open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Internasjonalt hjelpespråk

**Internasjonalt hjelpespråk** er tanken om et språk som ifølge noen behøves for å «forene menneskeheten og dermed fremme verdensfreden og forbedre forståelsen og samarbeidet mellom mennesker fra ulike land og bakgrunner». Man ser for seg at et verdensspråk enten vil bli oppfunnet eller valgt ut blant de eksisterende språk, og det vil bli undervist i det i alle skoler som et hjelpespråk ved siden av morsmålet. Et verdensskriftsystem, en verdenslitteratur vil forenkle og lette samkvemmet mellom menneskehetens nasjoner og folkegrupper.

Under historiens gang har de land som seiret i kriger eller dominerende stormakters språk blitt introdusert og ofte påtvunget befolkninger i kolonier, territorier og mandatområder. Forsøk med et universelt språk har vært flere de seneste hundre år, men så langt har man ikke lykkes. De mest kjente eksemplene på moderne hjelpespråk er (med året de ble offentliggjort i parentes):

*Esperanto (1887)
*Glosa (1981)
*Ido (1907)
*Interglossa (1943)
*Interlingua (1951)
*Kotava (1978)
*Latino Sine Flexione (seinere kjent som Interlingua – 1903)
*Neo (1937)
*Novial (1928)
*Occidental-Interlingue (1922)
*Volapük (1879)

## Se også
*kunstig språk
*fiksjonsspråk
*språk
*grammatikk
*lingvistikk
*Russenorsk

## Eksterne lenker
* www.esperanto.no 
* www.interlingua.no
* www.glosa.org
* onetongue.com
* Principles for an auxiliary language 
* World language program 
* www.langmaker.com 
* mediaglyphs.org  
* Constructed languages and IAL 
* What an IAL should do 
* World Language Process web page 
* International Auxiliary Languages
Stilmanual

:*For Wikipedias egen stilmanual, se .*
En **stilmanual**, også kalt en **grafisk manual**, er en sammenstilling av et sett med regler som beskriver den grafiske profilen for en bedrift, organisasjon eller virksomhet og som definerer hvordan logo, farger, skrifttyper og andre signalelementer skal brukes i forskjellige sammenhenger. Omfanget på stilmanualen kan variere. Den kan for eksempel begrense seg til kun å beskrive hvilken skrifttype som skal benyttes. Den kan også utvides og gi retningslinjer for språk, grammatikk, oppsett og andre regler som også omfatter det verbale innholdet. I så fall kan den kalles en kommunikasjonsmanual. 

Hensikten med en stilmanual er å gi et uniformt utseende på alt materiale som utgjør bedriftens eller organisasjonens ansikt utad. På engelsk kalles en stilmanual ofte en *style guide*.

Valgene i stilmanualen bør begrunnes. Man velger ikke en bestemt farge fordi man synes den er fin, men fordi man mener den har en funksjon for avsenderen ved at den gir en viss effekt på mottakeren. 

## Se også
* Grafisk profil
* Grafisk design
* Manual

## Referanser
Christlich-Soziale Union in Bayern

**Christlich-Soziale Union in Bayern**, forkortet **CSU**, er et kristendemokratisk og konservativt politisk parti i Tyskland. Partiet opererer utelukkende i delstaten Bayern, mens søsterpartiet CDU opererer i resten av Tyskland. CSU står for en noe mer konservativ politikk enn CDU, forankret i katolsk sosiallære.

Christlich-Soziale Union har hatt ministerpresidenten i Bayern siden 1957, det meste av tiden med rent flertall i Den bayerske landdagen. CSU og CDU utgjør den såkalte unionsfraksjonen i Forbundsdagen, men ingen forbundskansler har kommet fra CSU. Søsterpartiene har en felles ungdomsorganisasjon, Junge Union.

## Historie
Partiet ble grunnlagt i 1945 som etterfølger av Bayerische Volkspartei, som ble oppløst i 1933. Av historiske årsaker er den bayerske utgaven av unionen beholdt som et eget parti, og CDU driver ingen politisk virksomhet her. Det betyr ikke at samarbeidet mellom de to er uten problemer, eller at det ikke finnes ideologiske forskjeller.

Sudettyskere som ble fordrevet fra Tsjekkoslovakia etter andre verdenskrig dannet forbund som presset på for anerkjennelse og kompensasjon, og de ble en viktig politisk faktor særlig i Bayern og CSU.

Den mest markante skikkelsen i partiets historie er Franz Josef Strauss, som var ministerpresident (statsminister) i Bayern i en årrekke på 1970- og 80-tallet. Strauss var også Unionens kandidat som forbundskansler ved valget i 1980, men var for omstridt både i CDU og i den vesttyske befolkningen til å bli valgt. 

Edmund Stoiber var ministerpresident for den rene CSU-regjeringen i Bayern fra 1993 til 2007, og samtidig CSUs partileder fra 1999 til 2007. Ved valget til Forbundsdagen i 2002 var han Unionens kanslerkandidat, men tapte på målstreken for Gerhard Schröder. Men ved parlamentsvalget i Bayern (delstatsvalget) i september 2003 styrket CSU igjen grepet om sitt rene flertall i delstaten og oppnådde hele 60,7 % av stemmene.

Stoiber valgte å trekke seg både som partileder og regjeringssjef i 2007 etter at det ble kjent at han hadde latt sine medarbeidere spionere på Gabriele Pauli etter at hun hadde kritisert Stoiber. Etter Stoibers avgang fikk CSU en delt ledelse bestående av partisjef Erwin Huber (som også fortsatte som finansminister) og Günther Beckstein som ministerpresident.

Ett år senere ble delstatsvalget i Bayern 28. september 2008 en merkedag i nyere tysk politisk historie, da CSU bare oppnådde vel 43 % av stemmene, og dermed mistet det absolutte flertallet de hadde hatt helt siden 1962, altså i 46 sammenhengende år.

## Partiledere
* Josef Müller 1945–1949
* Hans Ehard 1949–1955
* Hanns Seidel 1955–1961
* Franz Josef Strauss 1961–1988
* Theodor Waigel 1988–1999
* Edmund Stoiber 1999–2007
* Erwin Huber 2007-2008
* Horst Seehofer 2008–2019
* Markus Söder 2019–d.d.

## Se også
* Tysklands politiske system

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Edmund Stoiber

**Edmund Rüdiger Stoiber** (født 1941) er en tysk politiker og jurist. Han var ministerpresident i Bayern fra 1993 til 2007 og formann for CSU fra 1999 til 2007. I 2007 ble han utnevnt til æresformann for CSU.

## Liv og virke
Stoiber gikk inn i politikken i 1971, da han ble engasjert i ungdomsorganisasjonen Junge Union. I 1978 ble han valgt til generalsekretær i CSU, under Franz Josef Strauß' ledelse. Dette vervet hadde Stoiber frem til 1983. I 1993 ble han valgt til ministerpresident i Bayern. Ved valget i Bayern 2003 ble han gjenvalgt for en ny periode.

