Såheim kraftverk

**Såheim kraftverk** er et vannkraftverk ved Rjukan i Skiensvassdraget i Tinn kommune i Telemark fylke. Den monumentale kraftstasjonen ble bygget i 1914 etter tegninger av arkitekt Thorvald Astrup og professor Olaf Nordhagen. Kraftverket og «Rjukan&nbsp;II» ble offisielt satt i drift i januar 1916.

Kraftverket eies og driftes av Hydro Energi og er blitt modifisert en rekke ganger.

Kraftverket har 188&nbsp;MW installert effekt på tre francisturbiner og midlere årsproduksjon på 1022&nbsp;GWh.

Elven Måna er regulert som følge av kraftubyggingen. Møsvatn er magasin for alle kraftverkene langs Måna.

Kraftverket henter vann fra Vemork og en rekke bekkeinntak i fjellet ovenfor Rjukan.  

__NOTOC__
## «Rjukan II»

Sammen med Vemork kraftverk dannet Såheim kraftverk grunnlaget for Norsk Hydros sin industriproduksjon på Rjukan og utbyggingen av «Rjukan&nbsp;II». Arbeidet med utvidelsen begynte med sprengningen av en 5660 meter lang tunnel fra Vemork til Såheim i januar 1912. Kraftverket skulle levere kraft til et nytt ovnshus som ble lagt i kraftstasjonen for å unngå problemer med konsesjonen. I ovnshus II ble det installert 35 Birkeland-Eyde-ovner. Nitrogenoksidgassen fra kraftstasjonen ble ført i aluminiumsrør rundt 1 kilometer opp til tårnhuset på fabrikken. I 1926 ble produksjonen økt og ovnshus I fikk to nye lysbueovner og ovnshus II fikk fire nye lysbueovner. Alle ovnene er i dag fjernet fra ovnshusene. Ovnshus II rommer i dag en gymnastikksal, Saaheimhallen.

Produksjonsanlegget ble i stor grad revet tidlig på 1980-tallet og erstattet av en ny salpetersyrefabrikk som var i drift til juli 1991. Sammen med en original AEG vannpumpe i pumpehuset, som leverte vann til produksjonen, er et syretårn det eneste av fast produksjonsutstyr som er bevart *[[in situ]]* på Rjukan. Av demontert produksjonsutstyr finnes skjoldet til en Birkeland-Eyde-ovn («Rjukan II») oppstilt utenfor Folkets hus på Rjukan og en demontert synteseovn plassert på en jernbanevogn ved Mæl stasjon.

Opprinnelig hadde kraftstasjonen 11 aggregater med en kapasitet på 167000&nbsp;hk. De 11 aggregatene er nå skiftet ut med nye, mindre plasskrevende turbiner. De tre nye aggregatene ble satt i drift henholdsvis i 1959, 1961 og 1973. Opprinnelig hadde rørgaten tre tunneler med 9 smisveiste rør. Disse er erstattet av én trykktunnel.

Med utbyggingen av Vemork og Såheim disponerte Norsk Hydro tilsammen nesten 300000&nbsp;hk, rundt 1/3 av all utbygd kraft i Norge.

I forbindelse med omleggingen til Haber-Bosch-prosessen i 1928–1929, ble kraftlinje 16 og 17 bygget mellom kraftstasjonen og Ovnshus I på Rjukan. Linjene har et luftstrekk på 1418 meter med seks tråder, porselensisolatorer, ni «grantremaster» og en jordingskabel.

Såheim kraftstasjon ble fredet etter vedtak av Riksantikvaren i 2003. Fredningen omfatter hele kraftstasjonens eksteriør, interiøret i turbinhallen med unntak av turbinene, samt rommet som huser omformer for Rjukanbanen, komplett med teknisk utstyr.

## Aggregat 12
Inne i fjellet, 85 meter over Såheim kraftstasjon, ligger et lite kraftverk. Såheim Aggregat 12

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Andersen, Ketil Gjølme og Gunnar Yttri, «Et forsøk verdt, forskning og utvikling i Norsk Hydro gjennom 90 år», Universitetsforlaget 1997. ISBN 82-00-12778-8.

## Eksterne lenker
* 
* Wilse, eksteriør, 1916
* Wilse, turbinhall, 1916
* Wilse, ovnshus, 1916
* Norsk Hydro
* Telemark fylkeskommune - Kraftlinje 16 og 17
*