Nordlandsbanen

**Nordlandsbanen** betegner fra 2008 jernbanestrekningen mellom Trondheim og Bodø. Før 2008 ble navnet brukt på strekningen Hell–Bodø.

## Nordlandsbanen i dag
Banen er 729 km lang og ikke elektrifisert, bortsett fra strekningen Trondheim–Hell som ble elektrifisert i januar 2025. Strekningen mellom Trondheim og Steinkjer er en del av Trønderbanen, og er ganske sterkt trafikkert. Mellom Bodø og Rognan er det også en del lokaltogtrafikk. Banen er enkeltsporet i hele sin lengde med få og ofte korte krysningsspor. Fra Eiterstraum og nordover er det heller ikke moderne signalanlegg. Disse faktorene setter større begrensninger på antall tog som kan kjøres. Derfor er nesten hver stasjon betjent.

Persontrafikken på Nordlandsbanen kjøres med Type 76 (Trønderbanen) og Type 93, og med togsett trukket av lokomotivtype Di 4 med B5-vogner, samt to WLAB2 sovevogner på nattogene. Godstogene trekkes for det meste av lokomotiver av type CD 312 – unntaksvis av type Di 8.

## Utbygginger og planer på 2000-tallet
Gevingåsen tunnel åpnet i 2011. Det ble bygget dobbeltspor på deler av strekningen Hell–Værnes i 2015–2017, men ikke helt til Værnes holdeplass i påvente av utbygging for ERTMS. Nye Hell jernbanebru over Stjørdalselva åpnet i 2016 og erstattet den gamle brua fra år 1902.

Sammen med Meråkerbanen ble det planlagt å elektrifisere Trondheim–Steinkjer med byggestart i 2017, helt med kontaktledning eller delvis med batteri. Det ble også planlagt dobbeltspor Trondheim-Stjørdal og tunnel gjennom Forbordsfjellet.

Langs banens nordligste del jobbes det også med utbedringer i form av flere stasjoner og krysningsspor for å øke potensialet for lokaltrafikk på den såkalte Saltenpendelen.

Jernbaneverkets signalplan fra 2015 hadde Nordlandsbanen ført opp blant de første strekningene til å få nye signalsystemet ERTMS og med innføring i 2022/2023. I Bane NORs signalplan 2020 ble det planlagt innføring av ERTMS på strekningen Grong–Bodø i 2022 og på strekningen Trondheim–Grong i 2027. Som følge av den globale forsyningskrisen ble utbygging av ERTMS forsinket og i mai 2022 ble det bestemt å utsette innføringen uten at en ny dato ble satt. 

### Utvidelse av strekningen til Tromsø

Forkjempere har arbeidet for en utvidelse av Nordlandsbanen videre nordover, men planene for Nord-Norgebanen ble lagt på is av Stortinget den 26. mai 1994. Deler av grunnen er den store kostnaden ved bygging gjennom det vanskelige terrenget mellom Fauske og Narvik, inkludert kryssing av Tysfjorden.

Den 24. mars 2017 bestilte Erna Solbergs regjering en utredning om utvidelse av banen fra Fauske til Tromsø (Nord-Norgebanen). Strekningen ble lagt inn i Nasjonal transportplan 2018–2029. Transportplanen ble lagt frem 5. april 2017 og enstemmig vedtatt av Stortinget den 20. juni 2017. Fra 24. til 25. januar 2018 foretok samferdselsminister Ketil Solvik Olsen en rundreise på Nordlandsbanen, og den 8. februar 2018 ble en framdriftsplan for utvidelsen av banen oversendt samferdselsdepartementet.

## Historikk
Historisk består Nordlandsbanen av disse delstrekningene:

Den egentlige Nordlandsbanen ble vedtatt gjennom tre omganger i Stortinget, nemlig 1. mars 1894 (Hell-Sunnan), 10. juli 1908 (Sunnan-Grong) og 17. november 1923 (Grong-Bodø). Med "egentlige" Nordlandsbanen menes at Trondheim - Hell (del av Meråkerbanen) ble vedtatt i 1873 som en mellomriksbane østover, og ikke som et ledd i en bane mot Nord-Norge.

