open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
John de Robeck

**John de Robeck** (født 10. juni 1862 i Naas i County Kildare i Irland, død 20. januar 1928 i London) var en admiral i Royal Navy. Han er mest kjent for å ha kommandoen over de allierte sjøstridskreftene i den innledende fasen av slaget ved Gallipoli. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Han tilhørte en slekt som stammer fra den svenske adelsfamilien Fock. 

### Karriere
John de Robeck ble løytnant i 1885, kontreadmiral i 1911 og viseadmiral 1917. Han førte befal over de britiske flåtestyrker ved Dardanellene i 1915, Middelhavsflåtens øverstkommanderende 1919—1922 og Atlanterhavsflåtens høyeste sjef 1922—24. John de Robeck vant stor berømmelse for den dyktighet han utviste ved evakueringen av Gallipoli, ble belønnet med 10.000 pund av parlamentet og opphøyd til baronet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* John de Robecks biografi fra firstworldwar.com (engelsk)
* Admiral John de Robeck's Despatch on the Gallipoli landings (engelsk)
* Admiral John de Robeck's Despatch on the evacuation of Gallipoli (engelsk)
Rossfjord kirke

**Rossfjord kirke** er en korskirke fra 1885 i Senja kommune, Troms fylke.

Byggverket er i tre og har 250 plasser.

Altertavlen er fra cirka 1650 og en del av det øvrige inventaret er fra 1700-tallet.

Orgelet i kirken er fra 1980 og bygd av det svenske firmaet Åkerman & Lund. Orgelet har fire stemmer, et manual og anhangspedal.

Kirken ble bygget av Hans Bersvendsen Gylland f.1789 fra Gylland i Trøndelag med reisefølge av 8 tømmermenn. De var omreisende kirkebyggere og startet med Lenvik Kirke så snart de var ferdige med Moskenes Kirke. Denne kirken ble senere flyttet til Rossfjord. 

Hans Bersvendsen Gylland bosatte seg i etterkant i Langnesbukt 

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Kåre Rauø: Kirka som ble flyttet til Rossfjord fra Lenvik museum
* 
* 
* Lenvik krikelige fellesråd
Fylkesvei 7944

**Fylkesvei 7944** går mellom Nordstrand og Nikkeby på Laukøya med ferger til Storsteinen på Kågen og Lauksundskaret på Arnøya i Skjervøy kommune. Veien over land er 9,7&nbsp;km lang, fergestrekningene tilsammen 6,4&nbsp;km.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 349 (Troms).

## Kommuner og knutepunkter

*Endepunkt Nordstrand
 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Hurtigbåter - Troms fylkestrafikk
Tennis under Sommer-OL 1912

**Tennis under Sommer-OL 1912** ble arrangert fra 5. mai til 5. juli 1912 på Östermalms idrottsplats.

I 1912 i Stockholm var både tennis innendørs og utendørs på programmet. Det ble konkurrert om åtte olympiske titler, fire i singel, to i dobbel og to i miksdobbel. Kvinnene spilte to singelturneringer; ute og inne og menn spilte to singel; ute og inne, samt to dobbelturneringer; inne og ute. 

## Medaljefordeling

## Resultater
### Menn
#### Singel, utendørs

#### Singel, innendørs

#### Dobbel, utendørs

#### Dobbel, innendørs

### Kvinner
#### Singel, utendørs

#### Singel, innendørs

### Miks
### Miksdobbel, utendørs

#### Miksdobbel, innendørs

## Eksterne lenker
* Tennis at the 1912 Summer Olympics hos olympedia.org
Fylkesvei 7940

**Fylkesvei 7940** går mellom Årviksand og Nymoen på Arnøya i Skjervøy kommune. Veien er 44,9&nbsp;km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 347 (Troms).

## Kommuner og knutepunkter

*Årvik

* Langfjorden skredoverbygg (775 m)

*Lauksletta
*Endepunkt Nymoen

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Hurtigbåter - Troms fylkestrafikk
Lenangsøyra kapell

**Lenangsøyra kapell** er et kapell fra 1996 i Lyngen kommune, Troms fylke.

Adkomst til stedet er via fylkesvei 7924 og de kommunale veiene Ørstrandveien og Ravikveien.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* Lyngen menighet om Lenangsøyra kapell
* Arne Teigen: Markerer 20 år for Lengangsøyra kapell  (Framtid i nord, 25. oktober 2016)
Fylkesvei 7908

**Fylkesvei 7908** går mellom Helleberget og Grøtnesdalen på Reinøya i Karlsøy kommune. Veiens lengde er 50,5&nbsp;km uten fergestrekningene, som tilsammen har en lengde på 21,9&nbsp;km.

Den sørlige delen av Reinøya var frem til 1. januar 2008 en del av Tromsø kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 301 (Troms).

## Kommuner og knutepunkter

*Stakkvik

*Endepunkt Grøtnesdalen

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Fergerute Hansnes–Stakkvik
* Hurtigbåter - Troms fylkestrafikk
Øvelser under Sommer-OL 1912

**Øvelser under Sommer-OL 1912**. Det var 16 øvelser, 8 færre enn 1908 i London, på OL-programmet. Mesteparten var forbeholdt mannlige utøvere. De eneste øvelsene som damer fikk lov å konkurrere i var tennis stuping og svømming. Boksing var forbudt i Sverige og andre sporter som ikke var med var blant annet bueskyting, jeu de paume, kunstløp, lacrosse, landhockey, polo og rugby union.
Lyngen kirke

**Lyngen kirke** er en korskirke som ligger i Lyngen kommune, Troms fylke.

## Historie
Lyngens første gudshus ble bygget på Karnes i 1731, men ble flyttet til Lyngseidet i 1740. Det var tre grunner til flyttingen: Det var lettere for presten fra Karlsøy å komme til Lyngseidet, samene i Ullsfjord ville få lettere vei til kirken, og det var mangel på vann og ved på Karnes. I 1770-årene ble en ny kirke bygget som kostet ca. 230 riksdaler. Det gamle kirkebygget ble solgt for 16 riksdaler.

Først i 1840–1846 fikk kirken det utseendet den har i dag. En tysk arkitekt med navn Lydke kom med tegninger for den omfattende ombyggingen. Det gamle tårnet fra 1775 som sto midt på kirken, ble revet ned, og et nytt tårnhus med våpenhus, loft, klokketårn og spir ble bygget i den nygotiske stilen. Kirkebygget fikk i tillegg flere sitteplasser ved at det ble bygget galleri i to høyder. Kirken har i dag 310 sitteplasser. Grunnmuren er fra da korskirken ble påbegynt i 1770, og det tilbygde sakristiet og tårnhuset har fått den samme type grunnmur som resten av bygningen. Under krigen brukte tyskerne kirken som stall. I dag er kirken restaurert, og inngår i et lite sentrumsmiljø med en del eldre trehus på Lyngseidet. I 1951 ble et dåpshus bygget like ved kirken. Dåpshuset skulle være et varmt venterom for barn som skulle døpes. Nå brukes dåpshuset som kontor.


