open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Verdenscupen i alpint 1984/85

Sesongen 1984/**1985** i verdenscupen i alpint startet 1. desember 1984 i Courmayeur (damer) og 2. desember i Sestriere (herrer), og ble avsluttet 23. mars 1985 i Heavenly Valley. Det ble arrangert 31 renn for herrene (10 utfor, 5 super-G, 6 storslalåm, 10 slalåm). For damene ble det arrangert 29 renn (8 utfor, 4 super-G, 7 storslalåm, 10 slalåm). I tillegg kom fem kombinasjonsøvelser for herrene og fire for damene.

Sesongens høydepunkt var VM i Bormio og Santa Caterina.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1985/86

Sesongen 1985/**1986** i verdenscupen i alpint startet 7. desember 1985 i Sestriere (damer). Herrene startet opp allerede i august 1985 i Argentina med to renn, etterfulgt av en pause frem til begynnelsen av desember. Sesongen ble avsluttet 23. mars 1986 i Bromont

Det ble arrangert 38 renn for herrene (13 utfor, 5 super-G, 7 storslalåm, 13 slalåm). For damene ble det arrangert 32 renn (10 utfor, 5 super-G, 8 storslalåm, 9 slalåm). I tillegg kom sju kombinasjonsøvelser for herrene og fem for damene. Det ble også arrangert to renn i parallellslalåm for herrer, og ett for damer, men disse talte bare med i nasjonscupen.

Denne sesongen var et mellomår uten ski-VM eller OL.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





1 parallellslalåm

#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1986/87

Sesongen 1986/**1987** i verdenscupen i alpint startet 29. november 1986 i Park City (damer). 15. og 16. august 1986 kjørte herrene sine første to renn i Argentina, deretter fulgte en pause frem til slutten av november. Sesongen ble avsluttet 22. mars 1987 i Sarajevo

Det ble arrangert 32 renn for herrene (11 utfor, 5 Super-G, 8 storslalåm, 8 slalåm). For damene ble det arrangert 30 renn (7 utfor, 5 Super-G, 8 storslalåm, 10 slalåm). I tillegg kom to kombinasjonsøvelser for herrene og en for damene.

Sesongens høydepunkt var VM i Crans-Montana.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon




### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1989/90

Sesongen 1989/**1990** i verdenscupen i alpint startet 8. august 1989 i Las Leñas i Argentina (damer) og 11. august i Thredbo i Australia. Sesongen fortsatte så i november, og ble avsluttet 18. mars 1990 i Åre

Det ble arrangert 32 renn for herrene (9 utfor, 6 Super-G, 7 storslalåm, 10 slalåm). For damene ble det arrangert 31 renn (8 utfor, 6 Super-G, 8 storslalåm, 9 slalåm). I tillegg kom to kombinasjonskonkurranser.

Denne sesongen var et mellomår uten ski-VM eller OL.

## Herrer

### Enkeltresultater

#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1987/88

Sesongen 1987/**1988** i verdenscupen i alpint startet 26. november 1987 i Sestriere, og ble avsluttet 27. mars 1988 i Saalbach-Hinterglemm. Det ble arrangert 28 renn for herrene (10 utfor, 4 Super-G, 6 storslalåm, 8 slalåm). For damene ble det arrangert 26 renn (8 utfor, 4 Super-G, 6 storslalåm, 8 slalåm). I tillegg kom to kombinasjonskonkurranser og to parallellslalåmer (som bare talte i nasjonscupen).

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1990/91

Sesongen 1990/**1991** i verdenscupen i alpint startet 1. desember 1990 i Valloire (damer). Herrene kjørte to renn i Mount Hutt, New Zealand allerede i august 1990, etterfulgt av en lang pause til begynnelsen av desember. Sesongen ble avsluttet 24. mars 1991 i Waterville Valley. 

Det ble arrangert 27 renn for herrene (8 utfor, 3 super-G, 7 storslalåm, 9 slalåm). For damene ble det også arrangert 27 renn (9 utfor, 5 super-G, 6 storslalåm, 7 slalåm). I tillegg kom en kombinasjonskonkurranse for mennene og to for damene, samt et renn i parallellslalåm, som bare talte i nasjonscupen.

Sesongens høydepunkt var VM i Saalbach.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1991/92

Sesongen 1991/**1992** i verdenscupen i alpint startet 23. november 1991 i Park City (herrer) og 30. november i Lech am Arlberg (damer), og ble avsluttet 22. mars 1992 i Crans-Montana. Det ble arrangert 31 renn for herrene (9 utfor, 6 Super-G, 7 storslalåm, 9 slalåm). For damene ble det arrangert 28 renn (7 utfor, 6 Super-G, 7 storslalåm, 8 slalåm). I tillegg ble det arrangert tre kombinasjonsøvelser for herrene og to for damene.

Sesongens høydepunkt var OL 1992 i Albertville.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1992/93

Sesongen 1992/**1993** i verdenscupen i alpint startet 28. november 1992 i Sestriere (herrer), og i Park City (kvinner), og ble avsluttet 28. mars 1993 i Åre. Det ble arrangert 31 renn for herrene (10 utfor, 7 Super-G, 6 storslalåm, 8 slalåm). For kvinnene ble det arrangert 30 renn (9 utfor, 6 Super-G, 7 storslalåm, 8 slalåm). I tillegg ble det arrangert tre kombinasjonsøvelser for herrene og to for kvinnene.

Sesongens høydepunkt var VM i Morioka.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Kvinner

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1993/94

Sesongen 1993/**1994** i verdenscupen i alpint startet 30. oktober 1993 i Sölden, og ble avsluttet 20. mars 1994 i Vail. Det ble arrangert 33 renn for herrene (11 utfor, 5 Super-G, 9 storslalåm, 8 slalåm). For damene ble det arrangert 32 renn (7 utfor, 6 Super-G, 9 storslalåm, 10 slalåm). I tillegg kom to kombinasjonskonkurranser.

