Dvergmoskusdyr

* se inndeling!

**Dvergmoskusdyr** (Tragulidae) er en liten basal familie med spesielt småvokste drøvtyggere (Ruminantia) som lever i Afrika, Sør-Asia og Sørøst-Asia. Familien består av tre slekter, men antallet arter har ikke blitt regnet avklart før i det siste. Her følger vi Handbook of the Mammals of the World og regner med ti arter. Ikke alle artene har imidlertid fått norsk navn og for mange av dem er informasjonen svært begrenset.

## Taksonomi

Det ble opprinnelig regnet med kun fire arter i denne familien, men i 2004 ble  og  splittet fra , og  og  fra . I 2005 ble så  and  splittet fra . I henhold til Sarvani, Parmar, Tabasum *et al.* (2018) så er  den mest basale av de ti artene.

## Biologi
Dvergmoskusdyr har ikke den samme firedelte magen andre drøvtyggere har, men derimot en tredelt mage som mangler den tradisjonelle bladmagen (omasum).

Dyra i denne gruppen er så små at de ofte benevnes som **musehjorter**, i tråd med den engelske betegnelsen *mouse-deer*. De asiatiske artene er minst og veier normalt , avhengig av art. Det afrikanske vannmoskusdyret er større enn de asiatiske artene og veier typisk . Artene bærer verken horn eller gevir. Pelsen er kort og glatt og som regel brun eller rødbrun i en eller annen nyanse, ofte med dekkhår som blir mørkere mot tuppene på oversiden av kroppen. Buken er som regel hvit eller gulhvit. Noen arter har lyse eller hvite markeringsstriper og/eller prikker i det brune. Hodet er muselignende og snuten lang og spiss og hårløs ytterst. Ørene er ganske små og avrunda, mens øynene er store og mørke. Kroppen er kort og kompakt og ekstremitetene tynne og spinkle. Dvergmoskusdyr mangler de typiske kjertlene på snuteryggen og framlemmene, slik de fleste andre drøvtyggere har.

Dvergmoskusdyr er mye mindre enn sine slektninger i moskushjortfamilien (Moschidae), men også dvergmoskusdyr har hoggtenner i overkjeven. Hoggtennene er seksuelt kjønnsdimorfe, idet hannens er ganske lange og kurva, mens hunnens er mindre. I likhet med kveg og hjort har de et komplett sett med fortenner i underkjeven, men i overkjeven er fortennene erstattet av en hornplate. Jekslene er selenodonte og tannformelen er 0/3, 1/1, 3/3, 3/3 = 34.

Artene i denne familien er svært sky og lever normalt solitært, og de er som regel nattaktive. Om dagen hviler de i den tette underskogen, noen også i lave greinverk på egnede trær. Habitatet består av skog med tett underskog. Artene er primært planteetere og eter mest friskt gress og blader, men de kan også spise frukt, og den afrikanske arten kan også ete små virvelløse dyr, fisk, små pattedyr og av og til også kadavere.

## Inndeling
Inndelingen følger i hovedsak Bibi (2013). Ifølge Sarvani, Parmar, Tabasum *et al.* (2018) er *[[Moschiola]]* (med høyeste grad (1,00) av sannsynlighet og  bootstrapp) søstergruppen til *[[Tragulus]]* og *[[Hyemoschus]]*.  Navn i parentes er kun foreløpige beskrivelser på arter som mangler norsk navn.

* Artiodactyla, klovdyr
** Ruminantia, drøvtyggere
*** Tragulidae, dvergmoskusdyr
**** *[[Moschiola]]* (Sør-Asia)
***** *[[Moschiola indica|M. indica]]*, (indiadverghjort)
***** *[[Moschiola meminna|M. meminna]]*, (meminna, srilankadverghjort)
***** *[[Moschiola kathygre|M. kathygre]]*, (kathygre, gulstripedverghjort)
**** *[[Tragulus]]* (Sørøst-Asia)
***** *[[javadverghjort|T. javanicus]]*, javadverghjort
***** *[[Tragulus kanchil|T. kanchil]]*, (kanchil, smådverghjort)
***** *[[Tragulus williamsoni|T. williamsoni]]*, (williamsonsdverghjort)
***** *[[Tragulus napu|T. napu]]*, (napu, stordverghjort)
***** *[[Tragulus pilandok|T. nigricans]]*, (pilandok, filippinerdverghjort)
***** *[[Tragulus versicolor|T. versicolor]]*, (vietnamdverghjort)
**** *[[Hyemoschus]]* (Afrika)
***** *[[vannmoskusdyr|H. aquaticus]]*, vannmoskusdyr

## Referanser




## Eksterne lenker
*