open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
I Heard It Through the Grapevine

**«I Heard It Through the Grapevine»** er en sang skrevet av Norman Whitfield og Barrett Strong som ble spilt inn med Smokey Robinson & the Miraclesspil i 1966. Innspillingen ble ikke godkjent av Berry Gordy eieren av Motown Records. I 1967 ble sangen spilt inn med Gladys Knight & the Pips og den ble gitt ut på singel i september 1967. Singelen kom på 2.-plass på Billboard-listene. Den mest kjente versjonen er likevel med Marvin Gaye som ga den ut på singel i oktober 1968.

Ike & Tina Turner spilte inn sangen og ga den ut på albumet *[[In Person]]* i 1969.

Creedence Clearwater Revival spilte den inn på albumet *[[Cosmo's Factory]]* i 1970.

## Eksterne lenker
*
Elena Könz

**Elena Könz** (født 12. september 1987 i Guarda, Graubünden) er en profesjonell snøbrettkjører som representerer Sveits. Hun deltar i Vinter-OL 2014 i Sotsji i øvelsen *[[Snøbrett under Vinter-OL 2014 – Slopestyle kvinner|slopestyle]]*, der hun ble nummer tre i sitt kvalifiseringsheat, og dermed kvalifiserte seg direkte til finalen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Freestyle under Vinter-OL 2014 – Kulekjøring kvinner

**[[Freestyle under Vinter-OL 2014]] – Kulekjøring kvinner** var sjuende gang kulekjøring var med på det olympiske freestyleprogrammet. Konkurransen ble avviklet i Roza Khutor ekstrempark, med første kvalifisering 6. februar og finale 8. februar 2014.

Justine Dufour-Lapointe fra Canada tok gullmedaljen foran søsteren Chloé. Regjerende verdens- og olympisk mester Hannah Kearney fra USA tok bronse.

Den tredje Dufour-Lapointe søsteren, Maxime, deltok også under lekene, kom seg til finale 2 og gjorde dermed søskenflokken historisk som de første tre søstre til å delta i samme øvelse under OL.

For å kvalifisere seg til lekene, måtte en utøver ha en topp-30-plassering i verdenscupen eller under VM i freestyle 2013, og ha minimum 80 FIS-poeng. Totalt 30 kvoteplasser var tilgjengelig for utøverne. Maksimum 4 utøvere kunne bli påmeldt fra én nasjonal olympisk komitée.

## Resultater
### Kvalifisering
#### Kvalifiseringsrunde 1
De 10 beste fra første kvalifiseringsrunde kvalifiserte seg direkte til finale, mens de resterende måtte ut i kvalifiseringsrunde 2.
: **KF** — Direkte kvalifisert til finale

#### Kvalifiseringsrunde 2
De 10 beste fra andre kvalifiseringsrunde kvalifiserte seg for finale.
: **KF** — Kvalifisert til finale

### Finale
#### Finale 1
De 12 beste fra første finale kvalifiserte seg for finale 2.
: **KF2** — Kvalifisert til finale 2

#### Finale 2
De 6 beste fra andre finale kvalifiserte seg for finale 3.
: **KF3** — Kvalifisert til finale 3

#### Finale 3
Justine Dufour-Lapointe fra Canada tok gullmedaljen foran søsteren Chloé. Regjerende verdens- og olympisk mester Hannah Kearney fra USA tok bronse.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sønnå kraftverk

**Sønnå kraftverk** er et vannkraftverk i Søndenåhamn i Sauda kommune i Rogaland.

Det består av 
* Sønnå L kraftverk 
* Sønnå H kraftverk.
Rundhalet langebarn

**Rundhalet langebarn** (*Anisarchus medius*) er en fiskeart. Den tilhører hornkvabbene.

Kroppen er lang og ålelignende med en lang ryggfinne. Den kan skilles fra andre hornkvabber på at halefinnen er avrundet. Den blir vanligvis opptil 14&nbsp;cm lang, men kan bli 18&nbsp;cm.

Rundhalet langebarn finnes helst i svært kaldt vann med temperatur lavere enn 0&nbsp;°C. Ved Svalbard og i Kvitsjøen lever den også i varmere vann, opptil 4–7&nbsp;°C. Den finnes på bløtbunn i en dybde på 10–150&nbsp;m. Føden består av små flerbørstemarker, amfipoder, cumaceer og muslinger.

Den er sirkumpolart utbredt i Nordishavet. I norske farvann finnes den kun ved Svalbard.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Vasstøl kraftverk

**Vasstøl kraftverk** er et vannkraftverk i Suldal kommune i Rogaland. Det er en del av Røldal-Suldal-anlegget. 

Det utnytter et fall på 149 meter fra reguleringsmagasinet Finnabuvatnet.

Det er installert en francisturbin med en generator på 5,1 MW. Årsproduksjon er 28 GWh.

Eier er Norsk Hydro. Statkraft har en liten eierandel.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Hydro
* Statkraft 
* Lyse Energi
Diaphonia

* Se systematisk inndeling

***Diaphonia*** er en gruppe (slekt) av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Levevis
Larvene lever gjerne i råtnende ved eller annet dødt, organisk materiale.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Australia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
***** Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
****** Stammen Schizorhinini Burmeister, 1842
******* Understammen Schizorhinina Burmeister, 1842
******** Slekten *Diaphonia* Newman, 1840
********* *[[Diaphonia antoinei]]* Allard, 1995
********* *[[Diaphonia bacchusi]]* Rigout, 1997
********* *[[Diaphonia dispar]]* Newman, 1840
********* *[[Diaphonia kerleyi]]*  Rigout, 1997
********* *[[Diaphonia lateralis]]* Blackburn, 1894
********* *[[Diaphonia luteola]]* Janson, 1873
********* *[[Diaphonia melanopyga]]* Lea, 1914
********* *[[Diaphonia notabilis]]* White, 1846
********* *[[Diaphonia palmata]]* Schaum, 1848
********* *[[Diaphonia vicina]]* Janson, 1873
********* *[[Diaphonia xanthopyga]]* Germar, 1848
## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Diaphonia mniszechii'' 
* Liste over artene
Christoffer Faarup

**Christoffer Faarup** (født 28. desember 1992 i Aarhus) er en dansk alpinist.

Han deltok for Danmark under Vinter-OL 2014 og fikk en 37.-plass i utfor. Han deltok dessuten i disiplinene super-G og super kombinasjon.

Til verdensmesterskapene i St. Moritz i 2017 fikk han en 30.-plass i utfor, en 27.-plass i super-G og en 26.-plass i super kombinasjon.

Faarup flyttet til Norge i 2007 for å satse på skisporten. Han bor til daglig på Hafjell i Øyer kommune. Han ble student i 2012 på NTG, Lillehammer.

Faarup er medlem av Hobro Skiklub og Lillehammer Skiklub. Han kjører sammen med det svenske fartslandslag. Han representerer Danmark i alle internasjonale konkurranser.