Sesongens høydepunkt var OL 1994 på Lillehammer.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1994/95

Sesongen 1994/**1995** i verdenscupen i alpint startet 26. november 1994 i Park City (damer) og 13. desember i Tignes (herrer), og ble avsluttet 19. mars 1995 i Bormio. Det ble arrangert 30 renn for herrene (9 utfor, 5 Super-G, 7 storslalåm, 9 slalåm). For damene ble det arrangert 31 renn (9 utfor, 7 Super-G, 8 storslalåm, 7 slalåm). I tillegg kom to kombinasjonsøvelser for herrene og en for damene.

Verdensmesterskapet i spanske Sierra Nevada måtte utsettes til 1996 på grunn av snømangel.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1995/96

Sesongen 1995/**1996** i verdenscupen i alpint startet 12. november 1995 i Tignes (herrer) og 16. november i Vail (damer), og ble avsluttet 10. mars 1996 i Kvitfjell. Det ble arrangert 33 renn for herrene (9 utfor, 6 Super-G, 9 storslalåm, 9 slalåm). For damene ble det arrangert 32 renn (8 utfor, 7 Super-G, 7 storslalåm, 10 slalåm). I tillegg kom to kombinasjonsøvelser for herrene og en for damene.

Sesongens høydepunkt var VM i Sierra Nevada.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1998/99

Sesongen 1998/**1999** i verdenscupen i alpint startet 24. oktober 1998 i Sölden, og ble avsluttet 14. mars 1999 i Sierra Nevada. Det ble arrangert 33 renn for herrene (10 utfor, 5 Super-G, 8 storslalåm, 9 slalåm). For damene ble det arrangert 34 renn (9 utfor, 8 Super-G, 9 storslalåm, 8 slalåm). I tillegg kom to kombinasjonskonkurranser.

Sesongens høydepunkt var VM i Vail og Beaver Creek.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Honey Pie

**«Honey Pie»** er en sang av The Beatles fra deres dobbel-album *[[The Beatles (White Album)]]* fra 1968. Den var skrevet av Paul McCartney, men på vanlig vis kreditert Lennon/McCartney. Produsent var George Martin.

Til tross for likheten i tittelen har sangen ingenting med en annen Beatles-sang å gjøre: «Wild Honey Pie».

Sangen er en direkte hyllest til britisk music-hall stil, slik rockegruppen Slade gjør tilsvarende med sin sang «Find Yourself A Rainbow», og teksten handler om en berømt skuespillerinne, kjent som den hyperkarismatiske Honey Pie, og hennes elsker som ønsker at hun skal komme tilbake til ham i England. Premissene om at en beskjeden kjæreste ber for at hans kjæreste skal komme tilbake, er ikke ulikt typiske sangtekster fra fortidens populærsanger fra musikkhallene. For å skape illusjonen av gammel, nostalgisk sang er det lagt på skrapinger fra en 78-plate til åpningen.

McCartney skrev sangen til sin framtidige kone, Linda Eastman, som representerer Honey Pie-skikkelsen. McCartney spurte egentlig om Eastman, som hadde suksess i USA som fotograf, om å *Sail across the Atlantic / To be where you belong* og komme til ham i England.

Charles Manson hadde en annen tolkning, feilslått som hans øvrige, at teksten betydde at The Beatles ville at han skulle komme til England slik at en rasekrig kunne begynne. Se også «Piggies».

I 1977 lagde John Pizzarelli sin versjon av sangen for albumet *[[Our Love is Here to Stay]]*. Denne coverversjonen hadde en arrangement for storband ved Don Sebesky som tydelig demonstrerer sangens røtter til music-hall-tradisjonen.

Den kanskje merkeligste versjonen ble fremført av Dom DeLuise i spillefilmen *[[Sextette]]* fra 1978, som inkluderte komisk steppdansing på et piano.

Barbra Streisand spilte inn låten for albumet *[[What About Today?]]* (1969).

## Musikere og instrumenter
*Paul McCartney – piano, solovokalist
*John Lennon – sologitar, rytmegitar
*George Harrison – seksstrengers bassgitar
*Ringo Starr – trommer
*George Martin – klarinettarrangement
*Harry Klein – klarinett

## «Honningblomst» med Øystein Sunde

Øystein Sunde ga ut en norsk coverversjon med tittelen «Honningblomst» i september 1970 på debutalbumet *[[1001 fnatt]]* (CBS S-64183). Sundes skrev selv den norske teksten som har omtrent samme tema som originalen; den hander om hvordan man har det følelsesmessig når man er veldig forelsket. Noter og tekst ble publisert i bøkene *Viser uten slips* (1972) og *Kjekt å ha&ndash;1* (1990).

På denne innspillingen deltok:

*Øystein Sunde: vokal, akustisk gitar
*Wiggo Elisenberg: saksofon, klarinett
*Carl Morten Iversen: bass
*Espen Rud: trommer

## Referanser
Verdenscupen i alpint 1999/00

Sesongen 1999/**2000** i verdenscupen i alpint startet 30. oktober 1999 i Tignes, og ble avsluttet 19. mars 2000 i Bormio. Det ble arrangert 38 renn for herrene (11 utfor, 7 super-G, 9 storslalåm, 11 slalåm). For damene ble det arrangert 39 renn (10 utfor, 8 super-G, 11 storslalåm, 10 slalåm). I tillegg kom to kombinasjonsøvelser for herrene og en for damene.

Denne sesongen var et mellomår uten ski-VM eller OL.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor
  




#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 2000/01

Sesongen 2000/**2001** i verdenscupen i alpint startet 28. oktober 2000 i Sölden, og ble avsluttet 11. mars 2001 i Åre. Det ble arrangert 32 renn for herrene (9 utfor, 5 Super-G, 9 storslalåm, 9 slalåm). For damene ble det arrangert 33 renn (8 utfor, 8 Super-G, 8 storslalåm, 9 slalåm) samt én kombinasjonskonkurranse.

