open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Apples

** Apples ** er et tettsted i kommunen Hautemorges i distriktet Morges i kantonen Vaud i Sveits. Det er kommunesenteret og ligger ca. 16 kilometer vest for Lausanne. I 2021 hadde stedet  innbyggere. Apples ligger 635 meter over havet.

Tettstedet var før 1. juli 2021 en egen kommune, men ble da innlemmet i den nye kommunen Hautemorges sammen med kommunene Bussy-Chardonney, 
Cottens, Pampigny, Reverolle og Sévery.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
José Luis Brown

**José Luis Brown** (1956–2019) var en argentinsk fotballspiller som blant annet spilte for Estudiantes de La Plata.

Han ble tatt ut til VM i fotball 1986, der laget hans vant gull. Brown skåret det første målet for Argentina.

## VM-medaljer
* 1986  Mexico -  **Gull** i fotball   

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Allround-NM på skøyter junior 1999

**Allround-NM på skøyter junior 1999** ble avholdt 16. og 17. januar 1999 på Slåtthaug kunstisbane, Fana i Bergen.Teknisk arrangør var Hordaland-alliansen.

Norgesmestere ble Helene Tveter, IF Fram for damene og Mikael Flygind Larsen, Holmestrand og Botne SK for herrene.

## Sammenlagt Damer Junior

## Sammenlagt Herrer Junior

## Referanser


## Kilder
*
*

## Eksterne lenker
* 
*
Julio Olarticoechea

**Julio Jorge Olarticoechea** (født 1958) er en argentinsk tidligere fotballspiller som blant annet spilte for River Plate. 

Han ble tatt ut til VM i fotball 1986, der laget hans vant gull .

Olarticoechea var også med i VM-sluttspillet i 1990. Etter det overraskende tapet for  på åpningsdagen, ble Olarticoechea satt inn i startoppstillingen mot  i gruppespillets andre kamp. Med trebackslinje i forsvar, fikk Olarticoechea plassen ytterst til venstre av de fem på lagets midtbane. Han beholdt plassen på laget resten av sluttspillet, med unntak av suspensjonen han måtte sone i finaletapet mot  for å ha pådratt seg to gule kort.

## VM-medaljer
* 1986  Mexico -  **Gull** i fotball   
* 1990  Italia -  **Sølv** i fotball   

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Luis Islas

**Luis Alberto Islas Ranieri** (født 1965) er en argentinsk tidligere fotballspiller som blant annet spilte for Independiente.

Luis Islas startet karrieren hos Chacarita Juniors i 1982. Året etter tok han steget opp til toppdivisjonen da han gikk til . 

Islas var del Argentinas lag som var tapende finalist i Ungdoms-VM i 1983. I 1984 fikk han sin seniorlandslagsdebut. Han deltok for Argentina i VM-sluttspillet i 1986 som reservemålvakt for Nery Pumpido, i et mesterskap Argentina vant.

Islas spilte så to år for , før han i 1988 ble hentet til spansk fotball av . Der opplevde Islas at han stilte bak Donato, Paulo Futre og Baltazar i kampen om å oppta en av plassene i kvoten på tre utenlandske spillere. Islas endte opp med å ikke få spille én eneste seriekamp for klubben i 1988/89-sesongen. For å få spilletid ble han tillatt å tilbringe 1989/90-sesongen på utlån til Logroñés.

I Nery Pumpidos skadefravær, spilte Islas alle Argentinas kamper i Copa América 1987. I Copa América 1989 spilte Islas de to første kampene i det innledende gruppespillet, mens Pumpido spilte Argentinas resterende kamper i turneringen. Et sterkt rivaliseringsforhold bygget seg opp mellom Islas og Pumpido rundt konkurransen om målvaktsplassen på landslaget.

Etter en årrekke som reserve på landslaget for Pumpido, ble Islas utelatt fra Argentinas tropp til VM-sluttspillet i 1990 da han satte som krav for sin deltakelse at han ville få spille. I fravær av Islas fikk Sergio Goycochea plassen mellom stengene da Pumpido pådro seg et benbrudd tidlig i lagets andre gruppespillskamp mot . Goycochea presterte over all forventning og fikk, med bl.a flere strafferedninger, mye av æren for at Argentina gikk hele veien til finalen, hvor laget tapte mot .

Som følge av at Atlético Madrid ikke hadde overholdt avtalen om betaling av overgangssummen, fremmet Independiente krav om at Islas var å regne som deres eiendom. FIFA ga Independiente medhold. Dermed vendte Islas tilbake til Independiente etter oppholdet hos Logroñés.

Etter ansettelsen av Alfio Basile som ny landslagstrener gjeninntrådte Islas på landslaget i 1991. I forkant av VM i 1994 gjenvant han plassen i startoppstillingen, og var Argentinas førstevalg som målvakt i sluttspillet.

## VM-medaljer
* 1986  Mexico -  **Gull** i fotball   

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Islas – BDFutbol
Héctor Zelada

**Héctor Miguel Zelada Bertoqui** (født 1957) er en argentinsk tidligere fotballspiller.

Héctor Zelada startet karrieren med  i 1976. I 1978 flyttet den da tyve år gamle målvakten til Mexico by for å spille for Club América, og ligadebuterte 4. mars 1979 mot . Han vant sitt første seriemesterskap med Club América i 1983/84-sesongen, og gjentok bedriften sesongen derpå. 

I 1985 ble Zelada for første gang innkalt til landslaget av Carlos Bilardo. Anledningen var to landskamper mot , hvor Zelada spilte sin klubbfotball. Bilardo hadde til hensikt å gi Zelada sin landslagsdebut i den ene kampen, men den planen gikk vasken da Zelada måtte forlate landslagssamlingen for å spille en klubbkamp for Club América.

Da Bilardo overraskende utelot Ubaldo Fillol, som hadde vært Argentinas førstevalg som målvakt i kvalifiseringskampene til VM i 1986, fra troppen til VM-sluttspillet, ble det i hans sted funnet plass til Zelada. Som troppens tredjevalg på målvaktsplassen, var han del av laget som vant VM i 1986. Zelada opplevde med det å bli verdensmester uten å noensinne spille en eneste landskamp.

I 1990 skiftet Zelada klubb til  hvor han spilte inntil ha la opp karrieren som fotballspiller i 1992.

## VM-medaljer
* 1986  Mexico -  **Gull** i fotball 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fulvio Collovati

**Fulvio Collovati** (født 9. mai 1957) er en italiensk tidligere fotballspiller som blant annet spilte for AS Roma. 

Han ble tatt ut til VM i fotball 1982, der laget hans vant gull . 

## VM-medaljer
* 1986  Spania -  **Gull** i fotball   

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Allarp (Laholm kommune)

**Allarp** er et småsted i Skummeslöv sogn i Laholm kommune i Halland. Allarp utvikler seg til å bli en ny del av Skummeslövsstrand.

## Referanser
Nery Pumpido

**Carlos Nery Alberto Pumpido Barrinat** (født 1957) er en argentinsk tidligere fotballspiller som blant annet spilte for River Plate.

Nery Pumpido var del av s tropp til VM i 1982, som tredjevalg blant lagets målvakter. Året etter fikk han sin landslagsdebut. I Copa América 1983 spilte han Argentinas første kamp i det innledende gruppespillet.

