open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Detensjonsrett

**Detensjonsrett** er retten til å holde tilbake sin egen ytelse i et gjensidig bebyrdende kontraktsforhold så lenge ikke avtalemotparten leverer sin ytelse, eller ytelsen er mangelfull. I utgangspunktet vil en forsinkelse med å yte i henhold til avtalen utgjøre mislighold (kontraktsbrudd), men dette vil ikke være tilfelle der en lovlig kan utøve detensjonsrett. Dette har sammenheng med prinsippet innen obligasjonsretten om «ytelse mot ytelse», som går ut på at ytelsesplikten er betinget av at motparten også yter. Begrunnelsen for regelen er at ens egen ytelse skal kunne tjene som sikkerhet for at motparten oppfyller sin forpliktelse, i tillegg til at detensjonsretten vil kunne utgjøre et effektivt pressmiddel for å få motparten til å oppfylle.

Der den ene parten har ytet kreditt kan detensjonsrett i utgangspunktet ikke gjøres gjeldende. Dette kan imidlertid stille seg annerledes der man har klare holdepunkter for å anta at avtalemotparten ikke vil kunne oppfylle på det senere tidspunktet han har plikt til det, det vil si at det foreligger såkalt *antesipert mislighold*.

Reglene om detensjonsrett er et allment obligasjonsrettslig prinsipp, det vil si at prinsippet gjelder på ulovfestet grunnlag for alle typer av avtaler. Særlige regler som er utslag av prinsippet er imidlertid lovfestet, blant annet i kjøpsloven, avhendingsloven og håndverkertjenesteloven.

Retten til å tilbakeholde ting som tilhører andre kalles retensjonsrett (tilbakeholdsrett).
André-Marie Ampère

**André-Marie Ampère** (født 20. januar 1775 i Lyon, død 10. juni 1836 i Marseille) var en fransk fysiker og matematiker. Han er mest kjent for å ha satt opp en definisjon for elektrisk strøm og laget et instrument for å måle elektrisk strøm, han er også kjent for oppdagelsen av elektromagnetisme. SI-enheten ampere er oppkalt etter ham.

André-Marie Ampère ble født inn i en velstående familie i byen Lyon, Frankrike, 20. januar 1775. Hans far var Jean-Jacques Ampère, en forretningsmann; hans mor var Jeanne Antoinette Desutières-Sarcey, den foreldreløse datter av en silke-kjøpmann. André-Maries foreldre hadde allerede en datter, Antoinette, født to år før André-Marie. Han fant en vanlig jobb som matematikklærer i 1799. I løpet av få år ble han utnevnt til professor i fysikk og kjemi ved École Centrale i Bourg-en-Bresse i 1802.

Han ble begravet på Cimetière de Montmartre.

Den norske batteridrevne bilfergen MF «Ampere» er oppkalt etter ham.

## Se også
* Magnetisme
* Ampères sirkulasjonslov
* Ampères kraftlov

## Referanser


## Kilder

* «André Marie Ampère», fra University of St Andrews, Scotland	
* «André-Marie Ampère ~ Electromagnetism», video fra YouTube
Dalhousie University

**Dalhousie University** er et universitet med hovedsete i byen Halifax i provinsen Nova Scotia i Canada. Universitetet ble grunnlagt i 1818 av Nova Scotias viseguvernør George Ramsay, den niende jarlen av Dalhousie. Det er den største høyere utdanningsinstitusjonen i Canadas maritime provinser.

Dalhousie er anerkjent blant de ledende forskningsinstitusjonene i Canada. Det er medlem av de såkalte G13, som er en gruppe bestående av de ledende canadiske universitetene.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nic. Stang

**Nicolay Milberg Stang** (født 21. april 1908 i Kristiansand, død 15. juli 1971 i Rostock) var en norsk kunsthistoriker, kulturskribent, oversetter og statsstipendiat. Han er mest kjent for sine arbeider om antikken, renessansen og Edvard Munch. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Nic. Stang hadde sin oppvekst på Hamar med examen artium fra latinlinja ved Hamar katedralskole 1926 og dikk cand.philol. i latin 1933 fra Universitetet i Oslo.

### Karriere
Han arbeidet som redaktør for varierte serier i bokhandlerkjeden Tanum, var lektor 1935-1938 og redaksjonssekretær i Fritt ord 1936-1937. 

Under andre verdenskrig ble han fengslet på Grini sammen med Francis Bull.  

Etter krigen ble han kulturmedarbeider i *[[Arbeiderbladet]]* 1945-1947 og 1952-1958, senere i *[[Dagbladet]]*. Han grunnla det litterære tidsskriftet *[[Vinduet]]* og var dets første redaktør 1947-1951. Sammen med Hjalmar Helgesen var han redaktør for leksikonet *[[Skattkista]]* (4 bind, 1951-1953). 

Med sin kone Ragna Stang reiste han på ferie til Italia i 1951-1952 og bosatte seg etterhvert i Firenze, i likhet med svigerfaren Jens Thiis (1870–1942), som noen tiår tidligere var bosatt i Firenze for å komme i gang med sin bok om Leonardo da Vinci, som ekteparet Stang ferdigstilte i 1949. Derfra kåserte Nic. som Firenze-medarbeider for NRK med serien «Glimt fra Italia». 

I 1954 var han formann i venneforeningen «Gli amici dell'Italia». Sammen med Mai Sewell Costetti var paret pådriver for kulturutveksling mellom Norge og Italia. 

Nic. Stang ble dr.philos. i 1957 med avhandlingen *Livet og kunsten i ungrenessansens Firenze, bd. 1, Kunstens vilkår i borgerrepublikken*. Den ble oversatt til italiensk i 1965.  Hans kone Ragna Stang ble dr.philos. i 1960 på bind 2.

På 1960-tallet var Nic. Stang lokalpolitiker for Sosialistisk Folkeparti (SF) og representerte SF i Oslo skolestyre 1964-1967.

Nic. Stang var aktiv i avisen *[[Orientering (avis)|Orientering]]*. Han var en sterk motstander av NATO og mot atomvåpen. Han arbeidet også for en diplomatisk anerkjennelse av DDR (Øst-Tyskland). Han døde i 1971 under en reise til Rostock i daværende DDR. Året etter ble en gate i Rostock oppkalt etter ham, Dr. Nic Stang-Strasse, som ble omdøpt etter Berlinmurens fall i 1989 og DDR-regimets sammenbrudd. 

Nic. Stang var statsstipendiat fra 1962. Han mottok byen Firenzes æresmedalje i gull 1961 og ble utnevnt til æresborger av Rostock 1968.

Han var gift med kunsthistoriker Ragna Stang (1909-1978) som omkom i en bilulykke sammen med datteren Nina Thiis Stang, som siden 1967 hadde arbeidet for NORAD og Fredskorpset.  Også jusprofessor Tove Stang Dahl (1938-1993) var deres datter, gift med historiker Hans Fredrik Dahl.

