open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anshan

:*[[Anshan (Persia)|Anshan]] var også en by og et kongedømme i antikkens Persia.*

**Anshan** (forenklet kinesisk: 鞍山; tradisjonell kinesisk: 鞍山; pinyin: *Ānshān*) er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Liaoning i  Kina. Befolkningen innen grensene anslås (2004) til 1&nbsp;226&nbsp;000. 

Byen har Kinas største jern- og stålverkskompleks. I dette området er det mange jern- og kullgruver. Anshan har en viktig produksjon av jernbaneskinner, kabler og lignende stålprodukter, og har også industrianlegg for kjemikalier, traktorer, maskineri, sement og papir, og oljeraffineri. 

## Historie
Anshan ble grunnlagt i 1387 og befestet på 1500-tallet. Under bokseropprøret (1900) og deretter den japansk-russiske krig (1904–1905) ble byen sterkt skadet. Den ble gjenoppbygd med brede gater.

Industrialiseringen tok til i 1918, og skjøt kraftig fart under den japanske okkupasjon som begynte i 1931. Det var japanerne som utviklet byens metallurgiske industri under annen verdenskrig. 

Sovjetunionen demonterte og fraktet bort de fleste stålverkene mellom 1944 og 1946, og byen stod tilbake utplyndret og ribbet.

Gjenoppbyggingen, men mer moderne industrianlegg, tok til tidlig i 1950-årene, og i 1956 var den sluttført.

## Administrative enheter
Byprefekturet Anshan har jurisdiksjon over 4 distrikter (区 *qū*), ett byfylke (市 *shì*), ett fylke (县 *xiàn*) og ett autonomt fylke (自治县 *zìzhìxiàn*).

## Samferdsel
### Jernbane
Hada-banen, en høyhastighetsbane åpnet i 2012, går gjennom området fra Harbin til Dalian.

### Vei
Kinas riksvei 202 løper gjennom området. Den begynner i Heihe i provinsen Heilongjiang, passerer gjennom Harbin og Shenyang, og ender i Dalian ved Gulehavet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Panjin

**Panjin** (forenklet kinesisk: 盘锦; tradisjonell kinesisk: 盤錦; pinyin: *Pánjǐn*; Wade-Giles: *P'án-chǐn*) er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Liaoning i  Kina. Befolkningen innen grensene anslås (2004) til 1,25 millioner mennesker.

Panjin ligger sør i provinsen, ved elven Liao Hes sørlige løp. Den petrokjemiske industri preger næringslivet.

## Administrative enheter
Byprefekturet Panjin har jurisdiksjon over to distrikter (区 *qū*) og to fylker (县 *xiàn*).

## Samferdsel
### Jernbane
Panjin–Yingkou høyhastighetsbane åpnet i 2013.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Panjin - China Liaoning Business Guide
* An overview of Panjin in English
Liaoyang

:*[[Liaoyang (Liaoyang)|Liaoyang]] er også et fylke i [[Liaoning]].*

**Liaoyang** (forenklet kinesisk: 辽阳; tradisjonell kinesisk: 遼陽; pinyin: *Liáoyáng*) er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Liaoning i  Kina. Befolkningen innen grensene anslås (2004) til 1,81 millioner. 

Liaoyang er en viktig by innen den nordsøstkinesiske tungindustri.

## Historie
Slaget ved Liaoyang i 1904 (den russisk-japanske krig) fant sted i dette området. Det var et stort lederlag for de russiske styrker.

## Administrative enheter
Byprefekturet Liaoyang har jurisdiksjon over 5 distrikter (区 *qū*), ett byfylke (市 *shì*) og ett fylke (县 *xiàn*).

## Samferdsel
### Jernbane
Hada-banen, en høyhastighetsbane åpnet i 2012, går gjennom området fra Harbin til Dalian.

### Vei
Kinas riksvei 202 løper gjennom området. Den begynner i Heihe i provinsen Heilongjiang, passerer gjennom Harbin og Shenyang, og ender i Dalian ved Gulehavet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Liaoyang - Reisebericht
* i Encyclopædia Britannica
Yingkou

**Yingkou** (forenklet kinesisk: 营口; tradisjonell kinesisk: 營口; pinyin: *Yíngkǒu*; Wade-Giles: *Yíng-k'ǒu*) er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Liaoning i Kina. Befolkningen innenfor grensene anslås (2004) til 2,3 millioner.

Yingkou var tidligere kjent som **Newchwang** (牛莊; pinyin: *Niúzhuāng*; mandsjuisk: *Ishangga gašan hoton*) – en av traktathavnene bestemt åpnet av Tianjintraktaten av 1858. Byen lå nær 50 km fra kysten, langs elven Liao He. Etter at traktaten var undertegnet oppdaget britene at elven ikke var dyp nok for deres skip. Da ble traktathavnen flyttet nedover nærmere elveutløpet, og det er der dagens Yingkou ligger. 

## Administrative enheter
Byprefekturet Yingkou har jurisdiksjon over 4 distrikter (区 *qū*) og 2 byfylker (市 *shì*).

## Samferdsel
### Jernbane
Hada-banen, en høyhastighetsbane åpnet i 2012, går gjennom området fra Harbin til Dalian. Panjin–Yingkou høyhastighetsbane åpnet i 2013.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Yingkou China 
* The coastal base development project
Fuxin (Liaoning)

**Fuxin** (kinesisk: 阜新; pinyin: *Fùxīn*; Wade-Giles: *Fù-hsīn*) er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Liaoning i Nord-Kina ved Kinas kyst mot Gulehavet. Befolkningen innen grensene anslås (2004) til 1,9 millioner. 

## Administrative enheter
Byprefekturet Fuxin har jurisdiksjon over 5 distrikter (区 *qū*), ett fylke (县 *xiàn*) og ett autonomt fylke (自治县 *zìzhìxiàn*).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Infoside om Fuxin
* Fuxin kart
Fushun (Liaoning)

**Fushun** (forenklet kinesisk: 抚顺; tradisjonell kinesisk: 撫順; pinyin: *Fǔshùn*) er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Liaoning i Nord-Kina ved Kinas kyst mot Gulehavet. Befolkningen innen grensene anslås (2004) til 1&nbsp;409&nbsp;000. 

Fushun ligger i et sterkt industrialisert område. Byen har jernbaneforbindelse til Shenyang i nord og Dalian i sør. Fushan har et enormt dagverksbrudd for kull som har vært i drift siden 1100-tallet. Byen ble utviklet av russerne fra 1905 og av japanerne frem til 1945. 

Byen har i øst et enormt vannreservoar for drikkevann ved Dahuofang-demningen fra 1958, som er delstatens største kunstige vannspeil.

## Administrative enheter
Byprefekturet Fushun har jurisdiksjon over 4 distrikter (区 *qū*), ett fylke (县 *xiàn*) og 2 autonome fylker (自治县 *zìzhìxiàn*).

## Samferdsel
Kinas riksvei 202 løper gjennom området. Den begynner i Heihe i provinsen Heilongjiang, passerer gjennom Harbin og Shenyang, og ender i Dalian ved Gulehavet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dandong

**Dandong** (forenklet kinesisk: 丹东; tradisjonell kinesisk: 丹東; pinyin: *Dāndōng*; Wade-Giles: *Tān-tūng*)  er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Liaoning i Nord-Kina ved Kinas kyst mot Gulehavet. Befolkningen innenfor prefekturgrensene anslås (2004) til 2,41 millioner – på 14&nbsp;967 kvadratkilometer; selve det bymessige senteret er på 563 km² og har 643&nbsp;000 innbyggere.

