open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vetlanda kommune

**Vetlanda kommune** er en kommune i Jönköpings län i landskapet Småland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Vetlanda.

Kommunen er hjemstedet til salmedikteren Lina Sandell. Vetlanda bandyklubb har vunnet den svenske ligaen tre ganger: 1986, 1991 og 1992. 

## Befolkningsutvikling

## Tettsteder
Vetlanda kommune har elleve tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

## Referanser
Habo kommune

**Habo kommune** er en kommune i Jönköpings län i landskapet Västergötland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Habo.

Kommunen ligger vest for Vättern og en bøkeskog plantet av Per Brahe d.y. på 1600-tallet er et populært rekreasjonsområde. Det finnes også to naturreservat i Habo. Habo kyrka (1723) er en av kommunens fremste attraksjoner. 

## Tettsteder
Habo kommune har fire tettsteder.
I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

## Noter


## Referanser
Gislaved kommune

**Gislaved kommune** er en kommune i Jönköpings län i landskapet Småland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Gislaved.

Industribedriften *Svenska Gummifabriken i Gislaved* ble etablert i 1895, og var kjent for sine bildekk. Fabrikken innstilte i 2002. 

Kommunen har seks naturreservater, blant annet med forekomster av Linnea. Innsjøen Bolmen i sydøst er Sveriges tiende største. 

Skuespilleren Sten-Åke Cederhök var fra kommunen. 

## Befolkningsutvikling

## Tettsteder
Gislaved kommune har åtte tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

## Referanser
Sävsjö kommune

**Sävsjö kommune** er en kommune i Jönköpings län i landskapet Småland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Sävsjö.

Sävsjö vokste fram som stasjonsby etter utbyggingen av Södra stambanan i 1864. Kommunens kvinnehåndballag vant seks strake SM i sesongene 1993/94–98/99, men falt ut av eliteserien fra 2002/03. Herregården Ekesjö er kjent tilbake til 1287. 

## Tettsteder
Sävsjö kommune har fire tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

## Referanser
Emmaboda kommune

**Emmaboda kommune** er en kommune i Kalmar län i landskapet Småland i Sverige. Kommunen grenser til nabokommunene Nybro, Kalmar og Torsås i Kalmar län, Karlskrona og Ronneby i Blekinge län og Tingsryd og Lessebo i Kronobergs län.  Kommunens administrasjonssenter ligger i Emmaboda.

## Tettsteder
Emmaboda kommune har fem tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mönsterås kommune

**Mönsterås kommune** er en kommune i Kalmar län i landskapet Småland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Mönsterås. Kommunen ligger ved Østersjøkysten midt i lenet, den grenser til kommunene Kalmar i sør, Nybro i sørvest, Högsby i vest og mot Oskarshamn kommune i nord.

## Tettsteder
Mönsterås kommune har seks tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

## Noter


## Referanser
Mörbylånga kommune

**Mörbylånga kommune** er en kommune i Kalmar län på øya og landskapet Öland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Mörbylånga. Kommunen utgjør den sørlige og sørvestre del av Öland, og er et eldgammelt kulturlandskap – Södra Ölands kulturlandskap – med rullesteinsmarker i vest og Stora alvaret på kalksteinsgrunn med alvar i øst. Borgen Eketorp vitner om høvdingemakt siden bronsealderen, og Vickleby har kirke fra 1100-tallet. I kommunen ligger tettstedet Färjestaden som har broforbindelse over til fastlandet. Ölands Djurpark ligger ved Färjestaden.

En stor del av kommunens innbyggere pendler til arbeidsplasser utenfor kommunen, særlig til Kalmar.

## Tettsteder
Mörbylånga kommune har ni tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sønderjyllands amt

**Sønderjyllands amt** var et amt lengst syd i Jylland. Det grenset til Tyskland og hadde en viss tysk minoritet. 1. januar 2007 ble danske amt slått sammen til regioner. Sønderjyllands amt inngikk i Region Syddanmark.
## Kommuner

Danmark var frem til 1. januar 2007 inndelt i seksten amter. Disse ble erstattet av fem regioner.

## Se også
*Sønderjylland

## Eksterne lenker
*
Drag

**Drag** (lulesamisk: **Ájluokta**) er et sted i Hamarøy kommune i Nordland. Stedet har postnummer 8270 for husstander og 8271 for postbokser. 