## Premier
* «Cittadino di Firenze», 1961, den norske koloni var tilstede ved Mai Sewell Costetti.
* Statsstipendiat utnevnt i 1964
* æresborger av Rostock 1968
__NOTOC__
## Utgivelser
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Referanser


## Litteratur
* Sambok 83 bøker og oversettelser av Stang

* Dahl, Hans Fredrik: «Han som slo vinduet opp : Nic.Stang, Vinduets første redaktør» i:  Vinduet, nr.3 (1982)
Ayreon

**Ayreon** er et nederlandsk progressivt rock/metal-prosjekt startet av Arjen Anthony Lucassen i 1994 etter at han forlot Vengeance.

Lucassen er selv det eneste medlemmet av Ayreon, og er både vokalist, bassist, gitarist og låtskriver, men hvert eneste album inneholder gjesteopptredener av diverse kjente og ukjente musikere på alle slags instrumenter og vokal. Noen av de mest kjente gjestene i Ayreon er Mikael Åkerfeldt fra Opeth, James LaBrie fra Dream Theater, Fish fra Marillion, Russel Allen fra Symphony X,Bruce Dickinson fra Iron Maiden og Jørn Lande.

Ayreon har gitt ut totalt åtte album, hvorav dobbeltalbumet *[[The Human Equation]]* fra 2004 er det mest kjente. Tekstene til Ayreon omhandler i stor grad tanker, science fiction og tid.

## Utgivelser
;Studioalbum
*1995: *The Final Experiment*
*1996: *Actual Fantasy* 
*1998: *Into the Electric Castle*
*2000: *The Universal Migrator Part I: The Dream Sequencer* 
*2000: *The Universal Migrator Part II: Flight Of The Migrator* 
*2004: *[[The Human Equation]]*
*2008: *01011001* 
*2013: *The Theory of Everything*
*2017: The Source
*2018: Ayreon Universe

;Samlealbum
*2000: *Ayreonauts Only* 
*2008: *Timeline*
;Singler/EP-er
*1995: *Sail Away To Avalon* 
*1996: *The Stranger From Within*
*2005: *Come Back to Me*
*2000: *Temple Of The Cat*
*2000: *Temple Of The Cat (Acoustic Version)* 
*2004: *Day Eleven – Love* 
*2004: *Loser* 
*2005: *Come Back to Me* 
*2008: *Elected*

## Eksterne lenker
* 
*
José Joaquín de Herrera

**José Joaquín de Herrera** (født 23. februar 1792, død 10. februar 1854) var president i Mexico i 3 perioder, i 1844, 1844&ndash;1845 og 1848&ndash;1851. Han var general i den meksikanske hæren i krigen mot USA.

## Referanser
Det samfunnsvitenskapelige fakultet

**Det samfunnsvitenskapelige fakultet** kan vise til flere ting:

*Det samfunnsvitenskapelige fakultet (UiB) – Det samfunnsvitenskapelige fakultet ved Universitetet i Bergen
*Det samfunnsvitenskapelige fakultet (UiO) – Det samfunnsvitenskapelige fakultet ved Universitetet i Oslo
Samlealbum

Et **samlealbum** er et musikkalbum med samling av forskjellige musikkspor, som regel innenfor ett bestemt tema (sjanger, gruppe, periode o.l.). Det kan for eksempel være «The Beatles' beste sanger», «Norske sommerfavoritter», «80-tallets beste disco-sanger» og lignende.

Noen samlealbum gis også ut i flere deler/årganger. En av Norges mest kjente samlealbumserier er *[[Absolute Music]]*. Tidlig i 1980-årene ble *[[The History of Rock]]* gitt ut på 40 album.

## Se også
* Debutalbum
* Konsertalbum
* Split album

## Eksterne lenker
*
José López Portillo

**José López Portillo** (født 16. juni 1920 i Mexico by, død 17. februar 2004 i Mexico by) var president i Mexico fra 1976&ndash;1982. Han var blant annet kjent for den omfattende nasjonaliseringen av banksystemene like før han gikk av som president.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Sportsklubben Nord

**Sportsklubben Nord** (stiftet i 1932) er et idrettslag fra Karmøy. Klubben har tilbud i fotball og håndball. Klubben hører til tettstedet Norheim i Karmøy. Nord sitt fotballag var så sent som i 2002 i 2. divisjon. I 2010 hadde ikke laget ressurser til å fullføre sin sesong i 3. divisjon, og måtte spille i 4. divisjon i 2011. Rykket ned til 5 divisjon i 2014 og videre ned til 6 divisjon i 2016.   

Den 18. November 2021 vant Nord 2-1 over Etne IL i siste serierunde som resulterte i at Nord rykket opp til 4. Divisjon etter scoring av Andreas Børgesen Mo og den matchvinnende scoringen fra Vebjørn Nord Haugland i det 91 minuttet. 

## Tabell

## Eksterne lenker
*
Tahj Mowry

**Tahj Dayton Mowry** (født 17. mai 1986) er en amerikansk skuespiller. Han er kanskje mest kjent fra TV-serien *[[Smart Guy]]* (1997–1999) hvor han spilte den smarte gutten T.J. Henderson.

Etter *Smart Guy* spilte Mowry blant annet i filmen *[[Seventeen Again]]* fra 2000 med de to søstrene sine Tia Mowry og Tamera Mowry.

## Eksterne lenker
*
Dyreporno

**Dyreporno** er filmer, bilder eller illustrasjoner av seksuelle handlinger mellom dyr og mennesker eller dyr seg imellom. Det er ulovlig å spre dyreporno i store deler av verden, men bare å ha selve pornografien er i flere tilfeller ikke forbudt.

Noen velbrukte argumenter mot dyrepornografi:
*det anses av mange som frastøtende og unaturlig
*det kobles gjerne opp mot dyreplageri
*man ønsker å unngå inspirasjon til skadelig utnyttelse av dyr

## I Norge

I Norge er all pornografi regulert av  Straffelovens paragraf 204, uformelt også referert til som «pornografiparagrafen». 
Denne forbyr stort sett all distribuering av pornografi, slik definert i paragrafens andre ledd.

Pornografi innebærer ikke alle kjønnslige skildringer, men loven har likevel effekt overfor dyrepornografi, fordi den statsrettslige definisjonen på pornografi blant annet omfatter 
«kjønnslige skildringer hvor det gjøres bruk av lik, dyr, vold og tvang.»

Straffeloven forbyr dermed all distribusjon av dyrepornografi som ikke faller under andre punktum av paragrafens andre ledd, som fritar «kjønnslige skildringer som må anses forsvarlige ut fra et kunstnerisk, vitenskapelig, informativt eller lignende formål.»

Det å ha, importere eller oppbevare dyrepornografi, er derimot ikke regulert av loven, og kan i så måte ikke regnes for å være lovbrudd.

Produksjon av dyreporno er ulovlig i Norge, ettersom Dyrevelferdsloven forbyr all seksuell omgang med dyr.

