Gedenkstätte Berlin-Hohenschönhausen

**''Gedenkstätte'' Berlin-Hohenschönhausen** er et museum og minnesmerke (*Gedenkstätte*) for ofrene for det kommunistiske voldsherredømmet i Tyskland i det som fra 1951 til 1989 var Stasis sentrale varetektsfengsel i Berlin-Hohenschönhausen på adressen Genslerstrasse 66 i den nåværende bydelen Lichtenberg.

## Historie
I mai 1945 beslagla de sovjetiske styrkene området i Genslerstraße 66, der det befant seg et storkjøkken tilhørende den nasjonalsosialistiske folkevelferd (NSV) siden 1939. Der innrettet NKVD en leir, kalt «spesialleir nr 3», som i sin første tid tjente som transitleir der mer enn 16&nbsp;000 personer ned i tolvårsalderen ble holdt fanget under miserable forhold, før videretransport til leirene Ketschendorf, Weesow eller Sachsenhausen. Pga «varulvenes» angivelige undergrunnsvirksomhet satt også mistenkte tolvåringer fengslet. Opp til 4&nbsp;200 personer kunne samtidig være sammenpresset i leiren, og manglende sanitære forhold, sviktende matforsyninger og utilstrekkelig medisinsk tilsyn medførte at rundt 1&nbsp;000 omkom. De ble lagt anonymt i en søppelfylling. 

Offisielt var fangene internert for å ha vært involvert i nazismen, selv om lite tydet på at dette var riktig. Følgelig ble fangene avtvunget «tilståelser» ved hjelp av tortur utført i kjelleren, kalt * das U-Boot* («ubåten»). Lyset stod alltid på i de fuktige, vindusløse cellene. Forhørene var lange og ydmykende. Kom ingenting ut av dette, ble fangen satt i en ørliten, lufttett celle. Når oksygenet tok slutt, hadde hen tre minutter på seg til å «tilstå». Den etterfølgende domfellelsen bestod oftest av tvangsarbeid i årevis, enda nesten alle de dømte ble frikjent av russisk øvrighet på 1990-tallet.

I oktober 1946 ble leiren omdannet til sentralt varetektsfengsel for NKVD i Tyskland. Fangene ble torturert på forskjellige måter.

Først i starten av 1950 ble de tre spesialleirene Bautzen, Buchenwald og Sachsenhausen stengt. I 1951 overlot sovjetisk øvrighet området i Genslerstraße 66 til Stasi. Vanlige mennesker hadde ingen adgang, og området var ikke synlig på kart.

I 1951 overtok det nylig grunnlagte Stasi fengselet. Det ble etter hvert utvidet og hadde normalt en kapasitet på ca. 200 fanger. Etter hvert gikk Stasi over fra å hovedsakelig bruke fysisk tortur til å bruke mest psykisk tortur, bl.a. gjennom isolering og usikkerhet. Fangene bestod særlig av «republikkflyktninger» (personer som forsøkte å flykte til det demokratiske Vest-Tyskland) og opposisjonelle.

Rundt 11&nbsp;000 fanger hadde sittet i Hohenschönhausen da stedet omsider ble stengt 3. oktober 1990.

## Oppløsning
Etter kommunistregimets fall i 1989 ble Stasi oppløst, og fengselet stengt for godt.

## Minnesmerke
Bygninger og anlegg er bevart i original tilstand, og i 1994 ble *Gedenkstätte* Berlin-Hohenschönhausen åpnet for allmennheten som et museum, der også de ansattes liv og arbeidsforhold belyses. 

Museets direktør er historikeren Hubertus Knabe. Tidligere fanger og guider viser besøkende rundt i anlegget.

Fil:Cells course Berlin-Hohenschönhausen apel.JPG|*Gedenkstätte* Berlin-Hohenschönhausen.
Fil:Clp 20060300 Gedenkstätte Berlin-Hohenschönhausen Wachturm.jpg|Vakttårn.
Fil:Althohenschönhausen Gedenkstätte - 6.jpg|Bil for fangetransport.


## Referanser


## Litteratur
* Peter Erler, Hubertus Knabe: *Der verbotene Stadtteil Stasi-Sperrbezirk Berlin-Hohenschönhausen* Jaron Verlag, Berlin 2004, ISBN 3-89773-506-7
* Reinhard Grimmer, Werner Irmler, Willi Opitz: *Die Sicherheit. Zur Abwehrarbeit des MfS, 2 Bde.* edition ost im Verlag Das Neue Berlin, Berlin 2003, ISBN 3-360-01030-2

## Eksterne lenker
* 
* Union der Opferverbände kommunistischer Gewaltherrschaft UOKG