Image:Inne Lyngen.jpg|Inne i kirken
Image:Prekestol Lyngen.jpg|Prekestolen
Image:Døpefont Lyngen.jpg|Døpefonten
Image:Alterparti Lyngen.jpg|Alterpartiet
Image:Altertavle Lyngen.jpg|Altertavlen  


## Orgel
Lyngen kirke har tidligere hatt to orgel. Det første kom i 1914 og var levert av Olsen & Jørgensen. Orgelet hadde 6 stemmer, 1 manual og anhangspedal. Det andre orgelet kom i 1969 og var levert av Vestlandske orgelverksted. Orgelet hadde 16 stemmer, 2 manual og pedal. Dagens orgel kom i 2021 og er levert av Ryde & Berg.

## Adkomst
For å komme til Lyngseidet må man kjøre på fylkesvei 868 fra europavei 6/europavei 8 ved Oteren via Furuflaten, eller via fylkesvei 91 fra europavei 8 ved Fagernes rett sør for Tromsø. Herfra drar en via ferge Breivikeidet-Svensby.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* Lyngen kirke i «Arkitekturguide for Nord-Norge og Svalbard»
* 
* 
* Lyngen kyrkjelyd om Lyngen kyrkje
Fylkesvei 305 (Troms)

**Fylkesvei 305 (Fv305) i Troms** gikk mellom Torsvåg og Kristoffervalen på øya Vanna i Karlsøy kommune. Veiens lengde var 57,2&nbsp;km.

## Beskrivelse
Veien begynner ved bygda Kristoffervalen på Lille Skorøya på østsida av Vanna. Den går deretter inn på selve Vanna og følger sjøkanten over hele strekningen langs øst-, sør- og vestkysten av øya. Underveis passerer den alle bygdene på øya (unntatt Burøysund, som ligger ved Fv306 på nordøstsida), hvorav de største er Vannvåg, Hamre, Vannareid og til slutt fiskeværet Torsvåg, som ligger på den lille øya Kåja på Vannas nordvestligste spiss. Fra Skåningsbukta på sørsida av øya går det ferge over Vannsundet til Hansnes på Ringvassøya.

2019 ble veien erstattet av fylkesvei 7916 og fylkesvei 7917.

## Kommuner og knutepunkter

*Endepunkt Torsvåg

*Hamre

*Vannavalen
*Endepunkt Kristoffervalen

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
Nord-Lenangen menighetshus

**Nord-Lenangen menighetshus** er et læstadiansk menighetshus i form av en langkirke fra 1981 i Lyngen kommune, Troms fylke.

Byggverket er i tre og har 180 sitteplasser.

Adkomst til stedet er via fylkesvei 7922. Det er kirkegård noen hundre meter vest for menighetshuset.

Det privateide menighetshuset betjenes av presten i Lyngen sogn, og det vakte medieoppsikt i 2013 da presten ble nektet adgang fordi han var skilt.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*  Kirker i Norge  (*Kirchen in Norwegen*)
* [Allslekt.org](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Lyngen)-Lenangen%20nord.pdf) om kirkegården
Fylkesvei 7910

**Fylkesvei 302 (Fv302) i Troms** går mellom Stigneset på Rebbenesøya i Tromsø og Hessfjord på Ringvassøya i Karlsøy kommune. Veien har en fergestrekning.

Traséer: Hessfjord – Mikkelvik (32,0&nbsp;km), Bromnes – Skogvik (14,6&nbsp;km), fergestrekningen er 3,0&nbsp;km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 302 (Troms).

## Kommuner og knutepunkter

*Skogvik

*Rebbenes
* Ferge fra Bromnes på Rebbenesøya
* til Mikkelvik på Ringvassøya

*Skogsfjord

## Referanser



## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* Kartverkets norgeskart
*
MS «Sunnfjord»

**MS «Sunnfjord»** var et passasjerskip for Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane, opprinnelig bygget som ubåtjeger **PCE-832** for US Navy i 1943. I 1948 ble skipet innkjøpt av Fylkesbaatane og bygget om til bilførende passasjerskip. «Sunnfjord» gikk i snøggruter for rederiet frem til sist i april 1973.

Skipet var søsterskip til MS «Sognefjord», og kom inn i Royal Navy under låne- og leieavtalen som **«HMS Kilwick»**. Ombyggingen til passasjerskip skjedde ved Haugesund Mekaniske Verksted, etter arkitekt David Sandveds tegninger. Ved overtakelsen i 1949 gikk «Sunnfjord» inn i ruten Bergen – Årdalstangen. Da MS «Sognefjord» ble satt i rute i 1950, ble hun overført til Nordfjordruten.

MS «Sunnfjord» hadde en del uhell, det alvorligste på Stavfjorden i desember 1959 da skipet ble pårent og fikk store skader akterut på styrbord side. I april 1973 fikk hun motorhavari og ble lagt i opplag i Florvåg på Askøy. Maskineriet ble brukt til reservedeler til MS «Sognefjord». Høsten 1983 ble skipet solgt, og under slep til Grimstad i oktober tok hun inn vann, kantret og sank utenfor Jæren.

«Sunnfjord» var en av seks båter i denne klassen som ble ombygd til passasjerbåter for norske rederier etter krigen. De fem andre var HMS «Kilbirnie» (MS Haugesund 1943–1997), HMS «Kilbride» (MS «Jylland» 1943–1986), HMS «Kilchattan» (MS Stavanger 1943–1983), HMS «Kilchrenan» (MS «Sunnhordland» 1943 - ) og HMS «Kilham» (MS Sognefjord 1943 –).

## Teknisk informasjon
*Byggeår: 1943
*Bygget av: Pullman Standard Car Mfg., Chicago Illonois
*Brutto RT: 765
*Lengde: 176,5 meter
*Bredde: 33,0 meter
*Motor: 2x 12cyl. 2T DM (General Motors), 1800 bHK

## Historie

*1943:	10.07.: Sjøsatt som USS «PCE.832» for US Navy
*1943:	28.09.: Overtatt av Royal Navy. Omdøpt HMS «Kilwick»
*1946:	Des.: Formelt tilbakelevert US Navy. Omdøpt USS «Kilwick»
*1948:	Innkjøpt av Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane, Bergen. Omdøpt «Sunnfjord». Ombygd til bilførende passasjerskip ved Haugesund mek. Verksted, Haugesund. Nye mål: 934 brt, 397 nrt, 575 PC, dimensjoner: 185.2 x 33.1 x 12.7 meter.
*1973:	Lagt opp i Florvåg etter maskinhavari. Høsten 1976 slept til Florø og benyttet som losjiskip for en kortere perioode.
*1977:	Omdøpt «Sunnfjord II»
*1983:	19.10.: Solgt til A/S Scansiris, Oslo/Grimstad. Omdøpt «Kilwick»
*1983:	22.10.: Kantret og sank utenfor Jæren under slep Bergen - Grimstad

## Se også
*MS «Haugesund» (1943)
*MS «Stavanger» (1943)
*MS «Jylland»
*MS «Sunnhordland» (1943)
*MS «Sognefjord»

## Kilder
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Kirkesnesmoen kapell

**Kirkesnesmoen kapell** er en langkirke fra 1975 i Målselv kommune, Troms fylke.

Byggverket er i tre og har 220 plasser.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Målselv kirkelige fellesråd 
* Den norske kirke
Fylkesvei 7770

**Fylkesvei 7770** går mellom Vengsøya og Finnvik i Tromsø kommune, delvis via ferge.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 58 (Troms). Den tidligere strekningen mellom Vengsøy fergekai og Myreng (0,3&nbsp;km) har blitt kommunal vei.