## Karriere
### Olympiske leker
Karrierens første olympiske deltakelse var i 2014 Sotsji, Russland med en 37.-plass i utfor.

### Verdensmesterskaper (WSC)
Faarup deltok I verdensmesterskapene i
* 2011 Garmisch-Partenkirchen, Tyskland
* 2013 Schladming, Østerrike
* 2015 Beaver Creek, USA

### Verdenscup (WC)
Faarup deltok i worldcup-renn i 
* Kvitfjell, Norge 
* Val Gardena, Italia
* Lake Louise, Canada

### Danmarksmesterskaper
Faarups resultater fra de offisielle Danmarksmesterskaper

**DNF:** Did not finish (gjennomførte ikke)

**N/A:** Not available (konkurransen ble ikke holdt)

### Beste internasjonale resultater

## Priser
**2011**
* Paul Thranes Mindepokal
**2012**
* Den Nordjyske Idrætspris
**2014**
* Årets Sportspris fra Danmarks Skiforbund
* Paul Thranes Mindepokal

## Referanser

* http://www.dr.dk/sporten/christoffer-faarup-alpint-skiloeb
* https://web.archive.org/web/20160304190051/http://www.ntg.no/no/velg_skole/lillehammer/idretter/alpint/tidligere_elever/page5337.html
* https://web.archive.org/web/20151122070117/http://www.skiforbund.dk/aarets-skievent-2014-en-kaempe-succes-i-hoej-sol/

## Eksterne lenker
* 
* 
*  Christoffer Faarup – Profil på Danmarks Idrætsforbunds OL-nettsider

* Facebook: Christoffer Faarup, Sportsudøver
* Instagram:cfaarup
Snøbrett under Vinter-OL 2014 – Slopestyle kvinner

**[[Snøbrett under Vinter-OL 2014]] – Slopestyle kvinner** er første gang slopestyle er med på det olympiske snøbrettprogrammet. Konkurransen vil bli avviklet i Roza Khutor ekstrempark, med kvalifiseringsheat 6. februar og finaleheat 8. februar 2014.

## Resultater
### Kvalifisering
De 4 beste fra hvert kvalifiseringsheat er direkte kvalifisert for finalen, mens de resterende må ut i semifinale.  Beste score over to runs blir tellende resultat.
: **KF** — Direkte kvalifisert til finalen
: **KS** — Kvalifisert til semifinale

### Semifinale
De 4 beste fra semifinalen er kvalifisert for finalen. Beste score over to runs blir tellende resultat.

### Finale
Beste score over to runs blir tellende resultat.

## Referanser
2012-ouverturen

***2012-ouverturen*** var en turné med den norske artisten Ingrid Bjørnov.

## Medvirkende

*På scenen: Ingrid Bjørnov, Javed Kurd, Ole Petter Hansen Chylie og Rino Johannessen.
*Regi: Ivar Tindberg
*Scenografi: Gjermund Andresen
*Lyddesign: Kjetil Husøy
*Lysdesign: Anders Busch
*Inspisient: Marianne Viken
*Produsent: Backstage Produksjon AS

## Datoer

### 2012

* Latter 19. september–17. november
* Drammens Teater: 28. november–1. desember
* Desember: Rådhusteatret, Ibsenhuset, Nøtterøy kulturhus, Kolben kulturhus, Askim Kulturhus, Blå grotte, Parkteatret i Moss,  Asker kulturhus, Lillestrøm Kultursenter
* 20. Lillestrøm Kultursenter

### 2013

* Januar: Bjørnsonhuset, Parken kulturhus, Operahuset Nordfjord, Sjøborg kulturhus, Oseana, Stord kulturhus, Grieghallen, Storstova

* Februar: Stavanger konserthus, Oppdal, Namsos, Olavshallen, Gjøvik, Ullensaker, Maihaugen, Arendal rådhus og kulturhus, Hjertnes kino og kulturhus, Kulturhuset Bølgen

#### Mars–april

* Gullbring kulturanlegg, Bakketeigen, Latter (13. mars–27. april)

#### September–oktober

* Drammens Teater, Askim Kulturhus, Nøtterøy kulturhus, Lillestrøm Kultursenter, Kilden teater- og konserthus, Grimstad kulturhus, Ibsenhuset, Elverum, Ullensaker, Kolben kulturhus, Kulturhuset Bølgen.

## Referanser
Lisbeth Morlandstø

**Lisbeth Morlandstø** (født 7. desember 1960 fra Sotra) er en norsk medieviter. Hun er dr. polit. fra Universitetet i Bergen 2006.

Morlandstø er førsteamanuensis i journalistikk ved Universitetet i Nordland, Senter for journalistikk. Hun er leder for forskningsgruppa Journalistikk på Fakultet for samfunnsvitenskap og for forskningsprosjektet Lokaljournalistikkens vilkår og muligheter i et nordnorsk mediemarked.

Morlandstø har bl.a. redigert boken Innovasjon og verdiskaping i lokale medier (2014, med Arne H. Krumsvik).

## Referanser


## Eksterne lenker
Acanthonotozomatidae

**Acanthonotozomatidae** er en av i alt 59 familier innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr. Artene har små øyne, til forskjell fra gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.

Familien har 1-3 slekter avhengig av taksonomisk plassering.

## Gruppens taksonomi
Gruppen Gammaridea har gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  *WoRMS*-databasen.

* **Rekke: Krepsdyr (Crustacea)** - 67&nbsp;000 arter
** Klasse storkreps (Malacostraca) - +30&nbsp;000 arter Latreille, 1802
*** Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
**** Overorden Peracarida Calman, 1904
***** Orden amfipoder (Amphipoda) - 9&nbsp;000 arter, 1&nbsp;900 i ferskvann Latreille, 1816
****** Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
******* *Incertae sedis*
******** Familie **Acanthonotozomatidae** Stebbing, 1906 
********* *Slekt [[Acanthonotozoma]]* Boeck, 1876 = *[[Acanthonotus]]* Ross, 1835 
********** *[[Acanthonotozoma cristatum]]* (Ross, 1835)
********** *[[Acanthonotozoma dunbari]]* Just, 1978
********** *[[Acanthonotozoma gurjanovae]]* Just, 1978
********** *[[Acanthonotozoma inflatum]]* (Krøyer, 1842)
********** *[[Acanthonotozoma magnum]]* Just, 1978
********** *[[Acanthonotozoma monodentatum]]* Kudzjaschov, 1965
********** *[[Acanthonotozoma portum]]* (Kunkel, 1910)
********** *[[Acanthonotozoma rusanovae]]* Bryazgin, 1974
********** *[[Acanthonotozoma serratum]]* (Fabricius, 1780)
********** *[[Acanthonotozoma sinuatum]]* Just, 1978
********* *Ikke anerkjent slekt [[Cypsiphimedia]]*  K.H. Barnard, 1955 ( = *[[Iphimedia]]* Rathke, 1843)
********* *Ikke anerkjent slekt [[Paracanthonotozoma]]* Bellan-Santini, 1972 ( = *[[Acanthonotozomella]]*Schellenberg, 1926)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Transatlantic Trade and Investment Partnership

**Transatlantic Trade and Investment Partnership** (**TTIP**) var en handels- og investeringsavtale som ble forhandlet mellom Den europeiske union (EU) og USA. Målsettingen med forhandlingene var en omfattende avtale om handel med varer og tjenester, offentlige innkjøp samt investeringer. Avtalen skal fjerne handelshindringer.

