open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kanselli

Et **kanselli** (fra latin *cancellaria*, *cancer*, «gitter», «skranke») betegner en organisasjons eller statens sentraladministrasjon. Et kanselli var opprinnelig et embetsrom avdelt med en skranke som rommet fikk navn etter. I middelalderen var det kanslerens kontor, der skrivere sørget for at kongens eller regjeringens dekreter ble skrevet og sendt ut.

## Norge i middelalderen
Betegnelsen «kanselli» forkommer bare en eneste gang i norske middelalderkilder – i 1314 – og da om kanslerens embete, ikke om hans kontor. Men Hirdskråen beskriver kanslerens oppgaver: Oppbevaring av kongens segl, oppsetting av brev etter kongens diktat, og korrekturlesing av dem før beseglingen. I kanselliet ble  fortegnelsen over kongens eiendommer og landskylden oppgradert.

Fra rundt 1150 var det en økende bruk av skrift i den norske kongens regjeringsvirksomhet. Akershusregistret av 1622 omtaler kongebrev fra Inge Krokrygg, Magnus Erlingsson og kong Sverre. Rundt 1265 ble *[[Håkon Håkonssons saga]]* i stor grad satt sammen av stoff funnet i arkivene i den kongelige skrivestuen i Bergen. Etter 1280 økte antall bevarte kongebrev sterkt, og fra Magnussønnenes tid (Øystein Magnusson, Sigurd Magnusson og Olav Magnusson) kjennes rundt tretti navngitte skrivere av kongebrev, omtalt som «klerk» eller «notarius». De ble lønnet av sportler av brevene, og kunne avansere til høyre embeter. Tre av Magnussønnenes skrivere ble senere lagmenn, den ene fehirde. Skriverne fulgte med kongen på reise, men det fantes et mer stasjonært kontor, først i Bergen, fra Håkon Vs tid ved Mariakirken i Oslo.

Så sent som i 1300 hadde Norges kansler likevel bare et par skrivere ansatt. I middelalderen var kanselliet på reisefot med kongen.

I geistligheten fant kongen medarbeidere som var bundet av samme tjenesteplikt som hirdens «håndgangne menn», jfr *[[Kongespeilet]]s* ord om at geistligheten opp til og med biskopene skyldte kongen sin tjeneste når han trengte den. Håkon IV og Magnus Lagabøte oppsøkte tiggermunkenes klostre for hjelpere; men under Magnussønnene trådte fransiskanere og dominikanere i bakgrunnen til fordel for bispekirkenes korbrødre. Prosten ved Apostelkirken i Bergen ble kongens sendemann og medlem av kongens råd; og to av Apostelkirkens korbrødre ble kanslere, først Bård Serksson under Eirik Magnusson, Åke under Håkon V. Åke kansler ble prost ved Oslos Mariakirke, som fra 1314 ble å regne som kanselliets sentrum. Muligvis ble det opprettet skole for klerker ved Mariakirken alt i Håkon Vs tid.

## Danmark-Norge
I Danmark-Norge var det kanselliet som ble innført med eneveldet i 1660, delt i det danske kanselli med ansvar for danske og norske innenrikssaker, og det tyske kanselli med ansvar for utenrikssaker og saker angående kongens tyske hertugdømmer Schleswig og Holstein.

## Den katolske kirke i renessansen
I den katolske kirke opprettet pave Pius II kanselliet i 1463 og satte abbreviatorer til å skrive sine pavebrev.

## Referanser
Statssekretær

**Statssekretær** kan vise til politiske verv i en rekke land:

* Statssekretær (Norge), politisk utnevnt nestleder i et departement
* Statssekretær (norsk historisk embete), statsrådets sekretær
* Statssekretær (Tyskland), politisk utnevnt nestleder i et departement eller parlamentarisk gruppe
* Statssekretær (Storbritannia), en minister som leder et departement
* Statssekretær (Sverige), øverste tjenestemann i et departement 
* Statssekretær (Vatikanstaten), omtrent tilsvarende en statsminister
Document Type Definition

**Document Type Definition** (**DTD**) er en deklarasjon i et SGML- eller XML-dokument som definerer strukturen til dokumentet. Det kan inkluderes i dokumentfilen, eller lagres i en separat referert fil. Syntaksen for SGML- og XML-type DTD-er ganske lik, men ikke identisk.

En DTD beskriver tillatte elementer og attributter i et dokument og eventuelt tillatte attributtverdier for hvert element. Videre beskriver det hierarki og antall av elementer. Det meste av en DTD pleier å være ELEMENT- og ATTLIST-definisjoner. 

## Eksempel
Denne enkle XML-type DTD-en beskriver en liste av personer:

 
 
 
 
 
 

Hvis vi tar dette linje for linje, uttrykker det:
# Et **"personliste "**-element inneholder et vilkårlig antall **"person"**-elementer. **"*"** betegner at det kan være 0, 1 eller mange **"person"**-elementer i **"personliste "**-elementet.
# Et **"person"**-element inneholder elementene **"navn"**, **"foedselsdato"**, **"kjoenn"** og **"foedselsnummer"**. **"?"** indikerer at et element er frivillig. **"navn"**-elementet har ikke **"?"**. Det betyr at et **"person"**-element *må* inneholde et **"navn"**-element.
# Et **"navn"**-element inneholder data.
# Et **"foedselsdato"**-element inneholder data.
# Et **"kjoenn"**-element inneholder data.
# Et **"foedselsnummer"**-element inneholder data.

Her er et eksempel på en XML-fil som oppfyller denne DTD-en:

 
  
  
   
     Ola Nordmann
     27. november 1960
     Mann
   
 

DTD-en ovenfor krever at alle -elementer har et -element. -elementet er også påkrevet, mens resten er frivillig.

Der er mulig å fremstille dette i en XML-tilpasset nettleser, som f.eks. IE5 eller Mozilla, ved å lime inn og lagre DTD-komponenten over til en tekstfil kalt eksempel.dtd* og XML-filen til en tekstfil med et annet navn, og så åpne XML-filen med nettleseren. Filene bør lagres til samme katalog. Det er imidlertid mange nettlesere som ikke sjekker at et XML-dokument tilfredsstiller reglene i DTD-en. Det eneste de krever er at *DTD-en'' syntaktisk korrekt.

## DTD-kritikk og alternativer

DTD-støtte er svært utbredt ettersom den er en del av XML 1.0-standarden, men har sine begrensninger:

* Ingen støtte for de nyere XML-egenskaper, først og fremst navnerom.
* Mangler uttrykkskraft. Svært mange formelle sider ved et XML-dokument kan ikke beskrives i en DTD.
* Det brukes en spesiell syntaks (opprinnelig fra SGML) som ikke er XML-basert.

