Edmontosaurus

***Edmontosaurus*** var en nebbdinosaur som oppstod i Nord-Amerika. Den levde for rundt 73-66 millioner år siden. De to kjente artene er *E. regalis* og *E. annectens*. Den er også kjent for å ha svært godt bevarte fossiler, hvor noen også har muskler og hud bevart.

## Beskrivelse
Som andre nebbdinosaurer var *Edmontosaurus* stor og bulkete med en lang flat hale. Hodet stakk ut fra kroppen med et andelignende nebb som munn. *Edmontosaurus* hadde en kam stikkende ut på toppen av hodet som var laget av bein og skjell, som minner om det vi ser på haner. Den hadde fire bein, forbena var betraktelig kortere enn bakbena, men lange nok til å kunne stå og gå med. I likhet med andre nebbdinosaurer tror man at *Edmontosaurus* gikk vekselvis på to og fire bein. De første teoriene var at *Edmontosaurus* brukte bare bakbena for å løpe, men nyere forskning og data-animasjoner viser at den ville løpe fortere med å bruke alle fire i en slags gallopp . Selv om Edmontosaurus var stor kunne den løpe fort, anslås det at den kunne ha en topphastighet på ca. 45&nbsp;km/t. Den høye topphastigheten gjorde at den kunne løpe fra rovdyr. Hvis den ble overrasket kunne den forsvare seg med den lange halen. Skinnet til *Edmontosaurus* var på utsatte steder dekket med harde skjell for å beskytte disse områdene på kroppen.

En fullt utvokst *Edmontosaurus* kunne være mellom 9 og 13 meter lang, og veie rundt 4 tonn. Mesteparten av kroppen til en *Edmontosaurus* bestod av hode og hale. Et funn kalt MOR 1606 også kalt X-Rex bestod av bare halen som var 7,6 meter lang.

### Hodeskallen
Hodeskallen til en fullt utvokst *Edmontosaurus* kunne bli over en meter lang. En oppdaget hodeskalle av *E. annectens* målte 1.18 meter lang. Hodeskallen hadde en triangulær form. Sett ovenfra var utvidet med en bred front som formet nebbet. Nebbet var tannløst, men det er funnet tenner bak i kjeven oppe og nede. I et eksemplar av *E. regalis* har man funnet en fossilisert kam, lik den hos haner, på hodet.

### Arter
Det første fossilet av *Edmontosaurus* ble funnet i Alberta 1912. Dette eksemplaret var godt bevart med intakt hodeskalle og skjelett.

Siden da har en rekke slektninger innen Hadrosauridae (**nebbdinosaurene**) blitt klassifisert som synonymer for *Edmontosaurus*. Et eksempel på dette er *Anatosaurus annectens*, som nå er identifisert som en art i slekten *Edmontosaurus*, *E. annectens*. Før ble *Anatosaurus* sett på som en egen slekt, fordi den var mindre i kroppsstørrelse, hadde slankere kjever og færre tenner. I senere tid har man konkludert med at det bare var fordi *Anatosaurus* bare var fossiler av unge *Edmontosaurus*. Derfor var de samme art, men i forkskjellige aldersgrupper.

## Oppdagelse og historie
*Edmontosaurus* har hatt en lang og komplisert historie i paleontologien, hvor den har levd i flere tiår med forskjellige navn under andre arter i andre slekter. Navnet *Edmontosaurus* kom først i 1917, før den tid ble den sammenflettet med en rekke andre slekter som for eksempel *Anatosaurus*, *Anatotitan*, *Claosaurus*, *Thespesius* og *Trachodon*. Fossilene av *Edmontosaurus* ble ofte referert til som *Anatosaurus*, *Claosaurus*, *Thespesius* eller *Trachodon* før 1980, alt ettersom når fossilene ble funnet og hvem som skrev om dem. Selv om *Edmontosaurus* først fikk navnet sitt i 1917, ble den eldste *Edmontosaurus* av sin art (*E. annectens*) navngitt i 1892 som en art av *Claosaurus*. Denne arten var blant de første dinosaurene som fikk en skjellet-restaurering, og den en av de første hadrosauridene som ble restaurert.

