open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1021

## Begivenheter
* Abd al-Rahman IV blir Kalif av Córdoba.
* Aribo av Mainz etterfølger Erkanbald som Erkebiskop av Mainz.
* Gandhara blir erobret av Mahmood av Ghazni.
* Kong Olav den hellige erobret Hedemarken.
* Møte mellom kong Olav Haraldsson og hersen Dale-Gudbrand på Hundorp i Sør-Fron.
* Pilgrim etterfølger Heribert som Erkebiskoper av Köln.
* Sama o-dowleh etterfølger Shams o-dowleh som sjah av Diylamidene av Rey, Isfahan og Hamedan.
* Radiokarbondateringer slår fast at vikinger var bosatt i L'Anse aux Meadows i Newfoundland dette året.

## Fødsler
* 8. desember &ndash; Wang Anshi (d. 1086), kinesisk økonom, statsmann, kansler og dikter under Song-dynastiet.

## Dødsfall
* 13. februar &ndash; al-Hakim bi-amr Allah, Abu Ali al-Mansur (f. 985), fatimid-kalifen i Egypt.
;Omtrentlig dødsår
* Olof Skötkonung (f. ca. 980), konge av Sverige, døde vinteren 1021-22.

## Referanser
1020

## Begivenheter
* Aethelnoth etterfølger Lyfing som katolsk erkebiskop av Canterbury.

## Fødsler
* Guo Xi (d. 1090), kinesisk landskapsmaler i Shan shui-stil og kunstteoretiker.
* Su Song (d. 1101), kinesisk vitenskapsmann, statsmann og universalviter under Songdynastiet.
;Omtrentlig fødselsår
* Hallvard Vebjørnsson (Sankt Hallvard) (d. 1043), martyr, katolsk og ortodoks helgen.
* Ulvhild av Norge (d. 1070), norsk kongsdatter, datter av kong Olav den hellige og dronning Astrid.
* William FitzOsbern (d. 1071), lord av Breteuil i Normandie, jarl av Hereford.
* William av Poitiers (d. 1090), normannisk krønike-skriver, ridder og soldat, prest, erkediakon av Lisieux. 
 
## Dødsfall
* 23. april &ndash; Melus av Bari (f. ca. 970), lombardisk adelsmann, politiker.
;Ukjent dødsdato
* Findláech av Moray, småkonge eller mormaer av Moray i Skottland, far til Macbeth, den skotske kongen som William Shakespeare skrev et berømt skuespill om.
;Omtrentlig dødsår
* Abu Sa'id Ahmed ibn Mohammed ibn Abd al-Jalil al-Sijzi (f. ca. 945), persisk astronom og matematiker.
* Leiv Eiriksson (f. ca. 973), oppdager (antatt dødsår)

## Se også
* Kunståret 1020
1018

## Begivenheter
*Kong Olav den hellige frir til Ingegjerd Olofsdatter datter av kong Olof Skötkonung

## Fødsler
*Mikael Psellos, bysantinsk historiker og politiker

## Dødsfall
*Sigurd Syr, far til kong Harald Hardråde og stefar til kong Olav den hellige
1017

## Begivenheter

* Kong Olav Haraldsson oppholder seg i Ranrike (nå Båhuslän) og stevner bøndene til et ting der. Olav tar makten i den nordre delen av Båhuslan og innsetter storbonden Brynjulv Ulvalde som kongens lendmann og gir han storgården Vettaland som gjenytelse.

## Fødsler

* 28. oktober – Henrik III av Det tysk-romerske rike, tysk-romersk keiser (d. 1056)
1016

## Begivenheter
* 26. mars. Slaget ved Nesjar utenfor Brunlanes-halvøya mellom Olav Haraldsson (også kjent som Olav Digre og senere Olav den hellige) og Svein Jarl. Jarlen taper slaget og flyktet til Sverige og dør senere. Olav reiser videre til Trøndelag for å sikre seg kongehylling på Øyratinget.
* 23. april – Edmund II innsatt som konge av England etter Ethelred den rådvilles død.
* Olav II Haraldsson grunnla Sarpsborg. Deler av bymuren er bevart den dag i dag.
* (omkring dette år) Kong Olav Haraldsson beslutter å at Klemenskirken i Nidaros skal oppføres. 

## Dødsfall
*23. april – Æthelred II av England
*30. november – Edmund II av England
*Svein Håkonsson, norsk ladejarl og skattekonge under sveakongen Olav Skötkonung over deler av Norge mellom 1000 og 1015.
1015

## Begivenheter
*Olav II (Haraldsson) den hellige blir konge i Norge

## Fødsler
* Harald Hardråde

## Dødsfall
1014

## Begivenheter
* 23. april – Slaget ved Clontarf 
* Den nydøpte vikinghøvdingen Olav Haraldsson kommer hjem til Norge og går i land på Selja på Stadlandet med en flokk krigere. Olav har med angelsaksiske geistlige her ibladt annet biskop Grimkjell for å drive misjonsvirksomhet. Olav tar over makten i Norge godt hjulpet av sølvskatten han har med seg fra hærtog i England. 

 

## Dødsfall
*3. februar – Svein I av Danmark, konge av Danmark og England (f. ca. 960)
1013

## Begivenheter
* Wessex ble erobret av danene under ledelse av den danske Viking-kongen
* Olav Haraldsson er i Rouen vinteren 1013-1014, hvor han blir døpt.
1011

## Begivenheter
* Et plyndringstog av vikinger, heriblant Olav Haraldsson erobrer Canterbury i England og tar erkebiskopen til fange. Erkebiskopen blir drept før den engelske kongen klarer å utbetale 48000 pund gull i danegjeld.

## Fødsler
1010

**1010** (MX) i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en søndag.

## Fødsler

* 30. mai - Keiser Renzong av Song (d. 1063)
* Mikael IV Paflagonieren, bysantisk keiser (d. 1041)
1009

**1009** (MIX) i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en lørdag.

## Begivenheter

* Sommeren: En dansk vikingflåte seiler denne sommeren til England. Flåten ledes av Torkjell Høye og en av høvdingene i flåten er Olav Haraldsson (senere kalt «den hellige»). 

* 31. juli - Pave Sergius IV overtar som den 142. pave etter pave Johannes XVIII

## Dødsfall

*  Johannes XVIII, pave
1008

**1008** (MVIII) i den julianske kalender var et skuddår som begynte på en torsdag.

## Fødsler
* 4. mai – Henrik I av Frankrike

## Dødsfall

* Gunnlaug Ormstunge (f. ca 983), islandsk skald
1006

**1006** (MVI) i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en tirsdag.

## Fødsler
* Konstantin X Dukas, bysantinsk keiser (død 1067)
1005

**1005** (MV) i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en mandag.

## Begivenheter

* 25. mars - Malcolm II etterfølger Kenneth III som konge av Skottland

## Fødsler
* Macbeth av Skottland

## Dødsfall

* 25. mars - Kenneth III av Skottland
1003

**1003** (MIII) i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en fredag.

## Begivenheter
*16. mai – Pave Johannes XVII overtar etter pave Sylvester II
*6. november – pave Johannes XVII dør, og pave Johannes XVIII blir hans etterfølger

## Dødsfall
*6. november – pave Johannes XVII
*Eirik Raude, oppdager
1002

**1002** (MII) i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en torsdag.

## Begivenheter

* 13. november – Massakrene på Sankt Brictiusdagen fant sted i England.
* Kolonien på Grønland ble rammet av en epidemi.
* Ethelred II av England giftet seg med Ælfgidu.
* Kunigunde av Luxemburg ble vigslet som dronning av Det tysk-romerske rike.
* Brian Boru ble overkonge av Irland etter å ha avsatt Máel Sechnaill mac Domnaill.

