Arketype

**Arketype** (fra gresk *arkhetypos*, grunnbetydning «urbilde, forbilde, mønster»), også skrevet **arketyp**, er en original tekst eller et dokument, men kan også forstås som et originalbilde, originaltype eller en nedarvet måte å tenke og føle på. Begrepet benyttes i områder knyttet til atferd, historisk psykologi og litterær analyse. En enkel definisjon er at arketype henviser til et typisk eksempel på noe, eller den opprinnelige modellen av noe som andre har kopiert fra.

## Litterært
Innen litteraturkritikk betegner arketype det opprinnelige, mønster, modell for noe som er laget eller dannet etter; en urform. Bruk av arketyper i spesifikke skrifter er en helhetlig tilnærming, som kan hjelpe skriften å vinne universell aksept. Dette er ettersom leserne kan forholde seg til og identifisere seg med figurene og situasjonen, både sosialt og kulturelt. Ved å distribuere vanlige arketyper kontekstuelt, har en forfatter som mål å formidle realisme til arbeidet sitt. 

Arketypisk litteraturkritikk argumenterer at arketyper bestemmer litterære verks form og funksjon og at en teksts mening er formet av kulturelle og psykologiske myter. Kulturelle arketyper er de ukjente grunnformene personifisert eller gjort konkrete av tilbakevendende bilder, symboler eller mønstre (gjenkjennelige figurtyper som «luringen», «helgenen», «martyr» eller «helten») og som alle allerede har vært lastet med mening før de ble omfattes i et bestemt verk. For eksempel er en av de vanligste litterære arketypene helten som er generelt hovedpersonen i en fortelling og viser allestedsnærværende egenskaper som mot, utholdenhet, villig til å ofre seg og løfte seg når det kreves (tar utfordringen).

Christopher Booker (1937–2019), forfatter av *The Seven Basic Plots: Why We Tell Stories* (2004), argumenterte for at følgende grunnleggende arketyper (som også sammenfaller med Carl Jungs arketyper) ligger til grunn for alle skjønnlitterære eller fiktive fortellinger:

* Overvinne monsteret
* Fra fattigdom til rikdom
* Søken
* Reise og retur
* Komedie
* Tragedie
* Gjenfødelse

## Psykologi
Innenfor analytisk psykologi brukte den sveitsiske psykiateren Carl Gustav Jung, rundt 1919, begrepet om enkelte nedarvede og felles mønstre og billeder i det ubevisste sjelsliv. Visse former og enkelte sosiale roller vekker gjerne en gjenkjennende følelse i oss. Jung har erkjent at han var påvirket av Platons *eidos* (teorien om idéverden), som han beskrev som «den formulerte betydningen av et urbilde som det ble representert symbolsk med.» I Platons hulelignelse ble ideene beskrevet som eksisterende der hele tiden forut for mennesket. Jung hevdet at platoniske arketyper er metafysiske ideer, paradigmer eller modeller, og at virkelige ting anses å være bare kopier av disse modellideene. Arketyper er imidlertid ikke lett gjenkjennelige i Platons verk på den måten Jung forsto dem.

Ifølge Jungs psykologi er arketyper medfødte potensialer som kommer til uttrykk i menneskelig atferd og opplevelser. De er skjulte former som aktiveres når de kommer inn i bevisstheten og er formet av individuelle og kulturelle erfaringer. Begrepet arketyper er et sentralt aspekt ved Jungs teori om det kollektive ubevisste, som antyder at det er universelle opplevelser som er iboende i den menneskelige opplevelsen. Eksistensen av arketyper kan utledes fra ulike kulturelle fenomener, som fortellinger, eventyr, kunst, myter, religioner og drømmer.

## Etymologi
Arketype har en kompleks etymologi. Det er dannet fra gresk *arkhetypon*, «forbilde, mønster, modell, figur på segl», intetkjønn av adjektiv *arkhetypos*, sammensatt fra gammelgresk ἄρχω, *arkhē*, «begynnelse, opprinnelse, første sted», og τύπος, *túpos*, «modell, type (symbol), slag, merke av et slag». Den gresk endelsen *arkhē-* var basert på substantivet *arkos*, «høvding, hersker», som ga *[[arkont]]* og som var en tittel på en særskilt offentlig høyere myndighetsperson i antikkens Hellas. Det gikk videre inn i vesteuropeiske språk via latin *archi-* som i erkebiskop og arkitekt. Endelsen *túpos* har gitt lånordet *type*, som blant annet betyr «form, utseende, karakter som kjennetegner og er felles for de enkelte individer i en gruppe». Det har også gitt ord som *typisk* og *[[typograf]]*.

## Referanser


## Se også
* Anima og animus 
* Drømmetydning 
* Selvet 
* Idé

## Eksterne lenker
*