open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
José Luis Rodríguez Zapatero

**José Luis Rodríguez Zapatero** (født 4. august 1960 i Valladolid), mest kjent under sitt andre etternavn **Zapatero**, var Spanias statsminister fra 2004 til 2011. Han representerer det spanske sosialdemokratiske partiet Partido Socialista Obrero Español (PSOE). Han overtok som statsminister etter José María Aznar (Partido Popular), etter at PSOE overraskende vant valget i 2004. Ved parlamentsvalget 9. mars 2008 ble han gjenvalgt, men PSOE tapte i 2011.

## Liv og virke
### Bakgrunn
José Luis Rodríguez Zapatero er sønnesønn av en republikansk offiser, Juan Rodríguez Lozano, som ble tidlig arrestert og henrettet under den spanske borgerkrig i 1936.

### Tidlig virke og politisk karriere
Etter en tale av Felipe González som Zapatero hørte på, ble han i 1979 med i PSOE. Han studerte rettsvitenskap ved Universitetet i Léon og fikk senere stilling ved  universitetet, der han foreleste i forfatningsrett. Allerede i 1986 ble han medlem av parlamentet, som det yngste parlamentsmedlem i Spania noensinne. 

Han ble partileder i 2000 og overtok et splittet parti i krise. 

#### Parlamentsvalget i Spania 2004
Parlamentsvalget ble preget av terrorangrepet mot Madrid i 2004. Sittende statsminister Aznar var rask med å fordømme angrepet, og rettet skytset mot den baskiske terrorgruppen ETA. Da dette viste seg ikke å stemme, snudde dette opp ned på valget, og det endte med at Partido Socialista Obrero Español (PSOE) vant valget.

#### Statsminister (2004–2011)
Noe av det første Zapatero foretok seg etter å ha blitt utnevnt som regjeringssjef var å gjennomføre valgløftet om hente de spanske troppene hjem fra Irak. Parlamentsvalget i 2008 var en utfordring for Zapatero grunnet de økonomiske nedgangstidene i landet, men til tross for dette vant han valget. Ved parlamentsvalget i november 2011 tapte PSOE, og Zapatero ble etterfulgt av Mariano Rajoy som statsminister.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 

### Offisielle
*  Spanish Socialist Workers' Party
*  Web site of La Moncloa, official residence of the Spanish Prime Minister
### Andre
*  The second transition, a survey of Spain by The Economist, Jun 24th 2004
*  Interview published by Time Magazine, 19 Sep 2004 
*  Accidental Prime Minister
*  Extended biography by CIDOB Foundation 
*  "The real Rodriguez Zapatero"; Critic review from the Victims of Terrorism association
*  BBC News: Profile: Jose Luis Rodriguez Zapatero
John Bonham

**John Henry «Bonzo» Bonham** (født i 1948 i Redditch, Worcestershire, England, Storbritannia—døde 1980 in Windsor, England, Storbritannia) var en britisk musiker. Bonham var trommeslager og perkusjonist i Led Zeppelin, og blir av mange regnet som rockehistoriens beste trommeslager.

Bonham fikk sin første skarptromme da han var 10 år gammel, og trommesett da han var 15. Han spilte senere i en rekke lokale band &ndash; deriblant *Band of Joy*, hvor Robert Plant var vokalist. Det var Plant som anbefalte Bonham for Jimmy Page, da Page var i ferd med å starte et nytt band etter oppløsningen av The Yardbirds, og hadde gitt Plant jobben som vokalist. Senere ble både Robert Plant og John Bonham med i Led Zeppelin, og skapte en rockesupergruppe sammen med Jimmy Page på gitarer og John Paul Jones på bass, keyboard og orgel. 

Selv om Plant og Page var de naturlige frontfigurene i Led Zeppelin, fikk også Bonham mye oppmerksomhet. Han var en svært energisk og hardtslående trommeslager som kunne ta lange soloer både på scenen og i studioet.

Om Bonham var en villmann på scenen, var han om mulig enda villere utenfor. Han var glad i en fest, og selv om den beskrivelsen også passer på de andre medlemmene, var det Bonham som levde mest opp til rock n' roll-livsstilen av de fire medlemmene i Zeppelin. Han var kjent for å feste hele natten og enda litt til. Dette ble også hans død. 25. september 1980 drakk han tett hele dagen, og obduksjonen etter at han ble funnet død viste at han hadde drukket førti enheter med vodka på de siste 24 timene. Dødsårsaken var væske i lungene, da han hadde blitt kvalt av sitt eget oppkast.

Kort tid etter Bonhams død bestemte de gjenlevende medlemmene av Led Zeppelin seg for at det ikke var noe poeng i å fortsette. Gruppen, som kanskje var verdens mest populære band på første halvdel av 1970-tallet, ble oppløst.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Vindspollen

**Vindspollen** (**Vindspoll**) er en fjord i Bremanger kommune i Vestland. Vindspollen er en arm av Midtgulen. Det er 3 gårder langs fjorden; 2 av dem har fastboende eiere. Fjorden har en strand innerst, og i bakgrunnen rett over stranden ligger Middagsfjellet. På vestsiden av fjorden ligger Muleliegga.

Navnet *Vindspoll* har sin opprinnelse i at det blåser mye i området; fjorden går rett sør og «fanger opp» det dårlige været. Ordet poll betyr liten fjordarm.

## Topografi og klima
Vindspollen er en værhard plass, noe som speiles igjen i naturen. Naturen er steinete og grå med lite vegetasjon og grønne plasser der vinden ikke «biter» så hardt. Det regner mye i Vindspollen og det er et vått temperert klima med korte sommere og milde vintere. 

## Adkomst
For å komme til Vindspollen må en ta av fra riksvei 614 ved Myklebust. Veien kom på 1980-tallet og en måtte før i tiden ro båten fra Kjelkenes. Veien veksler mellom 1 felt og litt bredere kjørebane med akkurat passering for 2 biler.

### Veier fra og til Vindspollen
*Øst til fylkesvei 
*Vest til Botnane

## Referanser
Tropisk lauvfellende skog

**Tropisk lauvfellende skog** er en type fuktskog og et biom som dekker tropiske strøk som har tørketid. 

Årsnedbøren kan visse steder være minst like høy som i regnskogen, men fordelinga over året er mindre jevn. Den tropiske lauvfellende skogen har sin største utbredelse i Sørøst-Asia og i India, men slik skog finnes også andre steder, for eksempel i Afrika. Dette er blant de tettest befolkede områdene på jorda, og skogen er blitt kraftig desimert pga. jordbruk. De gjenværende skogene blir utsatt for plantasjedrift og treslagskifte, idet verdifulle treslag som teak plantes i stor skala.