## Se også
*Erotisk kunst
*Pornografi
*Zoofili

## Referanser
Kanaristrømmen

**Kanaristrømmen** er en kald havstrøm som løper fra havområdene utafor Portugal, forbi Kanariøyene og langs vestkysten av Nord-Afrika. Den grener seg ut fra Golfstrømmen i Nord-Atlanteren på ca. 45° N, og tilslutter seg Den nordlige ekvatorialstrømmen ved Kapp Verde. Således utgjør Kanaristrømmen en del av en storstilt overflatesirkulasjon i det nordlige Atlanterhavet.

## Kilder
*
KNM «Skjold» (P960)

**KNM «Skjold» (P 960)** er det navngivende fartøyet til Skjold-klassen, som er Sjøforsvarets korvetter som overtok for Hauk-klassen.

KNM «Skjold» ble første gang sjøsatt 22. september 1998, og overlevert marinen  17. april 1999. Fartøyet ble bygget som et forseriefartøy, og skulle blant annet gi svar på om Skjold-klassen hadde noe for seg.

Konstruksjonen av skipene er svært utradisjonell for marinefartøyer. Skroget er formet som et katamaranskrog, men mellom skrogene er der montert fleksible skjørt. Mellom skjørtene blir der pumpet inn luft, som sørger for overtrykk, slik at skipene vil heve seg over sjøen mer enn oppdriften skulle tilsi. Dette fører til lav motstand fra sjøen, og dermed høyere hastighet. Samtidig oppnås større løfteevne, en viss resistens mot mineeksplosjoner og bedre stabilitet i vannet enn hva størrelsen på skipet skulle tilsi.

KNM «Skjold» var i marinens tjeneste fra april 1999 til september 2003. I denne perioden ble fartøyet testet under all slags værforhold, det ble utført våpensystemtester, maskineri etc. «Skjold» var også på «utlån» til USA et års tid i 2001, og det var stor interesse for fartøytypen. Det er imidlertid ikke kjent om USA ønsker å utvikle eller kjøpe lignende fartøytyper selv. KNM «Skjold» seilte selv fra Norge til USA over Atlanterhavet.

28. september 2003 ble kontrakten om bygging av Skjold-klassen undertegnet. Dette betyr at forsvaret bestilte fem nye fartøyer fra Umoe i Mandal. KNM «Skjold» har siden blitt testet ytterligere, og det er gjort flere endringer fra KNM Skjolds opprinnelige konstruksjon og til seriefartøyene. Maskineriet, som opprinnelig var en blanding mellom diesel- og gassturbiner, blir byttet ut med to store og to mindre gassturbiner. Dette skal ifølge forsvaret gi et bedre kjøremønster for fartøyene. Til sammen tilbakela KNM «Skjold» 85 000 nautiske mil i testperioden.

KNM «Skjold» ble deretter levert til ombygging («skipsteknisk oppgradering»), og ble levert som første seriefartøy i august 2008.

## Galleri

Fil:Norwegian_missile_patrol_craft_KNM_Skjold_(P_690)_(2_Nov_2001).jpg|KNM «Skjold» (P&nbsp;960)
Fil:MTB Skjold1.jpg|KNM «Skjold» til kai i 2001.
Fil:MTB Skjold2.jpg|KNM «Skjold» i 2001.
Fil:MTB Skjold3.JPG|KNM «Skjold» i 2001, sett fra dekket til KNM Horten.
Fil:KNM Skjold 4512.JPG|KNM «Skjold» i juni 2013


## Se også
*Skjold-klassen
*Liste over den Kongelige Norske Marines skip

## Referanser


## Eksterne lenker
* VG: Krigsskip-skandale for milliarder
* Sjømilitære Samfund sin hjemmeside om Skjold klasse MTB
* Kronikk i Bergens Tidende – Vi trenger Skjold-klassen
* NRK Nett TV Program – Schrødingers katt 22.11.07
* Aftenbladet.no - Forsvarssjefen bryter med Stortingsvedtak
* Nordlys – MTBene Forsvaret ikke vil ha
* NRK – MTBene imponerte US Navy
* Fakta om Forsvaret – Skjold prosjektet
* Lindesnes - Skjold begeistret nestlederen
* BTno – Tok Forsvarskomiteen med storm
* Naval safety center – Is KNM Skjold the future of the Littoral Combat Ship
Sandspollen

**Sandspollen** er en skjermet bukt helt sør i Indre Oslofjord, ved Hurumlandet i Asker kommune, tre km sørøst for Sætre. Bukta ligger rett sør for Håøya, sørvest for Oscarsborg festning og vest for Drøbak. Sandspollen gir en idyllisk naturlig havn, og er svært populær for fritidsbåter.
Munkedamsveien (Oslo)

**Munkedamsveien** (3B–27, 35–81D, 14–20, 62A–100) er en gate i Oslo som går fra Stortingsgata på nedsiden av rundkjøringen nedenfor Abelhaugen gjennom Vika og til Skillebekk. Gaten ligger i bydelene Oslo sentrum (3–27, 14–20) og Frogner (35–81, 24–100).

Første del av gaten, fra Stortingsgata til en rundkjøring nær E18s tunnelåpning ved Filipstad, inngår i Ring 1. Det meste av denne delen går gjennom et område som har endret utseende dramatisk i løpet av veiens historie. Vikaområdet ble sanert på 1950- og 1960-tallet. Piperviken småkirke (nr. 12) og den slummen som var i området, er revet og erstattet med kontor- og forretningsbygg. Konserthuset (nr. 14) åpnet i 1977, og på 2010-tallet er det byggevirksomhet på sørsiden, der Nasjonalmuseets nybygg blir oppført. På nordsiden i Filipstad-enden er enkelte bygårder fra 1800-tallet.

Etter nevnte rundkjøring dreier gaten mot nordvest og endrer karakter. Den krysser en tidligere jernbanebro og er stengt med en bom som bare slipper busser igjennom. Vest for denne delen ligger Filipstad løkke (nr. 62), der nye næringslokaler er under oppføring på 2010-tallet, og nord for jernbanelinjen er løkkens gartnerbolig.

Resten av gaten går for det meste parallelt med jernbanelinjen før den dreier noe mer nordlig og ender ved Olaf Bulls plass, som til 2018 het Skillebekkparken. Nr. 100, som er siste nummer i rekken, er på vestsiden av Niels Juels gate. Langs denne delen av gaten var det i sin tid trehusbebyggelse, men en god del av den fikk så store skader ved Filipstad-ulykken at det som stod igjen, ble revet. Gårdene helt i vest ble imidlertid rehabilitert og står fortsatt.

## Bygninger

## Referanser


 

 

 



## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Listeførte bygninger på kartet
Benguelastrømmen

**Benguelastrømmen** er en kald havstrøm som løper langs vestkysten av det sørlige Afrika. Den bringer kjøligere vann fra Sør-Atlanteren inn i Den sørlige ekvatorialstrømmen, og inngår således i en storstilt sirkulasjon av overflatevann i det sørlige Atlanterhavet.

Strømmens lave overflatetemperatur i forhold til lufttemperaturen på tilsvarende breddegrad beror i høy grad på den oppstrømninga av dypvann som skjer langs vestkysten av Afrika. Overflatevannet drives vekk fra kysten av østlige og sørlige vinder, og erstattes av kaldt dypvann. Overflatetemperaturen kan for eksempel være 12&nbsp;°C ved kysten og 20&nbsp;°C 250&nbsp;km fra land.

