open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
H-alfa

I fysikk og astronomi er **H-alfa** eller Hα en spesiell emisjonslinje for hydrogen.

Ifølge Bohrs atommodell, går elektroner i kvantiserte energinivåer rundt atomkjernen. Disse energinivåene er beskrevet ved kvantetallet *n* = 1, 2, 3, ... . Elektroner kan bare befinne seg i disse nivåene, og kan bare ha overganger mellom disse.

Overganger fra *n* ≥ 3 til *n* = 2 er kjent som Balmer-serien og har sekvensielle navn med greske bokstaver:
**n* = 3 til *n* = 2 kalles Balmer-alfa eller  H&alpha;
**n* = 4 til *n* = 2 kalles   Balmer-beta eller H&beta;
**n* = 5 til *n* = 2 kalles Balmer-gamma eller H&gamma; osv.

For Lyman-serien er navnekonvensjonen:
**n* = 2 til *n* = 1 kalles Lyman-alfa
**n* = 3 til *n* = 1 kalles Lyman-beta, osv.

H&alpha; har en bølgelengde på 656,28 nanometer i luft, og er synlig i den røde delen av det elektromagnetiske spektrum. Å isolere H&alpha; er den letteste måten for astronomer å spore ionisert hydrogen i gass-skyer på. 

Fordi det krever nesten like mye energi å ionisere hydrogenatomet som å det tar  å direkte eksitere elektronet fra *n* = 1 til *n* = 3, er sannsynligheten for at elektronet blir eksitert fra *n* = 3 uten at det fjernes fra atomet veldig liten. I stedet så rekombineres elektronet og protonet etter at atomet har blitt ionisert, og danner ett nytt hydrogenatom. I det nye atomet kan elektronet begynne i et hvilket som helst energinivå, for så å falle ned til grunnivået (*n* = 1). For hver overgang vil atomet sende ut et foton. Omtrent halvparten av gangene vil denne rekombinasjonen gi en overgang fra *n* = 3 til *n* = 2, og atomet vil sende ut H&alpha;-lys. Derfor vil H&alpha;-linjen befinne seg der hydrogen blir ionisert.

H&alpha;-linjen selv-absorberes relativt lett fordi hydrogen er hovedbestanddelen i stjernetåker. Dette gjør at linjen kan indikere formen og utstrekningen til skyen, men den kan ikke brukes til å nøyaktig bestemme tåkens masse. I stedet brukes molekyler som karbondioksid, karbonmonoksid, formaldehyd, ammonium eller metylcyanid.

## Se også
* Bohrs atommodell
* Balmer-serien
* Lyman-serien
* Spektrallinjer
Jordviper

**Jordviper**, eller **Stilettjordviper**, (vitenskapelig navn *Atractaspis bibronii*) er en slange som lever i sørøstre deler av Afrika. Den blir fra 50 til 75 cm lang. Jordviperen lever i jordganger under bakken.

## Litteratur
* *Verdens dyreliv*, N.W.Damm & Søn AS 2002, ISBN 82-496-0037-1

## Eksterne lenker
*
Sprøyte

En **sprøyte** er et redskap som består av et stempel som passer inn i en sylinder med liten åpning i den ene enden. Sprøyter brukes til å overføre små mengder væske eller gass fra eller til ellers utilgjengelige steder. Å sette inn en substans / et medikament i kroppsvev ved hjelp av en sprøyte og en kanyle kalles en injeksjon.

Injeksjoner kan være:
*  Intracutane, (i huden),
*  Subcutane, ( i fettvevet under huden), 
*  Intravenøse, (i venen), 
*  Intramuskulære, (i muskel), 
*  Intraossøse, (i benmargshulen), 
*  Intraartikulære, (i leddhule), 
*  Intraperitoneale, (i bukhulen), 

Tidligere var sprøytene laget med glassylinder med metallbeslag i begge ender og metallstempel og stempelarm. De tilhørende kanylene var helt i metall. Disse ble vasket og kokt eller autoklavert etter bruk og benyttet igjen mange ganger.

I mange år har plastsprøyter for engangsbruk vært enerådende. Kanylene består nå av et tynt metallrør med plast i enden som passer til plastsprøytene med Luer overgangen og er også kun for engangs bruk.

## Record- eller Luer-lock-standarder

Det finnes to forskjellige standarder for målene på overgangen mellom sprøyte og kanyle. Tidligere var Record-standarden vanlig. I mange år har de fleste helseinstitusjoner bare brukt utstyr med Luer-standarden eller den nyere standarden Luer-Lock. I tillegg til sprøyter og kanyler brukes standarden også på overgangen mellom infusjonssett, venekateter og andre infusjonsanordninger.

## Andre typer sprøyter
* Pølsesprøyte
* Brannsprøyte
* Insulinpenn
* Hagesprøyte

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Transpecos-rottesnok

**Transpecos-rottesnok** (vitenskapelig navn *Bogertophis  subocularis*) er en slange som lever i grenseområdene mellom USA og Mexico. Den blir fra 100 til 130 cm lang. Transpecos-rottesnoken lever på bakken.

## Litteratur
* *Verdens dyreliv*, N.W.Damm & Søn AS 2002, ISBN 82-496-0037-1

## Eksterne lenker
*
William Aligo

**William Aligo** (født 27. mars 1983) er en tidligere fotballspiller fra Sørlandet. Aligo er oppvokst i Søgne like utenfor Kristiansand og har spilt for .

## Biografi
William Aligo er opprinnelig født i Sudan, men kom til Norge i tidlig alder. Han vokste opp i Søgne like utenfor Kristiansand, og viste raskt et fotballtalent utenom det vanlige. Aligo meldte etterhvert overgang til , hvor han fikk tildelt draktnummer 21. På denne tiden ble Aligo regnet som et av landets største talenter innenfor sin årsklasse, og var velkjent på Sørlandet etter å ha briljert i gutte- og juniorfotball de foregående årene. Aligo slo aldri helt gjennom på A-laget til Start, og fikk kun én kamp i Tippeligaen som innbytter  mot Rosenborg i 2002.

Etterhvert trappet Aligo ned satsingen, og meldte overgang til Flekkerøy Idrettslag. Her hadde Aligo stor suksess, og sto fram som en av klubbens desidert beste spillere. Han var fast inventar i førsteelleveren, og ruvet i midtforsvaret. Etter å ikke ha fått noen tilbud fra større klubber, valgte Aligo å trappe ytterligere ned med fotballen. Han meldte overgang til Donn i 3. divisjon.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* William Aligo sin fanside
Snoker

* buorm
* æskulapsnok
* gulgrønnpilsnok
* indigosnok
* kornsnok
* mangrovesnok
* rottesnok
* slettsnok
* transpecos-rottesnok

**Snoker** (Colubridae) er en stor parafyletisk gruppe med slanger. Hvor mange arter gruppen inkluderer hersker det stor forvirring rundt. Anslagene varierer fra 844 (The Reptile Database) til over 2000 (ReptileKnowledge.com).

Snoker er den største og viktigste gruppen med slanger, utbredt i alle verdensdeler. De fleste er ikke giftige, men noen er også giftige (men må ikke forveksles med giftsnoker). En vanlig inndeling har vært å dele familien i fire underfamilier, men siden familien er parafyletisk må man regne med endringer.