## Fødsler

* 21. juni – Leo IX, pave

## Dødsfall

* 23. januar –  Otto III av Det tysk-romerske rike
1001

:*Denne artikkelen omhandler årstallet *1001*, for tallet, se *1001 (tall)

## Begivenheter
* St. Edvard Martyren (ca. 963&ndash;978) helligkåres.
* Siegfried I etterfølger Gebehard som biskop av Augsburg.
* Stefan I av Ungarn (ca. 969&ndash;1038) forener Ungarn og blir landets første konge.
* Robert II, konge av Frankrike (972&ndash;1031) gifter seg for tredje gang med Constance av Arles (973&ndash;1034). 
* Udayadityavarman I etterfølger Jayavarman V som konge av Kambodsja.

## Fødsler
* Ingegjerd Olofsdatter av Sverige (d. 1050), prinsesse av Sverige, fyrstinne av Novgorod, storfyrstinne av Kyiv.
;Omtrentlig fødselsår
* Donnchad mac Crínáin (d. 1040), skottenes konge i Alba.
* Godwin (d. 1053), høvding i England, jarl av Wessex. 
* Nikeforos III Botaniates (d. 1081), general under keiserne Konstantin IX og Romanos IV Diogenes, bysantinsk keiser fra 1078.

## Dødsfall
* Wang Yucheng (f. 954), kinesisk dikter, embedsmann, regjeringsmedlem.
1000

:*Denne artikkelen omhandler årstallet *1000*, for tallet, se *1000 (tall)

## Begivenheter
* Verdens befolkning er ca. 300 millioner
* Notesystemet blir forbedret av Guido av Arezzo
* Kruttet blir oppfunnet i Kina
* Stefan I blir kronet til Konge av Ungarn av pave Sylvester II
* Leiv Eiriksson ankommer Newfoundland i dagens Canada og kaller landet Vinland
* Svein I Tjugeskjegg etablerer dansk kontroll over deler av Norge
* Olav Tryggvason faller i slaget ved Svolder.

## Dødsfall
* Olav Tryggvason, Norges konge fra 995 (f. 968)
BASIC

**BASIC** (akronym for *Beginner's All-purpose Symbolic Instruction Code*) er et programmeringsspråk som ble lansert i USA i 1964 av John George Kemeny og Thomas Eugene Kurtz på Dartmouth College , med det mål for øye å gjøre programmering enklere. BASIC er et relativt lettfattelig programmeringsspråk og benytter seg av bestemte engelske ord i sine kommandoer.

Eksempler på BASIC-dialekter som brukes i dag er Visual Basic, QBasic, REALBasic, DarkBasic, BlitzBasic, iBasic, Liberty Basic og PureBasic.

## [[Hello World]]
 10 PRINT "Hello, world!"
 20 END

## Litteratur

## Referanser
999

## Begivenheter
*2. april, Pave Sylvester II overtar etter pave Gregor V, Sylvester II blir den 139. pave.
### Uten dato
*Kristendommen blir innført på Færøyene av Sigmundur Brestisson

## Dødsfall
* – Uten dato Elfrida – engelsk dronning, kong Edgars hustru, død cirka 1000 eller 1001
* 18. februar – Pave Gregor V
998

## Fødsler
* Håkon Eiriksson (Håkon Eiriksson Ladejarl), norsk regent 1012–1015 og 1028–1029, (død ca. 1029).

## Eksterne lenker

* Om «gregoriansk kalender», fra *[[Store norske leksikon]]*
997

## Begivenheter
* Trondheim grunnlagt av Olav Tryggvason
* Yameen o-dowleh AbolQasem Mahmud ebne Saboktekeen etablerer Ghasnavid-dynastiet i Iran
995

## Begivenheter
* Olav Tryggvason kommer tilbake fra viking, angriper Håkon Sigurdsson med sine folk, og blir konge i Norge til år 1000.

## Fødsler
*Olav den hellige, Norges konge 1015&ndash;1028
*Knut den mektige (d. 1035), konge av England 1016, konge av Danmark 1018 og konge av Norge 1028 
*Den italienske munken Guido av Arezzo, oppfinneren av musikknotasjonen

## Dødsfall

*Håkon Sigurdsson, Jarl av Norge 970-995 (f. 935).
*Harald Grenske (Gudrødsson), far til Olav den hellige, konge i Vingulmark, Vestfold og Agder
*Tormod Kark (f. 937), Håkon Sigurdssons trell og drapsmann
*Erlend Håkonsson, sønn til Håkon Sigurdsson
*Erik Seiersæl, konge over sveaerne
994

## Dødsfall
* 10. juli &ndash; Leopold I av Østerrike (f. ca. 940), den første markgreven av Markgrevskapet Østerrike fra huset Babenberg.
* 28. oktober &ndash; Sigeric av Canterbury (f. ca. 950), også kjent som *Sigeric «The Serious»*, erkebiskop av Canterbury fra 990 til 994.
993

## Begivenheter
*3. juli – Potsdam nevnes første gang

* En økning i -konsentrasjonen, registrert i treringer, sammen med isotopene  and  funnet i iskjerneprøver, antyder at en sterk solstorm har truffet Jorden i 993 eller 994.

## Referanser
992

## Fødsler
* Hyeonjong av Goryeo (d. 1031), den 8. konge av det koreanske kongedømmet Goryeo.

## Dødsfall
* 25. mai &ndash; Mieszko I (f. 922-945), den første historiske representant for huset Piast, hertug av Polen fra cirka 960 og frem til sin død.

;Dato ukjent
* Borrell II (f. ca. 946), greve av Barcelona, Girona, Osona og Urgell.
991

## Dødsfall
* Pan Mei (f. 925), general i det senere Zhou-dynasti og det nordlige Song-dynasti.
* Theophania (f. 956), tysk-romersk keiserinne.
1036

## Begivenheter
*Keiser Go-Suzaku inntar tronen i Japan.
*Edvard Bekjennerens sønn Alfred Aetheling blendes og myrdes i et trolig forsøk på å gripe Englands trone fra Harald Harefot.

## Dødsfall
*Ca. 5. januar – Alfred Aetheling, Angelsaksisk prins
*15. mai – Keiser Go-Ichijō av Japan (f. 1008)
*13. juni – Ali Az-Zahir, kalif
**Ukjent dato* – Svein Knutsson, sønn av Knut II av Danmark
Libanons flagg

**Libanons flagg** ble i sin nåværende form antatt i 1943. Sedertreet på flagget skal symbolisere styrke, hellighet og evighet. Tidligere brukte Libanon den den franske trikoloren med sedertreet på det hvite feltet.