Til tross for at Ubaldo Fillol hadde vært førstevalg som målvakt i kvalifiseringskampene til VM i 1986, ble Pumpido foretrukket av landslagstrener Carlos Bilardo da sluttspillet startet, mens Fillol overraskende ble utelatt fra troppen. Pumpido slapp inn fem mål på de syv kampene Argentina spilte i et VM-sluttspill laget presterte å vinne.. VM-triumfen markerte høydepunktet i Pumpidos karriere.

En skade forhindret Pumpido fra å delta i Copa América 1987. I hans fravær voktet Luis Islas målet.
Pumpido var blitt foretrukket framfor Islas i VM-sluttspillet i 1986, og de to hadde bygget opp et sterkt rivaliseringsforhold. I Copa América 1989 spilte Islas de to første kampene i det innledende gruppespillet, mens Pumpido spilte Argentinas resterende kamper i turneringen.

Pumpido forlot  i 1988 til fordel for spanske . Hans første sesong for Betis endte med nedrykk fra Primera División.

I åpningskampen i VM-sluttspillet i 1990 gjorde Pumpido en svak innsats på Francois Omam-Biyiks heading som førte til kampens eneste mål da Argentina overraskende tapte for . I Argentinas andre gruppespillskamp, mot , pådro Pumpido seg et benbrudd i kollisjon med lagkamerat Julio Olarticoechea, som satte ham på sidelinjen resten av turneringen. Siden andrevalget Luis Islas var blitt utelatt fra troppen som følge av at han satte garantert spilletid som krav for sin deltakelse, fikk Sergio Goycochea plassen mellom stengene. Goycochea presterte over all forventning og fikk, med bl.a flere strafferedninger, mye av æren for at Argentina gikk hele veien til finalen, hvor laget tapte mot .

I sin tredje sesong for Betis klarte ikke Pumpido å gjenvinne plassen på det nyopprykkede laget da han kom tilbake fra skaden han pådro seg under VM-sluttspillet. Med en sesong uten spilletid bak seg, forlot han Betis i mai 1991 for å vende tilbake til hjemlandet. Pumpido spilte så én sesong for gamleklubben Unión de Santa Fe som endte med nedrykk, for deretter å avrunde karrieren med et kort opphold hos .

## VM-medaljer
* 1986  Mexico -  **Gull** i fotball   
* 1990  Italia -  **Sølv** i fotball 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Pumpido – BDFutbol
Oscar Ruggeri

**Óscar Alfredo Ruggeri Zocola** (født 1962) er en argentinsk tidligere fotballspiller og fotballtrener. Som aktiv spilte han blant annet for Vélez Sársfield.

Han ble tatt ut til VM i fotball 1986, der laget hans vant gull .

Da økonomisk tyngede Boca Juniors solgte Ruggeri og Ricardo Gareca til erkerivalen , skapte overgangen så sterk forargelse at tilhengere av Boca Juniors satte fyr på huset til Ruggeris foreldre mens de befant seg inne i det.

Ruggeri var blitt tredve år gammel da italienske  i juli 1992 kjøpte ham for 2 milliarder lire for å forsterke laget foran klubbens første sesong i den italienske toppdivisjonen. Det ble et kortvarig oppholdet i klubben med tilhold i samme område som hans besteforeldre hadde migrert til Argentina fra før andre verdenskrig. Ruggeri maktet ikke leve opp til forventningene som var stilt til ham, og samtidig ble det tidlig klart at laget ikke holdt et høyt nok nivå til å unngå nedrykk. Før sesongen var halvspilt, var Ruggeri allerede klar for en overgang til den mexikanske klubben Club América.

## VM-medaljer
* 1986  Mexico -  **Gull** i fotball   
* 1990  Italia -  **Sølv** i fotball   

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Óscar Ruggeri – BDFutbol (spillerprofil)
*  Óscar Ruggeri – BDFutbol (trenerprofil)
Marte Gustad Iversen

**Marte Gustad Iversen** (født 16. august 1982) er en norsk politisk aktivist, i 2011–2012 leder for Ungdom mot EU.

Hun har vært engasjert i Latin-Amerikagruppene, og deltok i 2008 i en av LAGs solidaritetsbrigader. Iversen arbeider (pr. 2015) som rådgiver i 4H.

## Referanser
Christiania Folketheater

**Christiania Folketheatret** (også *Folketheatret*) var navnet på et teater i Møllergaten 1 Kristiania, som eksisterte fra 1867  til ca. 1883.

Folketheatret fikk sitt navn da den danske skuespiller Ferdinand Schmidt overtok lokalene i Møllergaten 1, hvor Kristiania norske Theater tidligere hadde holdt til.. Schmidt ansatte Paolo Sperati som kapellmester. Senere var blant andre Johan Halvorsen engasjert som musikalsk leder. 

I løpet av sin virketid ble teatret leid ut til flere teaterselskaper for å fremføre lette, underholdende stykker med mange sanginnslag. Det ble også fremført operetter og enkelte operaer i Folketheatret, men uten at scenen likevel oppnådde noen høy anerkjennelse. 

## Bygningen i Møllergaten 1
Bygningen i Møllergaten 1 var oppført i tre etasjer av Fredrik Hansen for blant annet danselokalet *Løven.* Danselokalet ble nedlagt etter «efter at have vakt atskillig Skandale, da den øvede altfor meget Tiltrekning på unge Herrer af de høiere Klasser». 

Etter at danselokalet Løven var flyttet ut, ble bygningen brukt av Christiania norske dramatiske Skole, senere Kristiania norske Theater. Omkring 1883 ble teatret kjøpt av Peter Hærem og ombygd for KFUM. Bystyret og formannskapet holdt møtene sine i Møllergaten 1 fra 1886 til 1900. I 1965 ble bygningen revet.

## Referanser
Lørdagskveld (maleri)

**Lørdagskveld** (også kalt «Nattløpere») er et maleri fra 1893 av den norske kunstneren Halfdan Egedius. Bildet ble malt da Egedius var 16 år, og var inspirert av folkeliv i Bø i Telemark

Bildet forestiller to unggutter som bedriver skikken nattløperi og er på vei til på besøk til ugifte jenter. To venner av Egedius, Tollef Klokkerstugo og Torleiv Stadskleiv stod modell for bildet.

Bildet ble kjøpt inn av kunstsamleren Olaf Schou og ble i 1899 gitt i gave til Nasjonalgalleriet.
Bildet er tatt med i Tommy Sørbøs bok om *[[Norges nasjonalmalerier]]*.

Bildet ble motiv for et norsk frimerke i serien *Norsk malerkunst*, utgitt 7. oktober 1977 med valør 1 krone og 25 øre sammen med et bilde av August Cappelen.

## Referanser
Trade in Services Agreement

**Trade in Services Agreement (TiSA)**, ofte omtalt som *Tisa* eller *TISA*, er en foreslått internasjonal frihandelsavtale. Avtalens formål er liberalisering av den globale handelen innenfor servicenæringer, og inkluderer bankvesen, helsetjenester og transport. Avtalen omfatter 23 parter, inkludert Norge, EU og USA.

