open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Strukturledighet

**Strukturarbeidsledighet** defineres som en lang periode hvor antall arbeidssøkere er høyere enn antall ledige arbeidsplasser i en eller flere bransjer.

## Forskjellige typer
### Yrkesmessig og geografisk strukturledighet
Når vi snakker om slik ledighet, mener vi at den er en konsekvens av sammensetningen/oppbygningen i næringslivet. Ofte er det misforhold mellom kvalifikasjon og krav som er årsaken til ledigheten (les:strukturledigheten).
Det at næringslivet består av flere mindre arbeidsmarkeder; er det én ledig arbeidsplass på et sykehus, og det var bare én arbeidssøker, er det snakk om strukturledighet om denne ene arbeidssøkeren var utdannet mekaniker, og ikke lege. 
Ved at bedriften tar i bruk mer avansert, databasert teknologi er det mange utdanninger som kommer til kort, dette har ført større misforhold mellom ønskede kvalifikasjoner og utdanning blant arbeidstakerne.
Det finnes flere offisielle og uoffisielle kursordninger i databruk for å prøve minke dette problemet. (les:dataførerkortet)
Når vi finner en lege bosatt et annet sted enn hvor han behøves kaller vi det også strukturledighet.
Vi skiller mellom yrkesmessig strukturledighet og geografisk strukturledighet.

Fusjoner, svikt i naturressursene, rasjonalisering er andre grunner til strukturledighet.

### Fusjoner
Arbeidsplasser kan bli overflødige fordi den fusjonerte bedriften kan fungere like optimalt med færre arbeidstakere. 
### Rasjonalisering
Ved at bedriften tar i bruk mer effektiv teknologi kan flere arbeidsplasser bli overflødige. Et eksempel er overgangen til nettbank. Datarevolusjonen er noe som har ført til at mange forskjellige arbeidsplasser faller bort.
### Svikt i naturressurser
Om det ikke var olje igjen på norsk sokkel, ville flere yrkesgrupper miste jobbene sine. Det samme gjelder om fisken forsvinner.

Arbeidsledighet som er en konsekvens av  svingninger i etterspørsel og økonomi går under det vi kaller for konjunkturledighet.
Gresshumle

**Gresshumle** *Bombus ruderarius* (Müller, 1776) er ganske liten humleart. Den er sjelden særlig tallrik. Den tilhører underslekten *Thoracobombus*. Denne humlearten har ganske middelslang tunge.

## Kjennetegn
Gresshumle er som regel svart eller gråsvart og bakkroppsspissen er lys rustrød. Den kan lett forveksles i utsende med melanistiske (sorte) individer av skoghumla *Bombus sylvarum*, men et klart skille er de røde hårene rundt pollenkurven hos gresshumle. Den har også blitt forvekslet med mørke individer av høyfjellshumle, med tyvhumle og med steinhumle.

## Størrelse
Målene kan variere, og særlig lengden er unøyaktig da bakkroppen kan trekkes sammen eller strekkes ut.

Dronninger: Lengde 16–18&nbsp;mm, Vingespenn: 29–32&nbsp;mm
Arbeidere:  Lengde 9–16&nbsp;mm, Vingespenn: 20–28&nbsp;mm
Hanner: Lengde 12–14&nbsp;mm, Vingespenn: 24–26&nbsp;mm

## Bolet
Bolet ligger oppe på bakken i gress og mose. Bolene er små.

## Utbredelse
I Norge bare Oslo området og spredt langs kysten til Stavanger, samt hele Gudbransdalen.

## Referanser




## Litteratur
* Hansen, Lars Ove; Lønnve, Ole J. og Ødegaard, Frode. 2010. *Veps. Hymenoptera.* i *Norsk rødliste for arter 2010*. Artsdatabanken. Side 331-345.
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.

## Eksterne lenker
*
Trebbia

**Trebbia** er en 118 km lang elv i det nordlige Italia. Den har sitt utspring i Genova i Liguria ved Monte Prelà i Appenninene. Den renner nordøst inn i provinsen Piacenza i Emilia-Romagna hvor den munner ut i Po. Det viktigste stedet langs elven er Bobbio hvor klosteret San Colombano ligger.

I antikken het elven Trebia, og slaget ved Trebia fant sted her. 

18. juni 1799 fant det igjen sted et slag her. Tropper fra Østerrike og Russland beseiret de franske troppene.
Jønsberg videregående skole

**Jønsberg videregående skole** ligger i Romedal i Stange kommune på østsida av Mjøsa i Innlandet. Skolen tilbyr fagutdanning i naturbruk og studiekompetanse. Den gir mulighet til fordypning i jordbruk, husdyrbruk, skogbruk, økologisk jordbruk, friluftsliv, hest, sports og familiedyr, matematikk, kjemi og biologi. Skolen ble opprettet som landbruksskole 1847, og byttet navn fra Jønsberg landbruksskole til Jønsberg videregående skole i 2008.

## Historie
Ved resolusjon av 26. februar 1847 ble gården Jønsberg solgt til Hedemarkens amt for  riksdaler for å brukes som landbruksskole. Skolens første bestyrer var Fabian Gustaf Norström fra Södermanland i Sverige. Den var en av den tids mest ansette landbruksskoler, men ble nedlagt 1870. Allerede året etter ble en ny skole opprettet, og den er fremdeles i virksomhet. 1895 ble skolen utvidet, idet man bygget ny skolebygning og bestyrerbolig, samt stabbur, meieri og bryggerhusbygning.

Den kjente ugrasbekjemperen Emil Korsmo (1864–1953) gikk her 1885-87.


File:1. Jønsberg Landbrugsskole - NB bldsa OTO0001 A.jpg|«Jønsberg Landbrugsskole» sist på 1800-tallet
File:2. Jønsberg Landbrugsskole - NB bldsa OTO0002 A.jpg|«Jønsberg Landbrugsskole» 
fil:9. Jønsberg Landbrugsskole. Persongruppe nr. 3 - NB bldsa OTO0004 A.jpg|Elever og lærere ved Jønsberg Landbrugsskole på 1800-tallet. 


## Eksterne lenker
* 
* Jønsberg landbruksskole
Lydbok

**Lydbok** er en innlesning, eller lydteknisk versjon, av et litterært verk. Innlesningen kan være gjort av forfatteren selv eller av en stemmeskuespiller.

## Lydbok i Norge
I Norge skilles det i dag mellom lydbøker distribuert av Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek (NLB), og kommersielle lydbøker utgitt av lydbokforlag for distribusjon til allmennmarkedet.

De første innleste bøkene i Norge ble laget så tidlig som i 1955, da Norges Blindeforbund begynte sine innlesninger til bruk på båndspillere med åpne spolebånd. Disse utgivelsene ble kalt Lydbiblioteket, som var begrenset til utlån til blinde og svaksynte som kunne dokumentere sitt lese-handicap.

Etter hvert som kassettene gjorde sitt inntog, ble innlesningene i Lydbiblioteket fra 1972 av utgitt som kassetter. Staten overtok ansvaret og eiendomsretten til Lydbiblioteket i 1989, og tjenesten skiftet navn til Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek, NLB. 