Oppstrømningen bringer næringsrikt vann opp i lyssonen, og sørger for en stor biologisk primærproduksjon, som igjen gir opphav til et rikt fiske, i særdeleshet utafor kysten av Namibia og Angola.

## Referanser
Analogt bakkenett

**Analogt bakkenett** var en distribusjonsform for tv-signaler i bruk siden fjernsynet ble innført i Norge frem til 2009. Nettet var eid, bygget ut og driftet av Norkring. Prøvesendinger startet allerede i 1954, mens ordinære sendinger kom i gang i 1960. 1. desember 2009 stengte den siste analoge bakkestasjonen ved Kautokeino.

Det analoge bakkenettet var tradisjonelt den eneste måten å få inn TV på i Norge. Like før man begynte utrullingen av det digitale bakkenettet hadde imidlertid 70 prosent av husstandene i Norge *andre* former for TV-mottak i tillegg til eller som fullstendig erstatning for det analoge bakkenettet, dvs. kabel-TV, satellitt-TV eller ulike former for bredbånd/IPTV.

## Teknisk
Det analoge bakkenettet besto av 48 hovedsendere, og 2635 frekvensomformere for NRK1, før analog slukking startet. En hovedsender kunne enten motta signalene fra programlinjenettet, eller fra satellitt. For NRK1 og NRK2 ble hovedsenderne matet fra programlinjenettet, mens TV 2 ble matet fra satellitt. En frekvensomformer mottok signalene fra en hovedsender, og forandret frekvensen før den sendte signalene videre til skyggeområdene for hovedsenderen.

For NRK1 sendte hovedsenderne for det meste på VHF-I og VHF-III. Noen frekvensomformere sendte likevel NRK1 på UHF-båndet. TV 2 sendte stort sett på UHF-båndet, med unntak av i Bergen og i Oslo – som frem til november 1997 sendte TV 2 ut på kanal 12 (VHF-III). Etter at VHF-III-frekvensen ble reservert for DAB begynte TV2 å sende alle sine signaler over UHF.

## Utfasing
TV-kanalene i det analoge bakkenettet tok mye plass,og etter hvert så man et behov for et digitalt bakkenett i Norge. Man bruker her de samme TV-antennene, men sender mer komprimert og bare på UHF-frekvens.

Det analoge bakkenettet startet sin utfasing 4. mars 2008, da Rogaland som første fylke gikk over til digitale sendinger. 1. desember 2009 stengte den aller siste analoge bakkestasjonen ved Kautokeino.

Frekvensene som ble ledige da det analoge bakkenettet for tv ble slukket skal brukes for å bygge ut LTE-nettet / annet mobilt bredbånd over hele landet fra og med 2011.

## Referanser
Helene Rask

**Anne-Helene Rask Arnesen** (født 1980) er en norsk modell fra Fagerstrand på Nesodden. Hun vokste opp som nummer 3 av 8 søsken på en bondegård, og gikk på Steinerskolen på Nesodden, kun avbrutt av noen måneders kort opphold på Alværn ungdomsskole. Hun ble kjent i 2002 gjennom sin deltakelse i TV-programmet *[[Fear Factor]]* på TV3, der hun angivelig var nær ved å drukne under innspillingen.

Hun har gitt ut 3 singler: *[[No Love]]*, *[[Same Colours]]* og *[[Get On]]*.

## Rask Models
Rask etablerte modellbyrået *Rask Models* i 2005. Byrået profilerte seg som det største glamourmodellbyrået i Norge, og modeller fra byrået vært omtalt og avbildet i bladene *[[FHM]]*, *[[Vi Menn]]*, *[[Se og Hør]]* og *[[Her og Nå (ukeblad)|Her & Nå]]*. Rask Models ble slått konkurs i 2009 på grunn av manglende skatteinnbetaling.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Helene Rasks blogg
Ulvsunda

**Ulvsunda** er en bydel i Västerort i Stockholm kommune. Bydelen ligger i Bromma bydelsområde, og grenser til bydelene Riksby, Ulvsunda industriområde, Traneberg, Alvik, og Stora Mossen.
EM i ishockey for menn 1929

**Ishockey-EM 1929** var det 14. europamesterskapet i ishockey for landslag som ble arrangert av Ligue International de Hockey sur Glace (LIHG). Mesterskapet ble arrangert i Ungarn fra 28. januar til 3. februar 1929. Kampene ble spilt på Városligeti Műjégpálya i hovedstaden Budapest.

## Format og regler
I den første runden ble 8 lag fordelt på 3 grupper – to grupper med tre lag og en gruppe med to lag. Det beste laget fra hver gruppe avanserte til semifinalen, mens nummer to i hver gruppe skulle spille en mellomrunde om den siste semifinaleplassen. Finalerunden besto av to semifinalekamper, en bronsefinale og en finale.

I 1920 valgte LIHG å ta i bruk de canadiske reglene for alle VM- og OL-kamper. Hvert lag skulle ha i alt 6 spillere på isen: tre løpere (venstre ving, senter og høyre ving), to backer og en målvakt. Siden 1928 hadde spilletiden vært tre perioder à 15 minutters effektiv tid. Ved uavgjort etter ordinær tid skulle kampen forlenges med minimum én obligatorisk overtidsperiode á 10 minutter (altså uten sudden death) og maksimum tre overtidsperioden. Hvis ingen av lagene ledet etter 30 minutters overtid endte kampen uavgjort.

## Deltagende land
I alt deltok åtte lag i turneringen. Finland skulle også opprinnelig delta, men trakk seg fra turneringen, hvilket medførte at gruppe A kun besto av to lag.

## Dommere
LIHG utnevnte følgende dommere til å dømme kampene under ishockey-EM 1929:
	

## Tropper

## Gruppespill
### Gruppe A

### Gruppe B

----

----

### Gruppe C

----

----

## Mellomrunden

----

----

## Finalerunde
### Trekning

### Semifinaler

----

### Bronsefinale

### Finale

## Sluttresultater
Turneringens sluttresultater ifølge LIHG:

## Statistikk og prisutdeling
### Toppscorere

### Direktoratets prisutdeling
Fair play-troféet ble utdelt av LIHG til følgende lag:

## Se også
*Ishockey-EM

## Referanser


## Kilder
*Gut, Karel og Jaroslav Prchal: *100 let českého hokeje.* AS press 2008.
*Jenšík, Miloslav: *Kronika českého hokeje.* Olympia 2001.
*Podnieks, Andrew og Nordmark, Birger (red.), *IIHF Media Guide & Record Book 2013*. Fenn/McClelland & Stewart, Toronto, Otario 2012.
*Vlk, Gustav og Karel Gut: *Zlatá kniha ledního hokeje*. Olympia 1978.

