open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jules Dumont d’Urville

**Jules Sébastien César Dumont d'Urville** (1790–1842) var en fransk oppdagelsesreisende og marineoffiser som utforsket Stillehavet, Australia og Antarktis.

## d’Urvilles tidlige liv
Dumont d’Urville begynte som syttenåring i den franske marinen og avsluttet sin offisersutdannelse med utmerkede karakterer. Dessuten var han interessert i botanikk og han behersket syv fremmede språk flytende.

I 1820 kjøpte han under en kartografisk ekspedisjon til Egeerhavet statuen Venus fra Milo for Frankrike. Mellom 1822 og 1824 var Dumont d’Urville deltager i en botanisk og hydrografisk ekspedisjon til Sørhavet.

## Ekspedisjonene
### Ekspedisjonen til Stillehavet
I 1825 begynte en ny ekspedisjon til Stillehavets søndre deler med fartøyet «Astrolabe», og Dumont d’Urville ble dens leder. Den første oppgaven var å lete etter ekspedisjonen med geografen Jean-François de La Pérouse som 1788 forsvant i området. I 1828 ble det funnet et vrak som trolig tilhørte La Pérouses ekspedisjon. I løpet av reisen ble det innsamlet over 1&nbsp;600 planteeksemplar og omkring 900 mineralprøver. Videre kartla man Sørøya i New Zealand og man besøkte Fijiøyene, Ny-Caledonia, Ny-Guinea, Tasmania, Karolinene og Celebes. Dessuten ble flere språk som ble talt på de oppsøkte øyene dokumentert. I 1829 var ekspedisjonen tilbake i Frankrike.

Med på ekspedisjonen var blant andre biologene Joseph Paul Gaimard og Jean René Constant Quoy.

### Ekspedisjonen til Sydpolen

I 1837 seilte Dumont d’Urville med fartøyene «Astrolabe» og «Zèlée» mot Sydpolen, men fartøyene satte seg tidlig fast i isen og det kostet store anstrengelser for å få båtene løs. Senere ble halve mannskapet syke av skjørbuk, da de var tilbake i Chile forlot mange ekspedisjonen uten tillatelse. Året derpå tilbrakte Dumont d’Urville i varmere områder omkring Salomonøyene og Ny-Guinea.

I 1839 påbegynte han et andre forsøk på å nå Antarktis og oppdaget en landmasse på det antarktiske kontinent som fikk navnet Terre Adélie.

## Dumont d’Urvilles senere liv
Etter hjemreisen ble Dumont d’Urville forfremmet til kontreadmiral, og alle gjenværende deltagere fikk 150&nbsp;000 gullfranc.

Dumont d’Urville døde 1842 sammen med sin hustru og sin sønn i en togulykke nær Versailles.

I 1911 navngav man Dumont d’Urvillehavet til hans minne.

## Verker
* *Voyage de la corvette ‹l'Astrolabe›, 1826–1829*. 12 bind. Tekst og 6 avb. atlas. Paris (1830–39)
* Notice sur les îles du Grand Ocean et sur l'origine des peuples qui les habitent. *Bulletin de [[Société de Géographie|Société de Géographie de Paris]].*. 17/1, 1832, 1-21.
* *Voyage au Pole Sud et dans l’Océanie, 1837–1840*. 23 Bind. Tekst og 6 avb. atlas. Paris (1841–54)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Edward Duyker, *Dumont d’Urville: Explorer and Polymath*, Otago University Press, Dunedin, 2014, pp. 671, ISBN 978 1 877578 70 0, University of Hawai’i Press, Honolulu, 2014, ISBN 9780824851392.
* om Jules Dumont d’Urville
* om Jules Dumont d’Urville på Ny Zeeland
Etylacetat

**Etylacetat** er en organisk forbindelse med formelen CH3CH2OC(O)CH3. Denne fargeløse væsken har en karakteristisk, ikke ubehagelig lukt (ligner pæresaft) som enkelte lim- eller negllakk-fjernere, der den er en bestanddel. Som ester fremstilt fra etanol og eddiksyre, og dermed vanlig forkortet til EtOAc, den er fremstilt i stor skala for bruk som løsemiddel. I mindre skala er den det vanligste stoffet å bruke til avliving ved innsamling av insekter, da den er relativt ufarlig for mennesker. Etylacetat er svært brannfarlig.
Salige er de som tørster

***Salige er de som tørster*** er en norsk film fra 1997, som er basert på Anne Holts krimroman med samme navn. Hovedrollen som den fiktive politibetjenten Hanne Wilhelmsen spilles av Kjersti Elvik, som også spilte rollen som Wilhelmsen i TV-serien *[[Blind gudinne]]* fra samme år. Filmen ble regissert av Carl Jørgen Kiønig som også regisserte TV-serien.

## Handling
Politibetjenten Hanne Wilhelmsen og hennes kollega Håkon Sand prøver å løse to tilsynelatende adskilte saker. Rundt om i byen dukker det opp store mengder blodsøl, men ingen lik. Samtidig jobber de med en brutal voldtektssak. Så plutselig dukker likene opp, og til slutt ser de sammenhengen mellom de to sakene. Men i mellomtiden har andre startet sin egen jakt. Kappløpet er i gang. Et kappløp som handler om mer enn liv og død.

## Rolleliste

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sericinus

***Sericinus*** er en slekt av sommerfugler i gruppen svalestjerter.

## Utseende

*Sericinus montela* er en ganske stor svalestjert med lange, slanke stjerter på bakvingene. Vingene er brunspraglete hos hunnen, hvite med små svarte flekker hos hannen, bakvingen har en rød flekk eller et rødt bånd ved bakhjørnet. På undersiden er det et mer fullstendig rødt bånd.

Larven er svart med gule, kjøttfulle utvekster, dessuten et par lange, svarte vedheng på forkroppen.

## Levevis
I likhet med mange andre svalestjerter har den larver som lever på planteslekten *[[Aristolochia]]* (holurtfamilien).

## Utbredelse
Arten er utbredt i det østlige Asia, fra Amur-området i nord til Yunnan i sør.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie svalestjerter (Papilionidae) 
**** underfamilie Parnassiinae
***** slekt ***Sericinus*** Westwood, 1851
****** *[[Sericinus montela]]* Gray, 1852

## Kilder
* www.funet.fi – Lepidoptera database
* Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist 

## Eksterne lenker
* 
* ''Sericinus'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
* Nazari, Vazrick. 2006. ''Sericinus Westwood, 1851. Sericinus montela Gray, 1852.'' in The Tree of Life Web Project, www.tolweb.org Version 07 July 2006
Camp Municipal Narcís Sala

**Camp Municipal Narcís Sala** er et offentlig eid idrettsstadion i Sant Andreu de Palomar i distriktet Sant Andreu i Barcelona. Det brukes som hjemmebane av fotballklubben Unió Esportiva Sant Andreu. Stadionet ble innvia 19. mars 1970, og har en kapasitet på 18.000 tilskuere. Den første kampen ble spilt mellom Sant Andreu og FC Barcelona, og endte 0-1. I tillegg til fotballkamper, har stadionet også huset flere arrangementer og konserter opp gjennom åra. I 2005 ble det lagt kunstgrass på banen.
Våpenhvile

**Våpenhvile** er en overenskomst mellom krigførende parter av varierende varighet som avbryter kamphandlinger. Våpenhvilen er en *[[modus vivendi]]* og er ikke det samme som fredsslutning, noe som det kan ta måneder og år å komme fram til.