Befolkningen på Drag er i hovedsak nordmenn og lulesamer. 

Fra 1. januar 2020 ble Drag en del av Nye Hamarøy kommune, da Hamarøy kommune/Hábmera suohkan og Divtasvuona suohkan/Tysfjord kommunes vestside ble slått sammen.  Tidligere var Drag et viktig knutepunkt i Tysfjord kommune. 

Stedet ligger 20 mil nord for Bodø og ca. 12 mil sør for Narvik. Drag ligger 4 km fra avkjøring fra europavei 6.

I Drag er Árran, et Julevsáme guovdásj/lulesamisk senter m/museum.

## Samferdsel
Det er fergeforbindelse mellom Drag og Kjøpsvik. Ferga og riksvei 827 er et alternativ til Europavei 6 og ferga Bognes–Skarberget.

## Historie
Den tyske okkupasjonsmakten etablerte stor virksomhet i Tysfjord under andre verdenskrig. Sementfabrikken i Kjøpsvik var viktig, og riksvei 50 og Polarbanen skulle bygges. Krigsfanger var viktig arbeidskraft ved siden av tyske og norske arbeidere. På Drag ble det etablert flere fangeleirer: en polakkleir, en tsjekkerleir og tre russeleirer for sovjetiske fanger. 

Ved krigens slutt var det ca. 1000 russere, 285 polakker og 175 tsjekkere på Drag. De arbeidet med jernbanebygging langs Dragsvatnan, på veiarbeid og skogsarbeid med tømmer og ved. To fangeleirer for russere, samt russerkirkegården lå vest for Havnneset i Drag sentrum. Fangeleiren for polakker lå ved veien på et nes inn mot Dragsvannet, og leiren for tsjekkere lå ved veien sør for Dragsvannet. 

De sovjetiske fangene som ble begravet på Drag, ble etter krigen flyttet til Tømmerneset for igjen å bli flyttet til Tjøtta sovjetiske krigsgravplass under Operasjon Asfalt.

## Referanser
Houyet

**Houyet** er en kommune i den belgiske provinsen Namur.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
* Kommunens nettside
Bismarck

**Bismarck** kan sikte til:

*Otto von Bismarck, tysk kansler (1815–1898)
*Philipp von Bismarck, tysk politiker (1913–2006)
*«Bismarck» (1877), tysk korvett
*«Bismarck» (1939), tysk slagskip
*Bismarck (Arkansas), amerikansk by
*Bismarck (Nord-Dakota), amerikansk by
*Bismarckarkipelet, øygruppe
Andenne

**Andenne** er en kommune i den belgiske provinsen Namur.

## Historie
I Sclayn i dette området finnes grotter (*Grotte Scladina*) med rester etter 130.000 år gamle bosetninger.

Etter en pilegrimsferd til Roma skal Begga av Landen - datter av Pipin av Landen - ha grunnlagt klostret i Andenne i 692, der hun siden levde som abbedisse frem til sin død i 693. Hun var mor til Pipin av Herstal og farmor til Karl Martell. Etter legenden skal Karl ha vokst opp ved klosteret der han som barn skal ha drept en i trakten herjende bjørn. Som minne av dette benytter byen Andenne fortsatt en bjørn som sitt symbol.

I 883 ble området plyndret av normannere. Greven av Namur lot ødelegge byen i 1059. Tropper fra Liège plyndret byen i 1152 og 1155. Andenne ble også hardt rammet under den såkalte Kukrigen (*Guerre de la vache*) mellom greven av Namur og fyrstbiskopen av Liège 1275–1278. Fiendskapet mellom Liège og Namur fortsatte på 1400-tallet. Blant annet herjet stryker fra Liège trakten omkring Andenne i 1429. Byen ble atter plyndret i 1467, denne gang av flyktende styrker fra Liège etter slaget ved Brustem.

Allerede i middelalderen ble Andenne kjent for sin leire, som egnet seg godt for keramikk. Byen har siden da vært knyttet til steingodsproduksjon av forskjellig slag. På 1700-tallet startet også en omfattende produksjon av leirpiper og fajanse i Andenne. Det finnes et keramikkmuseum i byen - *Musée de la Céramique*, og en liten leirpipeproduksjon i Andenelle (*Piperie d’Andenelle*).