## Eksterne lenker
* Ishockey-EM 1929 på Passionhockey.com **(fransk)**
* Archiv Výsledků Ledního Hokeje **(tsjekkisk)**
* SFRP's Hockey Archive  **(engelsk)**
* Ishockey-EM, Sport-Tagblatt fra 4. februar 1929, s. 4
* Ishockey-EM, Sport-Tagblatt fra 2. februar 1929, s. 1-2
SECAM

**SECAM**, også skrevet **SÉCAM** (*Séquentiel couleur à mémoire*, fransk for «sekvensiell farge med minne»), er et analogt fargetelevisjonssystem først brukt i Frankrike.

Et team ledet av Henri de France som jobbet i Compagnie Française de Télévision (senere kjøpt opp av Thomson) fant opp SECAM. SECAM var den første europeiske farge-tv standarden.

I Vest-Europa var Frankrike eneste bruker av systemet, men Sovjetunionen tok det også i bruk, så mange av de 15 landene som tidligere var Sovjetrepubliker har det også i bruk, selv om enkelte av disse har gått over til PAL. SECAM-systemet vil dog bli byttet ut med det digitale DVB (det samme vil PAL) i årene fremover i i-landene som bruker det samt Russland. De tidligere franske koloniene i Afrika som bruker det har imidlertid ingen planer om å bytte det ut.
Asialekene

**Asialekene**, (også kalt **Asiaden**) er en multisportkonkurranse for asiatiske utøvere som arrangeres hvert fjerde år, etter modell av de olympiske leker. Lekene ble først organisert av Asian Games Federation, men siden 1982 har Asias olympiske råd ansvaret for arrangementet. Lekene er anerkjent av Den internasjonale olympiske komité (IOK), og er verdens nest største multisportarrangement etter de olympiske sommerlekene. 

Asialekene omfatter over 40 forskjellige idretter, mange av dem ikke-olympiske, som stort sett avholdes innenfor en tidsramme på to uker. Det arrangeres også andre leker, som blant andre asiatiske vinterleker og asiatiske innendørsleker, separat fra selve Asialekene. Lekene ble arrangert første gang i 1951. Tilsammen 45 land kan delta i Asialekene.

## Arrangørbyer
### Asiatiske sommerleker

### Asiatiske vinterleker

### Asiatiske ungdomsleker
* 2009 – Singapore, Singapore
* 2013 – Nanjing, Kina
* 2021 – Shantou, Kina
* 2025 – Tasjkent, Usbekistan

### Asiatiske innendørs- og kampsportleker
* 2013 - Incheon, Sør-Korea
* 2017 - Ashgabat, Turkmenistan
* 2021 - Bangkok / Pattaya, Thailand

#### Asiatiske innendørsleker
* 2005 – Bangkok, Thailand
* 2007 – Macao, Kina
* 2009 – Hanoi, Vietnam

#### Asiatiske kampsportleker
* 2009 – Bangkok, Thailand

### Asiatiske strandleker
* 2008 – Bali, Indonesia
* 2010 – Muskat, Oman
* 2012 – Haiyang, Kina
* 2014 – Phuket, Thailand
* 2016 – Da Nang, Vietnam
* 2020 – Sanya, Kina

## Medaljetabell

**Oppdatert per [[Asialekene 2022]]*

**Oppdatert per [[Asiatiske vinterleker 2017]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  The Olympic Council of Asia
Enskede Gård

**Enskede Gård** er en bydel i bydelsområdet Enskede-Årsta-Vantör i Söderort i Stockholm kommune. Bydelen grenser til Johanneshov, Gamla Enskede, Enskedefältet og Årsta.

Området ble kjøpt av Stockholm by i 1904, og utbyggingen startet på 1910-tallet og fortsatte utover 1920-tallet. Bydelen består overveiende av småhus. Bydelen har ikke et eget bydelsentrum, de nærmeste ligger i Johanneshov og Gamla Enskede.

Navnet Enskede gård kommer fra gården med samme navn som ligger i Enskede Gårdsväg 25. Gården er omtalt allerede i 1392.

## Se også
*Enskede gård tunnelbanestasjon
Skepsis (organisasjon)

**Skepsis** er en norsk organisasjon som fremmer og publiserer kritiske undersøkelser og analyser av okkulte emner, som for eksempel konspirasjonsteorier. Andre felt som blir dekket, er fenomener som moderne sagn, mirakelberetninger, astrologi, parapsykologi og UFOer.

Organisasjonen har som intensjon å være et kritisk korrektiv til overnaturlige og dårlig begrunnede påstander i norsk offentlighet.

Skepsis er tilknyttet et internasjonalt nettverk av lignende, skeptiske organisasjoner (CSI (CSICOP) og ECSO). 

## Historie

Moderorganisasjonen i USA, The Committee for the Scientific Investigation of Claims of the Paranormal (CSICOP), ble opprettet som et svar på den «okkulte eksplosjon» USA opplevde mot slutten av 1970-tallet. Disse miljøene opplevde at påståtte overnaturlige fenomener fikk en bred mediedekning, mens bare få motforestillinger og kritiske analyser kom frem i lyset.

For å nå ut til publikum som eksponeres for okkulte påstander gjennom media har organisasjonen fra tid til annen tatt i bruk ukonvensjonelle og fargerike metoder i sine avsløringer av feilaktige påstander fra parapsykologer og svindel blant mirakelmenn og medier. De norske skeptikerne utnevnte da også «tøvsugere» (dvs. personer som framsatte urealistiske og urimelige påstander) på 1990-tallet.

På 1990-tallet og ut 2001 utga Skepsis medlemsbladet ved samme navn, samt et internt nyhetsblad. Siden har Skepsis flyttet mesteparten av aktiviteten til opplysning i massemedier og informasjon gjennom nettsider: Nye artikler av hovedsakelig norske skeptikere legges fra tid til annen ut på Skepsis' hovedsider.

I tillegg til denne virksomheten har Skepsis også utgitt bøker.

## Liste over ledere
* Marit M. Simonsen (2011–2012)
* Mona Hide Klausen (2012–2013)
* Jan-Erik Sandberg (2013–2014)
* Magnus Bernhardsen (mars 2014–2016)
* Øyvind Ertsås (2016–2017)
* Morten Guldberg (2017–2019)
* Ingvild Tinglum Bøckman (2019–2024)

## Utgivelser
*Terje Emberland, Arnfinn Pettersen (red.), *Fyrster i tåkeland. Falsknere, fantastikere og fanatikere ved vitenskapens grenser*, Humanist forlag, 2001; ISBN 82-90425-51-1
*Terje Emberland, Arnfinn Pettersen (red.), *Konspiranoia. Konspirasjonsteorier fra 666 til WTC*, Humanist forlag 2003; ISBN 82-90425-69-4
*Asbjørn Dyrendal, Arnfinn Pettersen, Didrik Søderlind (red.), *Åpent sinn eller høl i hue?*, Humanist forlag 2006; ISBN 82-92622-16-0
*Asbjørn Dyrendal, Arnfinn Pettersen (red.), *Dommedag! Verdens undergang før og nå*, Humanist forlag 2008; ISBN 978-82-92-62248-3
*Mona Hide Klausen, Kjetil Hope (red.), *Skepsis. Guide til kritisk tenkning*, Humanist Forlag 2012; ISBN 978 -82-92-62284-1

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Skeptical Inquiry 
* European Skeptics
* Skepsisforumet
Mad TV

***Mad TV*** (stilisert som *MADtv*) er en amerikansk humorserie som gikk på amerikansk TV fra 1995 til 2009 og i 2016. Programmet er basert på både forhåndsinnspilte kortfilmer og sketsjer innspilt direkte foran et studiopublikum. Programmet har sitt grunnlag fra humorbladet *[[Mad]]*. Programmet gikk på Fox fra 1995 til 2009 og gjenoppstod på The CW for en kort periode i 2016. Programmet har tradisjonelt blitt sendt på lørdagskvelder.