Våpenhvilen som avsluttet kamphandlingene i Koreakrigen er et eksempel på en våpenhvile som ikke er etterfulgt av en fredsavtale. En annen kjent våpenhvile inntrådte 11.11. klokken 11 i 1918 og betydde slutten på den første verdenskrig. 

## Eksterne lenker

*
Mini Estadi

**Mini Estadi** (katalansk for **Ministadion**) er et fotballstadion i Barcelona, Catalonia. Stadionet, som har en kapasitet på 15 276 tilskuere, er FC Barcelonas andre stadion, og navnet viser til at det er lite sammenligna med klubbens hovedstadion, Camp Nou, som tar hele 98 787 tilskuere. Mini Estadi er hjemmebanen til FC Barcelona B, FC Barcelona C og FC Barcelonas ungdomslag, og blir også brukt av og til som hjemmebane for landslaget til Andorra. Stadionet ble i tillegg brukt av det nå nedlagte laget FC Barcelona Dragons i den europeiske ligaen for amerikansk fotball.

## Eksterne lenker
* Mini Estadi hos fcbarcelona.com
Hotel Arts

**Hotel Arts** er et 43-etasjers luksushotell ved stranda ved Barceloneta i Barcelona. Hotellet drives av kjeden Ritz-Carlton.

Bygningen sto ferdig i 1994, og har en høyde på 154,0 meter. Den er tegna av Skidmore, Owings & Merrill, og er et eksempel på strukturell impresjonisme. Sammen med Torre Mapfre, skyskraperen ved siden av, har Hotel Arts blitt et kjent landemerke i Barcelona. Disse to bygningene er byens høyeste.

I 2006 ble hele hotellet renovert, og man installerte ny teknologi og pussa opp romma for å øke standarden.

## Se også
*Torre Mapfre, skyskraperen ved siden av Hotel Arts.
*Torre Glòries, Barcelonas tredje skyskraper.

## Eksterne lenker
* Hotel Arts' hjemmeside 
* Hotel Arts på kartet
* Fakta fra Emporis
* Hotel Arts hos Factoría Urbana: bilder og teknisk informasjon om bygningen
Ved Buens Ende

**Ved Buens Ende** er et norsk avant-garde metal-band. Musikken deres er mangfoldig, med stille instrumentale, jazz-influerte seksjoner og aggressive black metal blast beats og vokaler. Ved Buens Ende refererer til regnbuen Bifrost i norrøn mytologi.

## Historie
Ved Buens Ende ble dannet i Oslo i 1994 av trommeslageren Carl-Michael Eide. De fikk kontrakt med det britiske plateselskapet Misanthropy Records. Bandet var unikt pga. deres blanding av mange musikalske elementer og Eide's crooning.

Bandet ble oppløst i 1997 etter å ha gitt ut bare et album, *[[Written in Waters]]*.

## Den korte gjenforeningen
26. april 2006 bekjentgjorde Blabbermouth.net at Ved Buens Ende hadde gjenoppstått, og at de arbeidet med nytt materiale.

Sammen med Vicotnik og Carl-Michael Eide, som nå spilte gitar i stedet for trommer, var det nå to nye medlemmer: Petter «Plenum» Berntsen på bass og Einar «Esso» Sjursø på trommer. De var også medlemmer av Carl-Michael Eide's band «Virus». Mange av bandets fans var overrasket over fraværet av Hugh Mingay (alias Skoll), som var erstattet av Petter Berntsen.

Bandets trommeslager, Einar Sjursø, hadde dette å si om bandet på blabbermouth.net.:
*«Vi vil spille inn et nytt album i år, som skal gis ut i 2007 av et ikke-bestemt plateselskap (interresserte kan ta kontakt) og vi tar også sikte på å spille live, hvor vi vil fremføre materiale både fra *Written In Waters* og Virus' *Carheart*-album, pluss selvfølgelig nye komposisjoner. Det nye materialet er nå under utvikling og vil skille seg fra både *Written In Waters* og *Carheart*, men fremdeles beholde de originale gitarlydene fra de utgivelsene.»*

Bandet ble oppløst igjen i 2007.

Bandet gjenoppsto i 2019.

## Medlemmer
*Vicotnik (Yusaf Parvez) – Gitar, Vokal (Dødheimsgard, Code)
*Carl-Michael Eide – Gitars, Vokal (før gjenforening, trommer) (Cadaver, Dødheimsgard, Satyricon, Ulver, Infernö, Aura Noir og Virus)
*Hugh «Skoll» Mingay – Bass (Arcturus, Ulver)
*Øyvind Myrvoll – Slagverk

### Tidligere medlemmer
*Petter «Plenum» Berntsen – Bass (Virus, Audiopain)
*Einar «Esso» Sjursø – Trommer (Beyond Dawn, Lamented Souls, Infernö)

### Session-musikere
*Lill Katherine Stensrud – ekstra vokal på «Written in Waters»
*Simen «ICS Vortex» Hestnæs – Vokal (på turnéen og på *[[...Coiled in Obscurity]]*) (se også Arcturus, Borknagar, Dimmu Borgir)
*Steinar Sverd Johnsen – Keyboards (på turnéen og på *[[...Coiled in Obscurity]]*) (se også Arcturus)

## Diskografi
**Those Who Caress the Pale* (Demo) – 1994
**Written in Waters* (demo) – 1995
**[[Written in Waters]]* (album) – 1995
**[[Those Who Caress the Pale]]* (EP) – 1997
**[[...Coiled in Obscurity]]* (Bootleg) – 2002

## Eksterne lenker
* 
* Ved Buens Ende på Rockdetector
* Ved Buens Ende på BNR metal pages
* Ved Buens Ende offisielle Myspace page
* "Ved Buens Ende Reform" artikkel på Blabbermouth
* Intervju med Vicotnik om Ved Buens Ende, 2007
Battus

***Battus*** er en slekt av sommerfugler i gruppen svalestjerter.

## Utseende

Store, stort sett mørkfargede svalestjerter med lange forvinger. Noen få arter har stjerter på bakvingene, men de fleste mangler dette. Vingenes grunnfarge er svart eller mørkbrun, ofte med litt matt metallglans, med gule, røde eller metalliske flekker og bånd. Antennene er forholdsvis lange og tynne.
Larvene er røde eller svarte, med spisse, kjøttfulle utvekster som gjør at de ser piggete ut.