I årene 1764–1778 ble det bygd en stiftskirke i Andenne: Sainte-Begge. Her er den hellige Beggas relikviekrin.

Under første verdenskrig ble Andenne tatt av tyske styrker i august 1914. Under den tyske okkupasjonen lot de tyske styrkene 218 sivile henrette som hevn for angrep fra belgiske motstandsmenn; dette regnes som del av den såkalte voldtekten av Belgia tidlig i krigen.

I 1977 ble byen Andenne sammenslått med omkringliggende landskommuner. Kommunen Andenne er i dag inndelt i ti områder: Andenne, Bonneville, Coutisse, Landenne, Maizeret, Namêche, Sclayn, Seilles, Thon-Samsom og Vezin.

I byens østre utkant ligger den gamle landsbyen Andenelle der en av Belgias best bevarte romanske kirker fra 1112 ligger.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Eghezée

**Éghezée** eller **Eghezée**, er en kommune i den belgiske provinsen Namur.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Gembloux

**Gembloux** (nederlandsk: Gembloers, vallonsk : *Djiblou*) er en kommune i den vallonsk provinsen Namur (Belgia).

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Gesves

**Gesves** er en kommune i den belgiske provinsen Namur, og er en av de mindre kommunene i Belgia.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Jemeppe-sur-Sambre

**Jemeppe-sur-Sambre** er en kommune i den belgiske provinsen Namur. Fornminnet Grotte de Spy ligger i nærheten av landsbyen Spy i kommunen. Hulen stammer fra paleolitikum og funn av menneskelevninger i hulen sent på 1800-tallet var sentralt i forskningen på neandertalere.

En av de viktigste arbeidsgiverne i Jemeppe-sur-Sambre er Solvay som har hatt fabrikk i byen siden 1898.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
La Bruyère

**La Bruyère** er en kommune i den belgiske provinsen Namur. Kommunen er fortrinnsvis jordbruksområde, administrasjonssenteret er landsbyen Rhisnes.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Genappe

**Genappe** er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.

## 1815
Den 18. juni 1815, dagen for  slaget ved Waterloo, kom fusilierenes bataljon fra *Infanterie-Regiment „Prinz Friedrich der Niederlande“ (2. Westfälisches) Nr. 15* under generalløytnant August Neidhardt von Gneisenau over Napoleons forlatte statsvogn mens de forfulgte retirerende franske soldater.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Nybro kommune

**Nybro kommune** er en kommune i Kalmar län i landskapet Småland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Nybro.

## Tettsteder
Nybro kommune har åtte tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sambreville

**Sambreville** er en kommune i den belgiske provinsen Namur.

Landsbyen Tamines i kommunen var en av stedene som ble utsatt for tyske overgrep (kjent som the Rape of Belgium) i startfasen av første verdenskrig. Massakeren i landsbyen ble rapportert i alliert presse. Hendelsen ble brukt i alliert propaganda og rekrutteringsplakater. På kirkegården i byen er det reist minnesmerke over de 380 sivilistene som ble drept i massakeren.

## Vennskapsbyer
* - Gessopalena

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Sombreffe

**Sombreffe** er en kommune i den belgiske provinsen Namur. Middelalderborgen Château de Sombreffe, som er den største i provinsen Namur, ligger i kommunen. Landsbyen Ligny i kommunen var 16. juni 1815 åsted for slaget ved Ligny mellom Napoleons franske styrker og von Blüchers prøyssiske styrker i forkant av slaget ved Waterloo.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Alvesta

**Alvesta** er et tettsted i Kronobergs län i Småland i Sverige. Det er Alvesta kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

Alvesta er også et knutepunkt for jernbane i Småland. Stasjonsbygningen ble bygget i årene 1907-1909 og stedet har direkte forbindelse til København med Øresundstog, reisetiden er 1,5 time. Til Stockholm og Malmö kan man ta X 2000, reisetid til Stockholm er 3 timer, til Malmö med X2000 eller Øresundstog er reisetiden om lag 1,5 time, Kust till kustbanan passerer også Alvesta.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Offisielt nettsted for Alvesta kommune (svensk)
Växjö

**Växjö** er en by i Kronobergs län i Småland i Sverige. Växjö er administrasjonssenter for både Växjö kommune og Kronobergs län. I 2010 hadde tettstedet Växjö  innbyggere.
Växjö fikk bystatus 13. februar 1342 av kong Magnus Eriksson.