I Norge har programmet blant annet gått på NRK 3.

## Skuespillere
*Bobby Lee
*Nicole Parker
*Keegan-Michael Key
*Crista Flanagan
*Arden Myrin
*Johnny Sanchez
*Erica Ash
*Matt Braunger
*Eric Price
*Lauren Pritchard

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Årsta

**Årsta** er en bydel i Söderort i Stockholm kommune. Hoveddelen ligger i bydelsområdet Enskede-Årsta-Vantör, resten ligger i bydelsområdet Södermalm. Årsta grenser til bydelene Södermalm, Södra Hammarbyhamnen, Johanneshov, Enskede Gård, Enskedefältet, Östberga og Liljeholmen. 

## Historie
Årsta gård, som har gitt bydelen sitt navn, er kjent fra så langt tilbake som middelalderen. Man tror at gården var eid av Birger jarl på 1200-tallet. Gårdens eiendommer omfattet i eldre tid også dagens Södermalm. 

Området ble kjøpt av byen allerede i 1905, og bydelen ble dannet i 1926, men like til inn på 1940-tallet var det stort sett bare kolonihager og noen mindre gårdsbruk. I 1939 begynte man å bygge i den østlige delen av området. 

Årsta sentrum ble innviet i 1953, og da var det meste av bydelen bebygd.
EM i ishockey for menn 1932

**Ishockey-EM 1932** var det 17. europamesterskapet i ishockey for landslag. Dette var det siste rene europamesterskapet som ble arrangert, senere ble det alltid avviklet sammen med VM eller OL-turneringene. OL og VM ble i 1932 avgjort i Lake Placid. EM-turneringen ble arrangert i Tyskland og kampene ble spilt i hovedstaden Berlin 14 til 20. mars. Ni nasjoner deltok, det ble først avviklet gruppe-spill med tre lag i hver pulje.

## Gruppe A

### Tabell gruppe A

*Alle tre lagene fra gruppe-A gikk videre til finalerunden.

## Gruppe B

### Tabell gruppe B

*Tsjekkoslovakia til finalerunden.
## Gruppe C

### Tabell gruppe C

*Sverige til finalerunden.

## Spill om plassene 6-9

### Tabell plass 6-9

### Finalerunden

## Tabell finalerunden

## Medaljer

## Kilder
* Resultater www.hockeyarchives.info
Ultra-high-definition television

**Ultra-high-definition televisions hovedspesifikasjoner:**
* **Oppløsning:** 7,680 × 4,320 piksler (16:9) (omtrent 33 MP)
* **Bildefrekvens:** 60 bilder per sekund.
* **Lyd:** 22.2 kanaler
** 9 &ndash; over ørehøyde
** 10 &ndash; ørehøyde
** 3 &ndash; under ørehøyde
** 2 &ndash; lavfrekvenseffekter
* **Båndbredde:** 21 GHz-båndet
** 600 MHz, 500~6600 Mbit/s båndbredde


**UHD eller UHDTV (Ultra high definition television)** er en skjermstandard til TV-er og PC-er/elektroniske enheter med skjerm. Den ble fastsatt av International Telecommunication Union (ITU) 17. oktober 2012. Som navnet antyder, er UHD arvtakeren etter HD (High Definition). Oppløsningsmessig har UHD et minstekrav på 3840 × 2160 piksler og et aspektforhold på minimum 16:9. 4K (Nøyaktig 3840 × 2160 piksler) og 8K (7680 × 4320 piksler) er eksempler på standarder under UHD.

## Referanser
Bell 212

**[[Bell Helicopter]] 212** eller **UH-1N** er et transporthelikopter i UH-1-klassen. Helikoptertypen er basert på UH-1 helikopteret, også kalt *Huey*, som fløy for første gang allerede på slutten av 1950-tallet. Huey ble berømt gjennom sin fremtredende rolle under krigføringen i Vietnam på 1960- og 1970-tallet. Forskjellen fra Huey som er et enmotors helikopter, til Bell 212 er at den fikk to motorer. Forskjellen fra Bell 212 videre til Bell 412 er hovedsakelig en 4-blads hovedrotor i komposittmaterialer.

## Litteratur
* Chant, Christopher. *Fighting Helicopters of the 20th Century*. Graham Beehag Books, Christchurch, Dorset, England (1996). 
* Debay, Yves. *Combat Helicopters,* France: Histoire & Collections (1996).
* Mutza, Wayne. *UH-1 Huey in Colors*. Carrolton, TX: Squadron Signal. .

## Referanser
Jakovlev Jak-38

**Jakovlev Jak-38** (NATO-kallenavn *«Forger»*) var den sovjetiske Marinens første og eneste operative VTOL multi-rolle kampfly. Senere kom også Jak_38M (Modernised), som fortsatt er i tjeneste. 

## Spesifikasjoner (Jak-38A)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Yakovlev Yak-38 (Forger)
VTOHL

**VTOHL** (et akronym for **vertical take-off horizontal landing**) beskriver fly som kan ta av vertikalt, men som lander på tradisjonell måte.

Mange VTOL-fly kan operere på denne måten. Noen fly må lande normalt etter en vertikal take-off fordi en vertikal landing ikke er mulig eller at den er upraktisk.
English Electric Lightning

**English Electric Lightning** (senere **BAC Lightning**) var et britisk supersonisk jagerfly fra den kalde krigen. Flytypen gjorde seg spesielt bemerket på grunn av den høye hastigheten og det ofte umalte flyskroget. I løpet av sin operative periode var det i bruk hos blant annet RAF og det saudiarabiske luftforsvaret. Flyet var en publikumsfavoritt på flystevner, det var i en periode innehaver av verdens hastighetsrekord, og var også det første flyet i verden til å kunne fly i overlydshastighet uten bruk av etterbrenner, såkalt *Supercruise*.

Flyet var i stand til å utføre unnamanøvrer med påvirkning på hele 9 g, en egenskap som først F-16 klarte å gjenta blant amerikanske jagerfly. *Electric Lightning* bidro til å befeste noe av det britiske forspranget i kampflydesign som har vart helt inn på 2000-tallet. 

## Spesifikasjoner

## Eksterne lenker
* English Electric Lightning History
M61 Vulcan

**M61 Vulcan** er en hydraulisk eller pneumatisk drevet seksløpet, luftavkjølt, elektronisk avfyrt Gatlingkanon med en ekstremt høy skuddtakt.