## Levevis
Som mange andre svalestjerter lever larvene også i denne slekten på planter i slekten *[[Aristolochia]]* (holurtfamilien). Larvene tar opp giftstoffer fra disse giftige plantene slik at både larvene og de voksne sommerfuglene blir giftige, og fugler unngår å spise dem. Andre, harmløse sommerfugler etterligner *Battus*-artenes utseende, slekten er derfor litt vanskelig å kjenne igjen i felt.

## Utbredelse
Slekten er hovedsakelig neotropisk, men *[[Battus philenor]]* er utbredt helt nord til det sørligste Canada. Slekten går sør til de nordligste delene av Argentina og Chile, og finne sogså på øyene i Karibia.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom svalestjertenes delgrupper og slekter er avklart i ulik grad. Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie svalestjerter (Papilionidae) 
**** delgruppe Papilioninae
***** slekt ***Battus*** Scopoli, 1777
****** *[[Battus belus]]* (Cramer, 1777) 
****** *[[Battus crassus]]* (Cramer, 1777)
****** *[[Battus devilliersii]]* (Godart, 1823) 
****** *[[Battus eracon]]* (Godman & Salvin, 1897) 
****** *[[Battus ingenuus]]* (Dyar, 1907) 
****** *[[Battus laodamas]]* (C. & R. Felder, 1859) 
****** *[[Battus lycidas]]* (Cramer, [1777]) 
****** *[[Battus madyes]]* (Doubleday, 1846) 
****** *[[Battus philenor]]* (Linnaeus, 1771) 
****** *[[Battus polydamas]]* (Linnaeus, 1758) 
****** *[[Battus polystictus]]* (Butler, 1874) 
****** *[[Battus zetides]]* (Munroe, 1971)

## Kilder
* www.funet.fi – Lepidoptera database
* Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist 

## Eksterne lenker
* 
* ''Battus'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
Torre Mapfre

**Torre Mapfre** er en skyskraper ved Port Olímpic, ved stranda i Barceloneta i Barcelona. Den har fått navnet sitt etter forsikringsselskapet Mapfre. Bygningen er tegna av Iñigo Ortiz og Enrique de León.

Torre Mapfre ligger ved siden av en annen skyskraper, Hotel Arts, og de er begge 154 meter høye. De er de to høyeste bygningene i Barcelona, og har blitt et landemerke i byen.

I motsetning til Hotel Arts, brukes Torre Mapfre til flere typer virksomhet. Store deler av bygningen er kontorlokaler for Mapfre, men også andre firmaer har lokaler i den. Blant disse er URSSA, Oriol Bohigues, Necso, Uniland Cementera, Condal Grues, Otis España, Texsa, DORLET, Europerfil, DiamondCluster International og SAP España.

## Se også
*Hotel Arts, skyskraperen ved siden av Torre Mapfre.
*Torre Glòries, Barcelonas tredje skyskraper.

## Eksterne lenker
* Informasjon om bygningen hos Emporis
Toni Kroos

**Toni Kroos** (født 1990) er en tysk tidligere fotballspiller som spilte for det tyske landslaget, Bayern Munchen og Real Madrid. 

Han var med å vinne VM for Tyskland i 2014. Med Real Madrid vant han blant annet fire La Liga titler og seks UEFA Champions League titler. Han avsluttet sin klubbkarriere med Real Madrid i juni 2024 og la opp etter EM i fotball 2024.

## Landslaget
Toni Kroos debuterte for Tysklands landslag i 2010 og avsluttet karrieren etter EM 2024. Han trakk seg først i 2021 etter EM, men gjorde comeback for å delta på hjemmebane i 2024. 

Han ble kåret til beste spiller og fikk bronseballen i U17-VM i 2007. Kroos var med i Tysklands tropp i VM 2010, EM 2012, VM 2018, EM 2021 og EM 2024. Han ble også nominert til Gullballen for beste spiller i VM i 2014.

## Meritter
### Klubblag
* Bundesliga: 2007–08, 2012–13, 2013–14
* DFB-Pokal: 2007–08, 2012–13, 2013–14
* DFB-Ligapokal: 2007
* DFL-Supercup: 2010, 2012
* UEFA Champions League: 2012–13, 2015–16, 2016-2017, 2017-2018, 2021-2022, 2023-2024
* UEFA Super Cup (3): 2013, 2014, 2017
* FIFA Club World Cup: 2013
* Laliga : 2016-17, 2019,2020

### Landslag
;Tyskland
* FIFA Verdensmesterskap: Vinner 2014, Tredjeplass 2010
* FIFA Under-17 Verdensmesterskap: Tredjeplass i 2007
* UEFA Under-17 Europamesterskap: Fjerdeplass i 2006

### Individuelt
* UEFA Under-17 Europamesterskap: Golden Player, 2006
* UEFA Under-17 Europamesterskap: Toppscorer, 2006
* FIFA Under-17 Verdensmesterskap: Gullballen, 2007
* FIFA Under-17 Verdensmesterskap: Gullskoen, 2007

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*   Toni Kroos - fussball-talente.com
Lamproptera

***Lamproptera*** er en slekt av sommerfugler i gruppen svalestjerter. De to artene i slekten *Lamproptera* kalles «dragehaler», et navn de har fått fordi bakvingene har uvanlig lange stjerter og kan minne om halen til en drage.

## Utseende
Ganske små, tettbygde, svarte og hvite svalestjerter, temmelig ulike de andre artene i denne gruppen. Bakvingen er trukket ut til en lang stjert som er omtrent så lang som resten av sommerfuglen. Forvingen har gjerne et delvis gjennomsiktig felt og svarte kanter.

## Levevis
Larvene utvikler seg på planter i slekten *[[Illigera]]* (familien Hernandiaceae).

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia, fra Assam i vest til Sulawesi i øst.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom svalestjertenes delgrupper og slekter er avklart i ulik grad. Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie svalestjerter (Papilionidae) 
**** delgruppe Papilioninae
***** slekt ***Lamproptera*** Gray, 1832
****** *[[Lamproptera curius]]* (Fabricius, 1787) 
****** *[[Lamproptera meges]]* (Zinken, 1831)

## Kilder
* www.funet.fi – Lepidoptera database
* Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist 

## Eksterne lenker
* 
* ''Lamproptera'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
Mellompassasjen

**Mellompassasjen** refererer seg til ruten for transport av slaver fra Afrika til Den nye verden, som en del av den atlantiske slavehandelen. Mellompassasjen var mellometappen i trekanthandelen, hvor skip seilte fra Europa til Afrika hvor varer ble byttet med slaver. Deretter ble slaver sendt til Amerika og Vestindia hvor de ble solgt i bytte mot varer beregnet på det europeiske markedet.

## Referanser
Teinopalpus

***Teinopalpus*** er en slekt av sommerfugler i gruppen svalestjerter.

## Utseende

Artene i denne slekten er store, kraftige svalestjerter med fargerike tegninger. Bakvingene har lange, spisse stjerter ved bakhjørnene, én hos hannen og to-tre hos hunnen. Et godt kjennetegn er at forvingen er spiss. Denne er hovedsakelig mørk, men med to lysere (oftest grønnlige) tverr- eller skråbånd.

