open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bensin

**Bensin** er et drivstoff bestående av hydrokarboner, som oftest produsert ved raffinering av råolje.  Bensin er sammen med diesel de vanligste drivstoffene i forbrenningsmotorer.
  
## Kjemisk sammensetning og karakteristikker
I motsetning til f.eks. diesel kan ikke bensin tas direkte ut av råoljen, den må foredles for å få de nødvendige karakteristikkene.  Bensin består av hydrokarboner med mellom 4 og 12 karbonatomer. Bensin er meget brannfarlig, giftig og miljøfarlig. Den er en fargeløs væske med tetthet (egenvekt) på ca. 0,74&nbsp;kg/l og er uløselig i vann. Bensin fordamper lett, selv i lave temperaturer, og har en sterk og karakteristisk lukt som er lett gjenkjennelig, noe som gjør det enkelt å oppdage søl og lekkasjer. Tenntemperaturen ligger på 400&nbsp;°C og flammepunktet under −40&nbsp;°C. Eksplosjonsområdet til bensindamp ligger mellom 0,6 og 8 volumprosent.

Bensinen inneholder en del aromater (maksimalt 35% i Norge), herunder benzen (maksimalt 1% i Norge).

### Oktantall
:*Hovedartikkel [[Oktantall]].*
Oktantallet sier noe om evnen bensinen har til å motstå selvantenning.  Som referansestoff brukes 2,2,4-Trimetylpentan (også kalt iso-oktan) med et oktantall på 100 og n-Heptan, som har et oktantall på 0.  En blanding mellom disse stoffene vil være lineær, så en blanding med 95% iso-oktan og 5% n-Heptan vil ha et oktantall på 95.

Det finnes to typer oktantall, kalt RON (Research Octane Number) og MON (Motor Octane Number).  RON er en betegnelse for oktantallet på tomgangskjøring og lav belastning på motoren, MON karakteriserer bensinen ved tyngre belastning.  I Norge selges bensinen ut fra RON, en 95 oktan bensin betyr at bensinen har et oktantall på minst 95 RON.

Hvis en motor kjøres på bensin med for lavt oktantall, kan bensindampen i forbrenningskammeret selvantenne av komprimeringsvarmen istedenfor av gnisten fra tennpluggen. Dette kalles *tenningsbank* eller *motorbank*.

En vanlig misforståelse er at oktantallet i bensinen sier noe om energimengden i drivstoffet eller at motoren leverer mer kraft jo høyere oktantall man benytter. Sannheten er at bensin har samme energimengde uansett oktantall (ca. 9,1 kWh pr. liter).

## Tilsetningsstoffer
For at bensinen skal ha de karakteristikker som en motor behøver, må den som regel tilsettes en del kjemikalier.

### Bly
Bly, ofte i form av tetraetylbly (TEL), har blitt tilsatt bensinen siden 1920-tallet.  Blyet ble tilsatt i bensinen for å motvirke motorbank. Samtidig sørget bly for smøring av ventilene og ventilsetene.  Bly ble av miljømessige årsaker forbudt på 1980-tallet. Katalysatoren, som ble påbudt i 1989, tåler ikke bly. Samtidig er materialene i ventilsetene endret slik at de ikke lenger er avhengig av bly fra bensinen.

### Oksygenater
Flere stoffer som inneholder oksygen kan tilsettes bensinen for å høyne oktantallet.  Dette kan være metanol, etanol og MTBE (**m**etyl-**t**ertiær-**b**utyl-**e**ter).

## Se også
*Diesel
*Parafin
*LPG
*Cleanair
*Jerrykanne
## Eksterne lenker
* Gasoline FAQ (engelsk språk)
Bronse

**Bronse** er fellesbetegnelsen på en gruppe kobber-legeringer. Opprinnelig ble betegnelsen brukt på kobber-tinn-legeringer, men har etter hvert gått over til å bli brukt om en rekke legeringer hvor kobber inngår som hovedbestanddel. Smeltepunktet for bronsen avhenger av legeringen, men vil oftest ligge mellom 800 og 1&nbsp;000&nbsp;°C. Myntbronse (medaljebronse) inneholder omkring 1&nbsp;% sink og 2&ndash;8&nbsp;% tinn. Bronsen smeltes i en masovn, der er det 1&nbsp;500 grader i bunnen og 500 grader i toppen. Når den er ferdig smeltet, tappes den ut i bunnen.

Tinninnholdet i oldtidens bronse kunne variere fra fem til ti prosent. Jo mer tinn det er i bronsen, jo lavere er smeltepunktet, men til gjengjeld blir metallet sprøere. Bronsealdersmeden benyttet seg ofte av en teknikk som kalles *cire perdue* (= tapt voks), der han benyttet bivoks. Støperen laget da først en modell av gjenstanden i leire. Dette ble dekket med et lag bivoks og enda et lag leire pakket rundt. Formen ble så brent i en ovn, slik at bivoksen smeltet og fløt ut. Så ble smeltet bronse helt inn i hulrommet som voksen etterlot seg. Leiren ble fjernet, og bronsegjenstanden kom til syne, ferdig til finpuss. I Norge har man funnet rester etter en bronsesmie på Hunn i Østfold. Fra 1100 f.Kr. ble bronsen imidlertid av stadig dårligere kvalitet, siden den tidligere hovedleverandøren av kobber, hovedgangen i Mitterberg ved Salzburg, gikk tom, slik at produksjonen gikk over til Sveits, der kobberforekomstene holdt dårligere kvalitet. Verkstedet i Hunn var aktivt i perioden fra 1300 til 700 f.Kr., altså i den perioden da bronsens kvalitet var for nedadgående.

## Bruk

I bronsealderen brukte de velstående bronse for å vise sin rikdom (f.eks. i smykker, armbånd og musikkinstrumenter som lurer). I tillegg var det et metall som kunne brukes til våpen og verktøy. Våpnene som ble brukt i tiden vi kaller den greske antikken, var av bronse.

Bronse ble etter hvert, sammen med marmor, foretrukket som materiale til statuer og andre minnesmerker, mens våpen- og verktøysbruken ble overtatt av jern og etter hvert stål. Bronse er kjent for å oksidere (irre) når det utsettes for frisk, fuktig luft med forurensning eller saltinnhold. Slikt irr på statuer kalles verdigris («grønt fra Grekenland» på eldre fransk).

I dag brukes bronse fortsatt som utsmykning, men også til skipspropeller. Som myntmetall er den i bruk til småmynt over det meste av verden.

Bronsemedalje deles også ut til den som ble nr. tre i konkurranser, mens sølv gis til nr. to og gull til førsteplass, og er symbolsk for en av oldtidene i antikkens historieforståelse: gull-, sølv, bronsealderen og jernalderen.

## Se også
* Messing
* Kobber
* Verdigris
* Bryllupsdager

## Referanser


## Eksterne lenker
* ''Det første metallet'', artikkel om bronse og bronsefunn i Norge hos Norgeshistorie.no
* Bronse, artikkel hos Store norske leksikon
Inndyr

**Inndyr** er et tettsted og administrasjonssenteret i Gildeskål kommune i Nordland. Tettstedet hadde  innbyggere per 1. januar , og ligger ved riksvei 838. Inndyr sentrum ligger ved Inndyrsvågen, som på sommerstid er en mye brukt havn for turister og båtfolk.