* Colubrinae, ekte snoker (alle verdensdeler)
* Boiginae, tresnoker (tropisk klima, Sørøst-Asia og Afrika, flere giftige arter) 
* Dasypeltinae, eggsnoker (Afrika og India)
* Dipsadinae, sneglesnoker (Asia og Sør-Amerika)

Blant arter som regnes som snoker finner man i norsk fauna buorm og slettsnok.

## Litteratur
* *Verdens dyreliv*, N.W.Damm & Søn AS 2002, ISBN 82-496-0037-1

## Eksterne lenker
*
Spektrallinje

En **spektrallinje** er en mørk eller lys linje i et ellers uniformt og kontinuerlig spektrum, som følge av et over- eller underskudd av fotoner i et smalt frekvensområde, sammenlignet med nærliggende frekvenser. 

Spektrallinjer er et resultat av virkningen mellom et kvantesystem (vanligvis atomer, men noen ganger molekyler eller atomkjerner) og enkelte fotoner.
Retrovirus

**Retrovirus** er en type virus som har RNA som arvestoff. De fleste av retrovirusene forårsaker sykdommer som blant annet aids og enkelte kreftformer hos pattedyr.

Disse virusene angriper virveldyr (i motsetning til bakteriofager, som angriper bakterier) og binder seg til celleoverflaten, for så å sende inn RNA-et sitt i cellen.

RNA-tråden fra viruset bygger opp en DNA-tråd, som binder seg til vertscellens DNA. Deretter er alt som trengs en liten trigger (feks. ved en infeksjon), og cellen setter igang produksjon av nye virus.

Flere celler ødelegges og immunforsvaret reduseres.
Is-slottet

:*For den norske filmatiseringen fra 1987, se [[Is-slottet (film)]]* 

***Is-slottet*** er en roman av Tarjei Vesaas. Den kom ut i 1963 og ble året etter belønnet med Nordisk råds litteraturpris.

Romanens hovedpersoner er jentene Unn og Siss. Det fortelles om det spenningsfylte forholdet de to i mellom og især de følelsesmessige problemene til Unn.

Boken ble filmet i Per Bloms regi i 1987, under tittelen *[[Is-slottet (film)|Is-slottet]]*. Hovedrollene innehas av Line Storesund og Hilde Nyeggen Martinsen som henholdsvis Siss og Unn.

## Eksterne lenker
* Les utgaven fra 1995 | 1997 hos Nasjonalbiblioteket.
Øyonn Groven Myhren

**Øyonn Groven Myhren** (født 1969) er en norsk folkemusiker og kveder.

## Biografi
Groven Myhren regnes blant Norges fremste folkemusikere, og har flere førstepremier fra Landskappleiken. I 1997 ble hun tildelt Sagaprisen for sin kveding. Hun trakterer også lyre og seljefløyte. I tillegg til den norske folkemusikken, har hun arbeidet mye med middelaldermusikk, blant annet gjennom bandet Aurora Borealis. I 2001 gav hun ut CD-en *Nivelkinn* i samarbeid med Odd Nordstoga, og med tekster av Aslaug Vaa. For den fikk de Spellemannprisen 2002 i klassen folkemusikk/gammaldans. Hun fikk Gammleng-prisen 2022 i klassen folkemusikk/tradisjonsmusikk og ble nominert til Folkelarmprisen 2023 i åpen klasse for *Haugtussa - Forteljing i songar*.

Groven Myhren har også arbeidet som skuespiller ved Det Norske Teatret, Riksteatret og Hordaland Teater.

Øyonn Groven Myhren er datter av kvederen og litteraturforskeren Dagne Groven Myhren og spellemannen og språkviteren Magne Myhren. Hun er barnebarn av Eivind Groven. 

## Plateutgivelser
* 1996: *Visor og Kvæde frå Blåberglandet*, Grappa GRCD 2141 – med Dvergmål
* 1997: *Harpa*, Grappa GRCD4132 – med Aurora Borealis
* 1998: *I Jolo*, Heilo HCD7146 – med Eilert Hægeland og Alf Tveit
* 2002: *Nivelkinn*, Heilo HCD 7182 – med Odd Nordstoga
* 2003: *Akkedoria frå Kristiania*, Etnisk musikklubb
* 2004: *Song i Himmelsalar* – med Dvergmål
* 2004: *Skal, Skal Ikkje*, Kvarts ‎KVARTS 003 – Kvarts, Berit Opheim, Øyonn Groven Myhren og Birger Mistereggen
* 2008: *Gullveven*
* 2015: *Paa Jorden Fred og Glæde – (Folkekjære Julesalmer i 1700-tallets Norge)*, Etnisk Musikklubb – med Lars Henrik Johansen 
* 2017: *Så vide fara dei Lindarord*, Heilo HCD 7319 – med Anne Hytta, som duoen Sogesong
* 2018: Wizlavs Viser, Aurora Borealis 
* 2019: Nordjordet, Øyonn Groven Myhren, Bugge Wesseltoft, Anne Hytta og Anders Røine
* 2020: Ti Bud I Sanger Av Petter Dass,  Barokk Boreal 
* 2021: Runarslaget, Øyonn Groven Myhren With SISU Percussion Ensemble
* 2022: Barokk Boreal - Sanger om Død og Glæde av Dorothe Engelbretsdatter
* 2022: Tìle (Øyonn Groven Myhren / Sidiki Camara / Olav Torget)
* 2023: *Haugtussa – ein forteljing i songar* – med Rasmus Kjorstad og Tomas Nilsson

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Fuglane

***Fuglane***  er en norsk roman skrevet av forfatteren Tarjei Vesaas og utgitt i 1957.  

Hovedpersonen Mattis lever sammen med søsteren Hege. Mattis er tilsynelatende tilbakestående, og forfatteren skildrer Mattis' tankeverden. Boka har blitt tolket ulikt gjennom tidene: først som et forsvar for utviklingshemmedes menneskeverd, deretter som *eit sjølvportrett med visse atterhald*, som forfatteren selv uttalte, det vil si som en skildring av et følsomt kunstnersinn, og senest som en forsinket pubertetsskildring.

## Handling
Mattis lever i en forutsigbar tosomhet sammen med søsteren Hege. De har lite penger. Hege strikker kofter og gensere for å skaffe mat i huset. Mattis gjør også noen forsøk på å arbeide som slåttekar, men arbeidet går i stå for ham. Mattis oppdager rugda som trekker over hustaket og tolker dette som et slags tegn på at noe kommer til å skje. Han identifiserer seg med rugda. Likeledes tolker han et lynnedslag i et tre utenfor huset som et varsel. Tretoppene har Mattis kalt for Mattis-og-Hege.

Etterhvert bestemmer Mattis seg for å forsøke å gjøre nytte for seg som fergemann. Han skal ro folk over vannet i bygda der han bor. Det dukker ikke opp mange passasjerer. Den eneste er Jørgen, en mann som skal forsøke å finne jobb som tømmerhogger i området. Jørgen får husrom hos Mattis og Hege, og hun og Jørgen blir etterhvert kjærester. Dermed er ikke Mattis lenger alene om kjærligheten og oppmerksomheten fra Hege. Han føler at det skjer forandringer, både i forholdet til søsteren og i hans eget sinn. Noe må gjøres...