Stoiber var i 2002 CDU/CSUs kanslerkandidat, men tapte på målstreken for Gerhard Schröder. I 2003 fikk han tilbudt det tyske presidentvervet av Unionen (fra 2004), men takket nei. Han takket også nei til et tilbud fra Jacques Chirac i 2004 om å bli nominert som Frankrikes og Tysklands kandidat til posten som president for Europakommisjonen.

Stoiber signaliserte lenge at han fremdeles ønsket å bli kansler, men bestemte seg til slutt for å støtte Angela Merkels kandidatur ved valget i september 2005. Han ville ikke ut med om han selv ønsket å sitte i den føderale regjeringen, men etter at valgresultatet ble klart, bestemte han seg for å si ja til å bli nærings- og teknologiminister, fordi han følte at han som partiformann måtte være i Berlin for hevde CSUs interesser sterkt nok i en koalisjonsregjering der CSU bare fikk to seter. Men da Franz Müntefering trakk seg som SPD-leder ombestemte Stoiber seg, og gjorde det klart at han vil bli i Bayern. Senere skal han i en samtale med pave Benedikt XVI ha røpet at den egentlige grunnen var at han ikke kommer så godt ut av det med CDU-leder Angela Merkel. Stoibers handlingsmåte ble møtt med massiv kritikk i hans eget parti.

Stoiber valgte å trekke seg som leder i 2007 etter at det ble kjent at han hadde latt sine medarbeidere spionere på Gabriele Pauli etter at hun hadde kritisert Stoiber. 

Stoiber er katolsk, siden 1968 gift med Karin, og har tre barn. Han bor i Wolfratshausen i Oberbayern.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*  Offisiell CSU side
*  Tysk Wikiquote om Stoiber
Legende

**Legende** (latin: «som bør leses») betegner opprinnelig en oppbyggelig fortelling om hellige menn og kvinner eller andre forbilder, legendariske skikkelser som Holger Danske, kong Arthur og Wilhelm Tell.

En kjent legendesamling er *[[Legenda Aurea]]* (*Den gyldne legende*) av Jacobus de Voragine.

Fantastiske beretninger kan også kalles legender. 

Legendeformen er tatt i bruk av forfattere, som John Bunyans bok *Pilgrims Progress*. Gabriel Scott kaller også sin bok *Det gylne evangelium* for en nyere legende. En av *[[science fiction]]*-forfatteren Clifford D. Simaks bøker har på norsk fått tittelen *Legenden om mennesket*.

Berømte personer kan bli omtalt som «levende legender», som i en avisoverskrift: «Bob Dylan – en levende legende».

## Referanser


## Eksterne lenker
* Legende; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
* https://sourcebooks.fordham.edu/basis/delehaye-legends.asp ''The Legends of the Saints: An Introduction to Hagiography
Bokn

**Bokn** er en øy-kommune i Rogaland som består av tre bebodde øyer (Austre, Vestre Bokn og Ognøya), samt rundt 123 småøyer og holmer. Kommunen har Karmøy vest og nord for seg, Tysvær i nord, Stavanger i øst, og Kvitsøy i sør. Høyeste punkt er Boknafjellet på 293 moh. Kommunen hadde 894 innbygger i 2024. 

Næringslivet Bokn har tidligere hovedsakelig bestått av jordbruk og fiske. I dag har oppdrettsnæringen stor betydning. I tillegg har industri- og servicenæringen har fått større fotfeste. Grieg Seafood har oppdrettsanlegg i Bokn og er en betydelig aktør i kommunen. Sjøanlegget produserer 6000 tonn laks årlig og 3.5 millioner smolt i settefiskanlegget i Trosnavåg (2024). Bedriften HighComp som er utstyrsleverandør til oppdrettsnæringen, startet opp virksomheten i Bokn i 2006. Selskapets produksjonsvirksomhet i Bokn ble lagt ned i 2023.  

To bygder, Føresvik og Alvestadkroken, ligger på Veste Bokn. Lokalt blir de to Boknøyene omtalt som Austre og Vestre. 

Bokn har egen barnehage, barne- og ungdomsskole, bibliotek og en matvarebutikk.

Bokn har bruforbindelse mot nordfylket Rogaland og fergesamband mot sør, dette gjør at Bokn er en ferdselsåre for alle som kommer nordfra og kjører sørover langs vestkysten.

## Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Bokn.

### Kommunestyrevalget 2023

## Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er et sted ved en historisk kvednabekk. Der er det oppført et kvernhus slik det sto i gamle dager. Det var tidligere mange kvernhus langs bekken, som går fra Boknabergsvatnet og ut i Boknasundet. Kommunens tusenårstre er plantet på plassen.

Kommunen arrangerte en åpen folkeavstemning for innbyggerne som avgjorde plassen, og formålet var å gjenskape et historisk miljø. Kommunen har også en tomt på den ene sida av bekken, som er tiltenkt museumsformål, som bl.a. innebærer flytting av bygdemuseet. Det er en intensjon om å utvikle forskjellige aktiviteter i dette miljøet, bl.a. for Den kulturelle skolesekken, og stedet har hatt sporadiske aktiviteter opp igjennom, med bl.a. skoleklasser og pensjonister som har vist hvordan de laga mel før i tida.

## Kommunikasjon
E39 går over alle de tre hovedøyene, og ekspressbussene gir god forbindelse nordover til Haugesund og Bergen, samt sørover til Stavanger. Ferge Arsvågen-Mortavika.

Kommunen har to campingplasser, en på Vestre Bokn og en like ved E39 på Austre Bokn.  

For båtfolket er det ny gjestehavn i Føresvik med bunkringsmuligheter og butikk/post samt kafe.

Rogfast som skal gi ferjefri forbindelse mellom Stavanger og Haugesund, vil få sin nordre inngangsport på Vestre Bokn, og sambandet skal åpnes rundt 2033.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*  Kommunefakta Bokn (Rogaland) - Statistisk sentralbyrå
* 
*  Bokn - fjordnorway.com
*  Bokn Bygdeblad (1985-2017) - Bokn kommune/arkiv
Ektevigsel

**Ektevigsel** er en offentlig handling i forbindelse med inngåelse av et ekteskap. En ektevigsel foretas vanligvis av de som gifter seg sammen med en *viglsler* og parets *forlovere*. I forbindelse med handlingen kan det også være musikk og taler av flere personer. 

## Norge
Ektevigselsseremonien blir normalt styrt av en *viglser* som enten er en representant for styresmaktene i en *[[borgerlig vigsel]]*, en prest i en *kirkelig [[vigsel]]* eller av en godkjent seremonileder fra et livssyns- eller trossamfunn.

