Brunskjegg

**Brunskjegg**, også kalt **skjegglav** (feilaktig) eller **trollskjegg** (latin: *Bryoria*) er en slekt av hengende lav. Plantelegemet (thallus) – som i likhet med andre lavslekter er en symbiose mellom en sopp og en fotosyntesevert (alge) – henger på grener i trær og kan bli inntil 90 cm langt.

Legg merke til at ordet skjegglav er det korrekte navn på slekten *Alectoria*, mens enkelte arter innen brunskjegg-slekten har navn med «skjegglav» i seg.

Brunskjegg hører til gruppen busklav innenfor familien Parmeliaceae, og det er i alt 30–40 arter av hengende busklav i Norden, fordelt på slektene:
* Skjegglav *(Alectoria)*
* Brunskjegg *(Bryoria)*
* Ramalina *(Ramalina)*
* Strylav *(Usnea)*

Brunskjegg er vanlig på spesielt gran i Norge, men også på bjørk og andre treslag.  Reduksjon av svovel i nedbøren i Norge har gitt økt framvekst av skjegglav og brunskjegg.

Man kan plukke mørk brunskjegg og lage grøt av den. Indianerne i Nord-Amerika brukte svart skjegglav *(Bryoria fremontii)* til mat i krisetider. Gråhvit skjegglav kan også brukes til sårvask hvor en håndfull lav pr. liter vann kokes i ti minutter. Væsken brukes til å vaske såret med og kompressen kan dynkes i væsken.

## Taksoniomi og arter
Universitetet i Oslo har registrert mer enn 90.000 arter av lav, og det er et stort antall slekter og arter også i Norge. Den taksonomiske plasseringen av slekten gjengis nedenfor:

* Divisjon: Sekksporesopper *(Ascomycota)*
** Klasse:Lecanoromycetes
*** Orden: Lecanorales, 1932
**** Familie: Parmeliaceae, 1827
***** **Brunskjegg** eller «Trollskjegg» (*Bryoria* Brodo & D. Hawksw.) – 18 arter i Norge
****** Trådskjegg (*B. americana* (Motyka) Holien)
****** Kort trollskjegg (*B. bicolor* (Ehrh.) Brodo & D. Hawksw.)
****** Bleikskjegg (*B. capillaris* (Ach.) Brodo & D. Hawksw.)
****** Flokeskjegg (*B. chalybeiformis* (L.) Brodo & D. Hawksw.)
****** Furuskjegg (*B. fremontii* (Tuck.) Brodo & D. Hawksw.)
****** Piggskjegg (*B. furcellata* (Fr.) Brodo & D. Hawksw.)
****** Mørkskjegg (*B. fuscescens* (Gyelnik) Brodo & D. Hawksw.)
****** Glattskjegg (*B. glabra* (Motyka) Brodo & Hawksw.)
****** Vrangskjegg (*B. implexa* (Hoffm.) Brodo & D. Hawksw.)
****** Ullskjegg (*B. intricans* (Vainio) Brodo & D. Hawksw.)
****** Svartskjegg (*B. lanestris* (Ach.) Brodo & D. Hawksw.)
****** Sprikeskjegg (*B. nadvornikiana* (Gyelnik) Brodo & D. Hawksw.)
****** Lappskjegg (*B. nitidula* (Th. Fr.) Brodo & D. Hawksw.)
****** Buskskjegg (*B. simplicior* (Vainio) Brodo & D. Hawksw.)
****** Piggtrollskjegg (*B. smithii* (Du Rietz) Brodo & D. Hawksw.)
****** Gråskjegg (*B. subcana* (Stizenb.) Brodo & D. Hawksw. )
****** Langt trollskjegg (*B. tenuis* (E. Dahl) Brodo & D. Hawksw.)
****** Vriskjegg (*B. tortuosa* (Merr.) Brodo & Hawksw.)
****** *[[Bryoria abbreviata]]*     
****** *[[Bryoria carlottae]]*    
****** *[[Bryoria cervinula]]*     
****** *[[Bryoria friabilis]]*      
****** *[[Bryoria oregana]]*     
****** *[[Bryoria pikei]]*     
****** *[[Bryoria pseudocapillaris]]*     
****** *[[Bryoria pseudofuscescens]]*     
****** *[[Bryoria salazinica]]*    
****** *[[Bryoria spiralifera]]*    
****** *[[Bryoria subdivergens]]*     
****** *[[Bryoria trichodes]]*

## Referanser


## Litteratur
* Krog, Hildur/Østhagen, Haavard/Tønsberg, Tor: *Lavflora. Norske busk- og bladlav*, Oslo 1994, ISBN 82-00-41445-0
* Tom H Hofton – Sopp og lav med Bjønnhølfjellet som utgangspunkt (lest 11.nov 2008)
* Washington State – Ethnobotany – Lichens (lest 11.nov 2008)

## Eksterne lenker
*