Wikileaks har i en serie av publikasjoner utgitt dokumenter som beskriver detaljer knyttet til avtalen. De første hemmeligstemplede dokumentene knyttet til avtalen ble publisert i juni, 2014. Dokumentene gir innsyn i hvordan avtalen pålegger offentlige myndigheter å likestille utenlandske tilbydere av offentlige tjenester med eksisterende nasjonale aktører.

Deltakerland vil ikke ha muligheten til å diskriminere mot aktører basert på nasjonalitet, noe som gjør det mulig for internasjonale selskaper å innta eierskap og drift av offentlige tjenester dersom eksisterende løsninger er mer kostbare.
Sigrid Z. Heiberg

**Sigrid Zurbuchen Heiberg** (født 9. september 1988) er en norsk politiker fra Kaupanger, senere bosatt i Oslo. I 2009 var hun leder for Ungdom mot EU, der hun også har fungert som reisesekretær. I 2011 ble hun medlem i arbeidsutvalget i Nei til EU.

Hun har studert samfunnsgeografi ved Universitetet i Oslo til bachelorgrad. Senere har hun studert ved University of Pretoria i Sør-Afrika, Jawaharlal Nehru-universitetet, og Humboldt-Universität zu Berlin.

Heiberg har vært engasjert i Latin-Amerikagruppene, og deltok i 2010 i en «solidaritetsbrigade» i El Salvador.  Ellers har hun vært aktiv i TEAM (the European Alliance of EU-critical Movements) og arbeidet som rådgiver i ICAN, en kampanje for forbud mot atomvåpen.

I 2018 ble hun valgt til nestleder for Miljøpartiet De Grønne i Oslo, og i 2020 til leder. I 2019 ble hun utpekt til partiets utenrikspolitiske talsperson. Hun ble innvalgt i Oslo kommunestyre 2019. Ved Stortingsvalget 2021 var hun Miljøpartiet De Grønnes tredjekandidat i Oslo, og ble valgt som 1. vararepresentant til Stortinget for perioden 2021−2025.

## Eksterne lenker
* 
* 
* 
## Referanser
Edenberga

**Edenberga** er et småsted i Ränneslöv sogn i Laholm kommune, Hallands län. Edenberga ligger mellom Laholm og Våxtorp, sør i Halland.

I Edenberga ligger den gamle brannstasjonen, bygdegården Sunny Hill (Solbacken) og gården Edenberga. I Edenberga ligger også Laholms motorbane og Edenbergamotet.

## Referanser
Sandvad

**Sandvad** er et småsted i Våxtorp sogn i Laholm kommune, Hallands län. Stedet ligger like øst for Ränneslöv.

## Referanser
Juha Sipilä

**Juha Sipilä** (født 25. april 1961 i Vetil) er en finsk sivilingeniør, forretningsmann og politiker (Centern). Han ble utnevnt som Finlands statsminister 29. mai 2015.

I 2012 ble han partileder for Centern i Finland. Han ble innvalgt i riksdagen fra Uleåborgs valgkrets i 2011.

Den 8. mars 2019 meldte Sipilä sin avgang, før et varslet valg 14. april samme år.  Han begrunnet sin avskjedssøknad med at hans forslag til sosial- og helsereform ikke hadde flertall i parlamentet. Reformforslaget gikk ut på å overføre oppgave fra kommunene til staten. Ifølge den finske kringkastingen Yle hadde finske politikere i 14 år forsøkt å bli enige om en reform, men uten resultat.

I riksdagsvalget som fulgte mistet Centern 18 mandater og ble det fjerde største partiet. Etter valgnederlaget erklærte Sipilä at han trakk seg som partileder.

## Privatliv
Sipilä har kone og fem barn. Hans yngste sønn, Tuomo (født i 1993), døde 18. februar 2015. Han er svært religiøs og er medlem av den læstadianske gruppa *Rauhan Sana*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Statens It

**Statens It** er et forvaltningsorgan under Finansministeriet i Danmark, og har til oppgave å drive, støtte og utvikle informasjonsteknologi (IT) i statlige institusjoner. Statens It leverer tjenester til åtte ministerier og en del av deres etater, i alt ca.  brukere. Statens It ble opprettet i 2009 og har (per 2013) ca. 240 ansatte.

Statens It ble etablert som følge av at Anders Fogh Rasmussens andre regjering på høsten 2007 besluttet å effektivisere centraladministrationen ved å samarbeide på tvers av ministeriene. I februar 2008 viste en rapport fra Finansministeriet at det kunne hentes effektiviseringsgevinster ved å samle drift, støtte og utvikling av IT-systemer i staten. Opprinnelig skulle Statens It plasseres under Skatteministeriet, men innen etableringen ble organet flyttet til Finansministeriet.

Statens It har til formål å bidra til ytterligere digitalisering av staten, å oppnå stordriftsfordeler gjennom standardisering og sammenslåing av systemer.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Statens Administration

**Statens Administration** er et forvaltningsorgan under Finansministeriet i Danmark som ble opprettet 20. januar 2011 gjennom en utspaltning fra Økonomistyrelsen.

Organet har til formål å hjelpe med effektivisering og optimering av administrative oppgaver i statlig administasjon.

Statens Administration har ca. 350 ansatte.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lærdal (andre betydninger)

**Lærdal** har flere betydninger:

*Lærdal, en kommune i Sogn og Fjordane
*Lærdalsøyri, et tettsted i kommunen Lærdal
*MF «Lærdal», en bilferge fra 1939
*MF «Lærdal», en bilferge fra 1970
*MF «Lærdal», en bilferge fra 1997
Mellby (Laholm kommune)

**Mellby** er et småsted i Laholm sogn i Laholm kommune som ligger en knapp kilometer innover i landet fra Mellbystrand og cirka en kilometer vest for administrasjonssenteret i Laholm kommune, Laholm.

I tilknytning til stedet finnes en 9-hulls golfbane, Mellby Golf, og sørvest for stedet planlegger Laholm kommune å plassere en næringspark i nærheten av E6. 

## Referanser
«Fyr på den norske kyst»

**«Fyr på den norske kyst»** er et maleri av den norske kunstneren Peder Balke fra 1855. Bildet er ment å forestille Vardø fyr i uvær, men det eksisterte ikke noe fyr i Vardø på tidspunktet Balke hadde besøkt stedet, så bildet er derfor en nasjonalromantisk dramatisering av naturkreftene.  

Balke besøkte Finnmark i 1832, og reisen gav inspirasjon til en rekke bilder med sjø- og kystmotiv. Om opplevelsene som gav inspirasjon til motivet skrev Balke *«Dagen etter ankomsten i Vardø gikk jeg utover øen for riktig å kunne ha anlending til å beskue havets bryten mot klippene etter en sådan orkan som den foregående dag hadde rast, og det storartede syn som da fremstillede seg for mitt forskende blikk, vil da aldri gå ut av min erindring. Jeg hadde tatt plass på et fjellplatå som vel lå over 100 fot over havflaten og jeg syntes formerlig at holde fast i klippen når den såkalte *dragstu* veltet seg inn mot fjellveggen og med en alt overdøvende tordenrøst igjen rullet ut i det opprørte hav for atter på ny å gjenta de samme forgjeves stormløp mot den klippefaste og av Ishavets tunge vover ombruste vegg.»*

Bildet regnes som et av Norges nasjonalmalerier.