## Mottagelse
Boka regnes som et av Vesaas´ hovedverk, og var representert i verket *[[Norges nasjonallitteratur]]* fra 1968 som én av 32 romaner.

## Film- og teaterversjoner
* 1968: ''Żywot Mateusza'' (*Mattis' liv*); polsk film med regi av Witold Leszczyński og Franciszek Pieczka i hovedrollen.
* 1997: Det norske teatret satte opp en teaterversjon av romanen med Telemark-skuespilleren Nils Sletta i hovedrollen som Mattis. Regien var ved Ole Anders Tandberg. Sletta fikk Teaterkritikerprisen for sin rolle.
* 2010: Trøndelag Teater satte opp en ny teaterversjon, basert på dramatiseringen til Nils Sletta og Ole Anders Tandberg. Rollen som Mattis ble spilt av Øyvind Brandtzæg, mens rollen som Hege ble spilt av Marianne Meløy.
*2019: Riksteateret i samarbeid med Turneteatret i Trøndelag.https://www.riksteatret.no/repertoar/fuglane/

## Referanser
Mangrovesnok

**Mangrovesnok** (vitenskapelig navn *Boiga dendrophila*) er en slange som lever i Sørøst-Asia. Den blir fra 2 til 2,5 meter lang. Mangrovesnoken lever  i trærne.

## Litteratur
* *Verdens dyreliv*, N.W.Damm & Søn AS 2002, ISBN 82-496-0037-1

## Eksterne lenker
*
Gyllentreslange

**Gyllentreslangen** (vitenskapelig navn *Chrysopelea ornata*) er en slange som lever i Sør- og Sørøst-Asia. Den blir fra 100 til 130 cm lang. Gyllentreslangen lever i trærne.

## Litteratur
* *Verdens dyreliv*, N.W.Damm & Søn AS 2002, ISBN 82-496-0037-1

## Eksterne lenker
*
Gulgrønnpilsnok

**Gulgrønnpilsnok** (vitenskapelig navn *Hierophis viridiflavus*) er en slange som lever i Sør-Europa. Den blir fra 1,5 til 2 meter lang. Gulgrønnpilsnoken lever på bakken. Arten har ikke gift og er ufarlig.

## Litteratur
* *Verdens dyreliv*, N.W.Damm & Søn AS 2002, ISBN 82-496-0037-1

## Eksterne lenker
*
Sneglesnok

**Sneglesnok** (vitenskapelig navn *Dipsas indica*) er en slange som lever i de nordøstlige områdene av Sør-Amerika. Den blir fra 60 til 80 cm lang. Sneglesnoken lever i trærne.

## Litteratur
* *Verdens dyreliv*, N.W.Damm & Søn AS 2002, 

## Eksterne lenker
*
Eastman Kodak

**Eastman Kodak Company** er en amerikansk produsent av kamerautstyr. Selskapet kan trekke sine historie tilbake til 1888 og har hovedkontor i Rochester i New York. Firmaet omsatte for 13,3 milliarder dollar i 2003. 

Virksomheten har fem forretningsområder:

*Digital & Film Imaging Systems
*Commercial Printing
*Health Imaging
*Display & Components
*Commercial Imaging

Den 12. januar 2012 søkte Eastman Kodak beskyttelse mot sine kreditorer etter kapittel 11 i den amerikanske konkurslovgivningen.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Boomslange

**Boomslange** (*Dispholidus typus*) er en giftslange som lever i Afrika, sør for Sahara. Den blir fra 100 til 170 cm lang. Arten lever i trær og er svært giftig.

## Litteratur
* *Verdens dyreliv*, N.W.Damm & Søn AS 2002, ISBN 82-496-0037-1

## Eksterne lenker
*
Randesund Idrettslag

**Randesund Idrettslag**, også bare kalt RIL, er en idrettsklubb fra Randesund i Kristiansand. Dette er Sørlandets største idrettslag. Kristofer Hæstad, Morten Hæstad, Tom Berhus, Frank Tønnesen og Simon Larsen er fotballspillere som kom fra RIL mens Espen Johnsen og Kjetil Ruthford Pedersen har hatt trenerroller og vært spillere. Håndballspillerne Henrik Westgaard, Svenn Erik Medhus og Adin Sehovic har også tidligere spilt for RIL. Landslagsspiller og flere ganger seriemester i fotball, Lene Mykjåland, begynte sin karriere i laget. Håndballaktiviteten i RIL er landets nest største. Andre idretter i RIL er barneidrett, tennis og bordtennis. RILs anlegg og baner ligger ved Sukkevann, og omfatter innendørshall, klubbhus, selskapslokaler, kontorer, lysløype, ballbinge, tennisbaner og et treningsfelt med kunstgress.

## Fotball
I 2009 rykket klubbens herrelag i fotball opp til 3. divisjon. I 2011 sesongen spilte de igjen i 4. divisjon hvor de endte på 5.-plass. Kjetil Ruthford Pedersen er spillende trener. Fra 1. november 2011 tok tidligere spiller og assistenttrener i , Frode Fredriksen, over hovedtreneransvaret for herrelaget.

### Tabellen
   

## Håndball
Håndballaktiviteten i RIL er landets nest største. Herrelaget i håndball rykket i 2011 opp til 2. divisjon etter å ha vært etablert i 3. divisjon i mange sesonger på rad. Trener for herrelaget er islandske Konrad Hatlemark Olavsson som i 2011 bygde opp en ny sterk stall. Damelaget i håndball spilte i 2011 i 2. divisjon.

## Kjente utøvere
* Tonje Refsnes, håndball

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Katalog til arkiv etter Randesund Idrettslag hos Statsarkivet i Kristiansand
Trondheim Tornadoes

**Trondheim Tornadoes** var et basketballag fra Trondheim som spilte i 1M, som er det samme som 1. divisjon i ligasystemet. Laget hadde ambisjoner om å spille i den norske basketligaen BLNO i 2008.

Laget hentet sesongen 2007-2007 to amerikanske spillere; Antwon Brown og Marshall Wiliams, som bnidro til mange seiere.
Begge amerikanerne forlot klubben etter sesongen.

Året etter spilte Tornadoes med et lag som minnet mest om juniorkretslaget.

Laget trente og spilte sine hjemmekamper i Husebyhallen.¨

De nådde aldri målet om å spille i Norges høyeste liga, BLNO.
Indigosnok

**Indigosnoken** (vitenskapelig navn *Drymarchon corais*) er en slange som lever i Sør-Amerika, Mellom-Amerika og i USA. Den blir fra 2,1 til 2,9 meter lang. Indigosnoken lever på bakken. Arten blir ofte inndelt i flere underarter.

## Litteratur
* *Verdens dyreliv*, N.W.Damm & Søn AS 2002, ISBN 82-496-0037-1

## Eksterne lenker
*
Kornsnok

**Kornsnok** *Pantherophis guttatus* er en slangeart i slekten klatresnoker (*Pantherophis*) som lever i de sørøstlige delene av USA. Den blir fra 100 til 180 cm lang. Arten blir normalt 6–8 år, men kan bli opp til 23 år gammel i fangenskap.Kornsnoken lever på bakken, men er også en god klatrer. Arten er representert i Kristiansand Dyrepark, Amadeus-parken, Haugaland Zoo, Akvariet i Bergen og Oslo Reptilpark. Mange kornslanger som albino corn slange, palmetto corn slange og okeetee corn slanger holdes som kjæledyr på grunn av deres rolige og vennlige natur.