## Levevis
Larvene lever på tysbast-slekten (*Daphne*), de kan også leve på magnolia.

## Utbredelse
Denne slekten er utbredt fra Nepal i vest til Vietnam og Hainan i øst.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom svalestjertenes delgrupper og slekter er avklart i ulik grad. Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie svalestjerter (Papilionidae) 
**** delgruppe Papilioninae
***** slekt ***Teinopalpus*** Hope, 1843 
****** *[[Teinopalpus imperialis]]* Hope, 1843 
****** *[[Teinopalpus aureus]]* Mell, 1923

## Kilder
* www.funet.fi – Lepidoptera database
* Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist 

## Eksterne lenker
* 
* ''Teinopalpus'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
Yerres

**Yerres** er en kommune i departementet Essonne i regionen Île-de-France. Yerres er en av de sørlige forstedene til Paris og ligger 18,3&nbsp;km fra sentrum av Paris. Innbyggerne kalles for *Yerrois*.

## Geografi
Yerres ligger i den nordøstlige delen av Essonne og grenser mot departementet Val-de-Marne. Byen strekker seg ut på begge sider av dalen, hvor elva Yerres flyter gjennom. Det høyeste punktet er det skogkledde Mont Griffon, som er 116 moh., mens det laveste punktet er bare 30 moh.

## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Yerres***

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
Tannpleier

**Tannpleier** er en yrkesgruppe innen helsesektoren som fikk autorisasjon i 2001. Tannpleierne er en yrkesgruppe  som arbeider med forebyggelse av sykdom i tenner og munnhule.

Tannpleiere arbeider med alle deler av befolkningen, fra småbarn til eldre, friske og kronisk syke, funksjonsfriske og funksjonhemmede. De har dermed en betydningsfull rolle i den norske tannhelsetjenesten. Ca 2/3 av de yrkesaktive tannpleierne i Norge er ansatt i den offentlige tannhelsetjenesten. 1/3 arbeider enten kun på private tannklinikker eller har en fot innenfor både privat og offentlig sektor. Antall tannpleiere som driver egne selvstendige tannpleierklinikker har økt de siste 10 årene, noe som er i tråd med helsemyndighetenes ønsker.

Det vil mest sannsynlig bli større etterspørsel etter tannpleiertjenester i fremtiden, spesielt i privat sektor.

Tannpleierne arbeider blant annet på tannklinikker, sykehjem, videregående skoler, på høgskoler/universitet, institusjoner, helsestasjoner, i dentale firmaer m.m.

## Den offentlige tannhelsetjenesten
Tannpleierne i Den offentlige tannhelsetjenesten samarbeider med primærhelsetjenesten med tiltak mot barn og unge i barnehager og i grunnskolen, elever ved studieretninger for helse- og sosialfag på videregående skoler og studenter ved høgskoler for helse- og sosialfaglige utdanninger.

De deltar i og leder mye av opplæringsarbeidet på sykehjem og andre institusjoner innenfor tannhelse. De samarbeider også om opplærings- og undervisningsvirksomhet overfor andre grupper av befolkningen slik som funksjonshemmede, eldre og kronisk syke.

En stor del av tannpleierens arbeid foregår likevel på tannklinikk. Dette arbeidet inkluderer undersøkelser, behandling, helsefremmende og forebyggende tiltak overfor enkeltindivider og grupper.

Den kliniske virksomheten omfatter klinisk og røntgenologisk undersøkelse av tenner, tannkjøtt og munnslimhinner, kontroll av bitt, diagnostisering og oppfølging av pasientens tannhelsetilstand, fjerning av tannsten og plakk, behandling av tannkjøttsykdom (gingivitt og periodontitt), midlertidig fyllings- og kroneterapi, fluorbehandling m.m. Tannpleierne veileder pasientene slik at de blir bedre i stand til å ivareta egen tannhelse.

## Privat tannhelsetjeneste
De privatansatte tannpleierne arbeider hovedsakelig på en tannklinikk. Det er flest voksne og friske eldre som får tilbud om tannbehandling på de private tannklinikkene og oppgavene vil være mange av de samme som i den offentlige tannhelsetjenesten.

De kan også ha en del andre oppgaver som for eksempel bleking av tenner der dette er tilrådelig, påsetting av tannsmykker, tilpasning av bittskinner og justering av proteser m.m.

En del tannpleiere er ansatt hos eller samarbeider nært med spesialister innen kjeveortopedi, periodontister og kjevekirurger. Arbeidsoppgavene vil derfor variere en del avhengig av hvor tannpleieren arbeider. Det helsefremmende og forebyggende vil alltid gjenspeiles i behandlingen som tilbys.

## Eksterne lenker
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av tannpleier
SVT HD

**SVT HD** var en svensk test-kanal som SVT sendte fra 2006 til 2010. Kanalen viste kun fjernsyn i formatet HDTV.

Kanalen ble startet for å vise de programmene som SVT har rettigheter til (både innkjøpt og egenproduserte) som var innspilt i HDTV. Det første programmet som ble vist på kanalen var filmen *[[Lost in Translation]]* og den ble sendt fredag 20. oktober 2006. Dagen etter ble SVTs 50-årsjubileumsfest *Välkommen på 50-årsfest* sendt på kanalen.

Programmene ble sendt samtidig med SVTs øvrige kanaler og fulgte SVTs normale tablå. I begynnelsen var tilbudet begrenset (bare noen få programmer i uka), men tilbudet økte etterhvert. Kanalen var en forsøksvirksomhet, til de fleste programmene ble produsert i HDTV.

## Historie
SVT og TV 4 sendte fra Fotball-VM 2006 i Tyskland i HDTV i en felles tilfeldig kanal. Kanalen ble sendt via satellitt (Canal Digital) og i det digitale bakkenettet på fire plasser. Tilgangen på mottagere (digitalbokser) var sterkt begrenset (bare noen hundre bokser) og bare noen få kunne se sendingerne. Etter fotball-VM 2006 fortsatte SVT sendingerne på egen hånd og døpte kanalen om til SVT HD.

Kanalen befant seg i begynnelsen bare via satellit og inngikk da bare i Canal Digitals tilbud. 12. desember 2006 begynte Comhem å sende kanalen over deres kabel-TV. Fra 27. mai 2007 ble kanalen tilgjengelig i det digitale bakkenettet, først bare i Mälardalen og først senere i resten av landet.

Kanalen ble nedlagt den 1. mars 2010.
## Eksterne lenker
*
Johannes G. Jensen

**Johannes Gerhard Jensen** (1881&ndash;1917) var en norsk friidrettsutøver som representerte idrettsklubben Tjalve, og senere Kristiania IF. Han var en allsidig utøver og har meritter fra både hopp og sprint. I 1904 mottok han friidrettens kongepokal for sine seire på både 100 meter, lengde og tresteg under NM.