## Aviser og lokale medier
* SR Kronoberg- P4 Kronoberg Sveriges Radio
* Smålandsposten
* Växjöbladet Kronobergaren
* Öppna Kanalen Växjö
* Smålandsnytt - Regionalnyheter
* Magazinet- gratis lokaltidning
Avisen Kronobergaren ble grunnlagt i 1934 og lagt ned i 1991.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Älmhult

**Älmhult** er et tettsted i Kronobergs län i Småland i Sverige. Det er Älmhult kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

Tettstedet ligger nær grensen til Skåne. Älmhult er hovedsakelig kjent for Carl von Linné og IKEA. Botanikeren Carl von Linné ble født i Råshult i 1707, noen kilometer utenfor tettstedet Älmhult. 

Älmhult vokste frem rundt jernbanen som kom til dit i 1862.

I 1906 startet Gotthard Nilsson sin gjenbruksvirksomhet i Älmhult. Fra 1949 startet smelting av aluminiumavfall. I 1998 kjøpte Stena Metall Gotthard-konsernet og byttet navn til Stena Aluminium i 2001. Virksomheten har 82 ansatte (per 2008) i Älmhult

Färgeköps glasbruk flyttet til Älmhult i 1917 og ble Elme Glasbruk. Det ble tettstedets største arbeidsgiver med ca. 300 ansatte på sitt meste på slutten av 1920-tallet. Virksomheten ble nedlagt på begynnelsen av 1970-tallet.

På begynnelsen av 1950-tallet, da melkeruten ble lagt ned, måtte IKEAgründer, Ingvar Kamprad, flytte virksomheten fra sitt hjem, gården Elmtaryd. Valget stod mellom Älmhult og Diö hvor det var jernbanestasjon, på linjen mellom Malmö og Stockholm. Valget falt på Älmhult hvor en låve (Lagerbergska) ble kjøpt og IKEAs første møbelutstilling ble åpnet i 1953. I 1958 ble IKEAs første varehus åpnet i Ålmhult. 

IKEA er den største arbeidsgiveren i Älmhult med over 2400 ansatte (per 2008), fordelt bl.a. på varehus, distribusjon, sentrallager, produktkontor, katalog-/nettproduksjon og vertshus.

## Referanser
Arjeplog

**Arjeplog** (lule- og pitesamisk: *Árjepluovve*) er et tettsted i Norrbottens län i landskapet Lappland i Sverige. Det er Arjeplog kommunes administrasjonssenter og eneste tettsted. I 2020 hadde tettstedet  innbyggere.

Arjeplog ligger mellom innsjøene Hornavan, Sveriges dypeste innsjø, og Uddjaure. Like øst for Arjeplog ligger innsjøen Kakel.

Stedsnavnet Arjeplog nevnes i kildene første gangen i 1640 og er av samisk opprinnelse.

Riksveg 95 – «Silvervägen» – som går mellom Skellefteå og Bodø passerer gjennom Arjeplog og har sitt navn etter sølvgruvene i Nasa. I 1965 ble Silvermuseet åpnet, etter initiativ fra den såkalte lappmarksdoktoren Einar Wallquist.

Til tross for at Arjeplog ligger noen mil sør for polarsirkelen, kan man fra fjellet Galtispuoda like utenfor Arjeplog se midnattssolen 10. juni – 3. juli.

## Testby for bilindustrien
Store deler av Europas bilindustri har valgt Arjeplog som sentrum for vintertesting. Det er den viktigste private næringsveien i kommunen. Fra desember til mars kommer det til Arjeplog ca. 2&nbsp;300 ingeniører og teknikere som arbeider med å vinterteste biler. Testindustrien har blitt svært viktig for økonomien i Arjeplog.

## Referanser
Grez-Doiceau

**Grez-Doiceau** (nederlandsk: Graven) er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Hélécine

**Hélécine** (nederlandsk: Heilissem) er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Ramillies

**Ramillies** er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant. I 1706 var stedet åsted for slaget ved Ramillies.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Waterloo

**Waterloo** er en by og en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant, 15&nbsp;km sør for Brussel. Den har rundt 30&nbsp;000 innbyggere og dekker et areal på 21,04&nbsp;km², hvilket gir en befolkningstetthet på 1 393 innbyggere pr. km². En fjerdedel av innbyggerne er utlendinger; de fleste arbeider for EU-institusjoner i Brussel. St. John's International School, en av de største og eldste internatskolene i Belgia, ligger her. Det europeiske hovedkvarteret for MasterCard er også å finne her.