Det finnes to nyere XML schema-språk som er mye kraftligere og har fått "anbefalt"-status i W3C og som nå i økende grad foretrekkes foran DTD-er:

*XML Schema, også kalt XML Schema Definition (XSD)
*RELAX NG, som også er en del av DSDL, og en ISO-standard.

Av disse to er XML Schema den desidert mest brukte.

## Se også
* Document Type Declaration
* Semantisk web

## Eksterne lenker

* Ulike doctyper for HTML
* XMLPatterns.com – Designmønster for DTD-er
Pari kurs

Uttrykket **«pari kurs»** var en betegnelse under gullstandarden på en valutakurs (pris) som tilsvarte valutaens lovfestede innhold av, eller vekslingskurs mot gull. Begrepet «gullparitet» betegner egentlig den eksakte vekslingskursen overfor gull.

**Pari kurs** brukes ikke bare om valuta, men også om verdipapirer som aksjer og obligasjoner og betegner at markedsverdien/prisen/kursen sammenfaller med pålydende verdi. Over- eller underkurs i forhold til pari betegnes agio.
PDA

En **personlig digital assistent** (**PDA**) er en mobil enhet som fungerer som en personlig informasjonsmanager. PDA-er har stort sett blitt fortrengt av smarttelefoner. PDA-er er også kjent som **håndholdt PC**, **personlig dataassistent** eller **Palmtop** (ettersom Palm, Inc. var tidlig ute med produksjonen av PDA-er).

Nåværende PDA-er har ofte muligheten til å koble til Internett. En PDA har en skjerm, slik at det så det er mulig å inkludere en nettleser, men noen nyere modeller har også muligheter for lyd, slik at de kan brukes som mobiltelefoner eller bærbare mediespillere. Mange PDA-er kan få tilgang til internett, intranett eller ekstranett, via Wi-Fi. Moderne PDA-er har gjerne berøringsskjerm.

Begrepet PDA ble først brukt 7. januar 1992 av Apple Computer sin toppsjef John Sculley på Consumer Electronics Show i Las Vegas, Nevada, med henvisning til deres produkt Apple Newton. I 1996 introduserte Nokia den første mobiltelefonen med full PDA-funksjonalitet, *9000 Communicator*, som vokste til å bli verdens mest solgte PDA. Denne *Communicator* ga støtet til en ny kategori av mobiltelefoner, smarttelefonen. I dag er det store flertallet av alle PDA smarttelefoner. Over 150 millioner smarttelefoner selges hvert år, mens enkeltstående PDA-er uten funksjonaliteten til en mobiltelefon kun selger rundt 3 millioner enheter per år. PDA-er i tradisjonell form, og uttrykket som sådan, er dermed på vei ut. Smarttelefoner er heller gjerne omtalt som «Personal Pocket Computer».

## Funksjoner
En PDA kan inneholde en rekke funksjoner i tillegg til kalender, kalkulator, adressebok og klokke. Blant annet kan de ha systemer for utveksling av meldinger, som e-post, og navigasjonssystem. PDA-er bruker ofte USB for å koble til datamaskinen, og har som regel støtte for Blåtann og trådløse nettverk gjennom Wi-Fi.

Prisen på tradisjonelle PDA-er varierte fra 3 000 til 20 000 kroner.

## Referanser
Førsteminister

**Førsteminister** (engelsk: *first minister*) er en tittel for regjeringssjef. Betegnelsen har samme betydning som premierminister; et skille mellom disse titlene eksisterer ikke på alle språk. På fransk er leddet «premier-» det vanlige ordet for «første-»; i f.eks. Belgia har lederen for den føderale regjeringen tittelen *eerste minister* (direkte oversatt: «førsteminister») på nederlandsk, *premier ministre* på fransk (som kan oversettes like godt som både «førsteminister» og «premierminister») og *Premierminister* på tysk.

I Storbritannia brukes tittelen *first minister* om regjeringssjefene i de halvautonome regionene Skottland, Wales og Nord-Irland.

## Se også
* Regjeringssjef
* Premierminister
* Statsminister
* Skottlands førsteminister
* Liste over Nova Scotias statsministre
Liste over konger av Mercia

**Kongene av Mercia** hersket over et område i det som i dag er det sentrale England. Den første kongen ble innsatt ca. 585, og den siste ble forvist i 874. 

Noen kvinner er med på listen, da de styrte som regenter under kongen av Wessex i en periode etter at den siste konge av Mercia var forvist. Det var da også en mannlig stedfortredere, *ealdormen*. Det er derfor, selv om det er kvinner med på listen, korrekt å omtale dette som en liste over konger.

De fleste årstall må oppfattes som omtrentlige. 

Dermed opphører Mercias kongelinje, men riket består som et lydrike eller besittelse først under danene og deretter under Wessex.
Oktoberkrisen

**Oktoberkrisen** er navnet på en serie dramatiske hendelser som skjedde i Canada i 1970, og som ble utløst med to kidnappinger (av en statsråd og en britisk diplomat) og førte til at statsministeren innførte unntakstilstand.

Statsminister Pierre Trudeau erklært unntakstilstand (i henhold til «war measures act»), den eneste gang i Canadas historie dette har skjedd i fredstid. «Just watch me» svarte Trudeau på spørsmålet om hvor langt han ville gå under krisen. Tiltakene under unntakstilstanden var kontroversielle (blant annet ble 400 personer arresterte og fengslet uten tiltale eller dom), men fikk også bred støtte i befolkningen..

Siden 1963 hadde terroristene som kalte seg Front de libération du Québec (FLQ – Frihetsfronten for Québec) gjennomført rundt 200 aksjoner, blant annet flere bombeaksjoner som drepte flere mennesker. En av bombeaksjonene var mot børsen i Montréal 13. februar 1969, hvor 27 personer ble skadet.

Før oktoberkrisen hadde FLQ planlagt kidnappinger av ambassaderåd fra både USA og Israel. 