## Norgesmesterskap
Jensen vant tre norgesmesterkap i tre ulike øvelser i 1904: 100 meter (12,2 sek), lengde (6,09 m) og tresteg i 1905 (12,92 m)

Han har NM-sølv fra 1906 (lengde), og han har NM-bronse fra 1906 (100 m)

## Rekorder
Blystad satte fem norske rekorder i løpet av sin karriere:
* Tresteg: 12,58 m (1900), 13,43 m (1901) og 13,66 m (1904)
* Lengde: 6,53 m (1904)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Friidrett.no: Medaljevinnere i norske seniormesterskap
Klute

***Klute*** er en amerikansk thriller fra 1971 regissert av Alan J. Pakula. Hovedrollene spilles av Jane Fonda og Donald Sutherland.

## Handling
Bree Daniels (Fonda) er en tøff, vakker luksusprostituert som fortvilet forsøker å overleve i den brutale byen New York. Men det finnes en mann som ønsker å ta livet av henne. En eller annen gang har hun møtt en psykopatisk morder, og nå er han tilbake. Han vokter hvert eneste steg hun tar og kan slå til når som helst. Den eneste som kan hjelpe henne er detektiver John Klute (Sutherland). Han leter etter en forretningsmann som har vært savnet i seks måneder, og den eneste ledertråden er et hatefullt brev etter ham som er adressert til Bree.

## Om filmen
Jane Fonda fikk en Oscar for sin rolleprestasjon. Dette var filmen som gav Donald Sutherland gjennombruddet som skuespiller.

## I rollene

## Eksterne lenker
*
Eurytides

***Eurytides*** er en slekt av sommerfugler i gruppen svalestjerter. Gruppen *[[Mimoides]],* som ser helt annerledes ut fordi de etterligner giftige sommerfugler, blir noen ganger regnet til denne slekten.

## Utseende
*Eurytides*-artene er middelsstore svalestjerter, gule eller hvite med svarte tverrstriper, og med lange, spisse stjerter på bakvingene.

## Levevis
Larvene til sommerfuglene i denne slekten lever på planter i slektene *[[Guatteria]]* (Annonaceae) og *[[Nectandra]]* (Lauraceae).

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra det østlige USA i nord til Ecuador i sør, med flest arter i Mellom-Amerika og særlig Mexico. Den forekommer også på flere av øyene i Karibia (Cuba, Hispaniola, Jamaica).

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom svalestjertenes delgrupper og slekter er avklart i ulik grad. Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie svalestjerter (Papilionidae) 
**** delgruppe Papilioninae
***** slekt ***Eurytides*** Hübner, 1821
****** *[[Eurytides bellerophon]]* (Dahlman, 1823) 
****** *[[Eurytides salvini]]* (Bates, 1864) 
****** *[[Eurytides orabilis]]* (Butler, 1872) 
****** *[[Eurytides serville]]* (Godart, 1824) 
****** *[[Eurytides columbus]]* (Kollar, 1850) 
****** *[[Eurytides callias]]* (Rothschild & Jordan, 1906) 
****** *[[Eurytides dolicaon]]* (Cramer, 1776) 
****** *[[Eurytides iphitas]]* Hübner, 1821

## Kilder
* www.funet.fi – Lepidoptera database
* Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist 

## Eksterne lenker
* 
* ''Eurytides'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
Tanntekniker

**Tanntekniker** er i Norge en beskyttet yrkestittel i henhold til lov om helsepersonell. En tanntekniker lager tannerstatninger, som kroner, broer og proteser til pasienter som har mistet eller fått skadet sine tenner. Tannteknikeren mottar avtrykk av pasientens tenner fra tannlegen.  Avtrykket danner grunnlaget for arbeidet. Det arbeides med ulike materialer og framstillingsprosesser. Tannteknikk er således et håndverk, hvor det konstrueres og formes med hendene. Innen tannteknikk har den teknologiske utviklingen vært betydelig de senere årene og en tanntekniker må også ha gode kunnskaper om ulike materialer og teknikker. 

Tannteknikk deles gjerne inn i såkalt «fast» og «avtakbar» protetikk. Som uttrykkene antyder er skillet at protesen enten sementeres (limes) fast på gjenværende tannsubstans eller har mulighet for å føres inn og ut av munnen av pasienten selv. Eksempler på fast protetikk er kroner, broer, implantater og skallfasetter. Eksempler på avtakbar protetikk er helproteser (gebiss) og partielle proteser, men også skinner og ortodontisk apparatur.

De tannteknikerstudentene som under utdanningen velger å spesialisere seg på avtakbar protetikk, kan etter oppnådd bachelor søke videreutdanningen "klinisk tanntekniker" ved Universitetet i Århus. Dette er en toårig utdanning som gir tannteknikeren mulighet til å ta avtrykk og gjøre bittregistrering av pasienten, noe som ellers gjøres av tannlegen. Foreløpig finnes det ikke mange slike tannteknikere i Norge.

## Samarbeidspartnere
Tannleger er tannteknikerens nærmeste samarbeidspartnere. Tannteknikeren arbeider også i forhold til pasienten, da som oftest sammen med tannlegen. På denne måten oppnås et best mulig resultat. 

En tanntekniker arbeider i et tannteknisk laboratorium, enten som ansatt eller som selvstendig næringsdrivende. Det er svært få offentlig ansatte tannteknikere i Norge.

## Personlige forutsetninger
En tanntekniker må foruten å ha god form- og farvesans, være tålmodig og nøyaktig og ikke minst ha godt håndlag..

## Utdanning
Oslo Met , avdeling for helsefag tilbyr utdannelse innen tannteknikerfaget.

## Eksterne lenker
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av tanntekniker
Protographium

***Protographium*** er en slekt av sommerfugler i gruppen svalestjerter.

## Utseende
Middelsstore, kontrastrikt tegnede svalestjerter, vingene er stort sett tegnet i hvitt, gult eller lysgrønt og svart. Bakvingen er trukket ut til en lang stjert. De ligner på *[[Eurytides]]*-artene, men har vanligvis mer omfattende mørke partier i vingene enn disse.

## Levevis
I alle fall noen av artene har larver som lever på planteslekten *Annona* (familien Annonaceae).

## Utbredelse
Alle artene bortsett fra én lever i Sør-, Mellom- og det sørlige Nord-Amerika. Den siste arten lever i Australia.