Dandong ligger nær ved Yaluelvens munning ut i Koreabukten i Gulehavet. Den ligger rett overfor Nord-Korea med byen Sinuiju på den motsatte elvebredd, forbundet med Den kinesisk-koreanske vennskapsbrua. Dandong har en havn, og har siden 1907 hatt togforbindelse med Shenyang og Nord-Korea. 

Supungdemningen ved Yalu genererer kraft til Dandongs industri. Det produseres papir, eikebladsilke, kjemikaler, medisiner, maskineri, sement og gummiprodukter. 

## Administrative enheter
Byprefekturet Dandong har jurisdiksjon over 3 distrikter (区 *qū*), 2 byfylker (市 *shì*) og ett autonomt fylke (自治县 *zìzhìxiàn*).

## Historie
Kart og arkeologiske funn gjør det nærliggende å konkludere at området hadde bosetting allerede under Zhou-dynastiet. 

Selve byen ble grunnlagt under Ming-dynastiet (1368&ndash;1644), og den utviklet seg til et viktig handelsknutepunkt mellom Kina og Korea.

Området ble kjent som fylket *Andong* (安東) 1876. Andong betyr i denne sammenheng «[skape] fred i øst», og navnet reflekterte det syn datidens Qing-Kina hadde på Korea: Korea var deres lydrike og det var Kinas ansvar å skape fred der. 

Under den første sino-japanske krig ble Andong raskt okkupert av japanerne i 1894. Dangong ble åpnet som traktathavn for fremmede makter i 1907. I Mandsjukuo-eraen ble byen hovedstad for provinsen Andong, en av fjorten provinser som ble etablert i denne japanskledede marionettstaten. 

Byen fikk sitt nåværende navn 20. januar 1965, ettersom man mente at det forrige navnet vitnet om en imperialistisk innstilling.

## Samferdsel
Kinas riksvei 201 fører gjennom området. Den begynner i Hegang i provinsen Heilongjiang og fører via blant annet Mudanjiang og Dandong sør til Liaodonghalvøya til Lüshunkou/Dalian.

Kinas riksvei 304 løper gjennom området. Den begynner i Dandong og fører til Holingol i Indre Mongolia.

## Friøkonomisk sone
I juni 2011 bestemte kinesiske og nordkoreanske myndigheter seg for å etablere en fri økonomisk sone på elveøyene Hwanggumpyong (sør for byen) og Wihwa (nord for byen) begge innenfor nordkoreanske grenser, men like ved den kinesiske grensa.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Lokalregjeringens hjemmesider
Benxi

**Benxi**  (kinesisk: 本溪; pinyin: *Běnxī*; Wade-Giles: *Pěn-hsī*), er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Liaoning i Nord-Kina ved Kinas kyst mot Gulehavet. Befolkningen i byområdet anslås (2004) til 919&nbsp;000. 

Byen har tungindustri og store jern- og kullgruver. Den ble grunnlagt som et metallurgisk senter i 1915 og ligger på jernbanelinjen mellom Shenyang og Nord-Korea. 

## Administrative enheter
Byprefekturet Benxi har jurisdiksjon over 4 distrikter (区 *qū*) og 2 autonome fylker (自治县 *zìzhìxiàn*).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jinzhou (Liaoning)

:*Det gamle navnet *'Jehol**/**Johol** var også et av navnene på [[Rehe (provins)|en tidligere kinesisk provins]].''


**Jinzhou** ([[forenklet kinesisk]]: 锦州; [[tradisjonell kinesisk]]: 錦州; [[pinyin]]: ''Jǐnzhōu''; [[Wade-Giles]]: ''Chǐn-chōu''), tidligere **Jehol** eller **Johol*', er en [[Kina|kinesisk]] [[by på prefekturnivå]] i provinsen [[Liaoning]] i Nord-Kina. Den er en viktig havneby og vender mot [[Bo Hai]]-delen av [[Gulehavet]]. Befolkningen innen grensene anslås ([[2004]]) til 3,07 millioner. 

== Historie ==
Jinzhou var en gang en strategisk militærby i Liaoxipassasjen. 

Den vant en tragisk berømmelse tidlig i [[1930-årene]], i forbindelse med [[Japan]]s ekspansjon i det nordlige Kina. Den japanske hær inntok byen, som da hadde om lag 100&nbsp;000 innbyggere, i januar [[1932]]. Det skjedde etter harde kamper. Jinzhou var strategisk viktig, og kampene der spilte en viktig rolle for japanernes ovetagelse av kontrollen over [[Mandsjuria]]. Dens erobring ble en av ankeppunktene fra [[USA]]s side overfor Japan, og ble på sitt vis en av markørene langs den vei som skulle føre frem til det japanske [[angrepet på Pearl Harbor]] i [[1941]]. 

Da japanerne innledet sitt angrep på kinesiske styrker i Mandsjuria i september [[1931]], ble «den ynge marskalk», [[Chang Hsueh-liang]], dødt til å rømme sin hovedstad [[Mukden]] (Shenyang).  Han tok med seg en del av sine 200&nbsp;000 tropper sørover til Jinzhou, som ble hans nye hovedkvarter. I et av de første slike angrep i krigshistorien gjennomførte japanerne bombeangrep mot byen fra luften. Da de etterpå rykket inn i byen, gjennomførte de omfattende herjinger, drap og plyndringer. 

== Administrative enheter ==
Byprefekturet Jinzhou har jurisdiksjon over 3 [[Distrikt (Kina)|distrikter]] (区 *qū*), 2 [[By på fylkesnivå|byfylker]] (市 *shì*), 2 [[Fylke (Kina)|fylker]] (县 *xiàn'') og en spesiell utviklingssone.

## Samferdsel
Jinzhou er stoppested på den viktige jernbanelinen Jinghabanen som løper fra Beijing til Harbin via blant annet Tianjin, Tangshan, Shenyang og Changchun. 

Kinas riksvei 102 løper gjennom området. Den begynner i Beijing og fører gjennom provinsene Hebei, Liaoning, Jilin og Heilongjiang. Den er innom byene Qinhuangdao, Shenyang og Changchun underveis til Harbin.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wenzhou

** Wenzhou ** (kinesisk: 溫州; pinyin: *Wēnzhōu*) er en by på prefekturnivå i provinsen Zhejiang ved Kinas kyst mot Østkinahavet. Befolkningen anslås til  (2006). 

Wenzhou kullkraftverk ligger her.

## Historie
Det kan spores bosetting på stedet tilbake til 2000 år f.Kr. Området ble kalt kongedømmet Dong'ou på 200-tallet f.Kr.. 

Havnebyen ble grunnlagt på 300-tallet e.Kr., og bar da navnet Yongjia. Under Tang-dynastiet ble den elevert til prefektur, og i 675 fikk den navnet Wenzhou.

I 1876 ble byen åpnet for utenrikshandel. På 1800-tallet utviklet den seg til en viktig havn for kinesisk teeksport. Under den andre sino-japanske krig var Wenzhou en av de få havner som ikke ble okkupert av japanerne, og byen hadde da stor betydning for den kinesiske side. Etter krigen var den i bakevjen til kysthandelen begynte å ta seg opp ca. 1955. Den er senere vokst til stor velstand.

Wenzhou er også hjembyen til mange handelskinesere i USA og Europa.

