open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Egil Børre Johnsen

**Egil Børre Johnsen** (født 14. juli 1936 i Oslo) er en norsk forfatter og lektor. Han er utdannet dr. philos.

Johnsen har skrevet flere fagbøker om norsk språk, litteratur og skole, i tillegg til lærebøker for den videregående skolen. I boken *Det store bondefangeriet* (1981) tok han et oppgjør med norskfaget i skolen, og var senere redaktør for trebindsverket *Vårt eget språk*. Han har også bl.a. utgitt biografier om Nordahl Rolfsen og Knud Knudsen.

I 2006 fikk han Riksmålsforbundets litteraturpris for biografien *Unorsk og norsk* over Knud Knudsen, som regnes som riksmålets og bokmålets far.

## Referanser
Håkon Olaussen

**Håkon Daniel Beyer Olaussen** (født 1969) er en norsk journalist, prest og radioprogramleder. 

Håkon Olaussen er særlig kjent som programleder av flere radioprogrammer i NRK, deriblant *[[Språkteigen]]*, ''Her og nå'', samtaleprogrammet *Det skjedde i de dager* og som produsent for morgenandaktene fra 2005. 

Han har tidligere arbeidet med reklame, vært skoleinspektør, journalist i Vårt Land og sogneprest i Tiller menighet i Trondheim.

## Referanser
Ramvatn

**Ramvatn** er et vann som ligger i Valle kommune i Agder. Vannet ligger i fjelltraktene mellom Setesdal og Fyresdal som også kalles Setesdal Østhei. Ramvatn ligger rett nord for Straumsfjorden. Nord i vannet er innløpet Ramvassåni som kommer fra Lisle Ramvatn. I sørenden er utløpet som går videre ned i Fossevann. I lia øst for Ramvatn er Straumsgruvene lokalisert. Vannet ligger 776 meter over havet og har et areal på 32,3 hektar.

Eiendomsfordelingen i dette området har sitt særpreg. Fordelingen har tatt utgangspunkt i landområder og fiskevann som to sentrale faktorer. Derfor er det ofte noen som eier fiskevanna mens det kan være andre som eier strandsona rundt vannet. Vannet er det Torleiv Nordgarden som eier. Strandsona på østsida eier Arne Berg og Olav K. Hovet eier strandsona i vest.

Per i dag er fiskebestanden for stor, slik at fiskekvaliteten er forholdsvis dårlig. Årsaken til dette er ukjent, men mange mener kalkingsprosjekta har skylda. I de fire siste åra har VAFA drevet med kultiveringstiltak i Ramvatn.

## Referanser
Turn Around and Look

***Turn Around and Look*** kom ut i 2006, og er Jim Stärks fjerde album og er et album som er tro mot bandets musikalske uttrykk og den glade popmusikken.

## Sporliste
#«Ran Out of Luck» &ndash; 3:24
#«Turn Around and Look» &ndash; 3:18
#«Hold On» &ndash; 3:11
#«It's All Right» &ndash; 3:01
#«Rain Drifts from the Summer Sky» &ndash; 4:09
#«Quarter Moon» &ndash; 3:12
#«The Days Are Getting Longer» &ndash; 3:42
#«Stormy Weather» &ndash; 3:01
#«Tonight # 2» &ndash; 2:25
#«No One's Really There» &ndash; 3:20
Flo, fjell og fjære: Jostein Flo utforsker Vestlandet

***Flo, fjell og fjære: Jostein Flo utforsker Vestlandet*** er en norsk dokumentarserie seks episoder som gikk på NRK2 i 2001. Den tidligere fotballspilleren Jostein Flo var programleder. Formålet med programserien var å vise fram ulike ekstremsportaktiviteter på Vestlandet, en reise på Vestlandet kombinert med en ekstrem opplevelse. Serien var bygd opp slik at Flo reiste rundt på Vestlandet til de stedene der disse aktivitetene foregikk. Med seg på turen hadde han fra tre til seks ulike aktører, alle eksperter innenfor sine aktiviteter. Flo prøver seg på en kajakktur ned ville fossestryk, fjellklatring, brevandring, skiseiling, bølgesurfing og rafting. 

## Referanser
Amoco

**Amoco** er et oljeselskap fra USA som ble først etablert som «Standard Oil of Indiana» av John D. Rockefeller i 1899. Det var kjent for å være banebrytende innen offshore-boring og raffinering. 

Amoco fusjonerte med British Petroleum i desember 1998 for å danne BP Amoco, som ble omdøpt til BP i 2001. Merkenavnet Amoco ble brukt på bensinstasjonene for bensinblandinger med høyest 93 oktan. Oljeutslippet fra Deepwater Horizon i Mexicogolfen i 2010 sverte BP-merket og ga dårlig omdømme i USA, noe som førte til at amerikansk merkevarebygging ble revurdert. I oktober 2017 annonserte BP at de ville gjeninnføre Amoco-merkede bensinstasjoner i utvalgte amerikanske markeder. Per 2023 var det over 600 nye Amoco-stasjoner i det østlige og midtvestlige USA.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Historien om Amoco (engelsk)
* Høydepunker fra Amocos historie i Norge
Bly (roman)

***Bly*** er en roman av Lars Saabye Christensen som kom ut i 1990. Den er oppfølgeren til gjennombruddsromanen *[[Beatles (roman)|Beatles]]*, som kom i 1984. For *Bly* fikk Saabye Christensen Bokhandlerprisen. *Beatles* (1984), *Bly* (1990) og *Bisettelsen* (2008) er løst bundet sammen. Alle bøkene henter handlingen fra Oslo på 1960- og 1970-tallet. De skildrer overgangen mellom ulike livsfaser med humor og melankoli.

## Eksterne lenker

* Utgaven fra 1990 | 1992 hos Nasjonalbiblioteket.
Glansbilde

**Glansbilder**, ofte bare kalt **glans**, er trykte fargebilder på blankt papir med eller uten glitter. Motivene varierer stort, men har tradisjonelt vært idylliske, idealiserte og beregnet for barn. Glansbildene kan for eksempel vise blomster, dyr, småbarn, engler, nisser og motiver fra eventyr. Bildene er malt med sterke, friske farger i en dekorativ, romantisk illustrasjonsstil som minner om «gamle dager», særlig den visuelle masse- og barnekulturen på slutten av 1800-tallet. Mange nye glansbilder er opptrykk av gamle motiver. Glansbildene kan vanligvis kjøpes i hele ark med flere motiver sammen. Omrisset rundt hvert motiv er ofte utstanset.

## Etymologi
Ordet glansbilde kommer fra det tyske *Glanzbild* (på tysk brukes dessuten *Oblat* om ulike typer papirmerker). Ordet kan i overført betydning også anvendes generelt om alle overdrevent idealiserte framstillinger, slik det også brukes på norsk. Glansbilder kalles *glansbilleder* på dansk; *bokmärken* på svensk; *poesie plaatjes* på nederlandsk; *scraps*, *scrap-pictures*, *printed scraps*, *die-cuts* eller *glossy coloured prints* på engelsk og *feuilles en échantillons* eller *images et chromos* på fransk.