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* Kartverkets norgeskart
*
Målselv kirke

**Målselv kirke** er en arbeidskirke fra 1978 i Målselv kommune i  Troms fylke. Kirken er bygd i betong og tegl og har 360 plasser. Arkitekt for kirken var Harry Gangvik.

## Tidligere kirker
Målselvdalen ble kolonisert på siste halvdel av 1700-tallet særlig av tilflyttere fra Helgeland, Østerdalen og Gudbrandsdalen. Nærmeste kirke var da i Lenvik. Fogden Jens Holmboe støttet søknad om egen kirke. I 1853 ble Målselv eget prestegjeld og den første fastboende presten var Johan Ernst Welhaven.

Målselv kirke ligger på Storbakken, og er den tredje kirken som ligger omtrent på denne plassen. Den første kirken sto ferdig i 1825 etter at kolonistene i Målselvdalen hadde fått lov til å reise en kirke ved kongelig resolusjon av 11. januar 1820. Kirken ble imidlertid ikke innviet og tatt i bruk før i 1829. Dette var en åttekantet kirke som stod noe nord for dagens kirke. Den hadde prekestolsalter og ble prekestolen ble flyttet ned i Welhavens tid fordi han skal ha blitt mens holdt preken. Den fikk oppvarming med vedovner i 1863.

Denne åttekantede kirken fra 1825 ble i 1883 erstattet av en stor, hvitmalt kirke som stod omtrent der dagens kirke står. Denne kirken hadde hele 800 sitteplasser, betydelig større enn den forrige. Den fikk elektrisk lys i 1925 og på 1950-tallet ble den vesentlig restaurert. Den brant ned etter et lynnedslag 29. juni 1972. Lynnedslaget skjedde under det kraftige tordenværet som oppsto under hetebølgen i slutten av juni. Døpefonten, kirkesølvet, bilder, stoler, arkiv og annet løst ble redde ut.


Målselv kirke (1829–1883).jpg|Fra 1820-årene til 1883 hadde Målselv en åttekantkirke.
Målselv gml kirke URN NBN no-nb digifoto 20210129 00212 NB RA M1 A437 0004 CGU2.jpg|Kirken fra 1883 brant i 1972.


## Dagens kirke
Seks år senere, i 1978, ble dagens kirke vigslet av biskop Kristen Kyrre Bremer. Altertavlen var malt av Marit Aabel Bjørneboe. Denne ble byttet ut i 1996. Tavlen ble lagd av Ulf Dreyer, som også har lagd glassmaleriene i kirken.


MalselvKirkeInterior.jpg|Mot koret
MalselvKirkeInterior2.jpg|Korets fondvegg
MalselvKirkeAltertavle.jpg|Altertavle
MalselvKirkeKunstlarstolerV.jpg|Kunstlærstoler


## Referanser


## Litteratur
* 
* Ronny Trælvik og Lill-Karin Nyland, *Kirkene i Troms*, bind I. Bok i Nord, 2015. S. 232–239
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Målselv og Øverbygd menigheter
Fylkesvei 7892

**Fylkesvei 7892** går mellom Balsnes i Tromsø og Oldervik i Balsfjord.

Da Ryaforbindelsen ble åpnet i 2011, ble veien forlenget med 2,9&nbsp;km fra Vikran til Balsnes.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 286 (Troms).

## Kommuner og knutepunkter

*Malangen
*Mortenhals

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* 
* Hurtigbåter - Troms fylkestrafikk
Fylkesvei 7834

**Fylkesvei 7834** går mellom Minde i Målselv og Nordfjordbotn i Balsfjord kommune. Veiens lengde er 35,3&nbsp;km.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 184 (Troms).

## Kommuner og knutepunkter

* Sætersletta

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Skjold kapell

**Skjold kapell** er et militærkapell fra 1956 i Målselv kommune, Troms fylke.

Kapellet har 100 plasser. Det er utsmykket av Kjell Varvin.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Stillingsutlysning fra Feltprestkorpset
Ulf Thoresen

**Ulf Sverre Thoresen** (født 12. februar 1946 i Larvik, død 11. juli 1992) regnes som Norges fremste travkusk gjennom alle tider.  Han vant verdensmesterskapet og europamesterskapet for travkusker flere ganger.  Han vant over 4&nbsp;000 løp i Norge, i tillegg til flere internasjonale storløp. Hvert år arrangeres *Ulf Thoresens minneløp* på Jarlsberg travbane.

Ulf Thoresen er kjent som travkusken som «vant med hester som burde vært sendt til slakteren for å bli pølse». 

I 1977 utkom boka *Trollmann med tømmene &ndash; Ulf Thoresen forteller til Bjørn Myrvang* (ISBN 82-03-09351-5).

## Se også
* Liste over norske idrettspersoner på sokkel

## Referanser
Tights

**Tights** kommer av engelsk *tight* (trang), og er et låneord som beskriver tettsittende, elastiske bukser i et tynt stoff. Opprinnelig var begrepet tights brukt for kvinners strømpebukser som dekket kroppen fra midje til føtter, men det er senere utvidet til å dekke flere typer tettsittende bukser. Moderne tights kan være av ulike typer tekstiler og kommer i mange farger og mønstre i ulike lengder.

Som fritidsplagg er tights vanligst blant kvinner, og kan kombineres med skjørt og korte kjoler som et alternativ til strømpebukse. I forbindelse med trening og sport brukes plagget mer uavhengig av kjønn.

## Strømpebukser

Bruken av tettsittende strømpebukser går flere hundre år tilbake i tid. Da ble de brukt av menn helst i forbindelse med teater og dans, men også som praktiske ridebukser. I moderne tid er strømpebukser vesentlig brukt av kvinner, ofte i stoffet nylon. Det er også brukt noe tykkere varianter av stømpebukser for menn og barn. Disse er gjerne av ull eller bomull.

Forskjellen på nylonstrømper og det som kommer under begrepet tights ligger i tykkelsen på trådene brukt i stoffet og at strømpebukse slik vi kjenner den i forhold til tighs, har heldekkende fot. Tights kan i Norge også betraktes som etterkommeren av stillongs.

## Sportstights

Innen sport ble tights oppdaget som egnet konkurransetøy på grunn av sin elastiske utforming og lave luftmotstand. Ulike varianter av spandex, eller elastane er vanligst i sportstights, og Lycra er et ledende merke.

Tights er brukt i en rekke idretter, like vanlig av menn som kvinner og er allment oppfattet som et unisex klesplagg. Idrettene friidrett og sykkel er vanlige idrettseksempler, men det er blitt vanligere at også basketballspillere og fotballspillere bruker tights under shortsene for å forebygge gnagsår mellom lårene. 