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom svalestjertenes delgrupper og slekter er avklart i ulik grad. Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie svalestjerter (Papilionidae) 
**** delgruppe Papilioninae
***** slekt ***Protographium*** Munroe, 1961 
****** *[[Protographium leosthenes]]* (Doubleday, 1846) 
****** *[[Protographium philolaus]]* (Boisduval, 1836) 
****** *[[Protographium marcellus]]* (Cramer, 1777) 
****** *[[Protographium celadon]]* (Lucas, 1852) 
****** *[[Protographium marcellinus]]* (Doubleday, 1845) 
****** *[[Protographium zonaria]]* (Butler, 1869) 
****** *[[Protographium anaxilaus]]* (C. & R. Felder, 1865) 
****** *[[Protographium epidaus]]* (Doubleday, 1846) 
****** *[[Protographium agesilaus]]* (Guérin-Méneville & Percheron, 1835) 
****** *[[Protographium asius]]* (Fabricius, 1781) 
****** *[[Protographium calliste]]* (Bates, 1864) 
****** *[[Protographium thyastes]]* (Drury, 1782) 
****** *[[Protographium leucaspis]]* (Godart, 1819) 
****** *[[Protographium dioxippus]]* (Hewitson, 1856)

## Kilder
* www.funet.fi – Lepidoptera database
* Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist 

## Eksterne lenker
* 
* ''Protographium'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
Siljan (Sverige)

**Siljan** i Dalarna er Sveriges sjette største innsjø. Innsjøen ligger i kommunene Mora, Rättvik og Leksand. Sjøen ligger 161&nbsp;meter over havet og har sammen med de tilgrensende innsjøene Orsasjön og Insjön et areal på 354&nbsp;km². Siljan alene har et areal på 260 km². Største dybde er 120&nbsp;meter. Siljans utløp er via Österdalälven til Dalälven. Siljan er forbundet med Orsasjön gjennom det fire kilometer lange smale sundet Moranoret ved tettstedet Mora. Den største øya i Siljan er Sollerön med et areal på 20,5 km².

Midtsommerfeiringen rundt Siljan er verdensberømt.

## Siljans historie
For 365&nbsp;millioner år siden slo en stor meteoritt ned med voldsom kraft og dannet det som idag kalles Siljanringen. Siljan, Orsasjön, Skattungen, Oresjön og småsjøene i Bodadalen er meteorkraterets ytre ring. 

Krateret er 50 km i diameter og er det største kjente krateret av denne typen i Europa.

## Siljanområdets geologi
Området omfatter Siljans ­og Orsasjöens vannsystem med det nærliggende terreng, samt området langs Siljanringen. Berggrunnen rundt Siljan består, foruten det prekambriske grunnfjellet, av sedimentære bergarter, hovedsakelig fra ordovicium og silur. Disse ble reist på høykant av meteorittnedslaget som dannet Siljan og er derfor blitt bevart til idag. Området er typeområde for mange fossiler og derfor geologisk viktig i global sammenheng. Det finnes mange både aktive og nedlagte steinbrudd i området. Et eksempel på et nedlagt steinbrudd som har fått et nytt liv er Dalhalla utenfor Rättvik, som har gjenoppstått som amfiteater og konsertscene.

## Skipsfart
Siljan og tilstøtende vassdrag var tidligere en viktig ferdselsåre i Dalarna, både når det gjaldt tømmerfløting og transport av gods og passasjerer. Særlig var transport av jernmalm fra områdene rundt Siljan viktig. Allerede i 1839 ble det første dampskipet, hjuldamperen "Prins August" satt i trafikk på Siljan. Dampskipet S/S Engelbrekt ble satt inn i trafikk i 1866, og har ennå seilinger i sommersesongene, det samme gjelder M/S Gustav Wasa som har trafikkert Siljan siden 1876.

## Se også
*Liste over innsjøer i Skandinavia

## Referanser




## Eksterne lenker
* Hjemmeside for S/S Engelbrekt
* Hjemmeside for M/S Gustav Wasa
Protesilaus

***Protesilaus*** er en slekt av sommerfugler i gruppen svalestjerter.

## Utseende
Middelsstore, hvite svalestjerter, bakvingen er trukket ut til en lang og spiss stjert. Forvingen har mørk ytterkant, en mørk skråstripe som ender ved bakhjørnet og tre-fire mørke tverrstriper som går ut fra forkanten og ikke når til vingens bakkant. Bakvingen har mørk ytterkant og en liten, rød og svart flekk ved innerkanten. Artene ligner sterkt på en del arter i slekten *[[Eurytides]]*, som de tidligere ble regnet til.

## Levevis
Larvene til i alle fall én av artene lever på bladene av *[[Annona]]* (familien Annonaceae).

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom svalestjertenes delgrupper og slekter er avklart i ulik grad. Derfor kan endringer skje.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie svalestjerter (Papilionidae) 
**** delgruppe Papilioninae
***** slekt ***Protesilaus*** Swainson, 1832
****** *[[Protesilaus aguiari]]* (d'Almeida, 1937) 
****** *[[Protesilaus leucosilaus]]* (Zikán, 1937) 
****** *[[Protesilaus glaucolaus]]* (Bates, 1864) 
****** *[[Protesilaus molops]]* (Rothschild & Jordan, 1906) 
****** *[[Protesilaus macrosilaus]]* (Gray, 1853) 
****** *[[Protesilaus protesilaus]]* (Linnaeus, 1758) 
****** *[[Protesilaus helios]]* (Rothschild & Jordan, 1906) 
****** *[[Protesilaus orthosilaus]]* (Weymer, 1899) 
****** *[[Protesilaus earis]]* (Rothschild & Jordan, 1906) 
****** *[[Protesilaus stenodesmus]]* (Rothschild & Jordan, 1906) 
****** *[[Protesilaus telesilaus]]* (C. & R. Felder, 1864)

## Kilder
* www.funet.fi – Lepidoptera database
* Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist 

## Eksterne lenker
* 
* ''Protesilaus'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
Mimoides

***Mimoides*** er en slekt av sommerfugler i gruppen svalestjerter.

## Utseende
Ganske store, mørkfargede svalestjerter uten stjerter på bakvingene. Grunnfargen er svart, forvingen har vanligvis et lyst felt rundt midten, bakvingen et rødt eller grønt bånd langs ytterkanten. Disse artene etterligner giftige svalestjerter i slekten *[[Papilio]]* og er gjerne vanskelige å skille fra disse, eller også på enkelte pasjonsblomstsommerfugler (Heliconiini).

## Levevis
Artene lever for det meste i tropisk skog.
Larvene lever på ulike busker og trær, blant annet i slekten *[[Annona]]* (Annonaceae).

## Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom svalestjertenes delgrupper og slekter er avklart i ulik grad. Derfor kan endringer skje. Tidligere ble disse artene stort sett regnet til slekten *[[Eurytides]]*.

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** familie svalestjerter (Papilionidae) 
**** delgruppe Papilioninae
***** slekt ***Mimoides*** Brown, 1991 
****** *[[Mimoides microdamas]]* (Burmeister, 1878) 
****** *[[Mimoides pausanias]]* (Hewitson, 1852) 
****** *[[Mimoides thymbraeus]]* (Boisduval, 1836) 
****** *[[Mimoides ilus]]* (Fabricius, 1793) 
****** *[[Mimoides lysithous]]* (Hübner, 1821) 
****** *[[Mimoides ariarathes]]* (Esper, 1788) 
****** *[[Mimoides xeniades]]* (Hewitson, 1867) 
****** *[[Mimoides xynias]]* (Hewitson, 1875) 
****** *[[Mimoides phaon]]* (Boisduval, 1836) 
****** *[[Mimoides euryleon]]* (Hewitson, 1865) 
****** *[[Mimoides protodamas]]* (Godart, 1819)

## Kilder
* www.funet.fi – Lepidoptera database
* Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist 

## Eksterne lenker
* 
* ''Mimoides'' – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
Kniven er eneste vitne

***Kniven er det eneste vitnet*** (originaltittel: *Jagged edge*) er en amerikansk krim-thriller fra 1985 med Glenn Close og Jeff Bridges i hovedrollene. Regi er ved Richard Marquand.