Sesongens høydepunkt var VM i St. Anton.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 2004/05

Sesongen 2004/**2005** i verdenscupen i alpint startet 23. oktober 2004 i Sölden, og ble avsluttet 13. mars 2005 i Lenzerheide. Det ble arrangert 34 renn for herrene (11 utfor, 7 Super-G, 8 storslalåm, 8 slalåm). For damene ble det arrangert 32 renn (8 i hver av disiplinene utfor, Super-G, storslalåm og slalåm). I tillegg kom to kombinasjonsøvelser for herrene og en for damene.

Sesongens høydepunkt var VM i Bormio og Santa Caterina.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Super-G





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Super-G]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Sexy Sadie

**«Sexy Sadie»** er en sang av The Beatles, utgitt på *[[The Beatles (White Album)]]* fra 1968. Den er skrevet av John Lennon, men på vanlig vis kreditert Lennon/McCartney.

John Lennon skrev sangen i India etter at han følte dyp skuffelse over at deres meditasjonlæremester, Maharishi Mahesh Yogi, la seg etter en av kvinnene i følget.

En del av sangen «Sexy Sadie» inspirerte gruppen Radiohead til deres sang «Karma Police» på albumet *[[OK Computer]]*. En spansk gruppe har tatt bandnavnet sitt fra sangens tittel.

## Eksterne lenker
* Sangteksten 
* Alan W. Pollacks notat på «Sexy Sadie»
Verdenscupen i alpint 1980/81

Sesongen 1980/**1981** i verdenscupen i alpint startet henholdsvis 7. desember (herrer) og 3. desember 1980 (damer) i Val-d’Isère, og ble avsluttet 28. mars 1981 i Laax. Det ble arrangert 31 renn for herrene (10 utfor, 11 storslalåm, 10 slalåm). For damene ble det arrangert 28 renn (10 utfor, 9 storslalåm, 9 slalåm). I tillegg kom fem kombinasjonskonkurranser.

Denne sesongen var et mellomår uten ski-VM eller OL.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon




### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Sandeid

**Sandeid** er en bygd og en tidligere kommune i Vindafjord kommune i Rogaland innerst i Sandeidfjorden. Bygda består av grunnkretsene Eide, Vestbø, Austbø, Strand/Kverven og Ilsvåg. Bygda hadde 1078 innbyggere per 1. januar 2020. 

Fylkesvei 46 går gjennom Sandeid. Kommunesenteret Ølen ligger omtrent elleve kilometer nord for tettstedet.

Kystkulturdagene er en årlig festival som blir arrangert i Sandeid.

## Den tidligere kommunen Sandeid
Sandeid er en tidligere selvstendig kommune i Rogaland som opprinnelig var en del av Vikedal formannskapsdistrikt. Sandeid ble skilt ut fra Vikedal 1. januar 1923 og hadde da 558 innbyggere.

Sandeid var selvstendig kommune frem til 1. januar 1965 da den ble slått sammen med deler av Skjold, Vats, Imsland og Vikedal til den nye Vindafjord kommune. Sandeid hadde på dette tidspunktet 876 innbyggere.

## Tettstedet Sandeid
Tettstedet består (2020) av deler av grunnkretsene Vestbø, Austbø og Strand-Kverven. Sandeid sentrum, Nedre Helgavoll, Sandeidsjøen og Vonheim inngår i tettstedet. Det hadde  innbyggere per .

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kystkulturdagane 
* Sandeids eiga side
San Francisco-traktaten

:*For etableringen av FN, se [[San Francisco-konferansen]].*

**San Francisco-traktaten**, også kalt **Fredsavtalen med Japan**, mellom De allierte og Japan, ble offisielt signert av 48 nasjoner 8. september 1951 i San Francisco i California. Den er derfor også kjent som San Francisco-traktaten. Den gjaldt fra 28. april 1952.

Avtalen avsluttet andre verdenskrig offisielt, og løste opp Japans posisjon som en asiatisk maktnasjon. Avtalen hadde omfattende bruk av FN-pakten og Verdenserklæringen om menneskerettigheter, for å gjøre rede for de alliertes mål for traktaten, og la Japans skjebne ligge i det internasjonale samfunnets hender.

## Referanser
Seigmenn

**Seigmenn** er en type godteri. Det er små (4,5 cm høye), sukrede geléfigurer formet som menneskeskikkelser, i ulike farger og med forskjellig smak. Om lag 70 år etter at ordet «seigmenn» for første gang ble brukt i litteraturen, ble betegnelsen registrert som varemerke av en produsent.

## Historikk

Ordene «seigmenn» og «seigmenner» finnes brukt i litteratur fra 1930-tallet. I 1965 lagde Kiellands dropsfabrikk i Oslo for første gang gelémennesker som ble kalt «Seigmenn». Senere ble Kiellands dropsfabrikk kjøpt opp av Nidar, og de karakteristiske gelémennene fikk navnet «Laban Seigmenn». I 1981 ble «Laban Seigmenn» registrert som varemerke, og i 2003 godkjente det norske Patentstyret Nidars søknad om varemerkeregistrering av «Seigmenn» (med stor S). Dermed har Nidar og Orkla enerett til å benytte navnet Seigmenn på sine gelémenn. 

Varemerkeregistreringen av «Seigmenn» førte til at andre produsenter som Coop og NorgesGruppen har måttet endre navn på sine gelémenn. Orkla har også forsøkt å få ordbokutgivere til å opplyse om at oppslagsordet «seigmann» er et varemerke, i tråd med varemerkeloven §11.