## Vegetasjon
Skogen skiller seg fra den tropiske regnskogen ved at den er mindre artsrik og mindre høyvokst. De fleste artene som danner det øvre, dominerende kronetaket feller lauvet i den tørre årstiden. Artene i undersjiktet er ofte eviggrønne. Til forskjell fra regnskogene danner mange treslag nokså ensartede bestander. Teak er et vanlig treslag, og bambus er særmerkt for dette biomet. Dødt organisk materiale hoper seg opp på bakken i tørketida, men brytes raskt ned i regntida. Skogbranner er en viktig økologisk faktor.
Melanesia

**Melanesia** (*de svartes øyer*) er en øygruppe i Stillehavet, nord for Australia. Gruppen omfatter øyene Ny-Guinea, Bismarckarkipelet, Salomonøyene, Santa Cruz-øyene, Vanuatu, Ny-Caledonia, Loyauté-øyene, Fiji, Timor og de østlige delene av Indonesia. Melanesia dekker tilsammen et areal på ca. 1 000 000 km².

Melanesia er ifølge FN en subregion i Oseania med et landareal på 529 590 km².

Fire suverene stater og et biland inngår:

Ny-Caledonia er et biland til Frankrike.

## Se også
*Mikronesia 
*Polynesia
*Oseania

## Referanser
Hjørundfjord

:*Se artikkelen om [[Hjørundfjorden]] for informasjon om fjorden med samme navn.*

**Hjørundfjord** er en tidligere kommune på Sunnmøre i Møre og Romsdal fylke. Kommunen omfattet bygdene rundt Hjørundfjorden fra Hundeidvik i nord. 

Kommunen ble opprettet som Hjørundfjord formannskapsdistrikt i 1837. Kommunesenteret lå på Sæbø.

Hjørundfjord ble slått sammen med Vartdal og Ørsta i den nye Ørsta kommune 1. januar 1964. Før kommunesammenslåingen hadde Hjørundfjord 1728 innbyggere. Per 1. januar 2015 var det 901 innbyggere. 

## Kirke
Hjørundfjord sogn ble opprettet i 1751. Hovedkirken ligger på Sæbø. I 1929 ble Storfjord sogn utskilt som eget sogn med kirke på Bjørke.

## Skole
Det ble bygd en kommunal internatskole, Stafset skule, i 1915. Skolen ble nedlagt som internatskole i 1949.

## Se også
* Liste over ordførere i Hjørundfjord

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* Hjørundfjordportalen
Steppe

:*Se også [[steppdans]] for dansestilen.*

**Steppe** (fra russisk: степь, *step*, «gressland») er et av de større biomer på landjorda. Steppene fins i tempererte strøk og omfatter store områder i Nord- og Sør-Amerika og Asia. I Nord-Amerika kalles steppen prærie; i Sør-Amerika pampas, og i Sør-Afrika veld. Stepper over en viss høyde kalles gjerne *alpine stepper*.

Stepper er skogløst sletteland dominert av grasarter. Store deler av steppene kan være tatt i bruk for jordbruksformål, enten som beiteland eller til kornproduksjon. Det meste av verdens hveteavlinger er dyrket på tidligere steppeland. Det er i dag lite tilbake av stepper i opprinnelig stand.

## Klima og jordsmonn
Klimaet er temperert kontinentalt, med kjølige vintrer og varme somrer. Nedbøren er sparsom i forhold til fordampingen. Jordsmonnet er oftest svartjord, og svært fruktbar. Nedbørunderskuddet gjør at næringssalter trekkes opp i det øverste jordlaget. Det finnes imidlertid ulike typer stepper. **Saltstepper** dannes på saltholdig jord, som typisk udvikles i varme, tørre områder og har en tørr vegetasjonstype. Typen er vanlig nord for Kaspihavet, i Nord-Afrika, på Sør-Amerikas høysletter og i det indre av Australia.

## Vegetasjon

Steppen er for tørr til at det kan vokse trær der. Små skogholt og smale band av skog kan forekomme langs vassdrag.  I stedet dominerer grasarter, men steppen har også en rik flora av blomsterplanter, særlig av erteblomstfamilien og korgplantefamilien.
Planter som er spesielt tilpasset det tørre klimaet på steppene kalles xerofytter.

## Fauna
Opprinnelig hadde steppene store flokker av hovdyr, som den amerikanske bisonen og gaffelbukken (*pronghorn*) og den eurasiske villhesten og saigaantilopen. Bestandene av disse dyra har gått sterkt tilbake pga. jakt og oppdyrking. Av større rovdyr fins puma, ulv og coyote. Steppene har store bestander av gravende dyrearter.

Steppene har et særlig stort mangfold av hønsefugler som præriehøns, rapphøns og fasan.

## Referanser




## Se også
* Savanne
* Cerrado
* Pampa
* Puna
* Gresslette

## Eksterne lenker

* «The Steppes», *Barramedasoft.com.ar*. 1998–2008
Somaliland

**Somaliland** (offisielt Republic of Somaliland) er en selverklært republikk i Øst-Afrika. 

Republikken erklærte sin selvstendighet 18. mai 1991, etter Siad Barres fall, og regner seg som en fortsettelse av Britisk Somaliland, som i 1960 ble slått sammen med Italiensk Somaliland for å danne Somalia.

Somaliland ble i mai 1991 erklært selvstendig av sentralkomiteen i Somali National Movement. Selvstendigheten er ikke anerkjent av noen andre stater enn Israel, som er den første og per desember 2025 det eneste FN-medlemslandet som har formelt offentliggjort og anerkjent Somaliland som en uavhengig og suveren stat. Heller ikke Den afrikanske union har anerkjent Somaliland, men i en rapport fra 2005 ga de uttrykk for en viss støtte til landets sak. Mens Somalia har vært uten fungerende myndigheter fra 1991 til 2012, har Somaliland innført en folkevalgt demokratisk grunnlov og avholdt flere president- og parlamentsvalg, med internasjonale observatører.

Myndighetene i Somaliland holdt den 31. mai 2001 en folkeavstemning om ny grunnlov for landet, der unionen med Somalia fra 1960 er erklært opphevet. Folkeavstemningen ble dermed også et spørsmål om støtte til selvstendighet. 97,9 % av de avgitte stemmene støttet den nye grunnloven, med en valgdeltagelse anslått av valgobservatører til omkring 66 %. Internasjonale observatører rapporterte om et fredelig og rettferdig valg, og fant at avstemningen i hovedsak var i samsvar med internasjonale standarder. Myndighetene i Somaliland viser til folkeavstemningen som et uttrykk for ønsket om selvbestemmelse. Somalia avviste folkeavstemningen som ulovlig.

## Naturgeografi

Somaliland grenser til Djibouti, Etiopia og Somalia. 