I luftlinje ligger Inndyr om lag 35&nbsp;km sørvest for Bodø. Langs Fylkesvei 17, også kalt kystriksveien, er distansen ca. 90&nbsp;km.

Her finnes bank, restaurant og matbutikk, samt en anløpskai for hurtigbåt. Her ligger også basen til legeskyssbåten MS «Elias Blix».

I årene 2004-2005 gjennomførte man Tettstedsprosjektet på Inndyr, hvor man anla miljøgate og torg i sentrum av tettstedet.

Inndyr var allerede på begynnelsen av 1600-tallet et viktig sted i Nordland, med bl.a. lensherresete. Nordlandsmuseet på Gildeskål kirkested gir mer informasjon om Inndyrs og Gildeskåls historie. Museet har fra høsten 2009 kontor sammen med biblioteket ved nye Inndyr skole.

På grunn av den kalkrike grunnen har området rundt Inndyr en særlig stor forekomst av ulike typer orkidéer.

Inndyr har de siste årene vært preget av stor byggeaktivitet. Nytt syke- og aldershjem (Gibos) kom i 2003. Kulturhus med idrettshall, skytebane og klatrevegg sto ferdig sommeren 2009. Nye Inndyr skole ble tatt i bruk til skolestart høsten 2009.

Inndyrs lokale idrettslag heter Splint.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Inndyr.com 
* Nordlandsmuseets nettsted
E6 (andre betydninger)

**E6** kan sikte til flere ting:
*Europavei 6, en europavei
*Europavei 6 (Norge), en norsk riksvei
*Europavei 6 (Sverige), en svensk stamvei
*Elephant Six, et amerikansk musikk-kollektiv
*Electric Six, et band
*Motstandsrekken E6, i elektroteknikken en rekke av seks normerte motstandsverdier
*Flytypen Boeing E-6, en flygende militær kommandosentral
*I fototeknikk den standardiserte metoden E-6 for å fremkalle dias
Teatret Vårt

**Regionteatret i Møre og Romsdal**, bedre kjent som **Teatret Vårt**, er Norges nest eldste regionteater, etablert i 1972. Det har base i Molde, men turnerer i hele Møre og Romsdal fylke. Teatret avvikler mellom 250 og 300 forestillinger hvert år. De siste årene har besøket ligget rundt 32&ndash;35&nbsp;000. Fra 2000 til 2012 ble teatret ledet av Carl Morten Amundsen, deretter tok Thomas Bjørnager over som teatersjef.

Teatret Vårt startet opp som et alternativ til det første regionteatret i landet, Hålogaland Teater. En krets der Kjetil Bang-Hansen og Ola B. Johannessen var blant de mest sentrale skikkelsene, trodde på et kunstnerisk teater, et universelt teater, som sprang ut av utøverne selv. Teatret Vårt har stått i denne tradisjonen helt siden starten, selv om man utover 1970-årene også opplevde en politisering. Klassikere og samtidsdramatikk har utgjort repertoaret.

Mange markante teaterkunstnere har vært ved teatret opp gjennom årene. Fram til 1992 var Teatret Vårt allmøtestyrt. Morten Borgersen var teatersjef i årene 1992&ndash;98, Edvard Hoem var sjef 1998&ndash;2000. Fra 2000 til 2012 ble teatret ledet av Carl Morten Amundsen, da Thomas Bjørnager tok over som teatersjef. Kristian Lykkeslet Strømskag er nåværende teatersjef.

Teatret Vårt har siden 2021 hatt base i huset i kulturbygget Plassen.

## Referanser

## Eksterne lenker
* Teatret Vårt sin hjemmeside
Scandium

**Scandium** er et grunnstoff med kjemisk symbol **Sc** og atomnummer 21. Det er oppkalt etter det latinske navnet for Skandinavia.

## Historie
Dmitrij Mendelejev forutså i 1869 eksistensen av 3 ukjente grunnstoff, inkludert et han kalte eka-bor med atomnummer 21.

I 1879 fant den svenske kjemikeren Lars Fredrik Nilson et nytt grunnstoff ved spektralanalyse av mineralene euxenitt og gadolinitt. Han isolerte 2 gram med rent scandiumoksid (**Sc**2**O**3) fra 10 kg med euxenitt. Den svenske kjemikeren Per Teodor Cleve så at scandium svarte godt til Mendelejevs eka-bor, og underrettet ham om dette i august 1879.

I 1937 ble rent metallisk scandium fremstilt for første gang ved hjelp av elektrolyse. 99% rent scandium i større kvanta (ca. 500 gram) ble ikke fremstilt før i 1960.

Det nye grunnstoffet ble døpt scandium etter *scandia* som er det latinske navnet på Skandinavia. 

## Egenskaper
Scandiums utseende er mørkt metallisk sølvaktig, men i kontakt med luft utvikler det et gulaktig eller rosa oksidsjikt. Det er et hardt transisjonsmetall som ikke er korrosjonsbestandig i ren form, og som løses opp ved langvarig kontakt med svake syrer. I likhet med andre reaktive metaller angripes det ikke av en 1:1 blanding av salpetersyre (**HNO**3) og flussyre (**HF**). Scandium regnes som lettmetall.

### Isotoper
Naturlig forekommende scandium består utelukkende av den stabile isotopen 45**Sc**. I tillegg finnes 24 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper. Av disse er de mest stabile 46**Sc** med halveringstid 83,79 døgn, 47**Sc** med halveringstid 3,3492 døgn, 44m1**Sc** med halveringstid 58,6 timer, og 48**Sc** med halveringstid 43,67 timer. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 4 timer, og de fleste kortere enn 1 minutt.

CAS-nummer: 7440-20-2

## Forekomst
Scandium er et sjeldent grunnstoff som bare finnes i et fåtall mineraler. I fremstillingen av rent scandium blir hovedsakelig thortveititt (oppkalt etter den norske ingeniøren og feltspatforhandleren Olaus Thortveit) brukt som råmateriale. Av thortveititten blir scandiumoksid utvunnet gjennom flere prosess-steg. Rent scandium utvinnes av scandiumoksid ved kjemisk reduksjon med fluor og kalsium.

## Anvendelse

Scandium brukes i aluminiumlegeringer. Det brukes også i høyytelses kvikksølvdamplamper, og sammen med holmium og dysprosium gir disse lampene et lys som er nært dagslys i fargetemperatur. Videre brukes scandium i fremstillingen av laserkrystaller. Magnetiske datalagringsmedier blir tilsatt scandiumoksid for å øke magnetiseringshastigheten.

## Referanser
Lindesnes (kapp)

**Lindesnes** regnes som Norges sydligste fastlandspunkt og et populært turistmål. Lindesnes ligger i Vest-Agder, 57°58'46"N. Avstanden til Kinnarodden, det nordligste punkt på det norske fastlandet, er 1&nbsp;752 km. 

