Sosialpsykologi

:*Denne artikkelen handler om begrepet sosialpsykologi og forholdet mellom fagfelt med dette navnet. For utdypende artikler om de enkelte disiplinene, se [[sosialpsykologi (psykologi)]] og [[sosialpsykologi (sosiologi)]]*

**Sosialpsykologi** er et bredt forskningsfelt som av Gordon Allport ble definert som studiet av «hvordan tanker, følelser og adferd påvirkes av den faktiske, innbilte eller underforståtte andre». Sosialpsykologi er dels en disiplin innen psykologi, kjent som psykologisk sosialpsykologi, og dels en disiplin innen eller et eget fag som står nær sosiologi, kjent som sosiologisk sosialpsykologi. De to forskningstradisjonene skiller seg i fokus, metoder og teorier og har tradisjonelt hatt ulike geografiske tyngdepunkter. Psykologisk sosialpsykologi undersøker individets opplevelser og adferd i en sosial kontekst, mens sosiologisk sosialpsykologi studerer både individer og grupper, særlig i konteksten av større sosiale strukturer og prosesser. Noen oppfatter psykologisk og sosiologisk sosialpsykologi som ulike tilnærminger til et felles forskningsfelt. Sosialpsykologien deles også ofte inn i retningene *eksperimentell sosialpsykologi* og *kritisk sosialpsykologi*, som har opphav i henholdsvis psykologisk og sosiologisk sosialpsykologi. Grensene mellom dem er likevel flytende, og ikke alle psykologiske sosialpsykologer er eksperimentelle, og ikke alle sosiologiske sosialpsykologer er kritiske.

## Psykologisk sosialpsykologi

Den psykologisk orienterte sosialpsykologien fokuserer på individets opplevelser og adferd i en sosial kontekst, herunder emner som sosial kognisjon, sosial påvirkning, sosial interaksjon, holdninger og holdningsendring, innstillinger og adferd overfor andre, og adferd i grupper. Generelt står psykologisk sosialpsykologi nærmere en naturvitenskapelig tilnærmingsmåte enn sosiologisk sosialpsykologi, og tradisjonelt har den eksperimentelle retningen vært dominerende.

Noen av de viktigste tidsskriftene innen den psykologisk orienterte sosialpsykologien er *[[Journal of Personality and Social Psychology]]*, *[[Journal of Experimental Social Psychology]]* og *Personality and Social Psychology Bulletin*. Det finnes også mange mer spesialiserte tidsskrifter.

## Sosiologisk sosialpsykologi

Sosialpsykologer innenfor den sosiologiske fagdisiplinen sosialpsykologi fokuserer på adferden til grupper såsom sosiale interaksjoner og utvekslinger på mikronivå, gruppedynamikk og gruppeutvikling og menneskemasser på makronivå. Sosiologiske sosialpsykologer er interessert i både individet og gruppen, men gjerne i konteksten av større sosiale strukturer og prosesser. Sosiologisk orientert sosialpsykologi utforsker en rekke demografiske, sosiale og kulturelle fenomener, slik som sosiale roller, raser, klassetilhørighet, kjønn, familie, individenes sosialisering, sosio–kulturell endring, sosial identitet og symbolsk interaksjonisme. Tradisjonelt har sosiologisk sosialpsykologi sitt tyngdepunkt i kvalitative metoder, men også kvantitative metoder blir brukt. Det viktigste sosiologisk orienterte tidsskriftet innen sosialpsykologien er *[[Social Psychology Quarterly]]*, som er et av tidsskriftene til American Sociological Association. *[[Kölner Zeitschrift für Soziologie und Sozialpsychologie]]*, et av de to ledende tyskspråklige tidsskriftene innen sosiologi og det fremste innen sosialpsykologi, dekker både sosiologi i generell forstand og sosialpsykologi bredt definert.

Den sosiologiske disiplinen sosialpsykologi har røtter tilbake til 1902, da sosiologen Charles Cooley utgav det banebrytende verket *Human Nature and the Social Order*.

