Kerstin Gjesdahl Noach

**Kerstin Sofie Mellbye Gjesdahl Noach** (1935–2024) var en norsk arkitekt bosatt i Trondheim. Gjennom sin yrkeskarriere virket hun primært som arkitekturhistoriker. Hun var de siste årene professor emerita ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU), der hun hadde vært tilknyttet arkitektutdanningen fra 1967 til hun fratrådte i 2002, som dosent i perioden 1967–1985, deretter som professor.

Noach hadde sin arkitektutdannelse fra NTH (nå integrert i NTNU), der hun ble uteksaminert i 1958. Tittelen på «diplomen», *Drammen : gammel bybebyggelse og forslag til ’gammelby’*, viser at hun allerede som student hadde interesse for arkitekturhistorie. Diplomoppgavens tekst ble publisert i Fortidsminneforeningens årbok 1958.
__NOTOC__
## Forsker, antikvar og pedagog
Etter studiene var hun en kort periode ansatt ved arkitekt Arnstein Arnebergs kontor, før hun høsten 1959 ble stipendiat ved NTH. I løpet av stipendiattiden ble hun tildelt et fransk statsstipend og hadde et fem måneders studieopphold  i Paris, blant annet ved *l'Institut d'art et d'archéologie*. Hennes forskningsobjekt der var La Folie Saint-James, og den franske artikkelen hun skrev om anlegget ble publisert i fagtidsskriftet *L'Information d'histoire de l'art*.

Hun leverte i 1962 sin licenciatavhandling *Byggevirksomhet i Trondheim i perioden 1800–1850 : en arkitekturhistorisk undersøkelse*. Avhandlingen er senere utgitt som bok med tittelen *Et byggemiljø : Trondheim 1800–1850*.

Noach fortsatte gjennom årene studiet av eldre trondheimsbebyggelse. Hennes bidrag til boken *Trondheim 1814* behandler også et tema fra dette materialet. Publiseringsvirksomheten hennes var spesielt knyttet til boligarkitektur. Hun skrev både om firemannsboligen og om villa- og eneboligprosjekter formet av den første professorgenerasjonen ved Arkitektavdelingen på NTH. I artikler om disse så hun på hvordan professorenes holdninger til, og uttalelser om, arkitektur gjenspeiles i prosjektene. Hun satt i redaksjonskomitéen for boken *Fra årestue til smarthus : teknologien omformer boligen*.

Etter avsluttet licenciatstudium, ble hun ansatt hos Byantikvaren i Oslo med byantikvar Arno Berg som sjef. Mens hun var der, fikk hun, med økonomisk støtte fra NTH, mulighet til å delta på det såkalte «Romakurset» ved Det norske institutt i Roma. Etter kurset hadde hun et studieopphold der hun studerte bymiljøbevaring samme sted. Studieoppholdet var finansiert av Nansenfondet. Hennes artikler om rehabilitering og bevaring av eldre bymiljøer ble deretter publisert i tidsskriftene *[[Byggekunst]]* og *[[Teknisk Ukeblad]]*.

Etter tiden ved byantikvarens kontor, arbeidet hun ved Riksantikvariatet under riksantikvar Roar Hauglid til hun tiltrådte ved NTH. Hos Riksantikvaren vikarierte hun en periode for førsteantikvar Stephan Tschudi-Madsen. 

### «Arkitekturhistorisk allmenndannelse»
Noach ble beskikket som dosent ved Institutt for byggekunst V ved NTH i 1966 og tiltrådte i 1967. Dette instituttet, som senere gikk inn i Institutt for byggekunst, historie og teknologi, hadde ansvar for undervisning og forskning i arkitekturhistorie. Noach omtalte selv sin undervisningsoppgave som arkitekturhistorisk allmenndannelse. Gjennom kunnskapsformidling ønsket hun å øke arkitektstudentenes forståelse av, og respekt for, eldre arkitektur og byggeskikk, for å inspirere til innsats i bevaringsarbeid på ulike nivåer. Videreføring og utvikling av de årvisse Norges-ekskursjonene, der studentene selv får oppleve et tverrsnitt av norsk arkitektur fra kyst- til fjellområder, fra middelalder til vår egen tid, ble derfor et viktig innsatsområde.

I sin tid ved instituttet innførte hun valgfaget «Nordisk arkitektur». Inntil da hadde arkitekturhistorieundervisningen fokusert på norsk byggeskikk og europeisk monumentalarkitektur. En del av forelesningene i faget er publisert som kompendiet *Om arkitektur i Norden*, som fortsatt brukes som pensumlitteratur i faget «Arkitekturens teori og historie».  

Hun har vært medlem av Trondheim kommunes antikvariske utvalg og styremedlem både i Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum og Norsk Arkitekturmuseum. Hun engasjerte seg i debatten om Trondheims byutvikling, blant annet ved innlegg i *Adresseavisen*, og hun satt også i juryen for Adresseavisens byggeskikkpris.

## Bibliografi (utvalg)
* 

* *Et byggemiljø : Trondheim 1800–1850* (1975). (e-bok fra bokhylla.no)
* «Sagt og skrevet : på sporet av det arkitektursyn som ble formidlet av arkitektavdelingens første professorer». I: *Årbok*, s. 163–186. (Fortidsminneforeningen) (1997) 
* «Rådhuset som historisk bygningstype». I: Lending, Mari (red.) *Rådhus som monument*, s. 14–41. Norsk Form (2001)

## Referanser og fotnoter


## Kilder
* Bakke, Gudmund (2008) *Arkitekter NTH 58 : jubileumshefte 2008 : biografier, arbeider under og etter studietiden*. Oslo, SINFORMA. ISBN 978-82-303-1137-0
* Berre, Nina (2002) *Fysiske idealer i norsk arkitektutdanning 1945-1970* Les i fulltekst (fra NTNUs vitenarkiv DIVA)
* N.T.H.s årsberetning 1966–1967, s. 28–29

## Eksterne lenker

* Minneord fra Eir Grytli, Dag Nilsen og Daniel Johansen. Publisert i *Arkitektur* 12.12.2024