Begge de kommende ektefellene må være til stede under seremonien, og i tillegg må to myndige vitner, foruten *vigsleren* være til stede under seremonien. De blivende ektefolk erklærer at de ønsker å inngå ekteskap med hverandre. En godkjent vigselsperson skal erklære at ekteskapet gyldig. Til slutt undertegnes vigselsprotokollen.  Vigselen er det ritual som symboliserer inngåelsen av ekteskapet og blir ofte etterfulgt av en privat bryllupsfest.

En borgerlig vigsel er ytre sett en ren juridisk handling som utføres av vigsler som kan være en dommer hos byfogden eller tingretten. En kirkelig vigsel er en religiøs seremoni og kan bli utført av ordinerte prester. Par som er borgerlig viet kan i tillegg få en kirkelig forbønnsgudstjeneste for ekteskapet i de fleste trossamfunn. Et trossamfunn, Unitarforbundet, kan vie etter både religiøs og borgerlig seremoni.

## Globalt
Det er forskjellige lovbestemmelser rundt om i verden om hvordan en ektevigsel skal foregå og hvem som kan være vigsler. I USA er det forskjellige bestemmelser i forskjellige stater. I noen land kan viglsleren være en hvilken som helst forstander eller taler i et religiøst samfunn, mens andre steder må vedkommende ha en lisens. Noen steder kreves det at selve den juridiske vigselen skal foretas av en embedsmann og være adskilt fra religiøse handlinger.

## Tradisjon
Flere tradisjoner blir ofte fulgt i forbindelse med en ektevigsel. En tradisjon er at faren til bruden, eller en annen mannlig slektning hvis faren er fraværende, leier henne inn. Det kan også være slik at paret kommer gående inn sammen. Det er også vanlig at *brudepiker* og *brudesvenner* deltar. De har ofte på seg lignende klær som bruden og brudgommen.

En ektevigsel har ofte et religiøst tilsnitt dersom paret er religiøse. I mange land er det tradisjon for at vigselen finner sted i en kirke og at vigsleren er en prest. Dersom en ektevigsel ikke er religiøs, er det gjerne en embedsmann eller en dommer som er vigsler.

## Se også
* Borgerlig vigsel
* Unitarisk vigsel
* Humanistisk vigsel
* Ekteskap
* Bryllup

## Referanser


## Eksterne lenker
* Ekteskapsloven
* Veiviser i det offentlige om ekteskap
* ''Vigsel'' på Domstol.no
* Ekteskapsinngåelse i den norske kirke
* Godkjenning av vigselsritual (Bufdir: Barne- ungdoms- og familiedirektoratet)
Terry Goodkind

**Terry Goodkind** (født 1. mai 1948, død 17. september 2020) var en amerikansk fantasy-forfatter som skrev *Sword of Truth*-serien.

Følgende bøker er utgitt (på engelsk):

* *Wizard's First Rule* (1994)
* *Stone of Tears* (1995)
* *Blood of the Fold* (1996)
* *Temple of the Winds* (1997)
* *Soul of the Fire* (1999)
* *Faith of the Fallen* (2000)
* *The Pillars of Creation* (2001)
* *Naked Empire* (2003)

Goodkinds arbeid var sterkt påvirket av Ayn Rands *objektivisme*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Verdensvaluta

En **verdensvaluta** er en valuta som brukes i internasjonal handel. Per 2020 er amerikansk dollar verdensvaluta. På 1800-tallet var britisk pund verdensvaluta.

Amerikansk dollar vokste fram som verdensvaluta etter De forente nasjoners monetære og finansielle konferanse (Bretton Woods-konferansen) i 1944.

## Referanser
Mars (måned)

**Mars** er den tredje måneden i året i den gregorianske kalender og en av syv gregorianske måneder med en lengde på 31 dager.

I antikkens Roma ble mars kalt *Martius* etter den romerske krigsguden Mars. Opprinnelig var mars den første måneden i romernes 10-månederskalender.

I britisk folketro ble det regnet som lykkebringende å hilse den første dagen i mars med utropet *Rabbits!* (= Kaniner!) Da kom man kanskje til å få en gave. Noen steder ble det sagt at utropet virket på den første dagen i alle måneder - særlig om det ropes opp i skorsteinen.   

Astrologisk begynner mars med solen i fiskene og ender i væren. Mars på den nordlige halvkule er tradisjonelt den første vårmåneden.

## Referanser
April

:*For kvinnenavnet, se [[April (navn)]]*

**April** er årets fjerde måned etter den gregorianske kalenderen. Den har 30 dager.

Navnet kan være basert på «Apru», et etruskisk låneord for greske Afrodite, eller ap(e)rilis, «den følgende, eller neste» som den andre måneden i den romerske kalenderen. En alternativ forklaring er at navnet henger sammen med det latinske verbet *aperire*, «åpne»; april skulle dermed være måneden som «åpner» for sommeren.

I den tidlige romerske timånederskalenderen var april den andre måneden. Før 713 f.Kr. ble januar og februar lagt til slik at april ble den fjerde måneden. Julius Caesar la til en ekstra dag slik at den julianske kalenderen hadde april med 30 dager.

## Referanser
Elektrisk komponent

**Elektriske komponenter** er betegnelsen på de grunnleggende bestanddelene i en elektrisk krets. Disse inngår i en mengde apparater, verktøy og maskiner i alle bransjer, for industri og hjemmeelektronikk. En komponent fremstår som en enhet, denne kan på sin side også være sammensatt av komponenter.

Komponenter som er produsert til bruk i elektroniske apparater og anlegg kalles i dagligtale ofte også «elektroniske komponenter». 

Elektriske komponenter kan klassifiseres på ulike måter:
*Passive og aktive komponenter
*Lineære og ulineære komponenter
*Diskrete og integrerte komponenter
*Ideelle og reelle komponenter

## Passive komponenter
Definisjon: *En [[passive komponenter|passiv komponent]] er en komponent som *'ikke*' kan levere energi som gjennomsnittlig er større enn null i uendelig tid*.

*Motstand, lineær eller ulineær
*Bryter
**Mikrobryter, elektrisk bryter som aktiveres med lite kraft via en vippemekanisme
*Diode
**Fotodiode, endrer egenskaper når den bestråles av synlig eller ikke-synlig lys
**Lysdiode (LED), diode som utstråler lys
**Laserdiode 
**Schottkydiode 
**Variabel kapasitansdiode, har variabel kapasitans som er en funksjon av spenningen over terminalene
**Zenerdiode, sterkt ledende for spenninger over en gitt verdi
*Kondensator, oppviser kapasitans
*Piezoelektrisk krystall, elektrisk ladning generert i visse faste stoffer på grunn av mekanisk stress
*Spole, oppviser induktans eller skaper et magnetfelt
*Transformator, overfører vekselstrøm fra et spenningsnivå til ett eller flere andre spenningsnivåer 
*Triac, to tyristorer som koblet i parallell
*Tyristor, styrbar diode.
*Varistor, elektrisk motstand der resistansen minker med økende spenning

## Aktive komponenter
En aktiv komponent kaller vi en komponent som kan benyttes til å forsterke energiinnholdet av et analogt signal, sammen med andre, passive, komponenter. Energien blir tilført kretsen som forsterker signalet utenfra, oftest som en likespenning.