## Administrasjon
Byprefekturet Wenzhou administrerer tre distrikter, to byer på fylkesnivå, og seks fylker.

## Samferdsel
### Jernbane
Høyhastighetsbanen Ningbo–Taizhou–Wenzhou-banen har sitt sørlige endepunkt i Wenzhou, og knytter der an til høyhastighetsbanen Wenzhou–Fuzhou-banen videre til Fuzhou.

### Veier
Kinas riksvei 104 løper gjennom prefekturet. Den begynner i Beijing, løper sørover via Dezhou og så til Jinan, Xuzhou, Nanjing, Hangzhou, Wenzhou og ender opp i Fuzhou.

Kinas riksvei 330 løper nordvestover fra Wenzhou i Zhejiang til Shouchang i Jiande i samme provins.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Luqiao

**Luqiao** (kinesisk: 路桥区; pinyin: *Lùqiáo Qū*) er et kinesisk bydistrikt i byprefekturet Taizhou i provinsen Zhejiang ved Kinas kyst mot Østkinahavet. Befolkningen anslås (2004) til 429&nbsp;000. Det har et areal på 274 km². 

Distriktet ble opprettet i 1994 da det som ledd av en større administrativ omorganisering i Zhejiang ble avdelt fra Huangyan.

Den store kinesiske bilprodusenten Geely begynte sin virksomhet i Luqiao, og har fortsatt stor bilproduksjon her.

## Samferdsel
### Jernbane
Høyhastighetsbanen Ningbo–Taizhou–Wenzhou-banen går gjennom området.

## Eksterne lenker
* Infoside
* Lokalregjeringens offisielle hjemmesider – på kinesisk 
* Lokalregjeringens offisielle hjemmesider – på engelsk
Jiaxing

**Jiaxing** (kinesisk: 嘉兴; pinyin: *Jiāxīng*) er en by på prefekturnivå i provinsen Zhejiang ved Kinas kyst mot Østkinahavet. Befolkningen anslås (2004) til 3&nbsp;320&nbsp;000, hvorav 467.000 i hovedbyen. 

Byen Jiaxing ligger ved elven Huangpu, som fortsetter ned til Shanghai, og derfra ut i Yangtze og Østkinahavet. Reiseavstanden til Shanghai i nord er ca. én time.

Jiaxing er en av Folkerepublikken Kinas viktigste byer for silkeindustrien. Dessuten har den også en betydningsfull allmenn tekstilindustri, og er en av verdens største eksportører av lærvarer. Det er også mekanisk, kjemisk og elektronisk industri i Jiaxing. 

Byen ble i 2005 regnet som den by i Folkerepublikken Kina med sterkest økonomisk vekst, et sted der man kan se hvordan kommunistpartiets holdning til kapitalistiske markedskrefter er blitt etter Maos død. 

## Historie

Jiaxing spiller en viss betydning i Det kinesiske kommunistpartis historie. Partiet anses ofte å ha blitt stiftet i Shanghai, men i virkeligheten skjedde det i Jiaxing. Stiftelsesmøtet begynte rett nok i Den franske konsesjon i Shanghai i 1921, men selve det formelle stiftelsesvedtaket fant sted 31. juli 1921 en båt på Nanhusjøen i Jiaxing sør for byen etter at delegatene i hui og hast rømte den franske konsesjon.

## Kulturminner
*Majiabang-funnstedet* (forenklet: 马家浜遗址, pinyin: *Majiabang yizhi*) for Majiabangkulturen ble i 2001 tilføyd på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner. 

## Administrasjon

Jiaxing administrerer to distrikter, tre byer på fylkesnivå og to fylker.

* Nanhu distrikt (南湖区)
* Xiuzhou distrikt (秀洲区)
* Haining byfylke (海宁市)
* Pinghu byfylke (平湖市)
* Tongxiang byfylke (桐乡市)
* Jiashan fylke (嘉善县)
* Haiyan fylke (海盐县)

## Samferdsel
Kinas riksvei 320 går gjennom området. Den begynner i Shanghai og løper sørvestover til grensen mellom provinsen Yunnan og Burma. Underveis er den innom blant annet Hangzhou, Nanchang, Guiyang, Kunming og Dali.

## Eksterne lenker
* 
* Lokalregjeringens hjemmesider (engelsk)
Jiaojiang

**Jiaojiang** (kinesisk: 椒江区, pinyin: *Jiāojiāng*) er en kinesisk by på distriktsnivå i byprefekturet Taizhou i provinsen Zhejiang ved Kinas kyst mot Østkinahavet. Befolkningen anslås (2004) til 470&nbsp;000. 

Til 1980 var distriktet administrativt understilt Huangyan, og ble kalt **Haimen**.  Da Haimen-distriktet ble oppgradert til by på fylkesnivå i 1981 fikk det som nytt navn Jiaojiang for å unngå sammenblanding med Haimen i provinsen Jiangsu. Da byprefekturet Taizhou ble opprettet i 1994, ble Jiaojiang et av dets distrikter.

Tilhørende distriktet men langt til havs er Dachenøyene, med i alt 29 øyer, holmer og skjær på 14,6 kvadratkilometer. Fra 1951 til 1955 var dette hvor eksilregjeringen for Zhejiangprovinsen holdt til inntil Republikken Kina evakuerte øyene. 

## Eksterne lenker
* Infoside
Shaoxing

**Shaoxing** (kinesisk: 绍兴; pinyin: *Shàoxīng*) er en by på prefekturnivå på Ningshaosletten i provinsen Zhejiang ved Kinas kyst mot Østkinahavet. Befolkningen anslås (2004) til 351&nbsp;000, men hele prefekturet har 4,3 millioner innbyggere.

## Historie
Moderne Shaoxing ligger på samme sted som hovedstaden for kongedømmet Yue i Vår- og høstannalenes tid. Omkring det sjette århundre før Kristus var den stedlige elite blitt sinifisert, og staten lå i stadige kriger med nabostaten og erkerivalen Wu i nord.

Shaoxing var subprefektur under Ming- og Qing-dynastiene. I Republikken Kina ble det et fylke. I Folkerepublikken ble det byprefektur.

Den kjente kinesiske samfunnskritiske forfatteren Lu Xun (1881–1936) kom fra Shaoxing.

## Administrasjon
Byprefekturet Shaoxing administrerer ett distrikt, tre byer på fylkesnivå og to fylker.

* Yuecheng distrikt (越城区)
* Shangyu byfylke (上虞市)
* Shengzhou byfylke (嵊州市)
* Zhuji byfylke (诸暨市)
* Shaoxing fylke (绍兴县)
* Xinchang fylke (新昌县)

## Samferdsel
Kinas riksvei 104 løper gjennom prefekturet. Den begynner i Beijing, løper sørover via Dezhou og så til Jinan, Xuzhou, Nanjing, Hangzhou, Wenzhou og ender i Fuzhou.

Kinas riksvei 329 går gjennom området, fra Hangzhou via Shaoxing og Ningbo til Putuo på Zhoushanøyene.

## Eksterne lenker
* 
* Lokalregjeringens hjemmesider 
* Turistinfo
Zhangzhou

**Zhangzhou** (kinesisk: 漳州; pinyin: *Zhāngzhōu*) er en kinesisk by på prefekturnivå helt sør i provinsen Fujian ved Kinas kyst mot Taiwanstredet og Sørkinahavet. Befolkningen anslås (1999) til 4&nbsp;581&nbsp;675.  