## Tidslinje
* 5. oktober: Den britiske handelskommisjonæren James Cross blir kidnappet i Montréal av medlemmer av *Frihetscellen* i FLQ. Kidnapperne krevde løslatelse av flere medlemmer av FLQ.
* 10. oktober: Pierre Laporte, visestatsminister og arbeidsminister i Quebec, blir kidnappet i Montréal av medlemmer av *Chenier-cellen* i FLQ.
* 15. oktober: Det kanadiske militæret blir tilkalt av regjeringen i Québec, slik de kan under den nasjonale forsvarsloven. Alle opposisjonspartiene støtter dette, selv Parti Québécois, som vil ha selvstendighet for Québec.
* 16. oktober: Statsministeren av Québec, Robert Bourassa, sender en formell henvendelse til regjeringen i Ottawa om å erklære unntakstilstand under *War Measures Act*.
* 17. oktober: *Cheniercellen* annonserer at de har henrettet Pierre Laporte. Han ble kvalt i hjel, og liket hans ble dumpet i en bil nær Saint-Hubert Airport, noen kilometer unna Montréal. *Frihetscellen* erklærer at James Cross vil bli løslatt hvis kravene deres blir møtt, og at de vil drepe ham hvis politiet finner dem.
* 6. november: Politiet raider gjemmestedet til *Cheniercellen*. Tre medlemmer av cellen slipper unna, men Bernard Lortie blir arrestert og anklaget for kidnapping og mord.
* 3. desember: Etter å ha blitt holdt som gissel i seksti dager blir James Cross løslatt, etter forhandlinger med politiet. De fem terroristmedlemmene Marc Carbonneau, Yves Langlois, Jacques Lanctôt, Jacques Cossette-Trudel og konen hans, Louise Lanctôt, får reise til Cuba etter godkjenning av Fidel Castro. De blir flydd dit av det kanadiske luftvåpenet.
* 27. desember: De tre medlemmene av *Cheniercellen* som fortsatt var på rømmen, Paul Rose, Jacques Rose og Francis Simard blir arrestert etter å ha blitt funnet i en tunnel i et landbruksdistrikt. De ble anklaget for kidnapping og mord.

Rundt 3000 studenter samlet seg i en arena i Montreal til støtte for FLQ. Den mektige og radikale fagforeningslederen, Michel Chartrand, som støttet FLQ uttalte: *«Vi kommer til å vinne fordi det fins flere gutter klare til å skyte medlemmer av Parlamentet enn det fins politimenn.»*

## Referanser
Etterretning

**Etterretning** er informasjon og kunnskap tilegnet gjennom observasjon, innsamling, analyse, evaluering, m.m. Etterretning skaffes ofte til veie om en motpart, fiende, konkurrent, e.l., men kan også gjelde landområder, værforhold og andre objektive forhold.

## Definisjon
Etterretning består av to deler:

* En prosess bestående av informasjonskrav, informasjonsinnhenting, bearbeiding og analyse.
* Et produkt; sikring av prosessen og produktet gjennom kontraetterretning; og dekkoperasjoner.

Målet er å skape gode produkter for å støtte strategiske, operasjonelle og taktiske beslutninger. Prosessen skal sikre kvaliteten på produktet, og organisering er et middel for å legge til rette for arbeidet.

### [[Forsvaret]]s definisjon:
«Etterretning er resultatet av statlig sanksjonert innhenting, analyse og vurdering av data og informasjon, som er generert åpent eller fordekt og utarbeidet for å gi fortrinn i beslutningsprosesser.»

## Evaluering av informasjonens riktighet
I Forsvaret og NATO brukes det en strukturert måte for å vurdere etterretningsinformasjon på, som baseres på to seperate vurderinger:

*Kildens pålitelighet:* Hvordan informasjon fra denne kilden tidligere har vist seg å stemme.

*Opplysningens riktighet:* Sannsynligheten for at den konkrete informasjonen stemmer, basert på annen informasjon som er innhentet.

## Kategorier
* **Grunnleggende etterretning** gir kunnskap om et område eller tema. Produktene er referanserammer for tolkning av data og informasjon som blir hentet inn ved senere anledninger, og for videre planlegging. Grunnleggende etterretning må oppdateres og utvikles jevnlig.

* **Løpende etterretning** beskriver pågående utvikling, og knyttes ofte til saker eller operasjoner. Vurdering av utfordringer og trusler er sentralt. Løpende etterretning krever god forståelse av både motpartens og egen kapasitet. Tidsrammen for beslutninger er ofte kort.

* **Måletterretning** gir beslutningsstøtte om hvilke mål som bør prioriteres, når og hvor. Anbefalingene bygger på vurderinger av målets sårbarhet og relative viktighet.

## Former for etterretning
*Spionasje
*Militær etterretning

## Etterretningsdisipliner
*Menneskelig etterretning (HUMINT)
*Bildeetterretning (IMINT)
*Måle- og signaturetterretning (MASINT) (MASINT)
*Signaletterretning (SIGINT)
**Sambandsetterretning (COMINT)
**Elektronisk etterretning (ELINT)
*Frikildeetterretning (OSINT)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Frikildeetterretning

**Frikildeetterretning** (engelsk: *open source intelligence*, OSINT) er en etterretningsdisiplin som baserer seg på informasjon innsamlet fra  kilder som er tilgjengelig for offentligheten.
Denne forskningsprosessen er det motsatte av skjult etterretning som i stedet bruker privat informasjon som ikke er tilgjengelig for offentligheten.

OSINT kan samles inn fra mange offentlige kilder, inkludert, men ikke begrenset til:

* Aviser
* Bøker 
* Internett
* Sosiale medier
* Mediedata (data fra fjernsyn, aviser, magasiner m.m.)
* Dypnettet
* Videodata (nettsteder for videodeling)
* Nettsamfunn (nettsider, fora og hvilke som helst brukergenererte data, brukergenerert innhold)
* Akademiske data (akademiske artikler, konferanser)
* Observasjons- og geospatiale data (data samlet inn fra kart, planer, navigasjonsdata, verdensomspennende satellittbilder og fotografier)

## Se også
* Bellingcat
* Konkurranseetterretning
* Etterretningsdisipliner

## Referanser
Signaletterretning

**Signaletterretning** (**SIGINT**) er en etterretningsdisiplin som baserer seg på oppfanging av signaler, for eksempel ved radiospaning. SIGINT deles videre opp i to hovedområder, nemlig COMINT og ELINT. SIGINT innebærer også ofte kryptoanalyse og dechiffrering.

Blant organisasjoner som hovedsakelig driver signaletterretning er Etterretningstjenesten (Norge),  Försvarets radioanstalt (Sverige), Government Communications Headquarters (Storbritannia), National Security Agency (USA), Defence Signals Directorate (Australia), Communications Security Establishment (Canada) og GUs sjette direktorat (Russland).

Disiplinen består i å fange opp elektromagnetiske impulser fra fienden, motstandere eller konkurrenter av interesse. Egen innsamling av slike impulser må være virksomme over lang tid på en passiv måte, slik at fienden ikke oppdager det.

Det er viktig å etablere et normalbilde over hva slags signaler som finns innenfor et gitt område, slik at en kan oppdage endring i dette bildet og forsøke å tolke hva dette kan bety. Derfor må SIGINT drives 24/7 hele året hvis det skal ha avgjørende virkning på den strategiske situasjonen. Dette gjelder ikke like mye på operasjonelt og taktisk nivå.