## Demografi
Innbyggertallet er beregnet å ligge mellom 4.9 og 5 millioner. Hovedstaden Hargeisa har anslagsvis mellom 1&nbsp;000&nbsp;000 og 1&nbsp;200&nbsp;000 innbyggere. Beregningene er usikre fordi det ikke foreligger noen pålitelig folketelling.

## Historie
Det tidligere  Protektoratet Britisk Somaliland fikk sin selvstendighet den 26. juni 1960, og dannet union med tidligere Italiensk Somaliland samme dag dette området fikk *sin* selvstendighet (det sistnevnte skjedde den 1. juli 1960). Det nye landet tok navnet **Den Somaliske Republikk**. 

Den 18. mai 1991 erklærte Somaliland seg uavhengig fra resten av Somalia etter at regjeringen i Somalia brøt sammen og borgerkrig brøt ut. 

Da somaliske pirater angrep handelsfartøyer i Adenbukten i 2010 og 2011, lyktes myndighetene i Somaliland og den somaliske naboregionen Puntland, i motsetning til øvrige deler av Somalia, med å straffeforfølge mange av piratene.

## Politikk og administrasjon

### Administrativ inndeling

Landet er delt inn i seks regioner. De er følgende:

# Awdal
# Saaxil
# Marodijeex
# Togdheer
# Sanaag
# Sool

### Dødsstraff
Somaliland praktiserer dødsstraff for drap. Henrettelsesmetoden er skyting.

## Se også
*Presidenter i Somaliland
*Somali
*Somaliere i Norge
*Piratvirksomhet ved Somalia

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Savanne

**Savanne** (via spansk *sabana*, fra et nå utdødd karibisk språk) er et av jordas større biomer. Den kan betraktes som en mellomting mellom skog og steppe. Savanne fins i Afrika, Nord-Amerika, Sør-Amerika og Australia. En typisk savanne er et område i den tropiske sonen som ligger ved ekvator, hvor vegetasjonen består av høyt gress og tynt spredte busker og trær. Savannaområder ligger ofte mellom regnskog og ørkenområder. Jordsmonnet på den tropiske savannen er vanligvis mer alkalisk enn jorda i en tropisk regnskog og har en brun-svart farge.

Savannas har vanligvis stor forskjell mellom regntiden og den tørre årstiden, noe som har stor innvirkning på plante- og dyrelivet.

## Klima og jordsmonn
Temperaturen er høy hele året. Årsnedbøren varierer mellom 250 mm på de tørreste savannene til 1800 mm på de mest nedbørsrike. Det er en eller to tørketider.
Jordsmonnet tilhører lateritt-typen, men har på grunn av det tørrere klimaet høyere humusinnhold enn i den tropiske regnskogen.

## Vegetasjon
Gress dominerer landskapet. De fleste grasartene er høgvokste, men utstrakt beiting holder graset nede. Det afrikanske elefantgraset kan nå høgder på 5 meter.

Trærne står enkeltvis eller i små holt. Vanligst er akasiearter. Trærne tilpasser seg tørken på ulike måter. Noen arter feller bladene i tørketida, mens andre har tjukke og nesten nåleforma blad. De hyppige brannene favoriserer arter som tåler brann.

Til tross for at savanner ikke har mange trær, er primærproduksjonen den nest største etter tropisk regnskog. Dette skyldes den kraftige gressveksten. Undersøkelser har vist at dyrene på savannene konsumerer er større del av primærproduksjonen enn i andre økosystemer. I Uganda har målinger vist at gresspisende dyr tar til seg 50 % av netto primærproduksjon, noe som er mye når tilsvarende undersøkelser viser at reinsdyr på Hardangervidda bare tar til seg 0,6 % av primærproduksjonen. En grunn til dette kan være at de plantespisende artene har tilpasset seg mange særegne nisjer over lang tid (koevolusjon).

## Fauna
Dyrelivet på savannen er rikt. Det er et mangfold av store, planteetende pattedyr (antiloper, sebra, gnu, sjiraff, elefant, impala) og store rovdyr som jakter på disse (løve, leopard, gepard), så vel som åtseletere (hyene).

Av insekter finner en termitter, grashopper, sirisser og tallrike maur- og vepsearter.

## Se også
* Cerrado
* Gresslette
* Pampa
* Prærie
* Puna

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker

* The Savanna
Utopi

En **utopi** er forestillingen om en lykketilstand, eller et perfekt sted. Ordet brukes også om romaner som skildrer slike samfunn. 

Ordet er dannet fra de to greske ordene **ou** (*ingen*) og **topos** (*sted*), og ble først brukt i tittelen på briten Thomas Mores bok *De Optimo Reipublicae Statu deque Nova Insula Utopia* (ca. 1516), til daglig bare *[[Utopia]]*, og som navn på den idealstaten More beskriver i denne boken. Ludvig Holberg hadde uten tvil dette verket i tankene da han i 1741 skrev sin eneste roman *[[Nils Klims underjordiske reise]]*, hvor idealsamfunnet kalles «Potu» (Utopia skrevet baklengs). 

**I dagligtale** brukes ordet *utopi* om en virkelighetsfjern ide, en ugjennomførlig ide eller en (f.eks. litterær) beskrivelse av en idealstat / en ideell tilværelse.  

Det motsatte av en utopi er en dystopi, en skildring av et (framtids)samfunn preget av negative utviklingstrekk.
 
Både utopier og dystopier er vanlige sjangre innen science fiction.

## Kjente litterære utopier
**[[Utopia]]* av Thomas More (1516)
**The New Atlantis* av Francis Bacon (1626)
**[[Gullivers reiser]]* av Jonathan Swift (1726)
**[[Candide]], ou l'Optimisme* av Voltaire (1759)
**Туманность Андромеды* (norsk oversettelse *Andromeda-tåken*) av Ivan Jefremov (1957)
**[[Island (roman)|Island]]* av Aldous Huxley (1962)

## Se også
* Det beste er det godes verste fiende

## Eksterne lenker
* 
* Utopi; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
József Samassa

**József Samassa** (født 30. september 1828 i Aranyosmarót i erkebispedømmet Esztergóm i Østerrike-Ungarn, nå Zlazé Moravce, erkebispedømmet Bratislava-Trnava, Slovakia, død 20. august 1912) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og erkebiskop av det ungarske erkebispedømmet Eger 1873&ndash;1912.
Han ble kreert til kardinal av pave Pius X i 1906, med *[[San Marco (Roma)|San Marco]]* som tittelkirke.
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Kardinal Flavio Chigi den eldre (1631-1693) *1686
* Kardinal Giovanni Antonio Guadagni (1674-1759) *1724
* Kardinal Christoph Bartholomäus Anton Migazzi von Waal und Sonnenthurn (1714-1803) *1751
* Kardinal József Batthyány (1727-1799) *1759
* Erkebiskop Ferenc Fuchs (1744-1807) *1788
* Erkebiskop István Fischer de Nagy (1754-1822) *1804
* Biskop József Vurum (1763-1838) *1816
* Biskop Ferenc (František) Lajcsák (Lajčák) (1772-1833) *1825
* Kardinal János Keresztély Scitovszky (1775-1866) *1828
* Kardinal János Simor (1813-1891) *1857
* Kardinal *József Samassa* (1828-1912) *1871

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Konklavet 1922

**Konklavet 1922** ble holdt i Det sixtinske kapell i Vatikanet 2. februar&ndash;6. februar 1922, etter pave Benedikt XVs død 22. januar samme år.