## Referanser

## Eksterne lenker
* 
*Libanons flagg 
* Libanons flagg på Flag of the World
La Hulpe

**La Hulpe** (nederlandsk: Terhulpen) er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Jodoigne

**Jodoigne** (nederlandsk: Geldenaken) er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Ikke-statlig organisasjon

**Ikke-statlige organisasjoner** (fra engelsk *non-governmental organization*; forkortelsen *NGO* forekommer også i norske publikasjoner) er organisasjoner som arbeider parallelt med statlige organer, men som ikke er underlagt en offentlig myndighet. Ikke-statlige organisasjoner kan i mange tilfeller ha en form for samarbeid eller konsultativ status både hos nasjonale myndigheter og internasjonale organisasjoner, herunder ulike FN-organer, Europarådet og andre organisasjoner. 

I Norge brukes gjerne betegnelsene «frivillige organisasjoner» eller «ideelle organisasjoner». Organisasjoner med primært kommersiell målsetning regnes ikke som ikke-statlige organisasjoner. Ikke-statlige organisasjoner kan finansieres gjennom private eller offentlige bidrag, eller en kombinasjon.

## Eksempler på ikke-statlige organisasjoner

*American Civil Liberties Union 
*Amnesty International 
*CARE
*Human Rights Watch
*Leger Uten Grenser  
*Natur og Ungdom 
*PEN-klubben 
*Røde Kors internasjonal
*Transparency International
*Europabevegelsen

## Se også
* Ideell organisasjon
* Interesseorganisasjoner

## Kilder
* Cross, John C. (1997). *Development NGOs, the State and Neo-Liberalism: Competition, Partnership or Co-conspiracy.* https://web.archive.org/web/20070312171358/http://www.openair.org/cross/NGOS.htm
* Degnbol-Martinussen, John og Poul Engberg-Pedersen (2001). *Fattigdom og udvikling. Grundbog om den nødvendige bistand*. København: Mellomfolkeligt Samvirke.
* Krogh, Elsebeth (1998). *NGOerne – frelsende engle eller politiske dyr?* I: Den Ny Verden 4. ss 91 – 105.
* Potter, Robert B., Tony Binns, Jennifer A. Elliot & David Smith (2004). *Geographies of Development. Second Edition.* Essex: Pearson Education Limited.
* Uvin, Peter & David Miller (1994). *Scaling Up: Thinking Through the Issues.* http://www.globalpolicy.org/ngos/role/intro/imp/2000/1204.htm

## Eksterne lenker
* 
* Hva er en forening? – Altinn/Hjelp til regelverk 
* Frivillighetsregisteret – Altinn/Hjelp til regelverk 
* Elektronisk skjema for registrering i Frivillighetsregisteret – Altinn/Brønnøysundregistrene
NGO

**NGO** er en forkortelse som kan ha flere betydninger

* Norges geografiske oppmåling, navnet Statens kartverk brukte fram til 1986
* Non-governmental organization, NGO, engelsk betegnelse på ikke-statlig organisasjon
* NGO1948, et norsk geodetisk datum og koordinatsystem
Det Liberale Folkepartiet (1972–1988)

**Det Liberale Folkepartiet** var et sosialliberalt parti som ble opprettet etter en partisplittelse på Venstres landsmøte på Røros i 1972. Partiet ble oppløst i 1988 og innlemmet i Venstre. 

## Organisasjon
DLF ble grunnlagt etter at Venstre ble splittet på landsmøtet på Røros 10. november 1972. 
Grunnlaget for splittelsen var uenighet blant medlemmene og Venstres 13 stortingsrepresentanter om norsk medlemskap i EEC.

Statsminister Trygve Bratteli stilte i august 1972 kabinettsspørsmål til det norske folk i spørsmålet om medlemskap i EEC i 1972. Arbeiderparti-regjeringen tok derfor konsekvensene av at folket sa nei i folkeavstemningen, og gikk av til fordel for en sentrumsregjering under ledelse av Lars Korvald. 

Venstres 13 stortingsrepresentanter delte seg i spørsmålet om EEC. Åtte av representantene på Stortinget var for medlemskap i EEC, mens fem var mot. Et grunnleggende spørsmål var hvorvidt representantene var bundet av partiprogrammet som Venstres Landsmøte hadde bestemt.

Det ble innkalt til ekstraordinært landsmøte som skulle bestemme hvorvidt stortingsrepresentantene var bundet av Venstres program. Landsmøtet konkluderte med at stortingsrepresentantene måtte følge partiprogrammet. Derfor brøt disse åtte representantene ut av Venstre og de fleste medlemmene som var for EEC fulgte etter. Om lag 30 prosent av landsmøtedelegatene på Røros støttet utbryternes syn.

Utbryterne dannet et nytt parti med navnet Folkepartiet Nye Venstre. Venstre protesterte mot dette navnet, og det nye partiet skiftet navn til Det Nye Folkepartiet. Politisk forsøkte partiet å plassere seg i sentrum og åpnet, i motsetning til Venstre, opp for samarbeid både til høyre og venstre. Ved stortingsvalget 1973 fikk DNF 3,4 prosent av stemmene, og bare Ole Myrvoll fra Hordaland fikk plass på Stortinget. Samlet fikk Venstre og DLF 6,9 prosent av stemmene, 2,5 prosentpoeng mindre enn Venstre oppnådde alene fire år tidligere. Ingen av DLFs kandidater, inkludert Myrvold, ble valgt ved stortingsvalget 1977, og Myrvold ble dermed DLFs eneste stortingsrepresentant i partiets historie.

I 1980 skiftet partiet navn til Det Liberale Folkepartiet. Oppslutningen var jevnt synkende utover i 1980-årene, og DLF vedtok på landsmøtet i 1988 sammenslåing med Venstre. Dette ble gjennomført på en samlingskongress 4.–5. juni 1988. Den siste lederen, Marit Bjorvatn, ble nestleder i Venstre.

## DLFs ledere

## Parlamentariske ledere

## Referanser
Det Politiske Parti

**Det Politiske Parti** (**DPP**) ble stiftet 17. september 2000 av komikerparet Atle Antonsen og Johan Golden, kjent fra TV-programmene *[[XLTV]]* og *[[En L.U.N. aften med Golden og Antonsen|En Lun Aften]]*. Partiet gjorde seg bemerket ved å drive politisk satire fra innsiden av det demokratiske systemet. Golden og Antonsen fikk mye kritikk for partiprogrammet sitt som inneholdt uttalelser som «Eldre er i og for seg også mennesker og bør behandles deretter». Listene til partiet inneholdt blant annet en rekke navn på kjente norske komikere, og partiet ble av de etablerte politiske partiene avfeid som en dårlig spøk og en hån mot demokratiet. Slagordene på plakatene til DPP var bastardiseringer av klassiske politiske slagord: «Atle Antonsen: i arbeid for hele folket» og «Johan Golden: din slave på tinget».

De inviterte representantene fra Arbeiderpartiet og Høyre valgte å boikotte en paneldebatt ved Høgskolen i Bodø da de fikk høre at de skulle debattere mot Golden og Antonsen, som også senere på kvelden skulle stå for underholdningen med sitt standup-show *En Lun Aften* og bandet DDR. Venstre og Senterpartiet stilte opp, men viste sterk misnøye med sine debattpartnere i DPP som uttalte at de «mente det samme som folket» og oppfordret publikum til å sende dem tekstmeldinger under debatten så de kunne vite *hva* de skulle stå for.