## Historie og bruk
Glansbildene oppstod i Tyskland rundt 1840 med oppfinnelsen av fargelitografiet. Å samle på glans ble etter hvert en svært populær hobby, særlig utbredt blant jenter på 1900-tallet.

Glansbilder er først og fremst samlerobjekter som kan oppbevares i egne album, handles med og byttes. Enkelte samler også på gamle glansbilder med antikvarisk verdi. En kan dessuten bruke glansbilder som dekorasjoner og formingsmateriell, for eksempel på hjemmelagde gratulasjonskort, i minnebøker og *[[scrapbooking|scrapbooks]].

Glansbilder er i dag til en viss grad erstattet med forskjellige slags dekorative [[klistremerke]]r.

== Litteratur ==
=== Sakprosa ===
* Faurholt, Estrid (1981): *Glansbilder*, Tiden forlag – oversatt fra dansk til norsk av Åse Enerstvedt.

=== Skjønnlitteratur ===
* Borgen, Johan (1945): *Glans*, novelle i *Magasinet for alle* nr. 18, 1945

== Referanser ==
<references />

==Se også==
*[[Glanspapir]]
*[[Klistremerke]]r
*[[Minnebok]]
**Scrapbooking*
**Bilderbogen*, tysk betegnelse for ark med bilder.

==Eksterne lenker==
Mange nettsteder viser bilder av gamle glansbilder.
* [http://bergenbibliotek.no/digitale-samlinger/okland/glansbilde Einar Øklands samling av glansbilder (intervju, kommentarer og eksempler)]
* [http://www.qxl.dk/default/defaultlist.asp?catg=18907&languagenr=12&ArticleType=0 Glansbilder på dansk nettauksjon] 
* [http://ordnet.dk/ods/opslag?opslag=glansbillede&submit=S%F8g Oppslagsordet «Glans-billede» i *Ordbog over det danske sprog'' (på dansk)]
* Kort historikk (på dansk)
* Kort historikk (på tysk)
* Norske glansbilder tegnet av Harald Damsleth
Fredag (fjernsynsprogram)

***Fredag*** er et norsk talkshow som gikk på TV 2 fra 2005 til 2011. Programmet tok opp ukesaktuelle saker i en uhøytidelig tone og hadde aktuelle gjester. Programmet ble i starten ledet av Øyvind Fjeldheim. I 2006 tok Stål Talsnes over. Programmet gikk fredager klokken 18.55.

## Referanser
Stimorol

**Stimorol** er et dansk tyggegummimerke som eies av konsernet Mondelēz International.

Det første eierfirmaet, som ligger i Vejle, ble grunnlagt i 1915 av Holger Sørensen. Stimorol tyggegummi ble lansert i 1956, først i Skandinavia. Sukkerfri tyggegummi ble lansert i 1978 og på 1990-tallet ble tyggegummi med frukt- og pebermyntesmak lansert.

## Eksterne lenker
*
Riket ved veiens ende

***Riket ved veiens ende*** er tredje og siste bind i den svenske forfatteren Jan Guillous historiske trilogi om Arn Magnusson. Denne boka ble gitt ut i 2000 i Sverige, og handler om Arn som vender hjem til Sverige. Han tenker gifte seg med sin Cecilia, men møter motstand. Han har med seg mye nytt, både av kunnskap og redskap, hjem.

## Handling
I denne boka boka vender Arn hjem Fra Det hellige land tilbake til Västgötaland og sin kjære Cecilia, som har gjort bot i et kloster i 20 år mens Arn var tempelridder. Når han kommer hjem, har han med mye ny kunnskap om stridskunst og handel, og han har også med opplærte bygningsfolk, stridsmenn og oppfinnere fra Det hellige land – for det meste saraseere.

Han har tenkt å holde løftet sitt til Cecilia og gifte seg med henne, men da må han gå mot sin mektige onkel og Jarl, Birger Brosa.
Birger Brosa mener han bør gjøre som æren krever og gifte seg for maktens skyld med Ingrid Yla, en Sverker. Dette hadde løst to problem – for det første hadde de rette båndene blitt bundet, og for det andre kunne Cecilia ha godt i kloster. Strategisk hadde dette vært smart, fordi hun da kunne ha blitt abbedisse og sverget mot Moder Rikissas *mened*. Slik kunne det blitt klart at Cecilia Blankas barn var ektefødte, og dermed sanne arvinger til tronen.

Arn og Cecilia velger derimot kjærligheten, de ønsker å gifte seg – hvilket de også gjør. I tillegg til sønnen Magnus, som de fikk som resultat av deres utskeielse, får de også datteren Alde. De bygger en gård, Cecilias medgift, sammen. Der har de treller – som de etterhvert frigir, ettersom det strider imot begges samvittighet å eie mennesker, menn i tjeneste og andre ting som hørte hjemme der. Mange av mennene Arn har i sin tjeneste er fra land sør, sarasenere og andre. Mange av dem er muslimer – noe Arn er påpasselig med å ikke nevne for mange. De har en avtale med Arn om å jobbe for ham i fire år, for å så reise, om de ønsker det. Blant hans gode venner, også hentet fra landene sør, er Markus og Jakob Wachtian. Disse er blant de som velger å bli da den fire år lange perioden er over.

Noe av det Arn har gjort på gården, er å bygge opp en hær. Mot slutten av boka står to releativt store slag, hvor mange av metodene og strategiene han har lært seg fra perioden som tempelridder benyttes. I det siste store slaget kommer danerne – fienden – kledd i røde klær med hvitt kors på. Han gjenkjenner dette som tegnet til johanitterne, og lar seg skremme. Han, som hærfører av sin hær, venter til det siste med å angripe disse. Når det er uunngåelig, og han må gjøre det, blir han overrasket over hvor dårlige de er til å slåss – til det kommer fram at danerne nå har tatt tegnet som sitt – rød duk med hvitt kors på.
Tula de Allende

**Tula de Allende** er en landsby i den meksikanske delstaten Hidalgo. Tidligere var området hovedstad for toltekerne.
Vintereik

**Vintereik** *(Quercus petraea)* er en art av eiketrær *(quercus)*. Den er en av to ville arter av eik som vokser i Norge. Vintereik er et stort, løvfallende edelløvtre som skilles fra sommereik ved hjelp av egenskaper ved stammen, krona, bladene, og nøttene.

## Beskrivelse
Treet blir 20 – 30 m.(maksimalt 40m) høyt. Den har en loddrett pælerot med kraftige siderøtter og trives på lett jord med forholdsvis lav pH-verdi. Treets eget løvfall hever imidlertid pH-verdien i jorden. Treet danner ofte hybrider med sommereik og får da latinsk betegnelse «*Quercus × rosacea*». Utseendet blir en mellomting mellom de to artene. Bladene er ovale, bredest like over midten, eller på midten, avrundet mot basis. De er regelmessig buktet med 5–8 grunne bukter på hver side. Fargen er blank mørkegrønn og teksturen er læraktig på oversiden, mens undersiden er mattere og lysere. Navnet vintereik viser til at de visne bladene sitter på treet langt utover vinteren i motsetning til sommereik som feller bladene om høsten. Bladstilkene er lange og tynne. Nøttene er ovale med en lengde på 2-3 cm og en bredde på 1-2 cm. De er først grønne, men modnes til brune etter ca. 6 mnd. Nøttestilkene er korte og kraftige. Barken er tynnere enn hos sommereik, og oppsprukket i mer eller mindre firkantede biter. Stammen fortsetter gjerne opp i krona som er tett fordi småkvistene er jevnt spredt.