## Referanser




## Litteratur
* *Verdens dyreliv*, N.W.Damm & Søn AS 2002, ISBN 82-496-0037-1

## Eksterne lenker
*
Æskulapsnok

**Æskulapsnok** (vitenskapelig navn *Zamenis longissimus*, tidligere *Elaphe longissima*) er en europeisk slangeart. Den tilhører snokene og er ikke giftig.

Den blir opptil 200&nbsp;cm lang, men er som regel kortere enn 140&nbsp;cm. Den er en stor og slank slange med et ganske smalt, lite markert hode og runde pupiller. Voksne individer er ensfarget gråbrune, olivenbrune eller brune. Buken er gul- eller hvitaktig. Æskulapsnoken trives på tørre steder som i åpen skog, buskmark og åkerkanter, men også i ruiner og steinmurer.

Den er dagaktiv og er svært dyktig til å klatre i trær. Føden blir ofte kvalt på kvelerslangevis og består mest av små pattedyr, men også firfisler og fugler. Den kan ta så store dyr som ekorn, men mus er viktigst. Hunnen legger 5–11 avlange egg. De plasseres i hule trær, nedgravd i jord, eller i råtnende materiale sammen med egg fra buorm.  

Æskulapsnoken er utbredt fra Frankrike og nordligste Spania i vest, østover til Ukraina og sørøstlige Polen og sørover til sentrale Italia og sørlige Hellas. Utenom Europa finnes den i nordlige Anatolia, Kaukasia og nordlige Iran. I Tyskland finnes den bare på noen få steder ved Heidelberg. I Tsjekkia finnes den i sørlige Mähren, men også noen få steder i dalen til elva Ohře nord i landet. På 1800-tallet fantes den også i Danmark på sørlige Sjælland, men regnes nå som utdødd der. En nærstående form i Sør-Italia ble tidligere regnet som en underart, men har nå status som egen art, *[[Zamenis lineatus]]*.

Arten har fått navn etter legeguden Asklepios (latin Aesculapius), og i antikken ble det lagt til rette for at denne arten skulle trives rundt templene til legeguden. En har forsøkt å forklare de isolerte, nordlige forekomstene med at de stammer fra slanger innført for religiøse formål. Det er likevel mer sannsynlig at de er relikter fra perioder med varmere klima. 

## Litteratur
* 
*  Besøkt 12. desember 2015.
* 
* 

## Eksterne lenker

*
Langness

**Langness** er en halvøy som stikker ut fra sørøstlige kysten av øya Man i Irskesjøen. Navnet har en norrøn opprinnelse og betyr rett og slett et langt nes. Det er forvansket til *Langlish* på mansk. Langness kapsler inn og gir den gamle middelalderbyen Castletown en naturlig havn der hvor Silverburn River renner ut i Castletown Bay innenfor Langness.

I forhistorisk tid var Langness en øy som over tid ble knyttet til fastlandet Man på grunn av strøm og avleiring i det som kalles for en tomboloeffekt.

Den lille bygda Derbyhaven ligger på den tynne stripen med land som er Langness, kort veg fra Castletown. Helt på sydtippen av halvøya er Dreswick Point, den del av Man som ligger lengst sørøst, mens den nordligste delen av Langness er St. Michael's Isle, og blir også populært referert til som «Fort Island». Stedet var tidligere ikke sammenføyd ved høyvann, men er nå forbundet med en tynn, opphøyd veg som ble bygget på midten av 1700-tallet. Øya består av skifer og av svært surt jordsmonn.

*[[Krøniken om kongene av Mann og Øyene]]* har nedtegnet to store slag på St. Michael's Isle på midten av 1200-tallet da England, Skottland og Man sloss om kontrollen over øya. Det første slaget var i 1250, og ble vunnet av manxmenn, men 25 år senere i 1275 tapte de mot Skottland. I begge slag gikk invasjonsstyrkene i land på St. Michael's Isle.

Men øya var også et sted for religiøs dyrkelse. Det ble først bygget et lite *[[keeill]]* og deretter et kapell og kirkegård. Fortsatt er det ruiner fra denne bebyggelsen. Øya ble omgjort til et fuglereservat i 1936 hvor vegetasjonen og klippene gir naturlige reirområder. Mange ulike insekter holder også til på øya.

Castletown Golf & Country Club, som også fungerer som hotell, ligger på halvøya og har hatt flere internasjonale mesterskap. I 2005 ble mesterskapet Duke of York Young Champions Trophy holdt av klubben.

## Eksterne lenker
* Dan Karrans bilder av Langness 
* Castletown Golf & Country Club 
* Jon Wornham's Island-Images.co.uk 
* There are also pictures and stories at  Castletown website – Ladies Golf page
Tora Jonsdatter

**Tora Jonsdatter** var frillen til kong Olav Kyrre (ca. 1050&ndash;1093) og fødte kongens eneste sønn, Magnus Olavsson, den senere kong Magnus Berrføtt.

Snorre Sturlason skriver i den korte *[[Olav Kyrres saga]]* at «Olav Haraldsson, som noen kalte Olav Kyrre (den rolige), og mange Olav bonde, fikk en sønn med Tora Jonsdotter. Han fikk navnet Magnus. Han var en vakker gutt og lovte godt; han vokste opp i hirden hos kongen». 

Forfatterne av henholdsvis Fagrskinna og Morkinskinna skriver også at Olav fikk sønnen Magnus med ei frille som het Tora, men i begge disse sagaene kalles hun "datter av Arne den låge".

## Referanser


## Litteratur
* *[[Fagerskinna]]*, oversatt av Edvard Eikill. Saga Bok, Stavanger 2008
* *[[Morkinskinna]], pergamentsbog fra første halvdel af det trettende aarhundre.* Utgitt av C. R Unger, B. M Bentzens bogtrykkeri, Christiania 1867. 
** Morkinskinna, fulltekst på norrønt hos Google books 
* Snorre Sturlason, *[[Heimskringla|Norges Kongesagaer]]*, oversatt av Anne Holtsmark og Didrik Arup Seip, Gyldendal norsk forlag, Oslo 1979
** * Olav Kyrres saga, oversatt av Gustav Storm, hos Heimskringla.no
Dekade

**Dekade** er et begrep som har flere betydninger. Alle har med tallet ti (gresk: **déka**) å gjøre.

*I fysikk og teknologi betyr dekade et **intervall** som spenner over en faktor 10, som eksempelvis 40 – 400. Begrepet passer spesielt godt der en logaritmisk inndeling faller naturlig.
*Allment er betydningen ett **sett** eller **serie** med ti stykker.
*Betegnelse for et **tidsrom** på ti år.
*I litteraturvitenskapen brukes dekade om en **samling** av ti dikt eller av et sett på ti bøker.
*I Frankrikes republikanske kalender var en dekade en slags uke à **10 dager**.
* **Dekade** brukes lignende som **[[oktav]]** (faktor 2) for intervaller.
Fredrik Vilhelm II av Preussen

**Fredrik Vilhelm II av Preussen**, tysk **Friedrich Wilhelm II** (født 25. september 1744, død 16. november 1797) var konge av Preussen fra 1786. Han tok over tronen etter sin farbror, Fredrik II, kjent som *Fredrik den store*. Hans regjeringstid regnes som et tilbakeslag for Preussens makt og anseelse.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Han var sønn av Fredrik IIs bror August Vilhelm av Preussen og dennes hustru Lovisa Amalia av Braunschweig-Wolfenbüttel samt sønnesønn til Fredrik Vilhelm I.