En gravering av «Fyr på den norske kyst» og ble benyttet som motiv på baksiden av Norges Banks 1000-kronersseddel trykt fra 1975 til 1987. 

## Referanser
MS «Høydalsfjord»

**MS «Høydalsfjord»** er en båt bygget i 1988. Fra 1998 til 2004 tilhørte båten Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane.

## Teknisk informasjon
*Byggeår: 1988
*Bygget av: Brødrena Aa A/S, Eikefjord (byggenummer 1)
*Brutto RT: 80
*Netto RT: 32
*Lengde: 23,30 meter
*Bredde: 5,82 meter
*Motor: 2x DM (General Motors Corp., Detroit Michigan), 1930 bHK

## Historie
*1988:	Mars.: Levert som **«Høydalsfjord»** for P/R Høydalsfjord, Almar & Anders Steinar Hopen ANS, Eikefjord (Anders Steinar Hopen), Florø. Døpt av Vigdis Hopen Saue, datter og søster av eierne.
*1998:	April: Innkjøpt av Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane AS, Florø
*2004:	Mai: Solgt til Gripskyss AS, Kristiansund. Omdøpt **«Gripskyss»**
*2008:	Solgt 2. september 2008 til eier i Nederland
*2011: 	Fremdeles i fart

## Kilder
*
MS «Delfin Junior II»

**MS «Delfin Junior II»** er en båt bygget i 1988. Fra 1999 til 2008 var båten i eie til Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane (senere Fjord1 Fylkesbaatane).

## Teknisk informasjon
*Byggeår: 1988
*Bygget av: Båtutrustning A/S, Rubbestadneset (byggenummer 88)
*Brutto RT: 57
*Netto RT: 22
*Lengde: 19,20 meter
*Bredde: 4,80 meter
*Motor: 2x DM (MWM AG, Mannheim), 1702 bHK

## Historie
*1988:	Des.: Levert som «Delfin Junior II» for Trygve Rognsøy, Florø.
*1999:	Jan.: Innkjøpt av Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane AS, Florø
*2005:	Mars: Rederiet omdøpt Fjord 1 Fylkesbaatane, Florø
*2008:	09.10.: Solgt til ukjent eier, Danmark
*2011: 	Fremdeles i fart

## Kilder
*
MS «Framnes»

**MS «Framnes»** er et lasteskip bygget i 1979. Skipet har vært eid av Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane siden 1998.

## Teknisk informasjon
*Byggeår: 1998
*Bygget av: Ørskov Christensens Staalskibsværft A/S, Fredrikshavn (byggenummer 95)
*Brutto RT: 1021
*Netto RT: 593
*Lengde: 80,19 meter
*Bredde: 13,26 meter
*Motor: 8cyl. 4T DM (MaK Maschinenbau GmbH, Kiel), 3000 bHK

## Historie
*1979:	Juli: Levert som **«Ice Star»** for Copenhagen Reefers A.p.S., København, Danmark
*1986:	Solgt til Polar Line A/S (Egede & Brons A/S), Nuuk, Grønland. Omdøpt **«Polar Nanoq»**
*1989:	Overført til Polar Line A/S, Nuuk/Hanstholm-DIS
*1991:	Juni: Solgt til Samskip H/f, Reykjavik (AS Shipmanagement Ltd., Oslo), Moss-NIS. Omdøpt **«Skaftafell»**
*1993:	Okt.: Solgt til China Yantai Pelagic Fisheries Co., Yantai, Kina. Omdøpt **«Qun Ying»**
*1997:	Febr.: Solgt til Origo Shipping AS, Søreidgrend/Bergen-NIS. Omdøpt **«Origo Reefer»**
*1998:	Sept.: Innkjøpt av Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane AS, Florø/Måløy. Omdøpt **«Framnes»**
*2000:	Aug.: Reg.havn endret til Måløy-NIS
*2001:	Sept.: Ommålt: 2380 BT, 714 NT, 1778 t.dw.
*2005:	06.06.: Overført til Fjord1 Fylkesbaatane AS, Florø (Fjord Shipping AS), Måløy-NIS
*2011: 	Fremdeles i rederiets flåte

## Kilder
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
MS «Fjordtroll» (1983)

**MS «Fjordtroll»** er et passasjerskip bygget i 1983 som **«Helgeland»**. Fra 1998 til 2001 var skipet i eie av Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane.

## Teknisk informasjon
*Byggeår: 1983
*Bygget av: A/S Fjellstrand Aluminium Yachts, Omastrand (byggenummer 1558)
*Brutto RT: 287
*Netto RT: 92
*Lengde: 31,50 meter
*Bredde: 9,40 meter
*Motor: 2x 16cyl. 4T DM (MTU, Friedrichshafen), 3560 bHK

## Historie
*1983:	April: Levert som «Helgeland» for Helgeland Trafikkselskap A/S, Sandnessjøen
*1997:	Aug.: Omdøpt «Helgeland II»
*1998:	Nov.: Innkjøpt av Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane AS, Florø. Omdøpt «Fjordtroll»
*2001:	Juli: Solgt til ukjent kjøper i Portugal.
*2011:	Står fremdeles slik i Lloyds

## Kilder
* 
* 

## Eksterne lenker
*
MS «Rognsøy Junior»

**MS «Rognsøy Junior»** er en båt bygget i 1986. Fra 1999 til 2001 var båten i eie til Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane.

## Teknisk informasjon
*Byggeår: 1986
*Bygget av: Brødrene Aa A/S, Hyen (byggenummer 181)
*Brutto RT: 47
*Netto RT: 18
*Lengde: 17,50 meter
*Bredde: 5,00 meter
*Motor: 2x DM (MWM AG, Mannheim), 1520 bHK

## Historie
*1986:	April: Levert som «Rognsøy Junior» for Trygve Rognsøy, Florø
*1999:	Jan.: Innkjøpt av Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane AS, Florø
*2001:	Mai: Solgt til Vestbygdcruise AS, Myre/Florø
*2001:	Juni: Omdøpt «Sea Cruise»
*2002:	Nov.: Solgt til Vesterålscruise AS, Myre/Florø
*2005:	Nov.: Solgt til Sea Cruise AS, Vestbygd/Florø
*2009:	27.03.: Solgt til Nils Agasøster Båtservice (Nils Roald Agasøster, Fitjar), Florø
*2011:	Fremdeles i fart.

## Kilder
*
Z/Architecture

**z/Architecture**, opprinnelig kalt **ESA Modal Extensions (ESAME)**, er en 64-biter CISC-arkitektur for stormaskiner fra IBM. De første systemene basert på arktekturen, var Model 900 i zSerien, som ble lansert i slutten av 2000. Senere z/Architecture systemer inkluderer IBM z900, z800, z990, z890, IBM System z9, IBM System z10, IBM zEnterprise 114, IBM zEnterprise zBC12, IBM zEnterprise 196, IBM zEnterprise zEC12, IBM zEnterprise z13 og IBM z14.

z/Architecture er for det meste bakoverkompatibel med de tidligere 32-biter CISC-arkitekturene IBM System/370 og IBM ESA/390.
Giancarlo Antognoni

**Giancarlo Antognoni** (født 1. april 1954) er en italiensk tidligere fotballspiller som blant annet spilte for ACF Fiorentina. 

