open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bayreuth

**Bayreuth** er en by i den nordlige delen av tyske delstaten Bayern. Denne rolige byen (ca. 70&nbsp;000 innbyggere) ligger ved elven Roter Main, en sideelv til Main. Bayreuth er hovedstaden i den bayerske regionen Oberfranken.

Bayreuths mest kjente innbygger er Richard Wagner som bodde her fra 1872 til sin død i 1883. Wagners villa «Wahnfried» ble bygget med støtte fra kong Ludwig II av Bayern og har blitt omgjort til et Wagner-museum. Nord for Bayreuth ligger Bayreuther Festspielhaus - knyttet til Festspillene i Bayreuth, et operahus laget spesielt for fremføringer av Wagners operaer. Det var her premierene på operaene Der Ring des Nibelungen og Parsifal fant sted. Onde tunger vil ha det til at Wagner valgte Bayreuth fordi han ønsket seg et sted som ikke var kjent for noe annet. Imidlertid henger nok stedsvalget mer sammen med mulighetene for kongelig finansiering.

Bayreuths historie går tilbake til ca. 1100. I etterkrigstiden havnet Bayreuth i et litt avisides hjørne langt nordøst i Bayern, klemt inne noen mil fra grensen mot DDR i nord og mot Tsjekkoslovakia i øst. Imidlertid passerte autobahn A9 mellom Berlin og München ved siden av, og idag er dette en sterkt trafikkert vei, akkurat som den var da den først ble bygget på 1930-tallet.

Bayreuth er også kjent for at dikteren Jean Paul (alias Johann Paul Richter) hadde tilhold her.

## Bilder

Neues schloß bayreuth.JPG|Slottet i Bayreuth
Bayreuth Fassade.jpg|Markgräfliches Opernhaus er et verdensarvminne
Bayreuth Eremitage Das neue Schloss 1753 Eingangsseite - Foto Wolfgang Pehlemann DSCN7041.jpg|Det *Nye slottet* fra 1753 med slottsinngang, utsikt fra sør
Bayreuth Eremitage Das alte Schloss 1719-22 Eingangsseite exterior - Foto Wolfgang Pehlemann DSCN7083.jpg|Det *Gamle Slottet* (bygget 1719-22) fra inngangssiden
Bayreuth Eremitage Das alte Schloss 1719-22 aus Südost-Perspektive - Foto Wolfgang Pehlemann DSCN7069.jpg|Det *Gamle Slottet* i sørøstlig perspektiv
Bayreuth Eremitage Das alte Schloss 1719-22 aus Südwest-Perspektive - Foto Wolfgang Pehlemann DSCN7085.jpg|Det *Gamle Slottet* i sett fra sørvest


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Snes

:*Se også [[Super Nintendo Entertainment System]] (SNES)*
Et **snes** er en gammel måleenhet som tilsvarer 20 enheter eller stykk. Ordet *snes* er avledet av det norrøne ordet *sneis*, som betyr pinne eller tynn kvist. *Snes* betyr egentlig det antallet av noe som er tredd inn på en pinne.

**Eksempler på bruk:**
* *et snes år* – cirka tjue år
* *et snes egg* – tjue egg

**Avledede størrelser:**
* *[[dusin]]* / *[[tylft]]* = 12
* *[[simmer]] = 2 snes = 40*
* *[[skokk]]* = 5 *[[dusin]]* eller 3 *[[snes]]* = 60
* *[[øll]]* – fire *[[snes]]* – 80
* *[[storhundre]]* = 10 tylft = 120
* *[[gross]]* = 12 *[[dusin]]* = 144
* *[[storgross]]* = 12 *[[gross]]* = 1728

**Andre måleenheter:**
* *[[tomme]]* = 1/12 *[[romersk fot]]*
* *[[linje]]* = 1/12 *[[tomme]]*
* *[[skrupel]]* = 1/12 *[[linje]]*
* *[[punkt]]* = 1/12 *[[skrupel]]*

## Snesland
Snes har også vært i bruk som kvadratmål i Skandinavia. I Dalarna i Sverige var et **snesland** et jordstykke som ga et snes såkorn i avkastning. Før 1665 utgjorde et snesland 9 bandland eller 324 kvadratalen. Etter 1665 var det imidlertid vanlig å definere et snesland som 10 bandland eller 340 kvadratalen. I Sverige tilsvarte dette 1/40 tønneland eller ca. 126,9&nbsp;m². Et snesland tilsvarte dessuten 1/10 kistland eller 1/20 spannland.

## Se også
* Norske måleenheter

## Eksterne lenker
* «Gamle norske måleenheter», fra nettstedet maritimt.net
Spree

**Spree** (tsjekkisk: *Spréva*) er en elv og kanal i Tyskland som flyter gjennom delstatene Sachsen, Brandenburg og Berlin. Den starter i Lausitzer Bergland i Sachsen fra tre kilder i Ebersbach, Neugersdorf og ved Kottmar, og munner ut i Berlin-Spandau i Havel. Elven er 382 km lang.

Spree er seilbar i det nedre løpet over en lengde på 150 km. Den er forbundet med Oder gjennom Oder–Spree-kanalen. En mindre del av Sprees nedbørfelt ligger i Tsjekkia, og den utgjør en del av grensen mellom Tyskland og Tsjekkia over en distanse på ca. 600 meter.

## Bilder

Spree bei Lübben.JPG|Spree ved Lübben, Spreewald
Spreeberlin.jpg|Spree ved Riksdagen i Berlin
Spree & Kanäle.png|Detaljert kart


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* TMB Tourismus Marketing Brandenburg GmbH
* Berlin Tourismus und Marketing GmbH
* Regionalpark Müggel-Spree
* Landesanstalt für Großschutzgebiete Brandenburg 
* Naturwacht in Brandenburg
* Mehrmals täglich aktuelle Meßwerte des Instituts für Gewässerökologie und Binnenfischerei für den Müggelsee
* Historische s/w-Bilder aus den 70er Jahren vom Müggelsee im DDR-Fotoarchiv
Karl Friedrich Schinkel

**Karl Friedrich Schinkel** (1781–1841) var en prøyssisk arkitekt og maler, som preget nyklassisismen i Tyskland og hadde mange viktige oppdrag særlig i Berlin. Han var en av de mest innflytelsesrike arkitektene i sin blant annet som forbilde for andre arkitekter. Han var utdannet ved Bauakademi i Berlin og lærte de klassiske formprinsippene særlig av David Gilly (1747–1808). For offentlige bygg som museer og universitetsbygg fortrakk han klassisk stil med stram og symmetrisk utforming. For kirker foretrakk han den gotiske stilen der spir og søyler uttrykte menneskets streben mot gud. For boliger la han vekt på det intime og uformelle. Schinkel var en av de ledende arkitekter i første halvdel av 1800-tallet. Schinkels klassisk-romantiske stil omtales som gresk («hellensk») i kontrast til romersk stil. Schinkel er kjent for å gjort upusset teglstein til høyverdig arkitektur. Schinkel satt preg på Berlins bybilde på 1800-tallet.

Schinkel designet den først prøyssiske, senere tyske militære dekorasjonen Jernkorset som deles ut ved tapperhet i krig, innstiftet som følge av Napoleonskrigene i 1813.