NLBs fremstilling av lydbøker er hjemlet i en unntaksparagraf i åndsverklovens §17.

NLB har i det siste gått over til å distribuere lydbøker som DAISY-plater til engangsbruk. *[[Print-on-demand]]*-fremtilling av digitale lydbøker har revolusjonert logistikken i NLBs utlånsvirksomhet. 

Organisasjonen KABB – Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte utgir og distribuerer lydbøker på samme måte som NLB. KABB har drevet lydbibliotek siden 1978.

### For allmennheten
Den første norske produsenten av lydbøker for allmennheten var Lydbokforlaget, i 1987. De første lydbøkene på CD kom helt på begynnelsen av 1990-tallet. Fra 2007 utgis lydbøker også som mp3-filer, enten for direkte nedlastning fra forlaget eller nettbokhandel, eller for kjøp med *hele boka på ei plate*. Lydbokforlaget utviklet samtidig *Digibok*-formatet, som er en kombinert lydbok og avspillingsenhet. Mens engelske lydbøker ofte utgis i forkortede utgaver, utgis norske lydbøker som regel uforkortet.

De tre største lydbokforlagene i Norge er:

* Lydbokforlaget, eies av Aschehoug og Gyldendal
* Aller forlag, tidligere *Fono forlag*
* Cappelen Damm

### Strømmetjenester
Fremveksten av internettilkoblede mobiltelefoner gjorde at abonnementsbaserte strømmetjenester som norske Fabel (eid av Lydbokforlaget), svenske Storytel og Nexstory og Amazon-eide Audible med flere ble den vanligste måten å høre lydbøker fra midten av 2010-tallet. For abonnenter i det norske markedet tilbyr app-ene flest lydbøker på norsk, engelsk og svensk. Googles Youtube har en del gratis lydbøker utlagt på engelsk og de selger også lydbøker enkeltvis via tjenesten Google Play.

I 2023 lanserte Apple strømming av lydbøker med computer-genererte stemmer. Dette vil kunne tilgjengeliggjøre mange flere lydbøker til svært lav kostnad. Det er diskutabelt om teknologien bak talesyntesen er god nok i 2023 da mange lyttere vil foretrekke en innlevelse i stemmen som bare god nok forståelse av materialet kan gi.

## Referanser


## Eksterne lenker
* LibriVox
* lydbokforlaget.no Lydbokforlaget 
* storytel.com Storytel - Storytel (tidligere Ordflyt) lydboktjeneste 
* fabel.no Fabel lydboktjeneste 
* ebok.no/lydboker
* Lydbok; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Olympus Mons

**Olympus Mons** er en vulkan på planeten Mars, og det høyeste kjente fjellet i vårt solsystem. Fjellet har en høyde på &nbsp; meter i forhold til slettene rundt. Dette er omtrent 3,21 ganger så høyt som Mount Everest er over havet. 

Giovanni Schiaparelli betraktet området der fjellet er og kalte det Nix Olympica, «Olympisk snø», med tanke på det greske fjellet Olympos. Siden har astronomer forandret navnet til Olympus Mons, som simpelthen betyr «fjellet Olympus».

Olympus Mons er en skjoldvulkan og er mye bredere enn det er høyt. Den dekker et område på størrelse med Arizona eller De britiske øyer. Grunnflaten er mer enn 500 km i diameter og omgitt av en 6000 m høy klippe. Enkelte astronomer forestiller seg at grunnflaten til Olympus er så stor, at hvis man gikk på fjellet hadde man nesten ikke kunnet merke det på grunn av at helningen i fjellet er så liten i forhold til Mars' overflate.

Man har tenkt seg at den ikke har hatt noe utbrudd på mange millioner år. Imidlertid har noen fotografier kunnet tyde på at noen lavastrømmer er ganske unge (anslått til 2 millioner år gamle). Noen astronomer tenker seg at det ikke kan utelukkes helt at det fortsatt finner sted noe vulkansk aktivitet.

## Bilder

Olympus Mons.jpeg|Olympus Mons sett fra Mars Global Surveyor
Poland OlympusMons Size.svg|Olympus Mons sammenlignet med Polen
Olympus Mons PIA02806.jpg|Tredimensjonal profil


## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Flagstadelva

**Flagstadelva** er en elv på Hedmarken. Storparten av elveløpet ligger i Hamar kommune, bortsett fra en strekning hvor den danner grense mot Ringsaker. Elva munner ut i Mjøsa i Åkersvika, like øst for Hamar sentrum.

Elva har utspring fra Lavsjømyrene sørvest for Gitvola. Den renner herfra i sørvestlig retning og skifter navn en rekke ganger: Killingbekken, Svartholbekken, Kveåa og Nybubekken, som munner ut i Nybusjøen. Etter Nybusjøen kalles den Flagstadelva, men ned til Tørbustilen sæter kalles den også Tørbustilelva. Nedenfor Tørbustilen snur elva mot sør og danner Tørbustilfallene, en rundt syv meter høy foss som markerer overgangen mellom den vide og åpne dalen øverst i vassdraget og den trange, gjelaktige dalen elva renner gjennom helt ned til Bjørge. På den siste strekningen renner elva forbi bebyggelse og jordbruksområder til utløpet i Åkersvika.

Den er 10&ndash;12 meter bred og kan vades unntatt i flomtiden.


Tørbustilfallene, Hamar 02.jpg|Tørbustilfallene
Flagstadelva på grensen IX.jpg|I Bjørgedalen danner elva grensen mellom Ringsaker og Hamar (Vang).
Sæli bak Flagstadelva III.jpg|Sæli gård i Vang, i skråningen over Flagstadelva
E6 Sælid bro over Flagstadelva DSCN3850GW.jpg|Under E6 og Sælid bru
Flagstadelva ved Elvsholmen.jpg|Utsikt fra Elvsholmen mot Sæli
Flagstadelva ved Disen II.jpg|Brygge nedenfor Disen, Børstad gård i bakgrunnen
Flagstadelva ved Disen I.jpg|Ikke langt fra Disen bru
Flagstadelva under Disen bro.jpg|Under Disen bru
Flagstadelva bru.jpg|Under Rørosbanen og ut i Åkersvika


## Referanser




## Eksterne lenker
*
Hovinsholm

**Hovinsholm** er en storgård og adelig setegård på Helgøya i Ringsaker. Gården omfattet i 2023 i alt 1991 dekar, hvorav 1110 dekar dyrket mark, 778 dekar skog og 103 dekar annet areal. Hovinsholms arealer er delt i to store teiger på forskjellig sted på Helgøya.

Hovinsholm het i gammel tid *Hofvin*, tempelenga, sammensatt av *hof* og *vin*. Tillegget holm har navnet fått på 1600-tallet, da gården ble bebodd av adelsfolk. Det var på den tiden mote å endre herregårdenes navn, slik at de fikk større likhet med de danske herregårdenes navn (Sammenlign Elingård i Onsøy, Fossesholm på Eiker, Holmegård ved Mandal og Lundegård i Vanse). I de fleste tilfeller slo ikke disse forbedringene av navnene gjennom; navnet Hovinsholm hører til unntagelsene.