Forhandlingene startet i juli 2013. Den fjerde forhandlingsrunden foregikk i Washington, DC, i USA i mars 2014. I 2016 strandet forhandlingene og i 2019 bestemte Rådet at avtalen ikke lengre var relevant for EU.

Gjennom blant annet å standardisere godkjennelse av utdannelse, skulle det med TTIP bli enklere å selge tjenester i hverandres markeder.

## Se også
* CETA

## Referanser


## Eksterne lenker
* Informasjonsside fra EU om TTIP
Røed naturminne

**Røed naturminne** er et 90 m² stort område på gnr. 4, bnr. 3 og 5 i Vestby kommune i Buskerud. 
Stedet er fredet på grunn av berggrunnen, der det er en sjelden eruptivgang med kulestruktur. Stedet ble fredet 7. mars 1980.

## Referanser
Alicellidae

**Alicellidae** er en av i alt 59 familier innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr. Artene har små øyne, til forskjell fra gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.

Familien har 6 slekter.

## Gruppens taksonomi
Gruppen Gammaridea har gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  *WoRMS*-databasen.

* **Rekke: [[Krepsdyr]] (Crustacea)** - 67&nbsp;000 arter
** Klasse storkreps (Malacostraca) - +30&nbsp;000 arter Latreille, 1802
*** Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
**** Overorden Peracarida Calman, 1904
***** Orden amfipoder (Amphipoda) - 9&nbsp;000 arter, 1&nbsp;900 i ferskvann Latreille, 1816
****** Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
******* *Incertae sedis*
******** Familie Alicellidae  Lowry & De Broyer, 2008
********* *Slekt [[Alicella]]*  Chevreux, 1899
********** *[[Alicella gigantea]]* Chevreux, 1899 - 2000–7000 m dyp i nordlige Stillehavet, Nord-Atlanteren, Nordishavet
********* *Slekt [[Apotectonia]]*  Barnard & Ingram, 1990
********** *[[Apotectonia heterostegos]]*  Barnard & Ingram, 1990 - 2000–3000 m dyp i østlige Stillehavet
********* *Slekt [[Diatectonia]]*  Barnard & Ingram, 1990
********** *[[Diatectonia typhodes]]*  Barnard & Ingram, 1990 - 1500–2000 m dyp i  Stillehavet
********* *Slekt [[Paralicella]]*  Chevreux, 1908
********** *[[Paralicella caperesca]]*  Shulenberger & Barnard, 1976 - Nord-Atlanteren
********** *[[Paralicella fusiformis]]*  (Birstein & M. Vinogradov, 1955) - nordlige Stillehavet
********** *[[Paralicella microps]]*  (Birstein & M. Vinogradov, 1958) - Sørishavet, New Zealand
********** *[[Paralicella similis]]*  Birstein & Vinogradov, 1960 - Sørishavet, New Zealand
********** *[[Paralicella tenuipes]]*  Chevreux, 1908 - Nord-Atlanteren, Biscayabukta
********** *[[Paralicella vaporalis]]*  Barnard & Ingram, 1990 - 1500–2000 m dyp i  Stillehavet
********* *Slekt [[Tectovalopsis]]*  Barnard & Ingram, 1990
********** *[[Tectovalopsis diabolus]]*  Barnard & Ingram, 1990 - 2500–3000 m dyp i Stillehavet
********** *[[Tectovalopsis fusilus]]*  Barnard & Ingram, 1990 - 2500–3000 m dyp i Stillehavet
********** *[[Tectovalopsis nebulosus]]*  Barnard & Ingram, 1990 - 500–100 m dyp i østlige Stillehavet, Californiabukta
********** *[[Tectovalopsis regelatus]]*  Barnard & Ingram, 1990 - 1500–2000 m dyp i Stillehavet
********** *[[Tectovalopsis ruffoi]]*  (Serejo & Wakabara, 2003) - 1500–2000 m dyp i Sør-Atlanteren, Brasil
********** *[[Tectovalopsis wegeneri]]*  Barnard & Ingram, 1990 - 2500–3000 m dyp i Stillehavet
********* *Slekt [[Transtectonia]]*  Barnard & Ingram, 1990
********** *[[Transtectonia torrentis]]*  Barnard & Ingram, 1990 - 2500–3000 m dyp i Stillehavet

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Amathillopsidae

**Amathillopsidae** er en av i alt 59 familier innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr. Artene har små øyne, til forskjell fra gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.

Familien har 4 slekter, fordelt på to underfamilier.

## Gruppens taksonomi
Gruppen Gammaridea har gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  *WoRMS*-databasen.

* **Rekke: [[Krepsdyr]] (Crustacea)** - 67&nbsp;000 arter
** Klasse storkreps (Malacostraca) - +30&nbsp;000 arter Latreille, 1802
*** Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
**** Overorden Peracarida Calman, 1904
***** Orden amfipoder (Amphipoda) - 9&nbsp;000 arter, 1&nbsp;900 i ferskvann Latreille, 1816
****** Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
******* *Incertae sedis*
******** Familie **Amathillopsidae**  Pirlot, 1934
********* *Slekt [[Amathillopsis]]*  Heller, 1875 = Acanthopleustes* <small> Holmes, 1908</small>
********** *Amathillopsis affinis* <small> Miers, 1881</small> 
********** *Amathillopsis annectens* <small> (Holmes, 1908)</small> 
********** *Amathillopsis atlantica* <small> Chevreux, 1908</small> 
********** *Amathillopsis australis* <small> Stebbing, 1883</small> 
********** *Amathillopsis charlottae* <small> Coleman, 1998</small> 
********** *Amathillopsis comoroensis* <small> Ledoyer, 1986</small> 
********** *Amathillopsis grevei* <small> J.L. Barnard, 1961</small> 
********** *Amathillopsis pacifica* <small> Gurjanova, 1955</small> 
********** *Amathillopsis roroi* <small> Coleman & Coleman, 2008</small> 
********** *Amathillopsis septemdentata* <small> Ledoyer, 1978</small> 
********** *Amathillopsis spinigera* <small> Heller, 1875</small> 
********** *Amathillopsis takahashiae* <small> Tomikawa & Mawatari, 2006</small> 
********* Underfamilie [[Cleonardopsinae]] <small> Lowry, 2006</small>
********* *Slekt Cleonardopsis* <small> K.H. Barnard, 1916</small> = *Amathillopleustes* <small> Pirlot, 1934</small> 
********** *Cleonardopsis carinata* <small> K.H. Barnard, 1916</small> 
********* Underfamilie [[Parepimeriinae]] <small> Lowry, 2006</small>
********* *Slekt Parepimeria* <small> Chevreux, 1911</small> = *Parepimeriella* <small> Schellenberg, 1931</small> = *Jeanjustia* <small> Lowry & Myers, 2003</small>
********** *Parepimeria bidentata* <small> Schellenberg, 1931</small> 
********** *Parepimeria crenulata* <small> Chevreux, 1911</small> 
********** *Parepimeria irregularis* <small> (Schellenberg, 1931)</small> 
********** *Parepimeria major* <small> K.H. Barnard, 1932</small> 
********** *Parepimeria minor* <small> Watling & Holman, 1980</small> 
********** *Parepimeria pedra''  (Lowry & Myers, 2003)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Veka kraftverk