Den har vært hovedkanon-bestykningen på amerikanske militærfly i fem tiår, og er blant annet i bruk på F-16. Den er også i bruk på Taiwans AIDC Ching-Kuo. M61-A1 som brukes i norske F-16 er hydraulisk drevet og har en skuddtakt på 100 skudd i sekundet. Hele systemet (AHS: Ammunition Handling System) har plass for 511 skudd. 

Det som muliggjør denne høye skuddtakten er at hvert løp (6 i alt) har hvert sitt sluttstykke som følger et spor på innsiden av den ytre faste innkapslingen rundt som gjør at sluttstykkene med patronene føres gradvis frem etter hvert som hele innmaten med løpene roterer rundt. Når sluttstykket er helt fremme låses dette og skuddet avfyres og det fortsetter da sin ferd bakover igjen samtidig som et nytt i sporet og løpet ved siden av når sin posisjon for avfyring. Med andre ord kan man si at det er 3 skudd på vei til avfyring til enhver tid og 3 tomme patroner på vei ut fra kanonen til enhver tid.
Klassereise

**Klassereise** er en sosiologisk og litterær betegnelse på en persons virkelige eller selvopplevde overgang mellom to grupper i samfunnet. Betegnelsen brukes vanligvis om forflyttelsen fra en lavere til en høyere sosioøkonomisk klasse i det moderne samfunnet, for eksempel fra en barndom i arbeiderklassen til et voksenliv med høyere utdannelse og lønn.

Det sosiologiske begrepet sosial mobilitet dekker det samme i bredere, faglig forstand.

## Historikk
Ordet *klassresa* i svensk oppstod i 1990-årene. Klassereiser, som særlig er vært vanlig i sosialdemokratiske samfunn etter Den annen verdenskrig, beskrives i eller er tema for flere bøker, blant andre idéhistoriker Ronny Ambjörnssons *Mitt förnamn är Ronny : berättelsen om en klassresa* (1996) og Karin Sveens *Klassereise : Et livshistorisk essay* (2000).

Klassereiser handler ikke bare om økonomi, men også om tilegnelse av sosial status og kulturelle koder. Utdannelse betraktes vanligvis som et sentralt element i klassereiser.

## Litteratur
* Hjellbrekke, Johannes og Korsnes, Olav: *Sosial mobilitet* Samlaget, 2006. ISBN 978-82-521-6572-2 ISBN 82-521-6572-9
* Johannessen, Gøril: *Klassereisens uutholdelige tyngde : om å ta doktorgrad uten akademisk stamtavle* Masteroppgave i pedagogikk. Universitetet i Oslo, 2007.
Natalia Sokolova

**Natalia Sokolova** (født 15. oktober 1976 i Moskva) er en russisk glamourmodell.

Sokolova kommer fra en velstående, akademisk familie som ga henne anledning til en å ta høyere utdanning. Hun var intelligent, hardt arbeidende og fikk gode resultatet.

Hun vant flere konkurranser på skolen og hun fikk muligheten til å reise rundt i verden for å representere Russland i forskjellige konkurranser. Hun var en måned i England for å studere engelsk, og da hun kom tilbake vant hun en språk konkurranse som ble holdt av et universitet i Russland. Sokolovas språkkunnskaper kom godt med da hun bestemte seg for å fortsette sine studier i USA.

Hun begynte ved Springbook High School i Maryland i 1993, hvor hun gikk ut med toppkarakterer, så begynte hun ved University of Maryland i Baltimore. Hennes studietid ved skolen ble kortvarig, etter at hun ble hardt skadet i en bilulykke i løpet av halloween. Sokolova havnet i rullestol med brukket rygg, delvis lammelser og det var flere alvorlige indre organer som ble alvorlig skadet. Hun returnerte til Russland for å begynne på et rehabiliteringssenter. Sokolova begynte på et hardt treningsprogram og to år senere var hun på beina igjen. Hun returnerte tilbake til universitetet i Maryland og fortsatt sine studier innen internasjonal forretning og finans, her gikk hun ut med 3.8 GPA da hun var ferdig i 1998.

Samtidig som hun gikk ved universitetet meldte hun seg på modellkonkurransen Hawaiian Tropics Internasjonal Swimwear som ble holdt i Las Vegas. Dette gjorde at *[[Playboy]]* oppdaget henne og ville ha henne med i sitt magasin. Hun ble kåret til «Playboys Playmate of the Month» i april 1999 og har flere ganger vært å se i *Playboys* videoer. Etter eksamen reiste hun til Los Angeles for å fortsette på sin nye karriere.

Hun kommer fra en konservativ familie og hun var redd familien ville si om hennes nye karriere, men de sto på hennes side. Sokolova har jobbet mye for mannfolkbladet *Playboy*, samt andre modelloppdrag og reklamefilmer. Hun har også fått sjansen til å jobbe som skuespiller og har hatt diverse gjesteroller i show, tv-serier og hun har spilt i flere episoder i tv-serien Baywatch.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Langangen Idrettslag

**Langangen Idrettslag** (stiftet 15. februar 1931) er et idrettslag i tettstedet Langangen utenfor Porsgrunn. Klubben har hatt forskjellige tilbud som terrengløp, friidrett, skøyter, skyting, langrenn, håndball og fotball. 

Langangen spiller sine hjemmekamper på Myrhaug stadion. Herrelaget i fotball spiller fra 2025 i 4. divisjon.

## Tabell

## Kilder
*Historien om Langangen IL 

## Eksterne lenker
* 
* Langangen Fotball
Single-modus fiber

Innen fiberoptisk kommunikasjon opererer man med to begreper; **single-modus fiber** og multi-modus fiber. Forskjellen mellom disse typene er antall modi en optisk fiber egner seg til å transportere. En single-modus er laget slik at den overfører én lysmodus, i motsetning til en multi-modus fiber, som har så stor kjerne at flere modi kan overføres. Single-modus fiber har normalt langt mindre dempning, og kan derfor brukes på lange avstander, i motsetning til multi-modus fiber, som sjeldent brukes til overføring mer enn noen hundre meter.

En vanlig misforståelse er at single-modus fiber bare kan overføre én bølgelengde/ett signal, mens en multi-modus fiber kan overføre flere signaler/bølgelengder samtidig. Det er ikke riktig, betegnelsen single- eller multi-modus er en henvisning til fiberens konstruksjon, med tanke på hvordan lyset beveger seg gjennom glasset. 

## Teori
Lys består av en blanding av elektriske- og magnetiske stråler. Disse to strålingsformer opererer sammen, og energien forflytter seg i samme retning, men innbyrdes beveger de seg ulikt. For en bestemt modus er det innbyrdes forholdet mellom disse strålingsformene likt. Men dette innbyrdes forholdet er ulikt det innbyrdes forholdet i en annen modus. Lys med en gitt bølgelengde/frekvens inneholder ett utall av disse bølgetyper, som sammen danner energien til denne frekvensen.