Siden Golden og Antonsen kunne stille med lister og 1000 individuelle underskrifter fikk de også lov til å stille til stortingsvalg i 2001. Partiet fikk 19 457 stemmer, noe som utgjorde 0,8 % av stemmene på landsbasis. Dette var ikke nok stemmer til å komme inn på stortinget, og frontfigurene Antonsen og Golden sa seg i ettertid lettet over valgresultatet. Ved skolevalget det samme året fikk DPP over 8%. DPPs liste i Akershus ble ikke godkjent av valgstyret, noe Kommunal- og regionaldepartementet mente det ikke var grunnlag for. Beslutningen ble klaget inn for Stortingets fullmaktskomite, som imidlertid ikke så grunn til å igangsette omvalg i fylket.

Partiet DPP hadde aldri noe ideologisk fundament. Partiet viktigste standpunkt var at de ikke sto for noe selv, de mente det samme som folket. Skulle en eller flere av dem komme inn på tinget, ville det norske folket få kunne bestemme hva representantene skulle mene i forskjellige saker gjennom folkeavstemning på Internett, en form for direkte demokrati. Partiet benyttet paraplyen som logo. Dette var et symbol på at de dekket hele det politiske landskapet.

Etter stortingsvalget 2001 har partiorganisasjonen stått stille. DPP deltok ikke i kommune- og fylkesstyrevalgene i 2003. Da partiet ikke har meldt overføring til Partiregisteret, falt partinavnet ut som registrert partinavn etter stortingsvalget 2005.

## Se også
*Tom A. Schankes Parti

## Eksterne lenker
* 
* Fullmaktskomiteens innstilling til Stortinget hvor bl.a. et eventuelt omvalg i Akershus i 2001 ble behandlet
* Resultater for DPP i skolevalget 2001
Force Mobile Reserve

**FMR – Utrykningsstyrken** – (eng. *Force Mobile Reserve*) – er en fullt integrert multinasjonal avdeling i Unifil. Styrken opererer som en mekanisert infanteriavdeling med 11 stk. Sisu XA-180 pansrede personellkjøretøyer. Avdelingen består av 172 offiserer og menige/korporaler fra 7 av Unifils 9 nasjoner. Disse er: Fiji, Finland, Ghana, Irland, Nepal, India og Polen. Norges bidrag til FMR – Norplatoon – ble trukket ut sammen med de øvrige norske styrkene i Unifil, og hadde da vært en del av FMR siden opprettelsen i 1986. FMR er direkte underlagt øverstkommanderende (eng. *Force Commander (FC)*) og uttrykking kan bare beordres av øverstkommanderende eller nestkommanderende via Unifil operasjonsrom (UNIFIL OPS) på anmoding fra bataljonene.
 
## Bakgrunn
Før opprettelsen av Force Mobile Reserve i 1986 ble pansrede avdelinger fra de forskjellige bataljonene brukt ved tilspissede situasjoner hvor bruk av makt var påkrevd. Dette styrkeoppsettet medførte følgende problemer: 
* Mobiliteten var tidkrevende og lite effektiv. 
* Taktiske driller og prosedyrer var ikke standardisert og resulterte i lite eller ingen koordinering mellom avdelingene. 
* Språkproblemer og stor variasjon i kunnskaper og bruken av engelsk som operativt språk. 
* Ingen kommandostruktur eller -ledelse av den samlede avdelingen.

Disse problemene resulterte i at avdelingen ikke klarte å løse oppdraget under AEs (bevæpnede elementers) angrep på franske styrker i Markabe. Daværende FC general Gustav Hägglund fikk derved godkjenning fra FNs hovedkvarter i New York til å samle troppene til en avdeling – FMR. Avdelingens første lokalitet var Naqoura for deretter å bli forflyttet til Fijibatts posisjon 1-15, ikke så langt fra byen Qana, hvor en teltleir ble etablert, mens den nåværende FMR-leir var under bygging. 1. juni 1986 flyttet avdelingen inn i leiren, som i ettertid har fått navnet «Camp Grotle» etter Arild Grotle som var soldat i Norplatoon FMR og omkom i en Sisu-velt i Norbatt i 1989.

## FMRs oppdrag
* Forsterke og støtte bataljonene med hele eller deler av FMR. 
* Patruljere Unifil AO koordinert med bataljonene. 
* Mobilisere hele avdelingen for å støtte en eventuell forflytting/uttrekking av Unifil. 
* Utføre eskorteoppdrag. 
* Forsterke og støtte OP MAR og OP RAS. 
* Forsvare Camp Grotle 
* Å være forberedt og trent til å utføre ethvert oppdrag gitt av øverstkommanderende.
 
## Organisasjon
I Kont XXIII og XXIV hadde FMR følgende organisasjon:
* CO:Irish (Lt Col), 2IC: Ghan (Maj)
* HQ-section: Irish
* HQ-plt: Irish, swe, nep, fin, ghan, nep, Fiji - Catering, Medical, Supply, Transport, Quartermaster and Signals
* 4 x Mec plt: Ghan, Nor, Nep/Fin and Fiji/Fin

## Utførelse
FMR består idag av 4 mekaniserte tropper som daglig patruljerer Unifil AO (ansvarsområde). I tillegg bemanner personellet FMs kommandosentral, som også er oppsatt på SISU ved oppdrag der to eller flere av troppene er involvert. FMR skal til enhver tid ha 75 % av styrken i beredskap og kunne bemanne 9 Sisu pansrede personellkjøretøy (PPKer). Ved utrykning skal FMR kunne nå hele vestre AO i løpet av 1 time og østre AO på 2 timer.

## Eksterne lenker
* Norplatoon
Harald Grenske

**Harald Grenske** (født mellom 952 og 957, død 995) var far til Olav den hellige. Tradisjonelt har det blitt hevdet at Harald Grenske stammet fra Harald Hårfagre via faren Gudrød Bjørnsson. Tilnavnet *Grenske* kommer av at han var fra Grenland.

Harald omtales i Snorres Heimskringla, først i Håkon jarls saga, som forteller om at faren Gudrød døde, hvorpå Harald rømte til Opplandene, sammen med blant annet sin fosterbror Rane. Eirikssønnene, sønnene til Eirik Blodøks, var stadig ute etter å kvitte seg med alle som kunne utgjøre en trussel mot dem, og Harald forlot derfor Norge og reiste til Svitjod (Sverige). Der møtte han den svenske hærmannen Skoguls-Toste, far til Sigrid Storråde. De dro på noen viking-tokter sammen, blant annet til Baltikum. Harald Grenske nevnes også i både Fagerskinna og Ågrip, men disse sagaene har ingen opplysninger om ham utover at han var Olav den helliges far.

## Hersker i Viken
I Olav Tryggvasons saga forteller Snorre at Harald ble konge over landskapene i Viken; Vingulmark, Vestfold og Agder. Disse områdene fikk han av den danske kongen Harald Blåtann, som ble konge i Viken da Harald Grenske var 18 år gammel. Harald Blåtann var konge i Danmark, men via samarbeid med Håkon jarl fikk Harald også kontrollen over Norge. 

Forfatteren av Historia Norvegiæ skriver derimot bare at Harald Grenske hersket i Grenland, og nevner ikke Harald Blåtann. Harald Grenske ble gift med Åsta, datteren til Gudbrand Kula.