## Se også
* Strømpebukser
* Sykkelbukser
## Eksterne lenker
*
Sørlandets travpark

**Sørlandets travpark** er en travbane like utenfor Kristiansand. Banen ligger rett ved E18 og med Kristiansand Dyrepark som nærmeste nabo. Den ble åpnet 16. juli i 1988 med over 30&nbsp;000 besøkende. I et av storløpene var det Sugarcane Hanover som viste seg frem for trav-Norge. Storelan med kusk Dagfinn Aarum vant det første totalisatorløpet på Sørlandets Travpark.

Banen har 26 løpsdager per år (2024). Sommertravet midt i juli arranges årlig med blant annet Norgesmesterskapet for kaldblodshester i så vel åpen klasse som for hopper. I august har man en av fem V75-kjøringer hvor blant annet Arnt Paulsens minneløp og Kristen T. Gundersens æresløp kjøres (det sist nemnde den 20 juli år 2024) samt Sørlandets treårscup for begge raser står på programmet.

Anlegget ligger med løpsbanen på 1&nbsp;000 meter og administrasjonsbygget i Kristiansand i Vest-Agder, mens stallområdet og treningsløypene ligger i Lillesand i Aust-Agder.

Øystein Tjomsland (banechampion i 2021), Arild Berås, Geir Mikkelsen og Johan Kringeland Eriksen er de fire trenerne med stall på banen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Nylands mekaniske verksted

**Nylands mekaniske verksted** ble grunnlagt i 1854 av J.S. Jarmann, J.G. Jarmann og Prosper Nørbech. I 1857 flyttet verkstedet til utløpet av Akerselva i Bjørvika, hvor det ble oppført en stor fabrikkbygning ytterst på vestre elvebredd. På denne tomten drev verkstedet sin hovedvirksomhet fram til 1971. Rundt år 1900 var Nyland landets største verft, med over 1000 ansatte. I 1956 ble Nyland overtatt av Akergruppen og senere slått sammen med  Akers mekaniske verksted. På tomten etter Nylands Verksted ble Operahuset i Oslo åpnet i 2008.

Nylands mek. verksted startet med å bygge dampmaskiner og bygde dampskip og damplokomotiv.

## Skip bygget ved Nylands Mekaniske Verksted

*Ukomplett*


Image:Vikingen 1865.jpg| DS «Vikingen» (1865)
Image:DS Turisten i Kilesjoen 1925.jpg| DS «Turisten» (1887)Foto: Anders Beer Wilse
Image:DS Tromoesund i Oslo.jpg| DS «Tromøsund» (1928)Foto: Anders Beer Wilse
Image:Sandnes.jpg| MS «Sandnes» (1950) Foto:Jarle Vines


## Litteratur
* 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* lardex.net: Verkstedets historie
Øverbygd kirke

**Øverbygd kirke** er en langkirke fra 1867 i Målselv kommune, Troms fylke.

Byggverket er i tømmer og har 280 plasser.

Altertavlen er fra 1934, er utført av Hjalmar Pedersen og viser «Jesus metter 5000 i ørkenen» som midtmotiv. Prekestolen er i tre av Jon Markusson fra 1867. Døpefonten er i furu og fra samme tid.

## Referanser


## Litteratur
* Arkitekturguide for Nord-Norge og Svalbard
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Øverbygd kirke på Kirken.no
* Arkivverket: Prestegjeld og sogn i Troms
Sukkertare

**Sukkertare** er en av Norges vanligste tarer og danner skoger langs hele kysten og på Svalbard. Den dekker et areal beregnet til ca.  kvadratkilometer og estimert biomasse er på 20,2 millioner tonn. Norge har 5-25 % av verdens sukkertare og fra 25-50 % av Europas. Sør for Portugal blir vannet for varmt for sukkertaren.. Sukkertaren kan bli opptil 4-5 meter lang, men den vanlige størrelsen er 1-2 meter.

## Utbredelse
Sukkertaren vokser på fjell, stein og skjell, helst på litt bølgebeskyttede steder og er den eneste taren som legger seg til på sandbunn. Den trives best på grunt vann i bukter og viker, men vokser også på dypt vann ned til 30 meter, også på middels bølgeeksponerte steder, men da gjerne i mellom stortaren. Den blir fra 2 til 5 år og er en art som raskt gjenvinner et område. På samme måte kan den ta over områder etter stortaren, hvis denne har blitt fjernet ved tråling eller ødelagt etter storm (slitt løs). 

## Beskrivelse
Av utseende har den et festeorgan (*hapter*), en stilk (5-50 cm lang, 5-8 mm diameter) og et enkelt sammenhengende stort skrukkete blad av lanseform (10-30 cm bredt, 1-3 meter langt). På ettervinter og vår dannes nytt blad mellom stilken og fjorårets blad. Den vokser da med opp til en centimeter i døgnet i mars-mai. Utover sommeren stanser veksten, og i stedet lager sukkertaren sporer som på senhøsten skal sendes ut for formering. Millioner av zoosporer slippes ut, festes til noe på bunnen og spirer til gametofytter av begge kjønn som befrukter hverandre slik at en ny tare (sporofytt) blir til. Første året kan sukkerarten vokse med en meter. Mannitol utskilles av sukkertaren som et hvitt pulver med søt smak når den tørkes.

## Økologisk funksjon
Sukkertareskogen har særlig to viktige funksjoner: som primærprodusent og som leveområde for dyr. Gjennom primærproduksjonen produserer den plantemateriale som går inn i kystens næringskjeder. De tette og tredimensjonale tareskogene er leveområde for et rikt og mangfoldig dyreliv. Fisk, skalldyr og andre arter får både skjul og næring.

## Trusler og sårbarhet
Rundt 2004 ble det meldt at 80 prosent av sukkertaren langs Skagerrak-kysten var borte sammen med 40 % av bestanden langs Vestlandet . Man vet ikke helt sikkert årsaken til dette, men økt sjøtempertaur, økt mengde næring og reduksjon i mengden dyr som beiter ned de fintrådige algene er foreslått som de mest sannsynlige faktorene.

Tre av fire dyr og fisker som trengte sukkertaren, var også blitt borte.
I sukkertarens sted hadde det grodd frem trådalger. Man mistenker at synderen som knekket den levende sukkertaren var 
noen år med varmere vann. Samtidig har milde vintere med mye regn og tilførsel av næringssalter forårsaket tilslamming (algedannelser som
dekker til bunnen). Dette gjorde gjenveksten vanskelig. Sukkertaren var derfor i 2006 i kategorien Nær Truet (NT) i Norsk rødliste for arter men i 2010, 2015 og 2021 ansett som Livskraftig (LC) igjen.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Panorama (TV-program)

***Panorama*** er et norsk pop-musikkprogram som gikk på NRK fra 1989 til 1990. Programmet ble i begynnelsen ledet av Nina Kristiin Vraa og fra januar 1990 av brødrene Robert og Harald Stoltenberg. Programmet hadde et hovedfokus på norsk musikkliv og gikk annenhver fredag den første tiden.