## Administrasjon
Byprefekturet Zhangzhou administrerer to distrikter, én by på fylkesnivå og åtte fylker.

*Longwen distrikt (龙文区)
*Xiangcheng distrikt (芗城区)
*Longhai by (龙海市)
*Changtai fylke (长泰县)
*Dongshan fylke (东山县)
*Hua'an fylke (华安县)
*Nanjing fylke (南靖县)
*Pinghe fylke (平和县)
*Yunxiao fylke (云霄县)
*Zhangpu fylke (漳浦县)
*Zhao'an fylke (诏安县)

## Samferdsel
Kinas riksvei 319 fører gjennom byprefekturet. Riksveien begynner i Xiamen løper nordvestover gjennom provinsene Fujian, Jiangxi, Hunan, og Chongqing, til den ender opp i Chengdu, hovedstaden i provinsen Sichuan. 

Kinas riksvei 324 fører gjennom området. Den går fra Fuzhou i provinsen Fujian og gjennom Guangdong, Guangxi, Guizhou, og ender i Kunming i Yunnan.

## Utvandringshistorie
Zhangzhou er opphavssted for mange taiwankinesere og utenlandskinesere. En tredjedel av Taiwans befolkning stammer opprinnelig fra Zhangzhou. Dessuten stammer politikere som  Corazon Aquino og Lee Kuan Yew fra denne regionen.

## Litteratur
* Siegfried Englert: *[http://www.oai.de/de/publikationen/veroeffentlichungen/2567-die-provinz-fujian-in-der-vr-china.html Die Provinz Fujian in der VR China]*. Annweiler: Plöger, 2013. ISBN 978-3-89857-289-7, S. 287–304
Xiamen

**Xiamen** (kinesisk: 厦门; pinyin: *Xiàmén* – tidligere kjent som **Amoy**) er en kinesisk storby i provinsen Fujian ved Kinas kyst mot Taiwanstredet og Sørkinahavet. Administrativt regnes den som subprovinsiell by. Befolkningen innen bygrensene anslås (2010) til 1,8 millioner, men hele prefekturet har 3,5 millioner innbyggere.

Navnet *Amoy* svarer til hvordan «Xiamen» uttales på det språket som tales i byen Zhangzhou, et *[[hokkien]]*-språk. Lokalt i Xiamen, på amoydialekten innen *sørlig min*språk (minnan), er uttalen omtrent  **&#274;-mn&#770;g**. Navnet betyr «Porten til det store herskapshuset».

## Administrasjon

Xiamen administrerer seks distrikter:
*Haicang distrikt (海沧区) 
*Huli distrikt (湖里区) 
*Jimei distrikt (集美区) 
*Siming distrikt (思明区) 
*Tong'an distrikt (同安区) 
*Xiang'an distrikt (翔安区)

Distriktene Siming og Huli utgjør Xiamen spesielle økonomiske sone.

## Historie
Xiamen ble siden 1541 anløpt av europeiske skip, eller var utgangspunktet for kinesiske handelsskip som omlastet til europeerne i rom sjø. På 1800-tallet var det hovedeksporthavnen for te. 

Xiamen var det siste støttepunktet for Koxinga i hans kamp mot Qing-dynastiets fremrykkende tropper før han måtte trekke seg tilbake til Taiwan.

## Samferdsel
### Luftfart
En stor flyplass, Xiamen Gaoqi internasjonale lufthavn, har rute- og cargotrafikk med både innenlands- og utenlandsdestinasjoner. Den er hjemmebase for Xiamen Airlines (厦门航空; pinyin: *Xiàmén Hángkōng*; Pe̍h-ōe-jī: E-mng Hang-khong), som var det første flyselskap i Folkerepublikken som drives av privatpersoner. Selskapet ble stiftet 25. juli 1984.

### Vei
Kinas riksvei 319 har sitt startpunkt i Xiamen. Riksveien løper nordvestover gjennom provinsene Fujian, Jiangxi, Hunan, og Chongqing, til den ender opp i Chengdu, hovedstaden i provinsen Sichuan. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fuzhou

**Fuzhou** (kinesisk: 福州; pinyin: *Fúzhōu*; EFEO: *Fou-Tchéou*; Wade-Giles: *Fu-chou*) er en kinesisk by på prefekturnivå som er hovedstad i provinsen Fujian ved Kinas kyst mot Taiwanstredet og Sørkinahavet. Befolkningen innen bygrensene anslås (2004) til 1&nbsp;120&nbsp;000, men hele storbyområdet har 5,75 millioner innbyggere. Fuzhou er en viktig havneby. 

Det er en stor kristen minoritet i byen. Etter den første opiumkrig ble Fuzhou havn tvangsmessig åpnet for vestlig handel som en av de første traktatbyene. Byen har siden 1980-årene gjennomlevet en rask og sterk økonomisk vekst. 

Språket mindong er det dominerende i Fuzhou, og fuzhoudialekten er standard for mindong.

## Administrasjon
De administrative inndelinger av byprefekturet er blitt justert en rekke ganger. Siden 1994 har inndelingen vært slik:

Distrikter: 
* Gulou (鼓楼, Gū-làu), 
* Taijiang (台江, Dài-gĕ̤ng på den lokale dialekt), 
* Cangshan (仓山, Chŏng-săng), 
* Mawei (马尾, Mā-muōi), 
* Jin'an (晋安, Céng-ăng).

Byer på fylkesnivå: 
* Fuqing (福清，Hók-chiăng)
* Changle (长乐，Diòng-lŏ̤h).

Fylker: 
* Minhou (闽侯，Mìng-âu), 
* Minqing (闽清，Mìng-chiăng), 
* Yongtai (永泰，Īng-tái), 
* Lianjiang (连江，Lièng-gŏng), 
* Luoyuan (罗源，Lò̤-nguòng), 
* Pingtan (平潭，Bìng-tàng).

## Samferdsel
### Jernbane
Høyhastighetsjernbanen Wenzhou–Fuzhou-banen har sitt sørlige endepunkt i Fuzhou.

### Vei
Kinas riksvei 104 har sitt endepunkt i Fuzhou. Den begynner i Beijing, løper sørover via Dezhou og så til Jinan, Xuzhou, Nanjing, Hangzhou, Wenzhou og ender opp i Fuzhou.

Kinas riksvei 316 begynner i Fuzhou og fører via Nanchang i Jiangxi og Wuhan i Hubei til Lanzhou i Gansu. 

Kinas riksvei 324 går fra Fuzhou og gjennom Guangdong, Guangxi, Guizhou, og ender i Kunming i Yunnan.

## Eksterne lenker
* 
* Fuzhou lokalregjering
* Tidlig historie - Fujian og Fuzhou
* Maritime Art - On the River Min
* Fuzhou dagblad
* Historic US Army map of Fuzhou, 1945
Zhuhai

**Zhuhai** (hànzì: 珠海, pinyin: *Zhūhǎi*, betyr *Havets perle*) er en kinesisk kystby på prefekturnivå i provinsen Guǎngdōng ved Kinas kyst mot Sørkinahavet. Arealet er på 1.653 km² og befolkningen på 1.454.100, hvorav 956.900 med fastboende-tillatelse (*[[hukou]]*). Byen har tilnavnet «romantikkens by».

## Grense mot Macao
Byen ligger tett inn i mot Macao. Den er preget av tallrike øyer og bukter. Ved Gongbei (拱北) kan grensen til Macao krysses til fots. Det er også en grenseovergang over Lotusbroen mellom Cotai i Macao og øya Hengqin.

