Georgisk

**Georgisk** er et kartvelsk (eller sørkaukasisk) språk som er majoritetsspråket i Georgia i Kaukasus, og minoritetsspråk i nabolandene Iran og Tyrkia. Jødegeorgisk er et jødisk språk som er en variant av georgisk, og av og til regnes som et eget språk.

## Klassifikasjon
Georgisk er det største og mest brukte språket i den kartvelske familien, en familie som også inkluderer svanisk, mingrelsk og lazisk, som alle tales i Georgia (de fleste brukere av lazisk lever imidlertid i Tyrkia).

Det er ikke påvist slektskap mellom georgisk og andre kaukasiske språk enn de kartvelske.

## Historie
Man tror at georgisk skilte seg fra megreliansk og lazisk tidlig på 1000-tallet f.Kr. Basert på graden av forandring i språket, antar lingvister (f.eks. G. Klimov, T. Gamkrelidze og G. Machavariani) at det første skillet i språkfamilien forekom på 2000-tallet f.Kr, da svanisk skilte seg fra de tre andre språkene.

Georgisk har en rik litteraturtradisjon. Det eldste overlevende verket på georgisk er *Martyrdommen til den hellige dronning Shushanik* (*წამებაჲ წმიდისა შუშანიკისი დედოფლისაჲ*) av Iakob Tsurtaveli, fra det 5.&nbsp;århundre e.Kr.

## Skriftsystem

Georgisk har blitt skrevet med flere skriftsystemer i historien. I dag er det det georgiske alfabetet («mkhedruli») som brukes. Det georgiske alfabetet har 33&nbsp;bokstaver som brukes til vanlig, og et halvt dusin bokstaver som nå er foreldete. Bokstavene stemmer nesten helt til lydene i georgisk.

Ifølge de tradisjonelle historiene som ble skrevet ned av Leonti Mroveli i det 11.&nbsp;århundre, ble det georgiske alfabetet laga av Pharnavaz I, den første kongen av Kaukasisk Iberia (også kalt Kartli), i det tredje århundre f.Kr. De første eksemplene fra alfabetet stammer imidlertid fra 5.&ndash;4.&nbsp;århundre f.Kr. I løpet av århundrene ble alfabetet modernisert. I dag finnes tre forskjellige varianter av det georgiske alfabetet, som er så forskjellige fra hverandre at man ikke kan forstå de to andre ved å forstå ett. Disse variantene kalles «asomtavruli» (majuskler), «nuskhuri» (minuskler) og «mkhedruli». Det finnes ingen majuskler eller minuskler i mkhedruli.

## Grammatikk

Georgisk er et agglutinerende språk. Det er visse for- og etterstavelser som settes sammen for å danne verb. I noen tilfeller finnes det opptil åtte morfemer i ett verb samtidig. Et eksempel er *ageshenebinat* («dere hadde bygd»). Verbet kan deles inn i flere deler: *a-g-e-shen-eb-in-a-t*. Hvert morfem her har betydning for hvilken tid verbet er i og hvem som utførte handlingen.

Synkope er et utbredt fenomen i georgisk. Når en etterstavelse (spesielt flertallssuffikset *-eb-*) legges til et ord som har enten vokalene *a* eller *e* i siste stavelse, faller denne vokalen bort. For eksempel betyr *megob*'a**ri'' «venn». For å si «venner» sier man ''megobr**eb**i'', med tap av ''a'' i siste stavelse i rota.

Det er sju [[kasus]] i georgisk: [[nominativ]], [[ergativ]], [[dativ]], [[genitiv]], [[instrumentalis]], [[adverbial-kasus|adverbial]] og [[vokativ]]. Setninger bygges vanligvis opp med subjektet i nominativ og objektet i [[akkusativ]] (eller dativ). Dette er imidlertid motsatt i mange tilfeller (noe som for det meste avhenger av verbets karakter). Dette kalles en [[dativkonstruksjon]]. I fortid av transitive verb, og i nåtid av verbet «å vite», står subjektet i ergativ.

Georgisk er et [[postposisjon]]elt språk, hvilket betyr at [[adposisjon]]er plasseres etter (i stedet for foran) substantivene de gjelder, enten som endelser eller som egne ord. Mange georgiske postposisjoner er avhengige av at substantivet er i en viss kasus. (Dette er på samme måte som [[preposisjon]]er styrer kasus i flere [[indoeuropeiske språk]], som [[tysk]], [[latin]] og [[russisk]].)

Den primære setningsstrukturen i georgisk er [[SVO-språk|subjekt&ndash;verb&ndash;objekt]], men ordstillinga er ikke like streng som f.eks. [[engelsk]]. Ikke alle ordstillinger er godkjente, men det er mulig med f.eks. [[SOV-språk|subjekt&ndash;objekt&ndash;verb]]. Georgisk har ikke noe [[grammatisk kjønn]], og også pronomen er kjønnsnøytrale. Språket har ingen [[artikkel (ordklasse)|artikler]], så «gjest», «en gjest» og «gjesten» sies på samme måte.

== Ordforråd ==
Georgisk har et rikt [[avledning]]ssystem. Fra én rot kan man ved hjelp av bestemte for- og etterstavelser avlede mange substantiver og adjektiver. For eksempel kan følgende ord avledes fra rota ''-Kart-'': ''Kart**veli*** (en georgier), ''Kart'''uli*** (språket georgisk) og ***Sa'''kart'''velo*** (Georgia).

Georgisk bruker et tjuetallssystem, i likhet med baskisk og dansk. For å uttrykke tall som er større enn 20 og mindre enn 100 sies først antall tjue-tall, og så resten. For eksempel er «93» ოთხმოცდაცამეტი *otkh-m-ots-da-tsamet'i* (bokstavelig fire-ganger-tjue-og-tretten).

## Referanser


## Litteratur
*Pavle Ingorokva. # Georgian inscriptions of antique.- Bulletin of ENIMK, vol. X, Tbilisi, 1941, s. 411-427 (på georgisk)
*Zaza Aleksidze. Epistoleta Tsigni, Tbilisi, 1968, 150 sider (på georgisk)
*Korneli Danelia, Zurab Sarjveladze. Questions of Georgian Paleography, Tbilisi, 1997, 150 sider (på georgisk, med engelsk oppsummering)
*Elene Machavariani. The graphical basis of the Georgian Alphabet, Tbilisi, 1982, 107 sider (på georgisk, fransk oppsummering)
*Ivane Javakhishvili. Georgian Paleography, Tbilisi, 1949, 500 sider (på georgisk)
*Ramaz Pataridze. The Georgian Asomtavruli, Tbilisi, 1980, 600 sider (på georgisk)
*«Great discovery» (om akademiker Levan Chilashvilis ekspedisjon).- Avis «Kviris Palitra», Tbilisi, 21.&ndash;27. april 2003 (på georgisk)

## Eksterne lenker
* 
* Georgian - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
* Georgisk internettside / Portal med informasjon om georgisk kultur og språk
* Georgisk grammatikk online
* Online-spill på georgisk
* Norsk-georgisk ordbok