Programmet fikk et mer humoristisk preg etter at brødrene Stoltenberg tok over i 1990. Ved siden av å sende musikkvideoer lagde programlederne en rekke telefonstunt der de utgav seg for å være en annen.

Kylie Minogue var gjest i den siste sendingen av programmet.

Programmet etterfulgte *[[TopPop]]* og ble i 1991 etterfulgt av *[[Giga wah-wah|Wah-wah]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Panorama på NRK Nett-TV
Nordreisa kirke

**Nordreisa kirke** er en langkirke med 350 plasser fra 1856 i Nordreisa kommune, Troms fylke. Adkomst til stedet er via Europavei 6 og fylkesvei 865. Ved siden av kirken står et servicebygg som tidligere ble brukt til bårehus.

Byggverket er i tømmer som ble hentet fra Kirkestilla eller Kirkkosuanto i Reisadalen, om lag 40&nbsp;km fra Storslett. Tømmeret ble fløtet nedover Reisaelva til byggestedet. Tømmeret er fremdeles synlig inne i kirken, og man kan se en lafteteknikk utført i en tid med bare hånddrevne verktøyer.

Arkitekt og stadskonduktør Christian Henrik Grosch skrev 9. august 1852 til Kirkedepartementet at han sender ”de af det høie Departement forlangte Tegninger til en Kvænkirke for Reisen Dalen, tilhørende Skjervøe Præstegjeld, paa 5 Blade med tilhørende Beskrivelse og Overslag”

Innvielsen skjedde 8. oktober 1856 og ble foretatt av biskop Knud Gislesen.

## Interiøret
Altertavlen er fra 1923. Den har tittelen «Nedtagelsen» og er laget av Mons Breidvik. Under maleriet står et sitat fra Johannes evangelium 1, 29: *Se det Guds Lam som bærer Verdens Synd.* Fra kirken ble bygget til altertavlen kom på plass stod det et enkelt hvitmalt kors på alteret.

Under andre verdenskrig ble kirken brukt som bolig for tyske soldater og likhuset ble brukt som hestestall. Mye av inventaret ble borte på denne tiden. For eksempel ble dåpsfatet funnet i en haug med hestemøkk noen år etter krigen, det ble restaurert og henger nå til pynt på veggen ved dåpssakristiet. Men kirken ble spart under brenningen av Nord-Troms og Finnmark.

Under klokkeringing på en av høytidene vinteren i 1975 sprakk kirkeklokken på grunn av ekstrem kulde. Ny klokke ble kjøpt inn i 1976, den er litt mindre enn den gamle, som nå står på taket av dåpssakristiet inne i kirken.

Allerede i 1908 fikk kirken et harmonium i koret. I 1968 fikk kirken sitt første pipeorgel, et orgel bygget av Vestre orgelfabrikk. I 2005 fikk man så et nytt pipeorgel bygget av Robert Gustavsson orgelbyggeri på 19 stemmer.

## Referanser


## Kilder
* Turistbrosjyren *Nordreisa kirke* utgitt av Den norske kirke, Nordreisa sokn og utlagt i kirken. Udatert.

## Eksterne lenker
* Nordreisa kirkelige fellesråd om kirken
* 
* Arkitekturguide for Nord-Norge og Svalbard
* 
*  Kirker i Norge  (*Kirchen in Norwegen*)
Studia Islandica

***Studia Islandica*** er en vitenskapelig skriftserie om islandsk kultur og litteratur. Skriftserien ble grunnlagt av Sigurður Nordal og kom først ut i 1927.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Studia Islandica – Íslensk fræði
Oksfjord og Straumfjord kapell

**Oksfjord og Straumfjord kapell** er en langkirke fra 1960 i Nordreisa i Troms fylke. Den ble tidligere titulert som bedehus.

Kapellet drives av Oksfjord og Straumfjord kapellforening og har 200 plasser. Deler av kapellet ble restaurert i 2014, og det fikk nytt orgel.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Nordreisa kirkelige fellesråd om kapellet
*
Sørrollnes

**Sørrollnes** (nordsamisk: *Orjješ Rállegeahči*) er ei bygd i Ibestad kommune i Troms. Stedet ligger på sørvestspissen av øya Rolla. Sørrollnes har fergeforbindelse til Harstad (Stangnes) (fylkesvei 848, 40 minutter). Det er veiforbindelse østover til kommunesenteret Hamnvik.

På Sørrollnes ligger Sørrollnes kapell fra 1976. På Sørrollnes finnes også gravhauger og hustufter fra eldre jernalder. En tursti går fra snuplassen på Sørrollnes til Foldnes lenger nord på Rolla. Sørrollnes hørte opprinnelig til det daværende Trondenes herred og ble i 1926 en del av Skånland herred. Siden 1964 har Sørrollnes og dermed hele Rolla tilhørt Ibestad kommune.

Veien mellom Sørrollnes og Hamnvik ble bygd på slutten av 1950-tallet. Fergeforbindelsen til Harstad har vært i drift siden 1. januar 1966. Ny fergekai på Sørrollnes ble åpnet i 2006.

## Referanser


## Kilder
*Artikkel av Malvin Karlsen i Harstad Tidende 24. mars 2007

## Eksterne lenker
* https://www.tromskortet.no/getfile.php/1330782-1609355961/Rutetabeller%20%28pdf%29/2021/Ferge%202021/TFT_rutetabell_ferge175%202021.pdf
Fylkesvei 221 (Troms)

**Fylkesvei 221 (Fv221) i Troms** gikk mellom Skrolsvik og Stonglandseidet i Tranøy kommune. Veiens lengde var 18,5&nbsp;km.

2019 ble veien del av fylkesvei 8600.

## Kommuner og knutepunkter

*Buvik
* Lonkan

## Referanser


## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
Fylkesvei 7852

**Fylkesvei 7852** går mellom Langevatnet og Vangsvik i Senja kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 225 (Troms).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Peer Gynt (andre betydninger)

**Peer Gynt** har flere betydninger:

* Peer Gynt, kjent norsk litterær skikkelse og skuespill av Henrik Ibsen 
* Peer Gynt, Edvard Griegs musikk til Ibsens skuespill
* Peer Gynt, Harald Sæveruds musikk til Ibsens skuespill
* Peer Gynt Alpinklubb, en skiklubb i Midt-Gudbrandsdalen, etablert i 1989
* Peer Gynt-hytta, et serveringssted i Rondane nasjonalpark 
* Peer Gynt-parken, en samling skulpturer på Løren i Oslo
* Peer Gynt-stemnet, en kulturfestival i Sør-Fron i Gudbrandsdalen
* Peer Gynt Tours, en norsk arrangør av gruppereiser
* Peer Gyntveien (også Peer Gyntvegen), en privateid turistvei mellom Gausdal og Espedalen
* Årets Peer Gynt, en norsk årlig hederspris