Neset er hvert år utgangspunkt eller mål for en rekke private «ekspedisjoner» til fots, på ski, sykkel eller i bil mellom Lindesnes og Nordkapp eller vice versa.

## Åtte måneder som øy
Fra litt over kl 09.00 den 21. juni 2007, da Spangereidkanalen var ferdig gravd ut, ble neset omdefinert fra en halvøy til en øy av Statens kartverk. Norges sydligste punkt på fastlandet ble nå Odden på nordsiden av Skjernøysund i Mandal kommune, ca. 4 km sørøst for Mandal by (58°00'12,599"N  07°30'47,689"Ø). Men i februar 2008 revurderte Statens kartverk sin første beslutning og omgjorde denne, slik at Lindesnes fortsatt er å regne for Norges sørligste punkt på fastlandet.

## Se også
* Lindesnes (kommune)
* Lindesnes (avis)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Endring i Norges ytterpunkter
Hundåla (bygd)

**Hundåla** er en av fjordbygdene i Vefsn, på sørsida av Vefsnfjorden. Bygda har veiforbindelse til Husvika og fergeforbindelse til Mosjøen. 

## Referanser
Kinnarodden

**Kinnarodden** (nordsamisk: *Gidnegeahči*) er det nordligste punktet på det norske og det europeiske fastlandet. Den ligger på Nordkinnhalvøya, på grensa mellom Lebesby og Gamvik kommuner, 71°08′02" N.

Kinnarodden kan nås via en 23 kilometer lang fottur fra Mehamn, som tar 10–12 timer hver retning. Det finnes også båtturer fra Mehamn visse dager om sommeren.

Avstanden til Lindesnes, tilsvarende punkt i sør, er 1752&nbsp;km.

## Se også
* Oversikt over norske geografiske ytterpunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Hole in one

***Hole in one*** (**hull-i-ett**), også kalt ***ace*** (**ess**) mest på amerikansk, betegner i golf at ballen går rett i hullet med det første slaget fra utslagsstedet. Hole-in-one kan oversettes direkte til norsk, altså *i hullet på ett slag*. 

Hole-in-one forekommer selv blant profesjonelle temmelig sjelden, og i store turneringer er det noen ganger en spesiell gevinst (for eksempel en bil) til en spiller som får hole-in-one.

## Referanser
Mosjøen lufthavn, Kjærstad

**Mosjøen lufthavn, Kjærstad** (IATA: **MJF**, ICAO: **ENMS**) er en lufthavn som eies og drives av Avinor, og ligger om lag fem kilometer sør for Mosjøen. Flyplassen er en 800 meter lang kortbaneflyplass som ble åpnet 18. august 1987. Staten overtok flyplassen fra Vefsn kommune i 1998 for 6,0 millioner kroner.

For tiden trafikkeres den av Widerøe som har regelmessige avganger til Bodø, Trondheim og Oslo. I 2011 passerte det 84 405 terminalpassasjerer over flyplassen. I 2007 ble rullebanen forlenget med 120 meter mot sør samt med sikkerhetsflater i begge ender, noe som økte den effektive lengden på rullebanen til 830 meter. Helikopterselskapet Nordlandsfly har base ved flyplassen.

## Flyselskaper og destinasjoner

### Innland

## Lokale forbindelser
Det er 7&nbsp;km avstand med bil fra Mosjøen sentrum. Det finnes leiebil ved lufthavnen.

## Fremtid

Det er planer om å bygge en ny stor lufthavn nær Mo i Rana som kan ta ned større fly enn propellflyene som brukes i dag. Kortbaneflyplassen i Mosjøen står da kanskje i fare for å bli nedlagt. Det blir om lag 97 km vegavstand fra Mosjøen sentrum til den planlagte nye lufthavnen ved Mo i Rana (når ny E6 er bygd) og 71&nbsp;km til Sandnessjøen lufthavn, Stokka. Det er naturlig nok lokalt stor motstand mot nedlegging av kortbaneplassen i Mosjøen. Mange i Vefsn setter derfor sin lit til en rapport bestilt av Samferdselsdepartementet, som antydet at å beholde Kjærstad vil være det samfunnsøkonomisk mest lønnsomme selv om ny flyplass med 2200 meters rullebane blir bygd ved Mo i Rana. Rapporten, kalt «Eventuell endring av lufthavnstrukturen på Helgeland» legger imidlertid ikke skjul på at det for Avinor rent bedriftsøkonomisk vil være best om Kjærstad legges ned. Vefsn kommune har tidligere støttet bygging av en felles flyplass, men da var tanken at den skulle plasseres mellom Drevvatn og Elsfjord, omtrent 40 km fra Mosjøen, 50 km fra Sandnessjøen, og 65 km fra Mo i Rana.

## Se også
*Liste over norske lufthavner

## Referanser


## Eksterne lenker
* Avinors side om Mosjøen lufthavn, Kjærstad
* Wold Aero Data, fakta om Mosjøen lufthavn
Gambisk dalasi

**Dalasi** er myntenhet i Gambia i Vest-Afrika.

1 dalasi = 100 bututs.

Mynter finnes (i 2004) i 5, 10, 25 og 50 bututs, samt 1 dalasi.

Sedler er pålydende (i 2004) 5, 10, 25, 50, 100 og 200 dalasi.

## Eksterne lenker
* 
* Bilder av gambisk valuta utenom 100 dalasi seddel
* Kurser for gambisk valuta
For The Gambia, Our Homeland

**«For The Gambia, Our Homeland»** er nasjonalsangen til Gambia.

Teksten er skrevet av Virginia Julie Howe. Musikken komponert av Jeremy Frederick Howe, som tok utgangspunkt i den tradisjonelle mandinka-sangen «Foday Kaba Dumbuya».

«For The Gambia, Our Homeland» har vært landets nasjonalsang siden frigjøringen fra Storbritannia 18. februar 1965.

## Eksterne lenker
*
Nettavis

En **nettavis**, eller et **nettmagasin**, er betegnelsen på aviser som publiseres på Internett. Nettaviser finnes hovedsakelig i to varianter. De fleste nettaviser baserer seg ofte delvis eller helt på stoff fra en trykt utgave fra samme avishus, slik for eksempel *[[Aftenposten]]* eller *[[Dagbladet]]* gjør. Noen nettaviser som opprinnelig startet som nettutgave begynte i ettertid å publisere papirutgave basert på nettavisen. Denne trenden ser ut til å ha snudd omgjøringen av papir- til nettutgave på hodet i 2006.

Noen nettaviser, slik som *[[Nettavisen]]* og ''Panorama'' finnes kun på Internett og har ikke en trykt utgave. I sitt nettmagasin vil tidsskrifter kunne legge ut større artikler som ikke prioriteres til å få plass i papirutgaven. Mange tidsskrifter med papirutgaver gir abonnenter mulighet til å lese nettutgaven av publikasjonen ved å logge inn på passordbelagte sider. 