### Konge
Fredrik Vilhelm ble i 1758 tronfølger som «prins av Preussen» og tiltrådte i 1786 tronen. Han hadde sterke estetiske interesser, men var en svak natur uten utholdenhet, og var helt under innflytelse av sine omgivelser, særlig av sin maitresse grevinne von Lichtenau og Johann Christoph von Wöllner og Johann Rudolf von Bischoffswerder, begge to medlemmer av Rosenkreuzordenen. Det var disse tre som ble politikkens virkelige ledere. Visse skattereformer ble gjennomført, men fremst var regimet særpreget ved sine voldstiltak mot opplysningsidéene, blant annet religions- og sensur-ediktene fra året 1788. I 1791 ble det tilsatt en kommisjon som skulle kontrollere at kun rettroende protestantiske embetsmenn ble utnevnt. 

Da krigen mot Frankrike i 1792 viste seg mindre fremgangsrikt, sluttet Preussen i 1795 separatfred med Frankrike i Basel, og rettet i stedet sin interesse mot Polen. Fredrik Vilhelms fordomsfri utenrikspolitikk, hvis fremste resultat ble Preussens andel i Polens delinger 1793 og 1795, isolerte Preussen og slet hardt på statsfinansene.

### Ekteskap og bigami
Fredrik Vilhelm var gift to ganger. Første gang var det i 1765 med Elisabet Kristina av Braunschweig (født 1746, død 1840), som han imidlertid skilte seg fra allerede i 1769. Annen gang var fra 1769 til sin død med Fredrika Louise av Hessen-Darmstadt (født 1751, død 1805). Med sin første ektemake fikk han en datter, og med sin andre syv barn. 

Han begikk også bigami med Julie von Voss og Sophie von Dönhoff og hadde et langvarig forhold med Wilhelmine von Lichtenau fra 1769 til sin død. 

### Barn
# Fredrika (1767-1820), gift 1791 med prins Fredrik, hertug av York og Albany.
# Fredrik Vilhelm III (1770-1840), konge av Preussen fra 1797 til sin død.
# Christine (1772-1773).
# Ludvig av Preussen (1773-1796), gift 1793 med Fredrika av Mecklenburg-Strelitz.
# Friederike Luise Wilhelmine (1774-1837), gift 1791 med kong Vilhelm I av Nederlandene.
# Augusta (1780-1841), gift 1797 med Vilhelm II av Hessen-Kassel.
# Karl (1781-1846), ugift, død i Roma.
# Vilhelm av Preussen (1783-1851), gift med Maria Anna av Hessen-Homburg.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Fredrik Vilhelm II hos Salmonsen
Vinkelfrekvens

Begrepet **vinkelfrekvens** er et mål for rotasjonshastighet som brukes mye innen fysikk. Vinkelfrekvensen \ \omega for rotasjonen uttrykkes gjennom frekvensen \ f eller perioden \ T ved 
:\ \omega = 2 \pi f = {2 \pi \over T} 
der
:*ω* er vinkelfrekvens (antall **[[radianer]] per [[sekund]]**), målt i rad / s eller bare s^{-1}
:*2π* er antall radianer per rotasjon
:*f* er frekvens (antall rotasjoner per sekund), målt i *Hz*
:*T* er periode (antall sekund per rotasjon), målt i *s*
Tydalsdrakten

**Tydalsdrakten** (eller «kvinnebunad fra Tydal») er i likhet med en lang rekke, andre norske bunader rekonstruert etter gammel klesskikk i bygda på slutten av 1800-tallet. Drakten brukes i dag som festdrakt og ved spesielle anledninger.

## Tydalsdrakten består av følgende deler
Stakken er sydd i svart ullstoff med folder og smal linning. Originalen finnes på Tydal museum.

Kort trøye i svart, litt valka ullstoff. Smale ermer. Jakken er uten krage. Syes med kantebånd rundt halsåpning og i nedre kant. Svarte fløyelsbånd fremme på armene. Trøya skal være tilsittende fasongsydd.

Liv/vest er av rødt ullstoff med bomullsfôr. Svarte kantebånd og pyntet med svarte fløyelsbånd.

Forkleet er vevd i ensfarget, mosegrønt ullgarn, med mønsterbord i svart og hvitt.

Kjerringhuva er i ensfarga, svart silke. Jenthuva med brodering og rød sløyfe. 

Tørkleet er laget i ei blanding av silke og bomull, med mønsterborder i ruter. Det kan brukes gamle silketørklær. Alle bilder og annen informasjon viser at tørkleet alltid var knyttet i halsen.

Skjorte/serk syes i hvit halvlin. Vide armer uten linning. Brodering med rødt ankergarn og påsydde kroklisser fremme. Kort halslinning, halsåpning med luestige.
Brodering, initialer og årstall syes i rødt ankergarn. En skjortevariant har armlinning som skal knyttes med hvite, smale bendebånd. Ikke mansjettknapper. Brodering, initialer og årstall i rødt ankergarn. Uten halslinning.

Drakten har fire forskjellige vesker. Østbyveska i grønt. Auneveska i svart. Hilmoveska i rødt. Henmoveska i grønt. Alle skal ha messinglås.

Sølje/serkspenne i sølv: ring med låsnål og 3 anheng. Svarte eller hvite strømper og bunadssko. Brudekrone og brudestas er kopiert etter en original som ble gitt til museet i 1930-åra.
 
Underskjørt/punnistakk er i rødt og svart stripet Solbergstoff, utskrådd med smal linning i livet. Et 5 cm bredt, svart fløyelsbånd er sydd på 10 cm fra stakk-kanten.
Svart sopekant.

## Kilder
*Tydal kommune (som har gitt tillatelse til å bruke stoff fra nettsida).

## Eksterne lenker
* Tydalsdrakten
Rottesnok

**Rottesnoken** (vitenskapelig navn *Elaphe obsoleta*) er en slange som lever i Nord-Amerika. Den blir fra 120 til 180 cm lang. Rottesnoken lever på bakken, men er også en svært god svømmer. Fargen er fra lys brungrå til mellombrun og brun-oransje. Arten er representert i Kristiansand Dyrepark.

## Litteratur
* *Verdens dyreliv*, N.W.Damm & Søn AS 2002, ISBN 82-496-0037-1

## Eksterne lenker
*
Bongna

**Bongna** (også skrevet **Bogna**) er ei smålakselv som ligger i Namsos kommune i Trøndelag.

Bogna renner ut i havet ved Bangsund ca. 15 km sørvest for Namsos. Bogna er 45,5 km lang fra utløpet ved Bangsund opp til dammen ved Bangsjøan. Bangsjøan ligger 307 moh. og er 21 km² stor. Bogna er lakseførende til Langbakkfossen 18 km opp i elva.