## Beskrivelse
Konklavet ble ledet av kardinal Vincenzo Vannutelli, som var dekanus for kardinalkollegiet. Hans bror, Serafino Vannutelli, hadde ledet det forrige konklavet.

Ved pavens død var det 61 kardinaler. En av dem, Enrique Almaraz y Santos, døde dagen etter Benedikt XV. Tre rakk ikke frem til Roma i tide (fra Nord-Amerika), og fire hadde forfall på grunn av sykdom, høy alder eller lang reisevei. Det var dermed 53 kardinaler som møtte. Da den øvre aldersgrensen for stemmerett ikke ble innført før i 1970 hadde alle 53 stemmerett ved konklavet.

I den fjortende avstemning, på konklavets femte dag, ble kardinal Achille Ratti valgt og tok navnet Pius XI.

Man vet nøyaktig hvordan stemmene falt. Kirkehistorikere har kunnet høste innsikt ved at den østerrikske kardinal Piffl brøt en av konklavenes grunnregler, om ikke å gjøre seg noen notater om forløpet av pavevalget. Reglene sier at kardinalene skal gi sine notater til camerlengoen (kammerherren) eller til valgkontrollørene, og disse brennes sammen med stemmesedlene. Ingen kardinal får lov til å beholde sine notater med avstemningsresultatene. Kardinalene får ikke forlate Det sixtinske kapell før stemmesedler og notater er brent. Når man likevel vet hvordan avstemningene foregikk i 1914 og 1922, er det fordi kardinal Piffl skrev ned resultatene i sin hemmelige dagbok. Den ble publisert i 1963.

## Deltagere

*Vincenzo Vannutelli
*Gaetano de Lai
*Antonio Vico
*Gennaro Granito Pignatelli di Belmonte
*Basilio Pompilj
*Giovanni Cagliero S.D.B.
*Michael Logue
*Giuseppe Francica Nava di Bontifé
*Agostino Richelmy
*Bartolomeo Bacilieri
*Rafael Merry del Val y Zulueta
*Ottavio Cagiano de Azevedo
*Pietro Maffi
*Alessandro Lualdi
*Desiré Mercier
*Pietro Gasparri
*Louis-Henri Luçón
*Paulin-Pierre Andrieu
*António Mendes Bello
*Francis Bourne
*Wilhelmus Marinus van Rossum C.SS.R.
*János Csernoch
*Friedrich Gustav Piffl C.C.R.S.A
*Alfonso Maria Mistrangelo Sch.P.
*Andreas Fruehwirth O.P.
*Raffaele Scapinelli di Léguigno
*Pietro LaFontaine
*Vittorio Amedeo Ranuzzi de' Bianchi
*Donato Sbarretti Tazza
*Louis-Ernest Dubois
*Tommaso Pio Boggiani O.P.
*Alessio Ascalesi C.PP.S.
*Louis-Joseph Maurin
*Adolf Bertram
*Augusto Silj
*Juan Soldevilla Romero
*Teodoro Valfré di Bonzo
*Aleksander Kakowski
*Edmund Dalbor
*Francesco Ragonesi
*Michael von Faulhaber
*Juan Bautista Benlloch y Vivó
*Francisco de Asís Vidal y Barraquer
*Karl Joseph Schulte
*Giovanni Tacci
*Achille Ratti
*Gaetano Bisleti
*Louis Billot S.J.
*Michele Lega
*Francis Aidan Gasquet O.S.B.
*Niccolò Marini
*Oreste Giorgi
*Camillo Laurenti

## Fraværende

### For sen ankomst

*William Henry O'Connell
*Denis Dougherty
*Louis-Nazaire Bégin

### Sykdom, høy alder, lang reisevei

*José María Martín de Herrera y de la Iglesia
*Lev Skrbensky z Hriste
*Giuseppe Prisco
*Joaquim Arcoverde de Albuquerque Cavalcanti

## Referanser
Aslag Haugen

**Aslag Haugen** (født 1960) er en norsk musiker fra Ål i Hallingdal, mest kjent som vokalist, melodimaker og frontfigur i det norske countryrock-bandet Hellbillies. Han er i tillegg med i bandet The Respatexans, der broren Lars Håvard Haugen også er med. The Respatexans har utgitt to album med egenprodusert materiale.

Haugen har spilt i en rekke lokale band i Hallingdal, blant annet SHAG og Kåd'nbandet som kan betegnes som forløperen til Hellbillies. Han vokste opp i Hallingdal der han arbeidet som snekker, og flyttet i 1986 til Oslo.

Sommeren 2009 ble Haugen alvorlig skadet i en sceneulykke på Skippagurrafestivalen. Han brakk begge armene og fikk en alvorlig nakkeskade. Hellbillies måtte avbryte sommerturneen, og det var lenge uvisst hva utfallet for den videre karrieren hans ville bli.

I 2020 var Haugen med i niende sesong av Hver gang vi møtes på TV 2.

Han var bror av musikeren og journalisten Arne Sigurd Haugen (1953-2011) som døde i en bilulykke

## Diskografi
* *Welcome Now* (2003), med Bøygard
* *Det som sner* (2013), med Tuva Syvertsen
* *den tyngste turen* (2021) med Daniel Kvammen
* *Cry in Public* (2021) med Martin Hagfors
* *London Dry* (2024) med Martin Hagfors - studioalbum

### Hellbillies
* *[[Sylvspente boots]]* (1992)
* *[[Pela stein]]* (1994)
* *[[Lakafant]]* (1995)
* *[[Drag (album)|Drag]]* (1996)
* *[[LIVe LAGA]]* (1997)
* *[[Sol over livet]]* (1999)
* *[[Urban Twang]]* (2001)
* *[[CoolTur]]* (2002)
* *[[Niende (album)|Niende]]* (2004)
* *[[Røta &ndash; Hellbillies' beste]]* (2006)
* *[[Spissrotgang (album)|Spissrotgang]]* (2007)
* *[[Leite etter lykka]]* (2010)
* *[[Tretten (Hellbillies-album)|Tretten]]* (2012)
* *[[Levande LIVe]]* (2014)
* *[[Søvnlaus]]* (2016)
* *[[Blå dag]]* (2021)
* *[[30 år på vegen - live 2020-2021]]* (2024)