## Norge
De tre første store nettavisene i Norge kom i 1995; med musikkavisen ''Panorama'' som ble etablert 1. mars, lokalavisen ''Brønnøysunds Avis'' 6. mars og *[[Dagbladet.no]]* 8. mars. Dagbladets nettavis ble startet uten ansatte, og hadde noen få tusen daglige besøkende den første tida. I 2009 hadde antall besøkende økt til 972 000 per dag. Studentavisa i Trondheim *[[Dusken.no]]*, da under navnet ''Under Dusken'', fantes i nettutgave allerede 18. mai 1994, og hevder derfor å være Norges eldste nettavis.

Fem av de ti mest besøkte norske nettstedene på TNS Gallups toppliste i 2009 var nyhetstjenestene til *[[Dagbladet.no]]*, ''VG Nett'', NRK.no, *[[Aftenposten.no]]* og *[[Nettavisen]]*. Dette er per 2010 ansett som et unikt fenomen i global sammenheng. Til sammenlikning viser nettstatistikken til Alexa at bare ett av de tyve mest besøkte nettstedene i USA er redaksjonelt. Det er nyhetskanalen CNN, på en 18.-plass.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Nettaviser i alle lande (Newspaper Index)
* Fyller 15 år i dag (Dagbladet, 8. mars 2010)
Kortbaneflyplass

**Kortbaneflyplass** er en flyplass med relativt kort rullebane, typisk 800-1500 meter, og begrensede systemer for instrumentert innflygning. Den korte rullebanen gjør at ikke alle flytyper kan ta av og lande på disse flyplassene. De kan kun betjenes av propellfly og mindre jetfly med STOL-egenskaper. Ellers kan de fleste småfly benytte dem.

I USA og Canada ble det bygd en rekke såkalte «STOLports» på 60- og 70-tallet. Hensikten med disse flyplassene var å legge til rette for flere direkteruter mellom byområder uten å måtte gå om de store flyplassene og det sentraliserte rutenettet. Disse flyplassene var ikke en særlig stor suksess, og er lite brukt i dag. I Nepal er det også et omfattende nettverk med kortbaneflyplasser som trafikkeres med Twin Otter. På Grønland går de fleste flyginger til og fra Skandinavia og andre land til Nuuk. De fleste andre flyplasser på Grønland er kortbaneflyplasser, og fly derifra kan ikke gå lenger enn til Island. Det vil derfor alltid kreves flybytte ved flyginger fra Skandinavia til andre steder på Grønland enn Nuuk. Eneste unntak er Kangerlussuaq lufthavn og Narsarsuaq lufthavn, som er tidligere amerikanske flybaser med normal rullebane plassert midt i ødemarken. På Skottlands øyer er det er del lufthavner med ned til 500 meter lange baner. På dem brukes fly av typen Britten-Norman Islander med ti plasser.

## Norge

Kortbaneflyplassene i Norge forbinder mindre byer og tettsteder med stamruteflyplassene, og ble bygget på 
initiativ fra samferdselsminister Håkon Kyllingmark i perioden fra slutten av 60-tallet og fram til 1987. Hensikten var å bedre kommunikasjoner i distrikter som er vanskelig tilgjengelig med andre transportmidler, hovedsakelig på Vestlandet og i Nord-Norge. Siden de ble bygd i områder med lav befolkningstetthet og ofte vanskelig terreng, ble korte rullebaner og små fly brukt.

I dag utføres ruteflygninger på kortbaneflyplassene på anbud for staten. Widerøe er en stor aktør på det norske kortbanenettet.

Det kommer til å være problem da dagens Dash 8-fly må erstattes etter 2025. Krav til lavere drivstofforbruk (lavere luftmotstand) fører til høyere landingshastighet og dermed krav på lengre bane. Enten må en plantype modifiseres eller må alle kortbaneflyplasser forlenges. Det snakkes om å legge ned noen kombinert med bedre veier, f.eks Mosjøen, Sandane, Vardø og Svolvær. Narvik har blitt nedlagt etter bygging av en stor bru. Avinor planlegger at de flyplasser med minste antall passasjerer må ha trafikk med små 19-seters fly. I Nasjonal transportplan 2022–2033 er det kun Mo i Rana som erstattes med en større lufthavn.

Turistreisende (som reiser flere tilsammen) kjører ofte en lang strekke bil til en større flyplass med direkte rute til Oslo eller charter til Syden, fremfor å bruke deres kortbaneflyplass.

## Se også
*Liste over norske kortbaneflyplasser

## Referanser
Borgarting lagmannsrett

**Borgarting lagmannsrett** er en av seks lagmannsretter i Norge. Lagmannsretten er ankedomstol i så vel sivile saker som straffesaker og lagdømmet omfatter Oslo, kommunene Asker, Bærum, Lunner og Jevnaker i Akershus og hele Buskerud fylke. Oslo tingrett, Buskerud tingrett, Ringerike og Hallingdal tingrett og Asker og Bærum tingrett sogner til Borgarting. 

Borgarting lagmannsrett har sete i Oslo i deler av Munchkvartalet. Det er den største av lagmannsrettene både i antall saker, antall dommere (63) og antall innbyggere.

## Historie

Tidligere var det Eidsivating lagmannsrett som hadde sete i Oslo og den omfattet det meste av Østlandet.  I 1995 ble domstolen delt ved at det ble opprettet en ny lagmannsrett med sete i Hamar og dens område er Innlandet, Østfold og Akershus øst for Oslo med unntak av kommunene Lunner og Jevnaker som hører til Borgarting lagmannsrett. Siden den nye domstolens rettskrets omfatter området for det gamle Eidsivatinget, er det denne domstolen som fører navnet videre. Den resterende (og største) delen av lagmannsretten fikk derfor navn etter Borgartinget som var navnet på det gamle tinget som ble holdt i Sarpsborg.

### Bygningen
Bygningskomplekset i Keysers gate sto ferdig i 2005 og er tegnet av DARK Arkitekter i samarbeid med Solheim Jacobsen Arkitekter og Zinc AS. Den inneholder rettssaler i de nederste fire etasjene, kontorer i de neste seks og et stort møterom og kantine for de ansatte i toppetasjen. 

Den forrige bygningen i Munchs gate 4 ble opprinnelig bygget for Oslo handelsgymnasium. Den er nå restaurert og ombygd til rettssaler.

## Avdelinger og oppgaver
Domstolen ledes av førstelagmann Marianne Vollan og er delt i tre dømmende avdelinger som hver har to lagmenn hvorav den ene er avdelingsleder. Hver avdeling har et avdelingssekretariat med en egen seksjonsleder. I tillegg har domstolen en fjerde avdeling – en *ankeavdeling* – med eget avdelingssekretariat. Det er ingen dommere som er knyttet fast til denne avdelingen, de øvrige avdelingen avgir dommere etter en bestemt turnus. Ankeavdelingen foretar ankeprøving i både sivile saker og straffesaker og behandler dessuten anker over kjennelser og beslutninger – det som tidligere het kjæremål. Domstolen har også en administrativ fellesavdeling som ledes av en direktør.