Han er kjent for en rekke monumentale bygninger i Berlin og Potsdam, blant dem bygningen til Preußische Kriegsakademie mot Unter den Linden, Bauakademie (skadet under 2. ander verdenskrig, revet i 1962) og Nicolai-kirken i Potsdam. Bauakademie i teglstein var i hans personlige stil basert på antikke forbilder. Han hadde blant annet stor betydning for utformingen av en rekke bygninger Prøyssen og i land der prøyssisk kultur hadde innflytelse inkludert Norge.

I Norge er Universitetsanlegget ved Karl Johans gate oppført etter Schinkels korrekturtegninger av et i hovedsak tapt forslag av Christian H. Grosch. Hans Ditlev Franciscus von Linstow var tydelig påvirket av Schinkel blant i arbeid med Det kongelige slott. Linstow beundret Schinkel som han møtte i Berlin i 1837. Georg Andreas Bull studerte ved Bauakademi i 1850-årene og ble inspirert av akademiets bygning som var oppført noen år tidligere etter Schinkels tegninger. Schinkels utforming av Altes Museum og Neues Schauspielhaus gjenfinnes i Universitetet i Oslos bygninger ved Karl Johan. 

## Galleri

Universitetet i Oslo sentrum.jpg|Universitetsbygninger på Karl Johans gate. Arkitekt K.F. Schinkel, som korrektur av utkast (i hovedsak tapt) av C. H. Grosch
Berlin Neue Wache um 1900.jpg|Neue Wache ca. 1900
Schloss Charlottenhof Park Sanssouci Potsdam.jpg|Charlottenhof som ligger i parkområdet ved Sanssouci
Schauspielhaus Berlin um 1825.jpg|Schinkels *Neues Schauspielhaus*, Berlin; nå Königliches Schauspielhaus.
Berlin Kriegsakademie Fassade Unter den Linden.jpg|Preußische Kriegsakademie mot Unter den Linden
File:M Bauakademie Berlin 1888.jpg|Baukademie (arkitekturskol) i Berlin med karakteristisk teglesteinsfasade, et fremstående eksempel på teglsteinsarkitektur, ferdig 1836, revet 1962.


## Referanser


## Litteratur
* Ohff, H. (2000): *Karl Friedrich Schinkel oder die Schönheit in Preußen*, Piper Verlag
* Aslaksby, Truls: «Hvem tegnet Universitetet – Grosch eller Schinkel?».* I *Byminner'' nr. 3, 2011, s. 22–27
IMovie

**iMovie** er et av fem programmer i Apples programpakke iLife for Apple Macintosh som lar brukerne redigere sine egne filmer.

iMovie tilbyr et enkelt og oversiktlig brukergrensesnitt for redigering av video med mulighet for å legge til effekter, overganger, musikk og lyd. Programmet gir også brukeren mulighet til å eksportere den redigerte filmen til formater beregnet på å sendes via e-post, lagres på en webside, YouTube, CD-ROM/DVD-plate, eller tilbake til mediet brukeren importerte fra.

## Historie

### iMovie 5
11. januar 2005 lanserte Apple iMovie HD som en del av iLife '05. Noen nye funksjoner:
*Redigere film i HD
*Full-skjerm visning
*Et videospor og to lydspor
*Eksportere en film eller scene som en QuickTime film, dele den via e-post, Bluetooth eller .Mac hjemmeside, eller sende tilbake til kamera

### iMovie 6
iMovie 6 ble lansert i januar 2006 som en del av iLife '06. Noen nye funksjoner:
*Video podcasts og blog (integrert med iWeb)
*Nytt utsenende basert på  iTunes 5 og 6

### iMovie 7
iMovie 7.0 ble lansert i august 2007 som en del av  iLife '08. Noen nye funksjoner:
*Hele programmet er laget på nytt slik at det skal bli enklere å redigere film
*Nytt brukergrensesnitt
*Nytt dock ikon
*En ny funksjon kalt skimming som gjør at man kan bla gjennom et klipp raskt
*Støtte for å imortere film fra AVCHD og HDV
*Eksportere rett til YouTube og Apple TV

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Filevault

**FileVault** sikrer hjemmemappene i Mac OS X (fra versjon 10.3) med krypteringsteknologien AES-128. Denne sikkerhetsfunksjonen kan brukeren selv velge om han/hun ønsker å benytte seg av, og dersom den aktiveres vil FileVault automatisk kryptere og dekryptere innholdet i hjemmemappen til brukeren.

## Kilder
* Miradore: FileVault disk encryption for macOS Besøkt 3. januar 2025
* Moonlock: What is FileVault, and how does it protect your data? (av Ray Fernandez, publisert 13. august 2024) Besøkt 3. januar 2025

## Eksterne lenker
* Apple: Beskytt dataene på Macen med FileVault Besøkt 3. januar 2025
Berliner Dom

**Berliner Dom** (egentlig: *Oberpfarr- und Domkirche zu Berlin*) er en evangelisk kirke beliggende ved Lustgarten, på Museumsinsel i Berlin. Kirken er oppført i høyrenessanse-stil og ble innviet i 1905. Berliner dom er byens største kirke. Hovedalteret er utført av Stüler, og orgelet er bygget av verkstedet Sauer.

Kirkens krypt har blitt brukt som gravsted for Hohenzollerne siden 1536.  Elisabeth av Danmark, Norge og Sverige er begravet i kirken.

## Historie

Opprinnelig fantes på stedet en annen kirke for Brandenburgs kurfyrster, senere Preussens kongehus, slekten Hohenzollern.

Den prøyssiske konge og tyske keiser Vilhelm II tegnet grunnskissen. Han ga arkitekten Julius Raschdorff, professor ved Technische Hochschule Charlottenburg, i oppdrag å bygge den nåværende domen på samme sted som den gamle kirken, i italiensk høyrenessansestil. Grunnstenen ble lagt i 1894 og bygningen ble innviet 27. februar 1905. 

Hovedkirken ble sterkt skadet i 1944, og kunne først i 1993 tas i bruk igjen. Restaureringen ble ferdigstilt den 29. juni 2002. Idag finner det regelmessig sted gudstjenester og konserter i Berliner Dom.


File:Bau des Berliner Doms, 1897.jpg|Fra byggearbeidet 1897. Grunnsteinen ble lagt i 1894 og bygget innviet 11 år seinere. 
19061208 berlin dom mit spree.jpg|Postkort med foto av Berlinerdomen og området rundt ca. 1906.
Fotothek df pk 0000145 028.jpg|Kuppelen falt sammen under bombing under andre verdenskrig våren 1944. Bildet er fra  oktober 1945, et halv år etter krigens slutt, i det som da var blitt Øst-Berlin. Restaureringen pågikk fra 1949 til 2002. 


## Utsmykning

Hovedalteret er laget av Friedrich August Stüler i 1850, mens Carl Begas den eldre har utført alterbildet.

Rett foran domen, i Lustgarten, ligger et monument til minne om kommunisten Herbert Baum som ble henrettet i 1942. Monumentet, som er en liten hvit kube av sten, er interessant siden det opprinnelig ble reist av den østtyske regjeringen i 1981. Etter gjenforeningen har den tyske stat «korrigert» monumentet med to glassplater festet til sidene av det. Disse gir ytterligere informasjon om Baum og hans kamerater. Den teksten som nå er dekket til forkynner blant annet «Evig vennskap med Sovjetunionen».

File:Altar Berliner Dom.JPG|Alteret, glassmalerier og annet i koret
File:Berlín, Mitte, interiér Berlínského dómu III.jpg|Orgel og prekestol
File:A lot of coffins - Generations.. (16419742477).jpg|I krypten under kirken er kister og sarkofager der 94 personer fra fyrsteslekten Hohenzollern er gravlagt.