## Handling
Den kvinnelige forsvarsadvokaten Teddy Barnes (Glenn Close) tar saken til Jack Forrester (Jeff Bridges) når han blir anklaget for å ha drept sin kone. Med hjelp fra privatdetektiven Sam Ransom (Robert Loggia), innleder Teddy en kamp mot den hensynsløse offentlige anklageren (Peter Coyote) som bruker saken til å fremme sin politiske karriere. Men en plutselig og uventet oppdagelse bringer Teddy i fare for å bli det neste offeret. Saken kompliseres ytterligere ved at hun innleder et forhold til sin klient.

## I rollene
* Glenn Close – Teddy Barnes
* Jeff Bridges – Jack Forrester
* Peter Coyote – Thomas Krasny
* Lance Henriksen – Frank Martin
* Robert Loggia – Sam Ransom
* Leigh Taylor-Young – Virgina Howell
* Marshall Colt – Bobby Slade
* John Clark – Dr. Holloway
* John Dehner – dommer Garrigan

## Eksterne lenker
*
Krigens hunder

***Krigens hunder*** (originaltittel: *The Dogs of War*) er en britisk action-krigs-film fra 1981 med Christopher Walken og Tom Berenger i hovedrollene. Regi er ved John Irvin. Manus er basert på en boka *The Dogs of War*, skrevet av Frederick Forsyth i 1974.

## Handling
Jamie Shannon (Walken) er en kynisk leiesoldat som får ordre om å iverksette et regjeringsskifte i en afrikansk stat og innsette en marionett for et mektig britisk selskap som president. Dette for at vestlig industri skal kunne oppnå gunstigere avtaler for utnyttelse av landets naturresursser. Under forberedelsene trener Shannon opp sine leiesoldater og utstyrer dem med de siste og mest destruktive taktikkene og våpensystemene. Men idet det eksplosive angrepet begynner, oppdager Shannon at han står midt i en egen indre konflikt. Oppdagelsen av at oppdragsgiverne spiller et dobbeltspill fører til at han gjør forandringer i planene.

## I rollene

* Christopher Walken –  Jamie Shannon 
* Tom Berenger –  Drew 
* Colin Blakely –  North 
* Hugh Millais –  Endean 
* Paul Freeman –  Derek 
* Jean-François Stévenin –  Michel 
* JoBeth Williams –  Jessie
* Ed O'Neill – Terry

## Eksterne lenker
*
Sør-Vietnams flagg

**Sør-Vietnams flagg** var designet av keiser Thành Thái i 1890 og keiser Bảo Đại gjenopptok bruken av dette i 1948. 

Flagget hadde tidligere vært brukt som Nguyen-dynastiets flagg og som flagg for Staten Vietnam. Sør-Vietnam videreførte bruken av dette fram til 30. april 1975 da landet ble erobret og annektert av Nord-Vietnam. 

Flagget baserer seg på det tidligere ensfargede gule flagget som ble tatt i bruk av keiser Gia Long i 1802, og ble designet som følge av et dekret fra keiser Thành Thái i 1890, som ville ha et flagg med tre røde striper på den gule bakgrunnen. Disse tre stripene symboliserte de tre landsdelene (landskapene) Tonkin i nord, Annam i det midtre og Cochinkina i sør i Vietnam. Keiser Khải Định erstattet dette i sin regjeringsperiode med et flagg hvor de tre stripene var erstattet med en bred, røde stripe.

Flagget blir fortsatt brukt av den vietnamesiske diaspora, da dagens vietnamesiske flagg blir ansett for å være fornærmende da det er flagget til dagens kommunistiske regime og svært mange av den vietnamesiske diaspora (Viet Kieu) har flyktet fra dette på slutten av 1970-tallet og på 1980-tallet som båtflyktninger.

## Se også
* Vietnams flagg

## Eksterne lenker
* Viet flag
Kakadu nasjonalpark

**Kakadu nasjonalpark** (1981), er en nasjonalpark i Nordterritoriet i Australia på 20 000 kvadratkilometer, og er oppskrevet i UNESCOs verdensarvliste for både naturarv og kulturell arv.

## Dyreliv

De har nærmere 60 forskjellige pattedyr, 280 fuglearter, 117 ulike reptiler, en mengde ulike amfibier, 56 forskjellige typer fisk – og  ulike insekter. Nasjonalparken er et av de viktigste våtmarksområdene i hele Australia. Den støtter blant annet Australias største populasjon av skjæregås (*Anseranas semipalmata*).

## Annet
Videre inn mot parken kjører man forbi noen fantastiske byggverk, også kalt Cathedrals of the North. Dette er termitt-tuer som kan bli over 3 meter høye og som er konstruert slik at de får minimalt med direkte sollys. Tuene er også motstandsdyktige mot vind, vann og brann. De største flatene har alltid retning nord-sør.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Solmølle

En **solmølle**, også kjent som **lysmølle** eller **Crookes-radiometer**, er en lufttett glasskule med lavt trykk. I glasskulen er det en rotor som vanligvis består av fire blader med en sort og en hvit side og er opplagret på en nål. Bladene roterer når de belyses, med synlig eller infrarødt lys (varmestråling). Hastigheten øker med lysintensiteten og gir et mål på denne.

Radiometeret ble oppfunnet i 1873 av kjemikeren Sir William Crookes som et resultat av andre kjemiske forsøk. Han utførte vektforsøk i en lavtrykksklokke for å beskytte følsomme målinger mot luftbevegelser, og la merke til at disse ble påvirket av sollyset. Under undersøkelsene av denne påvirkningen konstruerte han solmøllen.

Crooke trodde selv at det er lystrykket (fotonenes bevegelsesmengde) som driver møllen, og denne feilen gjengis stadig i beskrivelser, men dette ville ført til at møllen roterte med den sorte siden først. Det ble senere feilaktig antatt at oppvarmingen av luften nær overflaten av bladet gir molekylær termisk bevegelse som skaper denne rotasjonen. Den riktige forklaringen, beskrevet av Maxwell i 1879, er basert på termiske effekter langs kanten av bladet. Gassmolekylene har forskjellig hastighet på kald og varm side som gir opphav til krefter langs kanten som gir kryp av gassmolekyler fra kald til varm side og kraft til rotasjon av bladene.