;Singler
* *Ho Birgjit Lien/Nyskild far* (1992)
* *Gamle bryn* (1993)
* *Me få sjå* (1995)
* *So som so* (1995)
* *Tolleiv* (1995)
* *Drag* (1996)
* *[[På Ål stasjon]]* (1996)
* *[[Ei krasafaren steinbu]]/Treski blues* (1997, live)
* *Bra den eg har* (1997, live)
* *Må eg?* (1997)
* *Verandasol* (1999)
* *Fatølvær* (1999)
* *Baka ein stein* (1999)
* *By & land* (2001)
* *Sur som rognebær* (2002)
* *For sein* (2004)
* *Råka tå ei pil* (2004)
* *Mikrobølgeliv* (2004)
* *Mørkemann* (2007)
* *[[Hallo Telenor]]* (2007)
* *Leite etter lykka* (2010)
* *Den redde* (2010)
* *Reise i lag med deg* (2012)
* *Pille med bråk* (2012)
* *Kom te meg* (2013)
* *Den finaste eg veit* (2013)
* *Dirkefri* (2014)
* *Søvnlaus* (2016)
* *20 år på vegen* (2016)
* *Natta Norge* (2016), med OnklP
* *Blå dag* (2020)
* *Røta (live)* (2024)
* *Den Grå Vegen* (2024)

### [[The Respatexans]]
* *[[Almost Famous]]* (1998)
* *[[Shine On (The Respatexans-album)|Shine On]]* (2005)
* *[[Songs From Hellbilly Heaven]]* (2010)
;Singler
* *Hardship Volunteer* (1998)
* *The Final Country Song* (1998)
* *Woman in Rags* (2005)
### Whipping Post
* *Live at Norwegian Wood 2000* (2001)

## Filmer
Lange Flate Ballær III (2022)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Hellbillies' offisielle hjemmeside
*  Hjemmeside for Respatexans
Grand prix

**Grand prix** (fransk for *stor premie*, også spansk: *grande prêmio*, tysk: *großer Preis*) er et uttrykk som noen ganger brukes om konkurranser eller arrangementer hvor det hentydes at vinneren mottar en premie, et trofé eller ære.

**Grand prix** kan vise til:

## Konkurranser
*Sangkonkurransen Melodi Grand Prix
*Sangkonkurransen Melodi Grand Prix Junior
*Sangkonkurransen Dansk Melodi Grand Prix
*Grand Prix er det vanlige navnet på billøp i Formel 1, se: Liste over Formel 1-løp
*Travløpet Oslo Grand Prix
*Øverste nivå/klasse i internasjonal dressurridning
*Sommer Grand Prix en konkurranse i skihopping
*Sommer Grand Prix i kombinert
*Et tidligere navn på en snookerturnering, i dag World Open
*Sykkelløpet Ringerike Grand Prix
*En konkurranse på rulleski Kirkebakken Grand Prix
*Flåklypa Grand Prix et billøp for veteranbiler

## Annet
*Filmprisen Grand Prix (Cannes filmfestival)
*Filmen Flåklypa Grand Prix

## Se også
* World Grand Prix
* Tourist Trophy
Alois Grillmeier

**Alois Grillmeier** (født 1. januar 1910 i Pechbrunn i bispedømmet Regensburg i Tyskland, død 13. september 1998 i Unterhaching i Bayern) var en av den katolske kirkes kardinaler.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Alois Grillmeier var sønn av bonden Joseph Grillmeier (født 1874 i Pechbrunn ved Konnersreuth; død 1943 samme sted) og hans hustru Maria født Weidner (født 1879 i Ödwalpersreuth ved Windischeschenbach; død 1941 i Pechbrunn), og hadde åtte søsken.

### Jesuitt
Han trådte inn i jesuittordenen i april 1929 etter gymnasstudier i Regensburg. Han studerte filosofi i München og teologi i Tisis (Østerrike), Pullach,Valkenburg i Nederland. 
### Prest
Han ble presteviet 24. juni 1937 mens han studerte teologi videre i Frankfurt am Main. Han studerte også i Innsbruck (jesuittene ble utvist av nazistene fra Tyskland i oktober 1939). Etter studier i Roma fikk han doktorgraden i februar 1942 fra Universitetet i Freiburg.

Han ble innkalt til militærtjeneste i den tyske hær få uker etter prestevielsen i 1942, men kastet ut i april 1944 ("jesuitter uverdige til å forsvare fedrelandet"). Etter krigen underviste han ved flere av jesuittenes læresteder i det tyskspråklige område, og var med på Annet Vatikankonsil 1962&ndash;1965 som teologisk ekspert. Han var flere ganger i Zambia og Malawi for å kurse misjonærene der i Det annet Vatikankonsils dekreter og konstitusjoner.

Grillmeier ble kjent ved annet Vatikankonsil, der han var teologisk rådgiver til biskop Wilhelm Kempf av Limburg. Fra 1963 til 1965 var han også i konsilets egen teologiske kommisjon. Han hadde særlig innvirkning på utkastene til dokumentet *[[Lumen gentium]]*, den dogmatiske konstitusjon om Kirken. Det var da han første gang møtte kardinal Wojtyła og samarbeidet med ham i utviklingen av andre forskjellige dokumenter som *[[Gaudium et spes]]*, *[[Dei verbum]]* og *[[Dignitatis humanae]]*.

Han ble pensjonist i 1978 på sin 68. fødselsdag, men fortsatte å forfatte og underviste. Han ble utnevnt av pave Johannes Paul II som pavelig delegat til jesuittordenen (1981&ndash;1983).

### Kardinal
Han ble kreert til kardinal i 1994, med San Nicola in Carcere som tittelkirke.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Pietro Pavan

**Pietro Pavan** (1903–1994) var en av den katolske kirkes kardinaler.

Han var prest og akademiker, som ble betraktet som en av verdens ledende autoriteter på katolsk sosiallære. Han medforfattet pave Johannes XXIIIs encykika *«Pacem in terris»*, og deltok som ekspert under Annet Vatikankonsil 1963&ndash;1965.

Han ble kreert til kardinal i 1985 av pave Johannes Paul II, med *[[San Francesco di Paola ai Monti]]* som tittelkirke.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Lars Blixt

**Lars Blixt** (født 1976) er en norsk tidligere fotballspiller.

## Tidlig karriere
Han begynte sin karriere for , før han ble hentet av  til sesongen 1993. 
Der spilte han de neste sju åra, med unntak av et kort opphold i , før han vinteren 2000 ble kjøpt av  for kr 400.000 (pluss 2.6 mill etter et antall kamper) etter anbefaling fra Stig Inge Bjørnebye.