### 2. verdenskrig

Mange forbinder Nordlandsbanen med Hitlers ambisjoner om en rask utbygging av jernbanen helt til Kirkenes, og at mye av dagens Nordlandsbane ble bygget under andre verdenskrig. Men våren 1940 var skinnegangen allerede lagt på det meste av strekningen Grong-Mosjøen (186&nbsp;km). Etter invasjonen forlangte tyskerne åpning snarest. Åpningen ble forsert og skjedde 5. juli 1940. 
Videre nordover var anleggsarbeidet allerede i full gang før invasjonen. Også på denne delen av jernbanestrekningen ønsket okkupasjonsmakten å få til en rask åpning og de forlangte toskiftsdrift. Anleggsarbeidet ble drevet med fokus på rask fremdrift. Banen ble åpnet frem til Elsfjord i mars 1941 og frem til Mo i Rana i mars 1942. Fra Gullsmedvik ved Mo i Rana og 23,7&nbsp;km oppover Dunderlandsdalen til Storforshei fantes allerede den private industribanen Dunderlandsbanen. Denne ble etter okkupantenes forlangende driftsmessig innlemmet i Nordlandsbanen den 22. mai 1942 til tross for at den ikke holdt den tekniske standarden som var fastsatt for Nordlandsbanen. Tilkoblingen skjedde ved Tverrånes rett nord for Gullsmedvik. I april 1943 ble Nordlandsbanen forlenget 4,3&nbsp;km til Grønnfjelldal.

Den 1. mai 1945, like før frigjøringsdagen 8. mai 1945, da krigen sluttet, ble den 15.7 km lange strekningen mellom Grønfjelldal og Dunderland stasjon åpnet.

### Slavearbeid under andre verdenskrig

I Dunderlandsdalen, over Saltfjellet og videre nordover mot Fauske satte den tyske okkupasjonsmakten, i samarbeid med NSB, fra årsskiftet 1942–1943 inn krigsfanger i stort antall og anlegget ble et forferdelig slaveanlegg med krigsfanger fra Serbia, Ukraina og Russland. Byggherre var Organisation Todts Einsatzgruppe Wiking. Det ble arbeidet med minimalt med mat, under grusomme forhold. Arbeidet resulterte i rundt 2000 døde, av både henrettelser, utmattelse og sult. 

I juni 1945 ble det avduket en minnestein ved Storvoll i Rana kommune, over de sovjetiske krigsfangene som, gjennom slavearbeid for den tyske nazistiske okkupasjonsmakten, bygde Ranas del av Nordlandsbanen.

I 2003 satte Rana Museum opp en minnetavle ved Storvoll, for å hedre krigsfangene som bygde strekningene av Nordlandsbanen i Rana.

#### Antall døde

### Etter krigen
Den 59.1 km lange strekningen mellom Dunderland og Lønsdal stasjon ble åpnet 10. desember 1947.

Den 32.3 km lange strekningen mellom Lønsdal og Røkland stasjon åpnet 1. desember 1955.

Den 39.8 km lange strekningen mellom Røkland og Fauske stasjon åpnet 1. desember 1958.

Den 54.5 km lange strekningen mellom Fauske og Bodø stasjon ble åpnet for godstrafikk 1. desember 1961 og for persontrafikk to måneder senere. Den offisielle åpningen av Nordlandsbanen ble foretatt av kong Olav V den 7. juni 1962.

### Åpningsdatoer for delstrekningene
Dette er offisielle åpningsdatoer for delstrekningene som etter hvert ble til *Nordlandsbanen*.

Banestrekningen mellom Tverrånes og Storforshei ble bygd som privat gruvebane (Dunderlandsbanen) i 1904 og beslaglagt av de tyske okkupasjonsmaktene under krigen for innlemming i Nordlandsbanen.

## Hendelser

### Ulykker

Den 24. oktober 2024 sporet et nordgående tog fra Trondheim til Bodø av mellom Bjerka stasjon og Finneidfjord sør for Mo i Rana stasjon. Et steinras utløste ulykken, og svære steinblokker lå i sporet. Lokomotivføreren omkom og fire passasjerer ble lettere skadet.

