Sergej Iljusjin

**Sergej Iljusjin** (russisk:Серге́й Владимирович Илью́шин) (1894–1977) var en russisk flykonstruktør som grunnla flyproduksjonsselskapet Iljusjin.

## Biografi
### Tidlige år
Iljusjin ble født i landsbyen Vologodskij i Det russiske imperiet som den yngste av elleve barn i en bondefamilie. Han var for det meste selvlært da han forlot hjemmet i ung alder. Han arbeidet på fabrikk og var grøftegraver på byggeplasser i Petrograd. I 1910 hørte han om en ledig jobb som gartner på Kolomyazhsky Hippodrome. Her ble den første ballongfestivalen arrangert høsten 1910, og Iljusjin hjalp til med å pakke ut og montere utstyr. Han fikk også møte flere av Russlands flypionerer, noe som tente hans interesse for flyving.

I 1911 reiste han tilbake til landsbyen hvor han vokste opp og arbeidet på stedets meieri. Året etter arbeidet han på anlegget av Amur-jernbanen, og i 1913 var han i Tallinn hvor han arbeidet på et skipsverft. Da første verdenskrig brøt ut ble Iljusjin innkalt til den Den keiserlige russiske hær hvor han tjenestegjorde i infanteriet og senere, siden han kunne skrive, som kontorist i Vologdas administrasjon. Da det kom spørsmål om syv frivillige til den nyopprettede luftfartsseksjonen, var han rask til å melde seg. Han arbeidet først som mekaniker og bakkemannskap. Sommeren 1917 ble han kvalifisert som pilot. I mars 1918 ble han demobilisert og sendt tilbake til sin landsby. Han hjalp til med den økende nasjonaliseringen av fabrikkene i området, og i oktober 1918 meldte han seg inn i bolsjevikpartiet. Iljusjin ble innkalt til den russiske borgerkrigen og til den Røde armé i mai 1919 som flytekniker. Den høsten ble et Avro 504 todekker fra Den hvite armé tvunget til å lande nær Petrozavodsk. Iljusjin ledet et team som demonterte og sendte det til Moskva hvor det ble gjenoppbygget, fikk ny motor og fikk betegnelsen U-1 Sovjets første skolefly. Det ble etter hvert bygget 737 eksemplarer av U-1.

### Arbeide innen luftfart
Høsten 1921 forlot Iljusjin det militære og begynte på Moskvas luftfartstekniske skole (senere Luftforsvarets militærakademi for ingeniører oppkalt etter professor N. E. Zhukovskij) i 1922. I disse årene konsentrerte han seg om bygging av glidefly og deltok i mange konkurranser. I 1925 ble en av hans konstruksjoner sendt til en konkurranse i Tyskland hvor det vant førstepremie for lengst tid i luften.

Etter å ha fått en grad som ingeniør i 1926 begynte han i TsAGI hvor han arbeidet sammen med Nikolai Nikolaevich Polikarpov og Andrej Tupolev. I 1931 ble han assisterende sjef for TsAGI og tenkte på å starte sitt eget uavhengige konstruksjonsbyrå. I 1933 ble Iljusjin sjef for TsKB etter V.R.Menzhinski som senere ble **[[Ilyushin|Iljusjin OKB]]** (fabrikken bak alle sovjetfly med betegnelsen **Il-**, både militære og sivile i 1935.

Hans Iljusjin Il-2 angrepsfly, det mest produserte i historien, ble bygget i 36&nbsp;183 eksemplarer, og Iljusjin Il-4 tomotors bombefly som ble bygget i 5&nbsp;200 eksemplarer, ble i stor utstrekning brukt i andre verdenskrig på alle Sovjets fronter.

Etter krigen konsentrerte Iljusjin seg pimært om sivile passasjerfly, slike som Iljusjin Il-18 og Iljusjin Il-62 som i utstrakt grad ble brukt av Aeroflot og mange flyselskap i østblokkland. I 1967 fikk han honorær grad som general-oberst for ingeniørfag/teknisk tjeneste. Han var også medlem av Sovjetuniounens vitenskapsakademi i 1968. Han forble sjefskonstruktør i Iljusjin OKB frem til han trakk seg på grunn av sykdom i 1970.

Fra 1937 til 1970 var Iljusjin medlem av Det øverste Sovjet. Han døde i 1977 i Moskva og ble begravet i Novodevitsjij-kirkegården.

## Utmerkelser og priser
* Helt av det sosialistiske arbeid (Sovjetunionen) (1941, 1957, 1974)
* Stalin-prisen (1941, 1942, 1943, 1946, 1947, 1950, 1952)
* Sovjetunionens statlige pris (1971)
* Leninprisen (1960)
* Leninordenen (1937, 1941, 1945, to ganger i 1954, 1964, 1971, 1974)
* Suvorovordenen 1. og 2. klasse (1945)
* Det Røde Flaggs Orden (1944, 1950)
* Den Røde Stjernes Orden (1933, 1967)

## Referanser


## Litteratur
*Pederson, Jay. *International Directory of Company Histories, Vol.24*, St James Press (1998) ISBN 1-55862-365-5
*Bull, Stephan. *Encyclopedia of Military Technology and Innovation*, Greenwood (2004) ISBN 1-57356-557-1
*Gordon, Yefim. *Soviet Air Power in World War II*. Midland Publishing (2008) ISBN 1-85780-304-3