## Laban Seigmenn
Siden 1965 har Nidar lansert mange ulike varianter av Laban Seigmenn:

*Laban Seigmenn (1965)
*Laban Seigdamer (2001)
*Laban Sure Skrikerunger (2007)
*Laban Fruktige Seigdamer (2009)
*Laban Salte Rockere (2011)
*Laban Grillkokker (2012)
*Laban Deilige Damer (2013)
*Laban Gale Gårdsdyr (2014)
*Laban Ville Jungeldyr (2014)
*Laban Minimenn (2014)
*Labans Nissefest i skum og gelé (jul 2014)
*Laban Sure Sjødyr (2015)
*Laban 50 år (jubileumsutgave 2015)
*Laban Digge Dinosaurer (2016)
*Labanvalget 2017: blå pose (tutti frutti) (høst 2017)
*Labanvalget 2017: rød pose (lakris og bringebær) (høst 2017)
*Sure og gretne Laban Ut på tur... ALLTID SUR!! (vår 2018)

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Om Laban Seigmenn på Nidars nettsider
* «Språkrådet nekter å fjerne «seigmann» fra ordboka», artikkel i *Verdens Gang* 11. mars 2014
Borough of Barrow-in-Furness

**Barrow-in-Furness** er et administrativt distrikt i Cumbria i England. Det har navn etter administrasjonssenteret Barrow-in-Furness.

Distriktet ble opprettet 1. april 1974 ved at distriktene Barrow-in-Furness og Dalton-in-Furness ble slått sammen. Det ligger på halvøya Furness, som stikker ut i Irskesjøen nord for Morecambe Bay og sør for Duddon Estuary. Historisk var området en del av Lancashire. Distriktet dekker et areal på 77,96 km² og hadde 69&nbsp;087 innbyggere i 2011.

## Steder i distriktet
*Askam
*Barrow-in-Furness
*Dalton-in-Furness
*Roose

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Romedal

**Romedal** er et tettsted i Stange kommune i Innlandet. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger syv kilometer øst for kommunesenteret Stange. Jønsberg videregående skole ligger i Romedal. Romedal kirke ligger omtrent tre kilometer nordvest for Romedal sentrum.

## Romedal kommune
Romedal var tidligere en selvstendig kommune i Hedmark, opprettet i 1837 som Romedal formannskapsdistrikt. Kommunen ble slått sammen med Stange til den nye Stange kommune 1. januar 1964. Romedal hadde kommunenummer 0416, og ved sammenslåingen 6&nbsp;441 innbyggere. Tidligere Romedal ungdomsskole er nedlagt pr 2025, og elevene er overført til nye Stange Ungdomsskole.  Romedal ungdomsskole ombygges, og fra 2027 er den Romedal Skole, en barneskole som omfatter de tidligere skolene Solvin og Breidablikk. En romedøl er en som bor innenfor de gamle kommunegrensene. Tettstedene Ilseng, Starhellinga, Sørbygda, Gata og Åsvang ligger i Romedal.

### Historiske folketall

### Ordførere
:*Se [[Liste over ordførere i Romedal]]*.

## Romedøler
*Christen Larsen Arneberg
*Helmer Halvorsen Bryn
*Andrew Furuseth
*Mentz Ludvig Stenberg
*Trygve Magnus Slagsvold Vedum
*Kristian Tonning Riise
*Vebjørn Berg
*Eskil Rønningsbakken

## Referanser


## Eksterne lenker
* Romedals nettsted
Blåsnipparbeider

En **blåsnipparbeider** er en arbeider som utfører manuelt eller teknisk arbeid, som i en fabrikk eller i tekniske vedlikeholdsfag, i motsetning til en hvitsnipparbeider som utfører ikke-kroppslig arbeid vanligvis bak et skrivebord.
Filmprodusent

**Filmprodusent** er en tittel som brukes om en person som har det overordnede ansvaret for å produsere en film. Produsenten leder og har dermed det totale ansvaret for den omfattende prosessen det er å realisere en film på grunnlag av en idé eller ut fra et manuskript. Produsenten utvikler, finansierer, setter i gang, koordinerer, har oppsyn med og kontrollerer hele produksjonen inkludert økokomisk og kunstnerisk, i tillegg ansetter produseten hovedaktører som regissør og skuespillere, og sørger for at filmen blir visningsklar.

En filmprodusents rolle vil variere ut ifra ulike kunstneriske og organisatoriske konstellasjoner, men i praksis vil suksessen avhenge av individuelle, sterke sider. Produsenten opererer som arbeidsgiver og øverste leder gjennom hele prosessen, og leder ofte team bestående av sterke og profilerte aktører.

Å produsere film skjer i mange faser, og en produsent kan være aktiv i prosjektet på mange forskjellige måter og til forskjellige tider. Det vanligste er dog å delta aktivt i å utvikle filmen fra idé eller manus helt fram til at filmen møter sitt publikum.

En produsent har som regel innsikt i film, dramaturgi, juss, økonomi, arbeidsledelse, produksjonsavvikling, markedsføring og salg.

De fleste produsenter er eiere av eller ansatt i et produksjonsselskap som i så fall er den formelle arbeidsgiver for filmstab og skuespillere.

*Medprodusent* i filmproduksjon er den norske betegnelsen for den amerikanske tittelen «*associate producer*». En medprodusent utfører produsentoppgaver direkte delegert fra den ansvarlige produsenten og jobber som regel i samme selskap som denne. Betegnelsen *samprodusent* brukes om «*co-producer*». Samprodusenten står som oftest ansvarlig for en viss andel av filmens kapital overfor filmens hovedprodusent. Tidligere har betegnelsene samprodusent og medprodusent blitt brukt om hverandre, men etterhvert har det blitt en tydeligere differensiering.

## Norske forhold
I Norge er filmprodusentene i hovedsak organisert i Norske film- + TV-produsenters forening. Foreningen har 108 medlemmer (2009), de fleste i form av firmamedlemskap.

Den norske filmskolen er den eneste høyskoleutdannelsen for filmprodusenter i Norge og uteksaminerer 6 produsentkandidater hvert andre år.

## Eksterne lenker
* Hjemmeside for norske film + tv produsenters forening
Rauland

**Rauland** er et tettsted i Vinje, og var tidligere en egen kommune i Telemark fylke.

Rauland kommune ble opprettet i 1860 ved grensereguleringer i Rauland sogn i Vinje og i Øyfjell sogn i Lårdal (i dagens Tokke). Den nye kommunen hadde ved opprettelsen 988 innbyggere. Det gammelnorske navnet var «Rauðaland», som sannsynligvis er sammensatt av «Rauði» (myrmalm) og «land».

