Tinn (grunnstoff)

**Tinn** er et grunnstoff med kjemisk symbol **Sn** (av latin: *stannum*) og atomnummer 50.

## Historie

Etter gull, kobber og sølv er tinn det tidligst kjente metallet. I Egypt er det funnet tinngjenstander som er nesten 6000 år gamle. Så tidlig som 3&nbsp;500 år f.Kr. ble tinn legert med kobber til bronse. De eldste tinngruvene antas å ligge i Cornwall og Devon i England og gruvedrift her startet for 4&nbsp;000 år siden.

Det kjemiske symbolet kommer fra det latinske navnet på tinn, *stannum*. Det norske navnet stammer antageligvis fra gammeltysk *zin*.

## Egenskaper
Tinn er et mykt sølvgrått metall. Hvis rent tinn bøyes gir det fra seg en knitrende lyd på grunn av at krystallene sprekker. Det er korrosjonsbestandig i både ferskvann og saltvann, men angripes av sterke syrer, baser og noen salter. I romtemperatur er tinn formbart, men blir sprøtt ved lavere temperaturer.

Tinn har to allotrope former ved normalt atmosfæretrykk, gråsvart α-tinn som er stabilt ved temperaturer lavere enn 13,2 °C og sølvhvitt β-tinn som er stabilt over 16 °C. Ved overgang fra β-tinn til α-tinn forandrer krystallstrukturen seg og forvandler tinnet til et grått pulver i en reaksjon som kalles tinnpest. Dette fenomenet forutsetter høy renhetsgrad og tar forholdsvis lang tid. Tinn er ikke giftig.

Ved temperaturer under 3,72 K blir tinn superledende. En legering av tinn og niob blir brukt kommersielt som superledermateriale.

### Isotoper
Naturlig forekommende tinn består av 10 stabile isotoper, det høyeste antallet av alle grunnstoffene: 112**Sn** (0,97&nbsp;%), 114**Sn** (0,66&nbsp;%), 115**Sn** (0,34&nbsp;%), 116**Sn** (14,54&nbsp;%), 117**Sn** (7,68&nbsp;%), 118**Sn** (24,22&nbsp;%), 119**Sn** (8,59&nbsp;%), 120**Sn** (32,58&nbsp;%), 122**Sn** (4,63&nbsp;%) og 124**Sn** (5,79&nbsp;%). I tillegg er 29 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper kjent. De mest stabile av disse er 126**Sn** med halveringstid 100&nbsp;000 år, 121m1**Sn** med halveringstid 55 år, 119m1**Sn** med halveringstid 293,1 døgn, 123**Sn** med halveringstid 129,2 døgn, 113**Sn** med halveringstid 115,09 døgn, 117m1**Sn** med halveringstid 13,60 døgn, 125**Sn** med halveringstid 9,64 døgn, og 121**Sn** med halveringstid 27,06 timer. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 døgn, og de fleste kortere enn 1 time.

CAS-nummer: 7440-31-5

## Forekomst

Tinn er et relativt sjeldent metall som forekommer i omkring 2 ppm i jordskorpen. De viktigste forekomstene finnes i mineralet kassiteritt (**SnO**2) som er det eneste mineralet som benyttes i kommersiell fremstilling.

Verdens tinnproduksjon i 2007 var 300&nbsp;000 tonn. De største produsentlandene var Kina (130&nbsp;000 tonn), Indonesia (85&nbsp;000 tonn) og Peru (38&nbsp;000 tonn). Det ble i 2007 gjenvunnet 15&nbsp;000 tonn, hovedsakelig fra smelteverk. Verdens utvinnbare tinn-reserver er anslått til 6,1 millioner tonn, hvorav 1,7 millioner tonn er i Kina, og 1 million tonn er i Malaysia. Den høyeste månedlige gjennomsnittsprisen i 2007 var omkring 15,20 USD per kg.

## Anvendelse

### Fortinning
Tinn brukes som beskyttende sjikt for å hindre at jern ruster (fortinning). Kokekar av kobber blir også fortinnet for å hindre forgiftning og irrdannelse.  

### Tinngjenstander
Kopper og kar har også vært laget av tinn, både i Norge og i andre land. 

### Loddetinn
Det skilles her mellom bløtlodding og slaglodding / hardlodding. For kobber- og blikkenslagere er bløtlodding mest brukt. Dette gjøres med varm loddebolt og loddetinn.

Loddetinn består som regel av 50&nbsp;% tinn og 50&nbsp;% bly. Dette gir en smeltetemperatur på 200&nbsp;°C Det brukes loddebolt av kobber, siden kobber er et materiale som leder varme godt, og det er hardt og syrebestandig nok til denne bruken.

#### Smeltetemperaturer
* 25&nbsp;% tinn 75&nbsp;% bly = 257&nbsp;°C
* 30&nbsp;% tinn 70&nbsp;% bly = 250&nbsp;°C
* 33&nbsp;% tinn 67&nbsp;% bly = 240&nbsp;°C
* 40&nbsp;% tinn 60&nbsp;% bly = 230&nbsp;°C
* 50&nbsp;% tinn 50&nbsp;% bly = 200&nbsp;°C
* 60&nbsp;% tinn 40&nbsp;% bly = 185&nbsp;°C
* 98&nbsp;% tinn &nbsp;&nbsp;2&nbsp;% bly = 220&nbsp;°C

## Bildegalleri

Fil:Hans van Essen - A goblet, bread rolls, four tangerines in china bowls, etc.jpg|Stillebenet er malt av maleren Hans van Essen, som døde i Amsterdam en gang etter 1648. De to hummerne midt i bildet ligger på et tinnfat.
Fil:Dish with cover MET 12900.jpg|Denne svenske serveringsbollen med lokk ble tilvirket i tinn i 1775 av Johan Gustaf Ryman. I dag inngår den i samlingen til Metropolitan Museum of Art i New York.
Fil:Kayserzinn Candlesticks, 1900–1902 (CH 68730611).jpg|Lysestaker av tinn fremstilt av det tyske foretaket J. P. Kayser & Sohn i perioden 1900-1902; tinngjenstander derfra kalles «Kayserzinn». Lysestakene tilhører Cooper Hewitt, Smithsonian Design Museum i New York.


## Se også
*Bryllupsdager

## Referanser