Lagmannsretten behandler alle anker over avgjørelser i de tingretter som hører til lagdømmet – både i straffesaker og sivile saker. Lagmannsrettens avgjørelser kan – i  begrenset utstrekning – ankes til Høyesterett.

### Dommere per 1. februar 2023

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Borgarting lagmannsrett
* DARK Arkitekter om bygningen
*
Propellfly

Et **propellfly** er fly som bruker propeller som fremdriftsmiddel. Propellene kan være drevet av stempelmotorer eller turbinmotorer. Den siste typen benevnes også som turboprop motorer. Propellfly vil vanligvis fly med en lavere hastighet enn jetfly.

For privatflyging er propellfly det mest vanlige, men det benyttes også på en del transportfly samt på mindre passasjerfly. Noen produsenter av propellfly er selskapene Cessna, Piper og Bombardier Aerospace.
Jetfly

**Jetfly** er fly som bruker jetmotor som fremdriftsmiddel. Dette er den mest vanlige flytypen for jagerfly og for større passasjerfly og transportfly. De mest kjente produsentene av jetfly for passasjertransport er amerikanske Boeing, europeiske Airbus, brasilianske Embraer og kanadiske Bombardier Aerospace.

## Eksterne lenker

* Animasjon av jetmotor
Grenland friteater

**Grenland Friteater** er en frittstående teatergruppe med base i Porsgrunn. Grenland Friteater arrangerer hvert år Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival. 

Teatret arbeider i en fysisk skuespillertradisjon og bruker gjerne akrobatikk og klovneri i uttrykket sitt.

## Historikk

### Oppstart og medlemmer
Grenland Friteater ble stiftet i 1976 av Trond Hannemyr, Lars Steinar Sørbø, Lars Vik og Tor Arne Ursin. 

Teaterensemblet sprang ut av det lokale Porsgrunn Amatørteater og var inspirert av personell ved Odin Teatret og Institutet för Scenkonst. 

De første femten årene var teatrets voksenforestillinger preget av en fysisk dominert spillestil og arbeid med poesi og ikke-aristotelisk oppbygde forestillinger, med Tor Arne Ursin som regissør og kreativ leder. Barneforestillingene var akrobatiske og humoristiske, og både forestillingen *Sjakk og Ludo* med Trond Hannemyr og Lars Vik i rollene, og Lars Viks soloforestilling *[[Fritjof Fomlesen|Fridtjof Fomlesen]]* ble omarbeidet til en produksjon for NRKs ''Barne-TV''. 

### Videre utvikling
På 1990-tallet startet scenekunstnerne i Grenland et samarbeid med dikteren Georg Johannesen, og produserte flere forestillinger basert på hans arbeider. 

Tidlig på 1990-tallet begynte teatret også å arrangere teaterfestivalen «En Sommernattsdrøm», som etter hvert ble utviklet til Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival. 

## Priser
Grenland Friteater mottok Telemark fylkeskommunes kulturpris for 1996. I februar 2025 ble de tildelt Trygve Hoffs minnepris.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hjemmeside
* Porsgrunn Internasjonale teaterfestival
* ''En stamme i Hydrolandskapet'', mellomfagsoppgave om Grenland Friteater på studiet Flerkulturell forståelse, skrevet av Grethe J. Knudsen
*Grenland Friteater i Scenewebarkivet
Galdhøpiggen

**Galdhøpiggen** er Fastlands-Norges, Skandinavias og Nord-Europas høyeste fjell. Det har en høyde på  meter over havet. Fjellet ligger i Jotunheimen i Lom kommune i Innlandet fylke, på Jotunheimplatået på ca. 2&nbsp;000 moh., og selve piggen stikker 420 meter over. Fjellet er også nr. 10 på listen over europeiske fjell med størst primærfaktor (*prominence*).

## Geologi
Geologisk sett hører Galdhøpiggen til Den kaledonske fjellkjede, i likhet med de fleste fjellkjeder i det sydlige Norge. Fjellet består hovedsakelig av den magmatiske bergarten gabbro, som finnes i store deler av Jotunheimen. Det var i istidene at fjellet fikk sin nåværende form, ettersom den var dekket av isbreer. Noen geologer har nå gått vekk i fra teorien om at de høyeste toppene i Norge sto opp av isen som nunataker.

Selv om Galdhøpiggen er landets høyeste fjell er det langt fra det mest ruvende fjellet vi har. Før nøyaktige høydemålinger kom på plass, ble andre topper som f.eks. Snøhetta (2&nbsp;286 moh.) og Knutsholstinden (2&nbsp;341 moh.) regnet for å være høyere. 

## Historie
Smelting av Juvfonne (nær Juvvatnet) og andre isfelt har avdekket mange gjenstander fra reinjakt fra steinalderen.

Galdhøpiggen ble besteget første gang i 1850 av gårdbruker Steinar Sulheim, kirkesanger Ingebrigt N.&nbsp;Flotten og lærer Lars Arnesen, alle fra Lom. I 1932 kjørte racerbilisten Erik Cederwall-Larsen til toppen i en Austin Seven montert med belter.

## Adkomst
De vanligste rutene til toppen er fra Spiterstulen (1&nbsp;104&nbsp;moh.) og fra Juvasshytta (1&nbsp;841&nbsp;moh.) (krysser Styggebreen). Ruten fra Juvasshytta tar om lag tre timer opp (med ca. 45 minutter med forberedelser for kryssing av Styggebreen, én time på toppen og omtrent to timer ned. Å kjøre til Juvasshytta tar om lag 40 minutter fra Lom sentrum (15 minutter langs fylkesvei 55 og så 20 &ndash; 25 minutter opp bomveien til Juvasshytta.) Dette er Norges høystliggende bilvei. Det finnes også bussturer fra Lom med Innlandstrafikk. 

Selv om ruten fra Juvasshytta krever kryssing av Styggebreen er denne ruten den korteste til toppen. Turen fra Spiterstulen er lengre og tar ca. fem timer opp og tre timer ned. Her stiger man ca. 1400 høydemeter fra start til toppen. Ruten krever ikke kryssing av isbre eller klatring og gjennomføres uten guide.

I dag står det en steinhytte på toppen av Galdhøpiggen, den fjerde i rekken (de tre første ble tatt av uvær). Her er det om sommeren en liten kiosk.


Fil:Galdhopiggen 2004.jpg|Galdhøpiggen sett fra øst-nordøst.
Fil:Utsiktgald1.jpg|Utsikt fra Galdhøpiggen.


## Se også
* Liste over Norges høyeste fjell

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Detaljert beskrivelse av Galdhøpiggen på peakbook.org
*Utsikten fra Galdhøpiggen på PeakVisor.com
* juvasshytta.no
* Spiterstulen.no
Frigg Oslo Fotballklubb

**Frigg Oslo Fotballklubb** (stiftet som **Sportsklubben Frigg** den 17. mai 1904 i Oslo) er gjennom sine fotball, håndball- og bandylag et av Norges mestvinnende idrettslag. Andre idretter har vært ishockey, hopp, ski og tennis. Klubben fusjonerte med Sportsklubben Varg (stiftet 14. mars 1920) i 1954. Sitt nåværende navn har de hatt siden 1990.