## TV og film
* Peer Gynt (miniserie), norsk TV-serie fra 1993
* Peer Gynt (1915), en stum amerikansk fantasyfilm fra 1915
* Peer Gynt (tysk stumfilm), en tysk stumfilm i to deler fra 1919
* Peer Gynt (1934), en tysk dramafilm fra 1934
* Peer Gynt (1941), en amerikansk amatørfilm (16 mm)
* Peer Gynt (TV-film, 1988), en ungarsk TV-film i to deler fra 1988 
* Peer Gynt (2006), en tysk fjernsynsfilm fra 2006

## Per Gynt
* Per Gynt, person som levde i Gudbrandsdalen på 1700-tallet
* Per Gynt-Gården, tilnavn på Nordre Hågå gård, en gård i Sødorp i Nord-Fron, Gudbrandsdalen
* Per Gynts vei (Oslo), en vei i Ullevål hageby i Oslo
Takanobu Okabe

**Takanobu Okabe** (født 26. oktober 1970 i Shimokawa, Hokkaido) er en tidligere japansk skihopper.

## Karriere

Okabe debuterte i verdenscupen i Sapporo 16. desember 1989, men fikk ikke sitt første verdenscuppoeng før i 1993. Dette året deltok han også i VM i Falun og kom på 14.-plass i normalbakken og 12.-plass i storbakken. 11. mars samme år oppnådde han sin første pallplassering i verdenscupen, da han kom på andreplass på Lillehammer.

Under OL 1994 på Lillehammer var han med på det japanske laget som tok sølv i lagkonkurransen. Under VM 1995 i Thunder Bay ble han overraskende verdensmester i normalbakken, og i tillegg tok han bronsemedalje i lagkonkurransen.

Han vant alle 3 rennene i Sommer Grand Prix i 1994, og vant sammenlagt.

Han har til sammen 5 seire i individuelle renn i verdenscupen. Den første verdenscupseieren kom 7. desember 1996 i finske Kuusamo. Han har vunnet de fleste seirene i skiflygningsrenn – i 1997 vant han i Vikersund og Planica, og året deretter i Bad Mitterndorf (Kulm). Sammenlagt i verdenscupen er hans beste plassering 4.-plass i sesongen 1996/97.

I 1997 vant han en ny sølvmedalje i laghopping med det japanske laget, under VM i Trondheim. Under OL 1998 i Nagano var han med på laget som vant gull i lagkonkurransen.

10. mars 2009 ble han historisk da han som 38-åring vant et verdenscuprenn i finske Kuopio. Han var da den eldste vinner av ett verdenscuprenn. Seieren kom også elleve år etter hans forrige verdenscupseier.

Han la opp i mars 2014, 43 år gammel.

Takanobu Okabe har bakkerekorder i HS131-bakken i Hakuba (sammen med Masahiko Harada) og K90-bakken i Thunder Bay.

### Sammenlagtplasseringer i verdenscupen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Salangen kirke

**Salangen kirke** er en langkirke i Sjøvegan i Salangen kommune, Troms fylke. Den ble innviet 13. desember 1981.

Byggverket er i betong og tre og har 420 plasser.

## Kirkebygget
Grunnstenen for kirkebygget ble lagt ned 12. desember 1980 og innvielsen tok plass nesten ett år senere, 13. desember 1981. Kirken har et gammelt alterbilde og dåpsfat samt noe gammelt altersølv som ble reddet ut av den gamle kirken, og for øvrig inventar av nyere dato. En altertavle laget av kunstner Terje Grøstad omrammer alterbildet.

## Tidligere kirke
En laftet langkirke ble tatt i bruk i 17. august 1864, og kirkegården er fra den tiden. Denne kirken ble påtent 21. september 1978 og brant ned til grunnen.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker

* 
* 
* Salangen menighet
* Arkivverket: Prestegjeld og sogn i Troms
Matti Pietikäinen

**Matti Pietikäinen** (født 29. oktober 1927 i Kuopio, død 15. november 1967) var en  finsk skihopper. Han hoppet for klubben *Puijon Hiihtoseura* fra fødebyen Kuopio.

Matti var etter Lauri og Aatto Pietikäinen yngst i brødreflokken, som dominert finsk skihopping i 1940-årene. Han var også en av de første hopperne som, i stedet for å holde armene utstrakt, holdt dem langs siden av kroppen.

Under OL 1948 i St. Moritz kom han på fjerdeplass, mens broren Aatto kom på åttende. Fire år senere, under OL i Oslo, var han satt ut av det finske laget som straff etter et kneipeslagsmål. Under VM 1954 i Falun var han tilbake på laget, og ble der Finlands første verdensmester i skihopping.

Matti Pietikäinen omkom i en trafikkulykke i 1967.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Al Snow

**Allen Blake Sarven** (født 18. juli 1963), bedre kjent som **Al Snow**, er en amerikansk fribryter. Han var godt kjent i Extreme Championship Wrestling og World Wrestling Entertainment.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rotsund kapell

**Rotsund kapell** er en langkirke fra 1932 på Rotsund i Nordreisa kommune i Troms fylke. Kirken er i bindingsverk og har 240 plasser.

## Historikk
Det ble anlagt hjelpekirkegård i Rotsund i 1860, og det meldte seg da et ønske om å bygge en kirke i forbindelse med gravplassen. I 1887 vedtok kommunestyret i Skjervøy, som Rotsund da var en del av, å bygge kirke der, og i 1920 ble bestemt at kapellet skulle bygges i en kongelig resolusjon, stod det ikke klart før i 1932.

Byggingen startet i februar 1932, og tok bare fem måneder. Kapellet kostet under 40 000 kroner, og av disse var rundt 10 000 samlet inn privat. Arkitekt Harald Sund tegnet kirken.

Kirken ble vigslet av biskop Eivind Berggrav 18. september 1932. Hele 21 barn ble døpt i gudstjenesten og nesten tusen mennesker hadde møtt opp.

Under andre verdenskrig ble kapellet rekvirert av tyske styrker og brukt til innkvartering. Alterbildet som var i kirken ble skåret ned og rullet sammen, noe som førte til at det ble ødelagt og dagens alterbilde derfor ikke er like gammelt som resten av kirken. Rammen for bildet har fremdeles et kulehull etter den tyske bruken av kirken. Dette kommer fra et vådeskudd som gikk av i kirken.

## Orglene
Det første pipeorgelet kom i 1966 og var bygget av Vestre's orgel- og pianofabrik og hadde syv stemmer fordelt på to manualer og pedal:

Som så flere andre orgler fra dette orgelbyggeriet var det ikke av en spesielt holdbar kvalitet. Det var mye luftlekkasje og en del mekaniske utfordringer. En tilstandsrapport fra 2012 konkluderer med at orgelet var å betrakte som kondemnabelt.

Etter mange års kronerulling og innsamling ble det nye orgelet innviet under høymessen den 18. september 2022, 90 år siden innvielsen av kapellet. Orgelet er opprinnelig bygget av J&A Mirrlees i Glasgow i 1860, men er restaurert i Nederland av firmaet F. R. Feenstra Orgelrestauratie og tilpasset kapellet. 

