Norske mynter

Historien om **norske mynter** starter i år 995, da Olav Tryggvason lot prege (slå) de første norske penninger med sitt segl. Adversen er forsynt med omskriften «*ONLAF REX NORmannorum*» (Olav nordmennenes konge) og reversen er forsynt med omskriften GODWINE MO NOR (Godwine myntmester i Norge). På advers er det bilde av en konge med septer. På revers er et kors med en bokstav i hver korsvinkel som til sammen danner ordet CRVX, Crux, latin for "kors". Mynten er en etterligning av en samtidig penning utgitt av den angelsaksiske kong Æthelred II (den rådville) i årene ca. 991-997.

## Myntherrer
Den som hadde rett til å slå mynt kalles myntherre. Helt siden vikingtiden har denne retten vært et regale, en kongelig rett. I perioden fra 1222 til 1281 og fra 1456  til reformasjonen hadde også erkebiskopene rett til å slå mynt.

## Myntmaterialer
Fra starten og frem til senmiddelalderen var myntene laget i sølv *(Ag)*, eller legeringer med et visst sølvinnhold, og verdien skulle tilsvare en viss sølvvekt. På 1500- og 1600-tallet ble også enkelte mynter preget i gull *(Au)*. Fra slutten på 1700-tallet ble også de laveste valørene preget i kobber *(Cu)* eller kobberlegeringer.
På 1900-tallet ble det vanlig med ulike nikkellegeringer *(Ni)* som myntmateriale. Under okkupasjonen (1940–45) ble nikkel og kobber erstattet med 5-, 2- og 1-ørene i jern *(Fe.)* og 50-, 25- og 10-ørene i sink *(Zn)* fordi kobbernikkel var ettertraktet som råstoff i rustningsindustrien.
## Myntrekken per 2016

### Myntmaterialer og vekt
* 1 krone – 75 % Cu, 25 % Ni – Vekt: 4,35 g – Diameter: 21,0 mm
* 5 krone – 75 % Cu, 25 % Ni – Vekt: 7,85 g – Diameter: 26,0 mm
* 10 krone – 81 % Cu, 10 % Zn, 9 % Ni – Vekt: 6,8 g – Diameter: 24,0 mm
* 20 krone – 81 % Cu, 10 % Zn, 9 % Ni – Vekt: 9,9 g – Diameter: 27,5 mm

## Historiske betalingsmidler i Norge
I vikingtiden og deler av middelalderen og nyere tid var europeiske sølvmynter vanlig betalingsmiddel i Norge. 

Varer ble brukt som betalingsmiddel i Norge fra vikingtid til nyere tid, særlig kyr, smør, korn, jern, huder og sølv. 

## Historiske norske mynter
* 995-1387 – Penning. Valører: *2 penning, penning, 1/2 penning og 1/4 penning*. Penningen var gyldig til 1513.
* 1387-1482 – Ingen nye mynter ble slått i Norge.
* 1483&ndash;1513 – Gullgylden, skilling, hvid, penning. Preget under kong Hans. En skilling ble satt lik 3 hvider, og en hvid ble satt lik til 4 penninger. Skillingen ble preget til 1875.
* 1510&ndash;1522 – Blaffert. Preget som brakteat under erkebiskop Erik Valkendorf. En blaffert var lik 2 penninger.
* 1515&ndash;1875 – Skilling
* 1523&ndash;1767 – Mark.
* ca. 1665&ndash;1680 – Norsk dukat. Gullmynt preget i begrenset antall.
* 1544&ndash;1813 - 1 Riksdaler-species = 96 skilling. I tillegg eksisterte Riksdaler-courant.
* 1560&ndash;1875 – Speciedaler.
* 1813&ndash;1816 - 1 Riksbankdaler = 96 skilling.
* 1816&ndash;1873 - 1 Speciedaler = 120 skilling.
* 1874&ndash;1875 - 1 Speciedaler = 4 Kroner, 1 krone = 30 skilling = 100 øre.
* 1875- 1 Krone = 100 øre.

## Reisemynter
På 1700-tallet var det vanlig at den dansk-norske kongen lot prege reisemynter når han var på offisielt besøk til Norge: 1704, 1739, 1749 og 1788. Slike mynter ble også kalt for **kastemynt**, fordi de ble kastet ut som en gest til de fremmøtte langs reiseruten. Som regel var dette en 6-marks mynt (kroningsdaler), men da kronprins Fredrik (senere Fredrik VI) reiste til Norge i 1788, var det en kurantdaler. Denne reisemynten ble også preget i gull, som en 20-dukat, og ment som en belønning til fremtredende norske personer.

Felles for reisemyntene var at de på reversen var preget med den norske løve.

## Minnemynter
: *Se også [[Norske minnemynter]]*
Minnemynter er mynter utgitt for en spesiell anledning eller for å minnes en historisk hendelse. De første minnemyntene ble preget i romerriket. Første moderne norske minnemynt ble preget i 1906 i anledning unionsoppløsningen året før. Utover 1900-tallet og frem til i dag er det blitt preget mange slike mynter også i gull og sølv. Etter 1990 har Norges Bank solgt minnemyntene i gull og sølv til overpris i forhold til pålydende.

## Se også
* Erkebiskopenes myntverksted
* Norsk krone
* Norske pengesedler

## Referanser


## Litteratur
* 
* Nordeide, Sæbjørg Walaker: *Erkebiskopenes myntverksted * Trondheim 1992. Nidaros domkirkes restaureringsarbeider.

## Eksterne lenker
*