Passebekk

**Passebekk** er ei bygd i Kongsberg kommune, i Lågendalen, om lag 25 km sør for Kongsberg sentrum, på vestbredden av elva Numedalslågen som her får tilsig av den mindre Støleelva som kommer fra fjellet Skrim og gjør noen svinger på ei elveslette før den renner ut i Lågen. Fylkesvei 2760 går gjennom bygda. Fylkesvei 2762 fører mot Skrim, der det er hytter og gamle setergrender. Hovedveien gjennom Passebekk passerer Støleelva på ei steinbru som ble bygd i år 1900.

## Kvartærgeologien
Da isbreen trakk seg tilbake ved istidens slutt ble det avsatt endemorene bl.a. ved Passebekk. Disse tilsvarer Åstrinnet.  Isbreen har lagt igjen sidemorener ved Passebekk- Eggar, og her har Støleelva skåret seg gjennom og lagt igjen en grusterrase ved utløpet i Lågen. Terrassen er datert til å være 10.070 år gammel.  Tidligere lå Passebekk i Ytre Sandsvær kommune.

## Støleelva
Fra Vesle Stølevann faller Støleelva fra 607 moh til 100 moh ved Passebekk. Støleelva ble vernet i 1973.  Støleelva ble regulert til kraftutbygging i 1913, demninger ble bygd ved Stølevannet og Skjevanna og kraftverk ved Kvernerud.  

Nedbørsfeltet for Støleelva har et areal på ca. 35 kvadratkilometer, og hovedelva har et løp på 12,4 kilometer, med utløp i Numedalslågen. Maksimal høyde i nedbørsfeltet er 820 moh, og laveste høyde er 60 moh der Støleelva/Kvernelva renner ut i Numedalslågen. Vegetasjonen i nedbørsfeltet er i stor grad barskog, spesielt er kalkfuruskog fremtredende, med bjørkeskog i høyereliggende områder. I lavereliggende områder dominerer lågurtgranskog og blåbærgranskog. Store deler av høyereliggende områder i nedbørsfeltet er også preget av myrområder. Mye av nedbørsfeltet er regnet som nært inngrep, men noen høyereliggende områder kan regnes som inngrepsfrie med lengre avstander til menneskelige inngrep. 

Nedbørsfeltet ligger i et naturreservat (Skrim og Sauheradfjella naturreservat), og det finnes flere rødlistede arter i området, derav flere kjuker og lavarter.  Skrimfjella har et høyt biologisk mangfold som trues av en rekke antropogene faktorer.  Blant annet nevnes utbygging av hyttefelt, veier og parkeringsplasser, kraftregulering, forsøpling, forsuring og klimaendringer. 

Vannkvaliteten er regnet som god etter undersøkelser i Støleelva, men fargeverdier tilsier at vannet ikke bør brukes som drikkevann. Flere av vannene har lav pH og høyt kalsiuminnhold, og flere er såkalte kransalgevann.  Flere av vannene i skrimfjellet er hyppig brukt som fiskevann for rekreasjon, herunder Store og Lille Stølevann.  All fisk døde imidlertid ut på 60-tallet, grunnet forsuring. I ettertid har kalking og utsetting av fisk styrket bestandene og per 2025 settes fisk kun ut i vann hvor naturlig gyting ikke forekommer. Kalking gjøres årlig, men nå i mindre skala, såkalt vedlikeholdskalking.  

## Historie
Kartet viser at veikrysset på Passebekk har vært en møteplass hvor det har utviklet seg en båndbebyggelse langs veien. Tettstedet Passebekk er nært knyttet til vassdraget, og det er viktig at framtidig utvikling skjer på vassdragets premisser, skrev man i år 2000. Historisk bebyggelse bør vernes hevdet Direktoratet for naturforvaltning. En badedam er anlagt i sentrum, like ved elva.  

Folketellingen 1980 viser at det da bodde 311 mennesker i tellekretsen Passebekk. 

I Passebekk sentrum var det tidlig på 1900-tallet to kolonialbutikker, posthus og mølle. 

Gårdene i Passebekk hadde setrer ved Skrim, og herfra er det mange bjørnehistorier.  

## Referanser