Telemark Lærerhøgskole opprettet egen avdeling på Rauland i 1971. Som del av Høgskolereformen i 1994 ble skolen en avdeling under Høgskolen i Telemark, og er i dag en del av Universitetet i Sørøst-Norge.

Rehabiliteringssenteret AiR er en landsdekkende institusjon innen spesialisthelsetjenesten lokalisert i Rauland.  Institusjonen har i tillegg til klinisk virksomhet også funksjon som nasjonalt kompetansesenter for arbeidsrettet rehabilitering – dette innebærer oppgaver innen forskning, fagutvikling, formidling og nettverksbygging.

Sentrum i Rauland heter Krossen og har to dagligvarebutikker, en sportsforretning, blomsterforretning, bank, kunstgalleri, turistkontor, husflidsutsalg, en bensinstasjon og to skjenkesteder.

1. januar 1964 ble Rauland kommune med 1&nbsp;656 innbyggere slått sammen med Vinje til den nye Vinje kommune.

## Eksterne lenker
* visitrauland.com
*
Polmak

**Polmak** (nordsamisk: *Buolbmát*; kvensk: *Pulmanki*) er et bygdelag i Tana kommune i Finnmark. Stedet ligger på sørsiden av elva Tana, ved riksgrensen til Finland. I denne bygden ligger Polmak kirke.

## Geologi
Geachoaivigranitten sørøst for Polmak ble dannet for omtrent  millioner år siden. Dette er en dypbergart som markerer slutten på den arkeiske perioden i prekambriumtiden.

## Referanser
Verdenscupen i alpint

:*For den pågående sesongen, se «[[verdenscupen i alpint 2024/25]]».*
**Verdenscupen i alpint** er blitt arrangert årlig av FIS siden sesongen 1966/67. Verdenscupen består av ca. 40 renn for menn og ca. 40 renn for kvinner fordelt over vintersesongen, fra slutten av oktober til mars. 

Verdenscupen er inndelt i fire eller fem enkeltdisipliner pluss sammenlagtcupen. Disiplinene det konkurreres i, er utfor, slalåm, storslalåm, super-G (fra 1986) og iblant også i alpin kombinasjon og parallellstorslalåm. Det må avholdes minst to øvelser i disiplinen for at det kan tildeles seier i en disiplincup.

## Vinnere
### Menn

### Kvinner

## Referanser


## Eksterne lenker
* www.fis-ski.com/en/alpine-skiing  – Offisiell side FIS
* FIS (det internasjonale skiforbundet)
* Skidatabank
Verdenscupen i alpint 1977/78

Sesongen 1977/**1978** i verdenscupen i alpint startet 7. desember 1977 i Val-d’Isère, og ble avsluttet 19. mars 1978 i Arosa. Det ble arrangert 23 renn for herrene (8 utfor, 7 storslalåm, 7 slalåm). For damene ble det arrangert 22 renn (7 utfor, 8 storslalåm, 7 slalåm). I tillegg ble det arrangert et renn i parallellslalåm, som bare talte i nasjonscupen.

Sesongens høydepunkt var VM i Garmisch-Partenkirchen.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Storslalåm





#### Slalåm





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Storslalåm





#### Slalåm





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Copeland (Cumbria)

**Copeland** er et administrativt distrikt og borough i Cumbria, England. Administrasjonssenteret er Whitehaven. Det ble opprettet 1. april 1974 ved at bydistriktet Whitehaven ble slått sammen med landdistriktene Ennerdale og Millom. 

Navnet er et alternativt navn for kretsen Allerdale above Derwent, og denne formen ble valgt får å unngå forveksling med distriktet Allerdale, som dekker deler av Allerdale above Derwent og hele Allerdale below Derwent. I henhold til folketellingen i 2011 var det 70 603 innbyggere i distriktet.

## Stedsnavn
Det er ulike forklaringer på stedsnavnet. I henhold til et dokument utstedt på den tiden da våpenskjoldet ble opprettet er navnet avledet fra *kaupland* i betydningen kjøpt land, engelsk «bought land», og forklart ved at et område av skogen ble kjøpt fra eiendommen til nonneklosteret St Bees Priory. Imidlertid synes dette å være en forklaring basert på likhet i ord, og således ikke nødvendigvis riktig. Angus Winchester hevder at stedsnavnet er oppstått under tiden til den irsk-norrøne innvandringen til området på 900-tallet. I henhold til den forklaringen ble området kjøpt av kongedømmet Strathclyde, muligens med bytte fra Irland. Geoffrey Hodgson har argumentert at denne norrøne innvandringen fra Irland forklarer den høye frekvensen av etternavnet Hodgson i området.

## Referanser


## Litteratur
* Hodgson, Geoffrey M. (2008): *Hodgson Saga*, andre utgave, Standon, Hertfordshire: Martlet Books.
* Wainwright, F. T. (1975): *Scandinavian England: Collected Papers*, Chichester: Phillimore.
* Winchester, Angus J. L. (1985): «The Multiple Estate: A Framework for the Evolution of Settlement in Anglo-Saxon and Scandinavian Cumbria» i: Baldwin, John R. & Whyte, Ian D., red. (1985): *The Scandinavians in Cumbria*, Edinburgh: The Scottish Society for Northern Studies, s. 89–101.
Verdenscupen i alpint 1978/79

Sesongen 1978/**1979** i verdenscupen i alpint startet 9. desember 1978 i Schladming (herrer), og i Piancavallo (damer), og ble avsluttet 19. mars 1979 i Furano. Det ble arrangert 29 renn for herrene (9 utfor, 10 storslalåm, 10 slalåm). For kvinnene ble det arrangert 22 renn (7 utfor, 7 storslalåm, 8 slalåm). I tillegg kom fire kombinasjonskonkurranser.