**Veka kraftverk** er et vannkraftverk i Suldal kommune i Rogaland.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 506 meter i Vekaåna.

Installert effekt er 3 MW fra en horisontal peltonturbin. Årsproduksjon er 9,5 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
Hjørring amt

**Hjørring amt** eksisterte fra 1793 til kommunalreformen i 1970, da ble det en del av Nordjyllands amt.

Hjørring amt bestod av syv herreder:
* Børglum herred
* Dronninglund herred
* Horns herred
* Hvetbo herred
* Læsø herred
* Vennebjerg herred
* Øster Han herred

I amtet ligger kjøpstadene:
* Hjørring
* Brønderslev
* Sæby
* Frederikshavn 
* Skagen

## Amtmenn
* 1843-1850: Frederik Christian Holsten
* 1850-1867: Frederik August Esbensen
* 1880-1886: Adam Frederik Moltke (1821-1886)
* 1887-1896: Nicolai Reimer Rump

## Hjørring amt omkring 1900

File:Hjoerring og Aalborg Amter.jpg|Den sydlige delen av Hjørring amt er nord for Limfjorden; Syd for denne er det Aalborg amt
File:Hjoerring og Aalborg Amter IV.jpg|Den nordvestlige delen av Hjørring amt
File:Hjoerring og Aalborg Amter III.jpg|Den nordøstlige delen av Hjørring amt


## Kilder
*
Vågaåna kraftverk

**Vågaåna kraftverk** er et vannkraftverk i Vindafjord kommune i Rogaland.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 427 meter i Vågaåna.

Det er installert en peltonturbin på 3,3 MW. Årsproduksjon er 9,8 GWh.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Småkraft
Atylidae

**Atylidae** er en av i alt 59 familier innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr. Artene har små øyne, til forskjell fra gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.

Familien har 1 slekter, fordelt på 4 underfamilier.

## Gruppens taksonomi
Gruppen Gammaridea har gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  *WoRMS*-databasen.

* **Rekke: [[Krepsdyr]] (Crustacea)** - 67&nbsp;000 arter
** Klasse storkreps (Malacostraca) - +25&nbsp;000 arter Latreille, 1802
*** Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
**** Overorden Peracarida Calman, 1904
***** Orden amfipoder (Amphipoda) - 9&nbsp;000 arter, 1&nbsp;900 i ferskvann Latreille, 1816
****** Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
******* *Incertae sedis*
******** Familie **Atylidae**  Lilljeborg, 1865
********* Underfamilie Anatylinae  Bulycheva, 1955
********* *Slekt [[Anatylus]]*  Bulycheva, 1955
********* *Slekt [[Kamehatylus]]*  J.L. Barnard, 1970
********* Underfamilie Atylinae  Lilljeborg, 1865
********* *Slekt [[Atylus]]*  Leach, 1815
********* Underfamilie Lepechinellinae  Schellenberg, 1926
********* *Slekt [[Lepechinella]]*  Stebbing, 1908 = *[[Dorbanella]]* Chevreux, 1914
********* *Slekt [[Lepechinelloides]]*  Thurston, 1980
********* *Slekt [[Lepechinellopsis]]*  Ledoyer, 1983
********* *Slekt [[Paralepechinella]]*  Pirlot, 1933
********* *Ikke anerkjent slekt [[Dorbanella]]*  chevreux, 1914 ( = *[[Lepechinella]]*  Stebbing, 1908)
********* Underfamilie Nototropiinae  Bousfield & Kendall, 1994
********* *Slekt [[Aberratylus]]*  Bousfield & Kendall, 1994
********* *Slekt [[Nototropis]]*  Costa, 1853 = *[[Paratylus]]*  Sars, 1893
********* *Ikke anerkjent slekt [[Niphargopsis]]*  Monod, 1925 ( = *[[Austroniphargus]]*  Monod, 1925)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Thisted amt

**Thisted amt** var et amt før Kommunalreformen i 1970. Hovedbyen var Thisted.

Det inngikk syv herreder i amtet:
* Hassing
* Hillerslev
* Hundborg
* Morsø Nørre
* Morsø Sønder
* Refs
* Vester Han herred

## Kommunalreformen i 1970
Forut for Kommunalreformen i 1970 ønsket politikerne i Thisted amt overveiende å bli tilsluttet det nye Nordjyllands amt eller å danne et "Vestjyllands amt" sammen med Ringkjøbing amt. Der var ikke så meget stemning for å bli lagt sammen med Viborg amt.

Sentraladministrasjonen var dog ikke lydhør ovenfor disse kravene, og det endte med at den største delen av Thisted amt ble en del av det nye Viborg amt. Thisted amt hadde i forveien en del samarbeide med det gamle Viborg amt på blant annet på sykehusområdet.

De fire storkommuner i Viborg amt ble:
* Hanstholm
* Morsø
* Sydthy
* Thisted

Det nordøstlige hjørnet, syv sogn i Vester Han herred, ble til Fjerritslev kommune i Nordjyllands amt. En mindre del av Vester Han herred, de fem vestlige sogn, kom derimot med til Viborg amt.

Fem sogn på Thyholm i syd ble til Thyholm kommune i Ringkjøbing amt.

Thyborøn hørte opprinnelig med til Thisted amt (Agger Sogn, Vestervig-Agger kommune), men ble i 1954 overført til Ringkjøbing amt. Ved folketingsvalget hørte Thyborøn dog til Thisted amtskrets inntil 1970.