## Utbredelse
Vintereik er et viktig tre i det mellomeuropeiske løvskogbeltet. Den har størst betydning i områder med oseanisk klima der bøk og agnbøk mangler, og arten tåler ikke så kalde vintre som sommereik. Utbredelsen strekker seg fra Irland og Nord-Spania nordover til Norge og Sverige, og østover til Litauen og vestlige Ukraina. I middelhavsområdet vokser den bare i fjellene. På Krim og i Kaukasia, Anatolia, Iran og Nord-Irak finnes underarten subsp. *iberica*. Den blir av og til regnet som en egen art. I Norge vokser vintereik i kyststrøk fra Drøbak og Vestfold til Nordfjord. Treet er særlig vanlig på Sørlandet, hvor det danner sammenhengende skoger. Årlig innsamles det tildels store mengder eikenøtter herfra, som blir eksportert til Danmark.

## Bruk
Trevirket (alen) er hardt og svært holdbart, og er ettertraktet for bruk i møbler og til vintønner. Tidligere var det svært ettertraktet som skipstømmer. Det har også høy brennverdi. Til bruk for møbler skal treet ligge jordslått *(avkappet på et jorde eller en åker)* i 5 år, slik at veden er "død" og ikke sprekker. Slik lagret møbelvirke omsettes til svært høye priser i Europa. Nøttene er spiselige, men må behandles for å bli kvitt den beske smaken. Eikenøttene inneholder bitterstoffer. For å begrense mengden bitterstoffer bør de plukkes mens de er grønne. Nøttene kokes og vannet byttes to ganger slik at bitterstoffene trekkes ut. Så skreller man nøttene og tørker kjernene.

## Galleri

Fil:Quercus petraea port.jpg|Vintereik, lang stamme
Fil:Quercus petraea 02.jpg|Lang bladstilk og kort nøttestilk
Fil:Egeved.JPG|Eikeved, ingen forskjell på vintereik og sommereik som materiale. Margstråler er svært tydelig. Årringene med store porer viser at eik er et ringporig treslag.


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Martinez de Pasqually

**Martinez de Pasqually**, egentlig **Jacques de Livron Joachim de la Tour de la Casa Martinez de Pasqually** (født 1727 i Grenoble, Frankrike, død 20. september 1774 i Port-au-Prince, dagens Haiti) var en fransk martinist og frimurer.

Hans tidligere liv er sparsommelig dokumentert. Noen steder er hans fødselsår oppgitt å være 1711. Det har også vært spekulert i om han var en polsk jøde eller endog var født i Syria.

I vielsesattesten med *demoiselle Marguerite-Angélique de Colas*, såvel som i hans katolske attest, datert 29. april 1772, er hans fødselsår oppgitt som 1727.

Faren *Messire de la Tour de la Case*, ble født i
Alicante, Spania, i 1671. Morens navn er oppgitt som *demoiselle Suzanne Dumas de Rainau*.

Martinez de Pasqually regnes som grunnleggeren av høygradssystemet Elus Coëns (fransk: *de l'Ordre de Chevaliers Maçons Elus Coëns de l'Univers*), ofte kalt *Elus Cohens* (feilstavet etter 1950-tallet).

I mai 1772 seilte Martinez til den franske kolonien Saint-Domingue (dagens Haiti), med skipet «Duc de Duras» med et sertifikat for å utbre sin frimurer-orden i «den nye verden» Amerika. Tirsdag, den 20. september 1774, døde han i Port-au-Prince, Haiti.

Martinez etterlot seg en sønn ved Lescar-Høgskolen, nær Pau i det sørvestlige Frankrike. Sønnen  ble døpt den 24. juni 1768, men forsvant 20 år senere under den franske revolusjon.

## Bibliografi
* Martines de Pasqually – *Traité sur la réintégration des êtres* (d'après le manuscrit de L-C de Saint-Martin), diffusion rosicrucienne, collection martiniste.
* Franz von Baader: *Les Enseignements secrets de Martinès de Pasqually*précédé d'une Notice sur le martinézisme et le martinisme, Bibliothèque Chacornac, 1900 – Robert Dumas, 1976, Editions Télétès, 2004
* Jean-Marc Vivenza: *Le [[Martinisme]], l'enseignement secret des Maîtres, Martinès de Pasqually, Louis-Claude de Saint-Martin et [[Jean-Baptiste Willermoz]], fondateur du Régime Écossais Rectifié*, le Mercure Dauphinois, 2006
* Gilles le Pape: *Les écritures magiques, Aux sources du Registe des 2400 nons d'anges et d'archanges de Martinès de Pasqually*,  Arché Edidit, 2006.

## Se også
* Martinisme
* Høygradssystemer i frimureriet

## Referanser
Svadilfare

**Svadilfare** er i den norrøne mytologi en prektig hingst. Den slepte på et år alle steinene i muren som omgir Åsgard.

Åsgardingene hadde inngått et veddemål med Svadilfares eier om at hvis han kunne bygge muren på et år, ville han få både solen og månen. Dessuten skulle han få Frøya. Da det så ut til at han skulle lykkes med å bygge muren ved hjelp fra hesten, måtte Loke forhindre det. Han omskapte seg til en hoppe for å lokke hingsten vekk fra arbeidet. Det lyktes i siste øyeblikk, og Svadilfares eier tapte veddemålet, men Loke måtte forbli hoppe inntil Sleipner ble født. Svadilfare og Loke er dermed Sleipners foreldre.

## Referanser
Piperen

**Piperen** er et tjern som ligger i Nittedal kommune i Akershus. Innløpet til Piperen kommer fra Piperfløyta.

## Referanser
Hordamuseet

**Hordamuseet** ligger på Stend i Fana bydel i Bergen kommune. 

Museet består er et friluftsmuseum med en bygningshistorisk avdeling og faste og skiftende utstillinger i et nyere museumsbygg. Bygningshistorisk avdeling er tenkt som et vestlandsk kulturlandskap fra tiden 1850–1950. Museet ønsker å vise bygningsforholdene slik de kan ha vært i Nord- og Midthordland på 18- og 1900-tallet med bostedhus, løe med flor, eldhus, kvernhus, stabbur, naust, stølsbygninger, skole, krambu og post.

Ved siden av museets basisutstilling om fiskerbondens liv, har museet også et bygningsanlegg på Fanafjellet med et stølsmiljø.

Hordamuseet er en del av Bymuseet i Bergen.