## Harald og Sigrid Storråde
Snorre forteller også om Haralds død. Under en reise i Sverige fridde Harald Grenske til dronning Sigrid Storråde, men hun sa nei. Sigrid var datter av Skoguls-Toste, og var nå enke. Hun var velstående, og eide mange gårder i Svitjod. Sigrid mente at Harald var godt nok gift som han var, men Harald svarte at Åsta var en god kone, dog ikke av like stor ætt som han selv. Deretter red Sigrid fra ham. Senere dro Harald tilbake til Sigrid for å prøve igjen, og samme kveld kom det enda en frier; Vissevald (Wsevolod) fra Gardarike. Begge frierne og følget deres fikk plass i en stor stue. De drakk tett om kvelden, og vaktene sovnet. Da lot Sigrid stuen tenne på, og alle døde, enten i brannen eller de ble drept da de forsøkte å rømme.

Sigrid skal da ha sagt at dette skulle vende småkonger av med å komme fra andre land og fri til henne. Etter dette ble hun kalt Sigrid Storråde.

Haralds kone i Norge, Åsta, var gravid og ventet det guttebarnet som senere skulle bli Olav den hellige. Hun giftet seg senere med Sigurd Syr og fødte blant annet sønnen Harald Sigurdsson som også skulle bli Norges konge.

## Skaldekvad
Harald Grenske er også omtalt i flere av skaldekvadene om sønnen Olav og andre konger tilknyttet ham. Snorre gjengir flere av dem i Olav den helliges saga. De fleste er diktet av skaldene Sigvat skald og Ottar Svarte.

## Referanser


## Kilder
*Historia Norvegiæ, i *Norges historie. Historien om de gamle norske kongene. Historien om danenes ferd til Jerusalem.* Oversatt av Astrid Salvesen, Aschehoug, Oslo 1990
* Snorre Sturlasson, Olav Tryggvasons saga, i *Norges Kongesagaer*, oversatt av Anne Holtsmark, Gyldendal, Oslo 1979
Svitjod

**Svitjod**, også skrevet **Svithjod**, er et gammelt navn på deler av Sverige. Det diskuteres om man med «Østre Svitjod» kan ha ment områder som nå er i Russland. Navnet betyr trolig «landet til Svea-folket» der *svi* står for «Svea» og *tjod* betyr «folk».

## Ordbakgrunn
I gammelnordisk var formen *Svíþiúð* og i angelsaksisk Swēoþēod (i *[[Beowulf]]*). Navnet Swethiuth og dets ulike former ga opphav til det latinske navnet for Sverige: Suethia, Suetia og Suecia liksom navnet på Sverige i vestgermanske språk som engelske *Sweden* og tyske *Schweden*. På islandsk heter Sverige fortsatt Svíþjóð.

## Geografisk område
Det egentlige Svitjod tilsvarte antagelig de befolkede områdene nord for Mälaren, det vil si Uppland og deler av Västmanland. Sveane bodde i Svitjod. Landsbyene inngikk i skipslag. Skipslagene ble styrt fra *Husaby* eller *Husby* (senere kalt Kungsgården). Til Husaby ble skippslagets «hund» innkalt til leidang («hund» = 100 mann og fire *stridssnäckor* fra hver *hundare*). 

Svitjod ble inndelt i tre *folkeland*, Attundaland (åtte *hundare*), Fjädrundaland (fire *hundare*) og Tiundaland (ti *hundare*). Ved kystene (også de inne i Mälaren) lå Roden (Roslagen). Det finnes en del som taler for at *Östan om stång* i Östergötland, altså kyststrekningen, inngikk i Roden.

## Litteratur
*Mats G. Larsson *Svitjod, resor till Sveriges ursprung*, Atlantis år 1998
Hainaut

**Hainaut** (nederlandsk: **Henegouwen**) er en provins i Vallonia i Belgia. Den grenser til de belgiske provinsene Vest-Flandern, Øst-Flandern, Flamsk Brabant, Vallonsk Brabant og Namur. Provinshovedstaden heter Mons. Arealet er 3800 km² og er delt inn i sju administrative distrikter med 69 kommuner.

## Distrikter

Fil:Arrondissement Ath Belgium Map.png|Ath-distriktet
Fil:Arrondissement Charleroi Belgium Map.png|Charleroi-distriktet
Fil:Arrondissement La Louvière Belgium Map.svg|La Louvière-distriktet
Fil:Arrondissement Mons Belgium Map.png|Mons-distriktet
Fil:Arrondissement Soignies Belgium Map.png|Soignies-distriktet
Fil:Arrondissement Thuin Belgium Map.png|Thuin-distriktet
Fil:Arrondissement Tournai-Mouscron Belgium Map.svg|Tournai-Mouscron-distriktet


### Ath-distriktet
* Ath
* Beloeil
* Bernissart
* Brugelette
* Chièvres
* Ellezelles
* Flobecq
* Frasnes-lez-Anvaing

### Charleroi-distriktet
* Aiseau-Presles
* Chapelle-lez-Herlaimont
* Charleroi
* Châtelet
* Courcelles
* Farciennes
* Fleurus
* Fontaine-l'Evêque
* Gerpinnes
* Les Bons Villers
* Manage
* Montigny-le-Tilleul
* Pont-à-Celles
* Seneffe

### La Louvière-distriktet

* Binche
* Estinnes
* La Louvière
* Morlanwelz

### Mons-distriktet
* Boussu
* Colfontaine
* Dour
* Frameries
* Hensies
* Honnelles
* Jurbise
* Lens
* Mons
* Quaregnon
* Quévy
* Quiévrain
* Saint-Ghislain

### Soignies-distriktet
* Braine-le-Comte
* Écaussinnes
* Enghien
* Le Rœulx
* Lessines
* Silly
* Soignies

### Thuin-distriktet
* Anderlues
* Beaumont
* Chimay
* Erquelinnes
* Froidchapelle
* Ham-sur-Heure-Nalinnes
* Lobbes
* Merbes-le-Château
* Momignies
* Sivry-Rance
* Thuin

### Tournai--Mouscron-distriktet
* Antoing
* Brunehaut
* Celles
* Comines-Warneton
* Estaimpuis
* Leuze-en-Hainaut
* Mont-de-l'Enclus
* Mouscron
* Pecq
* Péruwelz
* Rumes
* Tournai
## Eksterne lenker
*
Karlshamn

**Karlshamn** er en by som ligger i Blekinge län i Blekinge i Sverige. Det er administrasjonssenteret i Karlshamn kommune. Byen hadde .

Karlshamn ble grunnlagt i 1664 og har fått sitt navn etter Karl X Gustav av Sverige.

### Befolkningsutvikling

## Bilder

Fil:Karlshamn harbour.jpg|Havnen i Karlshamn.
File:Carl Gustafs kyrka-1.jpg|Karlshamns kirke, innviet 1702.
Fil:Mieånkarlshamn2.jpg|Mieån renner gjennom byen.


## Referanser
Karlskrona

**Karlskrona** er en by i Blekinge län i Blekinge i Sverige. Karlskrona er administrasjonssenter for både Karlskrona kommune og Blekinge län. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.
Karlskrona fikk bystatus i 1680 og har fått sitt navn etter Karl XI av Sverige.

Den gamle marinebasen i Karlskrona er på UNESCOs verdensarvliste som orlogsbyen Karlskrona.