## Amtmenn
* 1793 – 1803: Niels Ferslew
* 1803 – 1805: Guldbrand Arentz
* 1805 – 1842: Gerhard Andreas Faye
* 1842 og 1843: Fritz Brun (konstitueret)
* 1842 – 1866: Gottlob Emil Georg Frederik baron Rosenkrantz
* 1866 – 1868: Carl Ludvig Vilhelm Rømer von Nutzhorn
* 1868 – 1885: Iver Emil Hermann William Unsgaard
* 1885 – 1890: Conrad Alexander Fabritius de Tengnagel
* 1890 – 1900: Vilhelm Peter greve Schulin
* 1900 – 1909: Johan Frederik Simony
* 1909 – 1919: Carl Otto Bache
* 1919 – 1925: Henrik Julius Lehmann
* 1926 – 1935: Kresten Haugen-Johansen
* 1935 – 1938: Aage Axel Helper
* 1938 – 1962: Hans Egedorf
* 1962 - 1970: Florian Martensen-Larsen

## Se også
* Herregårde i Thisted Amt
* Kirker i Thisted Amt
Alejandro Diz

**Alejandro Diz** (født 26. mars 1965), argentinsk volleyballspiller som deltok i de olympiske leker 1988 i Seoul. 

Diz vant en olympisk bronsemedalje i volleyball under OL 1988 i Seoul. Han var med på det argentinske laget som kom på tredjeplass i volleyballturneringen for menn bak USA og Sovjetunionen. Argentina tapte semifinalen med 0-3 mot Sovjetunionen men vant bronsefinalen over Brasil med 3-2. Diz spilte fem kamper i OL-turneringen.  
  
## OL-medaljer
* 1988  Seoul   -  Bronse i volleyball, menn  Argentina

## Referanser


## Eksterne lenker
Ølmedal kraftverk

**Ølmedal kraftverk** er et vannkraftverk i Vindafjord kommune i Rogaland.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 150 meter i Hustveitelva.

Installert effekt er 4,5 MW. Årsproduksjon er 16 GWh.

Anlegget består av en peltonturbin 910 kW og en francisturbin på 3,5 MW.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Småkraftforeninga
Aalborg amt

**Aalborg amt** hørte i middelalderen inn under Himmersyssel, dog hørte Kær herred, nord for Limfjorden inn under Vendsyssel; I 1542 ble det til Aalborghus len, og erter forskjellige omrokeringer opprettes Aalborg amt i 1793. I amtet ligger kjøpstadene Aalborg, Løgstør, Nibe og Nørresundby.

Aalborg amt bestod av følgende herreder:
* Fleskum herred
* Gislum herred
* Hellum herred
* Hindsted herred
* Hornum herred
* Kær herred
* Slet herred
* Års herred

## Amtmenn
* 1736–1781: Iver Holck
* 1793–1815: Ditlev von Pentz
* 1843–1844: Frederik Ferdinand Tillisch
* 1899–1905: Johan Henrik Ahnfeldt

## Se også
* Kirker i Aalborg amt
* Ålborghus amt
Cyproideidae

**Cyproideidae** er en av i alt 59 familier innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er bentiske bunndyr. Artene har små øyne, til forskjell fra gruppen Hyperiidea hvor artene har større øyne og er frittsvevende planktoniske.

Familien har minst 18 slekter.

## Gruppens taksonomi
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  *WoRMS*-databasen.

* **Rekke: [[Krepsdyr]] (Crustacea)** - 67&nbsp;000 arter
** Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25&nbsp;000 arter Latreille, 1802
*** Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
**** Overorden Peracarida Calman, 1904
***** Orden amfipoder (Amphipoda) - 9&nbsp;000 arter, 1&nbsp;900 i ferskvann Latreille, 1816
****** Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
******* *Incertae sedis*
******** Familie **Cyproideidae**  J.L. Barnard, 1974
********* *Slekt [[Austropheonoides]]*  J.L. Barnard, 1972
********* *Slekt [[Cyproidea]]*  Haswell, 1879
********* *Slekt [[Gbroidea]]*  Lowry & Azman, 2008
********* *Slekt [[Hoplopheonoides]]*  Shoemaker, 1956
********* *Slekt [[Hoplopleon]]*  K.H. Barnard, 1932
********* *Slekt [[Mokuoloe]]*  J.L. Barnard, 1970
********* *Slekt [[Moolapheonoides]]*  J.L. Barnard, 1974
********* *Slekt [[Narapheonoides]]*  J.L. Barnard, 1972
********* *Slekt [[Neocyproidea]]*  Hurley, 1955
********* *Slekt [[Paracyproidea]]*  Stebbing, 1899
********* *Slekt [[Peltocoxa]]*  Catta, 1875
********* *Slekt [[Peltopes]]*  K.H. Barnard, 1930
********* *Slekt [[Pseudopeltocoxa]]*  Schiecke, 1977
********* *Slekt [[Stegoplax]]*  G. O. Sars, 1883
********* *Slekt [[Terepeltopes]]*  Hirayama, 1983
********* *Slekt [[Unguja (zoologi)|Unguja]]*  Griffiths, 1976
********* *Slekt [[Unyapheonoides]]*  J.L. Barnard, 1972
********* *Slekt [[Victorhensenoides]]*  Rauschert, 1996

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dexaminidae

**Dexaminidae** er en av i alt 59 familier innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er alle bentiske bunndyr med relativt sett små øyne. De har stor egenframdrift, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og relativt mer storøyde artene i Hyperiidea-ordenen.

Familien har 14 slekter i 4 underfamilier.

## Gruppens taksonomi
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  *WoRMS*-databasen.

* **Rekke: [[Krepsdyr]] (Crustacea)** - 67&nbsp;000 arter
** Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25&nbsp;000 arter Latreille, 1802
*** Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
**** Overorden Peracarida Calman, 1904
***** Orden amfipoder (Amphipoda) - 9&nbsp;000 arter, 1&nbsp;900 i ferskvann Latreille, 1816
****** Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
******* *Incertae sedis*
******** Familie **Dexaminidae**  Leach, 1814 = Lepechinellidae Schellenberg, 1926
********* Underfamilie Dexamininae
********* *Slekt [[Delkarlye]]*  J.L. Barnard, 1972
********* *Slekt [[Dexamine]]*  Leach, 1814
********* *Slekt [[Dexaminella]]*  Schellenberg, 1928
********* *Slekt [[Paradexamine]]*  Stebbing, 1899
********* *Slekt [[Sebadexius]]*  Ledoyer, 1984
********* *Slekt [[Syndexamine]]*  Chilton, 1914
********* Underfamilie Dexaminoculinae  Bousfield & Kendall, 1994
********* *Slekt [[Dexaminoculus]]*  Lowry, 1981
********* *Slekt [[Neotropis (zoologi)|Neotropis]]* Metzger, 1871
********* Underfamilie Polycheriinae  Bousfield & Kendall, 1994 = Polycherinae
********* *Slekt [[Polycheria]]*  Haswell, 1879
********* *Slekt [[Tritaeta]]*  Boeck, 1876
********* Underfamilie Prophliantinae  Nicholls, 1939
********* *Slekt [[Guernea]]*  Chevreux, 1887
********* *Slekt [[Haustoriopsis]]* Schellenberg, 1938
********* *Slekt [[Prophlias]]*  Nicholls, 1939

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Helle Simonsen (curlingspiller)

**Helle Nordfred Simonsen** (født 7. september 1984 i Hvidovre) er en dansk curlingspiller. Hun setter tredje sten på Danmarks curlinglandslag.