## Referanser
Tobe Hooper

**Tobe Hooper** (født 25. januar 1943 i Austin i Texas, død 26. august 2017 i Sherman Oaks i Los Angeles i California) var en amerikansk TV- og filmregissør. Han er best kjent innen skrekkfilmsjangeren.

Han er mest kjent for å ha regissert kultklassikeren *[[Motorsagmassakren]]* fra 1974, samt for samarbeidet med Steven Spielberg om filmen ''Poltergeist'' fra 1982.

## Filmer

* *[[Eggshells (film)|Eggshells]]* (1969)
* *[[The Texas Chain Saw Massacre]]* (1974)
* *[[Eaten Alive]]* (1977)
* *[[The Funhouse]]* (1981)
* *[[Poltergeist (1982 film)|Poltergeist]]* (1982)
* *[[Lifeforce (film)|Lifeforce]]* (1985)
* *[[Invaders from Mars (1986 film)|Invaders from Mars]]* (1986)
* *[[The Texas Chainsaw Massacre 2]]* (1986)
* *[[Spontaneous Combustion (film)|Spontaneous Combustion]]* (1990)
* *[[I'm Dangerous Tonight]]* (1990)
* *[[Night Terrors (film)|Night Terrors]]* (1993)
* *[[Body Bags (film)|Body Bags]]* (1993)
* *[[The Mangler (film)|The Mangler]]* (1995)
* *[[The Apartment Complex]]* (1999)
* *[[Crocodile (2000 film)|Crocodile]]* (2000)
* *[[Toolbox Murders]] * (2004)
* *[[Mortuary (2005 film)|Mortuary]]* (2006)
* *[[Djinn (film)|Djinn]]* (2013)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
DIS-Oslo/Akershus

**DIS-Oslo/Akershus** er et lokallag av DIS-Norge, stiftet 19. mai 1994. Det er det største lokallaget med rundt 2070 medlemmer. 

DIS-Oslo/Akershus holder medlemsmøter på Riksarkivet i Oslo hver første onsdag i måneden kl.18:00, og arrangerer den årlige Slektsforskerdagen siste lørdag i oktober hvert år.

## Eksterne lenker
* DIS-Oslo/Akershus' hjemmeside
Archibald Leitch

**Archibald Leitch** (født 27. april 1865 i Glasgow, død 25. april 1939) var en skotsk arkitekt og ingeniør. Han var særlig kjent for å ha designet fotballstadioner i Storbritannia. Leitch satte sitt særpreg på stadionene han designet, selv om tribunene han designet ble sett på som mer funksjonelle enn estetisk elegante.

Leitch begynte arkitektkarrieren med å designe fabrikker. I 1899 fikk han oppdraget med å formgi Rangers' bane Ibrox Park (i dag Ibrox Stadium) i Glasgow. De neste 40 årene ble han engasjert til å formgi hele eller deler av mange stadionanlegg, og han ble Storbritannias største arkitekt av fotballstadioner.

Under en landskamp i 1902 raste deler av en tribune sammen på Ibrox Park. 26 tilskuere omkom og over 500 ble skadet. Tribunen var av tre, holdt oppe av stålbjelker. Etter denne ulykken ble slike fundamenter for tribuner erstattet med jordvoller eller armert betong. Ulykken skyldtes delvis svakheter ved Leitch' design, og den kunne ha ødelagt hans karriere som stadiondesigner. Men Leitch forble likevel ettertraktet som stadiondesigner også etter denne ulykken.

Blant fotballstadionene Archibald Leitch designet helt eller delvis var:
* Anfield, Liverpool (Liverpool FC)
* Celtic Park, Glasgow (Celtic FC)
* Craven Cottage, London (Fulham FC)
* The Den, London (Millwall FC)
* Goodison Park, Liverpool (Everton FC)
* Hampden Park, Glasgow (landskamparena og Queen's Park FC)
* Highbury, London (Arsenal FC)
* Hillsborough, Sheffield (Sheffield Wednesday FC)
* Leeds Road, Huddersfield (Huddersfield Town FC)
* Maine Road, Manchester (Manchester City FC)
* Molineux, Wolverhampton (Wolverhampton Wanderers FC)
* Old Trafford, Manchester (Manchester United FC)
* Roker Park, Sunderland (Sunderland FC)
* Selhurst Park, London (Crystal Palace FC)
* Stamford Bridge, London (Chelsea FC)
* Tynecastle Stadium, Edinburgh (Heart of Midlothian FC)
* Villa Park, Birmingham (Aston Villa FC)
* White Hart Lane, London (Tottenham Hotspur FC)

Seks av de åtte banene som ble brukt under VM i fotball 1966 hadde tribuner designet av Archibald Leitch. Et annet eksempel på omfanget av Leitch' arbeid er at av de 22 klubbene i engelsk 1. divisjon i 1927, hadde Leitch vært involvert i stadionene til 16 av dem på et eller annet tidspunkt.

Mange av tribunene og stadionene Leitch designet er revet i dag. Blant dem er Trinity Road Stand på Aston Villas bane Villa Park en av de mest kjente. Etter Hillsborough-tragedien i 1989 ble mange gamle tribuner revet eller ombygd, deriblant flere av tribunene Leitch hadde designet. Hovedtribunen på Craven Cottage i London og fasaden til Main Stand på Ibrox i Glasgow er blant de få tribunene Leitch designet, som fremdeles eksisterer. Begge disse tribunene er nå vernet.

## Referanser


## Litteratur
* Simon Inglis: *Engineering Archie: Archibald Leitch – Football Ground Designer*. English Heritage, 2005. ISBN 1-85074-918-3
* Artikkel om boka i The Times 

## Eksterne lenker
* Artikkel om Archibald Leitch i The Huddersfield Daily Examiner (18. april 2005)
The Dark Side of the Moon Live

***The Dark Side Of The Moon Live*** er en turné den tidligere frontfiguren i Pink Floyd, Roger Waters, fremførte fra sommeren 2006 til sommeren 2007. Turneen ble senere utvidet med flere konserter i 2008, bl.a. Nederland 11. mai og Danmark 13. mai. Åpningskonserten i Portugal ble vist på TV foran millioner av seere og 70&nbsp;000 så konserten live. Den 12. juni og 14. juli var Nick Mason også med på del to og ekstranummerne. Konserten 14. juli ble filmet til en mulig DVD. Waters og hans band fremførte hele Dark Side Of The Moon-albumet som del to av konsertene, og en blanding av Pink Floyd's klassikere og hans  egne sololåter som del én. Som ekstranummer spilte han utelukkende låter fra The Wall.