*Magnetisk forsterker (stort sett uaktuell, og bare for storsignaler)
*Radiorør (triode, tetrode, pentode og flere)
*Transistor (bipolar- og felteffekt-)

## Se også
*Datamaskin, samling av mekaniske og elektroniske komponenter
*Elektronikk, delen av elektroteknikken som beskjeftiger seg med å styre elektroner i såkalt forsterkende, eller aktive, komponenter
*Elektronisk krets, sammensatt av elektroniske komponenter
*Mikroelektronikk, underfelt innen elektronikk som omhandler svært små elektroniske design og komponenter

## Eksterne lenker
*
Norskehavet

**Norskehavet** er den delen av Atlanterhavet som ligger mellom Norge, Svalbard og Island. I øst grenser Norskehavet mot Barentshavet, i sør mot Nordsjøen, i sørvest mot Atlanterhavet og i vest mot Grønlandshavet. Grensa mot Barentshavet trekkes langs ei linje mellom Sørkapp på Spitsbergen over Bjørnøya til Nordkapp. Mot Nordsjøen er 61. breddesirkel valgt som avgrensning; mot Atlanterhavet danner ei linje fra like nord for Shetland over Færøyene til østspissen av Island grensa. Herfra trekkes ei linje over Jan Mayen til Sørkapp som grense mot Grønlandshavet. I mange sammenhenger blir imidlertid Grønlandshavet regna som en del av Norskehavet.

Norskehavet dekker et areal på 2,58 millioner km² og har et volum på 4,12 millioner km³, med en gjennomsnittlig dybde på 1600 m.

Den internasjonale hydrografiske organisasjon setter grensa mellom Nordsjøen og Norskehavet ved 61°N.
I norsk petroleumsforvaltning settes grensa på sokkelen mellom Nordsjøen og Norskehavet ved 62°N og grensa mellom Norskehavet og Barentshavet ved 71°N.

## Oseanografi
Gjennom Færøyrenna løper ei grein av Golfstrømmen inn i Norskehavet. Norskehavet preges derfor i sør av Den norske atlanterhavsstrømmen, som bringer salt, atlantisk havvann fra dypet og opp til 150 meters dybde. Atlanterhavsvannet er forholdsvis salt (> 35 promille) og varmt. Golfstrømmen løper parallelt langsmed kyststrømmen inn i Barentshavet og langs vestkysten av Spitsbergen. Noe av atlanterhavsvannet avkjøles i Norskehavet slik at det på grunn av sin større saltholdighet og egenvekt synker mot dypet. Dypvannet i Norskehavet har en svært homogen saltholdighet på 34,93 promille, og derfor fortsetter det avkjølte atlanterhavsvannet helt til bunns. Denne konveksjonen skjer bare om høsten og vinteren, idet det ved soloppvarming om sommeren dannes et stabilt overflatelag som hindrer blanding av vannmassene.

Norskehavet får også tilført vann via Østgrønlandsstrømmen. Dette er kaldt, arktisk vann som til dels er danna ved issmelting i Polhavet og derfor lite salt. Mellom Østgrønlandsstrømmen og Atlanterhavsstrømmen foregår det en effektiv blanding i det sentrale Norskehavet.

Overflatevannet i norskehavet kan inndeles i (fra øst mot vest) *norsk kystvann* med saltholdighet 35 promille og *arktisk vann* med saltholdighet 

## Eksterne lenker
* 
* Miljøstatus i Norge: Norskehavet
* Miljøstatus i Norge: Forvaltning av Norskehavet
* Miljøstatus i Norge: Miljøtilstanden i Norskehavet
Betalingssystem

Et **betalingssystem** er et system for overføring av midler med formelle og standardiserte ordninger og felles regler for behandling, avregning eller oppgjør av betalingstransaksjoner, jf. betalingssystemloven § 1-1 første ledd.

Et betalingssystem kan bestå av et interbanksystem og/eller et system for betalingstjenester.

## Interbanksystem
Et interbanksystem er et system for avregning, oppgjør eller overføring av penger mellom banker og andre kredittinstitusjoner. I løpet av en dag overføres veldig mange små beløp fra en bank til en annen. Dette skjer nesten hver gang en kunde bruker kortet sitt, betaler en regning, eller overføre penger til betalingsmottaker i en annen bank. Istedenfor å gjøre opp hver enkelt transaksjon hver for seg, blir alle slike betalinger sendt til en avregningssentral som avregninger alle betalingene mot hverandre, slik at hver bank får en samlet gjelds- eller fordringsposisjon mot de andre deltakerbankene. Avregningene blir utført av NICS (Norwegian Interbank Clearing System). Transaksjonene som NICS tar imot blir sendt videre til NBO (se nedenfor). I NBO blir penger overført mellom kontiene til deltakerbankene slik at bankenes posisjoner blir gjort opp. Dette kalles «nettooppgjør».

Betalinger mellom banker som er større enn 25 millioner kroner, og særskilt merkede transaksjoner blir gjort opp i NBO én for én. Dette kalles «bruttooppgjør».

To store fordeler ved å bruke nettooppgjør er at det ikke krever like mye likviditet (innestående på konto), og at det minsker belastningen på det tekniske systemet, ettersom det blir færre transaksjoner å håndtere.

Norges Bank er den viktigste oppgjørsbanken i Norge. Norges Bank overvåker også viktige interbanksystem og fører tilsyn med interbankssystem som har konsesjon etter lov om betalingssystemer kapittel 3.

Det største og viktigste interbankssystemet i Norge er Norges Banks Oppgjørssystem (NBO). Noen av de største bankene i Norge deltar direkte i NBO, men de fleste banker deltar gjennom en privat oppgjørsbank. DNB er den største private oppgjørsbanken i Norge, og 106 av 148 banker gjør opp massebetalingene sine i DNB.

## Betaling på internett
Ordet blir i økende grad brukt om systemer for betaling over internett. Spesielt gjelder dette for betaling på nettbutikker, men også når det gjelder kjøp og salg av varer mellom privatpersoner på nettauksjoner og lignende tjenester.

Et betalingssystem for bruk over internett krever god sikkerhet, og følgende hensyn må tas:
*Både kjøper og selger må kunne være sikre på at motparten er den han/hun utgir seg for å være.
*Data som sendes mellom de to partene må kunne sikres å være korrekte, og må ikke kunne ha blitt endret under sending fra den ene parten til den andre.
*Informasjon om kjøper og selger og om transaksjonen må ikke komme på avveie.

## Referanser
Louis Vierne

**Louis Victor Jules Vierne** (født 8. oktober 1870 i Poitiers i Frankrike, død 2. juni 1937 i Paris) var en fransk organist og komponist.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Louis Vierne og hans bror René Vierne (1878–1918) var sønner av journalisten Henri Vierne.