Orgelet har elleve stemmer fordelt på to manualer (begge i svell) og pedal:

## Spesielt inventar

* I korbuen henger et krusifiks skapt av den kjente kunstneren Oscar Lynum.
* I kirken befinner det seg et eksemplar av Den Resen-Svaningske Bibel utgitt i 1647.

## Referanser


## Litteratur
* Ronny Trælvik og Lill-Karin Elvestad, *Kirkene i Troms. Bind II*, Bok i Nord, Finnsnes, 2016. Side 157-163

## Eksterne lenker
* Nordreisa kirkelige fellesråd om Rotsund kapell
* 
* Arkitekturguide for Nord-Norge og Svalbard
*
Langøre

**Langøre** er en tegneseriefigur i form av en hare som har opptrådt som en bitegneserie i Donald Duck & Co. Langøre har på seg langbukser og en stor genser. Han har et godt øye til hoharen Kari. Ofte forsøker bjørnen Bamse og reven Mikkel å fange ham. Bamse er også en figur i universet til Lilleulv.

Tegneseriefiguren har sin opprinnelse fra flere folkeeventyr med opphav i den afroamerikanske muntlige tradisjonen i det sørøstlige USA. Den heter på engelsk *Br'er Rabbit*, og i noen av historiene har den navnet *Riley*. I disse driver Br'er Rabbit ap med omgivelsene sine, og går for å være en skikkelig luring, noe som har blitt brukt som en forklaring på populariteten blant de amerikanske slavene på 1700- og 1800-tallet.

Historiene om Br'er Rabbit ble skrevet ned og gitt ut av Joel Chandler Harris på slutten av 1800-tallet. I 1946 kom Disney med filmen Song of the south, den var basert på de tre Br'er Rabbit-historiene «The Laughing Place», «The Tar Baby», and «The Briar Patch». 

## Eksterne lenker
* Langøre Inducks
Peer Gynt (miniserie)

***Peer Gynt*** er en norsk miniserie i to deler som gikk på NRK romjula 1993. Serien var basert på Henrik Ibsens Peer Gynt. Regi var ved Bentein Baardson. (Serien gikk i reprise høsten 2006 i forbindelse med *Ibsenåret*).

Serien ble dårlig likt av seerne og svært mange hoppet av etter å ha sett første episode.

## Om produksjonen
Miniserien var en nytolkning av den litterære skikkelsen Peer Gynt. Regissøren poengterte at historien ble fortalt som en reise inn i hovedpersonens sinn.

Innspillingen, som pågikk i seks intense uker, ble omtalt som den mest krevende studioproduksjon i NRKs historie til da. Rollelisten teller til sammen 250 personer med skuespiller og statister. Total spilletid er 4 timer.

## I rollene
*Paul-Ottar Haga ....  Peer Gynt 
*Britt Langlie ....  Mor Åse 
*Elisabeth Matheson ....  Solveig 
*Kjell Stormoen ....  Hægstadbonden 
*Reidar Sørensen ....  Aslak Smed 
*Anneke von der Lippe ....  Ingrid 
*Nina Woxholtt ....  Den grønnkledte 
*Erik Hivju ....  Dovregubben 
*Olga Papalexiou ....  Anitra 
*Pelle Christensen ....  Ballon 
*Alex Scherpf ....  Eberkopf 
*Dene O'Neill ....  Cotton 
*Lennart Lindstrøm ....  Trumpeterstråle 
*Ola B. Johannessen ....  Begriffenfeldt 
*Svein Tindberg ....  Den fremmede passasjer 
*Knut Wigert ....  Den Magre 
*Stein Grieg Halvorsen ....  Presten 
*Anne Kokkinn ....  Hegstad-jente

## Bak serien
*Produsert av NRK Drama (1993)
*Bearbeidet for fjernsyn av Bentein Baardson og Bodil Kvamme
*Regi: Bentein Baardson
*Musikk: Ketil Hvoslef
*Scenografi: John Kristian Alsaker
*Prosjektleder: Dag Alveberg

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Matthias Buse

**Matthias Buse** (født 1959 i Zittau) er en tysk tidligere skihopper. Han representerte DDR, og konkurrerte fra 1977 til 1984. Han vant gull i normalbakken under VM 1978 i Lahtis, og tok senere sølv i laghoppingen under VM 1984 i Engelberg. Han deltok også i Vinter-OL 1984 i Sarajevo, med 21.-plass i storbakkerennet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Astafjord kirke

**Astafjord kirke** er en kirke bygd i en vifteplan fra 1978 i Tjeldsund kommune, Troms fylke. Kirken er i betong og leca og har 300 plasser.

Allerede i 1926 ble det bestemt med kongelig resolusjon at det skulle bygges kirke for den nye Astafjord kommune. Det skjedde imidlertid ikke noe før Astafjord ble en del av Skånland kommune. I 1967 ble det satt igang arbeid for å få reist en kirke, og i 1970 bad departementet kommunen om å sørge for at kirken ble bygd.

Arkitekt Harald Hille fikk oppdraget med å tegne kirken, og i løpet av de neste årene ble arbeidet realisert. Grunnsteinen ble lagt ned 2. pinsedag i 1977, og 11. april 1978 stod kirken ferdig. Den ble vigslet 7. mai samme år.

## Referanser

 
## Eksterne lenker
* 
*
Gruyère

**Gruyère** er en fast løypeost som lages av kumelk og opprinnelig kommer fra det franskspråklige delen av distriktet Gruyère i Sveits, og da særlig fra landsbyen Gruyères, som ligger i kantonen Fribourg. Et særtrekk med ekte gruyère er at den ikke har hull, slik sveitserost og mange kopier (blant annet de franske) har.

Det fortelles at keiser Antoninus Pius (138-161) skal ha vært spesielt glad i denne osten, som hevdes å være svært gammel av opprinnelse. Gruyère blir av mange også kalt «ostenes ost». Den er noe skarpere i smaken enn tradisjonell emmentaler, og egner seg til både ostefondue og raclette.

Råvarene til osten er tradisjonelt melk fra kuer som beiter i alpelandskap, der de spiser en rekke ulike sorter gress, urter og blomster. Silofôr er ikke forenlig med gruyèreost. Normal lagringstid er 6–12 måneder.

Gruyère ble den 6. juli 2001 klassifisert som Appellation d'origine contrôlée av EU, en klassifisering som gis til oster som oppfyller veldefinerte krav til opprinnelse og fremstillingsmetoder. I Sveits må man ha lisens for å lage denne osten, noe cirka 200 meierier har. Den totale årsproduksjonen ligger på omkring 27 500 tonn.

## Referanser
Heinz Kuttin

**Heinz Kuttin** (født 1971) er en østerriksk skihopptrener og tidligere skihopper. Han er far til Philipp Kuttin som er kombinertløper.

## Karriere som skihopper

Kuttin slo gjennom internasjonalt under VM 1989 i Lahtis, da han tok bronsemedaljen i normalbakken. To år senere, under VM 1991 ble han verdensmester i normalbakken, og vant i tillegg gull i lagkonkurransen sammen med Ernst Vettori, Andreas Felder og Stefan Horngacher).