## Se også
* Stend

## Eksterne lenker

* Bymuseet i Bergen
Bergen Skolemuseum

**Bergen Skolemuseum** ligger i Lille Øvregaten 38 i den gamle latinskole rett nord for Domkirken i Bergen.

## Bygningen
Bygningen ble oppført etter tegninger av byggmester Hans Martin Heintz, innviet i 1706. Murbygningen var opprinnelig på en etasje med arker to arker på langsiden og en ark på kortsiden. Rundt 1760 ble en ny etasje bygget på. Bygget er oppført i tegl og tre og er et av få hus med utmurt bindingsverk i Bergen. Den gamle latinskole ble etterhvert for liten og i 1840 sto en ny skolebygning ferdig på den andre siden av Domkirken. Bygningen har siden blitt brukt til ulike formål – gamlehjem, barnehage og uteseksjon. Bygningen ble fredet av Riksantikvaren i 1927 og restaurert av arkitektene Hansteen i 1972.

## Museet
Bergen Skolemuseum ble etablert i 2003 i den gamle latinskole. Museet viser utstillinger om skolens utvikling fra den første skoleetableringen i Bergen, Bergen katedralskole i 1153, fram til de siste skolereformene. I tillegg vises skiftende utstillinger. Skolemuseet var i 2007 vert for det 12. internasjonale skolemuseumssymposiet.

I oktober 2008 åpnet Holbergmuseet i en del av Skolemuseet, med faste utstillinger som presenterer Ludvig Holberg som bergenser, europeer, forfatter og vitenskapsmann.

Skolemuseet er en del av Bymuseet i Bergen.

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Bymuseet i Bergen
*
Fredagsbørsen

***Fredagsbørsen*** er et norsk underholdningsprogram med Hallvard Flatland som gikk på TV 2 i 1998. Programmet omhandlet økonomi, sparing og aksjer.

## Anklager om kontraktsbrudd
Flatland ble høsten 2000 beskyld for kontraktsbrudd overfor TV2 i forbindelse med programmet. Det viste seg at samtidig som han ledet programmet, satt han med en hemmelig aksjepost i Globus Asset Management, et selskap som kontrollerte hvordan pengene fra fjernsynsprogrammet skulle brukes.

Premieren ble sett av 547 000.

## Referanser
Frem fra trengselen

***Frem fra trengselen*** er en norsk portrettserie med Espen Thoresen som gikk på Metropol TV i 2001. Thoresen intervjuet norske kjendiser, ofte de som stod litt på utsiden av samfunnet. Programmet ble presentert med undertittelen «*fri prat med frie folk».*

Serien var regnet som en av de mest suksessfulle programmene på kanalen. Det ble nominert i klassen beste reportasjeprogram under Gullruten 2002. Jo Raknes var prosjektleder.

Intervjuobjekter inkluderer Fredrik Hauge, fotograf Denny Omdal, MC-Mona, hoffreporter Esther-Marie Wiig, politiker Gunnar Fridtjofson,   Stig Furset, Jono El Grande og filmskaper Lars Daniel Krutzkoff Jacobsen.

## Referanser
Astrid Krog Halse

**Astrid Krog Halse** (1914–2007) var lærer og lyriker, kjent for sine dikt på meldalsdialekt. Meldalsmålet er en uttrøndersk dialekt.

Mange av diktene er kilder til dialekt og historie i Meldal, og de fleste diktene har tema fra Meldal. Diktene varierer mellom naturskildringer, dystre eller muntre historier, regler eller personlige tema. Diktene har bundet, taktfast form og har inspirert mange musikere til tonesettinger.

Halse debuterte med diktsamlinga *Marimesse* i 1961. Hun skrev i alt 11 diktsamlinger, noen av dem var utgitt privat.

Hun fikk Meldal kommunes kulturpris i 1998. Hun har også skrevet barneskuespill og lokalhistorie fra Meldal.

Bandet Gåte brukte diktene hennes som sangtekster på flere av sine innspillinger. Andre komponister og musikere har også satt toner til diktene.

Halse var svigerdatter til forfatteren Leif Halse.

## Tonesettinger (utvalg)
* : Ronny Kjøsen og Ingrid Storlimo, «Advent» (single)
* : Marthe Belsvik Stavrum, «Eg siglar min båt»
* , : Heidi Skjerve, seks tonesettinger – tre på *Vegen åt deg* (CD), to på *Jazz frå skogom* (CD) og en på *Still* (CD)
* , 2015, : Karstein Mauset (med Perikom), fire tonesettinger på *Bastuba* (CD), tre på *Flomål* (CD) og sju på *Fredlaus* (CD)
* 2008: Wenche Hovstein Olsen, fem tonesettinger
* : Marit Johanne Nielsen og Hanne Rindal Ree, *Ante i Åsa* (CD), 14 sanger – tonesetting Laila Fagerhaug Grut, arr. Ronny Kjøsen
* –: Gåte, i alt seks tonesettinger på CD-ene *Gåte*, *[[Jygri]]* og *[[Iselilja]]*
* ? Ronny Kjøsen, tre tonesettinger
* –1990: Laila Fagerhaug Grut, i alt 23 tonesettinger, de fleste på kassettene *Låt og Olåt*, *Kåsså Råsså* og *Ante i Åsa*
* –1985: Tor Haldberg, 22 tonesettinger
* –: Per Hjort Albertsen, åtte tonesettinger, fem på *Selected Works* (CD) i 2013
* 1970: Geirr Tveitt, «Eg møte deg alder», på *Tonen* (CD) med Birgitte Grimstad
* –: Sigmund J. Stai, sju tonesettinger
* : Paul Okkenhaug, «No kime’ alle klokkun»

## Referanser
Fylkesvei 470

**Fylkesvei 470** går mellom Vanse og sentrum i Farsund.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 651 (Vest-Agder).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Lewis Hunt

**Lewis Hunt** (født 25. august 1982 i Birmingham, West Midlands, England) er en engelsk fotballspiller som spiller forsvar for Wycombe Wanderers. Han kom til klubben fra Southend United sommeren 2008 og har tidligere også spilt for Derby County. 

## Biografi
Lewis Hunt, som har vært en del av Derby County sitt fotballakademi, skrev under på sin første profesjonelle kontrakt med Derby i august 2000. Han spilte sin første kamp for *the Rams* 10. september 2002 mot Mansfield Town i den engelske ligacupen. Den 17. september 2002 fikk Hunt sin ligadebut for Derby County da klubben vant 1-0 over Crystal Palace. Totalt fikk han med seg 10 ligakamper og 2 cupkamper for klubben fra Derbyshire i 2002/03-sesongen. 

Etter å ha spilt 1 kamp for Derby i første del av 2003/04-sesongen skrev Lewis Hunt under på en låneavtale med Southend United i oktober 2003. Han debuterte for *the Shrimpers* 1. november 2003 i en ligakamp mot Northampton Town, og han spilte 26 ligakamper for Southend i siste del av 2003/04-sesongen før han returnerte til Derby i mai 2004. 