Simonsen begynte med curling da hun var 13 år og debuterte i internasjonal sammenheng i 2004. Hun fikk en bronsemedalje med det danske laget under Curling-EM 2007 i Füssen. Hun har dessuten en fjerdeplass fra VM i 2011 i Esbjerg.

Simonsen representerer Danmark under Vinter-OL 2014 i Sotsji idet hun deltar i kvinnenes curlingturnering.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Helle Simonsen – Profil på Danmarks Idrætsforbunds OL-nettsider
Sissel Chipman

**Sissel Gulliksen Chipman** (født 28. desember 1965) er en norsk forfatter av barne- og ungdomsbøker.

Chipman vokste opp på Nøtterøy utenfor Tønsberg, men har siden vært bosatt fire år i provinsen Alberta i Canada, og dels i Espedalen. 

Hennes bøker har blitt kategorisert som «fantasy», Sokki-bøkene som «hestebøker». Både hennes bok *Janaland* og *Trollfrost* ble nominert til Arks barnebokpris. Hun er blant annet oversatt til dansk og tysk.

## Bibliografi
* *Drager spiser ikke joggesko* (2002)
* *Janaland* (2004)
* *Trollfrost* (2005)
* *Når den tredje månen kommer* (2006)
* *Trolldom over Tåkemyra* (2007)
* *Mørkets datter* (2008)
* *Fangene på Daudaborg* (2009)
* *Sokki 1: Jakten på den perfekte ponnien* (2011)
* *Sokki 2: Den mistenksomme ponnien* (2012)
* *Sokki 3: Den spretne ponnien* (2012)
* *Sokki 4: Det spøker for Sokki* (2012)
* *Professor Barlows varulveksperiment* (2013)
* *Juni og jotnene*, barnebok, Gyldendal (2014) 
* *Demonjegerne* (2015) 
* *Mysteriet i Fenmyrskogen* (2016)
* *Da månen sluknet* (2017) 
* *Forvandlet* (2018) 
* *Skifterne* (2021)

## Kilder
* Presentasjon av Sissel Chipman i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

## Eksterne lenker
* Chipmans nettsider 
* Presentasjon på Gyldendals nettsider
Viborg amt (før 1970)

**Viborg amt** var et amt før Kommunalreformen i 1970. Viborg amt hørte i middelalderen til Sallingsyssel (Sallingland og Fjends herred), Himmersyssel (Rinds herred), Ommersyssel (Middelsom, Nørr- og Sønderlyng herred), Løversyssel (Lysgård og Hids herred) og Aabosyssel (Hovlbjerg herred). Fra 1660 bestod det for største delen av Skivehus amt (Sallingland) og Hald amt (Fjends, Middelsom, Nørlyng og Rinds herreder), mens Sønderlyng og Hovlbjerg herred hørte til Dronningborg amt og Lysgaard og Hids herreder til Silkeborg amt. Ved resolusjon av 10. mars 1794 opprettes Viborg amt ved forening av Skivehus og Hald amter samt Hovlbjerg og Sønderlyng herreder av Dronningborg amt. I 1821 ble Hids herred overført til Viborg amt.

Viborg amt bestod av tolv herreder:
* Fjends
* Harre
* Hids
* Hindborg
* Houlbjerg
* Lysgård
* Middelsom
* Nørlyng
* Nørre
* Rinds
* Rødding
* Sønderlyng

Etter Kommunalreformen i 1970 ble Viborg amt delt mellom Ringkjøbing amt, Viborg amt og Århus amt.

Engesvang sogn ble overført til Ikast kommune i Ringkjøbing amt.

Noen sydlige og vestlige sogn ble overført til disse seks kommuner i Århus amt:
* Gjern
* Hammel
* Langå
* Purhus
* Randers
* Silkeborg

Den langt største del ble dog overført til tretten kommuner i Viborg amt:
* Bjerringbro
* Fjends
* Hvorslev
* Karup
* Kjellerup
* Møldrup
* Sallingsund
* Skive
* Spøttrup
* Sundsøre
* Tjele
* Viborg
* Aalestrup

Dessuten ble Estvad og Rønbjerg sogn fra Ginding herred i Ringkøbing amt overflyttet til Skive kommune i det nye Viborg amt.

## Amtmenn
* 1866 – 1879: Gottlob Emil Georg Frederik baron Rosenkrantz

## Se også
* Kirker i Viborg amt
* Herregårder i Viborg amt

## Eksterne lenker
*
Eupoecila

* Se systematisk inndeling

***Eupoecila*** er en gruppe (slekt) av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

## Utseende
Middelsstore (15-20 millimeter), brokete fargede gullbasser. Kroppen er glatt og tegnet i gult eller grønt og svart, kan også ha innslag av brunrødt.

## Levevis
Larvene lever gjerne i råtnende ved eller annet dødt, organisk materiale.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Australia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
***** Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
****** Stammen Schizorhinini Burmeister, 1842
******* Understammen Schizorhinina Burmeister, 1842
******** Slekten *Eupoecila* Burmeister, 1842
********* *[[Eupoecila australasiae]]* (Donovan, 1805)
********* *[[Eupoecila evanescens]]* Lea, 1914
********* *[[Eupoecila gracilis]]* Schürhoff, 1934
********* *[[Eupoecila inscripta]]* Janson, 1873
********* *[[Eupoecila intricata]]* Lea, 1914
********* *[[Eupoecila miskini]]* Janson, 1873

## Eksterne lenker
* 
* Brisbane insects - ''Eupoecila australasiae''
* Liste over artene
Jon Uriarte

**Jon Emili Uriarte** (født 15. oktober 1961 i Buenos Aires), argentinsk volleyballspiller som deltok i de olympiske leker  1984 i Los Angeles og 1988 i Seoul.  

Uriarte vant en olympisk bronsemedalje i volleyball under OL 1988 i Seoul. Han var med på det argentinske laget som kom på tredjeplass i volleyballturneringen for menn bak USA og Sovjetunionen. Argentina tapte semifinalen med 0-3 mot Sovjetunionen men vant bronsefinalen over Brasil med 3-2. Uriarte spilte sju kamper i OL-turneringen.  
  
## OL-medaljer
* 1988  Seoul  -  Bronse i volleyball, menn  Argentina

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Iphimediidae

**Iphimediidae** er en av i alt 59 familier innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er alle bentiske bunndyr med relativt sett små øyne. De har stor egenframdrift, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og relativt mer storøyde artene i Hyperiidea-ordenen.

Familien har 15 slekter.

