Tenochtitlan

**Tenochtitlan** var en aztekisk by, grunnlagt 13. mars 1325. 

## Grunnleggelsesmyte
Ifølge aztekiske legender skulle deres lange vandring fra urhjemmet Aztlán avsluttes når de fant en ørn som spiste en slange på en kaktus. Dette så de på en øy i Texcocosjøen, og det ble tatt som et tegn på at man hadde kommet frem. Denne scenen kan gjenfinnes i Mexicos flagg og riksvåpen.

## Historie
Altepetl Tenochtitlán ble grunnlagt i 1325 av mexicaene *Tlatoani* (Tenoch) som etterhvert betød formidler eller talsmann (fra *tlatoa* for «å tale»). 

Fra en sped begynnelse utviklet byen seg raskt på grunn av chinampajordbruket. Chinampaer var kunstige øyer som det ble dyrket grønnsaker på, og byen grodde utover i sjøen. Etter hvert kontrollerte også aztekerne store deler av Mesoamerika, og byens betydning steg.

I 1428 dannet Tenochtitlan den aztekiske trippelalliansen sammen med Texcoco og Tlacopan, og ble raskt den dominerende parten i alliansen.

Utover på 1400-tallet utviklet Tenochtitlan seg til å bli Amerikas største by, og anslagene for innbyggertall i 1519 er på mellom 500&nbsp;000 og 1&nbsp;000&nbsp;000, som var langt mer enn de største byene i Europa hadde på denne tiden. Tar man med overslag fra Østens store byer burde Tenochtitlan da ha vært i det minste verdens åttende største by. 

Store dikeanlegg beskyttet byen mot oversvømmelser i sjøen, og moloer knyttet byen til fastlandet i nordvest, vest og sør. Markedet lå i bydelen Tlatelolco, som tidligere hadde vært en egen by, men som grodde sammen med Tenochtitlan. Templo Mayor, den store tempelpyramiden, sto midt i Tenochtitlan.

Byen ble angrepet av spanske tropper under Hernán Cortés og deres allierte fra forskjellige undertvungne nasjoner i april 1521, og i august samme år opphørte kampene i bydelen Tlatelolco. Da lå hele byen i ruiner.

Byen heter nå Mexico by, og er Mexicos hovedstad. Ruinene av aztekernes majestetiske byggverk kan ses blant annet i byens historiske sentrum og i Tlatelolco.

## Se også
*Liste over tlatoanier
## Tekster på norsk
Diego Durans tekster «Reisen fra Aztlán og grunnleggelsen av Tenochtitlan» og «Reisen tilbake til Aztlán» er utgitt på norsk i antologien *[[Myter fra Meso-Amerika]]*, 2007.

## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Townsend, Camilla. Malintzin's Choices: An Indian Woman in the Conquest of Mexico. Albuquerque: University of New Mexico Press, 2006. Print.
*Calnek, Edward. "Settlement Pattern and Chinampa Agriculture at Tenochtitlan." *American Antiquity* 37.1. (1973) 190–95.
*Calnek, Edward. "El sistema de mercado en Tenochtitlan." In *Economía política e ideología en el México prehispánico*. Eds. Pedro Carrasco and Johanna Broda, pp.&nbsp;97–114. Mexico City: Centro de Investigaciones Superiores del Instituto de Antropología e Historia, 1978.
*Calnek, Edward. "Tenochtitlan in the Early Colonial Period." Acts of the XLII International Congress of Americanists 8, 1976 (1979) 35–40.
*Calnek, Edward. "Tenochtitlan-Tlatelolco: the Natural History of a City." In *El Urbanismo en Mesoamérica/Urbanism in Mesoamerica*, vol. 1. edited by W.T. Sanders et al., 149–202. Mexico City: Instituto Nacional de Antropología e Historia; University Park: Pennsylvania State University 2003.
*Gibson, Charles. *The Aztecs Under Spanish Rule*. Stanford: Stanford University Press 1964. 
*Mundy, Barbara E. "Mapping the Aztec Capital: the 1524 Nuremberg Map of Tenochtitlan, Its Sources and Meanings." *Imago Mundi* 50 (1998), 1–22.
*Mundy, Barbara E. "Place-Names in Mexico-Tenochtitlan." *Ethnohistory* 61 (2) Spring 2014. 329–355.
*Mundy, Barbara E. *The Death of Aztec Tenochtitlan, the Life of Mexico City*. Austin: University of Texas Press 2015.
*Toussaint, Manuel, Federico Gómez de Orozco, and Justino Fernández, *Planos de la Ciudad de México*. XVI Congreso Internacional de Planificación y de la Habitación. Mexico City: Instituto de Investigaciones Estéticas de la Universidad Nacional Autónoma de México 1938.
*Townsend, Richard F. *State and Cosmos in the Art of Tenochtitlan*. Studies in Pre-Columbian Art and Archeology 20. Washington D.C., Dumbarton Oaks 1979.

## Referanser


## Eksterne lenker
*