Han ble tatt ut til VM i fotball 1982, der laget hans vant gull. 

## VM-medaljer
* 1982  Spania –  **Gull** i fotball 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
LGA 1150

**LGA&nbsp;1150**, også kalt **Socket H3**, er en prosessorsokkel som blir brukt av Intel prosessorer med Haswell mikroarkitekturen. LGA 1150 skal også bli brukt med Intels nyere prosessor arkitektur, Broadwell.

LGA 1150 er designet som en erstatning til den tidligere LGA 1155 sokkelen. LGA 1150 har 1150 pinner som lager kontaktpunkter mellom prosessoren og prosessor sokkelen for både strøm og dataoverføring. Prosessorkjølings-systemer designet for LGA 1155 og LGA 1156 er kompatible med LGA 1150, siden de følge samme standard.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
MF «Fjordglytt»

**MS «Fjordglytt»** (IMO-nummer 9223071) er en hurtiggående kombikatamaran bygget i 2000 for Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane (senere Fjord1 Fylkesbaatane). MS «Fjordglytt» går i rute for rederiet i området rundt Florø sammen med søsterskipet MS «Sylvarnes».

## Teknisk informasjon
*Byggeår: 2000
*Bygget av: av Lindstøl Skips- & Båtbyggeri, Risør (byggenummer 317)
*Brutto RT: 111
*Netto RT: 44
*Personbilkapasitet: 6
*Lengde: 25,45 meter
*Bredde: 8,00 meter
*Motor: 2x DM (Mitsubishi HI Ltd., Japan), 1631 bHK

## Historie
*2000, april: Levert som «Fjordglytt» til Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane AS, Florø
*2005, mars: Rederiet omdøpt til Fjord 1 Fylkesbaatane, Florø
*2023: Fremdeles i rederiets flåte

## Kilder
* 
* 
* 
* 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
MS «Westcruise»

**MS «Westcruise»** er et passasjerskip bygget i 1987. Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane eide båten fra 2000 til 2004.

## Teknisk informasjon
*Byggeår: 1987
*Bygget av: Ørjavik Industrier A/S, Lyngstad (byggenummer 3)
*Brutto RT: 100
*Netto RT: 40
*Lengde: 19,94 meter
*Bredde: 8,00 meter
*Motor: 2x DM (General Motors Coep., Detroit MI), 1600 bHK

## Historie
*1987:	Mai: Levert som **«Westcruise»** for K/S West Cruise A/S, Ålesund.
*1991:	Mai: Ommålt: 85 brt, 34 nrt
*1991:	Mai.: Solgt til Fjordwing AS, Strandebarm/Bergen
*2000:	Nov.: Innkjøpt av Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane AS, Florø/Bergen
*2004:	Mai: Solgt til Fjordservice AS (Stavangerske AS), Stavanger/Bergen 
*2008:	21.02.: Overført til Tide Sjø AS (Tide ASA), Bergen
*2010:	10.05.: Solgt til Westcruise AS, Bergen
*2011: 	Fremdeles i fart

## Kilder
*
MF «Gudvangen» (1969)

**MF «Gudvangen»**, tidligere **«Masfjord»** og **«Rinna»**, er en bilferge bygget i 1969 for Bergen-Nordhordland Trafikklag. Fergen var i drift for selskapet frem til 1986, da fergen ble solgt til Møre og Romsdal Fylkesbåtar og omdøpt «Rinna». I 2000 ble fergen kjøpt av Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane og gitt det nåværende navnet «Gudvangen». I 2013 ble fergen solgt, gitt navnet **«Queen of Melbourne»** og transportert til Australia.

## Teknisk informasjon
*Byggeår: 1969
*Bygget av: Løland Motorverkstad A/S, Leirvik i Sogn (byggenummer 28)
*Brutto RT: 468
*Netto RT: 213
*Personbilkapasitet: 30
*Lengde: 44,66 meter
*Bredde: 10,62 meter
*Motor: 6cyl. 2T DM (Wichmann Motorfabrikk, Rubbestadneset), 900 bHk

## Historie
*1969:	April: Levert som «Masfjord» for A/S Bergen-Nordhordland Trafikklag, Bergen
*1974:	Jan.: Rederiet omdøpt A/S Bergen-Nordhordland Rutelag, Bergen
*1986:	April: Solgt til Møre og Romsdal Fylkesbåtar, Molde/Kristiansund. Omdøpt «Rinna»
*1992:	Mars: Rederiet omdøpt Møre og Romsdal Fylkesbåtar AS, Molde/Kristiansund
*1996:	Nov.: Ommålt: 663 BT, 215 NT
*2000:	Des.: Innkjøpt av Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane AS, Florø. Omdøpt «Gudvangen»
*2005:	Mars: Rederiet omdøpt Fjord 1 Fylkesbaatane, Florø
*2013: 	Solgt og transportert til Australia. «Queen of Melbourne»

## Kilder
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Skogaby

__NOTOC__
**Skogaby** er et småsted i Laholm sogn i Laholm kommune. Stedet ligger cirka 8 kilometer øst for Laholm, langs riksvei 15 og jernbanen mellom Halmstad og Markaryd.

Skogaby ligger nær elven Lagan og et vannkraftverk som ble bygget i 1922. 
## Idrett
Skogaby har en fotballklubb, Skogaby bollklubb som har et a-lag i divisjon 6 sørlige Halland.

## Se også
* Skogaby kapell

## Referanser


## Eksterne lenker
* Skogaby kraftverk
* Skogaby samhällsförening
Dalsfjord (andre betydninger)

**Dalsfjord** har flere betydninger:

*Dalsfjord, en tidligere kommune i Møre og Romsdal
*Dalsfjorden (Volda), en fjord i Volda kommune i Møre og Romsdal.
*Dalsfjorden (Sunnfjord), en fjord i Askvoll, Fjaler og Gaular kommuner i Sogn og Fjordane.

## Skip
*MF «Dalsfjord», en lokalrutebåt fra 1913
*MF «Dalsfjord», en bilferge fra 1965
*MF «Dalsfjord», en bilferge fra 1986
MF «Dalsfjord» (1986)

**MF «Dalsfjord»**, tidligere **«Fru Inger»**,  er en bilferge bygget i 1986 for Fosen Trafikklag. Fergen ble kjøpt av Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane i 2002. Høsten 2025 ble  fergen solgt til Karibia.

## Teknisk informasjon
*Byggeår: 1986
*Bygget av: Hjørungavaag Verksted A/S, Hjørungavåg (byggenummer 42)
*Brutto RT: 638
*Netto RT: 199
*Personbilkapasitet: 40
*Lengde: 56,01 meter
*Bredde: 11,46 meter
*Motor: 6cyl. 4T DM (KHD AG, Köln), 1000 bHK

## Historie
*1986:	Mars: Levert som «Fru Inger» for Fosen Trafikklag A/S, Trondheim
*2002:	Des.: Innkjøpt av Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane AS, Florø. Omdøpt «Dalsfjord»
*2005:	Mars: Rederiet omdøpt Fjord 1 Fylkesbaatane, Florø
*2025: 	Oktober: solgt til Karibia

## Kilder
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Smedjeån (sted)

**Smedjeån** er en Småsted (småort) i Ränneslöv sogn i Laholm kommune, Hallands län. Sted ligger inntil vassdraget Smedjeån, like øst for Ränneslöv.