Syd for gården  ligger Hovinsholmen. Hovinsholmformasjonen er det moderne navnet på det som før var kjent som Hovinsholmskifer..

## Historie
Det er gjort en rekke arkeologiske funn på Hovinsholm. Gårdens strategiske beliggenhet på sørspissen av Helgøya gjorde at den helt fra sagatiden har spilt en viktig rolle som stormannssete. Her lå i førkristen tid et hov, senere en kirke. Kirken omtales i 1594 som øde, og det som fantes av inventar, ble i 1612 overført til den nye Baldishol kirke. Dette dreide seg blant annet om det berømte Baldisholteppet. Antagelig var det på Hovin at hertug Skule oppholdt seg i 1240, da hans sønn Peter var prest på Helgøya.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Hovinsholm på Lokalhistoriewiki.
Bakkehumle

**Bakkehumle** (*Bombus humilis*) er en middels stor humle. Den tilhører underslekten *Thoracobombus*, og har som de andre i denne gruppa ganske lang tunge.

## Kjennetegn
Bakkehumle har nesten alltid gulbrun farge på ryggsiden av brystet. Bakkroppen er stort sett brun av farge, med et mørkebrunt bånd fremst og noen sorte hår bakerst. Men det finnes en rekke varianter.

## Størrelse
Målene kan variere, og særlig lengden er unøyaktig da bakkroppen kan trekkes sammen eller strekkes ut.

Dronninger: Lengde 16–18&nbsp;mm, Vingespenn: 30–32&nbsp;mm
Arbeidere:  Lengde 9–15&nbsp;mm, Vingespenn: 20–28&nbsp;mm
Hanner: Lengde 12–14&nbsp;mm, Vingespenn: 23–27&nbsp;mm

## Bolet
Bolet til bakkehumle ligger på bakken. Selve bolet er pent å se til, og har en gulaktig farge. Humlene er lite aggressive ved bolet. Humlen er en pocket-macker. (Se humler)

## Utbredelse
Bakkehumle er en sørlig art i Norge. Artsdatabanken får rapporter om bakkehumle fra Mjøsa og sydover Sørlandet. Den er observeres jevnlig i Østfold.

## Rødlistevurdering
Den var rødlistet i 2010 på bakgrunn av få funn og antatt tilbakegang, men omfattende nyere kartlegging har vist at denne arten er mer vanlig og utbredt enn tidligere antatt og trolig heller ikke i tilbakegang. Vurdering i 2021 er livskraftig (LC).

## Referanser




## Litteratur
* Hansen, Lars Ove; Lønnve, Ole J. og Ødegaard, Frode. 2010. *Veps. Hymenoptera.* i *Norsk rødliste for arter 2010*. Artsdatabanken. Sider 331–345.
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.

## Eksterne lenker
*
Hemokromatose

**Hemokromatose** er en sykdom der jern avleires i ulike organer. Primær hemokromatose skyldes en medfødt, arvelig forstyrrelse i jernmetabolismen der for mye jern tas opp i tarmen. Sekundær hemokromatose skyldes økt jerntilførsel, ofte som følge av tallrike blodoverføringer.

## Epidemiologi
Primær hemokromatose er den vanligste formen for sykdommen. I Norge har omtrent 0,5% av befolkningen genene for primær hemokromatose. Mange av disse har hverken symptomer eller blodprøvefunn.
Primær hemokromatose er recessivt arvelig, det er pasienter som er homozygote for genet som får sykdommen. Hemokromatose blir typisk først synlig på blodprøver i 40-årsalderen for menn, omtrent 10 år senere for kvinner.

## Etiologi
Primær hemokromatose er i de aller fleste tilfeller følge av en arvelig genfeil, en mutasjon på den korte armen av kromosom 6. Genfeilen nedarves recessivt. Genfeilen opptrer først og fremst hos hvite mennesker i Nord-Europa.

Det er ukjent hvor stor andel av pasientene som er homozygote for hemokromatose som utvikler sykdommen i løpet av livet, tall mellom 10% og 70% har blitt presentert. Hemokromatose er dermed et eksempel på en sykdom med ufullstendig penetrans.

## Symptomer, patologi
Selv om hemokromatose er en arvelig sykdom forblir den uten symptomer i mange år. Ikke alle med genene for sykdommen vil utvikle manifest hemokromatose i løpet av livet. Blodprøvefunn som bekrefter sykdommen oppdages imidlertid ofte før pasienten har symptomer. Tidlige symptomer kan være tretthet, leggsmerter og impotens. Dersom sykdommen blir stående i mange år uten å oppdages og behandles vil jernavleiring i kroppen kunne føre til følgeskader.
Menn rammes oftere av følgeskader av hemokromatose enn kvinner fordi kvinner har jerntap gjennom menstruasjon. 
Forhøyet jernopptak kan medføre at kroppen lagrer overskudd av jern i indre organer, i første rekke lever, beinmarg og milt. Hvis jernlageret blir for høyt, kan det gå ut over funksjonen til disse organene, og de kan i verst fall svikte. Leverkreft er ikke uvanlig hvis sykdommen forløper udiagnostisert. Jern lagres også i huden, hjerte, ledd og testikler, med muligheter for hudmisfarging («leverflekker»), hjertearytmi (uregelmessig puls), leddsmerter og impotens. Bivirkninger av forhøyet jernopptak er gjerne irreversible.

## Diagnostikk

Indikasjoner på hemokromatose kan leses indirekte på ferritin-nivået i blodet. Alminnelig ferritin-nivå i blodet er mellom 10 og 350, ulikt for menn og kvinner. Hemokromatosepasienter vil typisk ha ferritinnivåer over 300. Selv om diagnose er stilt, utføres ikke behandling før ferritinnivået er over 300. Sikker diagnose på homozygot hemokromatose kan kun fås ved DNA-test.

## Behandling

Behandlingen for diagnostisert hemokromatose er blodtapping (årelating eller venesectio) Mange hemokromatosepasienter har kunnet balansere behandling av sykdommen med ordinær blodgivervirksomhet. Sykehusene i Norge har ulik praksis på dette området.  Det har vært reist etiske spørsmål om blodtapning av sykdomsdiagnostiserte hemokromatosepasienter er egnet som tilskudd til andre blodtrengende pasienter..

## Referanser
Kysthumle

**Kysthumle** (*Bombus muscorum*) er en typisk kyst-humle som trives helt ute i øygarden. Den tilhører underslekten *Thoracobombus*.

## Kjennetegn
Kysthumlen er nesten alltid orangegul på brystet. Bakkroppen er gulaktig til grønngul, men mange varianter.