### Egenskap
Grunnen til at man opererer med disse to begrepene er en form for lysspredning som kalles dispersjon. Dette er et fenomen som fører til at ulike lysbølger går forskjellige veier gjennom en fiber, som etter en viss tid fører til en fordreining av signalet. Siden en single-modus fiber brukes til å transportere én lysbølge (som dermed ikke har mulighet til å «blande» seg med andre lysbølger), egner en single-modus fiber seg derfor til å transportere signaler over store avstander.

En single-modus fiber har en kjerne med diameter mindre enn 9 µm og en ytre radius av fiber på 125 µm. På grunn av den lille kjernediameteren vil denne fiberen kun egne seg til å transportere én modus for lys over en gitt bølgelengde. For single-modus fiber opererer man også med begrepet «cut-off», det vil si den laveste bølgelengde som egner seg for single-modus. For bølgelengder lavere enn denne «cut-off»-verdien blir fiberen faktisk en multi-modus fiber.

I dag er maksimal båndbredde 100 Gbit/s per bølgelengde over single-modus fiber med kommersielt tilgjengelig utstyr. Ved hjelp av bølgelengdemultipleksing kan en enkel fiber transportere opptil 160 slike 100 Gbit/s bølgelengder.

## Se også
* Multi-modus fiber
* Fiberoptikk
* Mørk fiber
* Gigabit Ethernet
Gammelhøytysk

**Gammelhøytysk** (tysk: *Althochdeutsch*, forkortelse Ahd.) i er betegnelsen på den eldste skriftlig kjente form for høytysk, og ble brukt mellom 750 og 1050 e.Kr.

Det var ikke noe enhetlig språk, men omfattet en gruppe av vestgermanske dialekter som ble talt syd for den såkalte Benrath-linjen. Dialektene skilte seg fra de andre vestgermanske språkene eller dialektene gjennom den høytyske lydforskyvningen. I det nordtyske lavlandet med dagens Nederland skjedde ikke denne lydforskyvningen. Språket som ble talt der kalles gammelsaksisk.

Ordet «tysk» dukker første gang opp i den middellatinske formen «theodisce» i 786. I en kirkelig forsamling skal beslutningene ha blitt lest opp «tam latine quam theodisce», det vil si «både på latin og folkespråket».

Gammelhøytysk utviklet seg i middelalderen til middelhøytysk.

## Karaktertrekk
Hovedforskjellen mellom gammelhøytysk og vestgermanske dialekter som fra det er utviklet er at det gjennomgikk andre lydskifte eller høygermanske lydforskyvning. Dette er antatt å ha skjedd en gang på slutten av 400-tallet og begynnelsen av 500-tallet, derav dateringen til å ha begynt rundt år 500 som et rundt tall. Resultatet av denne lydendringen er at konsonantsystemet i tysk har forblitt forskjellig fra andre vestgermanske språk, inkludert engelsk og nedertysk. Grammatikalsk derimot har gammelhøytysk forblitt svært likt som gammelengelsk, gammelnederlandsk, og gammelsaksisk.

Ved midten av 1000-tallet er det mange forskjellige vokaler i stavelser uten trykk som hadde blitt redusert til «e». Ettersom disse vokalene var en del av de grammatikalske endelsene i substantiver og verb, førte tapet av disse til en radikal forenkling av bøyningsgrammatikken i tysk. Av disse grunnene er år 1050 sett på som begynnelsen av middelhøytysk periode, skjønt det eksisterte knapt noen tekster på tysk i løpet av de neste hundre årene.

Eksempler på vokalreduksjon i stavelser uten trykk:

(De moderne tyske formene av disse ordene er løselig det samme som på middelhøytysk.)

## Dialekteksempler
Den kristne bønnen *[[Fader vår]]* gjengitt nedenfor i fire gammeltyske dialekter. Ettersom disse oversettelser av en liturgisk tekst, er det best å ikke anse dem som eksempler på idiomatisk språk, men de viser forskjellene i dialektene meget klart.

## Referanser


## Litteratur
* Bostock, J. Knight (1976): *A Handbook on Old High German Literature*, 2. utg, revidert av K.C.King & D.R.McLintock, Oxford. 
* Keller, R.E. (1978): *The German Language*, London. 
* Sonderegger, S. (1974): *Althochdeutsche Sprache und Literatur*, de Gruyter, 

## Eksterne lenker
*  Wright, Joseph (1906): ''An Old High German Primer'' 
* Althochdeutsche Texte im Internet (8.–10. Jahrhundert)  - lenker til en rekke tekster online
* Ordbok for moderne engelsk og gammelhøytysk (PDF)
Gåsehud

**Gåsehud** (*latin: horripilatio*) forårsakes når *[[arrektor pili-musklene]]* trekker seg sammen, og gir et drag på hårfolliklene. Denne virkningen blir regulert av det autonome nervesystem og er tydelig i sterk kulde, frykt eller behag.

Hos pelsdyr reguleres pelsens isolasjonsevne på denne måten, men hos mennesker har reaksjonen liten fysiologisk betydning.

## Litteratur
* Sand, Olav. Sjaastad, V, Øystein. Haug, Egil; *Menneskets fysiologi.* Gyldendal Akademisk (2001).
Multi-modus fiber

**Multi-modus fiber** er innen fiberoptisk kommunikasjon en av to fibertyper, hvor den andre er single-modus fiber. Forskjellen mellom disse typene er tykkelsen (diameteren) på fiberens kjerne. En multimodus fiber har kjerne på enten 50 µm eller 62,5 µm. Kjernen er da så "stor" at lysbølgene kan ta flere forskjellige veier (modi) gjennom fiberen, derav navnet multimodus.

## Teori
Lys består av en blanding av elektriske og magnetiske stråler. Disse to strålingsformer opererer sammen, og energien forflytter seg i samme retning, men innbyrdes beveger de seg ulikt. For en bestemt modus er det innbyrdes forholdet mellom disse strålingsformene likt. Men dette innbyrdes forholdet er ulikt det innbyrdes forholdet i en annen modus. Lys med en gitt bølgelengde/frekvens inneholder et utall av disse bølgetyper, som sammen danner energien til denne frekvensen. Innen fiberoptikk brukes normalt begrepet bølgelengde. Multimodus kommunikasjon foregår på båndene 850 nm eller 1300 nm.

Som følge av at lyset kan ta forskjellige veier gjennom en multimodus fiber (forskjellig vinklede sikk-sakk-ruter),vil en gitt puls lys komme frem til mottakeren spredd over en viss tid, ettersom transportveiens lengde er forskjellig for de forskjellige modi. Dette gir en utbredelse av pulsen, kalt modedispersjon. Dispersjonsfenomenet begrenser overføringslengden for multimodus kommunikasjon som en funksjon av datahastigheten. Ved 100 Mbit/s kan det sendes ca. 3 km, ved 10 Gbit/s bare 33 m! 

Multimodus fiber er derfor kun egnet ved korte avstander og/eller lave datahastigheter

## Se også
* Single-modus fiber
* Fiberoptikk
* Gigabit Ethernet
* Mørk fiber