## Rosenborg
Blixt spilte gode kamper for RBK den første sesongen, blant annet mot  og , før han fikk en brist i kneskålen og måtte tilbringe mye tid på sidelinjen. 
Han var tilbake i 2002 og spilte som regel fast som høyreback, men ble mye benket av Åge Hareide som ble ny hovedtrener i 2003. Blixt ble likevel cupmester dette året. 

## Sogndal
Sommeren 2004 valgte Blixt å se seg om etter en ny klubb. 
Han prøvespilte for blant annet svenske , før valget omsider falt på  på lån ut sesongen.

## Fredrikstad
Da kontrakten med Rosenborg gikk ut vinteren 2004/05 ble Blixt hentet til  av tidligere landslagstrener Egil Olsen. Blixt kapret raskt plassen på høyreback fra Pål André Czwartek. Han ble matchvinner på Lerkendal mot gamle lagkamerater i tredje serierunde: 
I andre omgang fikk FFK straffespark som Blixt scoret på. FFK vant 1–0. 
I 2006 var Blixt en av spillerne Dagfinn Enerly plukket ut til sitt «Dream Team» som spilte showkamp mot FFK på Fredrikstad stadion.
Etter sesongslutt i 2006 la Blixt opp som aktiv fotballspiller og høsten 2008 ble han ansatt som trener for guttelaget til Nybergsund.

## Meritter
;Rosenborg
Seriemesterskap i Tippeligaen (3): 
* 2001, 2002, 2003
;NM i fotball: 
* 2003

## Sitater
“Rosenborg mot Lyon var et stort øyeblikk for meg, men datoen husker jeg mest fordi elgjakta begynte da og at jeg ikke fikk blitt med på den.”

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Luftheimevernet

**Luftheimevernet (LUHV)** var en del av Heimevernet spesialisert for sikring av Luftforsvarets baser rundt om i Norge, og utgjorde den statiske delen av landets luftforsvarsbaser. LUHV utførte vakthold og sikring, herunder overvåking og kontroll og utrykning, samt sanitet og ABC-verntjenste.

Luftforsvaret satte selv opp mobile enheter som sammen med for eksempel kampfly og luftvern. LUHV kunne bli satt inn på en hvilken som helst flystasjon for å operere derfra og skulle støtte disse enhetene med basis i sin lokale forankring. Den primære oppgaven var å bidra til å hindre at anslag mot stasjonen lykkes.

Luftheimevernet ble nedlagt i 2005, ved omorganiseringen av Heimevernet. Oppgavene ble videreført til de lokale HV områdene.
 
## Luftheimevernets hovedoppgaver
*Vakthold og sikring.
*ARBC-vern (kjernefysisk, radiologisk, biologisk, kjemiske)
*Sanitetstjeneste
*Styrkebeskyttelse
*Terrorberedskap

## Referanser
Shir Ali Khan

**Shir Ali Khan** (født 1825 i Kabul, død 1879) var emir i Afghanistan fra 1863 til 1866 og fra 1868 til han døde. Han var den tredje sønnen til Dost Mohammed Khan, som grunnla baraksai-dynastiet.

Shir Ali tok opprinnelig makten da hans far døde, men ble raskt kastet av sin eldre bror, Mohammed Afzal Khan. En ødeleggende krig fulgte inntil Shir Ali slo sin bror og tok tilbake tittelen som emir. Hans styre ble svekket av press både fra Storbritannia og Russland selv om Shir Ali forsøkte å holde Afghanistan nøytralt i konflikten. I 1878 falt nøytraliteten sammen og den andre Anglo-Afghanske krigen brøt ut. Da britiske styrker marsjerte mot Kabul, forsøkte Shir Ali å flykte fra hovedstaden. Han døde i fluktforsøket og tronen gikk til hans sønn Ya'qub Khan.
Cesare Gasperoni

**Cesare Antonio Gasperoni** (født 1944) er en sanmarinsk politikere og tidligere regentkaptein av San Marino.

Han ble valgt som én av to regentkapteiner for en seksmånedersperiode fra oktober 1. oktober 1990 til 1. april 1991 (sammen med Roberto Bucci), og igjen en periode fra 1. april til 1. oktober 2005 (sammen med Fausta Morganti).

Gasperoni er medlem av det sanmarinske kristendemokratiske partiet.

## Referanser
Fotballklubben Tønsberg

:*For dagens fotballklubb, se [[Fotballklubben Eik Tønsberg]].*

**Fotballklubben Tønsberg** (stiftet 10. oktober 2001) var en norsk fotballklubb fra Tønsberg, som 1. januar 2020 fusjonerte med *Eik IF Tønsberg* og ble til Fotballklubben Eik Tønsberg.

Klubben ble stiftet 10. oktober 2001, som et samarbeidsprosjekt mellom 20 klubber i Tønsberg-området

Klubben tok over s plass i 2. divisjon fra og med 2002-sesongen, og ble nr. 2 i sin avdeling de to første årene. I 2004-sesongen vant klubben sin avdeling og rykket opp til Adeccoligaen, men rykket ned igjen.

## Trenere
*Steinar Skeie (2002–2003)
*Reine Almqvist (2004-2005)
*Lars-Olof Mattsson (2005) (Almqvist sykemeldt)
*Per Egil Swift (2006–2008)
*Tor Thodesen (2009–2010)
*Hein Henriksen (2011)
*Geir Midtsian (2011–2012)
*Tor Thodesen (2013)
*Sindre Bjerkeseth (2013)
*Ståle Brandsrud (2013)
*Jan Eddie Hansen (2014–2016)
*Tor Thodesen (2016)
*Christopher Barland (2017–2019)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Oseberget – Supporterklubb
* Tønsberg Gressbane Nordic Stadiums
Azim Khan

**Azim Khan** var afghansk guvernør av Kashmir i perioden 1810&ndash;16. Før ham var Abdullah Khan Alukzai (1796&ndash;1808) guvernør.

Azim Khan måtte betale Ranjit Singh en årlig skatt på 8 lakh rupees. Han nektet å betale og Ranjit Singh invaderte og oppnevnte sin yngre bror Jabbar Khan som guvernør. Jabbar Khan ble slått av Ranjit Singh sin hær i 1819.
Middelhavsbiom

**Middelhavsbiom**, eller **mediterrant biom**, har sin største utbredelse rundt Middelhavet; dessuten i California, i de midtre delene av Chile, i den sørvestlige delen av Australia og i Kapp-provinsen i Sør-Afrika. 
## Klima
Områdene som hører under dette biomet har middelhavsklima med tørre somre og kjølige, men frostfrie vintre. Årsnedbøren varierer mellom 500 og 1000 mm. Jordsmonnet er humusfattig med høgt jerninnhold og derfor rødfarga. På spansk kalles jordsmonnet *terra rossa*. Særlig middelhavsområdene har vært utsatt for sterk og langvarig erosjon, og mange steder er løsmassedekket nesten borte.