## Gruppens taksonomi
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  *WoRMS*-databasen.

* **Rekke: [[Krepsdyr]] (Crustacea)** - 67&nbsp;000 arter
** Klasse storkreps (Malacostraca) - + 30&nbsp;000 arter Latreille, 1802
*** Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
**** Overorden Peracarida Calman, 1904
***** Orden amfipoder (Amphipoda) - 9&nbsp;000 arter, 1&nbsp;900 i ferskvann Latreille, 1816
****** Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
******* *Incertae sedis*
******** Familie **Iphimediidae**  Boeck, 1871 = tidligere overfamilie Iphimedioidea
********* *Slekt [[Anchiphimedia]]*  K.H. Barnard, 1930
********* *Slekt [[Anisoiphimedia]]*  G. Karaman, 1980
********* *Slekt [[Coboldus]]*  Krapp-Schickel, 1974
********* *Slekt [[Echiniphimedia]]*  K.H. Barnard, 1930
********* *Slekt [[Gnathiphimedia]]*  K.H. Barnard, 1930
********* *Slekt [[Iphimedia]]*  Rathke, 1843 = Cypsiphimedia* <small> K.H. Barnard, 1955</small> = *Panoploea* <small>Thomson, 1880</small>
********* *Slekt Iphimediella* <small> Chevreux, 1911</small>
********* *Slekt Labriphimedia* <small> K.H. Barnard, 1931</small>
********* *Slekt Maxilliphimedia* <small> K.H. Barnard, 1930</small>
********* *Slekt Nodotergum* <small> Bellan-Santini, 1972</small>
********* *Slekt Paranchiphimedia* <small> Ruffo, 1949</small>
********* *Slekt Parapanoploea* <small> Nicholls, 1938</small>
********* *Slekt Pariphimedia* <small> Chevreux, 1906</small>
********* *Slekt Pseudiphimediella* <small> Schellenberg, 1931</small>
********* *Slekt Stegopanoploea''  Karaman, 1980

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Helle Simonsen

**Helle Simonsen** er navnet til flere personer:

*Helle Simonsen (håndballspiller) (født 1976), dansk håndballspiller
*Helle Simonsen (curlingspiller) (født 1984), dansk curlingspiller
Alessandro Fortis

**Alessandro Fortis** (født 16. september 1842 i Forlì; død 4. desember 1909 i Roma) var en italiensk politiker. Han var landets statsminister fra 28. mars 1905 til 8. februar 1906. Fortis kjempet på Garibaldis side i 1867. Han tilhørte venstresiden, men orienterte seg senere mot sentrum. Fortis var jordbruks- og handelsminister i Pelloux' regjering fra 1898 til 1899.
## Referanser
Ringkøbing amt (før 1970)

**Ringkøbing amt ** ble opprettet i 1794 ved en sammenslåing av Lundenæs amt og Bøvling amt (bortsett fra Øster Horne herred, som kom inn under Ribe amt) – Vrads herred var inntil 1822 også en del av amtet. Thyborøn hørte inntil 1954 med til Thisted amt.
  
Inntil 1970 var Ringkøbing amt landets største amt. I 1970-2006 er Nordjyllands amt landets største.

Vrads herred kom først til Århus amt. Deretter til Skanderborg amt. I 1970 ble den største delen av herredet overført til Vejle amt, mens en mindre del ble overført til det kraftig utvidete Århus amt. I 2007 kommer sognene Ejstrup, Nørre-Snede og Klovborg fra den tidligere Nørre-Snede kommune til den nye Ikast-Brande kommune, da både Ikast og Brande frem til 2006 ligger i Ringkøbing amt, slettes skillet fra 1822 dermed i 2007. Allerede i 1970 kom det nordøstlige hjørne av Vrads sogn tilbake til Ringkøbing amt. 

## Amtmenn
* 1837–1843: Frederik Ferdinand Tillisch
* 1843–1860: Johan Sigismund Schulin
* 1868–1873: C.L.A. Benzon
* 1873–1890: Fritz Bardenfleth
* 1895–1903: G.H.V. Feddersen
* 1903–1915: H.C. Dons

## Se også
* Kirker i Ringkøbing amt
* Herregårder i Ringkøbing amt 
* Ringkjøbing amt
* Region Midtjylland
Diameter

Lengden på en rett linje som går gjennom en sirkel (eller en kule), og gjennom sentrum i denne, er sirkelens **diameter**. Avstanden fra sentrum og ut til sirkelen er radius (r), og sirkelens diameter er derfor dobbelt så lang som radius (2 × r).

Symbolet for diameter er en sirkel med en skrå strek igjennom, som bokstaven Ø på norsk.

## Generalisering
Ved en projeksjon vil en sirkel forandres til en ellipse eller et annet kjeglesnitt. Disse kurvene kan derfor også sies å ha en diameter. I alminnelighet defineres en diametral linje for en kurve som midtpunktet av parallelle korder. Vanligvis er denne linjen ikke rett, men en kurve. Men for kjeglesnittene kan det vises at de diametrale linjene er rette linjer, og de kalles for diametre. De ble først studert systematisk av den greske matematiker Apollonios for over to tusen år siden. Som for sirkelen har hvert kjeglesnitt uendelig mange diametre. Hver av dem går gjennom kjeglesnittets sentrum. 

### Konjugerte diametre
 
For et kjeglesnitt er to diametre *konjugerte* hvis kordene som er parallelle til den ene diameteren, halveres av den andre. Ut fra dette følger at tangenten til kjeglesnittet i de to punktene en diameter skjærer kjeglesnittet, vil være parallell med den konjugerte diameteren. For en ellipse vil derfor hvert par av konjugerte diametre gi opphav til et tangentparallellogram. Disse har alle samme areal, et resultat som går tilbake til Apollonios.

For en sirkel står to konjugerte diametre vinkelrett på hverandre. Det betyr at tangentparallellogrammet er et kvadrat med sidekant like stor som selve diameteren.

Når kjeglesnittet er en hyperbel, vil man kunne trekke parallelle korder som ligger på begge av dens to grener. Deres halveringslinje vil gå gjennom hyperbelens sentrum, men den vil ikke selv være en korde. Derimot vil den være en korde i den konjugerte hyperbelen.

For en parabel vil også alle diametrene gå gjennom dens sentrum. Men da dette ligger uendelig langt borte i retning av dens akse, vil de alle være parallelle med aksen. Dette kommer tydelig frem i figuren til høyre. Da parabelens sentrum ligger uendelig langt borte, er også her som i ellipsen hver diameter en korde.

## Litteratur
* A. Søgaard og R. Tambs Lyche, *Matematikk for den høgre skolen, vol. III*, Gyldendal Norsk Forlag, Oslo (1955).
Pardaliscidae

**Pardaliscidae** er en av i alt 59 familier innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er alle bentiske bunndyr med relativt sett små øyne. De har stor egenframdrift, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og relativt mer storøyde artene i Hyperiidea-ordenen.

Familien har 22 slekter.

## Gruppens taksonomi
Gruppen har, i likhet med hele Gammaridea-ordenen, gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  *WoRMS*-databasen.