## Legalitet
Det finnes internasjonal konsensus om at radiobølger generelt ikke er noens eiendom, og at de kan lovlig avlyttes.  Det kan imidlertid finnes nasjonale restriksjoner, slik at man ikke uten videre kan avlytte politi, helsevesen og andre nasjonale nødnett. 
Avlytting av samband som går via kabel, for eksempel internett, er langt mer kontroversielt på grunn av at fysisk tilgang er nødvendig.

## Referanser


## Eksterne lenker
* NSAs oversikt over SIGINT (engelsk)
* USAF brosjyre om kilder for etterretning (engelsk)
* Etterretningsprogrammer og systemer (engelsk)
Militær etterretning

**Militær etterretning** er en form for etterretning som fokuserer på innsamling, kontroll og formidling av informasjon om fiendtlige avdelinger, terreng og værforhold i operasjonsområder.
De fleste forsvarsvesen har egne avdelinger som bedriver militær etterretning.
## Etterretningsnivå

Etterretningsoperasjoner vil bli utførte gjennom alle militære nivå. 
### Strategisk etterretning
Strategisk etterretning vil være opptatt med et bredt spekter, slik som økonomi, politiske vurderinger, militære kapasiteter og mulige fienders intensjoner. Dette vil inkludere vitenskapelig, teknisk, diplomatisk og sosiologisk innsamling og analyse, sammen med geografiske, demografiske og industrielle kapasiteter.

### Etterretning på operasjonelt nivå
Etterretning på operasjonelt nivå vil være fokusert på identifisering av mulige mål i eget operasjonsområde.

### Etterretning på taktisk nivå
Etterretning på taktisk nivå vil være løpende fra dag til dag og fokusere på forberedelser av mulige væpnede sammenstøt, identifisering av viktig lende og organisering av patruljer.
 
## Norge
I Norge driver spesielt Etterretningstjenesten, Forsvarets militærgeografiske tjeneste, Etterretningsbataljonen, Forsvarets spesialkommando, Artillerijeger, Hærens jegerkommando, Marinejegerkommandoen, Kystjegerkommandoen, FS «Marjata» og 717 skvadron med militær etterretning. Militær etterretning er imidlertid en underliggende oppgave for alle militære avdelinger.

## Referanser


## Se også
*Deuxième Bureau
*Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten
Forsvarssjefen

**Forsvarssjefen** (forkortet **FSJ**) er etatssjef for Forsvaret og fungerer som regjeringens nærmeste fagmilitære rådgiver. Forsvarssjefen er direkte underlagt Forsvarsdepartementet og støttes av Forsvarsstaben.

Forsvarssjefen har siden 1972 hatt grad av general eller admiral. Før 1972 var det bare kongen, landets øverstkommanderende, som hadde slik grad.

Kvalifiserte kandidater til embetet som forsvarssjef er alle to- og trestjerners generaler eller admiraler som ikke går av for aldersgrensen innen to år etter tiltredelse.

## Oppgaver
* Forsvarssjefen er Norges høyeste militære embetsmann og regjeringens og forsvarsministerens nærmeste militære rådgiver i fred og krig. Han har ansvaret for Forsvarets virksomhet i samsvar med oppdrag og retningslinjer gitt av Kongen i statsråd og forsvarsministeren
* Forsvarssjefen er Norges representant i NATOs militærkomité
* Forsvarssjefen er delegert alminnelig kommando over Forsvaret
* Etter Forsvarsdepartementets bestemmelser kan forsvarssjefen gi direktiver til forvaltningsorganer og fellesinstitusjoner under Forsvarsdepartementet
* Forsvarssjefen er ansvarlig for at det militære forsvar av Norge er planlagt og forberedt i samarbeid med allierte militære myndigheter. Han er ansvarlig for beredskaps- og mobiliseringsforberedelser i Forsvaret og skal følge med i den tilsvarende virksomheten i sivile organer. Han skal medvirke til at militære og sivile planer samordnes og at de på beste måte bidrar til Norges totale forsvar
* Forsvarssjefen er ansvarlig for Etterretningstjenesten
* Forsvarssjefen er ansvarlig for sikkerhetstjenesten i Forsvaret
* Forsvarssjefen ivaretar arbeidsgiveransvaret for personell i Forsvarets militære organisasjon
* Forsvarssjefen er høyeste disiplinærmyndighet i Forsvaret

## Forsvarets militære organisasjon
Forsvarets militære organisasjon (FMO) er de organisasjonsenheter som er underlagt forsvarssjefen.

## Historie
Stillingen som forsvarssjef som leder av Forsvarets overkommando ble opprettet under felttoget i Norge i 1940. Formålet var å ha en leder for hele Forsvaret.

Fra 1857 til 1940 ble den tilsvarende stillingen betegnet generalstabssjef og var sjef for Generalstaben (som eksisterte 1814–1940), med unntak av perioden 1930–1933 da Generalstaben ble ledet av kommanderende general.

## Liste over forsvarssjefer

## Noter

## Referanser
Forsvarssjef

**Forsvarssjef** er en benevnelse som brukes innen NATO og Den europeiske union (EU) om et lands forsvars øverste faglige sjef og yrkesoffiser. Benevnelsen anvendes i disse organisasjonene uavhengig av den formelle tittelen på de individuelle embedene i hvert land.

En forsvarssjef er underordnet landets øverstkommanderende og forsvarsminister.

Forsvarssjefene møtes regelmessig i henholdsvis NATOs militærkomité og EUs militærkomité.

## Eksempler
* Forsvarssjefen (Norge)
* Forsvarschefen (Danmark)
* Överbefälhavaren (Sverige)
* Chairman of the Joint Chiefs of Staff (USA)

## Referanser
Surtningssue

**Surtningssue** (også skrevet *Surtningssui*) er et fjell som ligger i øst i Jotunheimen, på grensen mellom kommunene Lom og Vågå.  Surtningssue består av flere topper med til dels svært smale og luftige partier mellom. Foruten hovedtoppen på  meter over havet, regner mange Sørtoppen () som en egen topp. Videre finnes Midtre Surtningssue (), Søre Surtningssue (), Austre Surtningssue () og Nestaustre Surtningssue (). Ingen av disse har imidlertid primærfaktor over 30 meter. På  ligger en nyrestaurert steinbu som var oppført rett før år 1900 av Memurubu Turisthytte. Steinbua ble restaurert i 2008 av eieren på Memurubu.

Surtningssue nås enklest fra Memurubu ved den nordlige bredden av Gjende.

