Stanley Kramer

**Stanley Earl Kramer** (født 29. september 1913 på Manhattan i New York City i USA, død 19. februar 2001 i Woodland Hills i California) var en amerikansk filminstruktør og -produsent, kjent for en rekke problemdebatterende filmer fra Hollywood. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Stanley Kramer kom fra nabolaget Hell's Kitchen, preget av råskap og kriminalitet. Begge foreldre var jøder. De sklte seg da Stanley var liten. Moren arbeidet i et New York.kontor for Paramount Pictures, og Stanley ble passet på av hennes foreldre. Onkelen, Earl Kramer, arbeidet i distrubusjonsavdelingen for Universal Pictures.

Kramer gikk på DeWitt Clinton High School i The Bronx, og fortsatte på New York University. Han tok eksamen i 1933 som 19-åring med grad i *Business Administration*.

### Karriere
Etter å ha skrevet for aviser ble han prøveansatt i skribentavdelingen hos 20th Century Fox og flyttet til Hollywood. Før han fikk denne jobben hadde han egentlig tenkt å fortsette med juridiske studier.

Under annen verdenskrig ble han innkalt til US Army, og der ble han satt til å lage instruksjonsfilmer for *Signal Corps* (hærens samband) i New York, sammen med andre Hollywood-regissører som Frank Capra og Anatole Litvak. Han ble dimittert med graden fenrik.

Stanley Kramer var i 1950- og 1960-årene, som var preget av antikommunisme og ideologiske rivninger som hadde stor virkning innen filkindustrien, en av de ganske få Hollywood-regissører som våget seg på politisk kontroverse temaer og fikk suksess innen sjangeren. Mange av hans filmer er i ettertid vist seg å være blant filmens klassikere.

Som produsent fra 1941 stod han blant annet bak *[[Sheriffen (film)|Sheriffen]]* (1952) og *[[Mytteriet på Caine]]* (1954). Han debuterte som instruktør i 1955, og fikk betydelig suksess med den antirasistiske *Lenken* (1958) med Tony Curtis og Sidney Poitier, og melodramaet *Den siste bredd* (1959) etter Nevil Shutes roman om menneskets endelikt etter atomkrigen. I *De skal arve vinden* (1960) skildret han religiøs fanatisme, mens komedien *[[For en gal, gal, gal, gal verden|For en gal, gal, gal, gal verden!]]* (1963) hadde den moderne materialismen som underliggende tema. Også *Narrenes skip* (1965) og *Gjett hvem som kommer til middag* (1967) ble store suksesser. 

Han ble i 1961 tildelt Golden Globe Award for særlig kunstnerisk integritet, og i 1962 for regien av sin film om Nürnbergprosessene *Dommen i Nürnberg* (1961).

## Filmografi

### Som produsent og regissør
**[[Ikke som en fremmed]]* (1955)
**[[Stolthet og lidenskap]]* (1957)
**[[Lenken]]* (1958)
**[[Den siste bredd]]* (1959)
**[[De skal arve vinden]]* (1960)
**[[Dommen i Nüremberg]]* (1961)
**[[For en gal, gal, gal, gal verden]]* (1963)
**[[Narrenes skip (1965)|Narrenes skip]]* (1965)
**[[Gjett hvem som kommer til middag]]* (1967)
**[[Santa Vittorias hemmelighet]]* (1968)
**[[R. P. M.]]* (1970)
**[[Leken er slutt]]* (1971)
**[[Svart gull]]* (1973)
**[[Døden spiller domino]]* (1977)
**[[Budbringerens fall]]* (1979)

### Kun som produsent
**[[Champion (1949)|Champion]]* (1949)
**[[I hemmelig oppdrag]]* (1949)
**[[Menn (film)|Menn]]* (1950)
**[[Cyrano de Bergerac (1950)|Cyrano de Bergerac]]* (1950)
**[[En handelsreisendes død (1951)|En handelsreisendes død]]* (1951)
**[[Sheriffen (film)|Sheriffen]]* (1952)
**[[Kvinner i fare]]* (1952)
**[[The Member of the Wedding (film)|The Member of the Wedding]]* (1952)
**[[Eight Iron Men]]* (1952)
**[[Vill ungdom]]* (1953)
**[[Fortidens skygger]]* (1953)
**[[Trollmannens overmann]]* (1953)
**[[Mytteriet på Caine]]* (1954)
**[[Mot bristepunktet]]* (1962)
**[[Et barn venter]]* (1963)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*