I Dovregubbens hall

**«I Dovregubbens hall»** er et musikkstykke for orkester og kor (alternativt orkester alene) av Edvard Grieg fra 1874&ndash;1875. Stykket ble opprinnelig skrevet som en del av scenemusikken til Henrik Ibsens skuespill *[[Peer Gynt]]* (op. 23, der «I Dovregubbens hall» er sats nr. 8), men har blitt vel så kjent som et rent konsertstykke (som 4. sats i *Peer Gynt Suite nr. 1, op. 46* fra 1887&ndash;1888) og gjennom hyppig bruk i populærkulturen. Stykket er bygd opp på en høyst egenartet måte, som en eneste stor stigning i både styrkegrad og tempo. Ideen ble senere adoptert av komponister som Maurice Ravel (i «Bolero»), Arthur Honegger (i «Pacific 231») og Harald Sæverud (i «Kjempeviseslåtten»).

## Besetning

Instrumentasjonen i sceneversjonen (op. 23 nr. 8) er blandet kor og orkester bestående av 3 fløyter (1 piccolo), 2 oboer, 2 klarinetter, 2 fagotter, 4 valthorn, 2 trompeter, 3 tromboner, tuba, pauker, slagverk (stortromme og cymbaler)  og strykere. 

Koret er sløyfet i instrumentalversjonen av stykket i *Peer Gynt Gynt-suite nr. 1, opus 46*. Det er imidlertid denne versjonen av stykket som er mest berømt og som figurerer på flest innspillinger.

I 1888 ble det også utgitt versjoner av Peer Gynt-suiten for 2- og 4-hendig piano.

## Musikken
«I Dovregubbens hall» hører til andre akt, scene 6 av skuespillet, på stedet i stykket der Peer Gynt kommer inn i Dovregubbens kongshall etter å ha ridd inn i fjellet sammen med Den grønnkledde på en gris: «I Dovregubbens kongshall. Stor forsamling av hofftrolle, tomtegubber og haugmenn. Dovregubben i høysetet med krone og spir. Hans børn og nærmeste slektninge til begge side. Peer Gynt står for ham. Sterk røre i salen.»

Hovedtonearten i stykket er h-moll, og stykket begynner dypt nede i bassene med et ostinat firetaktsmotiv dels i h-moll og dels i parallelltonearten D-dur:
:
\relative c* {
\time 4/4
\set Staff.midiInstrument = #"pizzicato strings"
\set Score.tempoHideNote = ##t \tempo 4 = 100
\clef bass
  \override TupletBracket #'stencil = ##f
  \key b\minor
  % Permit first bar number to be printed
  \bar ""
b,,8 cis d e fis-> d fis4 | eis8-> cis eis4 e8-> c e4 | b8 cis d e fis d fis b | a fis d fis a2->
}
</score>
Dette motivet veksler med en variant i [[Dominant (musikk) |dominanten]] [[Fiss-dur]]:
:<score %vorbis="1"%%T257066%>
\relative c* {
\time 4/4
\set Staff.midiInstrument = #"pizzicato strings"
\set Score.tempoHideNote = ##t \tempo 4 = 100
\clef bass
  \override TupletBracket #'stencil = ##f
  \key b\minor
  % Permit first bar number to be printed
  \bar ""
fis,,8 gis ais b cis-> ais cis4 | d8-> ais d4 cis8-> ais cis4 | fis,8 gis ais b cis ais cis4| d8 ais d4 cis4-> r
}

Motivet bygger seg opp i stadig lysere instrumentgrupper og hurtigere tempo. I midten av satsen kommer også koret inn:

:HOFFTROLLENE. Slakt ham! Kristenmanns sønn har dåret Dovregubbens veneste mø!


Villskapen øker, og helt mot slutten av stykket ropes det:

:EN TROLLUNGE. Må jeg skjære ham i fingeren?
:EN ANNEN TROLLUNGE. Må jeg rive ham i håret?
:EN TROLLJOMFRU. Hu, hei, la meg bite ham i låret!
:TROLLHEKS. (Med en slev.) Skal han lages til sodd og sø?
:EN ANNEN TROLLHEKS. (Med retterkniv.) Skal han stekes på spidd eller brunes i gryte? 

Deretter skal stortrommen og bekkenet, ifølge Griegs instruksjoner, «dundre alt hva tøyet kan holde» før Dovregubben med tordnende røst sier: «Isvann i blodet».

## Annet
«I Dovregubbens Hall» er blitt brukt som åpningsnummer og kjenningsmelodi til en konsertserie siden 1990 med samme navn i Chateau Neuf, Oslo Spektrum (1992–93), Grieghallen i Bergen (1993–1998) og Universitetets aula (2012) i regi av foreningen Tårnseilerne.

## Bruk i populærmusikken

## Filmer, TV-programmer og videospill hvor stykket forekommer
*Spilt i bakgrunnen i D.W. Griffiths film *[[En nasjons fødsel]] (The Birth of a Nation)* (1915)
*Fritz Langs film *[[M (film)|M]]* (1931). Peter Lorres karakter – barnemorderen Franz Beckert – plystrer konstant *I Dovregubbens hall*.
**[[The Ren & Stimpy Show]]*-episoden *Big Baby Scam*, når den nakne gamle mannen med kyllingben festet til hodet plystrer melodien.
*Thrilleren *Noe for enhver* (1993), basert på boken *Needful Things* av Stephen King.
*Thrilleren *Public Access* (1993), regissert av Bryan Singer.
*Traileren til filmen *Grinchen*, regissert av Ron Howard.
*Filmen *Rat Race* (2001), når Duane og Blaine blir dratt opp i radiotårnet ved flyplassen.
*Traileren til filmen *Duplex* (2003).
*Michael Moores dokumentar *Bowling for Columbine* (2002).
*Komedien *RV* (2006) med Robin Williams og Jeff Daniels. 
*Den animerte serien *The Adventures of Sonic the Hedgehog* (1993).
*Den animerte serien *Inspector Gadget* (1983&ndash;1986).
*Filmen *The Pied Piper of Hamelin* (1957).
*Videospillet *Shamus* benytter stykket i tittelmusikken.
*Videospillet *Manic Miner* (1983) benytter stykket som tittelmusikk.
*Videospillet «Project Gotham Racing 4» (2007) benytter stykket som bakgrunnsmusikk.
*Filmen *Scoop* (2006), med Woody Allen.
*Den animerte Disney-serien *Little Einsteins* (2007).
*Filmen *Død snø* (2009) benytter stykket som intro.
*TV-serien *White Collar* (2010) spiller sangen når Moz går inn i FBI sin bygning.
*Benyttes i filmen *The social network* (2010)
* I videospillet *Borderlands 2* blir sangen plystret av flere karakterer i kampscener. 
* Benyttes i traileren til Funny Games (2007) 
* Videospillet *Blockheads* til iOS benytter stykket som sin meny-melodi og kan høres flere ganger i bakgrunnen av spillet.
* Filmen Trolls (2016) av «bergenserne» i Bergen by.
* Videospillet *[[The Witness (videospill)|The Witness]]* (2016) benytter stykket som en stressende avslutning på spillets vanskeligste oppgave.
* Kortfilmen Mennesklig Pissoir - en episk kjærlighetshistorie (2021) benytter det som en klimaks.

## Referanser




## Litteratur
*