## Fremvekst
Det var ikke før ca. 1979 at Zhūhǎi dukket opp på kartene &ndash; tidligere var den en knapt nevneverdig fiskelandsby. Men den har utviklet seg eksplosjonsartet, særlig siden 1980, da den ble gjort til en av Folkerepublikken Kinas fire første spesielle økonomiske soner, og er blitt en ferieby i Sør-Kina og en soveby for fastlandskinesere som arbeider i Macao. 

Etter kinesiske mål er levestandarden høy. Den er forsåvidt en nokså pregløs moderne storby, men er yndet som sted for weekendboliger for folk fra Macao eller Hongkong. Byen har flere golfbaner og en rekke andre ferie- og fritidsanlegg. 

## Administrative enheter

Byprefekturet Zhuhai har jurisdiksjon over 3 distrikter (区 *qū*).

## Samferdsel
### Fly
Byen betjenes av Zhuhai-Sanzao lufthavn.

### Vei
Kinas riksvei 105 ender i Zhuhai. Denne viktige trafikkåren begynner i Beijing, løper sørover og ender i Zhuhai ved Lotusbroen som fører over til Macao. Den går innom større byer som Tianjin, Dezhou, Jining, Shangqiu, Jiujiang, Nanchang og Guangzhou.

## Eksterne lenker

* 
* Zhuhais offisielle webside  (på kinesisk og engelsk)
* Zhuhais turistkontor
* Guide til Macao og Zhuhai
* Zhuhai International Circuit
* Zhuhai Kinas mest romantiske by
Zhanjiang

:**''Fort-Bayard** viser til denne siden, for festning i USA med samme navn se: Fort Bayard (Washington, D.C.)*


*'Zhanjiang** ([[kinesisk]]: 湛江; [[pinyin]]: ''Zhànjiāng'', av franskmennene før kalt **Fort-Bayard*' og [[Guangzhouwan|Kouang Tschou Wan]]) er en [[by på prefekturnivå]] i provinsen [[Guangdong]] ved [[Folkerepublikken Kina|Kina]]s kyst mot [[Sørkinahavet]]. Befolkningen innen bygrensene anslås 6&nbsp;698&nbsp;500 (utgangen av [[2006]]), hvorav i selve byen Zhanjiang hadde ([[2004]]) 568&nbsp;000 innbyggere.

Sørflåten for [[Folkets frigjøringshærs marine]] har hovedbase i Zhanjiang.

== Historie ==

Zhanjiang var lenge bare en liten fiskerhavn. I året [[1898]] besatte [[Frankrike|franske]] styrker byen med det for øye å anlegge en handelspost. En 99-årig påtvunget forpaktelsestraktat (lignende den britisk-kinesiske for [[Hongkong]]) ble undertegnet, og hele området, kalt [[Guangzhouwan]], ble franskstyrt. Den økonomiske utvikling ble imidlertid ikke sammenlignbar verken med Hongkongs eller [[Macao]]s; Området rundt havnen var svært fattig. 

Byen ble tilbakeført av [[Charles de Gaulle]] lenge før tiden, i [[1946]], kort etter [[annen verdenskrig]]. Da hadde byen også i en periode vært under [[japan]]sk okkupasjon.

Byen har opplevd en sterk vekst, særlig etter [[Deng Xiaoping]] kom til makt i [[Folkerepublikken Kina]]. Byen er begunstiget med en dypvannshavn og en beliggenhet som er gunstig i forhold til transport til rike områder langs den sørkinesiske kyst.

== Kulturminner ==
[[Fyrtårn]]et på Naozhou-øya (*Naozhou dengta*, 硇州灯塔) ble i 1996 oppført på [[Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner]]).

== Administrasjon ==
Byprefekturet Zhanjiang har jurisdiksjon over 4 [[Distrikt (Kina)|distrikter]] (区 *qū*), 3 [[By på fylkesnivå|byfylker]] (市 *shì*) og 2 [[Fylke (Kina)|fylker]] (县 *xiàn*). 



== Samferdsel ==
[[Kinas riksvei 207]] løper gjennom området. Denne viktige trafikkåren begynner i [[Xilinhot]] i [[Indre Mongolia]] nær grensen til [[Mongolia]], løper sørover og ender i [[Hai'an (Xuwen)|Hai'an]], en by som ligger i [[Xuwen]] fylke sør på Leizhouhalvøya lengst sørvest i provinsen Guangdong.

[[Kinas riksvei 325]] (*Guangnan-veien'') løper gjennom området. Den fører vestover fra Guangzhou i Guangdong til Nanning til den autonome region Guangxi.

## Eksterne lenker
* 
* Lokalregjerinhens hjemmesider 
* Bykart 
* La situation économique du territoire de Kouang-Tchéou-Wan en 1923.
Shaoguan

**Shaoguan** (kinesisk: 韶关; pinyin: *Sháoguān*) er en kinesisk by på prefekturnivå i innlandet i provinsen Guangdong i Kina. Befolkningen innen bygrensene anslås (2004) til 529&nbsp;000, men hele prefekturet på 18.380 km² har ca. 3,15 millioner innbyggere. Selve byen het tidligere **Shaozhou**.

Sentralt i selve byen Shaoguan står *Fengcaitårnet*, som ble bygd under Ming-dynastiet. Sør for tårnet, i motsatt ende av en gågate, ligger *Dajianklosteret* som stammer fra år 660.

Nær Shaoguan, i distriktet Qujiang, er byen Maba, kjent for funnet av Mabamannen, «Kinas neandertalere». Nær ved er Nan Hua-tempelet, som, skal ha vært zenbuddhismens vugge om lag år 700 e.Kr. Shaogangs store jern- og stålverk ligger også nær Maba. 

I 1589 kom den kjente italienske misjonæren Matteo Ricci til Shaozhou og bygde en kirke i kinesisk arkitektonisk stil. Den finnes ikke lenger.

## Administrative enheter

Byprefekturet Shaoguan har jurisdiksjon over 3 distrikter (区 *qū*), 2 byfylker (市 *shì*), 4 fylker (县 *xiàn*) og ett autonomt fylke (自治县 *zìzhìxiàn*).

## Økonomi
I byen ligger Shaoguan kullkraftverk. Det har installert 1.050 MW effekt, men skal utvides til 2.200 MW innen få år.

## Samferdsel
### Jernbane
Beijing-Hongkong høyhastighetsjernbane har stoppested her. 

Jingguangbanen, som er den konvensjonelle toglinjen  mellom Beijing i nord og Guangzhou i sør, har også stoppested her. Denne sterkt trafikkerte jernbanelinjen er også innom blant annet Shijiazhuang, Handan, Zhengzhou, Wuhan og Changsha.

### Vei
Kinas riksvei 106 går gjennom området. Den løper fra Beijing og er innom blant annet Hengshui, Kaifeng, Ezhou og Shaoguan på sin vei ned til Guangzhou i Sørkina.  

Kinas riksvei 323 løper gjennom området. Den begynner i Ruijin i provinsen Jiangxi og fører gjennom Guangdong og Guangxi og ender opp i Lincang i Yunnan, på grensen mot Burma.

## Eksterne lenker
* 
* https://web.archive.org/web/20040926014118/http://www.shaoguan.gov.cn/ 
* https://web.archive.org/web/20040924085950/http://shaoguan.com.cn/ 
* Shaoguan, China
Jiangmen

**Jiangmen** (forenklet kinesisk: 江门, tradisjonell kinesisk: 江門, pinyin: *Jiāngmén*, Jyutping: *Gong1 Mun4*, også historisk kjent som **Kongmoon**) er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Guangdong ved Kinas kyst mot Sørkinahavet. Befolkningen innen bygrensene anslås (2004) til 457&nbsp;000, i hele prefekturet ca. 3,8 millioner. 