I juli 2004 skrev han under på en permanent avtale med Southend United, og da 2004/05-sesongen var over hadde Hunt fått bokført 31 ligakamper for klubben fra Essex. Den påfølgende sesongen spilte han 30 ligakamper Southend. Den 19. september 2006 scoret Hunt sitt første klubbmål i karrieren, og det skjedde i en ligacupkamp mot Brighton & Hove Albion. Hans første ligamål for Southend kom 1. januar 2007 da klubben vant 3-1 over West Bromwich Albion.

Etter 2007/08-sesongen ble han løst fra kontrakten med Southend United og 23 juli 2008 signerte han en toårskontrakt med Wycombe Wanderers.

## Karriere som spiller

## Referanser


## Kilder
* Rollin, Glenda & Rollin, Jack: *SKYSPORTS FOOTBALL YEARBOOK 2006-07* (side 538).  Headline Book Publishing, London. ISBN 0-7553-1526-X

## Eksterne lenker
*
Dornier Do 335

**Dornier Do 335** «Pfeil» (Pil),var et tysk jagerfly utviklet og produsert av Dornier for Luftwaffe under andre verdenskrig. Flyets ytelse var overlegent andre lignende flytyper i denne perioden på grunn en unik «dytt-og-dra»-konfigurasjon, der flyets to motorer ble satt sammen ende-mot-ende slik at flyet hadde en propell foran cockpit og en bak haleroret. Denne konfigurasjonen er fordelaktig i forhold til å ha motorer på vingene i og med at man får motorkraften av et to-motors fly, samtidig som man har samme luftmotstand som et en-motorsfly. Andre fordeler med denne konfigurasjonen er at man øker roll-hastigheten siden tyngdepunktet ligger midt i flyet. Med en slik konfigurasjon er flyet også enklere å kontrollere ved motorstopp eller tap av motorkraft da det ikke vil være noen dreining på grunn av asymmetrisk trekkraft.

Flyet var utstyrt med en Daimler-Benz DB 603-motor og prototypen **Do 335 V1** (CP+UA) fløy første gang i oktober 1943. I 1944 var produksjonen i gang og de første flyene ble levert til skvadronene i januar 1945. På grunn av problemer med tilgangen på motorer ble kun en håndfull eksemplarer produsert.

Dornier Do 335 kunne oppnå en hastighet på 765&nbsp;km/t og var dermed et av de raskeste stempelmotordrevne flyene under andre verdenskrig. Den eneste gangen allierte fly var i kontakt med dette flyet under krigen var i april 1945 over Nord-Tyskland. En gruppe Hawker Tempest jagerfly fra RAF overrasket en enslig Do 335, men til tross for Tempestens relativt høye hastighet klarte de ikke å ta igjen det tyske flyet. I etterkrigstiden ble Do 335 testet mot blant annet North American P-51 Mustang, et annet svært raskt jagerfly. Do 335 var imidlertid overlegen både på hastighet og rekkevidde.

## Spesifikasjoner (Do 335A-1)

## Litteratur
* Wilson, Stewart. *Aircraft of WWII.* Fyshwick, ACT, Australia: Aerospace Publications Pty Ltd., 1998. .

## Eksterne lenker
* Wings Palette-fargelegging
Loddline

**Loddline** eller **loddsnor** var et hjelpemiddel ved kystnavigering før moderne tid med anvendelse av ekkolodd. På engelsk kalt for *depth sounding* eller kun *sounding*.

Snora besto av et lodd, ofte i bly, med en snor som var lang nok til å nå bunn på ganske dypt vann. Snora var utstyrt med knuter (knop eller stikk) av forskjellig slag som markerte hvor mye av snora som var sluppet ut. Han som skulle lodde dybden måtte først og fremst måle at der var seilingsdybde. Når skipperen var usikker, ble seilene og dermed farten redusert slik at et godt kastet lodd ville stå loddrett stramt når seildybdelengden var sluppet ut.

Loddmannen ble ofte så flink at han ved hjelp av hoderegnet matematikk kunne anslå hvor dypt der var mens loddlina sto skjevt i vannet.

Var man på leting etter god ankergrunn, trengtes både dybdemål og opplysning om det var sand eller steinbunn. Dette ble løst ved å smøre loddet inn med fett. Kom det opp med sand eller gjørme, var den saken klar.

## Referanser


## Eksterne lenker
* «The Lead Line -- Construction and use», *The Navy & Marine Living History Association*
Aabenraa kommune

**Aabenraa kommune** er en dansk kommune i Region Syddanmark, helt syd på Jylland. Den har en befolkning på 59&nbsp;002 innbyggere (2023) og administrasjonssenteret ligger i Aabenraa. Kommunen er grensekommune mot Tyskland i sør og har to grenseoverganger.

Aabenraa kommune ble dannet ved Kommunalreformen (2007) da kommunene Bov, Lundtoft, Rødekro, Tinglev og tidligere Aabenraa kommune (1970–2006) ble slått sammen.

Som følge av  Danmarks nederlag i andre slesvigske krig i 1864 måtte landet avstå  Sønderjylland til kongeriket Preussen. Området som utgjør Aabenraa var dermed en del av Preussen frem til gjenforeningen i 1920.

## Politikk
Ved kommunalvalget 15. november 2005 fikk kommunalbestyrelsen (kommunestyret) rent sosialdemokratisk flertall.

### Borgermestre
* Jan Riber Jakobsen (K) 2022–
* Thomas Andresen (V) 2014–2021
* Tove Larsen (S)	2007–2013

### Kommunalrådet

## Noter



## Referanser
 

 
 
 


## Eksterne lenker
* 
* Kommunalstatistikk: NetBorger Kommunefakta fra KMD alias Kommunedata
Urs Lehmann

**Urs Lehmann** (født 1. april 1969 i Rudolfstetten i kantonen Aargau) er en tidligere sveitsisk alpinist.

I junior-VM i alpint 1987 tok han gull i utfor.

Under VM 1993 i Morioka gikk han overraskende helt til topps i utforrennet og tok dermed Sveits' eneste medalje. Ved siden av Peter Müller er Lehmann den eneste sveitsiske VM-vinneren i alpint som ikke kommer fra alperegionen.

Han gjorde aldri særlig suksess i verdenscupen: Totalt hadde han bare fem plasseringer blant de ti beste, fire ganger i utfor og en gang i super-G. Det beste resultatet var en fjerdeplass i et utforrenn i italienske Val Gardena. Han la opp etter sesongen 1996/97.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fylkesvei 687 (Vest-Agder)

**Fylkesvei 687 i Vest-Agder** gikk mellom sentrum og Lundeveien i Farsund. Veien var 2,9&nbsp;km lang.

Veien har blitt omklassifisert til kommunal vei og består fra vest mot øst av traséene
* Kv3300 Lauervik terrasse
* Kv4000 Skipperveien
* Kv2300 Havnegaten
* Kv4600 Strandgaten
* Kv4850 Torvet
* Kv1200 Brogaten

## Kommuner og knutepunkter

*  Farsund sentrum
* Kirkegaten til  Vanse
* Lundeveien

## Referanser
Jamie Lynn Spears

**Jamie Lynn Marie Spears** (født 1991) er en amerikansk skuespillerinne, og søster til popsanger Britney Spears. Foreldrene er Lynne Irene og Jamie Parnell Spears.