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Berliner Doms offisielle side
* Berlins liste over kulturminnesmerker
Ebel es-Saqi

**Ebel es-Saqi,** egentlig: **Ebel el-Saqi**, eller **Ibl es-Saqi**, (arabisk: إبل السقي) er en landsby i distriktet Marjayoun i guvernementet Nabatiye i Sør-Libanon. Navnet betyr «stedet hvor dyrene kommer for å drikke». Befolkninga er på ca. 2000 personer (1990), og de er hovedsakelig kristne og drusere. Byen ligger 720 moh. på en åsrygg vest for elva Hasbani. Landsbyen har tre kirker, en greskortodoks, en katolsk og en protestantisk. Ebel es-Saqi var hovedkvarter for den norske infanteribataljonen Norbatt fra 1978 til 1998, og fikk i denne perioden et voldsomt økonomisk oppsving med mange forretninger, restauranter, frisørsalonger og vaskerier. Etter at Norbatt trakk seg ut, falt bunnen ut av forretningslivet. Inderne som tok over etter nordmennene, har begrenset kjøpekraft, så nesten alle butikkene er lagt ned. I nordre del av byen ligger Norbatts plass til ære for de norske styrkene.
 
I 1991 ble de fleste forlegningene flyttet ut av Ebel es-Saqi til en ås nord for byen, Jabal Qalaat Jabbour, som i norsk oversettelse har fått navnet Falkehøyden. 

Ordfører (valgt i mai 2004) var Ryad Abu Samra (død 28. november 2006).

## Vennskapsbyer
*  Kongsvinger

## Eksterne lenker
* Satellittfoto over Ebel es-Saqi med lokalisering av bygninger og posisjoner under Norbatt  https://web.archive.org/web/20050609082601/http://radionorge.jankrogh.com/
Nils Georg Fosland

**Nils Georg Fosland** (født 14. mars 1944 i Skrova) er en norsk hæroffiser. Han var elev BSIN 1964–65, og han har tjenestegjort bl.a. som sjef KP A ved BN I / BRIG N, som instruktør ved Krigsskolen, sjef for Norbatt 19 og 20 i 1987 - 1988 og oberst I/Sjef BRIG N 1990–92.
Fosland ble utnevnt til generalmajor den 15. mars 1996 og beordret som sjef for 6. divisjon. Videre var han sjef for Distriktskommando Nord-Norge/Landkommandør for Nord-Norge fra april 1999 og sjef for landstridskreftene i Sør-Norge/fungerende øverstkommanderende i Sør-Norge fra 2001. 

## Referanser




## Se også
* Norbatts bataljonssjefer
Risør kammermusikkfest

**Risør kammermusikkfest** er en årlig festival for kammermusikk i Risør. Den ble etablert i 1991 etter initiativ fra Bernt Lauritz Larsen. Det første året var Larsen administrativ leder og Lars Anders Tomter kunstnerisk leder. Fra 1992 kom Leif Ove Andsnes inn som kunstnerisk leder sammen med Tomter.

Programmet omfatter både klassiske verk og nyere musikk.

Tidligere kulturminister Turid Birkeland overtok som festivalsjef etter Bernt Lauritz Larsen i 2004.  

Etter en turné til Brussel, London og New York i 2010 sluttet Birkeland og Andsnes, og Henning Kraggerud kom inn som ny kunstnerisk leder sammen med Tomter. Samtidig inngikk festivalen et samarbeid med Det Norske Kammerorkester (DNK). DNKs direktør Per Erik Kise Larsen ble festivalsjef, orkestret ble fast festivalorkester, og festivalen og orkestret fikk felles administrasjon. 

Denne ordningen ble avsluttet i 2016. Da gikk Per Erik Kise Larsen av som festivalsjef, og Henning Kraggerud og Lars Anders Tomter sluttet begge som kunstneriske ledere. Eirik Raude ble ansatt som ny festivalsjef samme år. Festivalen knytter til seg kunstneriske gjesteledere, som pianisten Enrico Pace i 2017 og fiolinisten Christian Tetzlaff i 2018. I 2019 var mezzosopranen Marianne Beate Kielland kunstnerisk leder for festivalen. 

Risør kirke fra 1647 er festivalens hovedarena, men i tillegg brukes konsertlokalet på Hødnebø.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
193

## Begivenheter
*1. januar – Pertinax ble utnevnt som ny romersk keiser.
* 28. mars – Den romerske keiseren Pertinax blir myrdet av pretorianske vakter, som så solgte tronen på auksjon til Didius Julianus.

## Dødsfall
*28. mars – Pertinax, Romersk Keiser (myrdet).
*1. juni – Didius Julianus, Romersk Keiser (myrdet).
Neslefamilien

* Brennesler
* Husfred

**Neslefamilien** er en plantefamilie i ordenen Rosales. Den omfatter ca. 2&nbsp;600 arter fordelt på 54 planteslekter. 

I Norge vokser det 3 arter av brennesler. Stornesle (*Urtica dioica*) smånesle (*Urtica urens*) og husfred (*Soleirolia soleirolii*) som er en vanlig potteplante tilhørende neslefamilien.
Nesle er en viktig medisinurt.

## Kjente slekter
* Husfred (*Soleirolia*)
* Brennesler (*Urtica*)

## Eksterne lenker
*
Jerntrefamilien

**Jerntrefamilien** (Casuarinaceae) er en plantefamilie av løvtrær og busker i ordenen Fagales. Den omfatter 70-95 arter fordelt på 3 eller 4 planteslekter. Mange av artene har meget tung ved (tyngre enn vann). De vokser i Asia og oseania, i tropiske strøk. Artene har blader som minner sterkt om bladene til sneller *(Equisetum)*, og de er eviggrønne.

Røttene har evne til å fiksére nitrogen i rotknoller, som snyltevekster eller andre rotbærende karplanter kan gjøre seg nytte av. Derfor bidrar artene i jerntrefamilien til å øke fruktbarheten av jorda de vokser i.

## Slekter
Familiens slekter omfatter:
* *[[Allocasuarina]]*
* *[[Casuarina]]*
* *[[Ceuthostoma]]*
* *[[Gymnostoma]]*

## Eksterne lenker
*
Vaniljerotfamilien

* Se teksten

**Vaniljerotfamilien** (Monotropaceae) var en plantefamilie i ordenen Ericales. Den omfattet 15 arter fordelt på 10 planteslekter. I Norge vokser 2 arter i slekten vaniljerot (*Monotropa*)
## Inndeling
* *[[Allotropoa]]*
* *[[Cheilotheca]]*
* *[[Hemitomes]]*
* *[[Monotropa]]*
* *[[Monotropastrum]]*
* *[[Monotropsis]]*
* *[[Pityopus]]*
* *[[Pleuricospora]]*
* *[[Pterospora]]*
* *[[Sarcodes]]*
## Eksterne lenker
*
Hesterumpefamilien

**Hesterumpefamilien** (Hippuridaceae) var en plantefamilie i ordenen Lamiales. Den omfattet bare én slekt, hesterumpeslekta (*Hippurus*) med noen få arter, som vokser i ferskvann og sump i hele Norge.

Denne familien er nå inkludert i den reformerte kjempefamilien.