Denne sesongen var et mellomår uten ski-VM eller OL.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1974/75

Sesongen 1974/**1975** i verdenscupen i alpint startet 3. desember 1974 i Val-d’Isère, og ble avsluttet 24. mars 1975 i Val Gardena. Det ble arrangert 24 renn for herrene (9 utfor, 7 storslalåm, 8 slalåm). For kvinnene ble det arrangert 23 renn (8 utfor, 7 storslalåm, 8 slalåm). I tillegg kom tre kombinasjonskonkurranser.

Denne sesongen var et mellomår uten ski-VM eller OL.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Storslalåm





#### Slalåm





1 parallellslalåm

#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Kvinner

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Storslalåm





#### Slalåm





1 parallellslalåm

#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1976/77

Sesongen 1976/**1977** i den alpine verdenscupen startet 10. desember 1976 i Val-d’Isère, og ble avsluttet 26. mars 1977 i Sierra Nevada. Det ble arrangert 30 renn for herrene (10 i utfor, storslalåm og slalåm). For kvinnene ble det arrangert 24 renn (8 i utfor, storslalåm og slalåm). I tillegg kom tre kombinasjonskonkurranser.

Denne sesongen var et mellomår uten ski-VM eller OL.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Kvinner

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1975/76

Sesongen 1975/**1976** i verdenscupen i alpint startet 4. desember 1975 i Val-d’Isère, og ble avsluttet 19. mars 1976 i Mount St. Anne. Det ble arrangert 23 renn for herrene (7 utfor, 8 storslalåm, 8 slalåm). For kvinnene ble det også arrangert 23 renn (7 utfor, 7 storslalåm, 8 slalåm). I tillegg kom tre kombinasjonskonkurranser.

Sesongens høydepunkt var OL 1976 i Innsbruck.

## Herrer

### Enkeltresultater




#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





#### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Damer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Storslalåm





#### Slalåm





#### Kombinasjon





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1973/74

Sesongen **1973/74** i verdenscupen i alpint startet henholdsvis 3. desember (herrer) og 9. desember (kvinner) i Val-d’Isère, og ble avsluttet 10. mars 1974 i Vysoké Tatry. Det ble arrangert 21 renn for herrene (7 i utfor, storslalåm og slalåm). For kvinnene ble det arrangert 17 renn (5 utfor, 6 storslalåm, 6 slalåm).

Sesongens høydepunkt var VM i St.  Moritz.

## Herrer

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Storslalåm





#### Slalåm





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]





## Kvinner

### Enkeltresultater
#### Utfor





#### Storslalåm





#### Slalåm





### Sammenlagt





#### [[Utfor]]





#### [[Storslalåm]]





#### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1972/73

Sesongen 1972/**1973** i verdenscupen i alpint startet 7. desember 1972 i Val-d’Isère, og ble avsluttet 24. mars 1973 i Heavenly Valley. Det ble arrangert 24 renn for herrene (8 i utfor, storslalåm og slalåm). For kvinnene ble det også arrangert 24 renn (8 utfor, storslalåm og slalåm).

Denne sesongen var et mellomår uten ski-VM eller OL.

## Herrer

### [[Verdenscupen i alpint 1973/Resultater herrer|Pallplasseringer]]

### Sammenlagt





### [[Utfor]]





### [[Storslalåm]]





### [[Slalåm]]





## Kvinner

### [[Verdenscupen i alpint 1973/Resultater damer|Pallplasseringer]]

### Sammenlagt





### [[Utfor]]





### [[Storslalåm]]





### [[Slalåm]]
Verdenscupen i alpint 1969/70

Sesongen 1969/**1970** i verdenscupen i alpint startet 10. desember 1969 i Val-d’Isère, og ble avsluttet 15. mars 1970 i Voss. Det ble arrangert 28 renn for menn (6 utfor, 11 storslalåm, 11 slalåm). For kvinner ble det arrangert 26 renn (5 utfor, 9 storslalåm, 12 slalåm).

Sesongens høydepunkt var VM i Val Gardena. Rennene i verdensmesterskapet talte også med i verdenscupsammendraget.

## Menn
### Enkeltresultater
#### Utfor

#### Storslalåm

#### Slalåm

#### Kombinasjon

### Sammenlagt

#### [[Utfor]]

#### [[Storslalåm]]

#### [[Slalåm]]

## Kvinner
### Enkeltresultater
#### Utfor

#### Storslalåm

#### Slalåm

#### Kombinasjon

### Sammenlagt

#### [[Utfor]]

#### [[Storslalåm]]

#### [[Slalåm]]

## Kilder
* Race Calendar - Alpine 1969/70, Men hos firstskisport.com
* Race Calendar - Alpine 1969/70, Women hos firstskisport.com
Verdenscupen i alpint 1968/69

Sesongen 1968/**1969** i verdenscupen i alpint startet 11. desember 1968 i Val-d’Isère, og ble avsluttet 22. mars 1969 i Waterville. Det ble arrangert 22 renn for menn (6 utfor, 7 storslalåm, 9 slalåm). For kvinnene ble det arrangert 20 renn (4 utfor, 7 storslalåm, 9 slalåm). 

Denne sesongen var et mellomår uten ski-VM eller OL.

## Menn

### Enkeltresultater
#### Utfor

#### Storslalåm

#### Slalåm

### Sammenlagt

#### [[Utfor]]

#### [[Storslalåm]]

#### [[Slalåm]]

## Kvinner

### Enkeltresultater
#### Utfor

#### Storslalåm

#### Slalåm

### Sammenlagt

#### [[Utfor]]

#### [[Storslalåm]]

#### [[Slalåm]]

## Kilder
* Race Calendar - Alpine 1968/69, Men hos firstskisport.com
* Race Calendar - Alpine 1968/69, Women hos firstskisport.com
Verdenscupen i alpint 1968

**Verdenscupen i alpint 1968** startet 4. januar 1968 i Hindelang (menn) og 5. januar i Oberstaufen (kvinner), og ble avsluttet 7. april 1968 i Heavenly Valley. Det ble arrangert 20 renn for menn (5 utfor, 7 storslalåm, 8 slalåm). For kvinnene ble det arrangert 23 renn (6 utfor, 7 storslalåm, 10 slalåm). De første verdenscuprennene i Norge ble avholdt denne sesongen med storslalåm i Varingskollen 24. februar og slalåm i Kirkerudbakken 25. februar, begge for både kvinner og menn.