På grunn av mangel på forståelse av hadrosauridene på den tiden, ble *Edmontosaurus annectens* ofte blandet med *Claosaurus*, *Thespesius* og *Trachodon*. Meningene varierte og lærebøkene og leksikonene dro et skille mellom *Claosaurus annectens* og *Hadrosaurus* (som nå er kjent som en voksen *Edmonotosaurus annectens*), mens John Bell Hatcher identifiserte *C. annectens* som synonym med *Hadrosaurus* representert ved de samme ande-lignende hodeskallene. I Hatcher sin revisjon regnet han nesten alle hadrosauridene i samme slekt, da kjent som synonymer for *Trachodon*. Dette inkluderte *Cionodon*, *Diclonius*, *Hadrosaurus*, *Ornithotarsus*, *Pteropelyx*, og *Thespesius*, samt. *Claorhynchus* og *Polyonax*, fragmentariske slekter som nå antas å være ceratopsier. Etter 1910 kom det nytt materiale fra Canada og Montana som viste et større mangfold av hadrosauridene enn det som var trodd tidligere. I 1915 revurderte Charles W. Gilmore *Hadrosaurus* og anbefalte at *Thespesius* gjeninnføres istedenfor *Hadrosaurus*, og at *Trachodon*, på grunn av utilstrekkelig informasjon, bør begrenses som en *Hadrosaurus*. I forhold til *Claosaurus* *annectens*, anbefalte han at de vurderes på samme måte som *Thespesius occidentalis*.

I 1942 prøvde Lull og Wright å løse den kompliserte taksonomien for hadrosaurider ved å navngi en ny slekt kalt *Anatosaurus*, hvor de ville putte inn forskjellige arter som ikke passet under deres tidligere slekter. De forskjellige artene som ble puttet inn under navnet *Anatosaurus* ble delt opp i forskjellige arter av *Anatosaurus* og ble kalt for *Anatosaurus annectens*, *A. copei*, *A. edmontoni*, *A. longiceps* og *A. saskatchewanensis*.

Rundt 1970 og 1980 mente Michael K. Brett-Surman at *A. annectens* egentlig var en art av *Edmontosaurus*, og at *A. copei* var annerledes nok til å være en egen art. Brett-Surman og Ralph Chapman utpekte en ny slekt for *A. copei* (*Anatotitan*) i 1990. *A. saskatchewanensis* og *A. edmontoni* ble også arter av *Edmontosaurus*, mens *A. longiceps* ble tildelt som en art av *A. copei*. Siden *Anatosaurus annectens* gikk under *Edmontosaurus* blir navnet *Anatosaurus* sett på som et lite synonym av *Edmontosaurus*.

Det forskes fortsatt på *Edmontosaurus* og flere tror at *A. copei* også egentlig er en art av *Edmontosaurus*.

## Paleobiologi

### Vekst
I 2011 ble det gjennomført en studie på alle kjente hodeskaller av *Edmontosaurus* for å sammenligne skallens funksjoner med skallens størrelse. Resultatene viste at skallen ble betydelig lengre og flatere etter hvert som dyret vokste. Det har ført til flere feil i klassifiseringen som tidligere har ført til at eksemplarer av *Edmontosaurus* av ulik størrelse har blitt klassifisert som en egen art.

### Diett
Som et nebbdinosaur, var *Edmontosaurus* en stor planteeter, deres matinnhold er mesteparten planter, blader og næringsrike skudd fra trær. Normalt kosthold for disse var fra bakkenivå og til rundt 4 meter over. For å skaffe seg mat kunne den bruke sitt brede nebb for å kutte ned mat, eller å bite over og strippe av alle de næringsfulle bladene og skuddene. Den kunne effektivt tygge og male maten, dens tenner ble kontinuerlig skiftet ut og pakket inn i tann batterier som inneholdt hundrevis av tenner, men bare en håndfull som var i bruk hele tiden. *Edmontosaurus* og de fleste lignende artene hadde kinnlignende strukturer, muskuløse eller ikke. Funksjonen til disse var å holde maten i munnen.

### Sosial atferd
Det er funnet store områder hvor det har blitt funnet mange fossiler av *Edmontosaurus.* Slike grupperinger av nebbdinosaurer brukes for å fastslå at mange av dem sannsynligvis var selskapelige dyr som levde i grupper. En området i østlige Wyoming som dekker mer enn en kvadratkilometer inneholder bein fra *Edmontosaurus* og det er anslått at beinene er knyttet til 10000 til 25000 *Edmontosaurus* i dette området 

*Edmontosaurus* antas å ha vært en vandrende nebbdinosaur av enkelte forskere. En gjennomgang av dinosaur migrasjon anslo at *E. regalis* var i stand til en årlig rundtur på hele 2.600 kilometer, en slik rundtur krever en hastighet på mellom 2 til 10 kilometer per time.

## Referanser


## Eksterne lenker
*