## Eksterne lenker
* Hvordan virker en solmølle – Fysikk FAQ
* 1933 Bell and Green experiment som beskriver effekten av forskjellig gasstrykk på bladene
John Scofield

**John Scofield** (født 26. desember 1951 i Dayton i Ohio) er en amerikansk jazzmusiker (gitar). Han er oppvokst i Connecticut og studerte ved Berklee i Boston.  Hans platedebut kom med veletablerte Gerry Mulligan og Chet Baker, hvorpå han
ga ut med storhetene Charles Mingus (1976) og Gary Burton (1978) der han erstattet Pat Metheny. Han befestet sin posisjon som bandmedlem hos Miles Davis (1982–85).

Han er gjesteprofessor ved New York University og er en av de hyppigste ved Moldejazz
(1984-87/89/90/92/95/97/99, 2006).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Føyka stadion

**Føyka stadion** er et idrettsanlegg ved Asker sentrum i Asker, som først åpnet 1. juli 1950. Anlegget eies og driftes av Asker Skiklubb. Driften av anlegget finansieres med utleie av 240 parkeringsplasser, medlemskontingent og tilskudd fra kommunen.

Stadionanlegget i 1950 utvidet en idrettsplass fra 1923. I 1967 åpnet klubbhuset, som senere er påbygget tre ganger. Dette rommer i dag administrasjonen til Asker Skiklubb. I 1999 ble anlegget modernisert med et fullverdig friidrettsanlegg med tribune (500 seter) og flomlys. Tidligere var dette skiklubbens grusbaner for 11er og 7er-fotball. Det var en enkel løpebane rundt idrettsplassen. 

I 2004 åpnet klubben kunstgressbane med undervarme, og tribune med 820 sitteplasser. I 2011 bygget klubben sammen med Asker kommune garderobe og kontorbygg for fotballen, samt utvidet tribunen til 1450 plasser, samt speaker og kioskbygg i tilknytning til tribunen. Siden 2017 er idrettsplassen omgjort til tre 7er-kunstgressbaner, to sandhåndballbaner og fem sandvolleyballbaner. 

Anlegget har også en lysløype på 1 km, som delvis også er rulleskiløype. Det er to mindre hoppbakker med plast for helårsbruk (K5 og K10) med slette på gresstreningsfeltet i øvre del av Askerparken, samt skileik. 

Grusbanen ble frem til 1991 brukt som naturisbane for Asker skøyteklubb vinterstid. I november 2021 åpnet kunstisbane på den nye 7er-banen. I 2022 har anlegget også fått treningstrapp, freesbeegolfbane med 9-hull, fire petanquebaner, og en stor aktivitetspark i anledning Føykas 100-årsjubileum i 2023.

## Arrangementer
* Gutte- og jentelandskamp (NOR vs SWE) i hurtigløp på skøyter, februar 1979

## Referanser


## Eksterne lenker
* Asker kommunes nettside om Føyka idrettspark
* 
* 
*
7,62 × 54R

**7,62 × 54R** (også kalt 7,62 Russian) er en russisk patron for rifle. 

Den ble original designet for den russiske Mosin-Nagant M91/30 riflen i 1891. Patronen ble brukt i tsartiden og gjennom Sovjetperioden i både rifler og maskingevær. Winchester Modell 1895 var også kamret i dette kaliberet pga. en kontrakt med den russiske regjering. Den brukes fremdeles i SVD riflen, samt noen moderne maskingevær. Kulen er 7,92 millimeter i diameter, da dette er diameteren på løpet inni rillene i riflingen, mens på høydene (bommen) i riflingen er løpet 7,62 millimeter.

## Se også
* Liste over patrontyper
* :Kategori:Skytevåpen i kaliber 7,62 mm


76254Rvariety.jpg|Utvalg av 7,62 x 54R patroner
7.62 x 54 R cartridge.svg|Dimensjoner


## Eksterne lenker
*
Seminário de São Jose

**Seminário de São Jose** er et katolsk presteseminar i Macao i Kina. Det ble bygget av jesuittene rundt 1758. Seminaret stengte i 1964, men ble etter en grundig renovering gjenåpnet i november 2007 med studenter fra bispedømmet Macao, fra Fastlands-Kina og fra en rekke land i det østlige Asia.

Seminarets kapell er en av Macaos severdigheter, og er en populær bryllupskirke. Der er også utstilt en liten relikvie fra misjonæren Frans Xavier, som døde på en øy nær Macao i 1552.
Rhinsk fot

**Rhinsk fot** er en fellesbetegnelse for en rekke ulike lengdemål med benevnelsen fot som eksisterte langs elva Rhinen, i den tidligere prøyssiske provinsen Rhinland, på 1600-tallet. Dette inkluderte blant annet fot brukt i viktige handelsbyer som Aachen, Köln, Krefeld, Düsseldorf, Duisburg, Koblenz og Wuppertal. Rhinsk fot eksisterte ikke som en egen fot, men ble kun brukt som en matematisk samlebenevnelse for en ny standard som ble innført i Danmark-Norge på vårparten i 1683.

Fram til våren 1683 hadde alen dominert som lengdemål i Danmark-Norge. Den 1. mai dette året ble imidlertid fot innført som nytt primært lengdemål. Det nye fotsystemet ble tilrettelagt av den danske astronomen Ole Christensen Rømer (1644&ndash;1710) og var basert på et gjennomsnitt av rhinske fot. Den dansk-norske foten, som siden 1541 hadde utgjort ½ sjællandsk alen, ble da justert til 31,402&nbsp;cm. Alenet var imidlertid fortsatt i utstrakt bruk og måtte derfor justeres i henhold til den nye foten. Sjællandsk alen ble således justert til 62,804&nbsp;cm.

Imidlertid viste det seg snart at Rømes definisjon av den rhinske foten var bygget på en feilanalyse. Den ble derfor fra og med 10. januar 1698 omdefinert som 31,38535&nbsp;cm. Denne lengden holdt seg slik til i 1820, da foten med forordning ble satt til 31,375&nbsp;cm i Danmark. Dette målet ble også adaptert i Norge, som siden 1814 var kommet i union med Sverige. Imidlertid blir den danske forordningen opphevet i 1835 og foten satt til utgjøre 31,385&nbsp;cm i Danmark, og slik holdt den seg der til danskene gikk over til metersystemet i 1907. Både Danmark, Norge og Sverige hadde imidlertid ratifisert meterkonvensjonen av 20. mai 1875 alt samme år som denne kom, men landene tok altså ikke i bruk det nye målesystemet før mange år senere. Imidlertid ble foten i disse landene etter 1875 satt i forhold til det nye metersystemet og etter hvert inndelt som 10 decimaltommer. For Norges vedkommende ble en decimaltomme lik 3,1375&nbsp;cm.

## Prøyssisk fot
Prøyssisk fot (*preußer elle*) var lenge lik rhinsk fot, men det finnes også eksempler på at disse ikke alltid var like. I en periode ble den regnet som 33,345&nbsp;cm.

## Se også
* Fot
* Alen
* Meterkonvensjonen