Toppen er det høyeste punktet i Vågå kommune, og ble første gang besteget av Johan Sverdrup i 1840.
__NOTOC__
## Se også
* Liste over Norges høyeste fjell

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* Beskrivelse av Surtningssue på peakbook.org
* Utsikten fra Surtningssue på PeakVisor.com
* Surtningssue hos sidene til Memurubu
Sven-Göran Eriksson

**Sven-Göran «Svennis» Eriksson** (1948&ndash;2024) var en svensk fotballtrener, sist som landslagstrener for . 

I 1982 trente han IFK Göteborg til seier i UEFA-cupen, og i 2000 trente han  til seier i Serie A og seier i cupvinnercupen. Han trente Benfica til tre seriegull i Portugal og var også trener for bl.a. klubbene  og Shanghai SIPG FC og landslagene  og .

## Biografi
Han begynte karrieren hjemme i Sverige, han trente bl.a. IFK Göteborg til seier i UEFA-cupen i 1982, og for dette ble klubben tildelt Jerringprisen. Eriksson opplevde suksess med klubblag i Portugal og Italia. Hans største prestasjon som klubbmanager var å vinne den italienske Serie A med SS Lazio i sesongen 1999/2000. Dette var andre gang i historien at Roma-klubben vant det italienske mesterskapet.

23. januar 2006 ble det kjent at Eriksson ville slutte som engelsk landslagstrener etter VM-sluttspillet i Tyskland 2006.

Før sesongen 2007/08 ble Eriksson ansatt som ny manager i Manchester City. I mai 2008 ble han sagt opp fra jobben, selv om City hadde gjort det bedre enn på lenge. I juni 2008 fikk han jobb som trener for s landslag, og denne hadde han til april 2009, da han mistet jobben etter flere dårlige resultater, blant annet et tap for .

I juli 2009 ble Eriksson ansatt som sportsdirektør i Notts County som spilte i engelsk 4. divisjon, men dette engasjementet varte bare frem til midten av februar 2010, da han sa opp stillingen. Etter dette ble han ansatt som trener for . Han slutta i jobben etter fotball-VM 2010.

Den 3. oktober 2010 ble Eriksson ansatt som ny manager i Leicester City, som på dette tidspunktet lå nederst i The Championship.

Eriksson har siden slutten av 1980-tallet samarbeidet tett med Willi Railo, en norsk professor i prestasjonspsykologi. Samarbeidet har blant annet resultert i boken *Fotbollens insida: om det mentala spelet*, fra 2000.

Erikson døde 26. august 2024, 76 år gammel, av kreft.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Norsk ordbok

: *For ordboken med samme navn for dialekter og nynorsk se [[Norsk Ordbok]], for Ivar Aasens bok fra 1873 se [[Norsk Ordbog]]*
***Norsk ordbok*** er en ordbok for riksmål og moderat bokmål. Ordboken er utarbeidet av Tor Guttu og utgitt av Kunnskapsforlaget.

Førsteutgaven ble utgitt i 1993 under tittelen *Norsk Illustrert Ordbok*, fra 1998 heter den *Norsk ordbok* med undertitlene *riksmål og moderat bokmål* og *med 1000 illustrasjoner*. Den er en videreføring av *Riksmålsordboken* fra 1977 – en bok av dictionary-typen som var den første i sitt slag i Norge. Ordboken er også utgitt under navnet *Aschehoug og Gyldendals store norske ordbok*, i samme format som Store norske leksikon.

Verket inneholder over 1000 illustrasjoner for å vise hva et oppslag betyr der det er vanskelig forklare det med ord. Ordboken tar for seg både riksmål og moderat bokmål. Riksmålsord og -former er markert med en trekant for å skille ordet fra gjeldende bokmålsrettskrivning.

Annenutgaven fra 2005 er på over 1300 sider og inneholder over 81&nbsp;000 oppslagsord. Riksmålsnormalen er gjennomgått av Det Norske Akademi for Språk og Litteratur (2002) og justert på noen punkter. De moderate bokmålsformene er revidert på bakgrunn av Norsk språkråds vedtak fra 2003, stadfestet av Kultur- og kirkedepartementet i 2005.

## Digital utgave
Norsk ordbok inngår i språktjenesten Ordnett. Riksmålsformene er der erstattet av bokmålsformer.
Charlotte Knobloch

**Charlotte Knobloch** (født 29. oktober 1932 i München) er president for Zentralrat der Juden in Deutschland og visepresident for den europeiske jødiske kongressen og for den jødiske verdenskongressen. Hun har også gjennom mange år vært leder for det jødiske trossamfunnet i München og Oberbayern.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Charlotte Knobloch ble født inn i en velstående jødisk juristfamilie i München, og var datter av den dengang kjente München-advokaten Fritz Neuland, som i 1920-årene hadde et advokatkontor sammen med den senere bayerske statsministeren Wilhelm Hoegner. Moren Margarethe var født som kristen, men konverterte til jødedommen da hun ble gift med Neuland. Etter at foreldrene ble skilt i 1936 hun oppdratt av bestemoren Albertine Neuland. Da faren ble arrestert ble hun reddet av en fremmed kvinne med en barnevogn, som tok henne i hånden og gikk bort. 

Fra 1942 ble hun skjult av katolske bønder i Franken i Nord-Bayern (hennes onkels tidligere husholderske utga henne for å være sitt eget utenomekteskapelige barn), og faren overlevet krigen som tvangsarbeider. Fritz Neuland reiste etter krigen tilbake til München og ble leder for den lille jødiske menigheten der. Han ble senere bayersk senator.

Charlotte Neuland giftet seg i 1951 med Samuel Knobloch som opprinnelig var fra Kraków, men hadde flyktet fra det antisemittiske kommunistregimet. Opprinnelig planla hun å utvandre til USA, men etter at hennes barn var født og hennes mann opplevet sin første yrkesmessige suksess ble familien boende i München. Også Charlotte engasjerte seg i det jødiske trossamfunnet i byen, og ble i 1981 første gang innvalgt i styret.

### Visepresident for Zentralrat der Juden in Deutschland
I 1984 ble hun den første kvinne som ble leder for et jødisk trossamfunn i Tyskland. Hun ble valgt til visepresident for Zentralrat der Juden in Deutschland i 1996, og i 2005 til visepresident for den jødiske verdenskongressen. I 2005 ble hun æresborger av München. Etter Paul Spiegels død ble hun i juni 2006 valgt til den første kvinnelige presidenten for Zentralrat der Juden.

Hun har særlig engasjert seg for bygningen av det Jødiske Senteret på St. Jakobsplatz i München, som har nærmere 10&nbsp;000 jødiske innbyggere. I forbindelse med EU-utvidelsen advarte hun bl.a. om antisemittisme i de nye medlemslandene i Øst-Europa.

## Referanser
Norsk Riksmålsordbok

***Norsk Riksmålsordbok*** er et omfattende ordboksverk over det norske riksmål, utgitt mellom 1937 og 1995 i seks bind. Verket dannet senere grunnlaget for den elektroniske ordboken *[[Det Norske Akademis ordbok]]*, utgitt i 2018.