## Litteratur
 


## Eksterne lenker
*
Akantusfamilien

* *[[Acanthus]]*
* *[[Aphelandra]]*
* *[[Hygrophila]]*

**Akantusfamilien** er en plantefamilie i tistelfamilien, av ordenen Leppeblomstordenen (*Lamiales*). Den omfatter ca. 250 planteslekter. Familien omfatter en del prydplanter, særlig i slekten *[[Acanthus]]*.

De fleste artene er terrestriske, men slektene *[[Hygrophila]]* og *[[Justicia]]* har også limniske medlemmer. *[[Avicennia]]* er mangrover. 

## Akantus som mønster

Akantusranker vært et hyppig benyttet som mønster i ornamenter siden antikken. Fra 1600-tallet har akantus vært benyttet i rosemaling, treskurd, altertavler, gravstøtter og arkitektoniske utsmykninger. 

 
## Eksterne lenker
*
Kuleblomslekta

* *[[Globularia alypum]]*
* *[[Globularia bisnagarica]]*
* *[[Globularia repens]]*
* *[[Globularia salicina]]*
* kuleblom (*G.&nbsp;vulgaris*)

**Kuleblomslekta** (*Globularia*) er ei planteslekt.

Slekta ble tidligere regnet til en egen familie, kuleblomfamilien (Globulariaceae), sammen med *[[Poskea]]* fra Afrikas horn. I nyere systematikk er kuleblomfamilien inkludert i den utvidede kjempefamilien (Plantaginaceae). 

*Globularia* er for det meste flerårige urter, men det er også noen dvergbusker i slekta. Bladene er spredte og helrandete. De små blomstene har to lepper og sitter i tette, runde hoder omgitt av et svøp av høyblad. Slekta er utbredt i Europa, Nord-Afrika, Sørvest-Asia og Makaronesia. Ingen av artene finnes i Norge, men kuleblom (*Globularia vulgaris*) vokser på de svenske øyene Öland og Gotland.

## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Flora Europaea – ''Globularia''
Asclepiadoideae

* Asclepiadeae
* Ceropegieae
* Eustegieae
* Fockeeae
* Marsdenieae

**Asclepiadoideae** er en underfamilie i gravmyrtfamilien. Gruppen omfatter de fleste artene i den tidligere svalerotfamilien (Asclepiadaceae). Noen arter som ble regnet til den gamle svalerotfamilien, er nå plassert i to andre underfamilier i gravmyrtfamilien, Periplocoideae og Secamonoideae.

Artene i Asclepiadoideae er urter, lianer og busker. Noen er stengelsukkulenter. De har hvit, eller mer sjeldent blank, melkesaft. Bladene er enkle, helrandete, mangler som regel tydelig bladstilk og sitter nesten alltid motsatt. Blomstene er tvekjønnede, femtallige, samkronede og radiærsymmetriske. De fleste artene har bikrone. Pollenknappene og arrene er vokst sammen til et gynostegium. Pollenet er samlet i to pollinier på hver pollenbærer og overføres samlet av pollinatoren til neste blomst. Frukten er en belgkapsel med mange hårete frø.

Asclepiadoideae omfatter ca. 2365 arter fordelt på 5 stammer, 15 understammer og 214 slekter. Underfamilien er utbredt i nesten alle tropiske til varmt tempererte områder, og de er spesielt tallrike i Afrika og sørlige Sør-Amerika. I Norge vokste tidligere svalerot (*Vincetoxicum hirundinaria*) vilt, men den er utdødd. En annen art, russesvalerot (*Vincetoxicum rossicum*) finnes på flere av øyene i indre Oslofjord og i tilgrensende områder. Forekomsten er trolig resultat av dyrkning i hager.

Mange av artene er giftige. De inneholder glykosider og alkaloider som benyttes til medisinske formål. Typeslekta *[[Silkeurt|Asclepias]]* er oppkalt etter legeguden Asklepios. Flere arter i slektene *[[Ceropegia]]*, *[[Dischidia]]*, *[[Voksblomst|Hoya]]*, *[[Orbea (plante)|Orbea]]*, *[[Stapelia]]* og *[[Duftranke|Stephanotis]]* dyrkes som potteplanter.

## Galleri

Starr 041014-0034 Calotropis gigantea.jpg|Stamme Asclepiadeae: *Calotropis gigantea*
Fockea edulis 001.jpg|Stamme Fockeeae: *Fockea edulis*
Cynanchum utahense 12.jpg|Stamme Asclepiadeae: *Funastrum utahense*
Larryleachia sp.jpg|Stamme Ceropegieae: *Larryleachia cactiformis*
Oxystelma bornouense MS4282.JPG|Stamme Asclepiadeae: *Oxystelma bornouense*


## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Vindelfamilien

* Strandvindelslekta 
* Åkervindelslekta 
* *[[Cressa (botanikk)|Cressa]]*
* Snyltetrådslekta 
* Nyrevindelslekta 
* Praktvindelslekta 

**Vindelfamilien** (Convolvulaceae) er en plantefamilie i ordenen søtvierordenen. Den omfatter ca. 1650 arter fordelt på 55 planteslekter, men i Norge kan en finne 5 slekter og 15 arter. Det er usikkert hvor mange som virkelig vokser naturlig i Norge. Der neslesnyltetråd og strandvindel er med ganske stor sikkerhet norske, mens åkervindel er antageligvis innført fra middelhavslandene for lenge siden. Ellers er artene timiansnyltetråd, artene i praktvindelslekta og én av underartene i strandvindel innførte i nyere tid. Der prydstrandvindel er oppført på "svartelista", i kategorien SE (svært høy risiko).

Plantene i vindelfamilien er ett- eller flerårige klengeplanter med skruestilte blader. Der snyltetrådslekta er unntak, da artene her snylter på andre arter. Dette er grunnen til, at de ikke har eller har lite blader og klorofyll. Blomstene er radiærsymmetriske, der de fleste har 5 kronblader, men noen har også 4 kronblader. Begerbladene er ikke sammenvokst med blomsten, og fargen på kronbladene er hvit eller rødaktige. En ser også noen ganger helt eller nær hvite kronblader, som har rosa til røde striper fra blomstens sentrum og ut. Kronbladene er sammenvokste til klokke- eller traktform. Frøkapselen har oftest 2 rom.

Noen av artene er middels giftige, og noen få arter er noen ganger brukt som rusmiddel. Ellers er grønnsaken søtpotet i praktvindelslekta.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ingefærfamilien

* *[[Afromomum]]*
** guineapepper
* galanga (*Alpinia*)
* gurkemeie (*Curcuma*)
* *[[Elettaria]]*
** kardemomme
* *[[Kaempferia]]*
* ingefær (*Zingiber*)

**Ingefærfamilien** (Zingiberaceae) er en plantefamilie i ordenen Zingiberales. Den omfatter ca. 700 arter fordelt på 45 planteslekter. Fra ingefærfamilien kommer krydderplanter som galangal, gurkemeie, ingefær, guineapepper og kardemomme. Mange arter dyrkes som prydplanter i varme strøk, for eksempel *[[Hedychium gardnerianum]]*.

## Eksterne lenker
* 
* Zingiberaceae  – beskrivelse i: L. Watson & M.J. Dallwitz (1992–), *The families of flowering plants*.
* Zingiberaceae – beskrivelse i: Stevens, P. F. (2001–),  ''Angiosperm Phylogeny Website''.
Mahognifamilien

* Melioideae
* Cedreloideae

**Mahognifamilien** (Meliaceae) er en plantefamilie i ordenen Sapindales.

Artene er trær eller busker. Barken smaker ofte bittert. De er som regel særbu med egne hann- og hunnplanter, men noen er sambu eller har tvekjønnede blomster. Bladene er vanligvis spredte og finnete, og akselblad mangler. Blomstene sitter som regel i kvaster i bladhjørnene, men kan også sitte i klase eller aks. Det er oftest 4–5 kronblad og 3–10 pollenbærere. Frukten er et bær, kapsel eller mer sjelden en steinfrukt.