Fil:Karlskrona_vapen.svg| Karlskronas byvåpen
Fil:Karta över Karlskrona vid 1900-talets början.png|Kart over Karlskrona fra begynnelsen av 1900-tallet.
Fil:Karlskrona founding fathers.jpg|Karl XI viser hvor byen skal ligge 19. november 1679. Historiemaleri av Pehr Hilleström (1732-1816).


## Referanser
Guido av Arezzo

**Guido av Arezzo** (italiensk *Guido d'Arezzo*) (født ca 990, død 17. mai 1050) var en italiensk (men trolig franskfødt) benediktinermunk og komponist. Han har fått mye av æren for utviklingen av notesystemet i musikken, fra ca. 1025, med det 4-linjede notelinjesystemet, som senere ble videreutviklet til det notesystem vi har i dag.

Den første utviklingen av systematiske noter begynte rundt 990, noe Guido forbedret. Hans viktigste utgivelse var boken *Micrologus de disciplina artis musicae*, (1026) en bok som beskriver musikken på hans tid. Han introduserte også solmisasjon i musikken (opprinnelig *ut, re, mi, fa, sol, la*) i 1026, som representasjon av tonene fra C til A. Disse var de seks første lydene i en hymne til Døperen Johannes; («*Ut* queant laxis», «*Re*sonare fibris», «*Mi*ra gestorum», «*Fa*muli tuorum», «*Sol*ve polluti», og «*La*bii reatum»). *Ut* er i dag byttet ut med *Do*, bortsett fra i Frankrike.

Dette systemet gjorde det først og fremst mye enklere å lære sanger. Han demonstrerte systemet for pave Johannes XIX i 1028.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Befolkningstetthet

**Befolkningstetthet** er et geografisk og et demografisk uttrykk. Den kan vise graden av urbanitet i et område. Måles vanligvis i antall innbyggere per km² landareal. Man kan altså regne ut befolkningstetthet ved å ta antall innbyggere i et område og dele det på landarealet de bor på. 

I 2015 hadde Bergen 2,4 personer pr dekar, Trondheim 2,5 pr dekar, Stavanger 2,7 personer pr dekar, Oslo 3,8. Men i Oslos indre by bodde det 6,9 personer pr dekar. I Torshov-kvartalet var tettheten hele 21 personer pr dekar i 2015, enda det ikke er høyhus i området.

For Norges del er oppgaven med å holde orden på dette, lagt til Statistisk sentralbyrå.

## Referanser


## Se også
* Liste over land og territorier etter fertilitetsrate

## Kilder
* SSB: Tettsteders befolkning og areal

## Eksterne lenker
*
Viborg amt

**Viborg amt** var et amt i vestlige Danmark, på den sentral-nordlige delen av halvøya Jylland.

## Kommuner

Danmark var frem til 1. januar 2007 inndelt i seksten amter. Disse ble erstattet av fem regioner.
Andrzej Zaucha

**Andrzej Zaucha** (født 1967) er en polsk journalist og skribent. Han er født i Zakliczyn nær Tarnów, i sør-Polen. Han er forfatter av mange rapporter fra Russland og Tsjetsjenia. 

Siden 1997 har han bodd i Moskva som korrespondent for den polske avisen *[[Gazeta Wyborcza]]* og den private radiostasjonen RMF FM. I 2003 utga Zaucha sin mest kjente bok *[[Moskva.  Nord-Ost]]*, om terroristangrepet på Dubrovka-teatret i Moskva i oktober 2002.
Halden Studentsamfund

**Halden Studentsamfund** (**HSS**) er en velferdsorganisasjon for studentene ved Høgskolen i Østfold (HiØ), campus Halden. Alle studenter ved campus Halden er automatisk medlemmer av HSS. 

HSS har som hovedoppgave å legge til rette for at studentene ved HiØ har ett aktivitetstilbud ved siden av studiene. Dette gjøres ved en lang rekke arrangementer, samt støtte til lag og foreninger driftet av sudenter, for studenter. HSS mottar hvert semester en tildeling fra Studentsamskipnaden i Østfold (SiØ) som brukes på aktiviteter og investeringer som kommer medlemmene til gode.

HSS bruker lokalet AUD6 i kantina på campus Halden som hovedbase for sin drift. 

HSS har tidligere gjennomført mange av aktivitetene på Samfundet i Halden. Bruken av dette lokalet ble avviklet 1. februar, 2008.

HSS eksisterer for, og driftes av studentmassen i Halden, og står blant annet for fordeling av kulturmidler til diverse lag og foreninger.  

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nettbank

**Nettbank** er den sikrede møteplassen på Internett mellom bank og bankkunde. I nettbanken kan kunden få utført nær sagt alle vanlige banktjenester.
Nettbank var i begynnelsen under sterkt søkelys fra media – som stilte seg kritiske til sikkerheten forbundet med transaksjoner over Internett.

Norge var tidlig ute med nettbank for kunder og Sparebanken Hedmark hadde i 1996 sin første kunde, men Postverket kunne allerede i 1992 tilby sin nettbank, Postex, til folk som hadde datamaskin. 

## Referanser
Namur (by)

**Namur** er en by og kommune i den belgiske provinsen Namur, og er også hovedstaden i regionen Vallonia. Namur er del av Sillon industriel (fransk: *industridalen*) der mesteparten av den tidligere så viktige belgiske tungindustrien lå, på tross av dette utviklet det seg aldri tungindustri i Namur, som var mer preget av lett industri og som garnisonsby. Namur huser også den vallonske regjeringen og det vallonske parlamentet.

## Historie
Byen begynte som keltisk handelssted og ble senere befestet av romerne. I middelalderen utviklet byen seg til å bli hovedsetet for grevskapet med samme navn. På grunn av byens strategiske posisjon ved elvene Maas (Meuse) og Sambre ble den sterkt befestet, blant annet med befestninger konstruert av den franske festningsingeniøren Vauban.
Etter den belgiske revolusjonen forble Namur en viktig garnisonsby, og ble et viktig mål under de tyske invasjonene i 1914 og 1940. På tross av festningens rykte som uinntakelig falt den begge ganger etter få dager.

## Styltekamper
Siden 1411 har det blitt holdt kamper på stylter i Namur. Kampen spiller mellom to lag som spiller mot hverandre. Ved lyden av trommene beveger de to lag seg frem til kampstedet. Målet er å få motstanderen til å falle ved å bruke stylten eller albuen.

Dette har spredd seg til flere andre steder i Belgia og mange små landsbyer har lag. De trener sammen og gjør det som en fritidsaktivitet. Når de trener, lager de faktisk koreografi. De starter med stylter som er 3 meter lange, men styltene kan komme opp i nærmere 4 meter. Det er ikke bare for menn, men også mange kvinnelige styltevandrere. Lagene har egne orkestre i samme draktfarger.

Styltekampen kom inn på UNESCO sin liste Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv i 2021.

## Kultur
Et klokketårn i byen er innskrevet som del av oppføringen Klokketårnene i Belgia og Frankrike på UNESCOs verdensarvliste.

Université de Namur er et privat katolsk universitet i Namur.

Det afrikanske museet i Namur (*Musée Africain de Namur*) i citadellet har eksistert siden 1912 og består fortrinnsvis av objekter innsamlet av belgiske kolonifunksjonærer i Belgisk Kongo og Fristaten Kongo.