## Historie
*Norsk Riksmålsordbok* ble først utgitt av Riksmålsvernet mellom 1937 og 1957 i fire bind, og var hovedsakelig basert på dugnadsarbeid fra mange av landets språkforskere. Annen utgave utkom i 1983 og var et opptrykk av førsteutgaven. Det Norske Akademi for Språk og Litteratur overtok ansvaret for verket i 1981 og ga sammen med Kunnskapsforlaget ut to supplementsbind i 1995.

### Elektronisk utgave
Alle de seks bindene ble, ved hjelp av optisk lesing, konvertert til XML-kodet tekst og ble gjort tilgjengelig mot betaling på Kunnskapsforlagets ordboktjeneste Ordnett. Mange utdanningsinstitusjoner, bibliotek og lignende abonnerte på denne tjenesten.

### ''Det Norske Akademis ordbok''
I stortingsmeldingen *Kjelder til kunnskap og oppleving* (nr. 22, 1999–2000) skrev Kulturdepartementet at man tok sikte på å avslutte fire nasjonale oppslagsverk til tohundreårs-markeringen av Grunnloven i 2014, blant dem *Norsk Riksmålsordbok*. Arbeidet med en revisjon av *Norsk Riksmålsordbok* begynte i 1999 og ble fullført etter tyve års arbeid i 2018. Det ble snart klart at det ville dreie seg om et helt nytt og vesentlig mer omfattende ordboksverk, med *Norsk Riksmålsordbok* som basis. Det nye verket fikk tilstrekkelig finansiering fra 2015, og ble publisert under navnet *[[Det Norske Akademis ordbok]]*.

## Innhold
*Norsk Riksmålsordbok* er en referanseordbok som søker å dokumentere alt norsk språk (tale/dialekter og skrift) som ikke er spesifikt nynorsk. Svært mange av oppslagsordene er forsynt med sitater fra norsk presse og norsk litteratur for å dokumentere og eksemplifisere bruken av ordet.

## Riksmålsordboken
Riksmålsordboken er en ettbinds utgave av Norsk Riksmålsordbok, i form av en ordliste, men med fullgode forklaringer på hvert enkelt oppslagsord. Den ble opprinnelig utgitt av Det Norske Akademi for Språk og Litteratur med i redaksjonen Tor Guttu, Kåre Skadberg, Inge Wettergreen-Jensen med første utgivelse i 1986. Senere utgaver er utgitt av Kunnskapsforlaget, f.eks. femte opplag i 1991.

## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Referanser




## Eksterne lenker
* Ordnett – Betalingsnettsted med flere ordbøker, deriblant Norsk Riksmålsordbok.
Musikkfolkehøgskolen Viken

**Musikkfolkehøgskolen Viken** er en kristen folkehøgskole på Gjøvik. 

Folkehøgskolen startet i 1901, første navnet var *Oplandenes kristelige ungdomsskole*. Det aller første året leide skolen seg inn på Berg gård i Biri, men flytter deretter til nåværende område ved bredden av Mjøsa. Området ble først lånt vekk gratis av Johanne Mustad, og deretter overtok skolen egen tomt og bygde opp de første skolebygg fra 1906 og fremover. 

I 1917 overtok Indremisjonen i Opplandene (senere Oppland krets) som eier av skolen. 

Det har vært en variasjon i skolens fagtilbud gjennom årene, men i hovedsak vært en kombinasjon av både praktiske og teoretiske fag. I 1978, etter at nye lærekrefter kom inn, startet skolen opp et nytt undervisningstilbud i form av en musikklinje. I 1979 gikk Gudbrandsdal krets av Indremisjonsselskapet som medeier av Viken. 

I 1988 gikk Viken over til å bli ren musikkfolkehøgskole, alle linjer ble nå innefor musikksegmentet. Gjennom 40 år tidligere har skolens navn vært Viken Folkehøgskole, så mange kjenner den som det.

2013 stod Viken ferdig nybygd/påbygd/ombygd.

Statens flyktningesekretariat hadde kontrakt med Viken fra november 1986 til mai 1987, og 26 asylsøkere fra Irak og Libanon var plassert der i det tidsrommet. Dette etter økende pågang av asylsøkere til Norge, som skapte et behov for nye mottakssentraler. 

## Linjer

* Jazz Pop Rock
* Ledertrening (2. år)
* Musikk Bo Fritid (tilrettelagt)
* Music Business Management
* Singer-Songwriter
* Studio
* Team Skjærgårds
* Voice

## Studenter/elever som har gått på Viken er bl.a.
Christel Alsos, Stian Carstensen, Ragnhild Nøst Bergem, Silje Vige, Jostein Hasselgård, Rune Solheim, Einar Stray, Torstein Sødal, Bård Aasen Lødemel, Siri Gjære og Asbjørn Erlend Lerheim.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Internet Protocol

**Internet Protocol** (**IP**) eller **internettprotokollen** er en protokoll som opererer på nettverkslaget i OSI-modellen. IP er en *forbindelsesløs* og *upålitelig* pakkeleveringstjeneste som er grunnsteinen i IP-protokollsettet. Alle transportlagsprotokoller som UDP og TCP blir overført som IP-pakker (som også kalles datagram). IP brukes også til å overføre kontroll-protokoller på nettverkslaget som ICMP, IGMP og ruting-protokoller. 

Med upålitelig menes at det er ingen garantier for at en IP-pakke kommer frem. En årsak til at en IP-pakke ikke kommer frem kan være at en ruter går tom for bufferlager og må kaste pakker. Konfigurasjonsfeil på rutere kan også føre til pakketap, bl.a. hvis feilen forårsaker en loop.

Med forbindelsesløs menes at hver enkelt IP-pakke behandles uavhengig, IP lager ingen tilstand til strømmene av pakker. Dette fører til at pakker kan komme ut av rekkefølge til mottakeren. Hvis det er ønskelig med pålitelighet og at pakker skal bli levert til mottakerapplikasjonen i rekkefølge, benyttes en pålitelig transportlagsprotokoll som TCP. 

Den mest brukte versjonen av IP er IPv4. Arbeidet med etterfølgeren IPv6 ble påbegynt i 1994 og er relativt moden, men har ikke blitt tatt i bruk i noen stor grad.

## IP-adressering og ruting

Det mest kompliserte aspektet av IP er kanskje adressering og ruting. Hver enkelt vert koblet til nettverket identifiseres med en eller flere IP-adresser. IP-adresserommet deles opp i mindre biter, og bitene benyttes på ulike nettverk. 