## Størrelse
Målene kan variere, og særlig lengden er unøyaktig da bakkroppen kan trekkes sammen eller strekkes ut.
* Dronninger: Lengde 17–19&nbsp;mm, Vingespenn: 32–35&nbsp;mm
* Arbeidere:  Lengde 10–16&nbsp;mm, Vingespenn: 22–30&nbsp;mm
* Hanner: Lengde 13–15&nbsp;mm, Vingespenn: 26–29&nbsp;mm

## Bolet
Bolet oppe på bakken på gressenger og i moselaget på lyngheier. Bolene er små og plages ofte av parasitter.

## Utbredelse
Kysthumlen finnes i Europa og Asia. I Norge finnes den langs kysten, på øyene og i skjærgården fra Lindesnes og nordover til Lofoten.

## Referanser




## Litteratur
* Hansen, Lars Ove; Lønnve, Ole J. og Ødegaard, Frode. 2010. *Veps. Hymenoptera.* i *Norsk rødliste for arter 2010*. Artsdatabanken. Side 331-345.
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.

## Eksterne lenker
*
Bratsj

**Bratsj** er et strykeinstrument i *braccio*- eller fiolinfamilien. Strengene på en bratsj er stemt i c, g, d1 og a1.

Instrumentets navn på engelsk og italiensk er *viola*, på fransk *alto*, og på tysk *Bratsche*. Navnet *bratsj* er avledet fra det fullstendige italienske navnet, som er *viola da braccio* (arm-viola), etter hvordan instrumentet holdes i kontrast til *[[Gambe|viola da gamba]]* (bein-viola).

Bratsjens klang er dypere og mer overtonemettet enn fiolinens. Dette er på grunn av de akustiske forholdene mellom strengenes grunntone og bratsjens klangkropp. Hvis en bratsj skulle hatt den samme klangfylden som en fiolin, måtte den ha vært over dobbelt så stor som fiolinen, men da ville den vært uspillbar siden ingen mennesker har så lange armer. Instrumentmakere eksperimenterer derfor til stadighet med utformingen av bratsjen, noe som gir bratsjister store valgmuligheter når de skal finne et nytt instrument.

En del bratsjister har fortid som fiolinister, men på grunn av bratsjens størrelse og klang er spilleteknikken annerledes. På grunn av størrelsen bruker man ofte modifiserte fioliner når barn skal prøve instrumentet.

I tillegg til å være et viktig instrument i symfoniorkesteret er det også et vanlig instrument i ungarsk og rumensk folkemusikk. I disse landene har bratsj vært mest vanlig med tre strenger. Disse ble stemt i G, D og A. Bratsj forekommer av og til i bluegrass. Hardingfela ligner i utformingen av kroppen mer på en bratsj enn en fiolin.

Blant kjente komponister har særlig Wolfgang Amadeus Mozart (*Sinfonia concertante* for fiolin, bratsj og orkester), Hector Berlioz (symfonisk dikt *Harold en Italie* etter lord Byron), Robert Schumann (*Eventyrbilder* og *Eventyrfortellinger* for bratsj, klaver og andre instrumenter), Johannes Brahms (2 sonater for bratsj og klaver, 2 sanger med bratsj og klaver), Max Reger (3 suiter for viola solo), Paul Hindemith (flere sonater for bratsj solo samt bratsj og klaver) og György Ligeti (sonate for bratsj solo fra 1991-94) bidratt til å gjøre bratsj til et framtredende soloinstrument.

## Medier

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Hīnayāna

**Hīnayāna** (sanskrit og pāli; devanāgarī: हीनयान​; tibetansk: ཐེག་པ་དམན་པ, *theg pa dman pa*; mongolsk: *baga holgon*, kinesisk: 小乘 *xiǎoshèng*; japansk: しょうじょう *shōjō*; vietnamesisk: *tiểu thừa*) er et begrep som ble konstruert av tilhengere av den buddhistiske retningen mahāyāna («den store vogn») i det første århundre e.Kr. Hīnayāna betyr ordrett «den mindreverdige vognen» og ble brukt som et skjellsord om buddhistiske retninger som stod utenfor mahāyāna.

Ordet *hīna* betyr «mindreverdig» både på sanskrit og pāli. Da dette ble oversatt til kinesisk og tibetansk, ble imidlertid ordet *hīna* gjengitt som «liten» (tibetansk: ཐེག་པ་, *theg pa*; kinesisk: 小, *xiǎo*). De endret semantikken fra «liten kvalitet» til «liten mengde». Kinesiske og tibetanske buddhister skapte på denne måten et nytt ord som ikke eksisterte på sanskrit eller pāli, nemlig «den lille vogn». Og slik oppstod det en misforståelse i tibetansk og østasiatisk buddhisme, så vel som blant vestlige orientalister. Misforståelsen gikk ut på at «hīnayāna» var en fellesbetegnelse på alle de tidlige buddhistiske skolene som gikk forut for mahāyāna, deriblant theravāda.

De tidlige buddhistiske skolene omfattet imidlertid 18–20 forskjellige skoler, og mer spesifikt var den såkalte «hīnayāna» etter alt å dømme vaibhāṣika, en skole innenfor retningen sarvāstivāda. Det som er sikkert er at det ikke var theravāda. Skolen sthaviravāda og dens etterfølgere theravāda, var for lengst utdødd på det indiske subkontinent da striden mellom mahāyāna og vaibhāṣika raste.

Det har vært mye strid omkring begrepet *hīnayāna*. *[[World Fellowship of Buddhists]]* erklærte i 1950 at benevnelsen *hīnayāna* ikke skal brukes om noen buddhistiske retninger som eksisterer i dag, herunder theravāda. Retningen theravāda oppfatter benevnelsen som nedsettende, og bruker den aldri om seg selv. Siden starten på 1980-tallet har enkelte forskere brukt begrepet nikāyabuddhisme som erstatning for navnet *hīnayāna*.

I dag brukes hinayana-begrepet av mahayana-buddhister for å betegne studier på lavere grad.

## Referanser


## Eksterne lenker
* «Theravada – Mahayana Buddhism» Dr. W. Rahulas artikkel (engelsk)
* «The myth of Hinayana» diskuterer opprinnelsen til begrepet Hinayana og hvorfor det bør unngås (engelsk)
Lundhumle

**Lundhumle** (*Bombus soroeensis*) er en liten humle. «Lundhumle» er foreslått og norsk navn blir avgjort i 2010. Ser man en liten humle som ligner på liten jordhumle og som flyr fra blåklokke til blåklokke, er sannsynligheten for at det er en *Bombus soroeensis* stor. Skal man se etter denne humlearten i en lokalitet så bør man først og fremst se etter den på blåklokke.

## Kjennetegn
*Bombus soroeensis* er sort med  to gule bånd, et på brystet og et på bakkroppen. Bakkroppsspissen er hvit. Den kan lett forveksles med liten jordhumle, og skal den kunne skilles fra denne, som den ligner mest på, må den under lupen.