## Vennskapsbyer

* - Quebec, Quebec i Canada.
* - Subotica i Serbia
* - Bourg-en-Bresse, Frankrike
* - Ōgaki, Japan
* - Belmont, California USA
* - Lafayette, Louisiana USA
* - Empoli, Italia
* - Cluj-Napoca, Romania

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Luxembourg (belgisk provins)

**Luxembourg** er den sørligste provinsen i Vallonia og Belgia. Denne provinsen må ikke forveksles med nabolandet, storhertugdømmet Luxembourg. Den grenser til de belgiske provinsene Namur, Liège. Dessuten grenser Luxembourg til landene Luxembourg og Frankrike. Provinshovedstaden heter Arlon. Arealet er 4443 km² og er delt inn i fem administrative distrikter med 44 kommuner.


Fil:Arrondissement Arlon Belgium Map.png|Arlon-distriktet
Fil:Arrondissement Bastogne Belgium Map.png|Bastogne-distriktet
Fil:Arrondissement Marche-en-Famenne Belgium Map.png|Marche-en-Famenne-distriktet
Fil:Arrondissement Neufchâteau Belgium Map.png|Neufchâteau-distriktet
Fil:Arrondissement Virton Belgium Map.png|Virton-distriktet


Arlon-distriktet:
* Arlon
* Attert
* Aubange
* Martelange
* Messancy

Bastogne-distriktet:
* Bastogne
* Bertogne
* Fauvillers
* Gouvy
* Houffalize
* Sainte-Ode
* Vaux-sur-Sûre
* Vielsalm

Marche-en-Famenne-distriktet:
* Durbuy
* Érezée
* Hotton
* La Roche-en-Ardenne
* Manhay
* Marche-en-Famenne
* Nassogne
* Rendeux
* Tenneville

Neufchâteau-distriktet:
* Bertrix
* Bouillon
* Daverdisse
* Herbeumont
* Léglise
* Libin
* Libramont-Chevigny
* Neufchâteau
* Paliseul
* Saint-Hubert
* Tellin
* Wellin

Virton-distriktet:
* Chiny
* Etalle
* Florenville
* Habay
* Meix-devant-Virton
* Musson
* Rouvroy
* Saint-Léger
* Tintigny
* Virton

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Leon Walras

**Leon Marie Esprit Walras** (1834–1910) var en sveitsisk økonom, opprinnelig fra Frankrike, som hørte til den nyklassiske retning. Han er særlig kjent for sin generelle likevektsanalyse som han framstilte strengt matematisk, herunder Walras’ lov. 

Walras viste at under visse, økonomiske forutsetninger vil alle markeder være gjensidig avhengig av hverandre, og at det i en frikonkurransesituasjon kan eksistere et sett av priser som gjør at markedene gjennom det han kalte en «tatonnement» (utropings-, auksjons-) prosess vil bli klarert, dvs. at  tilbudte mengder blir lik etterspurte mengder.

## Referanser
Bydel Grünerløkka

**Grünerløkka** er en bydel på Oslos østkant. Grünerløkka er også et strøk i bydelen.

Bydelen består av strøkene Grünerløkka, Sofienberg, Rodeløkka, Dælenenga, Carl Berner, deler av Tøyen, Ankerløkka i Hausmannsområdet, Lille Tøyen, Hasle, Keyserløkka, Sinsen, Rosenhoff og Løren. Bydelen er den mest folkerike i Oslo kommune.

Bydelens tidligere logo viste Mangelsgården, en fredet bygning i Storgata 36 som er en del av Prinds Christian Augusts Minde. Fra 2019 har bydelen brukt felles logo for Oslo.

## Delbydeler
Bydel Grünerløkka består av åtte delbydeler.
*Grünerløkka vest
*Grünerløkka øst
*Dælenenga
*Rodeløkka
*Sinsen
*Sofienberg
*Hasle
*Løren

## Politikk
Bydelsutvalget er det øverste politiske organet i bydelen, og består av 15 folkevalgte representanter. I perioden 2019 - 2023 har bydelsutvalget bestått av representanter fra følgende partier:

* Miljøpartiet De Grønne 4
* Arbeiderpartiet 3
* Høyre 3
* Sosialistisk Venstreparti 2
* Rødt 2
* Venstre 1

I lokalvalget i fikk partiene følgende oppslutning:

Leder av bydelsutvalget er Geir Storli Jensen (MDG) og nestleder er Vemund Rundberget (AP).

Tidligere bydelsutvalgsledere:

* Marius Sjømæling (AP) 2015-2019
* Per Østvold (SV) 2011-2015
* Hilde Larsen (SV) 2007-2011

## Parker og plasser
På Grünerløkka
* Birkelunden, mellom Toftes gate og Thorvald Meyers gate øverst på Grünerløkka
* Grünerhagen park, i skråningen ned til Nedre Foss 
* Nedre Foss park, mellom Grünerhagen og Akerselva og Vulkan
* Olaf Ryes plass, mellom Markveien og Thorvald Meyers gate midt på Grünerløkka
* Paulus' plass, vest for Paulus kirke ved Birkelunden
* Schous plass, mellom Toftes gate og Thorvald Meyers gate nederst på Grünerløkka
* Theodor Kittelsens plass, ved Nybrua nær Akerselva

På Ila, vest for Akerselva
* Alexander Kiellands plass, ved Uelands gate og Waldemar Thranes gate

På Dælenenga
* Johan Sverdrups plass, langs Christian Michelsens gate på Dælenenga
* Hallénparken

På Carl Berner
* Bülow Hanssens plass, rett nord for Carl Berners plass langs Trondheimsveien

På Sinsen
* Sinsenparken (brukes om to parker)

På Sofienberg
* Sofienbergparken, avgrenset av Trondheimsveien, Helgesens gate, Toftes gate og Sofienberggata

På Hasle
* Hasleparken

## Referanser



## Eksterne lenker

* Historiske turtips i bydel Grünerløkka
*
FC Schalke 04

**FC Schalke 04** er en tysk fotballklubb fra industribyen Gelsenkirchen i delstaten Nordrhein-Westfalen. Med mer enn 200&nbsp;000 medlemmer 8september 2025) er klubben den tredje største idrettsforeningen i Tyskland og den sjette største i verden. Den ble stiftet i 1904 under navnet *Westfalia Schalke*, men skiftet navn til *FC Schalke 04* i 1924. Opprinnelig var Schalke 04 et lag med sterk tilknytning til bergverksdrift, flere av fortidens kjente spillere var gruvearbeidere.

Hjemmearena: Veltins-Arena (tidligere Arena AufSchalke), med publikumskapasitet 62&nbsp;271 tilskuere. Kapasiteten er 54&nbsp;740 ved UEFA-kamper.

## Meritter
* Seriemesterskap (7): 1934, 1935, 1937, 1939, 1940, 1942, 1958
* Cupmesterskap (5): 1938, 1972, 2001, 2002, 2011
* **[[UEFA-cupen i fotball for menn|UEFA-cupen]]:** (1) 1996/1997
* **[[UEFA Intertoto Cup]]** (2): 2003, 2004

## Plasseringer

## Spillerstall
Oppdatert 4. oktober 2024.

### Utlånte spillere

## Nordmenn i klubben
Frode Grodås spilte her i perioden 1999&ndash;2002. Tore Reginiussen spilte i klubben fra januar 2010 til mars 2011.