Louis Vierne ble født med en alvorlig synssvekkelse. I 1873 flyttet familien til Paris, der Louis' onkel Charles Colin oppdaget hans musikalske begavelse og oppmuntret ham til å lære å spille klaver. Ved syv års alder hadde Louis fått et tilstrekkelig syn til å kunne orientere seg i dagliglivet og lese forstørret skrift.

### Musiker
Louis Vierne begynte sin musikalske karriere under César Franck og Charles-Marie Widor ved musikkonservatoriet i Paris, der han vant en førstepris for orgelspill. I 1892 ble Vierne Widors assistent ved kirken Saint Sulpice. I 1900 ble han utnevnt til organist ved Paris' katedral Notre-Dame, en stilling han hadde inntil sin død – han døde faktisk av et slag han fikk mens han satt på orgelkrakken.

Vierne var også en fremragende utøvende kunstner og pedagog. Han reiste på mange turnéer rundt om i Europa og opptrådte i 1927 også i USA. Han underviste ved kirkens *Schola Cantorum* fram til 1912, og ledsaget også musikere som Marcel Dupré og Nadia Boulanger ved Paris-konservatoriet.

Blant hans øvrige elever kan nevnes Augustin Barié, Edward Shippen Barnes, Lili Boulanger, André Fleury, Isadore Freed, Henri Gagnebin, Gaston Litaize, Édouard Mignan, Émile Poillot, Adrien Rougier, Alexander Schreiner og Georges-Émile Tanguay.

Viernes komposisjoner er teknisk krevende, og vanskelighetsgraden bare tiltar i hans senere symfoniske verk. Hans registreringer utforsker hele det uttrykk som er tilgjengelig på de store symfoniske Cavaillé-Coll-orgeler. Hans seks orgelsymfonier representerer den franske symfoniske stils høydepunkt.

## Verker
* Seks orgelsymfonier
* *Piéces de Fantasie*
* 24 Pièces en style libre
* Forskjellige frittstående verker:
** Allegretto
** *Tantum ergo*
** *Ave Maria*
** Prélude funèbre
** *Communion*
** *Ave verum*
** Triumfmarsj
** Messe Basse
** Triptyque for orgel
** Messe basse pour les défunts
** Meditasjon for orgel
** Preludium for orgel
** Tre improvisasjoner
** Messe Solennelle
** Verset fugue over *"In exitu Israel"*

## Referanser


## Litteratur
* Bernard Gavoty: *Louis Vierne. La vie et l'œuvre*. Buchet/Chastel, Paris 1943.
* Markus F. Hollingshaus: *Die Orgelwerke von Louis Vierne.* Dohr, Köln 2005, ISBN 3-936655-25-1.
* Louis Vierne: *Mes souvenirs*, Paris 1934–1937; deutsche Ausgabe: *Meine Erinnerungen.* Dohr, Köln 2004, ISBN 3-925366-93-8.

## Eksterne lenker
* 
*
César Franck

**César-Auguste-Jean-Guillaume-Hubert Franck** (1822–1890) var en belgisk pianist, organist og komponist.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Franck ble født i Liège. Hans far hadde store ambisjoner for ham, og ville at han skulle bli konsertpianist. Han studerte ved konservatoriet i Liège før han begynte ved Paris-konservatoriet i 1837. I 1842 dro han tilbake til Belgia for en periode, men dro tilbake til Paris i 1844 og ble der resten av sitt liv.

### Karriere
Franck var en god pianist, og gjorde snart mange konsertturnéer. Likevel var det ved orgelet han skulle ha sin arbeidsplass, og han ble ansatt som organist i St. Clotilde-kirken i 1858, noe han fortsatte med til sin død. 

Fra 1872 og livet ut var han også orgelprofessor ved Paris-konservatoriet. Blant hans elever var Vincent d'Indy, Ernest Chausson og Henri Duparc. Som organist var han særlig kjent for sin store improvisasjonskunst, og det er på grunnlag av kun 12 større orgelverker at Franck av mange regnes som historiens største orgelkomponist etter Bach.

Mange av Francks verker utnytter en «syklisk form» (bruk av samme tema i flere satser av et verk). Hans musikk er ofte kontrapunktisk kompleks, med et harmonisk språk som er lett romantisk, med noe innflytelse fra Richard Wagner.

Francks berømmelse hviler i stor grad på noen få verker skrevet i hans senere år, særlig hans symfoni (1886–88), de «symfoniske variasjoner» for piano og orkester (1885), *Preludium, koral og fuge* for solopiano (1884) og en sonate for fiolin og piano (1886).

Det siste verket han fullførte (og et av hans største), er koral nr. 3, i a-moll. Franck døde i 1890 og ble gravlagt på Cimetière du Montparnasse i Paris.

I parken Square Samuel Rousseau i Paris er det et monument over Franck fra 1891 av Alfred Lenoir.

## Referanser


## Litteratur
* Klauspeter Bungert: *César Franck – die Musik und das Denken Das Gesamtwerk, neubetrachtet für Hörer, Wissenschaftler und ausübende Musiker.* Mit einer allgemeinen Erörterung zum Ineinandergreifen von Form und klingendem Satz. Frankfurt am Main 1996, ISBN 3-631-30354-8.
* Joël-Marie Fauquet: *César Franck.* Fayard, Paris 1999, ISBN 2-213-60167-4.
* Peter Jost (Hrsg.): *César Franck – Werk und Rezeption.* Stuttgart 2004, ISBN 3-515-08265-4.
* Lebrun, Eric: «César Franck», collection horizons, Paris 2012, ISBN 978-2-35884-021-7.
* R. J. Stove: *César Franck: His Life and Times.* Lanham, Maryland 2012, Scarecrow Press, ISBN 978-0-8108-8207-2.

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  ''César-Franck-Gesellschaft e.V.'', cesar-franck.org
*  Biografi, musicologie.org]
* 
*
Charles-Marie Widor

**Charles-Marie Jean Albert Widor** (født 21. februar 1844 i Lyon, død 12. mars 1937 i Paris) var en fransk organist og komponist, og er mest kjent for sine 10 orgelsymfonier. Hans mest kjente verk er toccataen fra *Symfoni for orgel nr. 5*, som ofte spilles i bryllupsseremonier. 

Han ble født i Lyon, og studerte musikk under sin far, som også var organist. Han fikk sin første større jobb som organist i kirken Saint-Sulpice i Paris i 1870. I 1890 tok han over etter César Franck som orgelprofessor ved Pariskonservatoriet, der han senere også ble komposisjonsprofessor. 