## Faglig innordning

Sosialpsykologi anses ofte for å være et forskningsfelt i skjæringspunktet mellom sosiologi og psykologi. Herbert Kelman kalte forskningsområdet en «interdisiplin». Forskere innen dette området er vanligvis enten sosiologer eller psykologer, men kan også ha bakgrunn fra andre fag. Forskningsområdet består av to distinkte tradisjoner, en som har sosiologifaget som utgangspunkt og en som springer ut av psykologifaget. De to fagtradisjonene omtales ofte som henholdsvis *[[Sosialpsykologi (sosiologi)|sosiologisk sosialpsykologi]]* og *[[Sosialpsykologi (psykologi)|psykologisk sosialpsykologi]]*. Noen ser sosialpsykologi som et felles, tverrfaglig felt, mens andre ser det som separate vitenskapstradisjoner innen psykologi og sosiologi. I etterkrigsårene var et tverrfaglig fokus mer fremtredende innen sosialpsykologien enn i dag. Sosiologisk sosialpsykologi er fremfor alt en stor forskningstradisjon innen europeisk samfunnsvitenskap, mens psykologisk sosialpsykologi oppstod og dominerer i USA. Til tross for ulike fokus, metoder og teorier blant de to retningene er det allmenn enighet om Gordon Allports definisjon av sosialpsykologi som studiet av «hvordan tanker, følelser og adferd påvirkes av den faktiske, innbilte eller underforståtte andre».

Morris Rosenberg og Ralph H. Turner skriver

William R. Shadish og Steve Fuller skriver at «det sosiologiske feltet er mindre naturvitenskapelig og mer åpent. Det prioriterer realistiske innsikter fremfor empirisk reliabilitet i forskning på tema som symbolsk interaksjonisme, etnometodologi, organisasjoner og makt, og livsfasestudier. [...] Til sammenligning er psykologisk sosialpsykologi kjennetegnet av sitt fokus på laboratoriemetoden.»

Alice Eagly og Gary Alan Fine argumenterer for at sosialpsykologi «ble grunnlagt og har modnet innen begge disiplinene, men med utilstrekkelig kommunikasjon mellom sine psykologiske og sosiologiske grener». Akademikere innen psykologisk og sosiologisk sosialpsykologi publiserer stort sett i ulike kanaler og refererer i liten grad til hverandre.

Tyngdepunktet for sosialpsykologisk forskning varierer en del mellom land. I f.eks. Sverige ligger det meste av sosialpsykologisk forskning tradisjonelt ganske nær sosiologien og for eksempel ved Göteborgs universitet er studier i sosiologi og sosialpsykologi anerkjent som likeverdige. I Norge finner man både sosialpsykologisk forskning i en tradisjon som ligger nær sosiologi (f.eks. Harriet Holter) og psykologisk sosialpsykologisk forskning. De senere årtiene har den psykologiske tradisjonen vært mest fremtredende i Norge.

## Betegnelsen sosialpsykolog

*Sosialpsykolog* er ikke en beskyttet tittel. I 2011 gav Helse- og omsorgsdepartementet Helsedirektoratet i oppdrag å avklare om den sammensatte tittelen *sosialpsykolog* er beskyttet; Helsedirektoratet uttalte i 2012 at «tittelen sosialpsykolog er ikke en beskyttet tittel etter helsepersonelloven § 74, da den ikke gis egen autorisasjon etter helsepersonelloven § 48 eller spesialistgodkjenning». De fleste fagpersonene innen sosialpsykologi er utdannet innen psykologi eller sosiologi. I Norge var Harriet Holter sentral i etableringen av faget; hun var selv utdannet samfunnsøkonom (da kalt sosialøkonom), men ble professor i sosialpsykologi.

## Se også
*Sosialpsykologi (psykologi)

## Referanser


## Litteratur
* Henry Gleitman, Alan Fridlund, Daniel Reisberg, *Psychology.* Norton, New York 1999. Kapitel 11: Social Cognition and emotion.
* Boje Katzenelson: *Homo Socius*, Gyldendal, 1994.
* G. H. Mead: *Sindet, selvet og samfundet*, Akademisk, 2005.