## Referanser
Lesjavatna

**Lesjavatna** var grunne innsjøer i Lesja langs Gudbrandsdalens bunn, øst og vest for kirken fra Bottemstraumen i øst (omtrent 6 km vest for Dombås) omtrent til Loras innløp i vest. Den vestligste delen ble kalt Siemsvatnet (eller Liasjø) og den østlige Lesjavatn. Samlet areal var på omkring 10 km2 over en strekning på omkring 16 km langs dalen. De ble tappet ned på 1800-tallet og bunnen som ble blottlagt ble etterhvert dyrket opp. Nedtappingen ga omkring 8 000 dekar dyrkbar mark (10.000 dekar ifølge NVE) etter kanalisering rundt 1980. Det er satt opp legjerder på tvers av dalbunnen som har fått et klart mosaikkpreg.

Vannene inngikk i Gudbrandsdalslågens løp gjennom Lesja på om lag 540 moh. Området er vindutsatt. For å få mer dyrket mark og for å unngå flomskader ble vannene tappet ut 1857–1865. Vannene var svært grunne og sjelden dypere 1 m om sommeren. Ørretfisket var trolig svært godt og det skal ha vært tatt ørret på opp mot 12-18 kg. Gerhard Schøning skrev i 1775 at vannet stort sett var så grunt at man kunne vasse over, men det var også noen dype høler der den stort fisken samlet seg og ble fanget. 

Nedtappingen var kostbar og ble opprinnelig regnet som ugunstig blant annet på grunn av ufullstendig senking av vannstanden og tapt fiske. Etter nedtappingen var det også problemer med flygesand og ved flom gravde elven nye løp i den tidligere sjøbunnen. Det ble til dels brukt sprengstoff i Bottemstraumen for å få senket Lågens løp tilstrekkelig. I 1865 var den samlede kostnaden for prosjektet kommet opp i 88 000 kroner. En «formidabel sum» på den tiden ifølge Per Jordhøy i NVE. De tørrlagte arealene ble etter hvert brukt til beite og senere som fullverdig dyrket mark. Området er blant Norges mest nedbørfattige (omkring 330 millimeter nedbør) og vintrene er kalde. Innsjøbunnen er fin sand og humuslaget er dannet etter nedtappingen.

Den vestligste delen, det tidligere Siemsvatnet vestover fra kirken til Loras utløp i Lågen, kalles Lesjaleira eller Lesjaleirene. Dette området med tidligere innsjøbunn er ti kilometer langt og 500 til 1 500 meter bredt. Lågens fall fra Loras munning til kirken er to meter, i gjennomsnitt 0,2 millimeter per meter elvestreng. Denne øvre (eller vestligste) delen har vært utsatt for oversvømmelser og truet av den sterkt materialførende sideelven Lora. Området ble kanalisert og flomsikret med omfattende og høye flomverk (forbygging) på 11,5 km 1977-84 og omgjort til god matjord. Kanaliseringen har gjort elvens relativt rett og avskåret tidligere meanderbuer. Lesjaleira var lite egnet til dyrking etter nedtapping og før kanalisering rundt 1980. Anlegget er det størst utført av NVE. Tidligere var området utsatt for årviss flom som etterlot et lag grått slam. Det er fortsatt litt våtmark igjen i dalbunnen som stadig er utsatt for flom. Det er rikt fugleliv på Lesjaleira.

## Se også
*Lesjaskogsvatnet

## Referanser
Tjärby och Daggarp

**Tjärby och Daggarp** er et småsted, som er avgrenset og navngitt av Statistiska centralbyrån, i Laholm kommune, Hallands län. Den omfatter bebyggelse i de to sammenvokste stedene, Tjärby og Daggarp, som ligger i Tjärby sogn

## Referanser
Veinge by

**Veinge by** er et småsted med sognekirke (kyrkby) i Veinge sogn i Laholm kommune, Hallands län.

Veinge kirke ligger på stedet.

## Referanser
Ålstorp

:*Denne artikkelen handler om småstedet i Laholm kommune. For stedet mellom [[Hofterup]] og [[Saxtorp]] i Skåne län, se [[Ålstorp (Kävlinge kommune)]].*

**Ålstorp** er et småsted i Ränneslöv sogn i Laholm kommune, Hallands län.



## Referanser
Hurlyburly

***Hurlyburly*** er et amerikansk skuespill fra 1984, regissert av David Rabe. Tittel på teaterstykket henviser til en dialog fra William Shakespeares *[[Macbeth (skuespill)|Macbeth]]*. Teaterstykket handler om narkotikaavhengige Hollywood-skuespillere på 80-tallet som engasjerer seg i endeløse diskusjoner med kvinnehat. Broadway-stykket ble opprinnelig regissert av Mike Nichols, og hadde William Hurt, Christopher Walken, Harvey Keitel, Jerry Stiller, Judith Ivey, Sigourney Weaver og Cynthia Nixon i hovedrollene. *Hurlyburly* ble nominert til en Tony Award for beste teaterstykke i 1985.

I 2005 ble stykket satt opp på nytt på off-Broadway med Ethan Hawke, Josh Hamilton, Bobby Cannavale, Parker Posey, Wallace Shawn, Halley Wegryn Gross og Catherine Kellner i rollene. I 1998 ble skuespillet filmatisert av Anthony Drazan, som gjorde noen endringer på handlingen. Sean Penn, Kevin Spacey, Chazz Palminteri, Robin Wright Penn, Garry Shandling, Anna Paquin og Meg Ryan hadde roller i filmversjonen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kornhult

**Kornhult** er et sted øst for Hishult i Hishult sogn i Laholm kommune, Hallands län. Stedet hadde 46 innbyggere i 2003, noe som er en nedgang på 36,1 % siden 1990 da stedet hadde 72 innbyggere. Stedet var fram til 1995 klassifisert som et småsted.

## Historie
I gamle dager var stedet kjent for sin produksjon av korger, stiger, hagemøbler og mange aktive kverner/sager. Idag finnes det fortsatt mange bedrifter som handler/produserer kvalitetshagemøbler. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* https://web.archive.org/web/20181115144643/http://kornhult.com/ (hjemmeside om Kornhult/Hishult FF og mye annet)
Spanias Grand Prix 2015

**Spanias Grand Prix 2015** (offisielt navn: *Formula 1 Gran Premio de España Pirelli 2015*) var et Formel 1-løp som ble arrangert 10. mai 2015 på Circuit de Catalunya i Montmeló, Spania. Det var den femte runden i Formel 1-sesongen 2015, det 57. Spanias Grand Prix og den 25. gangen løpet ble holdt på Circuit de Catalunya. Løpet ble vunnet av Mercedes-føreren Nico Rosberg, som tok sin første seier for året. På andreplass kom hans teamkollega Lewis Hamilton, med Ferraris Sebastian Vettel på tredje.