## Størrelse

Målene kan variere, og særlig lengden er unøyaktig da bakkroppen kan trekkes sammen eller strekkes ut.
* Dronninger: Lengde 15–17&nbsp;mm, Vingespenn: 28–33&nbsp;mm
* Arbeidere:  Lengde 10–14&nbsp;mm, Vingespenn: 23–26&nbsp;mm
* Hanner: Lengde 12–14&nbsp;mm, Vingespenn: 25–28&nbsp;mm

## Bolet
Bolene til *Bombus soroeensis* ligger nede i jorden, og er normalt små. Humlen er en pollen-storer.

## Utbredelse
Vi finner *Bombus soroeensis* over hele Norge, unntatt i de indre og østlige delene av Finnmark.

## Litteratur
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.

## Eksterne lenker
*
Naturalis Historia

***Naturalis Historia*** er et stort vitenskapelig verk eller en encyklopedi skrevet av Plinius den eldre. Verket er skrevet rundt år 77, og består av 37 bøker og inneholder en samling av fakta og allegoriske fakta.

* Bok 1: Innholdsfortegnelse
* Bok 2: En matematisk og metrologisk oversikt over universet
* Bok 3-6: Geografi og etnografi, over den kjente verden
* Bok 7: Antropologi og menneskets fysiologi
* Bok 8-11: Zoologi
* Bok 12-19: Botanikk og landbruk
* Bok 20-27: Planter som brukes i medisin
* Bok 28-32: Medisinsk zoologi
* Bok 33-37: Mineraler og medisin, kunst og smykkesteiner

Bøkene finnes i en rekke oversettelser bl. a. i *Loeb Classical Library * der de er  fordelt i 10 bind.

## Eksterne lenker

* Full Latinsk tekst ved LacusCurtius
* books 1&#8209;3, 7&#8209;13 Første engelske oversetting av Philemon Holland 1601
* Andre engelske oversettelse av John Bostock ogH. T. Riley, 1855; 
* Pliny the Elder: rampant credulist, rational skeptic, or both? fra *the Skeptical Inquirer* 1911
Kraften

**Kraften** (på engelsk: *The Force*) er et fiktivt fenomen i *[[Star Wars]]*-filmene av George Lucas.

Kraften er et energifelt som omkranser alle levende individer i alle galakser i universet. Cellene i hvert individ inneholder levende mikroorganismer som kalles *midi-klorianer*. Disse cellene kan kommunisere med Kraften, men for at et individ skal kunne dra nytte av midi-klorianenes kontakt med Kraften, må individet lære seg å kommunisere med midi-klorianene. Dette skjer gjennom en lang utdanning som helst må starte bare noen få år etter individets fødsel. Unntaket var Anakin Skywalker som begynte som niåring og Luke Skywalker som først startet treningen i en alder av ca. 19 år. I begynnelsen av utdanningsprosessen tildeles den unge jediridderspiren en tittel som viser til at han/hun har startet den lange utdanningsprosessen. Tittelen som tildeles lærlingen er som oftest *padawan*. En padawan må ta en test for å bevise sine ferdigheter med Kraften. 

Det er først etter denne prøven at en padawan kan erklæres for å være en ekte jediridder. En jediridders styrke i kraften måles i mengden midi-klorianer som finnes i hver enkelt av individets celler.

Da Qui-Gon Jinn, Obi-Wan Kenobis mentor, ba Obi-Wan analysere Anakins blodprøve, ble det oppdaget at Anakins cellecytoplasma inneholdt midi-klorianer. Konsentrasjonen av disse biologiske kraftkommunikasjonscellene, viste seg å være den høyeste noen gang observert i et individ. Konsentrasjonen var til og med høyere enn Yodas. Etter denne avsløringen, var Qui Gon Jinn overbevist om at spådommen om den "Ene" var virkelig, og at det i nær fremtid, ville opprettes en balanse i Kraften.

## Litteratur
* *Star Wars Roleplaying Game: Revised Core Rulebook*, hardcover, 2002. Bill Slavicsek, Andy Collins, J.D. Wiker, ISBN 0-7869-2876-X 
* *Star Wars Roleplaying Game: Power of the Jedi Sourcebook*, hardcover, 2002. Michael Mikaelian, Jeff Grubb, Owen K.C. Stephens, James Maliszewski, ISBN 0-7869-2781-X 
* *The Dark Side sourcebook, Wizards of the Coast*, 1st printing, 2001. Bill Slavicsek, J. D. Wiker, ISBN 0-7869-1849-7 
* *The Tao of Star Wars*, John M. Porter, Humanics Trade Group, 2003, ISBN 0-89334-385-4.
* *The Dharma of Star Wars*, Matthew Bortolin, Wisdom Publications, 2005, ISBN 0-86171-497-0.
* *The Making of Episode I: The Phantom Menace*, Laurent Bouzereau, Jody Duncan, ISBN 0-345-43111-1
Kløverhumle

**Kløverhumle** (*Bombus distinguendus* Morawitz) er en relativt stor humleart som forekommer i blomsterenger, særlig på kløver og vikker. Kløverhumla er sjelden eller aldri tallrik. Artsbestanden har gått kraftig tilbake og er sterkt truet.

## Kjennetegn
Kløverhumla har gulaktig pels på brystet, med et sort bånd mellom vingefestene. Pelsen på bakkroppen er gulbrun med litt mørkere hår på de første bakkroppsleddene.

#### Forveksling med andre arter
Dronningen og arbeiderne forveksles ikke lett med andre humlearter. Hannene kan forveksles med slåttehumle-hanner, men kløverhumla har tydelig oransjebrun nese,

## Størrelse
Dronninger: Lengde 19–22&nbsp;mm, Vingespenn: 38–42&nbsp;mm
Arbeidere:  Lengde 11–18&nbsp;mm, Vingespenn: 23–35&nbsp;mm
Hanner: Lengde 14–16&nbsp;mm, Vingespenn: 28–31&nbsp;mm

Målene kan variere, og særlig lengdemålene kan  være unøyaktige fordi bakkroppen kan trekkes sammen eller strekkes ut.

## Bolet
Bolet til kløverhumla ligger nede i bakken. Bolet er av middels størrelse, det inneholder sjelden mer enn 100 arbeidere og produserer få nye dronninger.

## Utbredelse
I Norge finner vi kløverhumla spredt fra Trøndelag og sørover gjennom Østlandet, Oslo-området og sørover til grensen mot Sverige. Vi finner den stort sett på kløverenger og på erteplanter.

## Referanser




## Litteratur
* Hansen, Lars Ove; Lønnve, Ole J. og Ødegaard, Frode. 2010. *Veps. Hymenoptera.* i *Norsk rødliste for arter 2010*. Artsdatabanken. Side 331-345.
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.

## Eksterne lenker
*
Rangfølgen

**Rangfølgen** er den rekkefølgen som personer plasseres i ved det danske hoff, ved offentlige festligheter, seremonier og lignende. Rangfølgen deles i fem rangklasser, 1&ndash;5. Kongehuset er ikke del av den offisielle rangfølgen, men anses som plassert over rangfølgen. Rangklasse 1 er den høyeste og omfatter blant andre grevene av Rosenborg og grevinnen av Frederiksborg, medlemmer av regjeringen, presidenten for landets høyesterett, riddere av Elefantordenen med flere.