## Setliste
* *Setlisten varierte i starten av turneen, men etter fra og med 8. juni spilte han denne fast*:

## Musikerne

* Andy Fairweather-Low &ndash; Gitar og bass
* Snowy White &ndash; Gitar
* Dave Kilminster &ndash; Gitar og vokal
* Graham Broad &ndash; Trommer
* Jon Carin &ndash; Keyboard og lap steel gitar
* Harry Waters &ndash; Hammond orgel
* Ian Ritchie &ndash; Saksofon og bass
* Katie Kissoon &ndash; Koring
* PP Arnold &ndash; Koring
* Carol Kenyon &ndash; Koring

## Turnédatoer i Europa 2006
* 2. juni &ndash; Lisboa &ndash; Rock in Rio Festival 
* 4 og 5. juni &ndash; Verona &ndash; Anfiteatro Arena di Verona
* 8. juni &ndash; Berlin &ndash; Whulheide
* 10. juni &ndash; Arnhem &ndash; Arrow Rock Festival
* 12. juni &ndash; Reykjavík &ndash; Egilsholl Arena
* 14. juni &ndash; Oslo &ndash; Norwegian Wood
* 16. juni &ndash; Roma &ndash; Curva Olympico Stadium
* 18. juni &ndash; Athen &ndash; Terra Vibe Park
* 20. juni &ndash; Istanbul &ndash; Kurucesme Park
* 22. juni &ndash; Tel Aviv & Jerusalem &ndash; Fredsbyen
* 24. juni &ndash; Moskva &ndash; Red Square
* 26. juni &ndash; Stavanger &ndash; Viking stadion
* 29. juni &ndash; Cork &ndash; Marquee Festival
* 1. juli &ndash; London &ndash; Hyde Park Calling Festival
* 2. juli &ndash; Roskilde &ndash; Roskilde-festivalen
* 10. juli &ndash; Malta &ndash; City Square
* 12. juli &ndash; Lucca &ndash; Piazza Napoleone
* 14. juli &ndash; Magny-Cours &ndash; Formula 1 Grand Prix
* 16. juli &ndash; Locarno&ndash; Moon & Stars (Piazza Grande)

## Referanser


## Eksterne lenker
* *[http://www.panorama.no/vis.php?kat=2&did=5083 Panorama.no - Norsk anmeldelse fra konserten på Norwegian Wood, Oslo]
* *Blogcritics Magazine – Engelsk anmeldelse fra konserten på Nissan Pavilion, Virginia, USA
1. FC Köln

**1. FC Köln** er en fotballklubb fra Köln i Tyskland. Deres hovedrivaler er Bayer 04 Leverkusen, Borussia Mönchengladbach og Fortuna Düsseldorf.

Laget ble til som en sammenslåing av flere klubber i byen, og dukket opp like etter andre verdenskrig. De hadde sin første store periode tidlig på 60-tallet, da de hadde kommet til den øverste divisjonen, og allerede i 1960 kom på andreplass i sluttspillet. I 1962 vant de sluttspillet, og ble tyske mestre, mens året etter tapte laget sluttspillet og kom på andreplass. Etter igjen å ha vunnet Bundesliga i 1964 og kommet på andreplass i 1965, kom laget lenger ned på listen igjen. I 1965 spilte de en UEFA-cupkamp mot Liverpool FC, som etter tre uavgjorte på rad ble avgjort gjennom myntkast, da straffesparkkonkurranse ikke fantes. Myntkastet ble først høykant, før Liverpool vant.

I 1968 var Köln tilbake på vinnersporet ved å vinne cupen, og deretter var de et nesten-lag, som i 1970, 1971 og 1973 tapte cupfinalen, og i 1973 også kom på andreplass i serien. Deres store år var imidlertid i 1978, da de vant både serie og cup. Det var også per avsluttet sesong 2009/10 siste sesong Köln vant serien, men de har i tillegg tre andreplasser. Köln markerte seg også i UEFA-cupen 1985/86, der de kom til finalen i den første UEFA-cupen uten engelske lag etter Heysel-tragedien. Köln tapte finalen mot Real Madrid.

## Kvinnefotball
1. FC Köln tok over FFC Brauweiler Pulheim den 1. juli 2009. I sin første sesong som kvinnelag, endte 1. FC Köln på tredjeplass i den nest øverste divisjonen.

Av lagets store spillere kan Sonia Fuss nevnes.Tidligere store spillere inkluderer landslagskeeper Silke Rottenberg.

Se egen artikkel: 1. FC Köln Frauen.

## Meritter
** **[[Bundesliga]]**
*** 1963–64, 1977–78
** **[[2. Bundesliga]]**
*** 1999–2000, 2004–05, 2013–14
** **[[DFB-Pokal]]**
*** 1967–68, 1976–77, 1977–78, 1982–83

## Spillerstall
Oppdatert 4. oktober 2024.

### Utlånte spillere

## Plasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
1. FC Kaiserslautern

**1. FC Kaiserslautern** er en tysk fotballklubb fra Kaiserslautern i Rheinland-Pfalz. Klubben ble stiftet i 1900 og kalles "Die roten Teufel" (de røde djevlene). Kaiserslautern var en av 16 lag som var med å grunnlegge nåværende Bundesliga i 1963 og spilte sammenhengende i ligaen fram til klubben rykket ned for første gang i 1996. Etter at de rykket direkte tilbake til det øverste nivået i 1997, vant de Bundesliga i 1998 som første, og hittil eneste, nyopprykkede klubb. Kaiserslautern har vunnet den tyske serien fire ganger (1951, 1953, 1991 og 1998) og den tyske cupen to ganger (1990 og 1996).

Kaiserslautern spiller sine hjemmekamper på Fritz-Walter-Stadion, oppkalt etter klubblegenden Fritz Walter, som var kaptein for Tyskland da de vant sitt første verdensmesterskap i 1954. Stadionet har en kapasitet på 49 850 tilskuere og var VM-arena under fotball-VM i Tyskland i 2006.

Kaiserslauterns trener er Marco Antwerpen, styrelederen i klubben er den tidligere FIFA-dommeren Markus Merk, og sportsdirektøren heter Thomas Hengen. Kjente spillere som har spilt for 1. FC Kaiserslautern er blant andre Fritz Walter, Stefan Kuntz, Andreas Brehme, Michael Ballack og Miroslav Klose.

Av norske spillere har Ruben Yttergård Jenssen flest kamper for klubben. Han spilte 89 seriekamper for 1. FC Kaiserslautern fra 2013 til 2016 og på lån i 2018. Azar Karadas og Jon Inge Høiland er andre nordmenn som har vært på lån i klubben. 

Kjetil Rekdal trente klubben i sesongen 2007/08, inntil han fikk sparken i februar 2008.

## Meritter
* Tysk seriemester (4): 1951, 1953, 1991, 1998
* Tysk visemester (4): 1948, 1954, 1955, 1994
* DFB-cup vinner (2): 1990, 1996
* DFB-cup tapende finalist (6): 1961, 1972, 1976, 1981, 2003, 2024
* Tysk supercup vinner (1): 1991

## Plasseringer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
FC Sachsen Leipzig

**FC Sachsen Leipzig** var en fotballklubb fra Leipzig i Tyskland. Fra 1963 til 1990 het klubben "Chemie Leipzig". 30. juni 2011 ble klubben nedlagt.
En ny klubb ble opprettet med grunnlag i den nedlagte "Chemie Leipzig" som nå heter "BSG Chemie Leipzig" og spilte sesongen 2014/15 i 6. divisjon i den lokale Sachsenliga.

