiltak kan være:
*Informasjon til kunder, brukere eller offentligheten om miljøvirkninger ved valg av ulike produkter og bruken av dem.
*Merking av produkter med opplysninger om miljøvirkninger fra vugge til grav.
*Ressurs- og energiøkonomisering.
*Systemer for innsamling, gjenbruk og gjenvinning av brukte produkter.
*Forbud mot eller frivillig utfasing av miljøskadelige stoffer.
*Miljøavgifter.

Beste miljøpraksis for en sektor eller virksomhet kan endre seg over tid med teknologisk utvikling, eller med ny kunnskap om miljøvirkninger.

## Se også
*Beste tilgjengelige teknologi
Theodor Svedberg

**Theodor (The) Svedberg** (født 20. august 1884 i Fleräng, Valbo, død 25. februar 1971 i Kopparberg) var en svensk kjemiker og professor i fysikalsk kjemi ved Uppsala universitet 1912-1949 og direktør for Gustaf Werners institutt for kjernekjemi i Uppsala 1949-1967. Han ble tildelt Nobelprisen i kjemi i 1926 for sine studer av disperse systemer ved hjelp av sin analytiske ultrasentrifuge.

## Bibliografi
* *Studien zur Lehre von den kolloiden Lösungen* (1907), doktoravhandling, Libris
* *Die Existenz der Moleküle* (1912)
* *Materien* (1912)
* *Arbetets dekadens* (1915)
* *Forskning och industri* (1918)
* *[[August Strindberg|Strindberg]] som kjemiker* (1918)
* *The Ultracentrifuge* (1940)

## Referanser


## Eksterne lenker

* The Svedberg-lab, Partikkelakseleratorsentrum i Uppsala
Aino-Kaisa Saarinen

**Aino-Kaisa Saarinen** (født 1. februar 1979 i Hollola) er en finsk tidligere langrennsløper.

## Mesterskap
29. mars 2004 vant hun det finske mesterskapet i 30&nbsp;km klassisk. På samme distanse fikk hun femteplass under VM 2005. Under OL 2006 i Torino tok hun bronse i lagsprint sammen med Virpi Kuitunen.
Under Ski-VM 2011 i Oslo fikk hun bronse på 4x5 kilometer stafett sammen Riitta-Liisa Roponen, Pirjo Muranen og Krista Lähteenmäki. På 10&nbsp;km klassisk tok Saarinen bronse, 9,7 sekunder bak gullvinner Marit Bjørgen.

## Verdenscupen

### 2006-2007
Saarinen tok sin første verdenscupseier den 17. mars 2007 på 30&nbsp;km klassisk i Oslo.

### 2008-2009
Hun hadde en god start på sesongen 2008/09 og hun startet med en tredjeplass, så en femteplass før hun tok sin andre verdenscupseier på 10&nbsp;km klassisk i Kuusamo. På dette tidspunktet ledet hun verdenscupen klart foran Marit Bjørgen. Saarinen økte det forspranget i La Clusaz, for der tok hun andreplass på 15&nbsp;km fristil, fellesstart bak Kristin Størmer Steira, mens Bjørgen stod over rennet. Hun tok en ny andreplass på 10&nbsp;km klassisk i Davos og hun ble nummer to sammenlagt i Tour de Ski 2008/09, begge gangene bak lagvenninnen Virpi Kuitunen. Mot slutten av sesongen gikk det tyngre og hun ble nummer tre i verdenscupen sammenlagt, bak Justyna Kowalczyk og Petra Majdič.

### Sammenlagtresultater i verdenscupen i langrenn

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Aino-Kaisa Saarinens hjemmeside
Fair use

**Fair use** er et prinsipp i USAs lovgivning om opphavsrett. Fair use betyr at selv om noe er opphavsrettslig beskyttet, kan det likevel brukes uten tillatelse fra innehaveren av opphavsretten i bestemte situasjoner. Fair use-prinsippet omfatter spesielt bruk i forbindelse med omtale eller kritikk av verkene. 

I nordisk rett eksisterer det ikke noe rettsprinsipp som fullt ut tilsvarer *fair use*, men gjennom Bernkonvensjonen om vern av litterære og kunstneriske verk tillates sitatrett under visse betingelser. Flere, men langt fra alle, bruksområder av opphavsrettbeskyttet materiale som i Storbritannia og/eller USA tolkes som *fair use*, vil også være lovlig i nordisk rett. Dette fordi åndsverkslovgivningen har bestemmelser som avgrenser skaperen av verkets enerett til eksemplarfremstilling og tilgjengeliggjøring for allmennheten. Eksempler på dette er sitatretten, retten til kopiering for privat bruk, utlån av verk fra bibliotek og liknende. 

I 2007 vedtok Israel en opphavsrettslov med *Fair use*-bestemmelser inspirert av USAs. 

## Referanser