Flere av hans studenter ble også berømte, blant annet Darius Milhaud, Louis Vierne og Marcel Dupré. Widor skrev musikk for en lang rekke instrumenter og ensembler, men hans verk for orgel blir oftest spilt. Hans komposisjoner inneholder bl.a. 10 orgelsymfonier, en messe for 2 orgler og 2 kor, symfonier for orgel og orkester, noen operaer med mer.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
*
Almanakk

En **almanakk**, også kalt «filofax» eller «syvende sans» – som er registrerte varemerker og degenererte varemerker – er en årlig kalender som utgis i bokform og inneholder informasjon om et eller flere emner for de ulike dagene. Den brukes som et hjelpemiddel for å holde rede på avtaler, gjøremål, kontakter, helligdager, soloppgang/solnedgang, navnedager, fødselsdager og også små dagboksnotater. 

## Trykte almanakker
Ordet «almanakk» kommer trolig av arabisk *al-manākh* («klimaet»), og reflekterer almanakkens egentlige formål: Å informere om årstid og vær, til bruk og nytte for jordbrukere. Eldre almanakker inneholdt også horoskop og spådommer for året.

I 1579 nedla Henrik III av Frankrike forbud mot spådommer i almanakker, enten det dreide seg om profetier om statsaffærer eller om enkeltpersoner. Jakob I av England tillot derimot praksisen, men ga enerett til å utgi almanakker til Englands to universiteter og papirhandlernes laug. Universitetene utøvet aldri dette privilegiet, mens engelske papirhandlere utga almanakker fylt med astrologiske profetier.

Nyere almanakker trykkes ofte med astronomiske data, statistikk, helligdager, generell informasjon og underholdning som gåter og treffende vendinger.

Den første boken som ble trykt i Norge, var nettopp en almanakk, *En Ny Allmanach paa det Aar efter Jesu Christi Fødsel 1644. Christiania Aff Tyge Nielssøn*, og trykt på Norges første trykkeri av den danske boktrykkeren Tyge Nielssøn. Han kom til Christiania for å opprette dette trykkeriet, etter avtale med presten i Romedal, Christen Staphensøn Bang, som ønsket å få utgitt sitt skrift *Postilla Catechetica*. Formatet var ca. 10&nbsp;×&nbsp;7,5&nbsp;cm, og den inneholdt 48 upaginerte sider.

Filofax, dannet av det engelske uttrykket *file of facts*, var opprinnelig et varemerke for en populær avtalebok med kalender på 1980- og 1990-tallet. I formen «filofaks» brukes det som betegnelse for tilsvarende dagbøker og almanakker.

I nyere språkbruk finner en ordet «kalender» brukt om tilsvarende oversikter, som «avtalekalender». Bruken synes å ha kommet fra engelsk.

## Moderne almanakker
### Datamaskiner/PC
I dag kan man med en datamaskin ha en digital kalender («digital almanakk») som holder styr på avtaler, gjøremål, kontakter, notater osv. f.eks *[[Microsoft Outlook]]*.

### Håndholdte enheter (PDA)
PDA-en begynte som avansert form for elektronisk «filofax», men er i dag blitt et kraftig redskap for mye mer enn oppgaveplanlegging. De ulike modellene, Palm, Pocket PC eller mobile telefonenheter med PDA, gir deg omfattende kalenderfunksjoner, kontaktdatabase, dokumentdatabase, musikkdatabase, dataprogrammer og inneholder trådløs kommunikasjon og synkronisering med e-postprogrammer (for eksempel Microsoft Outlook).

## Se også
* Kalender
* Primstav
* Dagbok
* Filofax

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Susannah Dalbiacs almanakk, 1761
Æra

**Æra** er en (vanligvis lang) periode med kjente karakteristika, for eksempel den bibelske æraen, den romerske æraen etc. Æra er også populært brukt til å symbolisere kortere perioder, slik som Big Band-æraen, Disco-æraen, popmusikk-æraen.

## Se også
*Kalender
*Tid
*Æra (geologi)
Mai

**Mai** er årets femte måned etter den julianske og gregorianske kalenderen. Måneden har 31 dager.

Måneden er trolig oppkalt etter guden Maius, eller etter gudinnen Maia.

## Referanser
Juni

:*For kvinnenavnet, se [[Juni (navn)]]*

**Juni** er årets sjette måned etter den julianske og den gregorianske kalender, og har 30 dager. Den er oppkalt etter den romerske gudinnen Juno, gudenes dronning og ekteskapets gudinne.

Solen er da lengst unna Jorden, ca 153 millioner km (mot 147 millioner km midtvinters). Men ettersom den nordlige halvkulen peker mot solen når avstanden er størst, går det likevel mot sommer.«Verdensrommet: Myter om Solen», *[[Aftenposten]] vitenskap* 3/2016

## Referanser
Juli

:*For kvinnenavnet, se [[Juli (navn)]]*

**Juli** er årets sjuende måned etter den julianske og gregorianske kalenderen. Den har 31 dager.

Måneden er oppkalt etter Julius Cæsar, som reformerte den romerske kalenderen og innførte den julianske kalenderen i år 46 f.Kr.  Forut for denne reformen het måneden **Quintilis** og var årets femte måned. Cæsar gav måneden navn etter seg selv fordi solen var på sitt varmeste på denne tiden av året og fordi han selv ble født i denne måneden.

## Kilder
*
August

**August** er årets åttende måned etter den julianske og den gregorianske kalenderen. Den har 31 dager.

Den er oppkalt etter keiser Augustus og er den sjette måned i den opprinnelige romerske kalender. Måneden het sextilis før Augustus’ tid.

En vanlig misoppfattelse, som sannsynligvis stammer fra astronomen Sacrobosco, er at Augustus økte antall dager i august til 31 for å tilfredsstille sitt eget selvbilde, fordi han nektet å godta en måned som var kortere enn juli, som hadde fått navn etter Julius Cæsar.

## Referanser
September

:*For kvinnenavnet, se [[September (navn)]]*
 
**September** er årets niende måned etter den julianske og den gregorianske kalenderen. Den har 30 dager.

I den romerske kalenderen var september den syvende måneden og fikk navn etter latin *septem*, som betyr sju. Slik juli ble oppkalt etter Julius Cæsar og august etter keiser Augustus, oppkalte keiser Caligula i år 37 september måned etter sin far Germanicus, en yngre bror av keiser Tiberius.

## Referanser


## Kilder
*
Oktober

**Oktober** er årets tiende måned etter den julianske og den gregorianske kalenderen. Den har 31 dager.

Årets fire siste måneder har fått navn på samme måte: etter dens plassering i den opprinnelig romerske kalenderen. Latinske *octo* betyr åtte.

På gammelnorsk *sædemåned* for såing av vinterrug, også kalt slaktemåned.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
November

**November** er årets ellevte måned etter den julianske og den gregorianske kalenderen. Den har 30 dager.

Ordet er av latinsk *novem* som betyr ni; november var romernes niende måned. Gammelt norsk navn på november var «slaktemåned», eller *gormåned* (*gór* betød innvoller etter slakt).