Rangsystemet ble tidligere også brukt i Norge og var felles for Danmark og Norge. Bestemmelsene om embetsrang er opphevet i Norge, men det finnes hoffresolusjoner om hoffrang.

## Eksterne lenker
* Rangfølgen
* Rangforordning for Danmark og Norge av 1808
Rangklasse

**Rangklasse** er et system for å bestemme formell rang for personer som brukes eller har vært brukt i mange land, deriblant Norge og Danmark. Hvilken rangklasse man tilhørte ble typisk bestemt av hvilket embete man innehadde (f.eks. var professor i Norge plassert i syvende rangklasse), men også ordener og adelstitler.
## Litteratur
* Nils G. Bartholdy: «Adelsbegrebet under den ældre enevælde – sammenhengen med privilegier og rang i tiden 1660-1730», (dansk) *Historisk Tidsskrift*, 12. rekke, bind V, hefte 3, 1971. Fulltekst.

## Se også
*Rangfølgen for det nåværende rangklassesystemet i Danmark
Maskarenene

**Maskarenene** er en øygruppe i Indiahavet, øst for Madagaskar. Øygruppen består hovedsakelig av øyene Mauritius, Réunion og Rodrigues. Øygruppen er oppkalt etter øyenes oppdager, den portugisiske admiralen Pedro de Mascarenhas. Øyene er av vulkansk opprinnelse og er dannet av varmepunktet som nå ligger under Réunion.

## Eksterne lenker
*
Pedro de Mascarenhas

**Pedro de Mascarenhas** (1470-1555) var en portugisisk oppdager og administrator for portugisiske kolonier. 

Pedro de Mascarenhas var den første europeer til å oppdage øya Diego Garcia i Indiahavet i 1512. Han kom også til øya Mauritius i 1505. 
 Han oppdaget Réunion noenlunde samtidig.

I 1528 navnga oppdageren Diogo Rodrigues øygruppen Maskarenene (Réunion, Mauritius og Rodrigues) etter Pedro de Mascarenhas.

Pedro de Mascarenhas var majorkaptein i den portugisiske kolonien Malakka fra 1525 til 1526, og visekonge i Goa (1554–1555), hovedstaden for de portugisiske koloniene i Asia.
## Referanser
Laken (Belgia)

**Laken** (nederlandsk, uttales «la’køn») eller **Laeken** (fransk, uttales «lakeen») er en bydel nordvest i Brussel i Belgia. 

I Laken ligger blant annet et nyklassisistisk slott oppført på 1780-tallet. Slottet er offisiell bolig for den belgiske kongefamilien og omgitt av en stor park. Bydelen har også en kirke i nygotisk stil med krypt for kongefamilien. Kirkegården bak har tradisjonelt vært for de rike og berømte, og her finnes også en utgave av Auguste Rodins berømte «Tenkeren» fra 1927.

## Referanser
Notting Hill (film)

***Notting Hill*** er en romantisk komedie som har handlingen lagt til Notting Hill i London. Filmen er skrevet av Richard Curtis, som bl.a. skrev Fire bryllup og en gravferd. Fra denne filmen fikk han med seg hovedrolleinnhaver Hugh Grant og produsent Duncan Kenworthy samt fler av de samme produksjonsmedarbeiderne.

Filmen ble en suksess på begge sider av Atlanteren, og den spilte inn over 785 millioner i USA og 355 millioner i Storbritannia. Budsjettet var på rundt 280 millioner.

## Handling
William Thacker eier en bokhandel i Notting Hill. Han har ikke kommet seg over skilsmissen fra sin tidligere kone, og bor for tiden sammen med Spike, en eksentrisk waliser.

En dag kommer den amerikanske filmstjernen Anna Scott innom bokhandelen. Kort tid etter besøket støter de på hverandre på gaten og William søler juice over Anna. Han tilbyr henne å skifte i leiligheten hans, og det blir starten på et komplisert forhold. Først kommer Annas amerikanske kjæreste i veien, og etter at Spike har vært litt løsmunnet på den lokale puben blir paret omringet av reportere etter deres første natt sammen. Anna forlater William i sinne, og Willam bestemmer seg for å komme seg videre. I løpet av det neste året gjør vennene hans tapre forsøk på å koble han sammen med andre kvinner.

Etter et år kommer Anna tilbake til London, og prøver å vekke forholdet til live. Men William avviser henne, for så å innse at Anna er sjelevennen hans. Etter en jakt på Anna gjennom London, finner han henne på hennes siste pressekonferanse før hun drar tilbake til USA og lykkes med å be om en sjanse til.

## Roller

*Julia Roberts – Anna Scott
*Hugh Grant – William Thacker
*Richard McCabe – Tony
*Rhys Ifans – Spike
*James Dreyfus – Martin
*Dylan Moran – Rufus the Thief
*Alec Baldwin – Jeff King
*Emma Chambers – Honey
*Tim McInnerny – Max
*Gina McKee – Bella
*Hugh Bonneville – Bernie
## Eksterne lenker
*
Benjamin Franklin Pierce

**Benjamin Franklin «Hawkeye» Pierce** er en rollefigur i boken (av Richard Hooker), filmen og TV-serien M*A*S*H. Rollen ble spilt av Donald Sutherland i filmen og av Alan Alda i TV-serien.

## Om rollefiguren
Født i Crabapple Cove, Maine, USA, sønn av lege Daniel Pierce. Jobbet som lege i Boston der han møtte Trapper John. Han ble innkalt til hæren som kirurg og ble sendt til enheten 4077, som var en MASH-enhet (feltsykehus) under Koreakrigen.

Innimellom de til tider endeløst lange øktene med operasjoner gjør han det beste ut av livet i den isolerte leiren, med høyt alkoholkonsum, festing og gjennomføring av praktiske spøker på menneskene rundt ham, spesielt den ubehagelige major Frank Burns og (hans kjæreste) major Margaret Houlihan.
Magdalen College

**Magdalen College** (uttales [])
er et av kollegiene ved University of Oxford i England. Det er et av de rikeste kollegiene, med ressurser estimert til 116 millioner pund i 2003. Per 2011 hadde lærestedet en beregnet finansiell kapital på 168,1 millioner pund.

Magdalen regnes som et av de vakreste kollegiene i Oxbridge,
og det er også et av de mest besøkte. Det ligger ved elven Cherwell, og har en hjortepark innenfor eiendommen. Magdalen College School ligger like ved. Det firkantede tårnet er et av byens mange landemerker, og det er tradisjon for at kollegiekoret synger fra toppen av tårnet om morgenen på maidagen. 

Kollegiet ble grunnlagt som Magdalen Hall i 1448 av William of Waynflete, biskop av Winchester. I 1458 fikk det sin nåværende status og sitt nåværende navn. I grunnleggelsesstatuttene ble det slått fast at det skulle finansieres et kor for menn og gutter, og denne tradisjonen er bevart. I 2005 ble koret nominert til en Grammy Award for CD-en *With a Merrie Noyse*, med musikk av Orlando Gibbons. 