IP-ruting utføres av alle verter på nettverket, men viktigst av internettverk-rutere (rutere som knytter sammen nettverk). Disser ruterne bruker typisk enten interior gateway protocols (IGPs) eller external gateway protocols (EGPs) for å utveksle informasjon om ulike nett. Denne informasjonen må være tilgjengelig for at en ruter skal kunne avgjøre hvor en pakke skal sendes.

## Se også
*DSCP

## Eksterne lenker
*
IP

**IP** kan vise til:
* Internet Protocol, en protokoll (regelstandard) for dataoverføring
* IP-adresse, en unik identifikator i et TCP/IP-basert datanettverk
* IP-systemet, en standard for angivelse av kapslingsgraden til elektrisk utstyr
* Immaterialrett (engelsk *intellectual property*)
Johan Jørgen Hagemann

**Johan Jørgen Broch Hagemann** (født 1. november 1840 i Kristiansand, død 14. desember 1919 i Stavanger) var en norsk lege som var en sentral drivkraft i opprettelsen av Mandal sykehus. 

Han avla medisinsk embedseksamen 1867 med haud og var i 1867 og 1868 ansatt som kandidat ved Rigshospitalets Hovedafdeling. I mai 1868 kom han til Mandal, der han regnes som initiativtaker og drivkraft til opprettelse av Mandal sykehus som stod ferdig 9. oktober 1879. Han ble formann i byggekomiteen og deretter formann i sykehusstyret. Han var og flere år medlem av sunnhetskommisjonen. Hagemann var også formann i Byselskabet i Mandal som ble stiftet 5. september 1877. Byselskabet fikk i 1883 lagt ny vei til Kleven. 

Hagemann ble i 1884 distriktslege i Indre Hardanger. I 1895 flyttet familien til Stavanger der han var distriktslege og også amtslege og overlege ved Stavanger Amtssygehus. Han tok avskjed fra sistnevnte i 1910, og trakk seg helt tilbake i 1918.

Hagemann var en pasjonert dyrker av seilsporten.

I 1874 giftet han seg med ei mandalsdame, Laura Charlotte Salvesen (1856–1919), som var datter til kjøpmann og bankkasserer Søren Salvesen. Han var far til offiser Reginald Fredrik Hagemann (f. 1879, d. 1955).

Han er begravet på Lagård gravlund i Stavanger.

## Referanser
Mazda

**Mazda** er en japansk bilmerke med hovedkontoret i Hiroshima. Firmaet ble stiftet i 1920 og i 1979 startet selskapet et samarbeid med Ford Motor Company.

I 1966 sendte Mazda en 1500 og en varebil til Oslo med en flytende japansk industriutstilling. Tom Kolberg så utstillingen og reiste kort tid etter til Japan for å sikre seg agenturet. I 1967 etablerte han Kolberg Motor AS. Før tiåret var omme så var det registrert 2666 Mazda personbiler pluss 146 varebiler.

I 1971 var Mazda Norges mest solgte japanske bilmerke. Det hadde en markedsandel på personbiler på 7,6% og på varebiler 4,9%.  Mot slutten av 1970-årene gikk bilsalget ned i Norge, og dette rammet også Mazda.

På begynnelsen av 1980-tallet klatret personbilsalget igjen, og salget av Mazda tok seg opp, fram til en ny nedgangsperiode på slutten av tiåret. Siden dette har Mazdas markedsandel sunket, og konsernet overtok selv agenturet i 2004. På slutten av 1993 var det 142&nbsp;906 personbiler registrert i Norge, på slutten av 2007 var det 75&nbsp;259.

----

### Mazda-modeller i Norge på 2020-tallet
* Mazda 6e (2025–)
* CX-3
* CX-5
* Mazda CX-30
* CX-60
* Mazda MX-5 Roadster med tøytak og RF med metalltak
* Mazda MX-30
* Mazda2 Hybrid (ny modell basert på Toyota Yaris)
* Mazda3 Hatchback og Sedan
* Mazda6 Stasjonsvogn og Sedan

----

### Mazda-modeller som har vært markedsført i Norge tidligere
* Mazda 616 fra 1970 til 1979, også som RX-2 Wankel
* Mazda 818 fra 1972 til 1978, også som RX-3 Wankel
* 1000 / 1200 /1300
* 1500 / 1800 fra 1966

* 121
* 323
* 626
* 929
* Tribute
* Demio
* Premacy
* 5
* MPV
* RX-7 Wankel
* RX-8 Wankel
* MX-3
* MX-6
* CX-7
* Xedos 6
* Xedos 9
* B-serie Pickup
* BT Pickup
* E-serie Van

* Cosmo
* Mazda 323 gtr

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Mazda Norge
* Bilnorge.no sin historie om merket
* Norsk MX-5/Miata-klubb
Montessoriskole

En **montessoriskole** er en skole som driver etter montessoripedagogikken, grunnlagt av den italienske legen Maria Montessori (1870–1952). Pedagogikken ble utviklet gjennom årevis med forskning, utprøving og observasjoner av barns læring.

Montessoripedagogikken tar utgangspunkt i barns naturlige utvikling og medfødte trang til å lære. Viktige prinsipper er selvstendighet, livsmestring, bærekraft, og et tilrettelagt og forberedt miljø som møter barnets behov. Skolene har aldersblanding, det vil si at elevene ikke er delt inn i klasser etter årskull, men i aldersblandede grupper med utgangspunkt i det Montessori kalte utviklingstrinn, perioder med bestemte kjennetegn, utviklingsmønstre og behov hos barnet: 0–3, 3–6, 6–12 og 12–18.

## Montessoriskoler i Norge
Høsten 2021 er 91 montessoriskoler, 32 av dem med elever på ungdomstrinnet, og 40 montessoribarnehager medlem i Montessori Norge. Montessori Norge er en medlemsorganisasjon for norske montessoriskoler og -barnehager, og eier Læreplan for montessoriskolen, en nasjonal læreplan for montessoriskoler godkjent av Utdanningsdirektoratet. 

Alle montessoriskoler i Norge er friskoler, og regulert av Friskoleloven. Montessoriskoler i Norge har fått godkjenning til å drive friskole basert på anerkjent pedagogisk retning, og myndighetene krever at minst 50% av undervisningspersonalet ved skolen skal ha både formell undervisningskompetanse og godkjent tilleggskompetanse i montessoripedagogikk. 

Montessori Norge er med i Friskolenes kontaktforum sammen med Norske Fag og Friskolers Forbund (NFFL), Kristne Friskolers Forbund (KFF), og Steinerskoleforbundet.

Oslo Montessoriskole er Norges største montessoriskole, og én av landets eldste. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Montessori Norge
*  Association Montessori Internationale
*  Oslo Montessoriskole
Rikskammerretten

**Rikskammerretten** (tysk *Reichskammergericht*) var den høyeste rettsinstans i det tysk-romerske rike. Den ble grunnlagt av riksdagen i Worms i 1495, og eksisterte frem til 1806. Rikskammerrettens sete var først i Frankfurt am Main, fra 1527 i Speyer og fra 1693 i Wetzlar.