Familien deles i to underfamilier, Melioideae med 36 slekter og 585 arter og Cedreloideae med 14 slekter og 56 arter. Største slekt er *[[Aglaia (botanikk)|Aglaia]]* med mer enn 100 arter. Familien er utbredt i alle tropiske strøk, men er rikest utviklet i den gamle verden. Noen få arter går inn i tempererte strøk både i nord og sør. Flere verdifulle typer trevirke (mahogni) kommer fra denne familien. Mahognislekten *(Swietenia)* har stor økonomisk verdi og har flere truede tropiske arter.

## Noen slekter
Slektene i mahognifamilien omfatter blant andre disse slektene, med visse viktige enkelt-arter angitt:
* *[[Aglaia (botanikk)|Aglaia]]* – Sørøst-Asia, Kina, India, Ny-Guinea
* *[[Anthocarapa]]*
* *[[Aphanamixis]]*
* *[[Astrotrichilia]]*
* *[[Azadirachta]]*
** *[[Azadirachta indica ]]* – «Neem Tree» – India
* *[[Cabralea]]*
* *[[Calodecarya]]*
* *[[Capuronianthus]]*
* *[[Carapa]]*
** *[[Carapa procera ]]* – «Crabwood Tree» – Sør-Amerika, Afrika
* *[[Cedrela]]*
** vestindisk seder (*Cedrela odorata*)
* *[[Chisocheton]]*
* *[[Chukrasia]]*
* *[[Cipadessa]]*
* *[[Dysoxylum]]* – Australia, Ny-Guinea, stillehavsøyene
* *[[Ekebergia]]*
* *[[Entandrophragma]]* – tropisk Afrika
** *[[Entandrophragma cylindricum ]]* – «Sapelli» – tropisk Afrika
** *[[Entandrophragma utile ]]* – «Utile», «Sipo» – tropisk Afrika
* *[[Guarea]]*
** *[[Guarea cedrata]]* – «Bossé» – Afrika
** *[[Guarea thompsonii]]* – «Bossé» – Afrika
* *[[Heckeldora]]*
* *[[Humbertioturraea]]*
* *[[Khaya]]*
** *[[Khaya ivorensis]]* – «Ivory Coast Mahogany»
** *[[Khaya senegalensis]]* – «Senegal Coast Mahogany»
* *[[Lansium]]*
* *[[Lepidotrichilia]]*
* *[[Lovoa]]*
* *[[Malleastrum]]*
* *[[Melia (botanikk)|Melia]]*
** paternostertre (*Melia azedarach*)
* *[[Munronia]]*
* *[[Naregamia]]*
* *[[Neobeguea]]*
* *[[Owenia]]* – Australia
* *[[Pseudobersama]]*
* *[[Pseudocarapa]]*
* *[[Pseudocedrela]]*
* *[[Pterorhachis]]*
* *[[Reinwardtiodendron]]*
* *[[Ruagea]]*
* *[[Sandoricum]]*
* *[[Schmardaea]]*
* *[[Soymida]]*
* *[[Sphaerosacme]]*
* Mahognislekten *([[Swietenia]])*
** Vestindisk mahogni *(Swietienia mahagoni)* – Karibien
** Hondurasmahogni *(Swietienia macrophylla)* – Mellom-Amerika
* *[[Synoum]]*
* *[[Toona]]*
** *[[Toona australis]]* – «Australian Redcedar» – Australia
** *[[Toona ciliata]]* – «Toon» – India, Sørøst-Asia, Australia
** *[[Toona sinensis]]* – Kina, Sør- og Sørøst-Asia
* *[[Trichilia]]*
* *[[Turraea]]*
* *[[Turraeanthus]]*
* *[[Vavaea]]*
* *[[Walsura]]*
* *[[Xylocarpus]]*

## Kilder
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Cassini

**Cassini** var etternavnet på en kjent astronomfamilie som levet på 16-, 17-, og 18-hundretallet, med følgende kjente familiemedlemmer:
* César-François Cassini de Thury, fransk astronom (1714–1784)
* Giovanni Dominico Cassini, fransk astronom (1748–1845)
* Giovanni Cassini, italiensk astronom (1625–1712)
* Jacques Cassini, fransk astronom (1677–1756)

Navngitt etter Giovanni **Cassini**:
* Cassinikrateret på Månen
* Cassinidivisjonen, mellomrom mellom Saturns ringer
* Cassini-Huygens, ubemannet romfartsekspedisjon til Saturn og Titan
Thunbergiaceae

**Thunbergiaceae** har vært brukt av flere taksonomer som navn på en plantefamilie med ulike definisjoner. Denne familiens slekter inkluderes vanligvis i akantusfamilien i ordenen Lamiales. Denne familien har ikke vært brukt av noen av de viktige klassifikasjonene, som Takhtajan, Cronquist eller APG-systemene (men APG I nevner dette navnet som synonym for deler av akantusfamilien.)

Av de forfatterne som har brukt dette familienavnet er Nils Lilja i *Skånes Flora* fra 1870. Ifølge Watson og Dallwitz sin oversikt over plantefamilier har dette navnet vært brukt av "Van Tiegh." (som trolig er Phillippe Édouard Léon van Tiegham, 1839-1914. "Tiegh.") Dette nettstedet sier at familien inneholder 4 slekter: *Thunbergia*, *Pseudocalyx*, *Meyenia*, *Whitfieldia* (*Pounguia*) og omfatter 205 arter. (Ingen originalkilder siteres).

## Referanser




## Eksterne lenker
*
ESA (andre betydninger)

**ESA** kan bety:
* European Space Agency, en europeiske romfartsorganisasjon
* EFTA Surveillance Authority, EFTAs overvåkningsorgan
* Euratom Supply Agency, et byrå i EU
* Economics and Statistics Administration, en amerikansk etat
Freden i Roskilde

**Freden i Roskilde** ble inngått  i Roskilde. Fra dansk-norsk side var den et forsøk på å forhindre et totalt nederlag i Karl Gustav-krigene hvor de svenske tropper beleiret København. Den dansk-norske konge, Frederik III, avstod ved fredsslutningen de danske landskapene Skåne, Halland og Blekinge (herunder Bornholm), og de norske lenene Båhuslen og Trondhjems len (herunder Nordmøre og Romsdal). Avståelsen av Trondhjems len og ikke det mye større Trondhjems stift var en kløktig forhandlingsfinte fra dansk-norske side, som forhindret at hele det nordenfjellske Norge ble avstått til Sverige. I tillegg skulle Danmark sperre Østersjøen for svenskfiendtlige flåter, bespise svenske tropper i landet, og tilbakelevere Corfitz Ulfeldts konfiskerte verdier.

Den svenske kongen, Karl X Gustav, var dog ikke tilfreds med avtalen og fortsatte krigen frem til sin død i 1660, og i denne delen av krigen hadde de dansk-norske styrker betydelige fremganger, blant annet hadde norske styrker under ledelse av Georg Reichwein gjenerobret hele Trondhjems len. Etter kongens død ble freden i København inngått den , som bekreftet Roskilde-freden med mye bedre territoriale resultat for Danmark-Norge. Trondhjems len ble igjen en del av riksdelen Norge og Danmark fikk tilbake øyen Bornholm.