## Utvalgte kjente studenter
En av de mest kjente absolventer fra Magdalen College var forfatteren Oscar Wilde. Fra 1925 til 1954 underviste C.S. Lewis her. Andre kjente fra Magdalen er historikeren Alan J. P. Taylor og forfatteren Seamus Heaney, og dommerne Lord Denning, David Souter og Stephen Breyer, og historikeren Edward Gibbon.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Virtual Tour of Magdalen College 
* Magdalen College, Oxford, historie, kart og stort fotogalleri
* Fletcher's History of Oxford: Magdalen College
Kollegier ved University of Oxford

**University of Oxford** består av 39 kollegier  (*colleges*) og 4 religiøst grunnlagte permanente privathaller (*permanent private halls, PPH's*). Disse er autonome enheter innenfor universitetet. Alle akademikere og studenter som arbeider eller studerer til en grad ved universitetet må være knyttet til et av kollegene eller en privathall. De fungerer ikke bare som bosted for studenter og stab, men har en betydelig plass i utdanningsprosessen. Læring i mindre grupper, som er viktigste metode ved Oxford, blir besørget av kollegiene, mens forelesninger, eksamener, laboratorier og det sentrale biblioteket blir drevet av universitetets sentraladministrasjon. 

Det typiske kollegiet består av en storsal til måltidene, kapell, bibliotek, bar, fellesrom for seniorstudenter, mellomnivåstudenter og juniorstudenter, hybelrom for 200-400 studenter og leiligheter for ledelsen. Bygningene varierer fra middelalderbyggverk til helt moderne strukturer, men de fleste har beholdt den gamle planen med sammenhengende bygninger liggende rundt en sentral, kvadratisk gårdsplass med en eller flere treporter ut mot omverdenen. 

## Liste over kollegier
Grunnleggelsesår i parentes.

* All Souls College (1438) Hjemmeside
* Balliol College (1263) Hjemmeside
* Brasenose College (1509) Hjemmeside
* Christ Church (1546) Hjemmeside
* Corpus Christi College (1517) Hjemmeside
* Exeter College (1314) Hjemmeside
* Green Templeton College (2008) Hjemmeside
** Green College (1979) 
** Templeton College (1995)
* Harris Manchester College (1889) Hjemmeside
* Hertford College (1282) Hjemmeside
* Jesus College (1571) Hjemmeside
* Keble College (1870) Hjemmeside
* Kellogg College (1990) Hjemmeside
* Lady Margaret Hall (1878) Hjemmeside
* Linacre College (1962) Hjemmeside
* Lincoln College (1427) Hjemmeside
* Magdalen College (1458) Hjemmeside
* Mansfield College (1886) Hjemmeside
* Merton College (1264) Hjemmeside
* New College (1379) Hjemmeside
* Nuffield College (1937) Hjemmeside
* Oriel College (1326) Hjemmeside
* Pembroke College (1624) Hjemmeside
* The Queen's College (1341) Hjemmeside
* Reuben College (2019) Hjemmeside
* St Anne's College (1878) Hjemmeside
* St Antony's College (1953) Hjemmeside
* St Catherine's College (1963) Hjemmeside
* St Cross College (1965) Hjemmeside
* St Edmund Hall (1957) Hjemmeside
* St Hilda's College (1893) Hjemmeside
* St Hugh's College (1886) Hjemmeside
* St John's College (1555) Hjemmeside
* St Peter's College (1929) Hjemmeside
* Somerville College (1879) Hjemmeside
* Trinity College (1554) Hjemmeside
* University College (1249) Hjemmeside
* Wadham College (1610) Hjemmeside
* Wolfson College (1966) Hjemmeside
* Worcester College (1714) Hjemmeside
Marina Frost

Dr. **Marina Frost** (født januar 1950 i Marne) er kansler ved Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg siden 2003.

## Liv
Hun studerte fra 1968 retts- og statsvitenskap i Göttingen, Marburg, Freiburg og Kiel, og avla 1973 den første og 1975 den store juridiske statseksamen. Fra 1976 til 1978 arbeidet hun som dommer, før hun ble vitenskapelig assistent ved professor H. E. Henke ved Christian-Albrechts-Universität zu Kiel. I 1980 tok hun den juridiske doktorgrad med avhandlingen *Vorvertragliche und vertragliche Schutzpflichten*. Fra 1980 til 1992 innehadde hun lederstillinger i administrasjonen ved Christian-Albrechts-Universität, og ble i 1992 utnevnt til kansler ved Universität Hildesheim. I november 1997 overtok hun samme posisjon ved Georg-August-Universität Göttingen, hvor hun i 2002 også ble utnevnt til visepresident. I 2003 ble hun utnevnt til grevinne Ramona vom Hagens etterfølger som kansler ved Heidelberg-universitetet av Baden-Württembergs statsminister. Marina Frost er en ivrig talskvinne for å gjøre universitetene om til eliteinstitusjoner i større grad.

## Referanser
Laken (sengetøy)

**Laken** er en del av sengetøyet som er et stort tøystykke til å dekke underlaget (madrassen) i ei seng med. Et tilsvarende laken kan også legges mellom kroppen og overbredslet (sengeteppet) hvis en ikke bruker dyne. Lakenet brettes da gjerne over teppet øverst og kalles **overlaken** i motsetning til **underlakenet** oppå madrassen. Et laken beskytter personen og underlaget mot skitt og gjør reinholdet av madrass og tepper enklere.

## Materialer og typer
Laken har tradisjonelt vært vevd av lin, men bomull har i dag nesten overtatt helt. Silke og glatt sateng brukes til ekstra fint sengetøy. Fine lakener kunne tidligere bli ustyrt med både monogram og blondekanter.

Laken med sydde hjørner eller strikk, såkalte **strekklaken**, er lettere å legge på madrassen hvis de holder samme størrelse. **Lakenpose** er et tynt, lett laken sydd som en sekk til bruk sammen med sovepose eller med dyne og pute for å unngå å legge nytt dynetrekk, putevar og laken på senga. Egne lakenposer brukes særlig av reisende på fjellstuer og vandrerhjem.

Laken, putevar og dynetrekk kjøpes i dag ofte under betegnelsen «sengesett» og har da som regel samme farge, mønster eller dekor.

## Annet
Ordet «laken» (fra lavtysk) betydde opprinnelig et firkantet stykke hvitt lerretstøy til forskjellig bruk, særlig til å dekke noe. Nå brukes laken bare som forkortelse for **sengelaken**.

I tidligere tider ble hvitt sengetøy, duker o.l. av lin lagt ut i sola til bleiking, glatting og eventuelt tørking. I dag er det flere steder i Norge som har navnet «Bleikeplassen», «Bleikevollen» eller liknende oppkalt etter slik bruk. Mange mener forøvrig at sengetøy som tørker ute, dufter bedre enn tøy som har hengt inne.

Nyvasket sengetøy oppleves kjøligere fordi det er ofte er glattere enn brukt. Samme effekt oppnås med sengetøy av silke.