## Klassifisering
### Kvalifisering

### Løpet

## Stillingen i mesterskapene etter løpet

**Førermesterskapet**

**Konstruktørmesterskapet**

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mästocka

**Mästocka** er et sted i Veinge sogn i Laholm kommunes skogsbygd i Hallands län. Stedet var fram til 2000 klassifisert som et småsted.

På stedet finnes en bygdegård og en kirke, Mästocka kapell. Gjennom stedet går vandringsleden, Hallandsleden, som nordover passerer gjennom Mästocka ljunghed. I tilslutning til lyngheien ligger badesjøen Björsjön. I nærheten ligger også det militære øvingsområdet, Mästocka skytefelt.

## Referanser
Arne Höglund

**Matts Arne Höglund** (født 18. juni 1931 i Degerfors, Västerbotten, død 2. februar 2016 i Lycksele kommune i Västerbotten) var en svensk pastor og låtskriver. Han er far til musikerne og sangerne Jan, Charlotte og Per Höglund.

Höglund var i nærmere 30 år riksevangelist i Svenska Missionsförbundet. Han har også vært pastor for menigheter i Hållnäs, Åmsele og Lycksele i tillegg til at han har vært turistpastor på Kanariøyene.

Höglund har nærmere hundre sanger representert i ulike musikkproduksjoner. Han har hatt med to av sine sanger i den svenske Melodifestivalen. En av hans sanger er også med i *[[Norsk salmebok 2013]]*.

## Komposisjoner i utvalg
* *Annie*, bidrag til Melodifestivalen 1991. Ble sunget av Laila Dahl og kom på fjerdeplass.
* *Förlåt*, publisert i *Countryton & Gospelsång* (Bornelings 2011), av Roberth Johansson
* *Endast kärleken segrar*, innspilt av Charlotte Höglund.
* *Hemlighet*, innspilt av Charlotte Höglund på platen *Förändringen* (1989).
* *[[Kärlekens vind]]*, bidrag til Melodifestivalen 1994. Ble sunget av Jan Höglund og kom på sjetteplass.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Höglund på Discogs
Anne-Ruth Jangaard

**Anne-Ruth Jangaard** (født 1958) er en norsk forfatter av fagbøker, noveller og undervisningsopplegg for barn, bosatt i Inderøy. Hun er representert med en salme i *[[Norsk salmebok 2013]]*.

Jangaard har arbeidet som lektor i videregående skole, i kursenheten i Kystverket og siden 2014 i it-avdelingen i Helse Midt-Norge. Hun har skrevet en rekke lærebøker i RLE-faget. I tillegg har hun gitt ut novellesamlinga *Suite til livet* i 2004,, oversatt bøker, og skrevet sangtekster og dramaopplegg.

## Referanser
Broadwell

**Broadwell** (tidligere kjent som **Rockwell**) er Intels kodenavn for dens prosessorarkitektur med 14&nbsp;nm transistorer lagd etter Haswell. I motsetning til Intels tidligere prosessorutviklingskritt, kommer ikke Broadwell til å fullstendig erstatte den tidligere mikroarkitekturen, Haswell, siden det ikke kommer til å være noen rimelige skrivebordsprossesorer med Broadwell-arkitekturen.

Broadwell sine H- og C-prosessorer kommer til å bli brukt med Intels 9-serie brikkesett (Z97, H97 og HM97), og kommer også til å være kompatibel med noen tidligere Intel 8-serie brikkesett.

## Nye funksjoner
Broadwell prosessorer kommer til å ha integrerte grafikkprosessorer med støtte for Direct3D 11.2, OpenGL 4.3 og OpenCL 2.0. De støtter også Intel Quick Sync Videos VP8-dekoder og enkoder.

### Nye instruksjonssett
* Intel ADX, for forbedret ytelse ved bruk av tilfeldige tall
* RESEED, for å generere tilfeldige 16, 32 og 64-bit tall
* PREFETCH-intruksjonen

## Historie
10. september 2013 viste Intel fram den nye Broadwell-prosessoren på en demonstrasjon på IDF. Intels administrerende direktør Brian Krzanich sa at prosessoren kom til å bruke så lite som 30 prosent mindre strøm enn de tidligere Haswell-prosessorene. Krzanich sa også at Broadwell-prosessorer kom til å være i salg ved slutten av 2013; men har så langt blitt forsinket, på grunn av lavt utbytte fra måten Intel lager prosessorer med 14&nbsp;nm store transistorer.

Mobile Broadwell-prosessorer er forventet rundt den andre halvdel av 2014, og firekjernesprosessorer med høy ytelse er forventet i 2015. De mobile prosessorene kommer til å få fordel av mindre strømforbruk.

18. juni 2014 sa Intel til CNET at noen spesialisere Broadwell-baserte produkter kom til å være tilgjengelige i den fjerde halvdel av 2014, mens «større tilgjengelighet» kommer til å skje i 2015.

Siden juli 2014, er visse Broadwell-prosessorer tilgjengelig for visse maskinvarepartnere i små mengder.

11. august 2014 viste Intel frem formelt sin 14&nbsp;nm produksjonsprosess for Broadwell. Denne viste at Broadwell ville ha flere mobile prosessorer under *Core M*-navnet, og at disse skulle lanseres sent i 2014 og skrivebordsprosessorer senere.

### Lanseringer
5. september 2014 lanserte Intel sine tre første Broadwellbaserte prosessorer. Alle prosessorene tilhører M-klassen med prosessorer, som er mobile prosessorer, designet for bruk i laptoper, nettbrett og lignende produkter.

9. oktober 2014 ble Core M 5Y70-prosessoren lansert for bruk i en av Lenovos laptoper.

31. oktober 2014 ble fire til Broadwell prosessorer lansert, disse tilhører også M-klassen med prosessorer, som øker antallet lanserte Broadwell-prosessorer til syv.

5. januar 2015 ble 17 Broadwell-prosessorer for Celeron, Pentium, Core i3, Core i5, Core i7-seriene lansert.

## Liste over Broadwell-prosessorer

### Skrivebordsprosessorer

### Innebygde prosessorer

### Mobile prosessorer

### Serverprosessorer

## Referanser
OS/360

**OS/360**, offisielt kalt **IBM System/360 Operating System**, var et batchprosesserende 32-biter operativsystem som ble utviklet av IBM for deres stormaskin IBM System/360. Første versjon ble annonsert i april 1964, og lansert i november 1965. 

OS/360 var påvirket av IBM 7090/94 IBSYS og Input/Output Control System for stormaskinen IBM 7090/7094. Det var et av de første operativsystemene som benyttet sekundært minne i form av *[[direct access storage devices]]* som en innebygd del av deres kjøring.

OS/360 utvikles ikke lengre; siste versjon var 21.8. Det var forgjengeren til flere andre operativsystemer, deriblant 32-biter systemet MVS med sin virtuelle lagring, 32-biter systemet OS/390 og 64-biter systemet z/OS. Det sistnevnte er fortsatt i bruk.

## Referanser
MVS

**Multiple Virtual Storage (MVS)** er et tidligere proprietært og monolittisk 32-biter operativsystem for IBM stormaskiner som ble utviklet av IBM. Operativsystemet ble kunngjort av IBM i august 1972 og ble lansert i 1973. MVS var et av de mest brukte operativsystemene på 32-biter CISC-maskinene IBM System/370 og IBM ESA/390. MVS var etterfølgeren til OS/360. Kundestøtten for MVS opphørte den 31. mars 2001.