Spears begynte sin karriere i den amerikanske TV-serien *All That* på Nickelodeon i 2002. Senere fikk hun sin egen serie, *[[Zoey 101]]* på den samme kanalen. Hun har også hatt en liten rolle i søsterens film, *[[Crossroads (film fra 2002)|Crossroads]]*, og deltatt med en birolle i filmen *[[Heroes (film)|Heroes]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Paolo Nutini

**Paolo Giovanni Nutini** (født 9. januar 1987) er en skotsk låtskriver og sanger. Faren er av italiensk avstamning, men slekten har bodd i Skottland i fire generasjoner.

Nutinis oldefar etablerte seg i Paisley i Skottland med en fish and chips-butikk, som Nutinis foreldre nå driver. Som ung ønsket han å bli fotballspiller, men hans bestefar tente interessen for musikk da han introduserte ham for blant annet skotske folkesanger. Da han var i 16-årsalderen flyttet han til London hvor han regelmessig opptrådte på forskjellige klubber. Nutinis stemme og evne til å skrive sanger ble raskt lagt merke til, og ikke lenge etter sin 18-årsdag skrev han kontrakt med plateselskapet Atlantic Records.

## Diskografi
### Album
* *These Streets* &ndash; 2007 (Atlantic)
* *Sunny Side Up* &ndash; 2009 (Atlantic)
* *Caustic Love* - 2014 (Atlantic)

### Singler
* «Last Request» &ndash; 2006
* «Jenny Don't Be Hasty» &ndash; 2006
* «Rewind» &ndash; 2006
* «New Shoes» &ndash; 2007
* «Scream (Funk My Life Up)» - 2014
* «Better Man» - 2014

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Fylkesvei 4122

**Fylkesvei 4122** går mellom Heskestad og Langeland i Farsund.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 654 (Vest-Agder).

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Messerschmitt Me 210

**Messerschmitt Me 210** var en tysk, tung to-motors jagerbomber utviklet og produsert av Messerschmitt under andre verdenskrig. Flyet ble utviklet for å erstatte flyet Messerschmitt Bf 110. Det viste seg imidlertid å ha svake flyegenskaper og ble etterhvert erstattet av Messerschmitt Me 410.

## Spesifikasjoner (Me 210 Ca-1)

## Litteratur
* Petrick, Peter. "Messerschmitt Me 210/Me 410 Hornisse/Hornet: an illustrated production history". Hinckley: Midland, 2007. ISBN 978-1-85780-271-9

## Eksterne lenker
* Wings Palette-fargelegging
Fremtiden kommer bakfra

***Fremtiden kommer bakfra*** er en norsk komiserie eller «mockumentary» på seks episoder som ble sendt på NRK1 vinteren 2006. Steinar Sagen gestaltet hovedrollen i serien, som ble promotert som «*En tv-serie for deg som blir sur av å tenke positivt.*»

## Handling
Reklamemannen og ettbarnsfaren Jan Erik Hovden (Steinar Sagen) er sykmeldt med nakkesleng, og for første gang i sitt liv stopper han opp og tenker: Hva skal han bruke livet sitt til? Svaret er nærliggende: I egne øyne er han et stort kommunikasjonstalent, og nå vil han lage motivasjonsfilm for folk med samme handikap som ham. 

Hovden får 500 000 kroner i støtte fra Handikapforbundet for å lage filmen, og for disse pengene leier han inn produksjonsselskapet «Offline Productions». Med overdreven selvtillit går han i gang med opptakene – med seg selv både i hovedrollen og som kreativ leder. Hovden har klokkertro på eget budskap, og øser fritt av sin livsvisdom: «Vi blir ikke friske av å gå i flokk», «Du trenger ikke støttehjul på livets sykkel», «Problemet vårt sitter ikke i nakken, det sitter i hodet». Tidlig gjør han det klart at det ikke bør råde noen tvil på settet om hvem som er sjefen. Han er selveste executive. Ingen over, ingen ved siden. 

Den ivrige Hovden møter en undrende, men foreløpig positiv samling mennesker i Nakkeslengforeningen. Samtidig får teamet bak kamera en følelse av at Hovden er en mann som ikke helt lever som han preker. Og hva er egentlig budskapet hans satt sammen av? Likner ikke dette veldig på ting vi har hørt før? 

Men det å lage film er mer komplisert enn hva Hovden hadde tenkt seg, og han møter problemer både på filmsettet og privat. Men i Hovdens verden finnes det ikke problemer, bare utfordringer...

TV-serien fremstår som et dokument fra innspillingen basert på opptakene Hovden etterlot seg.

## Episodene

Serien hadde i gjennomsnitt seertall på rundt 250.000 per episode.

## Roller i serien

### Hovdenfamilien
*Jan Erik Hovden: Steinar Sagen	
*Turid Hovden: Kristin Zachariassen
*Marius Hovden: Jens Henrik Rage

### Teamet
*Camilla: Kaia Varjord
*Regissør: Terje Rangnes
*Lydmann: Sigmund Falch
*Forbundsleder Høidal: Per Jansen	
*Lisbeth: Tove Heyerdahl

### Støttegruppen
*Joker: Per Egil Aske	
*Roy: Hallvard Holmen	
*Siv: Gjøril Songvoll	
*Asle: Ask Brantenberg Cold	
*Kjetil: Bjørn Roger Hermansen	
*Kari: Elisabeth Stavenes	
*Gerd: Gunni Jordfald Johnsen
*Anne Britt: Anna Katrin Karlsson	
*Stina: Nina Andresen-Borud	
*Jane: Vibeke Kristoffersen	

### Øvrige
*Dansk kvinne: Kirsten Høeg	
*Skarsgaard: Ove Christian Owe	
*Mona: Maria Boch
*George: Pål Obrestad	
*Tupac, (Georgs sønn): Elias Dagbeten
*Hovdens lege: Svein Roger Karlsen	
*Svartisen: Sigmund Sæverud	
*Daglig leder spa: Celine Engebrigtsen
*Mann i rød allværsjakke: Åsmund Huser	
*Bowlingmann: Thor Michael Aamodt	
*Daglig leder barnehage: Sandra Olafsen	
*Ingebrigt: Ingebrigt Steen Jensen 
*Christer Norén: Göran Forsmark

## Bak serien
*Regi: Terje Rangnes
*Manus: Terje Rangnes og Sigmund Falch
*Produsenter: Steinar Sagen (kreditert som Jan Erik Hovden) og Bitte Monn-Iversen

## Annet
Serien vakte en viss harme fra folk med nakkeslengskade.

## Referanser
Hansjörg Tauscher

**Hansjörg Tauscher** (født 15. september 1967 i Oberstdorf) er en tysk tidligere alpinist.

I løpet av karrieren var en tredjeplass Tauschers beste resultat i verdenscupen. Den fikk han i et utforrenn i Garmisch i januar 1992.

