Priština

**Prishtina** (albansk: **Prishtinë** IPA: ˈpriːʃtɪnə, prɪʃˈtiːnə/,/ˈprɪʃtɪnɑː/) er hovedstaden i Kosovo. 

Det gamle navnet på byen var Ulpiana. Første gang navnet Prishtinë er registrert i historisk sammenheng er i 1342. Prishtinës innbyggertall ble anslått til  innbyggere per , og det store flertallet av disse er albanere. Det bor også små grupperinger av serbere, bosnjaker og romanifolk i byen.

UNMIK, FN sin midlertidige administrasjon i Kosovo, har sitt hovedkvarter i Prishtinë, sammen med de fleste andre internasjonale organisasjoner som er i Kosovo.

Prishtinë har sin egen lufthavn, *Aeroporti Ndërkombëtar i Prishtinës Adem Jashari,* som ligger 16&nbsp;km. utenfor byen.

## Historie
Ulpiana, som byen den gang het, ble innlemmet i det Illyriske riket i det 4. århundret før Kristi fødsel, av Kong Bardhyl f. ca. 448 f. kr.

I Antikken var byen underlagt det dardanske kongedømmet.

På midten av 1300-tallet okkuperte Kong Stefan Dušan Kosovo som en del av ekspansjonen til det serbiske riket, og med det hovedstaden Ulpiana.

Ifølge de osmanske registre fra 1591 så var Prishtina betydelig islamisert, flere av beboerne hadde islamiserte albanske navn, mens ifølge Malcolm var Prishtina på 1600-tallet bebodd av flertall muslimer, mest sannsynligvis flertall albanere.  

I år 1689-90 gjorde de lokale albanerne i Prishtina opprør mot osmanerne under ledelsen av den albansk-katolske presten Pjetër Bogdani. Kilder nevner 5,000 albanske muslimer som hadde 'bekjempet tyrkerne'.  Etter opprøret ble de lokale beboerne i Prishtina straffet av osmanerne. Gjergj Bogdani, en nevø av Pjetër Bogdani, skrev senere at .

Fra januar til august 1912 var Prishtina befridd fra osmansk styre under ledelsen av Hasan Prishtina og hans albanske styrker. 

I 1912-13 ble Prishtina innvandert av Serbia, og serbiske styrker begikk flere massakre på den albanske befolkningen. Serbiske kolonister ble bosatt i Prishtina mens albanerne ble drevet ut. 

Kosovo, som hadde vært under ottomansk styre siden slutten av 1300-tallet, ble delt opp etter Balkankrigene i 1912–1913. Priština ble da igjen en del av det serbiske kongedømmet fram til 1918, hvorpå kongedømmet ble sammenslått med det kroatiske og det slovenske kongedømmet til det jugoslaviske kongedømmet, kjent som Jugoslavia fra 1941.

Under andre verdenskrig ble det vestlige Kosovo innlemmet i Albania, som støttet det fascistiske styret i Italia, mens det østlige Kosovo inngikk i det bulgarsk- og tyskokkuperte Serbia. Albania styrte det vestlige Kosovo fram til 1943, da styret over landet ble overtatt av Nazi-Tyskland.

Mellom 1953 og 1999 økte befolkningen i byen fra cirka  til nærmere . I 1953 bodde det  (37 %) personer av albansk herkomst og  (33 %) av serbisk herkomst i Priština. I 1991 var det  (78,7 %) albanere og  (13,3 %) serbere. Idag er det estimert at det er færre enn 100 serbere i byen.

### Kosovokonflikten

I kjølvannet av uoverensstemmelser mellom den kosovoalbanske og serbiske befolkningen endret Slobodan Milošević grunnloven i Serbia i 1989, og fjernet Kosovos autonomi.

Samtidig ble demokrati innført i Serbia og valg avholdt for første gang siden andre verdenskrig. Den albanske befolkningen nektet å delta i offisielle anliggender som skolegang og universitet, ettersom de da måtte lære serbisk ved siden av albansk i skolen.

Fra 1992 begynte Kosovos frigjøringshær (*UÇK*, *Ushtria Çlirimtare e Kosovës*) å angripe  statlige serbiske mål. Fram til 1996 ble ikke dette slått ned på fra serbisk hold, grunnet krig i andre regioner i det tidligere Jugoslavia, deriblant Bosnia-krigen. Da det ble fred der, begynte statlig sikkerhetspoliti (UDBA) å gå mer aktivt inn i bekjempelse av UÇK, som på dette tidspunktet fortsatt var oppført som en terrororganisasjon av blant andre USA. 

Priština var i all hovedsak rolig inntil 1998, da det serbiske militæret angrep UÇK, og serbiske paramilitære grupperinger massakrerte sivile albanere i regionene rundt om i Kosovo.

Den 24. mars 1999 angrep NATO-landene Serbia med et bombetokt som varte til juni samme år.

Flere bygninger i sentrum av Priština ble også bombet av NATO, blant annet hovedkvarteret for det serbiske politiet ved shoppingsenteret Boro i Ramiz. Store deler av den albanske befolkningen flyktet, men vendte hjem igjen etter krigen. Mot slutten av krigen drev majoritetsbefolkningen serbere og rom-folk som den anklaget for å ha medvirket til overgrepene, ut fra deler av Kosovo.

FN anslår at ca.  serbere ble drevet fra sine hjem. Enkelte som ble igjen, ble trakassert og utsatt for voldshandlinger.

## Bilder

Kosovo Government Building.jpg|Regjeringsbygget i Kosovo
Prishtina maj 2005.jpg|UNMIKs byggene i Priština
Monumento Skanderbeg, Pristina, Kosovo, 2014-04-16, DD 16.JPG|Skënderbeu-statue i Priština
Grand Hotel 11.jpg|«Grand Hotel Prishtina»
Pristina City 2004.jpg|Priština by sett fra Grand Hotel
Nenatereze1.jpg|Moder Teresas allé


## Se også
* Kosovokrigen
* Universitetet i Priština
* Skanderbeg

## Noter

## Referanser


## Eksterne lenker
* Den offisielle hjemmesiden til Priština kommune *(kun på albansk)*
* Priština Flyplass
* Newskosova.org – uavhengig nyhetsportal 
* FNs «Daylife» om Priština
* UNMIKS hjemmeside 
* Human Rights Watch &ndash; «Kosovo: Build New State on Rule of Law»
* 
*