MVS utviklet seg og kom etterhvert i flere nye varianter med ulike navn. Det ble til slutt erstattet av 32-biter operativsystemet OS/390 (1995), som igjen ble etterfulgt av 64-biter operativsystemet z/OS (2000).

## Versjoner
IBM oppgir følgende data om versjonshistorikken til MVS:

### Operating System/Virtual Storage

### MVS/System Extensions

### MVS/System Product

#### MVS/ESA SP

## Referanser
OS/390

**OS/390** er et proprietært og monolittisk 32-biter operativsystem for IBM stormaskiner som ble utviklet av IBM. Operativsystemet ble benyttet på 32-biter CISC stormaskinen IBM ESA/390. OS/390 ble kunngjort av IBM den 20. februar 1996 og ble formelt lansert den 29. mars 1996. Siste versjon var 2.10 (V2R10), og ble lansert den 29. september 2000. Kundestøtten for OS/390 opphørte den 30. september 2004.

OS/390 var ikke en avart av UNIX og det var heller ikke et Unix-lignende operativsystem liksom Linux, FreeBSD og flere. På samme måte som UNIX og Unix-lignende operativsystemer var S/390 et tidsdelt operativsystem; i UNIX har tidsdeling vært innbakt fra starten, mens OS/390 tilhørte en familie operativsystemer hvor dette opprinnelig ble tilbudt som en opsjon (*[[Time Sharing Option]]*). Operativsystemkjernen var monolittisk liksom i tradisjonell UNIX. Filsystemene til OS/390 &ndash; Hierarchical File System (HFS) som ble innført for MVS i 1993, såvel som zFS som ble introdusert for OS/390 i 1995, har også en hierarkisk UNIX/Linux-lignende stil. Begge filsystemene brukes fortsatt og er POSIX-kompatible.

Operativsystemer for IBM stormaskiner ble innledet med OS/360 (1965), og ble etterfulgt av MVS (1974). Disse tidligere operativsystemene ble brukt på 32-biter stormaskinene IBM System/360 og IBM System/370. OS/390 var kompatibel med programvare for OS/360, MVS og OS/390, og kombinerte en rekke tidligere separate og valgfrie programvareprodukter. OS/390 hadde bevart mye av funksjonaliteten som oppstod fra 1965 og fremover, og tilbød attributtene til et moderne operativsystem. OS/390 kan også forklares som navn på en rekke utvidelser av MVS. Disse utvidelsene var nødvendig for å kunne tilby et moderne funksjonabelt operativsystem.

Rundt millenniumsskiftet ble OS/390 utvidet til å inkludere støtte nye 64-biter mikroprosessorer basert på den datamaskinarkitekturen z/Architecture. Resultatet ble et nytt 64-biter operativsystem, som ble kunngjort 3. oktober 2000 under navnet z/OS.

## Versjonshistorikk
IBM oppgir følgende data om versjonshistorikken til OS/390:

## Referanser
Formlikhet

To geometriske objekter kalles **formlike** hvis begge har samme form, eller ett av dem har samme form som speilbildet av det andre. Mer nøyaktig, det ene kan oppnås fra det andre ved uniform skalering (forstørrelse eller forminskelse), muligens i tillegg til translasjon, rotasjon og speilvending. Dette betyr at hvert av objektene kan bli skalert, omposisjonert og speilvendt så det faller nøyaktig sammen med det andre objektet.
Z/OS

**z/OS** («**''z**ero downtime* *'O**perating **S*'ystem») er et [[proprietær programvare|proprietært]] [[64-biter]] [[operativsystem]] som blir utviklet av [[IBM]]. z/OS er ikke [[Portering|portabelt]], men er spesialsydd og [[optimalisering|optimalisert]] for [[datamaskinarkitektur]]en IBM [[z/Architecture]]. Dette er en 64-biter [[CISC]]-arkitektur som brukes i [[IBM stormaskiner]]. Arkitekturen kjennetegnes ved [[høy tilgjengelighet]] &ndash; av IBM betegnet som «*zero downtime*» (null tid nede), noe som vitner om stabilitet og [[Reliabilitet|pålitelighet]]. z/OS har en [[Monolittisk kjerne|monolittisk]] [[operativsystemkjerne]] liksom i de fleste tradisjonelle operativsystemer.

z/OS ble kunngjort av IBM den 3. oktober 2000, og ble formelt lansert den 30. mars 2001. Siste versjon er 3.1 (V3R1), og ble lansert den 29. september 2023.

==OS/360-familien==

Operativsystemer for IBM stormaskiner ble innledet med [[OS/360]] (1965), og ble etterfulgt av [[MVS]] (1974) og [[OS/390]] (1995). Disse ble brukt på [[32-biter]] stormaskinene [[IBM System/360]], [[IBM System/370]] og [[IBM ESA/390]]. z/OS er laget for en 64-biter arkitektur, men er kompatibel med programvare for OS/360, MVS og OS/390. Liksom OS/390, kombinerer z/OS en rekke tidligere separate programvareprodukter, og noen av dem er fortsatt valgfrie. z/OS har bevart mye av funksjonaliteten fra 1965 og fremover, og tilbyr i dag attributtene til et moderne operativsystem.

== Tidsdeling ==

z/OS er et [[tidsdeling|tidsdelt]] operativsystem, men er ikke en avart av [[UNIX]] og er heller ikke et [[Unix-lignende]] operativsystem liksom [[Linux]], [[FreeBSD]] og flere. I UNIX har tidsdeling vært innbakt fra starten, mens z/OS tilhører en familie operativsystemer hvor dette opprinnelig ble tilbudt som en valgmulighet (*Time Sharing Option''). Siden 1986 har IBM også brukt UNIX-avarten AIX på sine stormaskiner; men dette er et annet operativsystem enn z/OS og dets forgjengere.

## POSIX-kompatibelt

Et kompatibiltetslag for UNIX (UNIX System Services), gjør det likevel mulig for z/OS å kjøre UNIX-applikasjoner som følger Single UNIX Specification. Dette kompatibilitetslaget tilbyr også et programmeringsgrensesnitt (API) for samme spesifikasjon. Open Group har sertifisert z/OS som et UNIX-kompatibelt operativsystem som følger standarden XPG4 UNIX 95 (men ikke forgjengeren UNIX 93, og heller ikke etterfølgerne UNIX 98, UNIX 03 og UNIX V7). UNIX-kompatibiliteten gjør at z/OS kan kjøre en lang rekke programvare, både kommersiell og med fri og åpen kildekode. Filsystemene til z/OS &ndash; Hierarchical File System (HFS) som ble innført for MVS i 1993, såvel som zFS som ble introdusert for OS/390 i 1995, har en hierarkisk UNIX/Linux-lignende stil. Begge filsystemene er POSIX-kompatible.

## Versjonshistorikk
IBM oppgir følgende versjonshistorikk til z/OS:

## Noter


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* IBM: Shop zSeries (ShopZ)
* IBM: z/OS Internet Library
* IBM Systems Mainframe Magazine