## Vegetasjon
Disse områdene ligger langt fra hverandre, og plantene er som regel ikke nært beslektet, selv om de ligner hverandre på grunn av konvergent evolusjon. Trollheggfamilien, myrtefamilien og laurbærfamilien er representert i de fleste områdene. Både California og middelhavsområdet ligger i det holarktiske florariket, og mange busker og trær finnes i begge områdene: *[[Arbutus]]*, *[[Cercis]]*, *[[Cupressus]]*, *[[Juniperus]]*, *[[Pinus]]*, *[[Platanus]]*, *[[Rhamnus]]*, *[[Rhus]]*, *[[Staphylea]]*, styrakstre og eviggrønne arter i *[[Quercus]]* og *[[Prunus]]*.

Opprinnelig hadde middelhavsområdet skoger av pinje og eik, men disse er for det meste gått tapt som en følge av hogst og intenst beitetrykk allerede fra forhistorisk tid. I dag preges områdene av 3-4 m høg krattskog av arter med nåleliknende, læraktige blad og tjukk bark. I flere middelhavsland går denne vegetasjonstypen under navnet *[[maquis]]*; i California kalles den *[[chaparral]]*. Skogbranner er hyppige, og de fleste artene tåler skogbranner godt.

## Fauna
Mange områder har et rikt fugleliv, både av hekkende arter og trekkfugler som overvintrer.

Opprinnelig hadde områdene store bestander av hjortedyr, men disse har gått sterkt tilbake etter som menneskene har omskapt leveområdene deres. Australia har en fauna som er svært ulik den europeiske og amerikanske; her er f.eks. kenguruer karakteristiske arter. 

## Referanser
Prokaryoter

I tradisjonell systematikk var prokaryoter en parafyletisk samling av de følgende gruppene:
* arkebakterier
* (ekte) bakterier

**Prokaryoter** eller **Monera** (*bakterier i vid forstand*) er éncellede organismer. Prokaryotene kan deles inn i ekte bakterier og arkebakterier, og utgjør de enkleste levende organismene på jorda. Noe som skiller dem fra andre organismer er at de mangler cellekjerne. Navnet er fra gresk med stavelsen προ, *pro*, som betyr «før» og κάρυον, *karyon*, som betyr «nøttekjerne». Foruten å mangle cellekjerne skiller de seg fra eukaryotene ved at de ikke har andre organeller enn ribosomer. I likhet med planteceller har prokaryotene cellevegg. Arvestoffet, DNA, er i motsetning til eukaryote celler, ikke samlet i kromosomer, men består av et enkelt DNA-molekyl, som ligger løst i cytoplasmaet. Mange prokaryoter danner kolonier.

## Prokaryotenes plassering
Prokaryoter  regnes innenfor dagens systematikk som samlebetegnelse for to av tre hovedgrupper av levende organismer, hvor bakterier og arkebakterier utgjør prokaryotene, og den tredje gruppen av eukaryoter siden gir opphav til protister, planter, sopp og dyr. En del forskning godkjenner ikke splitten mellom arkebakterier og ekte bakterier som egne «riker», og foretrekker å operere med en enkelt bakterierike: Monera.

I tradisjonell systematikk er disse fem-seks gruppene ofte omtalt som «rikene» av liv innenfor biologien. det gir eukaryotene status som opphav for fire distinkte hovedgrupper (riker) i systematikken:

****[[Prokaryoter]]:***
** Bakterier *(Bacteria, Eubacteria)*
** Arkebakterier *(Archaea)*
****[[Eukaryoter]]:***
** Protister *(Protista)*
** Planteriket *(Plantae)*
** Soppriket *(Fungi)*
** Dyreriket *(Animalia)*

## Historisk utforskning
Bakteriene har vært kjent siden midten av 1800-tallet. Ernst Haeckel foreslo i 1866 å samle de minste organismene i et eget rike han kalte Monera. I 1925 oppdaget Edouard Chatton at gruppen manglet cellekjerne. Han gav dem navnet Procaryota. I 1977 oppdaget Carl Woese på grunnlag av studier av ribosomal RNA at prokaryoter ikke er noen naturlig gruppe: De består av arkebakterier og bakterier, hvorav de førstnevnte har ribosomer som tilsvarer eukaryotenes, og antyder at arkebakteriene er nærmere beslektet med eukaryotene enn med bakteriene. Eukaryotene er ikke direkte etterkommere etter arkebakterier, men komposittorgansimer som består av (deler av) både arkebakterier og ekte bakterier. Organellene mitokondrier og kloroplaster har eget DNA, som er bygget slik som bakterie-DNA, mens ribosomer og cellekjernens DNA likner det man finner hos arkebakteriene. Man regner derfor med at de eukaryote organismene har blitt til ved endosymbiose mellom en arkebakterie og flere typer ekte bakterier.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Luigi Dadaglio

**Luigi Dadaglio** (1914–1990) var kardinal i den katolske kirke. Han virket lenge i det pavelige diplomati og ble i 1967 pavelig nuntius i Spania. Han deltok under det Annet Vatikankonsil. I 1980 ble han sekretær for Kongregasjonen for gudstjenesten og sakramentsordningen, og i 1994 Storpønitentiar.

Han ble kreert til kardinal av pave Johannes Paul II i 1985 med titteldiakoniet *[[San Pio V a Villa Carpegna]]*.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
* Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
* Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
* Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
* Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876) *1828
* Kardinal Lucido Maria Parocchi (1833-1903) *1871
* Pave Pius X (1835-1914) *1884
* Kardinal Gaetano de Lai (1853–1928) *1911
* Kardinal Raffaele Carlo Rossi (1876–1948) *1920
* Kardinal Amleto Giovanni Cicognani (1883–1973) *1920
* Kardinal *Luigi Dadaglio* (1914-1990) *1961

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Bruskfisker

* haier og skater
* helhodefisker

**Bruskfisker** (**Chondrichthyes**) (av gresk: *chondros* – «brusk» og *ichthyes* -
«fisk») er en fiskegruppe som forekommer i alle verdenshav, og for noen meget få arters vedkommende også i ferskvann, både sporadisk og permanent.
Bak navnet ligger faktumet at skjelettet i denne gruppen ikke er forbeinet, men kun består av brusk. Det er imidlertid usikkert om dette er en «primitiv» eller opprinnelig egenskap, som følge av at forbeiningen av skjelettet ble opphevet i gruppens stamart, eller om de alltid har hatt bruskskjelett. Avleiringer av kalksalter i forskjellige deler av brusken kan bidra til å forsterke skjelettet, men virkelig beindannelse forekommer aldri.