I avtalens paragraf 9 ble innbyggerne i de avståtte danske og norske landsdeler garantert sine gamle rettigheter og lover, privilegier og friheter. Ikke desto mindre ble det omgående iverksatt en forsvenskning av de erobrede landsdelene, spesielt i Skåne og Blekinge. Noe senere ble befolkningen i disse områder truet med forvisning til svenske territorier i Polen og Baltikum. Det ble også igangsatt tidenes første kjente geriljakrig hvor de lokale snapphanene kjempet mot de nye svenske styresmaktene.

Det er antatt at Sverige egentlig ønsket daværende Trondhjems stift som krigsbytte, og at begrepsforvirring gjorde at de endte med lenet i stedet for bispedømmet, som da innbefattet hele Nord-Norge.

Ved freden i Roskilde ble riksgrensen lagt midt over Midøya etter den gamle grensen mellom Romsdal og Sunnmøre. Det ble avholdt grenseforretning 27. april 1658 på Vestnes der 40 bønder bekreftet hvor grensen mellom fogderiene gikk: «... huor ret marke og lehne skiffte ere og hafuer været af arildtz tiid holden imellum Nordmør og Rombsdallen, saa vell som og i mellum Syndmør og Rombsdallen ...». Riksgrensen på Midøya gjaldt i to år til Trondhjems len ble tilbakeført ved Freden i København. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Roskildefreden 1658 – Danmarkshistorien
*  (fredstraktaten i sin helhet)
Keiserkrigen

**Keiserkrigen** refererer til Danmark-Norges deltagelse i tredveårskrigen. Kong Christian IV var egentlig mest interessert i å forhindre at den svenske konge kom til å stå i spissen for alliansen mot den tyske keiser.

Tross Riksrådets motstand brakte han Danmark-Norge inn i den tyske religionskrig  mellom protestanter og katolikker, på protestantenes side. Deltakelse i krigen var dels på initiativ fra den engelske kong Jacob. I 1626 led han et forsmedelig nederlag ved Lutter am Barenberg. Etter det første store slag hadde han kun 80 ryttere tilbake av en hær på 20&nbsp;000 mann. Året etter ble Jylland besatt og utplyndret av den tyske keisers tropper under general Wallenstein, og landet var på randen av ruin. Ved freden i Lübeck 1629 slapp kongen med skrekken; men måtte love ikke fremover å blande seg i de tyske forhold.
## Referanser
Honningurtfamilien

* *[[Codon]]*
* *[[Hydrophyllum]]*
* *[[Nemophila]]*
* *[[Honningurt (slekt)|Phacelia]]*

**Honningurtfamilien** (Hydrophylloideae ev. Hydrophyllaceae) oppfattes i noen nyere systemer som en underfamilie i **[[rubladfamilien]]**. Gruppa har tidligere vært behandlet som en uplassert familie direkte under kurvplante-kladen Asteridae, men tilhører trolig ordenen Asterales. Honningurtfamilien omfatter ca. 250 arter fordelt på 17 planteslekter. Hageblomstene honningurt og barneøye hører til her.

## Eksterne lenker
*
Jernurtfamilien

* *[[Verbena]]*

**Jernurtfamilien** (Verbenaceae) er en plantefamilie i ordenen Lamiales. Den omfatter ca.  arter fordelt på 30 planteslekter. Noen arter i slekten *Verbena* dyrkes som hageplanter.

## Kjente slekter
* *[[Lantana]]*
* *[[Verbena]]*

## Eksterne lenker
*
Trompettrefamilien

* Bignonieae
* Catalpeae
* Coleeae
* Crescentieae
* Jacarandeae
* Oroxyleae
* Tecomeae
* Tourrettieae

**Trompettrefamilien** (Bignoniaceae) er en plantefamilie i leppeblomstordenen.

## Beskrivelse
Artene er trær, busker eller lianer, men det er også noen få urter. Bladene sitter motsatt, spredt eller kransstilt; de er enkle eller finnete, mer sjeldent koblete. Akselblad mangler. Hos klatrende arter er ofte endesmåbladet omdannet til en slyngtråd.

Blomsterstanden er en kvast, topp eller klase som sitter endestilt eller i bladhjørnene. Blomstene er tvekjønnede, samkronede, zygomorfe og som regel store. Kronrøret har fem fliker, og fruktknuten er oversittende. Mange arter har ekstraflorale nektarier, som sitter utenom blomsten på blad og stilk. Frukten er som regel en kapsel som sprekker opp på langs, men noen har kjøttfulle frukter. Det er mange frø; de er som regel flate med vinger.

## Utbredelse og økologi
Familien omfatter ca. 790 arter fordelt på 8 stammer og 110 slekter. Den er utbredt i nesten alle tropiske områder, og det er spesielt mange arter i Sør-Amerika. Det er også noen arter i de nordlige og sørlige tempererte sonene, men ingen vokser naturlig i Europa.

Trompettrefamilien er med omtrent 400 arter kanskje den viktigste gruppen av lianer i Neotropis. I tropisk løvfellende skog i dette området er trompettrefamilien den nest mest artsrike familien.

Pollineringen utføres av insekter, fugler og flaggermus. Hos de fleste artene spres frøene med vinden, men andre har frukter som etes av ulike pattedyr, fra aper til elefanter. *Dolichandrone* vokser ofte i mangroveskog og har frø som flyter på vannet.

## Nytte
På grunn av de praktfulle blomstene dyrkes mange arter som prydtrær eller klatreplanter i tropiske og subtropiske strøk, for eksempel jacaranda (*Jacaranda mimosifolia*), afrikansk tulipantre (*Spathodea campanulata*), *[[Kigelia africana]]*, *[[Millingtonia hortensis]]*, *[[Tecoma stans]]*, *[[Tecoma capensis]]*, *[[Podranea ricasoliana]]*, *[[Pyrostegia venusta]]* og *[[Amphilophium buccinatorium]]*. Fruktene til kalebasstre (*Crescentia cujete*) brukes til å lage kopper, beholdere og musikkinstrumenter. Noen har verdifullt trevirke, blant annet *[[Handroanthus]]*, *[[Jacaranda (slekt)|Jacaranda]]*, *[[Roseodendron]]* og *[[Tabebuia]]*.

Trompettre (*Catalpa*) er vanlige prydtrær nordover til Danmark og Sør-Sverige, men er lite brukt i Norge fordi de ofte blir ofte frostskadet. I Norge dyrkes rosebasunblomst (*Incarvillea delavayi*) som staude og fakkelranke (*Eccremocarpus scaber*) som ettårig sommerblomst. Trompetvin (*Campsis radicans*) er en klatrende busk som er vanlig dyrket i tempererte og subtropiske strøk. I Norge kan den plantes på milde steder.

## Galleri

Pithecoctenium02.jpg|Sprekk-kapsel hos *Amphilophium* sp.
Argylia radiata.JPG|*Argylia radiata* fra Atacamaørkenen
Dolichandrone falcata W2 IMG 9458.jpg|*Dolichandrone falcata* i India
Starr 070906-9102 Pandorea jasminoides.jpg|Den australske *Pandorea jasminoides* plantet på Maui
Tabebuia caraiba.JPG|Den søramerikanske *Tabebuia aurea* plantet i Florida


## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Siggerud

**Siggerud** er et tettsted i Nordre Follo kommune i Akershus fylke. Det var tidligere en del av Ski kommune. Tettstedet grenser opp mot skogsområdet Østmarka. 