I VM 1989 i Vail gikk han imidlertid fullstendig overraskende til topps i utforrennet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jammerbugt kommune

**Jammerbugt kommune** er en dansk kommune i Region Nordjylland på nordvestkysten av Jylland med 38&nbsp;234 innbyggere (2024). Administrasjonssenteret ligger i Aabybro. Geografisk er den plassert på Vendsyssel-Thy, mellom Jammerbugt og  Limfjorden.

Kommunen ble opprettet i forbindelse med kommunalreformen i 2007 og er en sammenslåing av Brovst kommune, Fjerritslev kommune, Pandrup kommune og Aabybro kommune.

## Byer og attraksjoner
I motsetning til i de fleste danske kommuner har ikke Jammerbugt noen store byer som dominerer. Den største byen er Aabybro (6&nbsp;559), deretter følger Fjerritslev (3&nbsp;335), Pandrup (2&nbsp;909) og Brovst (2&nbsp;664).

I kommunen ligger Fårup Sommerland i Blokhus. Langs Jammerbugt er det mye besøkte sandstrender.

## Politikk
Ved kommunalvalget 15. november 2005 ble den nye kommunalbestyrelsen (kommunestyret) valgt og Brovsts borgermester Mogens Gade fra Venstre ble valgt til borgermester i den nye kommunen.

### Borgermestre
* Christian Hem (V) 2026–
* Mogens Gade (V) 2007–2025

### Kommunalrådet

* 
* 
* 

## Noter



## Referanser


 
 

 


## Eksterne lenker
*
David Zwilling

**David Zwilling** (født 24. august 1949 i Abtenau) er en tidligere østerriksk alpinist.

Høydepunktet i karrieren var verdensmestertittelen i utfor som han vant i VM 1974 i St. Moritz. I samme mesterskap tok han også sølv i slalåm.

Han kom på 2.-plass sammenlagt i verdenscupen sesongen 1972/73, og vant to enkeltrenn.

## Verdenscupseire

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* David Zwilling Resort
Sigge Fürst

**Sigurd «Sigge» Fürst** (1905–1984) var en svensk skuespiller, sanger og programleder.

Sigge Fürst var i mange år programleder for radioprogrammet *[[Frukostklubben]]*. Han medvirket i mange filmer og TV-program, men var fremfor alt sceneartist.

Sigge Fürst begynte å arbeide som politi rundt 1930. Senere spilte han nettopp denne rollen i noen filmer.

Han begynte på Oscarsteatern i Stockholm i 1931. Fra samme periode spilte han også revy på Folkets hus-teateret i Stockholm. Han begynte å turnere i Folkeparkene i Sverige og holdt på med dette i mer enn 30 år. Han ble en svært populær sanger og gav ut en lang rekke grammofonplater.

Fra 1940-tallet var Fürst ansatt på flere av Stockholms privatteatre. Han var blant annet en lang periode på Intima teatern.

Fürst ble ansatt på Dramaten i begynnelsen av 1960-årene av Ingmar Bergman. Der hadde han ulike karakterroller. Han hadde samtidig engasjementer på andre teatre og spilte med flere av Sveriges mest kjente skuespillere.

## Filmografi (i utvalg)
* 1979 – *[[Trolltider]]* (TV-serie)
* 1969 – *[[Bokhandlaren som slutade bada (film)|Bokhandlaren som slutade bada]]*
* 1960 – *[[Når mørket faller på (film fra 1960)|Når mørket faller på]]* (När mörkret faller)
* 1960 – *[[På en benk i en park]]* (På en bänk i en park)
* 1959 – *[[Frøken Chic]]* (Fröken Chic)
* 1958 – *[[De glade tyveårene]]* (Jazzgossen)
* 1957 – *[[Mesterdetektiven Blomkvist lever farlig (film)|Mesterdetektiven Blomkvist lever farlig]]* (Mästerdetektiven Blomkvist lever farligt)
* 1956 – *[[Ratataa, The Staffan Stolle Story]]* (Ratataa)
* 1956 – *[[Sjunde himlen]]*
* 1956 – *[[Egen inngang]]* (Egen ingång)
* 1956 - *[[Lille Fridolf og jeg]]* (Lilla Fridolf och jag)
* 1955 – *[[Ute blåser sommervind]]*
* 1955 - Den standhaftige tinnsoldat (Svensk stemme)
* 1953 – *[[Resan til dej]]* (Resan till dej)
* 1950 – ''Stjärnsmäll i Frukostklubben''
* 1949 – *[[Pippi Langstrømpe (film fra 1949)|Pippi Langstrømpe]]* (Pippi Långstrump)
* 1949 – *[[Flickan från tredje raden]]*
* 1949 – *[[Kvinner i hvitt (film)|Kvinner i hvitt]]* (Kvinna i vitt)
* 1946 – *[[Ballongen]]*
* 1946 – *[[Penger (1946)|Penger]]* (Pengar – en tragikomisk saga)
* 1946 – *[[Møte i natten]]* (Möte i natten)
* 1946 – *[[Kjærlighet og utforrenn]]* (Kärlek och störtlopp) 
* 1945 – *[[Vandring med månen]]*
* 1943 – *[[Natt i hamn]]*
* 1943 – *[[Det spökar - det spökar ...]]*
* 1941 – *[[Lærerinne på vift]]* (Lärarinna på vift)
* 1940 – *[[Kyss henne!]]*
* 1934 – *[[Simon i Backabo]]*
* 1931 – *[[Trøtte Teodor (film fra 1931)|Trøtte Teodor]]* – en skyggeprofil i døren til restauranten

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Christian Pravda

**Christian Pravda** (født 8. mars 1927 i Kufstein, død 11. november 1994 i Kitzbühel) var en østerriksk alpinist. Han ble regnet som en utmerket allroundalpinist.

Den første internasjonale medaljen fikk han i OL 1952 i Oslo, da han tok sølv i storslalåm og bronse i utfor. Karrierens høydepunkt skulle komme to år senere, i VM i Åre, der han ble Østerrikes andre verdensmester i utfor (Franz Zingerle var den første i 1935). I tillegg tok han sølv i kombinasjonen og en fjerdeplass i slalåm.

Etter at han hadde tatt noen reklameoppdrag, ble han ansett som profesjonell og utestengt fra deltakelse i OL 1956. De siste årene i sin aktive karriere kjørte Pravda profesjonelt.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Trygve Mathisen

**Trygve Mathisen** (født 28. november 1913 i Lødingen, død mai 21. mai 1987) var en norsk forsker og statsstipendiat innen krigshistorie og utenriks- og sikkerhetspolitikk.

Han hadde arbeidet mange år som fisker, sjømann og som styrmann i handelsflåten før han i 1939 tok artium som privatist. Under annen verdenskrig deltok han i de norske styrker i Storbritannia. I i 1946 ble han cand.philol. i historie med avhandlingen *Den engelsk-japanske avtale 1905*. Han arbeidet som historiker ved Forsvarets krigshistoriske avdeling fra 1948 til 1951 og forskningsstipendiat ved Norges almenvitenskapelige forskningsråd fra 1954 til 1957.

Mathisen ble dr.philos. i 1951 med avhandlingen *Svalbard i internasjonal politikk 1871-1925*, og utga en engelsk utgave av avhandlingen i 1954.