## Kilder
*
Desember

**Desember** er den tolvte og siste måneden i året i den gregorianske og julianske kalenderen. Desember er årets syvende og siste måned som har 31 dager.

Månedens navn kommer av det latinske *decem* som betyr ti. Desember er den tiende måneden i den gamle romerske kalenderen. I den romerske kalenderen var mars den første måneden og desember den siste. Januar og februar ble senere tilføyd. Den julianske kalenderen er en forbedring av den romerske kalenderen. Navnet desember er altså bare en nummerering. 

I den norske og den danske almanakk kalles desember for «kristmåned», i den svenske for «julmånad».

## Høytider i desember
I desember feirer mange i Norge vanligvis jul, hvor tida fram til den 24. er adventstid, 24. selve julaften, 25. og 26. første juledag og andre juledag, samt at tida mellom 24. og 31., nyttårsaften, kalles romjul.

På overgangen mellom 31. desember og 1. januar er det veldig vanlig med nyttårsfeiring, hvor store deler av verden har en tradisjon med å feire med fyrverkeri.

## Referanser


## Eksterne kilder
*
Nyttår

**Nyttår** betegner feiringen av starten på et nytt år og er en gammel tradisjon. Ulike kulturer, religioner, land og folkeslag har sin egen kalender, og feiringen av inngangen til det nye året har vært viktig for de stammen, gruppen eller de troendes religiøse identitet. Ofte har man store festivaler som pågår over flere dager, og fyrverkeri er vanlig, især på nyttårsaften.

## Noen nyttårsdager (2005)

* Bahai – 21. mars, Naw Rúz (år 162). 
* Berber – 13. januar, (år 2955). 
* Buddhismen – 9. februar (år 2132). 
* Hinduismen – 9. april, Varsha-Pratipada / Chaitra. 
* India – 22. mars.
* Iran – 21. mars, Naw Rúz.
* Islam – 20.september, (år 1440),Al Hijra. 
* Jainismen
* Japan – 22. januar. 
* Jødedommen – 3. oktober, Rosh Hashana (år 5766).
* Kinesisk – 9. februar, kinesisk, vietnamesisk og koreansk nyttår. Hanens år, (år 4703). 
* Kristendommen – 1. januar (gregoriansk kalender) (juliansk kalender) 5. januar.
* Shintoismen – 1. januar, Shinto Gantan-sai.
* Sikhismen – 14. mars, Nanakshahi.
* Tibetansk nyår 9. februar, Losar. 
* Zoroastrismen – 21. mars, Naw Rúz.

## Eksterne lenker
* 
* Interfaith Calendar
* Holidays on Net
* Religious observances for calendar year 2005 
* Multi Faith Calendar 2005
Eddie Vedder

**Eddie Jerome Vedder** (født **Edward Louis Severson III**; 23. desember 1964) er frontfigur og vokalist i det amerikanske rockebandet Pearl Jam. Han spiller gitar, ukulele, munnspill og flere andre instrumenter. Han tok over etter at vokalisten i Stone Gossard og Jeff Aments tidligere band Mother Love Bone, Andrew Wood, døde av en overdose i mars 1990. Før dette var Vedder medlem av bandet Bad Radio fra California.

I tillegg til å spille med Pearl Jam har Vedder deltatt på konserter og plateinnspillinger for flere kjente artister, blant annet Neil Young, Bad Religion, The Doors, Fastbacks, Neil Finn, Jack Irons, Nusrat Fateh Ali Khan, Cat Power, R.E.M., Supersuckers, Mike Watt, Wellwater Conspiracy og The Who. Noen ganger bruker han psevdonymet «Wes C. Addle».

I 2007 lagde han filmmusikken til Sean Penns film *[[Into the Wild (film)|Into the Wild]]*.

## Diskografi
* *[[Into the Wild (filmmusikk)|Into the Wild]]* (2007)
* *[[Ukulele Songs]]* (2011)
* *[[Earthling (Eddie Vedder-album)|Earthling]]* (2022)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Heistadmoen

**Heistadmoen** ligger i Kongsberg kommune, og er standkvarter for Telemark og Buskerud heimevernsdistrikt 03. Leiren har også blitt benyttet av andre avdelinger, blant annet Hans Majestet Kongens Garde under koronapandemien.

## Historie
Det var spredt virksomhet ifra 1909 da Telemark Infanteriregiment ble forlagt der. De tidligste bygningene er ifra Gråtenmoen ved Skien. Dette var for å bidra med bedre beskyttelse av Kongsberg Våpenfabrikk, og på grunn av at Gråtenmoen allerede var 200 år gammel.

Under andre verdenskrig kapitulerte Telemark infanteriregiment uten kamp til tyskerne 13. april 1940 på grunn av tysk trussel om bombing. En del befal og mannskaper tok med seg våpen og kjempet i Telemark. Kapitulasjonen av IR.3 på Heistadmoen og den senere motstanden var handlingen i filmen *[[Secondløitnanten]]* fra 1993.

Under krigen bygget tyskerne opp mesteparten av leiren med sovjetiske krigsfanger.  Etter krigens slutt i 1945 ble det opprettet en leir for tyske krigsfanger, bevoktet av amerikanske og britiske soldater.

Fra 1946 til 1952 pågikk utdanning av infanteribataljoner til Tysklandsbrigaden. I 1994 ble den nye Telemark bataljon opprettet på Heistadmoen. Denne ble flyttet til Rena leir 1. august 2001. Deretter overtok Hans majestet kongens gardes 6. kompani, som senere også ble flyttet til Østerdalen.

Telemark Regiment (TMR) ble lagt ned 1. januar 2003, og hele Heistadmoen leir ble overført til HV-03, senere Telemark og Buskerud heimevernsdistrikt 03.  Anleggene er i dag (2007) i bruk av alle heimevernsdistriktene rundt Oslofjorden, samt Telemark bataljon, Krigsskolen, Garden og politiet.

Heistadmoen er i dag en noe redusert leir i forhold til det som var på 1990-tallet. Rundt halve leiren skal etter planen avhendes (selges), da Heimevernet ikke lenger trenger bygningsmassen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Forsvarsbygg: Heistadmoen leir
* 
*
Huseby leir

**Huseby leir**, eller Gardeleiren, ligger på Nordre Huseby vest i Oslo kommune, og er hovedkvarter for Hans Majestet Kongens Garde.

Husebyleiren er en spesiell leir i militær sammenheng, da den er bygd i to plan. På bakkenivå har man kontorer og brakker, mens man under leiren har et 0-plan med oppstillingsplasser for alle kompaniene samt parkerkeringsplasser for alle militære kjøretøy, mannskapsmesse, innendørs skytebane, våpendepot, tøydepot, systue, bensinstasjon, idrettshall og ekserserplass.

Etter endt rekruttskole ved Gardeskolen (6. gardekompani) flyttes de fleste rekrutter til Huseby, for å påbegynne utdannelsesperioden til sine respektive stillinger.