Under OL 1992 i Albertville tok han bronse i storbakken og sølv i lagkonkurransen, og under OL på Lillehammer to år senere ble det bronsemedalje i lagkonkurransen.

Kuttin har to individuelle seire i verdenscupen i skihopping, begge fra Trondheim. I tillegg til å vinne rennene i 1991 og 1992 satte han også bakkerekord i K120-bakken i Granåsen i 1991 med 119 meter, dette var også det første verdenscuprennet som ble avviklet i bakken.

## Karriere som trener

I 2014 ble Kuttin hovedtrener for det østerrikske landslaget i skihopping. Etter svært dårlige resultater i OL-sesongen 2017/2018 ble Kuttin vraket til fordel for Andreas Felder.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Skånland kirke

**Skånland kirke** er en langkirke i basilikaform fra 1901 i Tjeldsund kommune, Troms fylke.

Byggverket er i tre og har 400 plasser. Arkitekt for kirken var Carl Julius Bergstrøm.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Skånland kirkelige fellesråd
* Store norske leksikon
* Evenskjer.net
Tovik kirke

**Tovik kirke** er en langkirke fra 1905 i Tjeldsund kommune, Troms fylke.

Byggverket er i tre og har 200 plasser.

Altertavlen, prekestolen og døpefonten er fra 1700-tallet.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Arkitekturguide for Nord-Norge og Svalbard
*
Hegnar Media

**Hegnar Media** er et norsk selskap som blant annet gir ut *[[Finansavisen]]* og ''Kapital''. Hegnar Media eies 100&nbsp;% av Periscopus.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jan-Sverre Syvertsen

**Jan-Sverre Syvertsen** (født 31. mai 1968) er en norsk forfatter, tekstforfatter og kommunikasjonsrådgiver.

Syvertsen har studert teatervitenskap og sosialantropologi. Han har tidligere arbeidet som journalist, forbundssekretær i Nordisk Kunstforbund, kommunikasjonsansvarlig i Transparency International Norge, reklamebyråeier og forlagsmann. Han debuterte skjønnlitterært i 2006 med kriminalromanen *Øyne blå*, den første i en serie med psykologen Sander Mørk og Kripos-etterforsker Lisa Lunde i hovedrollene. Bøkene er oversatt til flere språk.

## Bibliografi
* *Slipp råvarene løs* &ndash; sakprosa (2002)
* *PES! En bok om dårlig tid og hvordan få mer av den gode* &ndash; sakprosa (2003)
* *Plan for en bedre verden* &ndash; sakprosa (2004)
* *Øyne blå* &ndash; kriminalroman (2006)
* *Stillest vann* &ndash; kriminalroman (2007)
* *Prikkedøden* &ndash; kriminalroman (2008)
* *Drikk mer* - sakprosa, bidragsyter (2008)
* *Barnevakten* - kriminalroman (2012)
* *Tidsinnstilt* - sakprosa (2012)
* *Frokost med Kolonihagen* - sakprosa, bidragsyter (2013)
* *Tørst *- sakprosa, bidragsyter (2014)
* *Sorte hull* - krimnoveller, bidragsyter med "Herrens veier" (2015)
* *Barnevakten* - pocket (2015)
* *Barnevakten* - NRK Radioteatret, dramatisert av Jan Faller (2016)

## Eksterne lenker
* 
* Bokavisens samleside for anmeldelser av Jan-Sverre Syvertsens bøker
Arnøy kirke

**Arnøy kirke** (fram til ny kirkelov i 1997 kapell i Arnøyhamn) er en langkirke fra 1978 på Arnøya i Skjervøy kommune, Troms fylke.

Byggverket er i tre og har 250 plasser.

Fram til 2019 var det ingen altertavle i kirken, men et kors i lakkert furu. I 2019 kom det en altertavle på plass, malt av Geir Samuelsen og Jørgen Hansen. Bildet viser Jesu siste nattverd.

Orgelet i kirken er fra 1982 og bygd av Henrik Brinck Hansen som et svennestykke for J. Starup & Søn

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Skjervøy menighet: Kirkene
* Skjervøy kirkelige fellesråd
Prinsesse Gullhår og de tre omreisende trubadurer

***Prinsesse Gullhår og de tre omreisende trubadurer*** er en norsk musikalsk eventyr- og komiserie som gikk TV 2 påsken 1997. Alle rollene ble spilt av Ivar Gafseth, Tore Johansen og Erling Mylius. Serien var ment som en slags oppfølger til den populære *[[The Julekalender]]* fra 1994. Handlingen i denne kretset rundt tre omreisende trubadurer i Trondheim i Middelalderen.

Premieren ble sett av 477 000. Etter det falt mange fra og seertallene ble enkelte ganger liggende på under 200 000. Til sammenligning hadde fjorårets reprisesendinger av *The Julekalender* over 700 000 seere. 

## Handling
Handlingen var lagt til en norsk middelalderby i 1597 og handlet om de tre trubadurene Ture, Erlend og Ivan, som kalte seg «Trubaduris Jordbæris». Til tross for mange ydmykelser på sin vei var de ukuelige optimister. En dag kommer de for å spille i domkirken i Trondheim, men da en av trubadurene blir forelsket i prinsesse Gullhår oppstår det store problemer. Samtidig med dette holder en mystisk trollkvinne i Skottland konstant øye med en trollmann i Trondheim via sin magiske krystallkule. Da den forvirrede trollmannen og de tre trubadurene tilfeldigvis møtes blir hun rasende og setter av gårde til Trondheim via et tryllespeil. Hun vil gjøre alt for å forhindre at trollmannen skal møte trubaduren Erlend.  

## Om serien
Opptakene ble gjort vinteren og sommeren 1996, i Trondheim.

Handlingen i serien blir opplyst å være lagt til 1597. Fortelleren omtaler gjentatte ganger denne tiden som den mørke middelalder, til tross for at middelalderen da forlengst var over.

Til tross for den eventyraktige stilen var serien beregnet på voksne.

## Spin-off produkter og sponsorsamarbeid
I tillegg til TV-sendingene skulle det gies ut både CD og video. Det skulle også lages en egen eventyrbok, lanseres egne musikkvideoer og reklamesnutter, samt konkurranser med spørsmål fra serien. I tillegg ble det innledet et sponsorsamarbeid med sjokoladefabrikken Nidar Bergene som skulle bruke TV-figurene i lanseringen av sine produkter.

Det hele ble betegnet som den mest omfattende lanseringen av en TV-serie noen gang i Norge. Men verken serien eller produktene ble noe populære. CD-plata solgte bare 12 000 eksemplarer, en tiendedel av hva The Julekalender solgte. Hele prosjektet ble en økonomisk nedtur for både Travellin' Strawberries og selskapet til danske Hans-Erik Saks. Det ble etter hvert stridigheter mellom partene og det hele endte i retten.

## Kritikk
VGs TV-anmelder gav serien terningkast to. Dagbladets anmelder var enda hardere, og beskrev den som «elendig, treig, sjarmløs og helt umorsom».

Serien ble i 1998 beskrevet som en «kjempeflopp».

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*Noen episoder på YouTube