Han ble statsstipendiat i 1963. Han er innehaver av Deltagermedaljen med rosett.
I Wasbergs nekrolog står det at «*Alvorlig sykdom hindret ham i å motta tilbud om stillinger ved kjente utenlandske universiteter.*» Wasberg skriver også at «*Nord-Norge slapp aldri taket i ham. De ramsalte replikker traff når nødvendig gjerne der de skulle. Denne myndige, kraftige personlighet med så mangesidig erfaring var samtidig åpen og vennlig mot alle han kom i berøring med. Trygve Mathisen hadde gang på gang i aktiv innsats, som gjennom forskerarbeidet, fått innblikk i menneskesinn under tilværelsens grensesituasjoner. Ikke bare autoritet, men også overbærenhet preget hans vesen.*»

## Litteratur
* Sambok 18 bøker av Mathisen
* Nekrolog av Gunnar Christie Wasberg, Aftenposten, 26. mai 1987
Gråsidemus

**Gråsidemus** (*Myodes rufocanus*) tilhører en gruppe mus som kalles klatremusgruppa. I Norge består denne gruppa av klatremus, rødmus og gråsidemus. De har bl.a. det til felles at de har rødbrun overside og ganske kort hale. Gråsidemusa har i motsetning til de to andre rent grå kroppssider, dessuten er den noe større og kraftigere. Voksne gråsidemus kan oppnå en vekt på ca. 60 gram, mens de mindre slektningene sjelden blir tyngre enn 40 gram.

## Tilpasning
Gråsidemusa er tilpasset nordlige og høyereliggende strøk. Etter istiden vandret den inn i Norge fra nordøst og spredte seg sørover. Den er trolig den vanligste musearten i Nord-Norge. I Sør-Norge finnes den opp på snaufjellet til ca. 1200 meters høyde.

## Forplantning
Den får normalt to til tre kull i løpet av sommerhalvåret. Vanlig kullstørrelse er fem-seks unger, men kull på opp til ti unger er registrert. Bestandene varierer sterkt og når en topp hvert tredje eller fjerde år i de såkalte «museår». I slike år går produktiviteten hos hunnene ned. Voksne hunner okkuperer et eget leveområde som de forsvarer mot andre voksne hunner.

## Føde
Føden består for det aller meste av planter. Den har en variert diett, og spiser forholdsvis mer «grøntfor» og mindre frø enn de to slektningene. Den klatrer muligens ikke like godt som dem, og finner det meste av maten på bakken. Når den gnager bark av trær om vinteren, er det helst rothalsen like over bakken den går løs på. Den klatrer dog i busker og småtrær, hvor den kan ete både bark og blader.

Blåbærlyng er viktig mat om vinteren, og små hauger med avbitte blåbærris kan avsløre gråsidemusas tilstedeværelse når snøen smelter om våren.

## Adferd
Gråsidemusa kan komme inn i hus om vinteren. Den kan være både nysgjerrig og lite sky. Den svømmer godt.

## Nedgang i bestanden
På slutten av 1900-tallet ble det registrert en sterk nedgang i bestanden i Nord-Sverige. Bestandstoppene hvert tredje til fjerde år forsvant, og arten så ut til å forsvinne fra store områder. En teori går ut på at sur nedbør kan være årsak til dette.

## Eksterne lenker
* 
* Pattedyratlas (Norsk Zoologisk Forening)
Roosevelt

**Roosevelt** kan referere til:

## Personer
* Franklin D. Roosevelt
* Theodore Roosevelt
* Roosevelt Skerrit

## Steder
* Roosevelt County
** Roosevelt County i Montana
** Roosevelt County i New Mexico
Magnitude

**Magnitude** (av latin: *magnum*) betyr *størrelse.* I Norge brukes uttrykket av astronomer om en skala som angir stjerners absolutte lysstyrke målt på overflaten av himmellegemet (ikke styrken på det lyset som er synlig fra jorden). Lavere magnitude-verdier representerer høyere lysstyrke. Et normalt menneskeøye kan ikke se svakere lys enn om lag +6.

### Magnitude-verdier for himmelobjekter (utvalg)
Solen -26,7
Fullmånen -12,7
Venus (på sitt lyssterkeste) -4,4
Den internasjonale romstasjonen -2
Sirius (den lyssterkeste stjernen) -1,44
Pluto +14

Slik skalaen fungerer, er Solens -26,7 om lag  ganger sterkere enn 12,7.
## Referanser
Viktor Sjasjerin

**Viktor Vladimirovitsj Sjasjerin** (russisk *Виктор Владимирович Шашерин*, født 23. juli 1962 i Alma-Ata) er en tidligere skøyteløper som representerte Sovjetunionen. 

Sjasjerin var aktiv internasjonalt fra 1981, da han ble nr 5 i junior-VM, til 1988. Hans beste prestasjoner var en bronse i VM 1986 og en verdenscupseier på  meter i Davos 1987.

Han toppet adelskalenderen i to perioder. Første gang fra 17. mars 1983, da han detroniserte Eric Heiden, til 28. februar 1983, og andre gang fra 23. mars 1984 til 15. februar 1987 (totalt  dager). I mellomtiden hadde landsmannen Andrej Bobrov toppet adelskalenderen, som den første med under 160 poeng.

## Personlige rekorder

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Viktor Sjasjerin på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
*  Profil som Viktor Shasherin og Viktor Sjasjerin på The-Sports.org (noen mesterskaps- og verdenscup-resultater)
*
Liverpool FCs resultater

Resultatoversikt for Liverpool FC.

## Sesong for sesong

I.D. = Ikke deltatt

## Referanser


## Se også
* Statistikk om Liverpool FC

## Eksterne lenker
* LFCHistory.net 
* Mer detaljert om hver sesong
Mario Matt

**Mario Matt** (født 9. april 1979 i Flirsch) er en østerriksk tidligere alpinist. Han var spesialist i slalåm, og vant fjorten slalåmrenn og ett kombinasjonsrenn i verdenscupen i løpet av karrieren.

I VM 2001 på hjemstedet St. Anton am Arlberg ble han verdensmester i slalåm og tok i tillegg sølvmedalje i kombinasjonen.

## VM-medaljer
* 2001 St. Anton – **gull i [[slalåm]]
* [[VM i alpint 2007|2007]] [[Åre (tettsted)|Åre]] – **gull i slalåm
* 2007 Åre – **gull** i lagkonkurranse
* 2001 St. Anton – sølv i alpin kombinasjon
* 2013 Schladming – '''bronse i slalåm

## Resultater i verdenscupen i alpint

### Enkeltseire

### Sammenlagtplasseringer

## Eksterne lenker
* 
*
Jonas Nilsson

**Jonas Nilsson** (født 7. mars 1963 i Hedemora) er en svensk tidligere alpinist.

Han kjørte i verdenscupen fra 1983 til 1992, og gikk til topps i to slalåmrenn. Under VM 1985 i Bormio ble han overraskende verdensmester i slalåm.

## Verdenscupseire

## Referanser


## Eksterne lenker
*