På Siggerud ligger blant annet Siggerud kirke, Siggerud skole og idrettsanlegg.

Kulturtilbudene omfatter Siggerud Skolekorps, Siggerud Idrettslag, Siggerud Storband, Siggerud Klatreklubb og Siggerud Speidergruppe.

## Referanser
Vardø radio

**Vardø Radio** (LGV) var en norsk kystradiostasjon. Den hadde en meget viktig funksjon i forhold til fiskeflåten og annen skipstrafikk i Barentshavet.

Stasjonen ble påbegynt bygget i 1921 og stod ferdig i 1923. Sommeren 1940 ble stasjonen forsøkt bombet av tyske fly, men takket være beskytning fra den nærliggende Vardøhus festning som fremdeles var på norske hender, ble ødeleggelser avverget. I 1969 overtok stasjonen mellombølgestasjonene Berlevåg radio (LFQ) og Mehamn radio (LFM), og fra 1990 hele kysten fra Tromsø til 
russegrensen som følge av nedleggingen av Hammerfest radio.

Vardø Radio var den siste kystradiostasjonen i Norge som førte telegrafi. Denne tjenesten ble nedlagt ved årsskiftet 2002/2003.

På lyttevaktsrommet ved Vardø Radio ble nødkanaler for maritim VHF, mellombølge-telefoni og for luftfartøyer og friflyt nødpeilesender overvåket. Radiostasjonen hadde også terminaler for det nye globale nød- og sikkerhetssystemet GMDSS og direkte telefonlinje til Hovedredningssentralen i Bodø. Fra 1. februar 1999 var Vardø Radio den eneste stasjonen i Vest-Europa som fortsatt brukte mellombølge-telegrafi i nød- og sikkerhetsarbeidet, etter avtale mellom Norge og Russland. Det ble også sendt ut isvarsel fra stasjonen, og man hadde værobservasjonstjeneste.

Ekspedisjonen ved Vardø Radio avlyttet og betjente flere kanaler for mellombølge-telefoni og telefonikanaler for VHF. Stasjonen hadde stor kompetanse på kontakt med østeuropeiske skip. Vardø radio ble den 23. januar 2007 *(offisiell åpning)* samlokalisert med Kystverkets Vardø Trafikksentral.

Stasjonen ble lagt ned 1. januar 2018 i forbindelse med modernisering og omorganisering i Telenor Kystradio.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Med øret mot Barentshavet 
* Åpning av ”nye” Vardø radio samlokalisert med Kystverkets nye Vardø Trafikksentral
Tidløsfamilien

* *[[Colchicum]]*
* *[[Disporum]]*
* *[[Gloriosa]]*
* *[[Uvularia]]*

**Tidløsfamilien** (Colchicaceae) er en plantefamilie i ordenen Liliales. Den omfatter ca. 200 arter fordelt på 20 planteslekter. Mange av artene er svært giftige. Tidløsfamilien ble tidligere regnet som en del av liljefamilien.

## Eksterne lenker
*
Vasshårslekta

* *[[Callitriche fassetti]]*
* *[[Callitriche hermaphroditica]]*
* *[[Callitriche heterophylla]]*
* *[[Callitriche intermedia]]*
* *[[Callitriche longipedunculata]]*
* *[[Callitriche marginata]]*
* *[[Callitriche palustris]]*
* *[[Callitriche pedunculosa]]*
* *[[Callitriche peploides]]*
* *[[Callitriche stagnalis]]*
* *[[Callitriche terrestris]]*
* *[[Callitriche trochlearis]]*

**Vasshår** (*Callitriche*) var i tradisjonell systematikk den eneste slekta i vasshårfamilien (Callitrichaceae) (alternativt norsk navn vannstjernefamilien), men er nå inkludert i den reviderte kjempefamilien (Plantaginaceae).

## Eksterne lenker
*
Sommerfuglbuskfamilien

**Sommerfuglbuskfamilien** (Buddlejaceae) var en plantefamilie i leppeblomstordenen (Lamiales). Den omfattet ca. 150 arter fordelt på 9 slekter. Familien er ikke anerkjent i APG IV-systemet, og slektene er flyttet til andre familier. Den mest kjente, sommerfuglbuskslekta (*Buddleja*), er flyttet til brunrotfamilien (Scrophulariaceae), mens flere andre nå er i fagerblomstfamilien (Gesneriaceae).

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Magnoliafamilien

* *[[Magnolia]]*
* *[[Liriodendron]]*

**Magnoliafamilien** (Magnoliaceae) er en plantefamilie i ordenen Magnoliales. Den omfatter ca. 230 arter fordelt på 2 (eller 7) planteslekter. Artene i magnoliafamilien er blant de mest primitive blomsterplantene. Det mest slående er at de blomstrer direkte på kvistene (uten stilk). *Magnolia* dyrkes en del som hageplante.

Enkelte regner de to slektene som underfamilier, det vil si:
* *Magnolioideae*, med Magnolia som viktigste slekt, av enkelte regnet som den eneste. 
* *Liriodendroidae*, med Liriodendron (tulipantrær) som eneste slekt.

En hovedforskjell mellom arter i magnoliafamilien og andre familier av blomsterplanter, er at magnoliafamiliens blomster har fruktemner arrangert i spiralposisjon snarere enn i ring. Her likner magnolia-artene mer på fossile former, og synes å utgjøre en mer basal form.

## Taksonomi
En del forskere deler artene i magnoliafamilien inn i  en rekke slekter fordelt på de to underfamiliene. En slik inndeling kan se slik ut: 

* **Magnoliafamilien**
** Subfamilie ***Magnolioideae***
*** Tribus *Magnolieae* 
**** Slekt *[[Kmeria]]* (5 arter) 
**** Slekt Magnolia (128 arter) 
**** Slekt *[[Manglietia]]* (29 arter) 
**** Slekt *[[Pachylarnax]]* (2 arter) 
*** Tribus *Michelieae* 
**** Slekt *[[Elmerrillia]]* (4 arter) 
**** Slekt *[[Michelia]]* (49 arter) 
** Subfamilie ***Liriodendroidae***
*** Slekt *[[Liriodendron]]* (2 arter) 

Det er derimot vanlig å regne alle slektene i underfamilien *Magnolioideae* inn i Magnoliaslekten, og de to siste artene til Liriodendron-slekten.

## Eksterne lenker
*
Annonaceae

* *[[Annona]]*
* *[[Annonidium]]*
* *[[Asimina]]*
* *[[Guamia]]*
* *[[Gutteria]]*
* *[[Isolona]]*
* *[[Malmea]]*
* *[[Oxandra]]*
* *[[Richella]]*
* *[[Rollina]]*
* *[[Porcelia]]*
* *[[Stenanona]]*
* *[[Trigynea]]*
* *[[Uvaria]]*
* *[[Xylopia]]*

**Annonaceae** er en plantefamilie i ordenen Magnoliales. Den omfatter 126-135 planteslekter og inntil 2.500 arter. 
Fra denne familien kommer fruktene cherimoya (*Annona cherimola*) og atemoya *(Annona cherimola × squamosa)*, ofte kalt sukkerepler. Flere slekter, som *[[Annona]]*, *[[Rollinia]]*, *[[Uvaria]]* og *[[Asimina]]*, gir spiselige frukter. Største slekt er *[[Gutteria]]* med anslagsvis 260 arter, mens *Annona* er typeslekten for familien.