## Fotball
Klubben startet som en gutteklubb i Herman Foss' Gate i 1904 og ble medlem i Kristiania fotballkrets i 1908. Laget vant cupen i 1914, 1916 og 1921. De var tapende finalist i 1919 og 1920. Fram til 1925 vant de også syv kretsmesterskap under den skotske trener Wylie. I Prøveligaen i Kristiania 1914/16 lå de som nummer 2 da den ble avblåst. De spilte i landsdelsserien (1925–54) og Hovedserien (1954–57). Til 50-årsjubileet i 1954 tapte laget 3-15 mot ungarske Honved, der Ferenc Puskás spilte.

Blant annet med Harald Hennums hjelp, rykket de opp til  1. divisjon i 1961 og kom på fjerdeplass i 1962, 64, 66 og 67. I cupen i 1965 var de igjen tapende cupfinalist, etter to omkamper, og året etter tapte de 1-3 mot skotske Dunfermline i cupvinnercupen. Deres siste sesong i toppen var 1. divisjon fotball for herrer 1973, med spillere som Per Pettersen og Egil Olsen, der sistnevnte blant annet scoret da laget vant 1-0 i privatkamp mot Arsenal FC i 1973. De var på nest øverste nivå sist i 1991, i 2005 rykket de ned fra 2. divisjon, og etter et intermezzo i 3. divisjon, rykket klubben opp i 2. divisjon igjen høsten 2009.

Klubbens toppscorer gjennom tidene er Odd Nilsen, med 219 mål.

I 2015 vant Frigg hele 14-1 mot Grüner i OBOS-cup, dette er den største seieren i Friggs historie i obligatorisk kamp. 

*Se også [[:Kategori:Fotballspillere for Frigg Oslo FK|artikler om enkeltspillere fra Frigg]].*

## Tabellen

## Ishockey
Ishockeylaget har én sesong i norsk ishockeys øverste divisjon - dengang 1. divisjon - i 1963/64 (7.plass).

## Bandy

**Frigg Bandy** var sammen med Ready og Trygg sentral da bandy ble en gren innen Norges Fotballforbund (1913). Senere etablerte de Norges Ishockeyforbund (1920), som igjen ble til Norges Bandyforbund (1929), samt Kristiania Ishockeykrets (1922). Frigg spilte på Bislett stadion. 
Frigg har spilt og tapt fire NM-finaler: 7-21 mot Ready i NM i bandy 1917, 1-6 mot Ready i NM i bandy 1923, 1-3 mot Mjøndalen ved NM i bandy 1947 og 0-1 mot Drafn i NM i bandy 1948. Etter 1964 har bandyavdelingen kun hatt sporadisk aktivitet (1975-77, 1997-), helt frem til A-laget startet opp i juni 2005.

A-laget gjenoppstod sesongen 05/06 etter 28 års fravær i serien. Initiativtaker og ildsjel for å etablere og drifte A-laget har vært den tidligere Ready-spilleren Knut A. Grundvig som er lagets kaptein og fortsatt aktiv. Sammen med Tor Audun Sørensen og lagets trener Kjell A. Moe i perioden 2008 til 2011, har Frigg klart å etablere et velfungrende A-lag.

## Håndball
Frigg vant NM i håndball for damer i 1962 (7-2 mot Grefsen) og i 1964 (5-4 mot Sørskogbygda), samt 
sølv i 1963. Klubben vant junior-NM for damer i 1961.

## Eksterne lenker
*
Jää kestma, Kalevite kange rahvas

***Jää kestma, Kalevite kange rahvas*** (oversatt fra estisk: «Hold ut, Kalevs standhaftige sønner») var nasjonalsangen til Den estiske sosialistiske sovjetrepublikk.

Melodien ble komponert i 1944 av Gustav Ernesaks (1908–1993), og teksten ble skrevet av Johannes Semper (1892–1970). Nasjonalsangen ble offisielt tatt i bruk i 1945, og det ble gjort mindre endringer i teksten i 1954 og 1956, som følge av avstaliniseringen.

Den 30. mars 1990 vedtok Det øverste sovjet i Den estiske sosialistiske sovjetrepublikk en overgang til nasjonalt, demokratisk styre. Den 8. mai ble Estlands flagg, riksvåpen og nasjonalsang, *[[Mu isamaa, mu õnn ja rõõm]]*, som hadde vært forbudt i sovjettiden, gjeninnført som nasjonale symboler.

## Tekst

:Jää kestma, Kalevite kange rahvas,
:ja seisa kaljuna, me kodumaa!
:Ei vaibund kannatustes sinu vahvus,
:end läbi sajanditest murdsid sa
:ja tõusid õitsvaks sotsialismimaaks,
:et päikene su päevadesse paista saaks.

:Nüüd huuga, tehas, vili, nurmel vooga,
:sirp, lõika, alasile, haamer, löö!
:Nõukogu elu, tuksu võimsa hooga,
:too õnne rahvale, me tubli töö!
:Me Liidu rahvaste ja riike seas
:sa, Eesti, sammu esimeste kindlas reas!

:Sa kõrgel leninlikku lippu kannad
:ja julgelt kommunismi rada käid.
:Partei me sammudele suuna annab
:ja võidult võitudele viib ta meid.
:Ta kindlal juhtimisel kasva sa
:ja tugevaks ning kauniks saa, me kodumaa!

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Oppløsningsrett

**Oppløsningsrett** er retten til å oppløse et parlament og skrive ut nyvalg. Man skiller mellom oppløsningsrett i den lovgivende makts hånd og oppløsningsrett i den utøvende makts hånd. Den siste varianten er den mest utbredte, og betegner den muligheten en president eller en regjering har til å oppløse den lovgivende makt, parlamentet, og skrive ut nyvalg. Oppløsningsrett i den lovgivende makts hånd betegner muligheten et parlament har til å oppløse seg selv slik at nyvalg må skrives ut.

Bruken av oppløsningsinstituttet er som regel knyttet til politiske kriser, der nyvalg sees på som en mulighet til å komme seg ut av uføret. Det er imidlertid vel så ofte at trusler om bruk av oppløsningsinstituttet blir fremmet av den part som besitter retten til å bruke det. Dette for å få gjennomslag for politiske mål som rettighetshaver måtte ha.

Det er betydelig forskjell fra land til land når det gjelder hvordan oppløsningsretten kan benyttes. I en del land er den knyttet til parlamentariske kriser og er begrenset (f.eks. Sverige), andre land, som Storbritannia og Danmark, har en oppløsningsrett som statsministeren fritt kan benytte når han/hun måtte ønske. Siste variant gir betydelig makt til en regjering, og det er påpekt at oppløsningsretter som denne kan misbrukes.