## Innkvartering
De vernepliktige soldatene blir fordelt på forlegningsbygg kalt «kuber». I 2016 og 2017 ble 26 kuber pusset opp innvendig for å tilpasses allmenn verneplikt.

## Historie
Huseby leir ble bygget i 1984 på samme sted som Gardens gamle leir, en tidligere tysk brakkeleir fra andre verdenskrig. Store deler av anlegget er tegnet av Platou Arkitekter AS.

Leiren er en moderne leir, men har forfalt noe pga. bygningstekniske feil som har ført til mugg og store fuktskader i vegger og tak, noe som førte til at gardistene måtte spise i idrettsanlegget i ca. en mnd da taket i mannskapsmessen raste sammen sommeren 2008. I perioden 2002 til 2005 ble det foretatt en total renovering av leiren.

Gardeskolen flyttet i 2006 ut av Rena leir og inn på Terningmoen leir og øvelsesområdet ved Elverum.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Huseby på Forsvaret.no
* Huseby på SNL.no
Høybuktmoen

**Høybuktmoen leir** er en ekserserplass mellom Strømsbukt og Høybukt i Sør-Varanger kommune. Leiren ligger 13 kilometer fra Kirkenes og er standkvarter for Jegerbataljonen GSV.

I nærheten ligger Kirkenes lufthavn som har daglige flyavganger til Tromsø, Oslo, Alta, Vadsø og Vardø.

## Historie
Den første innkvarteringen besto av gammer og var i fra GSVs opprettelse i 1921.

Det ble vedtatt i 1946 at man skulle bygge opp en ny leir ved den tyskbygde flyplassen. Første delen av byggingen sto ferdig i 1951. I ettertid har det vært en del nybygging, blant annet av en ny idrettshall. *[[Grenseposten]]* er leirens leirmagasin.

## Se også
*Okkupasjonsmaktens fangeleirer i Norge

## Referanser
29. februar

**29. februar** opptrer kun når det er skuddår, og er da årets 60. dag. Det er 306 dager igjen av året. Tidligere var Leander satt opp med navnedag denne datoen. 
29. februar  i . Forrige gang det var 29. februar var i . Neste gang det er 29. februar er i .  I Norge er i alt 3140 personer født på skuddårsdagen. Som skuddårsdag er det den sjeldneste dagen i året, og derfor markeres internasjonal dag for sjeldne diagnoser på denne dagen.

## Tradisjoner
Det finnes en tradisjon som forteller at kvinner kun kan fri til en mann når det er skuddår, i mange tilfeller bare den 29. februar. Dersom mannen sier nei, hører det til tradisjonen at han «bøtlegges». Kvinnen bør få et kyss, en symbolsk pengesum og tolv par hansker for å skjule at hun ikke har på noen ring. Tradisjonene varierer litt fra land til land.

## Historie
* 1504 – Christofer Columbus bruker sin kunnskap om en måneformørkelse for å overbevise de innfødte amerikanerne om å gi ham forsyninger. 
* 1940 – Finland innleder fredsforhandlinger med Sovjetunionen under vinterkrigen. 
* 1948 – Kråkerøy-talen: I en dramatisk tale på Kråkerøy angriper statsminister Einar Gerhardsen kommunistene.
* 1952 – New Yorks fotgjengere får et eget lyssignal på Time Square. Ordene «Walk» og «Don't Walk» i grønt og rødt lys regulerer overgangene.
* 1960 – Agadir i Marokko rammes av et kraftig jordskjelv som tar livet av mer enn  mennesker.

## Fødsler
Se flere som er født 29. februar i :Kategori:Fødsler 29. februar.
* 1792 – Gioacchino Rossini, italiensk komponist (d. 1868)
* 1872 – Nicolai Rygg, norsk sosialøkonom og direktør for Norges Bank (d. 1957)
* 1904 – Jimmy Dorsey, amerikansk jazzmusiker og orkesterleder (d. 1957)
* 1924 – Andrzej Maria Deskur, polsk kardinal (d. 2011)
* 1924 – Vladimir Krjutsjkov, russisk politiker (d. 2007)
* 1936 – Jack Robert Lousma, amerikansk astronaut
* 1940 – Aage Müller-Nilssen, teolog, tidligere generalsekretær i Kirkens Bymisjon (d. 2022)
* 1944 – Dennis Farina, amerikansk skuespiller (d. 2013)
* 1952 – Oswaldo Payá, kubansk politisk aktivist og regime-kritiker (d. 2012)
* 1952 – Raisa Smetanina, russisk langrennsløper
* 1972 – Magnus Kihlstedt, svensk fotballspiller
* 1972 – Anita Tunold, administrerende direktør og statsviter
* 1976 – Ja Rule, amerikansk rapper
* 1984 – Hélio Pinto, portugisisk fotballspiller
* 1984 – Erik Havnvik, norsk fotballspiller
* 2000 – Hugo Vetlesen, norsk fotballspiller

## Dødsfall
Se flere som døde 29. februar i :Kategori:Dødsfall 29. februar.
* 1908 – John Hope, 1. marki av Linlithgow (f. 1860)
* 1956 – Elpidio R. Quirino, filippinsk president (f. 1890)
* 1968 – Tore Ørjasæter, norsk lyriker (f. 1886)
* 2004 – Hartvig Sætra, norsk skribent og politiker (f. 1933)
* 2012 – Davy Jones, britisk sanger og skuespiller (f. 1945)

## Referanser
Jørstadmoen

**Jørstadmoen** er et tettsted i Fåberg. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar . Stedet preges av militærbasen Jørstadmoen leir.

På stedet finnes ellers blant annet Jørstadmoen skole, to barnehager, verksted og bilbutikk, betongstasjon, dagligvarebutikk, Jorekstad Fritidsbad, Idrettsanlegg og Samfunnshus. 

## Referanser
Strasbourg

**Strasbourg** (fransk uttale:  , tysk: **Straßburg** eller **Strassburg** , elsassisk : ***Strossburi*** ) er en by i Frankrike. Hovedstaden i den historiske regionen Alsace (tysk *Elsass*) er den også hovedstad i departementet Bas-Rhin og regionen Grand Est og den er også en av hovedstedene i EU. Byen er møtested for Europaparlamentet, Europarådet og Den europeiske menneskerettsdomstolen, og hovedkvarter for Eurokorpset. Strasbourgs historiske sentrum på øya Grande Île ble i 1988 oppført på UNESCOs verdensarvliste. Verdensarvområdet ble i 2017 utvidet med Neustadt.

## Navn
Gamle navn : *Argentorate*, *Argentoratum*, *Argentina* (antikk), *Stradeburgum* (590), *Strateburgo* (590), *Stratburgo* (728), *Strasburga* (762), *Strazburc* (1061), *Straborc* (1262), *Estrabourch* (1289). 

Det først bysnavnet var keltisk *Argantorati* 

## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
* Strasbourg.info