### Skred ved Nesvatnet i 2025
30. august 2025 gikk et jordskred i Levanger kommune og tok med seg en strekning av jernbanen, E6 og gamle E6 (som går parallelt og nær hverandre på stedet). Skredet gikk der jernbanen og E6 går nær Nesvatnet mellom Åsen og Skogn, og skredmassen skled ut i innsjøen. Bane Nor drev arbeid med stabilisering av kvikkleire på stedet da skredet gikk. Arbeidet var ledd i anlegg av nytt 900 meter langt krysningsspor ved Nesvatnet sør for Ronglan stasjon. I forbindelse med anlegg av krysningssporet drev Bane Nor kalksementstabilisering for å gjøre grunnen mer stabil. Én person som arbeidet på stedet, omkom. 

Da Hell–Sunnanbanen ble anlagt forbi Nesvatnet tidlig på 1900-tallet viste det seg å være vanskelige grunnforhold med kvikkleire, og det var nødvendig å pæle grunnen for at banelegemet ikke skulle gli ut i innsjøen. Tre personer omkom 5. mai 1900 da leirmasser løsnet i Grubbåsen noen kilometer sør for innsjøen.

Bane Nor vurderte i 2022 risikoen for masseutglidning til middels høy med fare for dødsfall i tilfelle det skjedde. Undersøkelser i 2023 påviste kvikkleire i grunnen. Da ny E6 ble anlagt i 2018 ble området ved Nesvatnet vurdert som risikabel byggegrunn. Lokabefolkningen advarte i 2023 om ustabil grunn og for jordskred.

I februar 2026 planla Bane Nor at banen over rasstedet kan åpnes i juni 2026.

## Linjekart
(Åpningsår av stasjonene i parentes)
}

 

|}
|

Bodø jernbanestasjon.jpg|Bodø stasjon
Fauske stasjon.jpg|Fauske stasjon
Rognan stasjon.jpg|Rognan stasjon
Lonsdal stasjon.jpg|Lønsdal stasjon
Bolna stasjon.jpg|Bolna stasjon
Dunderland stasjon.jpg|Dunderland stasjon
Ranelva Reinforsen B.JPG|Nordlandsbanen i bakgrunnen langs Ranelva
Mo i Rana jernbanestasjon.jpg|Mo i Rana stasjon
Bjerka stasjon.jpg|Bjerka stasjon
Mosjøen stasjon.jpg|Mosjøen stasjon
Trofors jernbanestasjon.jpg|Trofors stasjon
Namskogan stasjon.jpg|Namsskogan stasjon
Lassemoen railway station.jpg|Lassemoen stasjon
Grong stasjon.jpg|Grong stasjon
Snåsa stasjon.jpg|Snåsa stasjon
Jorstad railway station.JPG|Jørstad stasjon
Steinkjer stasjon.jpg|Steinkjer stasjon
Verdal stasjon.jpg|Verdal stasjon
Stjoerdal railway station.jpg|Stjørdal stasjon
Train Station in Trondheim.jpg|Trondheim sentralstasjon

|}

## Tilstøtende strekninger
* Meråkerbanen fra Hell til Storlien i Sverige.
* Namsosbanen fra Grong til Namsos, persontrafikk nedlagt 1977, godstrafikken i 1999 og banen offisielt nedlagt i 2021.
* Sulitjelmabanen fra Finneid til Sulitjelma. Nedlagt 1972.

### Dokumentasjon fra førerrom
Nordlandsbanen er dokumentert gjennom en rekke førerromsopptak som viser fjelloverganger, arktiske lysforhold og krevende topografi. En oversikt over strekningen mellom Trondheim og Mosjøen ligger her:

## Referanser




## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* 
* Nordlandsbanen hos Bane NOR
* Nordlandsbanen med lydopptak fra Bodø i 1962 
* Førerperspektiv: Trondheim–Mosjøen på Nordlandsbanen (2024) – https://www.youtube.com/watch?v=JkW7645lFgs