Jiangmen ligger i «Vestelvens» og elven Tans felles elvedeltaer. Byen har siden Qing-dynastiet hatt en bred kontakt med utlandet. Havnen ble åpnet for handel med Vesten i 1902. Den nåværende elvehavnen ble anlagt i 1904, og bebyggelsen mot havnen er i samme stil som i mange traktathavner. 

Det anslås at så meget som 3,3 millioner kinesere utenfor Folkerepublikken Kina har sine røtter i Jiangmen-området. Dette er ikke bare kinesere i Hongkong, Macao og Taiwan, men også i oversjøiske områder. 

Byen har mye lettindustri. De viktigste produkter er tekstiler, elektronikkprodukter, møbler, lærvarer, næringsmidler, maskiner, byggematerialer, kjemiske produkter, papir og raffinert sukker. Økonomisk ligger Jiangmen over gjennomsnittet for provinsen.

## Administrasjon

Byprefekturet Jiangmen har jurisdiksjon over 3 distrikter (区 *qū*) og 4 byfylker (市 *shì*).

## Samferdsel

Høyhastighetsbanen Guangzhou–Zhuhai Intercity Mass Rapid Transit betjener med en sidelinje byen.

## Eksterne lenker
* Jiangmen International Website 
* Invest Jiangmen Government Website
Foshan

**Foshan** (kinesisk: 佛山; pinyin: *Fóshān*, på kantonesisk *Fat Saan* eller *Fatshan*) er en by på prefekturnivå i provinsen Guangdong ved Kinas kyst mot Sørkinahavet. Befolkningen anslås (2004) til 5,4 millioner. I byen ligger Foshan University.

## Historie
Foshan er en mange århundrer gammel by, og den ble tidlig kjent for sin porselensindustri. Med den voldsomme økonomiske vekst i den sentrale del av Guangdong er byen nå (2010) blitt til provinsens tredje største. 

## Administrasjon
Byprefekturet Foshan har jurisdiksjon over 5 distrikter (区 *qū*).

## Samferdsel
Kinas riksvei 325 (*Guangnan-veien*) løper gjennom området. Den fører vestover fra Guangzhou i Guangdong til Nanning til den autonome region Guangxi.

## Eksterne lenker
* 
* Lokalregjeringens hjemmesider
* Kart over Foshan
Shenzhen

**Shenzhen** (kinesisk: 深圳; pinyin: *Shēnzhèn*; kantonesisk: *Sam Zan* eller *Cim-un*) er en kinesisk storby i provinsen Guangdong ved Kinas kyst mot Sørkinahavet. Byen ligger tett opp mot Hongkong. Befolkningen anslås (2005) til 4 millioner, men hele storbyområdet, innenfor administrasjonsenheten som er en subprovinsiell by, har 8,27 millioner innbyggere, det vil si flere enn Hongkong. Deler av byen utgjør en av Folkerepublikken Kinas spesielle økonomiske soner.

## Historie
Det har vært bosetting i området i 6000 år. Shenzhens historie kan grupperes fire perioder.

* *Baiyue-stammene* (forhistorisk tid til 1573): Under Xia- og Shang-dynastiene var Shenzhen et tilholdssted for baiyue-stammene, som var sjøfarende folk. De som bodde her var kalt nanyue, en sørlig gruppe av hiyue-folket. De livnærte seg for det meste av fiske.
* *Eget [[fylke (Kina)|fylke]]* (1573&ndash;1841): I 1573 ble det organisert et fylke ved navn *Xinan* i det område som i dag er Shenzhen og Hongkong. Dette var en del av militærområdet Dongguan. Fylkeshovedstaden var i Nantou. Salt, te, krydder og ris ble bærende for fylkets økonomi.
* *Territorielle konsesjoner til [[Storbritannia]]* (1842–1898): Nanjingtraktaten som ble påtvunget kineserne av britene ble undertegnet den 24. juli 1842. Den legitimerte den britiske overtakelse av Hongkongøya sør i Xinan fylke. I 1860 ble også Kowloon-halvøya avstått til Storbritannia *([[Pekingkonvensjonen]])*, og den 21. april 1898 ble Qing-dynastiet tvunget til å *leie ut* det såkalte *New Territories* til Storbritannia for en periode på 99 år. Dette området kostet Xinan ytterligere 1&nbsp;055,61&nbsp;km² av dets 3&nbsp;076&nbsp;km².

::I 1913 fikk Xinan fylke det nye navn Bao'an fylke, for å hindre forveksling med fylket *Xin'an* i provinsen Henan.

* *Grunnleggelse av Shenzhen* (1979). I mars 1979 ble Bao'an fylke omgjort til byen Shenzhen. I 1980 ble byen designert som «spesiell økonomisk sone».
Byen står som arrangør av Universiaden 2011.

## Administrasjon
Den subprovinsielle by Shenzhen har jurisdiksjon over 8 distrikter (区 *qū*), hvorav to er nye utviklingsområder (新区).

Shenzhen *Special Economic Zone* består av Luohu, Futian, Nanshan og Yantian, men Bao'an og Longgang er ikke med.

## Samferdsel
### Lufthavn
Shenzhen Bao'an internasjonale lufthavn betjener byfylket.

### Jernbane
Beijing-Hongkong høyhastighetsjernbane har stoppested her.

Den viktige jernbanelinjen Jingjiubanen har også stoppested her på sin ferd fra Beijing vestbanestasjon til Kowloon i Hongkong. Denne linjen løper gjennom blant annet Hengshui, Heze, Shangqiu, Xinzhou (ved Wuhan), Jiujiang, Nanchang, Heyuan og Huizhou.

### Vei
Kinas riksvei 107 ender i Shenzhen. Den løper fra Beijing, og er på sin vei innom provinshovedstedene Shijiazhuang, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Guangzhou.

Kinas riksvei 205 har sluttpunkt i Shenzhen. Den begynner i Shanhaiguan i Hebei og ender opp i Shenzhen. Underveis er den innom blant annet Tangshan, Tianjin, Zibo, Huai'an, Nanjing, Wuhu, Sanming, Heyuan og Huizhou.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ningbo

**Ningbo** (kinesisk: 宁波, pinyin: *Níngbō*) er en subprovinsiell storby på Ningshaosletten i provinsen Zhejiang ved Kinas kyst mot Østkinahavet, 160 km sør for Shanghai. Befolkningen anslås (2004) til 6 millioner i subprovinsen, hvorav  i storbyområdet. 

Ningbo er ikke bare en viktig havneby, men også et av den kinesiske østkystens viktigste økonomiske kraftsentra. Dens handel med utlandet går tilbake til 600-tallet, og er fremdeles svært fremtredende. I 2008 ble reisetiden til Shanghai kortet ned til to timer av den nybygde Hangzhoubuktbroen, og dette har ytterligere stimulert Ningbos økonomiske vekst. 

Wushashan kullkraftverk ligger her.

## Historie

Ningbo er en av Kinas eldste byer med en historie som går tilbake til 4800 f.Kr. da det var bosetninger knyttet til Hemudukulturen der. Ningbo ble kjent som en viktig handelshavn ved siden av Yangzhou og Guangzhou under Tang-dynastiet, og var også en viktig havn under Song-dynastiet.

