Vindkraftverk

Et **vindkraftverk** er et kraftverk som produserer elektrisk energi ved hjelp av vindkraft. Dette skjer ved at en vindturbin driver en elektrisk generator. Navnet vindturbin kommer fra en tilsvarende term brukt på vannkraftverk, hvor det der brukes om en roterende propellkonstruksjon hvor rotasjonsaksen er parallelt med vannstrømmen. Den tekniske beskrivelsen av den her typen er en aerofoil-drevet generator.

Et vindkraftverk vil ofte bestå av flere vindturbiner plassert i nærheten av hverandre, noe som også kalles en vindpark. De fleste vindkraftverk i Norge er installert i vindparker.

## Virkemåte

Når anemometeret (måleinstrument for vindhastighet) registrerer en vindhastighet på over 4 m/s settes vingene som er festet til rotornavet automatisk i gang. Rotornavet er igjen festet på nacellen eller generatorhuset. Vindturbinens lavhastighetsaksel forbinder rotornavet med girkassen. Akselen inneholder rør fra vindmøllens hydraulikksystem. Der kan de aerodynamiske bremsene bli ødelagte fort.

Girkassen har lavhastighetsakselen til venstre. Girkassen får høyhastighetsakselen til å rotere 11 ganger raskere en lavhastighetsakselen. Høyhastighetsakselen roterer med omtrent 5.000 omdreininger i minuttet og driver den elektriske generatoren. Akselen er forsynt med en mekanisk skivebrems. De mekaniske bremsene brukes kun i nødstilfeller hvor de aerodynamiske bremsene svikter, eller under service. 

Generatoren er normalt en såkalt induksjonsgenerator. På en moderne vindturbin er den elektriske effekten normalt mellom 200 og 8.000 kW. Dreiesystemet bruker elektriske motorer til å dreie vindmøllen opp mot vinden. Dreiesystemet styres av det elektroniske styresystemet, som får informasjon om vindretningen fra vindfanen. 

En vindfane er lik en værhane. Den dreier seg opp mot vinden. Det elektroniske styresystemet overvåker kontinuerlig vindturbinens og dreiesystemets tilstand. Dersom feil oppstår (for eksempel overoppheting av generator eller girkasse) vil styresystemet automatisk stoppe vindturbinen, og vil også via et telefonmodem ringe til vindturbinoperatøren. Kjøleenheten inneholder en elektrisk ventilator, som brukes til å kjøle ned den elektriske generatoren. Kjøleenheten inneholder også en enhet som avkjøler oljen i girkassen. Noen vindturbiner har vannkjølte generatorer. Vindturbinens tårn bærer nacellen og rotoren. 

Generelt er det en fordel å ha høye tårn, fordi vindhastigheten stiger med avstanden til bakken. En typisk 4.000 kW vindturbin vil ha et tårn på 12-60 meter.

Medvindsturbiner er en form for vindturbin der vindbladene treffes av vinden etter at denne har passert tårnkonstruksjonen.

### Forurensing og underrapportert brannfare
Det er rundt 2.000 liter glykol m.m. i hver turbin, men faren for forurensing av omgivelsene vurderes i liten grad, bortsett fra når drikkevann er truet. Brann er et annet faremoment. I 2010 veltet en brennende vindturbin i Oregon, og svenske beredskapsmyndigheter påpekte brannfaren i et skoglandskap. Da vindturbinen utenfor Ystad i Sverige tok fyr i mai 2023, falt to av tre turbinvinger til bakken; den ene ble slengt mer enn hundre meter bort. Rundt 350 mål skog brant i delstaten Washington i juli 2019 etter at deler av en brennende vindturbin falt i bakken da generatoren tok fyr. Presise tall for brannfaren fra vindturbiner varierer fra 1:2.000 til 1:7.000 turbiner, avhengig av hvem som blir spurt. Tar man for seg femårsperioden 2006-10, anslo både *[[The Telegraph]]* og *Renewable UK* antall brannet i vindturbiner til rundt 1.500. Dette står i kontrast til opplysningene fra *[[Caithness]] Windfarm Information Forum* (CWIF), som fremla en statistikk med 142 innmeldte tilfeller, noe som tyder på en underrapportering av branner i vindturbiner på 90 %.