## Kjente spillere som tidligere har spilt for klubben

*  Hamit Altintop
*  Ingo Anderbrügge
*  Michael Büskens
*  Yves Eigenrauch
*  Klaus Fischer
*  Klaus Fichtel
*  Frode Grodås
*  Radoslav Látal
*  Jens Lehmann
*  Reinhard Libuda
*  Johan de Kock
*  Erwin Kremers
*  Helmut Kremers
*  Youri Mulder
*  Jiří Němec
*  Norbert Nigbur
*  Christian Poulsen
*  Rafinha
*  Ivan Rakitic
*  Raúl
*  Tore Reginiussen
*  Rolf Rüssmann
*  Ebbe Sand
*  Olaf Thon
*  Marc Wilmots
*  Kevin-Prince Boateng
*  Manuel Neuer
*  Julian Draxler
*  Klaas-Jan Huntelaar

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* arena-aufschalke.de
* 100-schalker-jahre.de
Fenrik

**Fenrik** (, 'fanekonge') er en militær grad som finnes i flere avdelinger og militære organisasjoner. Fenrik betyr egentlig "fanebærer" men er over tid anvendt som militær grad. Den norske graden tilsvarer NATO-rangkoden OF-1 og ble frem til 1930 benevnt som sekondløytnant, en tittel som fortsatt brukes i andre land.

Graden fenrik har sine historiske røtter i den tyske graden *Fähnrich*. Ordet stammer fra gammelhøytysk *faneri*, middelhøytysk *venre* og tidlignyhøytysk *venrich*, og betød en soldat som bar troppsfanen. I kavaleriet utviklet begrepet kornett seg analogt til fenrik. I Bundeswehr regnes fenrik (*Fähnrich*) i dag som en underoffisersgrad, men har NATO-rangkode OF(D) (offiserskandidat), dvs. sammen med offiserene og høyere enn OR-9 og lavere enn OF-1.

## Norske forhold
Fenrik er den laveste offisersgraden i det norske Forsvaret. Fenriker blir gjerne tildelt ansvar for ledelse på troppsnivå i regulære avdelinger og kan ha ansvar for å instruere i forskjellige disipliner. For å få utnevnelse til fenrik i det norske Forsvaret må man ha fullført utdanningen ved en av krigsskolene, eller ha gjennomført tilsvarende utdannelse i et annet NATO-land.

### Historie
Gradene oversersjant og stabssersjant opphørte 1. juli 1975 og befalet fikk henholdsvis offisersgrad som fenrik og løytnant. Hærordningen av 1. januar 1977 gjorde at de eldste stabssersjantene derfor fikk kapteins grad. Fra 1970-tallet til 2015 var dermed fenrik et steg høyere enn sersjant og kvartermester (OR-5). Ved militærordningen av 2015 ble det innført fire spesialistgrader (OR 6–9) mellom sersjant og fenrik: Oversersjant/vingsersjant, stabssersjant, kommandersersjant og sersjantmajor i Hæren/Luftforsvaret og skvadronmester, flotiljemester, orlogsmester og flaggmester i Sjøforsvaret. 

### Distinksjon
Fenrikgraden symboliseres med én stjerne i Hæren og Luftforsvaret eller med en galon i Sjøforsvaret.


Fil:Norway-army-OF-1a.svg|Distinksjon for fenrik i Hæren
Fil:Norway-air force-OF-1a.svg|Distinksjon for fenrik i Luftforsvaret
Fil:Generic-Navy-O1.svg|Distinksjon for fenrik i Sjøforsvaret


## Referanser
Sersjant

**Sersjant** *(sjt.)* er en grad som brukes i mange land innen militærvesen og/eller politi. Ordet kommer fra latin *serviens* («den som tjener») via fransk *sergent* og engelsk *sergeant*.

## Norske forhold
I det norske Forsvaret er sersjant et befal som normalt har gjennomgått Forsvarets befalsskole eller blitt kurset på Heimevernets våpenskole.

Før innføringen av den nye militærordningen var sersjant den laveste av befalsgradene (korporal tilsvarte dagens ledende menig, OR1, og var ikke en befalsgrad. Resten av spesialistgradene ble ikke brukt).

Gradstegnet er i de fleste land tre vinkler.

### Militærordningen fra 1. januar 2016
Sersjant ligger på OR-5 nivå i Hæren og Luftforsvaret i forbindelse med innføringen av den nye ordningen for militært tilsatte. 

Tilsvarende nivå i Sjøforsvaret kalles kvartermester.

## Sersjant (OR-5) i ulike land
Sersjant brukes i en rekke andre land. 
* Canada: Master Corporal
* Danmark: Sergent
* Finland: Sergeant
* Frankrike: Sergent
* Nederland: Sergeant
* Spania: Cabo Mayor
* Sverige: Furir/Överfurir
* Tyskland: Stabsunteroffizier/Unteroffizier	
* Storbritannia: Sergeant
* USA: Sergeant

## Referanser
Løytnant

**Løytnant** (fra fransk *lieutenant*, «stedfortreder», den høyeste etter sjefen, tidligere skrevet lieutenant, leutnant og løitnant på norsk) er den nest laveste graden for offiserer i det norske forsvaret. Den tilsvarer den tidligere graden premierløytnant. I 1930 ble gradene premierløytnant og sekondløytnant erstattet med løytnant og fenrik.

## Norge

Gradene oversersjant og stabssersjant opphørte 1. juli 1975, og befalet fikk henholdsvis offisersgradene fenrik og løytnant. Hærordningen av 1. januar 1977 gjorde at de eldste av de gamle stabssersjantene fikk kapteins grad.

Løytnanter fyller mange stillinger, i regulære hæravdelinger vil disse tjenestegjøre som troppssjef, NK kompani, administrasjonsoffiser, vernepliktige leger, prester, ingeniører og lignende. Eksempelvis vil løynanter fra operativ linje Sjøkrigsskolen, inneha skipssjefstillinger på mindre fartøystyper eller skipsoffisersstillinger på større skip. Løytnantsgrad symboliseres med to stjerner i Hæren og Luftforsvaret, Sjøforsvarets løynanter med to galoner. 


Fil:Løytnant.png|Distinksjon for løytnant i Hæren
Fil:Norway-air force-OF-1b.svg|Distinksjon for løytnant i Luftforsvaret
Fil:Generic-Navy-O3.svg|Distinksjon for løytnant i Sjøforsvaret


## Referanser
Sekondløytnant

**Sekondløytnant** er den laveste offisersgraden i mange militære styrker, som hovedregel landstyrker. Den neste graden er da vanligvis premierløytnant (løytnant i Norge).

I Norge ble den erstattet med fenrik fra 1. januar 1930.

I den britiske armeen ble sekondløytnant innført som erstatning for underløytnant (kornett i kavaleriet) i 1871, men graden hadde allerede vært lenge i bruk i Royal Artillery, Royal Engineers og musketer- og skarpskytterregimenter.

## Referanser
Viroinval

**Viroinval** er en kommune i den belgiske provinsen Namur. Fra 1995 til utvidelsen i 2004 var Viroinval det geografiske senteret av EU. Deler av kommunen har blitt bevart som naturpark med fokus på bevaring av skogsmiljøet.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
1330-årene

**1330-årene** var et tiår som varte fra 1. januar 1330 til 31. desember 1339.

## Se også
* Liste over tiår, århundrer og årtusen

## Eksterne lenker
*