Ningbo var en av de første fem traktathavner som ble åpnet for vestlige handelsfolk og andre gjennom Nanjingtraktaten (1842) Under første opiumskrig hadde britene klart å erobre den befestede indre by etter først å ha stormet festningsbyen Zhenhai ved munningen av elven  Yong den 10. oktober 1841. 

I 1864 holdt taipingerne byen i seks måneder.

Ningbo var lenge kjent for sin tradisjonelt kinesiske møbelproduksjon.

Under annen verdenskrig bombet Japan i 1940 Ningbo med lopper smittet med pest.

## Administrative enheter

Ningbo administrerer seks distrikter, tre byer på fylkesnivå og to fylker.  

*Haishu distrikt (海曙区)
*Jiangdong distrikt (江东区)
*Jiangbei distrikt (江北区)
*Yinzhou distrikt (鄞州区)
*Beilun distrikt (北仑区)
*Zhenhai distrikt (镇海区)
*Yuyao byfylke (余姚市)
*Cixi byfylke (慈溪市)
*Fenghua byfylke (奉化市)
*Xiangshan fylke (象山县)
*Ninghai fylke (宁海县)

## Samferdsel
### Luftfart
Ningbo Lishe internasjonale lufthavn betjener byen.

### Jernbane
Høyhastighetsbanen Ningbo–Taizhou–Wenzhou-banen har sitt nordlige startpunkt i Ningbo. Den knytter an til Hangyong passasjerjernbane, en høyhastighetsbane til Hangzhou som planlegges åpnet for trafikk i desember 2011.

### Vei
Kinas riksvei 329 går gjennom området, fra Hangzhou via Shaoxing og Ningbo til Putuo på Zhoushanøyene.

## Eksterne lenker
*
Liuzhou

**Liuzhou** (kinesisk: 柳州; pinyin: *Liǔzhōu*) er en kinesisk by på prefekturnivå i den autonome region Guangxi i Kina. Befolkningen innen prefekturgrensene anslås (2004) til 3,54 millioner. 

Liuzhou ligger sentralt til i Guangxi og er dermed et knutepunkt for samferdsel og økonomi. Byen ligger ved elva Rongjiang, og har jernverk og annen metallindustri, maskinbygging og bilindustri. I jordbruksområdene dominerer sukkerrør. 

## Administrative enheter
Byprefekturet Liuzhou har jurisdiksjon over 4 distrikter (区 *qū*), 4 fylker (县 *xiàn*) og 2 autonome fylker (自治县 *zìzhìxiàn*).

## Samferdsel
Kinas riksvei 209 løper gjennom området. Den begynner i Hohhot i Indre Mongolia, krysser gjennom provinsene Shanxi, Henan, Hubei, Hunan og ender opp i havnebyen Beihai i Guangxi.

Kinas riksvei 322 passerer gjennom området. Den fører fra Hengyang i provinsen Hunan, via Guilin og Nanning i Guangxi og frem til grensen mot Vietnam ved Vennskapsporten.

Kinas riksvei 323 løper gjennom området. Den begynner i Ruijin i provinsen Jiangxi og fører gjennom Guangdong og Gangxi og ender opp i Lincang i Yunnan, på grensen mot Burma.
## Eksterne lenker
*
Guilin

:**''Guilin** har også andre betydninger.*
*'Guilin*' ([[kinesisk]]: 桂林; [[pinyin]]: *Guìlín*, [[W.-G.]]: *Kweilin*, oversettelse: «[[Osmanthus]]skogen») er en [[Kina|kinesisk]] storby i den autonome region [[Guangxi Zhuang|Guangxi]] i Sør-Kina ved [[Folkerepublikken Kina|Kina]]s kyst mot [[Sørkinahavet]] og grensen mot [[Vietnam]]. Befolkningen innen bygrensene anslås ([[2006]]) til 670&nbsp;000, men hele storbyområdet har 1,34 millioner innbyggere. Byen var en gang hovedstaden i Guangxi. 

Guilin er et transportsenter med gode forbindelser til omverdenen med jernbane, elvetransport og landevei. Her produseres papirprodukter, tekstiler, kjemikalier og jordbruksutstyr. I området utvinnes det mineraler som tinn og wolfram. 

Guilin er kjent for sitt vakre landskap som ofte gjengis i kinesisk landskapsmaleri. Det er en rekke kjente buddhistiske templer i dette området. 

Under [[annen verdenskrig]] hadde [[USA|amerikanerne]] en flybase her. 

== Administrative enheter ==

Byprefekturet Guilin har jurisdiksjon over 5 [[Distrikt (Kina)|distrikter]] (区 *qū*), 10 [[Fylke (Kina)|fylker]] (县 *xiàn*) og 2 [[Fylke (Kina)#Autonome fylker|autonome fylker]] (自治县 *zìzhìxiàn*).



== Historie ==
Området som i dag kalles Guilin nevnes i kilder fra så langt tilbake som [[Qin-dynastiet]]s tid. Av militære grunner lot keiser [[Qin Shihuangdi]] bygge en kanal som knyttet Guilin til farbare elver som rant nord til [[Yangzi]]floden. Den 34 kilometer lange [[Lingqukanalen]] tok seg av stykket mellom elvene [[Xiang (elv)|Xiang]] og Li.

Senest i [[111]] e.Kr. var det organisert en administrativ enhet i området; det hadde navnet *Shi''. 

Fra og med Song-dynastiet og langt inn i Qing-dynastiet var Guilin klart det kulturelle sentrum for Guangxi.

Etter at Ming-keiserdømmet ble styrtet av mandsjuenes invaderende styrker slo ming-pretendenten Zhu Youlang (朱由榔 – som kalte seg Yongli-keiseren 永曆) av det sørlige Ming-dynasti ned i Guilin. Men etter en tid måtte han flykte med sitt hoff til Burma. 

I 1914 opphørte Guilin som provinshovedstad, og ble avløst i så henseende av Nanning.

## Samferdsel
Kinas riksvei 321 går gjennom området. Den fører fra Guangzhou via blant annet Wenzhou og Guilin til Chengdu, hovedstaden i provinsen Sichuan.

Kinas riksvei 322 passerer gjennom området. Den fører fra Hengyang i provinsen Hunan, via Guilin og Nanning i Guangxi og frem til grensen mot Vietnam ved Vennskapsporten.

## Eksterne lenker
* 
* Guilin lokalregjering
* Guilin lokalwiki
Nanning

**Nanning** (kinesisk: 南寧; pinyin: *Nánníng*) er en kinesisk storby og by på prefekturnivå som er hovedstad i den autonome region Guangxi i Sør-Kina  nær grensen mot Vietnam. Befolkningen innen byprefekturet anslås (2006) til 6,48 millioner, men storbyområdet Nanning har 2,79 millioner innbyggere.

## Administrative enheter
Byprefekturet Nanning har jurisdiksjon over 6 distrikter (区 *qū*) og 6 fylker (县 *xiàn*).

## Historie

Byens historie går tilbake til Nord- og Sørdynastienes tid, da det her stod en viktig militær høyborg. Det nåværende navnet stammer fra Yuan-dynastiets dager. I 1914 overtok Nanning som hovedstad for Guangxi etter Guilin.

## Samferdsel
Kinas riksvei 210 ender i Nanning. Riksveien begynner i Baotou i Indre Mongolia, fører gjennom Yan'an, Xi'an, Chongqing og Guiyang og ender i Nanning. 

Kinas riksvei 322 passerer gjennom området. Den fører fra Hengyang i provinsen Hunan, via Guilin og Nanning i Guangxi og frem til grensen mot Vietnam ved Vennskapsporten.