## Vindkraftverk i Norge
Man finner en liste med planlagte vindturbiner og vindturbiner i drift på NVEs hjemmeside https://web.archive.org/web/20080610061443/http://www.nve.no/modules/module_111/netbasNVE.asp?script=8, og produksjon i NVEs rapporter.

### Nåværende, store vindkraftverk over 100 [[Megawatt|MW]]
Se Liste over vindkraftverk i Norge for fullstendig liste.

## Vindkraftverk i verden
Moderne vindturbiner som produserer elektrisitet.

## Vindturbinene på offentlig visning
I noen lokalsamfunn tiltrekker vindturbinene oppmerksomhet ved at de stilles ut for offentligheten, enten gjennom besøkssentre rundt dem eller ved å lage utsiktsplattformer i passende avstand. Vindturbinene har vanligvis en horisontal akse, tre blader og genererer energi for å forsyne elektriske nettverk, men de tjener også utradisjonelle formål som teknologidemonstrasjoner, PR og utdanning.

## Små vindturbiner
Små vindturbiner kan brukes i en rekke områder, inkludert til å forsyne strøm til boliger som enten er koblet til eller står utenfor nettet, telekommunikasjonstårn, offshore-plattformer, rurale skoler og klinikker, for fjernovervåking og andre formål som krever energi der det ikke er strømnett eller der strømnettet er ustabilt. Små vindturbiner kan være på størrelse med en generator med en effekt på 50 W til bruk på en båt eller i en campingvogn. Hybridapparater som bruker sol- og vindenergi, brukes stadig oftere for veiskilt, spesielt på landsbygda, siden de eliminerer behovet for å legge lange kabler fra nærmeste tilkoblingspunkt til strømnettet. Det amerikanske energidepartementets National Renewable Energy Laboratory (NREL) definerer små vindturbiner som enheter med en effekt på under 100 kilowatt. De små installasjonene bruker ofte generatorer med direkte drift, DC-utgang, aeroelastiske blader og slitesterke lagre, samt væranretninger for vindretningen.

## Økonomi
Vindkraft i Norge har kostnader på 40 øre per kWh, cirka det samme som kull og kjernekraft, men noe høyere enn vannkraft på 25 øre per kWh. Forskjellen til handelspris er da avhengig av  Sertifikatsystemet (grønne sertifikater).

## Påvirkninger
NHH-professor Øivind Anti Nilsen har studert økonomiske virkning av vindkraftverk i 400 tyske fylker gjennom åtte år for å se utviklingen i personinntekt, ledighetstall og verdiskapning målt som BNP pr innbygger på fylkesnivå. Nilsen fant ingen effekt på noen av de tre indikatorene, verken på kort eller lang sikt. Lokal verdiskapning i anleggsfasen er oftest minimal fordi dette er kortvarig, og større oppdrag og anbud oftest tilfaller virksomheter som er hjemmehørende andre steder enn der anlegget bygges.

Tamrein unngår konstruksjoner av vindkraftanlegg, men synes upåvirket mens turbinene kjører.

## Se også
* Liste over vindkraftverk i Norge

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Informasjon om vindkraft i Norge
* Norsk Vindkraftforening
* Windpower: Dansk side om vindmøller 
* Tysk Vindkraftforening
* Britiske retningslinjer for helse, miljø og sikkerhet ved vindmøller
* The Wind Power Global database for Wind Energy
* Naturvernforbundet om vindkraft og forurensing
* Havørn drept av vindturbiner
* Informasjon om ulykker med vindmøller, 2009