* **Rekke: [[Krepsdyr]] (Crustacea)** - 67&nbsp;000 arter
** Klasse storkreps (Malacostraca) - + 25&nbsp;000 arter Latreille, 1802
*** Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
**** Overorden Peracarida Calman, 1904
***** Orden amfipoder (Amphipoda) - 9&nbsp;000 arter, 1&nbsp;900 i ferskvann Latreille, 1816
****** Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
******* *Incertae sedis*
******** Familie **Pardaliscidae**  Boeck, 1871
********* *Slekt [[Andeepia]]*  Biswas, Coleman & Hendrycks, 2009
********* *Slekt [[Antronicippe]]*  Stock & Illife, 1990
********* *Slekt [[Arculfia]]*  Barnard, 1961
********* *Slekt [[Caleidoscopsis]]*  G. Karaman, 1974
********* *Slekt [[Epereopus]]*  Mills, 1967
********* *Slekt [[Halice]]*  Boeck, 1871
********* *Slekt [[Halicella]]*  Schellenberg, 1926
********* *Slekt [[Halicoides]]*  Walker, 1896 = *[[Pardisynopia]]* Barnard, 1961
********* *Slekt [[Macroarthrus]]*  Hendrycks & Conlan, 2003
********* *Slekt [[Necochea]]*  Barnard, 1962
********* *Slekt [[Nicippe]]*  Bruzelius, 1859
********* *Slekt [[Octomana]]*  Hendrycks & Conlan, 2003
********* *Slekt [[Parahalice]]*  Birstein & M. Vinogradov, 1962
********* *Slekt [[Pardalisca]]*  Krøyer, 1842
********* *Slekt [[Pardaliscella]]*  Sars, 1893
********* *Slekt [[Pardaliscoides]]*  Stebbing, 1888
********* *Slekt [[Pardaliscopsis]]*  Chevreux, 1911
********* *Slekt [[Parpano]]*  J.L. Barnard, 1964
********* *Slekt [[Princaxelia]]*  Dahl, 1959
********* *Slekt [[Rhynohalicella]]*  G. Karaman, 1974
********* *Slekt [[Spelaeonicippe]]*  Stock & Vermeulen, 1982
********* *Slekt [[Tosilus]]*  J.L. Barnard, 1966

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stegocephalidae

**Stegocephalidae** er en av i alt 59 familier innenfor den relativt store og artsrike underordenen Gammaridea av amfipoder. Gruppens arter er alle bentiske bunndyr med relativt sett små øyne. De har stor egenframdrift, til forskjell fra de planktonisk frittsvevende og relativt mer storøyde artene i Hyperiidea-ordenen.

Familien har 24 slekter i 5 underfamilier.

## Gruppens taksonomi
Gruppen Gammaridea har gjennomgått en betydelig revisjon av sin systematiske plassering og sammensetning. Taksonomien til krepsdyrene er generelt komplisert og usikker. En moderne oppdatering av systematikken gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i  *WoRMS*-databasen.

* **Rekke: [[Krepsdyr]] (Crustacea)** - 67&nbsp;000 arter
** Klasse storkreps (Malacostraca) - +25&nbsp;000 arter Latreille, 1802
*** Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
**** Overorden Peracarida Calman, 1904
***** Orden amfipoder (Amphipoda) - 9&nbsp;000 arter, 1&nbsp;900 i ferskvann Latreille, 1816
****** Underorden Gammaridea - 4 overfamilier, 59 familier Latreille, 1802
******* *Incertae sedis*
******** Familie Stegocephalidae  Dana, 1855
********* Underfamilie Andaniexinae   Berge & Vader, 2001
********* *Slekt [[Andaniexis]]*  Stebbing, 1906 = *[[Andania]]* Boeck, 1871
********* *Slekt [[Andaniotes]]*  Stebbing, 1897
********* *Slekt [[Glorandaniotes]]*  Ledoyer, 1986 = *[[Glorandantiotes]]*
********* *Slekt [[Mediterexis]]*  Berge & Vader, 2001
********* *Slekt [[Metandania]]*  Stephensen, 1925
********* *Slekt [[Parandaniexis]]*  Schellenberg, 1929
********* *Slekt [[Stegosoladidus]]*  Barnard & Karaman, 1987
********* Underfamilie Andaniopsinae   Berge & Vader, 2001
********* *Slekt [[Andaniopsis]]*  Sars, 1895 = *[[Andaniella]]* Sars, 1895
********* *Slekt [[Steleuthera]]*  J.L. Barnard, 1964
********* Underfamilie Bathystegocephalinae   Berge & Vader, 2001
********* *Slekt [[Bathystegocephalus]]*  Schellenberg, 1926
********* Underfamilie Parandaniinae   Berge & Vader, 2001
********* *Slekt [[Parandania]]*  Stebbing, 1899 = *Euandania* Stebbing, 1899 
********* Underfamilie Stegocephalinae   Dana, 1855
********* *Slekt [[Alania (zoologi)|Alania]]*  Berge & Vader, 2001
********* *Slekt [[Austrocephaloides]]*  Berge & Vader, 2001
********* *Slekt [[Austrophippsia]]*  Berge & Vader, 2001
********* *Slekt [[Bouscephalus]]*  Berge & Vader, 2001
********* *Slekt [[Gordania]]*  Berge & Vader, 2001
********* *Slekt [[Phippsia]]*  Stebbing, 1906 = *[[Aspidopleurus]]* Sars, 1891
********* *Slekt [[Pseudo (zoologi)|Pseudo]]*  Berge & Vader, 2001
********* *Slekt [[Stegocephalexia]]*  Moore, 1992
********* *Slekt [[Stegocephalina]]*  Stephensen, 1925 = *[[Stegophippsiella]]* Bellan-Santini & Ledoyer, 1974
********* *Slekt [[Stegocephaloides]]*  Sars, 1895
********* *Slekt [[Stegocephalus]]*  Krøyer, 1842 = *Phippsiella* Schellenberg, 1925 = *Stegocephalopsis* Schellenberg, 1925
********* *Slekt [[Stegomorphia]]*  Berge & Vader, 2001
********* *Slekt [[Stegonomadia]]*  Berge & Vader, 2001
********* *Slekt [[Tetradeion]]*  Stebbing, 1899

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Blåvand Fyr

**Blåvand Fyr** er et fyrtårn ved Blåvands Huk, Varde kommune i Danmark. Fyret ble bygget i 1900, for å erstatte et eksisterende fyr. Blåvand Fyr er bygningen lengst vest i Danmark.

Fyrtårnet er 39 meter høyt, og fyrtårnets lys befinner seg 55 meter over havflaten. Lyset fra fyrtårnet kan ses opptil 20 nautiske mil fra land, og det blinker tre ganger hvert tjuende sekund. Fyret har en kvadratisk grunnflate, og er bygget på granittsokkel. Veggene er av hvitkalket mur. Fyrtårnet ble elektrifisert i 1948.

Blåvand Fyr ble fredet i 2002.

## Referanser