Kinas riksvei 324 fører gjennom området. Den går fra Fuzhou i provinsen Fujian og gjennom Guangdong, Guangxi, Guizhou, og ender i Kunming i Yunnan.

Kinas riksvei 325 (*Guangnan-veien*) ender i Nanning. Den fører vestover fra Guangzhou i Guangdong til Nanning.

## Referanser
Percival Patterson

**Percival Noel James Patterson** (født 10. april 1935) var statsminister på Jamaica fra 1992 til 2006 og er Jamaicas lengstsittende statsminister. Han er også leder for det jamaicanske nasjonale folkepartiet (engelsk: *People's National Party*). 

Han fikk internasjonal fokus i 2004 da han annonserte at Jamaica ikke ville anerkjenne Gérard Latortues regjering i Haiti etter at Jean-Bertrand Aristide hadde gått av.

I 2012 ble Patterson tildelt den sørafrikanske Ordenen O. R. Tambos følgesvenner.

## Referanser
Zhuzhou

:*[[Zhuzhou (Zhuzhou)|Zhuzhou]] er også et fylke i [[Hunan]].*
**Zhuzhou** (kinesisk: 株州; pinyin: *Zhūzhōu*) er en kinesisk by på prefekturnivå ved elven Xiangjiang i provinsen Hunan i Sør-Kina. Befolkningen  anslås (2004) til 3,65  millioner. 

Det 293 meter høye fjernsynstårnet i byen er åpent for publikum som utsiktstårn. 

Byen er også søsterbyen til Fredrikstad.

## Administrative enheter
Zhuzhou består av fire bydistrikter, ett byfylke og fire fylker:

* Bydistriktet Tianyuan – 天元区 *Tiānyuán Qū*&thinsp;;
* Bydistriktet Hetang – 荷塘区 *Hétáng Qū*&thinsp;;
* Bydistriktet Lusong – 芦淞区 *Lúsōng Qū*&thinsp;;
* Bydistriktet Shifeng – 石峰区 *Shífēng Qū*&thinsp;;
* Byfylket Liling – 醴陵市 *Lǐlíng Shì*&thinsp;;
* Fylket Zhuzhou – 株洲县 *Zhūzhōu Xiàn*&thinsp;;
* Fylket You – 攸县 *Yōu Xiàn*&thinsp;;
* Fylket Chaling – 茶陵县 *Chálíng Xiàn*&thinsp;;
* Fylket Yanling – 炎陵县 *Yánlíng Xiàn*.

## Samferdsel

### Jernbane
Beijing-Hongkong høyhastighetsjernbane har stoppested her. 

Jingguangbanen, som er den konvensjonelle toglinjen mellom Beijing i nord og Guangzhou i sør, har stoppested her. Denne sterkt trafikkerte jernbanelinjen er også innom blant annet Shijiazhuang, Handan, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Shaoguan.

### Veier
Kinas riksvei 320 går gjennom området. Den begynner i Shanghai og løper sørvestover til grensen mellom provinsen Yunnan og Burma. Underveis er den innom blant annet Hangzhou, Nanchang, Guiyang, Kunming og Dali.

## Eksterne lenker
* Offisielle nettsider
* Kart 
* Fotos fra Zhuzhou i ''Panoramio''
Yueyang

**Yueyang** (kinesisk: 岳阳; pinyin: *Yuèyáng*) er en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Hunan i Sør-Kina. Befolkningen innen grensene anslås (2004) til 5,27 millioner.

Byprefekturet ligger ved bredden av Dongtingsjøen. Ved byen ligger Yueyang kullkraftverk.

## Administrative enheter
Yueyang består av tre bydistrikter, to byfylker og fire fylker:
*Bydistriktet Yueyanglou (岳阳楼区), 304&nbsp;km², 550&nbsp;000 innbyggere;
*Bydistriktet Junshan (君山区), 623&nbsp;km², 230&nbsp;000 innbyggere;
*Bydistriktet Yunxi (云溪区), 417&nbsp;km², 160&nbsp;000 innbyggere;
*Byfylket Miluo (汨罗市), 1&nbsp;670&nbsp;km², 700&nbsp;000 innbyggere;
*Byfylket Linxiang (临湘市), 1&nbsp;714&nbsp;km², 480&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Yueyang (岳阳县), 2&nbsp;905&nbsp;km², 750&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Huarong (华容县), 1&nbsp;610&nbsp;km², 710&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Xiangyin (湘阴县), 1&nbsp;535&nbsp;km², 690&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Pingjiang (平江县), 4&nbsp;118&nbsp;km², 1,0 millioner innbyggere.

## Historie
Området hadde befolkning allerede mer enn 1000 år f.Kr. Det ble etablert i 210 e.Kr. som distriktet *Hanchang*, i de tre rikers tid.

Under Song-dynastiet (960–1279) ble Yueyang sterkt befestet. En ca. 6,5&nbsp;km lang mur ble bygd rundt byen, som ble sete for den militære områdeforvaltningen, og dfet var på denne tiden at navnet Yueyang kom i bruk. Erobringen av byen under Taipingopprøret i 1852 var en viktig seier for opprørerne på deres fremrykning nordover log langs Yangzielven mot Nanjing.

Det var ved grunnleggelsen av Folkerepublikken Kina i 1949 at Yueyang ble byprefektur.

## Samferdsel
### Jernbane
Beijing-Hongkong høyhastighetsjernbane har stoppested her.

Jingguangbanen, som er den konvensjonelle toglinjen mellom Beijing i nord og Guangzhou i sør, har stoppested her. Denne sterkt trafikkerte jernbanelinjen er også innom blant annet Shijiazhuang, Handan, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Shaoguan.

### Vei
Kinas riksvei 107 fører gjennom området. Den løper fra Beijing til Shenzhen (rett ved Hongkong, og er på sin vei innom provinshovedstedene Shijiazhuang, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Guangzhou.
Xiangtan

:*[[Xiangtan (Xiangtan)|Xiangtan]] er også et fylke i [[Hunan]].*
**Xiangtan** (kinesisk: 湘潭; pinyin: *Xiāngtán*) er en by på prefekturnivå ved elven Xiangjiang i provinsen Hunan i Sør-Kina. Befolkningen innen grensene anslås (2004) til 2,83 millioner. 

## Administrative enheter
Xiangtan består av to bydistrikter, ett fylke og to byfylker:
*Bydistriktet Yuetang (岳塘区), 206&nbsp;km², 330&nbsp;000 innbyggere, sete for lokalregjeringen;
*Bydistriktet Yuhu (雨湖区), 74&nbsp;km², 370&nbsp;000 innbyggere;
*Fylket Xiangtan (湘潭县), 2&nbsp;513&nbsp;km², 1,12 millioner innbyggere;
*Byfylket Xiangxiang (湘乡市), 2&nbsp;003&nbsp;km², 890&nbsp;000 innbyggere;
*Byfylket Shaoshan (韶山市), 210&nbsp;km², 100&nbsp;000 innbyggere.

## Samferdsel
Kinas riksvei 107 fører gjennom området. Den løper fra Beijing til Shenzhen (rett ved Hongkong), og er på sin vei innom provinshovedstedene Shijiazhuang, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Guangzhou.

Kinas riksvei 320 går gjennom området. Den begynner i Shanghai og løper sørvestover til grensen mellom provinsen Yunnan og Burma. Underveis er den innom blant annet Hangzhou, Nanchang, Guiyang, Kunming og Dali.