Sesongens høydepunkt var OL 1968 i Grenoble. Dette var eneste gang OL-rennene telte med i verdenscupen. 

## Menn

### Enkeltresultater
#### Utfor

#### Storslalåm

#### Slalåm

### Sammenlagt

#### [[Utfor]]

#### [[Storslalåm]]

#### [[Slalåm]]

## Kvinner

### Enkeltresultater
#### Utfor

#### Storslalåm

#### Slalåm

### Sammenlagt

#### [[Utfor]]

#### [[Storslalåm]]

#### [[Slalåm]]

## Referanser


## Kilder
* Race Calendar - Alpine 1968, Men hos firstskisport.com
* Race Calendar - Alpine 1968, Women hos firstskisport.com
Otterøy

:*For øya i Møre og Romsdal se: [[Otrøya]]*
**Otterøy** var en selvstendig kommune i Nord-Trøndelag fra 1. januar 1913 til 31. desember 1963.

## 1838–1912

Ved innføringen av formannskapslovene ble Fosnes herredskommune opprettet fra 1. januar 1838 og omfattet Otterøya og de nåværende kommunene Fosnes og Flatanger. Dette tilsvarte Fosnes prestegjeld med de tre sognene Vik, Fosnes og Halmøy. Fra 1871 ble Halmøy sogn skilt ut som Flatanger herred. Den nordligste delen av Otterøya tilhørte Fosnes sogn og deler av fastlandet sørvest for Namsenfjorden tilhørte Vik.

Folketallet i Vik sogn var på sitt høyeste ved århundreskiftet og omfattet 1816 personer ved folketellingen i 1900.

I 1891 ble det opprettet en nemnd for å forberede ytterligere oppdeling av herredet, også denne gangen etter sognegrensene, men uten resultat. I 1908 kom forslaget opp igjen. På den nordlige delen av Otterøya var det uenighet om man ville tilhøre Fosnes eller Vik, men herredsstyret vedtok å følge sognegrensene. Diskusjonen ble tatt opp igjen flere ganger, men uten at vedtaket ble endret. Det foreslåtte navnet Vik herred møtte motstand fra departementalt hold og Otterøy ble valgt. Delingen ble vedtatt av regjeringen 28. mars 1912.

## 1913–1963

Otterøy ble skilt ut som egen kommune 1. januar 1913. Ved folketellingen tre år tidligere hadde Vik sogn 1.631 innbyggere. Utover 1900-tallet lå folketallet stabilt rundt 1600.

Kommunen omfattet Otterøya sør for Tømmervikfjellet, den sørvestlige delen av øya Elvalandet, Hoddøya og den såkalte Sørsida på fastlandet langs Namsenfjorden.

1. januar  1964 opphørte Otterøy å eksistere som egen kommune. «Sørsida» ble slått sammen med Namdalseid, mens den nordlige delen av Otterøya ble skilt ut fra Fosnes og dannet sammen med resten av øya, Hoddøya, det meste av Elvalandet, Klinga, Namsos og Vemundvik den nye Namsos kommune.

## Referanser
Verdenscupen i alpint 1967

**Verdenscupen i alpint 1967** var den aller første sesongen i verdenscupen i alpint. Sesongens første renn ble arrangert 5. januar 1967 i Oberstaufen og  Berchtesgaden, og verdenscupen ble avsluttet 26. mars 1967 i Jackson Hole. Det ble arrangert 17 renn for menn (5 utfor, 5 storslalåm, 7 slalåm). For kvinnene ble det også arrangert 17 renn (4 utfor, 6 storslalåm, 7 slalåm). 

Denne sesongen var et mellomår uten ski-VM eller OL.

## Menn

### Enkeltresultater
#### Utfor

#### Storslalåm

#### Slalåm

### Sammenlagt

#### [[Utfor]]

#### [[Storslalåm]]

#### [[Slalåm]]

## Kvinner

### Enkeltresultater
#### Utfor

#### Storslalåm

#### Slalåm

### Sammenlagt

#### [[Utfor]]

#### [[Storslalåm]]

#### [[Slalåm]]

## Kilder
* Race Calendar - Alpine 1967, Men hos firstskisport.com
* Race Calendar - Alpine 1967, Women hos firstskisport.com
Verdenscupen i alpint 1971/72

Sesongen 1971/**1972** i verdenscupen i alpint startet 3. desember 1971 i St. Moritz, og ble avsluttet 19. mars 1972 i Pra Loup. Det ble arrangert 21 renn for menn (7 utfor, 7 storslalåm og 7 slalåm). For kvinnene ble det også arrangert 21 renn (7 utfor, 7 storslalåm og 7 slalåm).

Sesongens høydepunkt var OL 1972 i Sapporo.

## Menn

### Enkeltresultater
#### Utfor

#### Storslalåm

#### Slalåm

### Sammenlagt

#### [[Utfor]]

#### [[Storslalåm]]

#### [[Slalåm]]

## Kvinner
### Enkeltresultater

#### Utfor

#### Storslalåm

#### Slalåm

### Sammenlagt

#### [[Utfor]]

#### [[Storslalåm]]

#### [[Slalåm]]

## Kilder
* Race Calendar - Alpine 1971/72, Men hos firstskisport.com
* Race Calendar - Alpine 1971/72, Women hos firstskisport.com
Verdenscupen i alpint 1970/71

Sesongen 1970/**1971** i verdenscupen i alpint startet 13. desember 1970 i Sestriere (menn) og i Bardonecchia (kvinner), og ble avsluttet 14. mars 1971 i Åre. Det ble arrangert 24 renn for herrene (7 utfor, 8 storslalåm, 9 slalåm). For kvinnene ble det arrangert 23 renn (6 utfor, 8 storslalåm, 9 slalåm). 