Et annet moment for oppløsningsrettens utforming er hvilken innvirkning det får på valgperiodene i et land. I Sverige har man et fast Riksdagsvalg hvert fjerde år som ikke påvirkes av eventuelt nyvalg midt i valgperioden. I Danmark og Storbritannia derimot fungerer det slik at det må holdes folketings- og parlamentsvalg senest fire år (Danmark) og fem år (Storbritannia) etter det forrige, dvs. at fristen for neste valg forskyves ved utskriving av nyvalg.

I Norge er det ingen form for oppløsningsrett til nasjonalforsamlingen, Stortinget, men opp igjennom årene har en del krefter tatt til orde for at det bør innføres, og fremmet grunnlovsforslag som vil kunne innføre dette

## Se også
* Parlamentarisme

## Referanser

## Eksterne lenker

*  Dokument nr. 12:2 (2003–2004) Grunnlovsforslag fra Jens Stoltenberg (A), Jørgen Kosmo (A), Carl I. Hagen (FrP), Berit Brørby (A) og Kjell Engebretsen (A) om endringer i Grunnloven §§&nbsp;15 (ny), 20, 23, 82 (ny), 86 og 87 med sikte på å innføre en ordning med oppløsningsrett og positiv parlamentarisme (investitur).
** Saksopplysninger
Fredrik Pacius

**Fredrik Pacius** eller **Friedrich Pacius** (født 19. mars 1809 i Hamburg, Tyskland, død 8. januar 1891) var en tysk komponist og dirigent.

Pacius levde størstedelen av sitt liv i Finland, og han ble kalt «den finske musikkens far». Fra 1834 var han lærer i musikk på Helsingfors universitet. I 1848 satte Pacius musikk til Johan Ludvig Runebergs dikt «Vårt land» som innleder *[[Fänrik Ståls sägner]]*. På Florafesten den 13. mai 1848 ble dette uroppført på Gumtäkts äng i Helsingfors. Sangen ble fremført av Akademiska Sångföreningen til akompangement av Gardets Musikkår under Pacius' ledelse. Diktet og tonesettingen er idag Finlands nasjonalsang. Musikken brukes også i den estiske nasjonalsangen, *«[[Mu isamaa, mu õnn ja rõõm]]»*, men med annen tekst. 

Fredrik Pacius har også skrevet en opera i samarbeid med forfatteren og historikeren Zacharias Topelius.

## Referanser


## Litteratur
* Tomi Mäkelä, *Fredrik Pacius, kompositör i Finland*, Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 2009; ISBN 978-951-583-192-7; 268 s.
* Tomi Mäkelä, Der Pionier. Fredrik Pacius, *Opernwelt*, 11, 2009, 36-44.

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Vannpipe

**Vannpipe** er et instrument for røyking, og er særlig utbredt i den arabiske verden. I Egypt blir den kalt for «shisha», og den er også kjent som «hookah» eller «narghile».

Konstruksjonen består av en skål (typisk av keramikk, men kan også bestå av metall eller glass) som tobakken plasseres i og et rør som går ned i en beholder fylt med væske (vanligvis vann, derav navnet, men ofte brukes også ting som melk eller vin). Beholderen er ofte av glass, slik at en kan se bobler og bevegelse i vannet. Slangen kan være stiv, som illustrasjonen viser, eller av et elastisk lufttett materiale. Det kan være flere utganger på røret, slik at flere slanger kan kobles til. Disse tettes typisk igjen ved hjelp av en ventil når de ikke er i bruk.

Tobakken som brukes er ikke spesielt sterk, og er ofte tilsatt store mengder fruktsirup (eple, appelsin, melon og lignende) og glyserin. For å få fyr i tobakken, legges en preparert kullbrikett på toppen. Det finnes både naturkull og såkalt «quick lite»-kull, som tennes ved hjelp av en lighter. Førstnevnte foretrekkes vanligvis av kjennere, både fordi «quick lite» typisk avgir en distinktiv smak og inneholder diverse kjemikalier (for at selvoppvarmingen etter varmekontakt skal fungere). Røken som kommer ut av en vannpipe er gjerne nikotinsvak, men sterk på smak. Vannet i beholderen skifter ofte farge, litt avhengig av hvilken tobakk man røyker.

## Helse
All røyking er helseskadelig, og røyking med vannpipe er intet unntak. Det har vært forsket relativt lite på helseeffektene av vannpiperøyking, men en WHO-rapport konkluderer at vannpiperøyking gir økt risiko for hjerte-kar sykdom, kreft og andre tobakksrelaterte sykdommer. 

Vannpipetobakk inneholder nikotin og tjære og bruken av kull tilfører et skadeelement som også er omstridt. Nikotininnholdet overstiger meget sjelden 0,05 %, mye av nikotinen er fordampet av kullet som løser det opp i varmen. Å røyke vannpipe med frukttobakk kan være avhengighetsskapende.

Såkalt «herbal shisha», urteblandinger, er helseskadelig å røyke, men gir ikke risiko for fysisk avhengighet.

## Se også
* Røyking
* Piperøyking
* Tobakk

* Tobakkspipe 

## Eksterne lenker
* 
* TobReg – Advisory Note Waterpipe Tobacco Smoking: Health Effects, Research Needs and Recommended Actions by Regulators
* Hookah smoking and cancer: carcinoembryonic antigen (CEA) levels in exclusive/ever hookah smokers
* Water-Pipe (Narghile) Smoking: An Emerging Health Risk Behavior
* What You Don’t Know Can Kill You
* A critique of the WHO TobReg's «Advisory Note» report entitled: «Waterpipe tobacco smoking: health effects, research needs and recommended actions by regulators»
Spiro Agnew

**Spiro Theodore Agnew** (født **Spiro Anagnostopoulos** 9. november 1918, død 17. september 1996) var USAs 39. visepresident, etter å ha vært guvernør i Maryland. Han var visepresident for Richard Nixon, men gikk av etter korrupsjonsanklager i 1973 og ble erstattet av Gerald Ford.

Agnew var kjent som Nixons angrepshund overfor den liberale pressen og antikrigsdemonstranter og ble kjent for å ordlegge seg med rare ord. Han omtalte pressen som «nattering nabobs of negativism» og «effete corps of impudent snobs». Taleskriverne Pat Buchanan og William Safire var personene bak dette språket. Etter valget i 1972 ble imidlertid dette tonet sterkt ned.

Agnew er den eneste gresk-amerikaner som har vært visepresident.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Liste over bilmerkers produksjonsland

**Liste over bilmerkers produksjonsland** inneholder en oversikt over ulike historiske og nåværende bilmerkers historiske opprinnelsesland, uavhengig av lisensproduksjon utenfor dette opprinnelseslandet. I realiteten produseres mange bilmerker på lisens eller egeneide fabrikker utenfor det opprinnelige utspringslandet - ofte for å spare fraktkostnader. Eksempelvis produseres Toyotamodeller for det europeiske bilmarkedet i Storbritannia, Frankrike, Portugal, Russland, Tsjekkia og Tyrkia, enkelte modeller av Volkswagen produseres ved Škoda-fabrikken i Tsjekkia, Mini produseres av BMW i Østerrike, Fiat i Serbia, og så videre. Det er også en gjennomgående trend at europeiske og japanske biler for USA-markedet produseres i Nord-Amerika.