## Plasseringer

## Eksterne lenker
*offisiell hjemmeside
Mer hajernik

«**Mer hajernik**» (armensk: Մեր հայրենիք; norsk oversettelse: «Vårt fedreland») er Armenias nasjonalsang. Sangen, som ble innført i 1991, bygger på nasjonalsangen til Den demokratiske republikken Armenia, men med ny tekst. Teksten er basert på diktet «Den italienske jentas sang» (armensk: Իտալացի աղջկա երգը), skrevet i 1859 av lyrikeren Mikael Nalbandjan (1829–1866). Musikken er skrevet av komponisten Barsegh Kanatsjjan (1885–1967).

## Sangtekst

(Repeter første vers)
Jørgen Aall (1806–1894)

**Hans Jørgen Christian Aall** (født 4. november 1806 i Holt, død 24. februar 1894 i Kristiania) var en norsk jurist, embetsmann og politiker.

Han var født på Nes jernverk og sønn av eidsvollsmannen Jakob Aall, som hadde mange slektsbånd til Porsgrunn og Skien. Jørgen Aall var gift med Mariane (født Møller). De hadde lenge sin bolig Ekeli på hennes foreldres gård Åkre i Gjerpen, nær Porsgrunn. De siste årene bodde de i Kristiania. De hadde ingen barn.

Fra 1840 var Aall assessor i Bergens stiftsoverrett, og 1846–1877 var han amtmann i Bratsberg amt (det senere Telemark fylke); byfogden i Skien Christian Cornelius Paus var konstituert i embedet i lengre perioder i 1860-årene mens Aall var på Stortinget. En tid hadde han kontor på Borgestad gård. Han var stortingsrepresentant fra Bergen i 1842 og 1845, samt fra Bratsberg amt i 1851, 1854, 1859–1860, 1862–1863, 1864 og 1868–1869. Han var stortingspresident ved stortingssesjonene i 1851, 1854, 1859–1860, 1862–1863 og 1868–1869.

Aall arbeidet særlig for etableringen av jernbane fra Drammen til Skien og for kanalene med sluser i Skiensvassdraget. Han hadde hovedæren for at Norsjø–Skienkanalen ble bygget, noe som har hatt enorm betydning for bosetting, industri og næringsliv i Telemark. Med kanalen ble tømmerfløtning mye lettere, og båter fra telemarksvannene kunne seile til Skien og havet. En byste av Aall, utført av Jo Visdal, er reist ved Løveid sluser ved Skotfoss, som en anerkjennelse for hans innsats for kanaliseringen.

Da Aall i 1877 gikk av som amtmann, fikk han Medaljen for borgerdåd i gull. Samtidig ga Stortinget ham kr 6&nbsp;000 kroner årlig, «i anerkjendelse av hans fortjenester av fædrelandet».

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Jørgen Aall i *Norsk biografisk leksikon*
Skrekkfilm

I en **skrekkfilm**, eller **grøsserfilm**, forsøker filmskaperen å få seeren til å føle frykt, redsel, angst eller avsky. Historien dreier seg ofte om en ond makt, hendelse eller persons inntreden i verden, noen ganger en overnaturlig sådan. Myrding og drap er også vanlige elementer i skrekkfilmer. Som oftest er det en eller flere skikkelser som prøver å drepe andre, i skrekkfilmer. 

Noen av de vanligste ingrediensene er vampyrer, zombier (og andre former for gjenoppståtte døde), varulver, eldgamle forbannelser, spøkelser, demoner eller demonbesettelse, satanisme, kannibaler og/eller utenomjordiske vesener. Seriemorderfilmer blir av og til også plassert i skrekkfilmsjangeren.

Spesielle historier og karakterer, ofte hentet fra klassisk litteratur, har også vært populære blant skrekkfilmskapere. Dracula, Frankenstein, Mumien og Dr. Jekyll og Mr. Hyde er eksempler på dette.

Nevneverdige filmer som har flyttet grenser i sjangeren, er Don Siegels *[[Invasion of the Body Snatchers]]* (1956), Roman Polanskis *[[Rosemary's Baby]]* (1968) og Tobe Hoopers *[[Motorsagmassakren]]* (1974). Stanley Kubricks *[[Ondskapens hotell]]* (The Shining) må også nevnes som en av de store skrekkfilmklassikerne. Nyere filmer er The Conjuring, Anabelle og JigSaw.

Det er ikke laget så mange skrekkfilmer i Norge, men en kan nevne Villmark (2003), Rovdyr (2008), Fritt vilt (2006) og Død snø (2009). Filmklassikeren ''De dødes tjern'' kan også langt på vei defineres som en skrekkfilm.

## Se også
* Grøsser
Mission: Impossible (film)

***Mission: Impossible*** er en amerikansk actionthriller og eventyrfilm fra 1996, regissert av Brian De Palma. Filmen handler om den hemmelige agenten Ethan Hunt som jobber for den amerikanske etterretningsorganisasjonen IMF. Når han blir uskyldig anklaget for å ha drept sin egen etterretningsgruppe må han legge ut på en farefull ferd for å finne den egentlige morderen og bevise sin uskyld. Hovedrollen spilles av Tom Cruise (også produsent), mens sentrale biroller spilles av Jon Voight, Emmanuelle Béart, Ving Rhames, Henry Czerny og Vanessa Redgrave. Filmen er basert på to TV-serier  og er den første filmen . 

*Mission: Impossible* ble meget populær og ble forholdsvis godt mottakelse av anmelderne. 

Den ble etterfulgt av ** (2000).

## Rolleliste

*Tom Cruise – Ethan Hunt
*Jon Voight – Jim Phelps 
*Emmanuelle Béart – Claire Phelps
*Henry Czerny – Eugene Kittridge 
*Jean Reno – Franz Krieger 
*Ving Rhames – Luther Stickell 
*Kristin Scott Thomas – Sarah Davies 
*Vanessa Redgrave – Max
* Emilio Estévez – Jack Harmon
* Ingeborga Dapkūnaitė – Hannah Williams
* Karel Dobrý – Matthias
* Marcel Iureş – Alexander Golitsyn
* Rolf Saxon – CIA analyst William Donloe
* Olegar Fedoro – Kyiv agent
* Dale Dye – Frank Barnes
* Morgan Deare – Donald Hunt

## Om filmen

### Popularitet og økonomi
*Mission: Impossible* innbrakte $457,7 millioner på verdensbasis, hvorav $181 millioner i USA og $2 millioner i Norge. Den ble den tredje mest innbringende filmen i USA i 1996 og den femte mest besøkte filmen i Norge i 1996.

Produksjonskostnadene var på ca $80 millioner.

### Anmelderne
Filmen fikk god mottakelse av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har oppnådd 64 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmkritikeren Roger Ebert gav den 3 av 4 stjerner, mens Leonard Maltin gav den 2,5 av 4 stjerner.

Også de norske anmelderne var jevnt over fornøyde. Både *[[VG]]* og *[[Dagbladet]]* gav den terningkast fire. Nettstedet *CINERAMA* gav den terningkast fem i 2006.

### Innspilling
Den ble innspilt i Praha, London, Skottland, Illinois, Virginia, Washington samt Pinewood Studios i England. Opptakene ble gjort våren, sommeren og høsten 1995.

### Musikk
Den karakteristiske kjenningsmelodien er ved Adam Clayton og Larry Mullen, Jr., og er basert på Lalo Schifrins originale melodi som ble brukt som intro i TV-serien.

## Referanser


## Eksterne lenker
*