Den var en av få felles institusjoner i det gamle tyske rike. Alle rettsavgjørelser kunne bringes inn for rikskammerretten, såfremt territorialherren ikke besatt noe *[[privilegium de non appellando]]* eller *de non evocando*.

I 1772 var Johann Wolfgang von Goethe praktikant ved rikskammerretten i Wetzlar.

## «Retten i Spir»
I norsk folkeminne fantes det lenge en forestilling om at saker som var tapt i den dansk-norske retten kunne innankes for den keiserlige «retten i Spir» eller «Spir-retten», det vil si rikskammerretten i Speyer. Knut Robberstad mener at denne tanken trolig er overtatt fra tyske bergmenn som kom til Norge fra 1500-tallet av, og som sto under den saksiske bergretten. Oscar Platou foreslår at forestillingen kan stamme fra hanseatene i Bergen, som levde under sin egen jurisdiksjon og som i siste instans måtte søkes for rikskammerretten. Som en tredje mulig kilde til forestillingen nevner Ludvig Aubert de mange tyske lensherrene i Norge på 1500-tallet og den sterke påvirkningen fra tysk rett i det dansk-norske rettsvesenet på denne tiden.

Hans Jacob Wille beskriver forestillingen i sin *Beskrivelse over Sillejords Præstegield* fra 1786: «Forresten spørge de, som have tabt deres Sager ved Høiesteret, om de ei kan indstævne Sagen for Spirretten [d.e.] Retten til Speir i Tydskland, hvor de mene, at 4 Konger og 9 Bisper præsidere.» Juristen Ludvig Aubert skal så sent som omkring 1860 ha hørt en bonde fra Gudbrandsdalen si at han ville appellere en sak han hadde tapt for Høyesterett til «retten i Spir». Aubert skriver: «Ja, hin Tids tro paa den keiserlige Domstols Overlegenhed er trængt saa dybt, at jeg endnu har hørt det Folkesagn i Gudbrandsdalen, at man kan indanke en Sag fra Kongen «til Keiseren» eller «Spiret» ([d.e.] Spiirretten)».

## Referanser


## Litteratur
**Quellen und Forschungen zur höchsten Gerichtsbarkeit im alten Reich*. Böhlau, Köln u.a.
* Knut Robberstad: «Retten i Spir og annen Seljord-jus i boki av Hans Jacob Wille», i *Årbok for Telemark* 1964, s. 138–143

## Eksterne lenker

* Gesellschaft für Reichskammergerichtsforschung e.V. in Wetzlar
* Forschungsprojekt der Universität Bochum zur Rechtsprechung des Reichskammergerichts
UDP

**User Datagram Protocol** (**UDP**) er en minimal *meldingsorientert* nettverksprotokoll for forbindelsesløs overføring av informasjon, og opererer på transportlaget i OSI-modellen for datanett.

UDP tilbyr et veldig enkelt grensesnitt mellom nettverkslaget og applikasjonslaget i TCP/IP-modellen. 
UDP gir ingen garantier for at en melding (pakke) skal bli levert og ingen tilstand om UDP-meldinger lagres hos 
avsender etter at meldinga er sendt ut på nettverket. 
UDP legger kun til applikasjonsmultipleksing og sjekksumming av data på toppen av en IP-pakke. 

UDP-hodet (*header*) består av kun 4 felt som vist i figuren til høyre. To av disse felta er valgfrie. 
*Source Port*, kildeport og *Destination Port*, destinasjonsport er begge på 16-bit og identifiserer 
sender- og mottakerprosessene. Siden UDP er tilstandsløs og en sender ikke nødvendigvis krever noe svar så 
er det valgfritt om senderporten fylles ut. Hvis feltet ikke benyttes bør det settes til 0. 
Etter portfelta følger *UDP Length* feltet som spesifiserer den totale lengda på UDP-pakka (inkludert hodet) i 
antall 8-bit tegn. Minimum lengde er på 8 tegn og omfatter kun UDP-hodet uten noe nyttelast. 
Det siste feltet i UDP-hodet, *UDP Checksum* er en 16-bit sjekksum som dekker hodet og nyttelasta. 
Sjekksummen er også valgfri, men nesten alltid brukt i praksis. 

Siden UDP ikke tilbyr pålitelighet så må applikasjoner som benytter protokollen akseptere litt tap, feil eller
duplisering. Noen applikasjoner som Trivial File Transfer Protocol kan implementere enkle 
mekanismer for å oppnå pålitlighet i applikasjonslaget etter behov. Som regel krever ikke applikasjoner som 
benytter UDP pålitlighet og kan i noen tilfeller forstyrres av det (uforutsigbar forsinkelse). Eksempler
på applikasjoner som ofte benytter UDP er multimediastrømmer, sanntidsspill og IP-telefoni.
Hvis en applikasjon krever høy grad av pålitlighet så kan en protokoll som TCP benyttes i stedet. 

UDP har ingen innebygd funksjonalitet for å unngå og kontrollere metning, så enheter i nettverket implementerer
gjerne mekanismer for å kontrollere UDP-trafikk for å unngå overbelastning. Dette kan gjøres
i enheter  som rutere ved hjelp ulike pakke-køer og pakkekastings-teknikker.
DCCP er en alternativ transportlagsprotokoll som har blitt utvikla 
som en erstatning for UDP, som beholder mange av egenskapene, men implementerer metningskontroll. 

Selv om UDP-trafikk ofte står for noen få prosent av nettverkstrafikken så bruker flere viktige applikasjoner
protokollen. Blant annet DNS, SNMP, 
DHCP og RIP.

## Eksterne lenker
* RFC768 (Spesifikasjonen)
* IANA Port Assignments
* The Trouble with UDP Scanning (PDF)
* Breakdown of UDP frame
Lantanoid

**Lantanoider** er en gruppe grunnstoffer med atomnummer fra og med 57 til og med 71. De er alle metaller. Grunnstoff nr. 61, promethium, er radioaktivt og har ingen stabile isotoper.

Lantanoidene tilhører periode 6 i periodesystemet, men er oftest plassert nedenfor resten av tabellen sammen med actinoidene.

## Sjeldne jordmetaller

Scandium og yttrium kalles sammen med lantanoidene *sjeldne jordmetaller*, siden de har en tendens til å finnes i samme malmen og har lignende kjemiske egenskaper. Betegnelsen er misvisende, da flere av disse metallene er nokså vanlige. For eksempel er det mer lantan på kloden enn det er bly og sølv.

## Referanser