Listen er ikke komplett.

## Australia
* Holden

## Belgia
* Minerva

## Danmark
* Zenvo

## Frankrike
* Aixam
* Alpine
* Berliet
* Bugatti
* Citroën
* DS
* Facel Vega
* Gardner-Serpollet
* Matra
* Panhard
* Peugeot
* Simca
* Renault
* Unic 
* Venturi
* Le Zèbre

## India
* Hindustan
* Mahindra
* Tata

## Italia
* Abarth
* Alfa Romeo
* Auto-Bianchi
* Bremach
* De Tomaso
* Ferrari
* Fiat
* Lamborghini
* Lancia
* Maserati
* Pagani
* SCAM

## Japan
* Acura
* Daihatsu
* Datsun
* Honda
* Infiniti
* Kawasaki
* Lexus
* Mitsubishi
* Mazda
* Nissan
* Scion
* Subaru
* Suzuki
* Toyota

## Kina
* Brilliance
* BYD
* Chery
* Dongefeng
* Geely
* Hiphi
* Hongqi 
* Lifan
* Nanjing
* Nio 
* Roewe
* Voyah 
* Xpeng
* Zeekr

## Malaysia
* Perodua
* Proton

## Nederland
* DAF
* Spyker

## Norge
* Bjering
* Buddy
* Fossum
* Geijer
* Kewet
* Mobile
* Norsk Automobil og Vognfabrik A/S
* Norsk Bilproduksjon AS
* Paxster
* Pivco
* Stabil
* Staværn
* Strømmen
* TFK
* Th!nk
* Troll

Se også: Bilmerker produsert i Norge

## Nord-Makedonia
* Comsove

## Polen
* FSO
* FSO Warszawa
* Polski-Fiat 

## Romania
* Dacia

## Russland
* Kamaz
* Lada
* Moskvitch
* Pobeda
* VAZ
* Volga

## Spania
* Santana
* SEAT

## Storbritannia
* Aston Martin
* Austin
* Bentley
* Commer
* Daimler Motor Company
* Hillman
* Humber
* Jaguar
* Jensen
* Land Rover
* Leyland
* Lotus
* McLaren
* Mini
* MG
* Morgan
* Morris
* Rolls-Royce
* Rover
* Singer
* Sunbeam
* Triumph
* Vauxhall
* Wolseley

## Sveits
* Monteverdi

## Sverige
* Koenigsegg
* NEVS
* Polestar
* Saab
* Scania
* Volvo (personbiler)
* Volvo (lastebiler, busser, anleggsmaskiner, båtmotorer)

## Sør-Korea
* Daewoo
* Hyundai
* Kia
* SsangYong

## Tsjekkia
* Jawa
* Škoda
* Tatra

## Tyskland
* Audi
* BMW
* Loremo
* Maybach
* Mercedes-Benz
* Opel
* Porsche
* Smart
* Trabant
* Volkswagen
* Wartburg

## Ukraina
* ZAZ
* KrAZ
* LAZ
* Bogdan
* Electron
* LuAZ

## USA
* Buick
* Cadillac
* Chevrolet
* Chrysler
* Dodge
* Ford
* Jeep
* Plymouth
* Pontiac
* Tesla

## Se også
* Liste over bilmerker
* Bilmerker produsert i Norge

## Referanser
Hurghada

**Hurghada** (arabisk: ‏الغردقة‎, *al-ġurdaqa*, lokal dialekt: *il-ġurdaga*) er en by i Egypt og ligger ved kysten av Rødehavet. Den er Egypts tredje største by langs Rødehavet, etter Suez og Ismailia. Den er hovedstaden i Rødehavsguvernementet (Al-Bahr al-Ahmar). Byen er en av Egypts fremste turistsentre langs kysten av Rødehavet. Den hadde en befolkning på 160 901 i 2006, beregnet til 191 511 i 2017.

## Turisme
Byen og dets omkringliggende forsteder, flere som er bygd opp som rene turistmaskiner, er et populært reisemål for turister og egyptiske badegjester. Turisme er også byens hovednæringsvei. Byen regnes for å være et eldorado for sports- og fritidsdykkere. 

Det finnes to bysentrum, El Dahar og Sekalla (eller *Sakkala*, *Siqala*), et par kilometer fra hverandre, samt en langstrekt rekke med hoteller langs kysten. I nørheten ligger Hurghadaa flyplass med flyforbindelse til Midtøsten og Europa. Hele området strekker seg 30-40 km langs kysten.

Frem til begynnelsen av 1980-årene var Hurghada et lite fiskesamfunn. 

## Russiske Hurghada
Hurghada er preget av russisk tilstedeværelse. Byen har hele fire skoler for russiske barn: Созвездие (Galakse), Наши Традиции (Våre tradisjoner), Дина (Dina) og Мир знаний (Verdens kunnskap, eller Den russiske skole i Hurghada); foruten også nyhetsbrevet MK. Mye av skiltingen i byen, per 2015, er på russisk. I juni 2015 hevdet utgiveren av MK, Yulia Shevel, at det var rundt 20 000 russere i Hurghada, noe som gjorde den til Egypts største russiske befolkning, men kun rundt 3000 er offisielt dokumentert. En del russiske kvinner i Hurghada har giftet seg med egyptiske menn via en 'urfi-prosess (ikke-sharia). I 2017 åpnet Russland konsulat i Hurghada.

## Transport
Offentlige kommunikasjon er dårlig utbygget, men mulighetene til å komme seg frem er likevel gode med et stort omfang av minibusser og drosjer. Hurghada er også base for et godt utbygget tilbud av turistbusser som har forbindelser til Kairo, Luxor og Aswan. Vegforbindelsen til disse byene er god. Hurghada har også ferjeforbindelse til Sharm el-Sheikh og Saudi-Arabia.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Liste over grunnstoffer

__NOTOC__
Dette er en **liste over kjemiske [[grunnstoff]]er** sortert etter atomnummer og fargekodet etter kjemisk serie i periodesystemet. Med relativt få unntak er listen også sortert etter atommasse. (Unntakene er: 18 Ar, 28 Ni, 32 Ge, 52 Te, 72 Hf, 91 Pa, 93 Np, 104 Rf.)

**Fargekoder:**

## Merknader
# Navn og kjemisk symbol er endelig fastsatt for alle grunnstoffene til og med 118 Oganesson. En oppdatert navneliste kan man finne hos IUPAC. 
# Atommassene for stabile grunnstoffer er oppgitt som snittet av de isotopene som forekommer på jorda. Massetallene for radioaktive grunnstoffer, f.eks. [227] for actinium, er oppgitt for den vanligste (eller eneste) kjente isotopen. På bakgrunn av nye data kan også atommasser og massetall endres.

## Se også
* Atom
* Grunnstoff
* Periodesystemet
* Isotoptabell

## Referanser


## Eksterne lenker
* IUPAC – periodic table Besøkt 7. januar 2025