Spøkelser framstilles i populærkulturen ofte som hvite lakener etter den gamle skikken med likkleder eller dekkelakener over de døde. Sammenknyttede lakener brukes ellers ofte som brann- eller flukttau i vitsetegninger og filmer.

Et blodig laken etter en bryllupsnatt har i visse kulturer blitt vist fram til familie og slekt som bevis på brudens jomfrudom og ærbarhet.

## Se også
*Seng
*Pute
*Dyne
*Dynetrekk
*Madrass
*Stikklaken

## Eksterne lenker
*
Fairchild

**Fairchild** var en amerikansk industribedrift og flyprodusent som var grunnlagt i 1925 og basert i San Antonio, Texas. Selskapet skiftet navn på storhetstiden i begynnelsen av 1970-årene og ble engasjert i flere aspekter som industriell maskin, motor og verktøyproduksjon, satellittproduksjon for NASA samt utvikling og produksjon av helikoptre og fly til både sivile og militære aktører. Selskapet er også spesielt kjent for å ha designet og utviklet det militære angrepsflyet **Fairchild Republic** A-10 Thunderbolt II.

## Historie
Firmaet ble grunnlagt av Sherman Fairchild, (mannen bak Fairchild Semiconductor og en av pionerene til Silicon Valley), som **Fairchild Aviation Corporation**, og var basert i Farmingdale, New York. Selskapet produserte det første amerikanske flyet med helt lukket cockpit og hydraulisk landingsunderstell med *Fairchild FC-1*. I begynnelsen var de også kjent som **Fairchild Aircraft Manufacturing Company**. Selskapet flyttet til Hagerstown i Maryland i 1931. Under 2. verdenskrig produserte selskapet *Fairchild AT-21 Gunner,* et tomotors treningsfly på en nedlagt kunstsilkefabrikk i Burlington, North Carolina.

I 1949 startet **Fairchild Engine and Airplane Corporation** med å utvikle og produsere transportflyet C-123 Provider for det amerikanske luftforsvaret. Flyet gikk inn i tjeneste i 1955. I 1956 fikk selskapet rettighetene til Fokker Friendship, og produserte 206 fly under benevnelsen *Fairchild F-27* og *Fairchild Hiller FH227*. De produserte også transportflyet Fairchild C-119J *«Flying Boxcar»* som senere ble brukt flittig under Koreakrigen og Vietnamkrigen. Denne typen ble også brukt av Italia og Norge under FN-oppdragene i Kongo på 1960-tallet.

I 1964 kjøpte Fairchild Hiller Helicopter. De byttet navn til **Fairchild Hiller** og produserte det sivile helikopteret *FH-1100* inntil 1973 da helikopter-delen av selskapet ble solgt tilbake til Stanley Hiller. I 1965 kjøpte de den tradisjonelle flyprodusenten Republic Aviation Company og i 1971 byttet Fairchild navn til **Fairchild Industries** rett etter grunnleggerens død. Det samme året kjøpte de opp flyprodusenten Swearingen og produserte det svært tsuksessrike pendlerflyet Fairchild Swearingen Metroliner. Flytypen ble også produsert til det amerikanske luftforsvaret med benevnelsen C-26 Metroliner og UC-26 Metroliner).

I løpet av 1971 og 1972 utviklet selskapet det som kom til å bli **Fairchild Republic** A-10 Thunderbolt II, og utkonkurrerte dermed Northrop på design. Fairchild var med på å utvikle Saab 340, som fra begynnelsen het SF-340, men ble tvunget til å avslutte de sivile prosjektene av det amerikanske forsvarsdepartementet og bedt om å konsentrere seg om utvikling og produksjon av forsvarsmateriell.

I 1996 kjøpte Fairchild den tyske produsenten Dornier GmbH og skiftet navn nok en gang til **Fairchild Dornier.** Selskapet begynte i 1998 produksjonen av Dornier 228 på lisens fra Daimler-Benz.

I 2002–2003, ble selskapet tatt over av M7 Aerospace.

## Eksterne lenker
* 
* Fairchild history – Fairchilds historie under 2. verdenskrig
Sabine Baring-Gould

**Sabine Baring-Gould** (født 28. januar 1834, død 2. januar 1924) var en viktoriansk engelsk prest, hagiograf, antikvar, salmedikter, forfatter og samler av folkesanger. Noen av hans mest kjente salmer var *[[Onward, Christian Soldiers]]* og *[[Now the Day is Over]]*. Han oversatte også flere salmer fra baskisk, deriblant julesalmen *[[Gabriel's Message]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*  Biografi på hymnary.org
Walter Eugene O’Reilly

**Walter Eugene O'Reilly** eller korporal Walter Eugene «Radar» O'Reilly (eller bare «Radar») var en rollefigur i bokserien M*A*S*H (av Richard Hooker), filmen MASH og TV-serien M*A*S*H, samt i TV-piloten W*A*L*T*E*R og to episoder av TV-serien AfterMASH.

I både filmen og TV-serien var figuren spilt av Gary Burghoff; han var den eneste skuespilleren fra filmen som også medvirket i TV-serien.

## Om figuren
Romanen fortalte at Radar kom fra Ottumwa i Iowa. Han var bondesønn og faren var død, moren bodde på familiegården og hans onkel Ed hjalp til på gården og fungerte som Radars mannlige forbilde. Radar ble ofte portrettert som en vennlig ung mann fra Midtvesten. Det at han sov med sin teddybjørn var et symbol på hvor ung denne mannen var da han kom til Korea. Han hadde et godt forhold til barn, og brukte av og til tiden på foreldreløse koreanske barn i området der leiren lå.

Korporal O'Reilly fikk en tøff start som leirassistent i 4077-leiren, og det så først ut som om han ikke kunne gjøre noen ting riktig. Leirkommandanten, oberstløytnant Henry Blake, tok ham under sine vinger, og til slutt ble den unge mannen en effektiv assistent – ofte visste han mer om hva som skulle gjøres og hva som kom til å skje enn Blake gjorde. Radar utviklet en nærmest magisk evne til å kunne skaffe leiren hva den trengte, men også til å forutse hva behovet kom til å bli og hva hans overordnede kom til å be om. Han hadde også en evne til å høre lyden av innkomne helikoptre med skadde (til og med i enkelte episoder å vurdere om helikoptrene var tomme eller hadde én eller to skadde om bord). Det var disse evnene som skaffet ham kallenavnet «Radar». Gjennom hele serien var han mer eller mindre den som holdt virksomheten gående uten avbrudd.

Blake og Radar kom etter hvert til å stå hverandre nær, og det var Radar som med tårer i øynene fortalte resten av leiren at Blakes fly var skutt ned og at han var død. Radar brukte litt tid på å tilpasse seg sin nye sjef, oberst Sherman T. Potter, men kom også godt overens med ham. Radar var glad i dyr, og holdt flere dyr mens han var i leiren. Da oberst Potter hadde jubileum, gav Radar ham Sophie, en hest som han hadde reddet sammen med Pierce og B.J. Hunnicutt.