## Sanseorganer
Bruskfisk er alle typiske rovdyr og er vel utrustet med skarpe sanser. Luktesansen til mange haier er sagnomsust, og de flerste har utmerket syn. Alle artene er også utstyrt med elektroreseptorer, de såkalte Lorenzinis ampuller. Elektroreseptorer forekommer også hos andre dyr. Lorenzinis ampuller er imidlertid bruskfiskene alene om å ha. De har luktegrop, men denne er ikke sammenvokst i kantene på midten og rørformet på samme måte som hos beinfiskene. Det indre øret er direkte forbundet med omgivelsene gjennom en kanal som munner ut bak øynene, *ductus endolymphaticus*, en indikasjon på at virveldyrenes indre øre og sidelinjeorganet har felles opphav. Huden er bestrødd med små hudtenner, dekket av samme type tannemalje som man finner i munnen hos alle virveldyr.

## Oppdrift og hud
Siden de mangler svømmeblære, har de, med unntak av bunnlevende former, en forstørret og fettfylt lever for å få mest mulig oppdrift. Det sies at enkelte haier kan svelge luft fra overflaten for å oppnå enda større oppdrift.

## Evolusjon og osmoregulering
Bruskfiskene oppstod fra forfedre som levde i ferskvann. Dette vet man fordi saltinnholdet i blodet deres er lavere enn i havvannet rundt, en egenskap som ble utviklet som følge av en tilpasning til ferskvann. For å oppnå osmostisk likevekt med omgivelsene har bruskfisk derfor en høy konsektrasjon av urea og trimetylaminoksid i blodet. En egenskap de har til felles bl.a. med blåfisken og en delvis marin frosk (*Rana cancrivora*).
Mens konsentrasjonen av urea hos andre virveldyr som regel ligger rundt 0,01&ndash;0,03&nbsp;%, kan den hos bruskfisk være helt opp i 2,5&nbsp;%. Når bruskfisk dør, brytes urea ned til ammoniakk, noe som er grunnen til den sterke lukten av kjøttet deres hvis det ikke tilberedes relativt hurtig.

## Befruktning og fosterutvikling
Indre befruktning forekommer hos samtlige bruskfisker, og skjer via hannens modifiserte bukfinner. Hos flere av gruppene har ovovivipari og levendefødsel blitt utviklet, der fosteret i varierende grad får næring via andre strukturer enn plommesekken. Hos håbranner forekommer livmorkanibalisme, der eldre fostere spiser sine yngre søsken i mors liv.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pallium

**Pallium** (fra middelalderlatin *pallium*, «(kostbart) tøystykke», «alterduk», av latin *pallium*, grunnbetydning «(gresk) kappe») er et verdighetstegn for erkebiskoper i Den katolske kirke. Den var opprinnelig særegen for paven, men i mange århundrer gitt av Den hellige stol personlig til hver ny metropolittbiskop som et symbol på den tildelte kirkelige jurisdiksjonsmyndighet, og er fortsatt et pavelig emblem.

Pallier er en form for stola, et bånd som legges rundt nakken på personen som bærer det. Det er formet som en ring med en snor hengende ned foran, og er hvitt med svarte kors. Det er vevet av ull fra lam som holdes ved et kloster viet til St. Agnes utenfor Romas bymurer. 21. januar hvert år blir lammene velsignet i en spesiell seremoni. Ullen blir tatt med til benediktinersøstrene ved kirken Santa Cecilia in Trastevere, som vever pallier. Palliene blir så lagt på apostelen Peters grav, hvor de ligger inntil de skal deles ut. 

## Referanser


## Litteratur
* Chisholm, Hugh, red. (1911): [«Pallium»](https://en.wikisource.org/wiki/Catholic_Encyclopedia_(1913)/Pallium), *Encyclopædia Britannica*, bind 20 (11. utg), Cambridge University Press, s. 638–639
* Kollmorgen, Gregor (25. januar 2008): ''The Pallium – History and Present Use'', New Liturgical Movement
* Schoenig, Steven A. (16.–23. januar 2006): «The pope, the pallium, and the churches», *America*: 18–19

## Eksterne lenker

*«A tradition in evolution: Pallium signifies authority, loyalty», *Catholic News Service*
John Murphy Farley

**John Murphy Farley** (irsk-amerikaner, født 20. april 1842 i Newton-Hamilton i erkebispedømmet Armagh i Irland, død 17. desember 1918 i Mamaroneck i delstaten New York i USA) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han var erkebiskop av New York 1902&ndash;1918.

## Liv og virke
### Bakgrunn
John Murphy Farley fikk sin teologiske og filosofiske utdannelse i County Monaghan, New York og Roma.

### Prest
Den 11. juni 1870 ble han presteviet i Roma av kardinal Costantino Patrizi Naro. Han arbeidet deretter som stedfortredende kirkerektor i New Brighton på Staten Island. Fra 1872 til 1884 var han personlig sekretær for erkebiskopen av New York, John McCloskey, og ledsaget ham i 1878 til pavevalget i Roma, skjønt de ankom for sent - da var ny pave allerede blitt valgt.

I 1884 ble han sogneprest i New York, og fra 1891 til 1902 ledet John Murphy Farley erkebispedømmet New Yorks forvaltning som generalvikar.

### Hjelpebiskop i New York
Han ble utnevnt til biskop den 18. november 1895 av pave Leo XIII. Den 21. desember 1895 ble han bispeviet av erkebiskop Michael Augustine Corrigan av New York; medkonsekrerende var biskop Charles Edward McDonnell av Brooklyn og biskop Henry Gabriels av Ogdensburg. 
### Erkebiskop av New York
Den 15. september 1902 ble han erkebiskop av New York. 
### Kardinal
Han ble kreert til kardinal i 1911 av pave Pius X, med Santa Maria sopra Minerva som tittelkirke.

Han deltok i det konklavet som valgte pave Benedikt XV.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Kardinal Gasparo Carpegna (1625-1714) *1670
* Kardinal Fabrizio Paolucci (1651-1726) *1685
* Kardinal Francesco Barberini den yngre (1662-1738) *1721
* Kardinal Annibale Albani (1682-1751) *1730
* Kardinal Federico Marcello Lante Montefeltro Della Rovere (1695-1773) *1732
* Biskop Charles Walmesley (1722-1797) *1756
* Erkebiskop John Carroll (1735-1815) *1790
* Biskop Jean-Louis Anne Madelain Lefebvre de Cheverus (1768-1836) *1810
*Erkebiskop Ambrose Maréchal (1768-1828) *1817
* Biskop John Dubois (1764-1842) *1826
* Biskop John Joseph Hughes (1797-1864) *1838
* Erkebiskop John McCloskey (1810-1885) *1844
* Erkebiskop Michael Augustine Corrigan (1839-1907) *1873
* Kardinal *John Murphy Farley* (1842-1918) *1895
## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church