Arte fra Latin-Amerika er godt utforsket, mens mindre er kjent ved de mange artene fra Sørøst-Asia. 

## Eksterne lenker
* 
* Annonaceae  , i: M Watson og L J Dallwitz (1992–), *The Families of Angiosperm Plants*.
Levende fossil

**Levende fossiler** er enkeltarter eller små grupper av arter som i spesielle nisjer har overlevd til vår tid, selv om alle deres slektninger døde ut for millioner av år siden. Levende fossiler er meget interessante for å forstå utviklingen av livet på jorden. Det finnes en god del levende fossiler, både i dyreriket og planteriket.

## Noen levende fossiler

*Blåfisk er noen overlevende arter av kvastfinnefisk som ellers døde ut rundt perioden trias.
**[[Ginkgo]]* (tempeltre) er én overlevende art av en plantetype som var vanlig i jura.
*Urtre (*Metasequoia glyptostroboides*), et bartre fra Kina
*Skjermtre (*Sciadopitys verticillata*), et bartre fra Japan
**[[Wollemia nobilis]]*, et bartre fra Australia
**[[Amborella]]* og *[[degeneriaceae|Degeneria]]* er overlevende arter fra de aller tidligste blomsterplantene i kritt.
*Tuataraen på New Zealand er eneste overlevende art av broøglene, som ellers døde ut sammen med dinosaurene.
**[[Psilotum]]* er noen få overlevende arter av psilofytter, en plantetype som var vanlig i devon.
*Sneller er 23 gjenlevende arter av en plantetype som dominerte Jorden i perm og karbon.
*Kloakkdyrene i Australia er overlevende primitive pattedyr som fortsatt legger egg.
**Nautilus* (perlebåt) er siste overlevende av blekksprutene i underklassen Nautiloidea. De var svært tallrike i tidlig paleozoikum.
**[[Welwitschia]]*-planten i Namibia.
*Dolkhaler, en gruppe marine leddyr

## Litteratur
*
Linfamilien

* Lin (*Linum*)

**Linfamilien** omfatter åtte planteslekter. Fra denne familien får vi tekstilfiber (lin), linfrø og linolje.

## Eksterne lenker
*
Perikumfamilien

* perikum (*Hypericum*)
* *[[Clusia]]*

**Perikumfamilien** (Clusiaceae eller Hypericaceae) er en plantefamilie i ordenen Malpighiales. Den omfatter ca. 1000 arter fordelt på 40 planteslekter. Arter av perikum brukes noe som krydder i likører.

I Norge finnes flere arter i perikumslekten (*Hypericum*).

## Eksterne lenker
*
Vortemelkfamilien

* *[[Codiaeum]]*
* *[[Croton]]*
* maniok (*Manihot*)
* *[[Ricinus]]*
* vortemelk (*Euphorbia*)

**Vortemelkfamilien** (Euphorbiaceae) er en plantefamilie i ordenen Malpighiales. Den omfatter ca. 5000 arter fordelt på 300 planteslekter. Kjente potteplanter som julestjerne, castor og kroton kommer fra vortemelkfamilien.

## Eksterne lenker
*
Kokafamilien

* *[[Aneulophus]]*
* *[[Erythroxylum]]*
* *[[Nectaropetalum]]*
* *[[Pinacopodium]]*

**Kokafamilien** (Erythroxylaceae) er en plantefamilie i ordenen Malpighiales. Den omfatter ca. 250 arter fordelt på 4 planteslekter. Det narkotiske stoffet kokain kan utvinnes fra flere av artene blant annet busken *[[Erythroxylon coca]]*.

## Eksterne lenker
*
Malpighiaceae

* *[[Malpighia]]*

**Malpighiaceae** er en plantefamilie i ordenen Malpighiales. Den omfatter ca. 1100 arter fordelt på 65 planteslekter. Den har ikke noe norsk navn. Fra *Malpighia glabra* kommer den C-vitaminrike steinfrukten acerola ("Barbados cherry").

## Slekter

## Litteratur
* Davis,  C. C., and W. R. Anderson. 2010. «A complete phylogeny of Malpighiaceae inferred from nucleotide sequence data and morphology». *American Journal of Botany* 97: 2031–2048

## Eksterne lenker
* 
* Malpighiaceae Malpighiaceae – description, taxonomy, phylogeny, and nomenclature
Sterculioideae

* *[[Acropogon]]*
* *[[Brachychiton]]*
* *[[Kola (tre)|Cola]]*
* *[[Firmiana]]*
* *[[Franciscodendron]]*
* *[[Heritiera]]*
* *[[Hildegardia]]*
* *[[Octolobus]]*
* *[[Pterocymbium]]*
* *[[Pterygota (planter)|Pterygota]]*
* *[[Scaphium]]*
* *[[Sterculia]]*

**Sterculioideae** er en underfamilie og omfatter 12 planteslekter. Den har tidligere vært en egen familie, kakaofamilien (Sterculiaceae) og inneholdt da flere slekter, 65. Fra arter i slekten *Cola* får man det spesielle smaksstoffet som brukes i cola-brus.

''Malvaceae'' site

## Eksterne lenker
*
Marantaceae

* *[[Afrocalathea]]*
* *[[Ataenidia]]*
* *[[Calathea]]*
* *[[Cominsia]]*
* *[[Ctenanthe]]*
* *[[Donax]]*
* *[[Halopegia]]*
* *[[Haumania]]*
* *[[Hylaeanthe]]*
* *[[Hypselodelphys]]*
* *[[Ischnosiphon]]*
* *[[Koernickanthe]]*
* *[[Maranta]]*
* *[[Marantochloa]]*
* *[[Megaphrynium]]*
* *[[Monophrynium]]*
* *[[Monophyllanthe]]*
* *[[Monotagma]]*
* *[[Myrosma]]*
* *[[Phacelophrynium]]*
* *[[Phrynium]]*
* *[[Pleiostachya]]*
* *[[Sanblasia]]*
* *[[Saranthe]]*
* *[[Sarcophrynium]]*
* *[[Schumannianthus]]*
* *[[Stachyphrynium]]*
* *[[Stromanthe]]*
* *[[Thalia (planter)Thalia]]*
* *[[Thaumatococcus]]*
* *[[Thymocarpus]]*
* *[[Trachyphrynium]]*

**Marantaceae** (pilrotfamilien) er en plantefamilie i ordenen Zingiberales. Den omfatter ca. 550 arter fordelt på 31 planteslekter. Potteplantene *[[Ctenanthe|Calathea, Maranta, Ctenanthe]]* og *[[Stromanthe]]* tilhører denne familien.

## Eksterne lenker
* 
* Marantaceae  – beskrivelse i: L. Watson & M.J. Dallwitz (1992–), *The families of flowering plants*.
* Marantaceae – beskrivelse i: Stevens, P. F. (2001–),  ''Angiosperm Phylogeny Website''.
Peperomia

* *[[Peperomia acuminata]]*
* *[[Peperomia borbonensis]]*
* *[[Peperomia caperata]]*
* *[[Peperomia clusiaefolia]]*
* *[[Peperomia septentrionalis]]*

***Peperomia*** er en slekten med planter der mange av artene dyrkes som potteplanter. Artene i slekten har ofte pepperaktig lukt.

Slekten regnes vanligvis for en del av pepperfamilien, men gis i noen systematiske oversikter sin egen familie: **Peperomiaceae**.

## Eksterne lenker
*