Denne sesongen var et mellomår uten ski-VM eller OL.

## Menn

### Enkeltresultater
#### Utfor

#### Storslalåm

#### Slalåm

### Sammenlagt

#### [[Utfor]]

#### [[Storslalåm]]

#### [[Slalåm]]

## Kvinner

### Enkeltresultater
#### Utfor

#### Storslalåm

#### Slalåm

### Sammenlagt

#### [[Utfor]]

#### [[Storslalåm]]

#### [[Slalåm]]

## Kilder
* Race Calendar - Alpine 1970/71, Men hos firstskisport.com
* Race Calendar - Alpine 1970/71, Women hos firstskisport.com
Orkland (tidligere kommune)

**Orkland** er et kirkesogn og en tidligere kommune sør i Trøndelag. Sognet omfatter de øvre delene av Orkladalen (Orkdalen) rundt Svorkmo og Vormstad, også kalt Øverbygda, med til dels brede sidedaler. Menighetskirke for Orkland sogn er Moe kirke på Svorkmo. Orkland sogn tilhører Orkdal prosti og Nidaros bispedømme.

Med formannskapslovene av 1837 ble Orkland sogn sammen med resten av prestegjeldet en del av Orkdal formannskapsdistrikt (kommune). Kommunen ble delt i tre 1. juli 1920, da Orkland med 1&nbsp;760 innbyggere, Orkdal og Orkanger ble etablert som egne kommuner. Den 1. januar 1963 ble Orkland, Orkanger, Orkdal og Geitastrand kommuner slått sammen til den nye Orkdal kommune. Orkland hadde ved sammenslåingen 1&nbsp;707 innbyggere. I 2020 ble Orkdal, Meldal og Agdenes kommuner og deler av Snillfjord kommune slått sammen til den nye Orkland kommune.

## Referanser


## Se også
* Liste over ordførere i Orkland (tidligere kommune)

## Eksterne lenker
* Registreringssentral for historiske data Kommuneendringer etter 1837
Posse Comitatus-loven

**''Posse Comitatus''-loven** (*Posse Comitatus Act*) er en amerikansk føderal lov vedtatt av Kongressen i 1878 for å forby føderale tropper å overvåke valg i tidligere konfødererte stater. Loven forbyr føderale militære mannskaper, samt avdelinger i Nasjonalgarden under føderal kontroll, å opptre som politi innenfor landets grenser, med mindre det er hjemlet eksplisitt av grunnloven eller Kongressen. Den opprinnelige loven nevnte kun Hæren, men Flyvåpenet ble tilføyet i 1956, og Marinen og Marinekorpset inkluderes gjennom en forskrift fra Forsvarsdepartementet.

Noen tilfeller omfattes ikke av loven:
*Avdelinger i Nasjonalgarden som er underlagt guvernøren i en delstat.
*Tropper brukt for å slå ned et opprør.
*Kystvakten når den er underlagt Sikkerhetsdepartementet.
*Teknisk og materiell støtte som skip, båter, luftfartøyer og kommunikasjonsutstyr.
Anderson Cooper 360°

***Anderson Cooper 360°*** er et amerikansk aktualitetsprogram ledet av Anderson Cooper som har gått på CNN siden 2003. Programmet er til en viss grad tilpasset yngre seere; det går raskere fra sak til sak enn andre nyhetsprogrammer i samme sendetid og forsøker å dekke alle sider ved sakene. Mange tilskriver imidlertid programmets popularitet til Coopers karismatiske fremtoning og hans bruk av humor i nyhetene. Programmet er sammen med *[[Larry King Live]]* det mest populære på CNN i USA.

Det timelange programmet sendes på kveldstid hverdagene direkte fra CNNs studioer i Time Warner Center i New York City, men iblant også fra CNNs studioer i Washington, DC. Noe av bakgrunnsmusikken i programmet er laget av Radiohead og Beck.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Geoff Berner

**Geoff Berner** (født 26. november 1971 i Vancouver i Canada) er en kanadisk sanger og trekkspiller. Debutalbumet *We Shall Not Flag or Fail, We Shall Go On to the End* (2003) inneholder sanger som «Clown and Bard», «Iron Grey», og «Maginot Line». Spesielt ett spor fra albumet, «We All Gotta Be a Prostitute Sometimes», har blitt covret av mange band, med tanke på at Berner ikke er veldig kjent.

Berner er kjent for sine live-show, hvor han forteller historier, som enten har sammenheng med sangene, eller ikke i det hele tatt. Geoff Berner har nytt stor suksess i Norge, etter han fikk jobben som oppvarmer for Kaizers Orchestra, og har spilt inn liveplaten **Live in Oslo** i Norge.

I 2005 ga Berner ut sitt andre studioalbum, *Whiskey Rabbi*, på Black Hen Records. Han fikk hjelp fra Diona Davies på fiolin og Wayne Adams på perkusjon. Begge deltok på Berners Europaturné.

Berner ble med på Kaizers Orchestras Europaturné i forbindelse med utgivelsen av *[[Maestro]]*, som oppvarmer. Han varmeet også opp for Kaizers Orchestra i forbindelse med deres Grand Finale Tour.

Berner har også skrevet en bok, eller rettere sagt en intruksjonsbok: **How to be an Accordion Player**, hans råd til å bli en god og kjent trekkspiller.

Berner ga i mars 2007 ut *The Wedding Dance of the Widow Bride*, hvor Diona Davies og Wayne Adams gjester på plata.

## Diskografi
*  *Light Enough to Travel* (2000)
*  *We Shall Not Flag or Fail, We Shall Go On to the End* (2003)
*  *Live in Oslo* (2004)
*  *Whiskey Rabbi* (2005)
*  *The Wedding Dance of the Widow Bride* (2007)
*  *Klezmer Mongrels* (2008)

## Eksterne lenker
* 
* 
*