Waterloo er et sentrum for den norske kolonien i Belgia, og har også en norsk sjømannskirke.

Waterloo er viden kjent på grunn av det berømte slaget ved Waterloo, som fant sted her 18. juni 1815, da feltmarskalk og 1. hertug av Wellington Arthur Wellesley og generalfeltmarskalk og fyrste av Wahlstatt Gebhard Leberecht von Blücher beseiret Napoleons franske hær. Løvebakken som er det mest kjente minnesmerket over slaget, ligger derimot ikke i Waterloo kommune, men i Braine-l'Alleud.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ljungby

**Ljungby** er en by i Kronobergs län i Småland i Sverige. Det er Ljungby kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet Ljungby  innbyggere, mens hele kommunen hadde  innbyggere.

## Historie
Ljungby har vært handelssted og markedsplass. I 1828 fikk Ljungby status som *[[friköping]]* og i fikk kommunen bystatus. Ljungby hadde da  innbyggere.

Økonomien har vært preget av metall- og verkstedindustri.

## Referanser
Arendonk

**Arendonk** er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Kommunens nettside
Baarle-Hertog

**Baarle-Hertog** er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen. Baarle-Hertog er kjent for sin noe kompliserte grense til Baarle-Nassau i Nederland. Totalt består kommunen av 24 separate deler. Ved siden av hoveddelen (kalt *Zondereigen*) består kommunen av tyve belgiske eksklaver inne i Nederland og tre andre på grensen mellom Nederland og Belgia. Dessuten ligger det syv nederlandske eksklaver inne i de belgiske eksklavene, og en nederlandsk eksklave i Zondereigen.

## Liste over belgiske eksklaver som utgjør Baarle-Hertog

## Referanser
 



## Eksterne lenker
* 
* Jan S. Kroghs Geosite: Om enklavene og eksklavene i Baarle-Hertog og Baarle-Nassau
Boden

**Boden** (lulesamisk: *Suttes*, finsk: *Puuti*) er en by i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Den er administrasjonssenter for Boden kommune. I 2010 hadde tettstedet Boden  innbyggere.

Boden fikk bystatus i 1919. 

## Historie
Opprinnelig var Boden ei kirkebygd ("kyrkby") i Överluleå sogn. Første skriftlige benevning på Boden er *Bodebyn* fra 1539, derav navnet. I 1543 hadde bygda sju gårder. Fra tidligere var det samer som var bosatt her.

Överluleå kirke ble bygd fra 1827, og derved ble sentrum flyttet til Bodträsk fra Heden. Nedenfor kirken dannet det seg ei lita kirkebygd. Formålet var at befolkningen skulle ha noen steder å bo når de skulle overvære gudstjenesten.

På 1860-tallet begynte man å legge til rette for frakt av jernmalm langs Luleälven. For å unngå elvens fosser begynte man å grave en kanal sør for elven mellom Heden og nåværende Boden Kraftstasjon. Prosjektet, som ble kalt *Engelske kanalen*, ble avbrutt, men den halvferdige kanalen kan man ennå i dag se restene av enkelte steder i terrenget.

Siden slutten av 1800-tallet har byen vært det viktigste knutepunktet for jernbanen i landets nordligste deler. Jernmalm fra gruvene i Kiruna og Malmberget transporteres gjennom Boden, enten til stålverkene i Luleå eller videre sørover i landet. Også Haparandabanen går ut fra Boden. Stambanen gjennom øvre Norrland forbinder byen med de sørlige landsdelene. Banen ble bygget 1883-1894, og elektrifisert 1939-42. Den har flere svinger og større helning enn det som er tillatt for moderne jernbaner. Gjennomsnittshastigheten er 85 km/t, til tross for en rekke forbedringer. 

## Referanser
Gällivare

**Gällivare** (lulesamisk: *Jiellevárre* eller *Váhtjer*, nordsamisk: *Jiellevárri* eller *Váhčir*, finsk: *Jällivaara*, meänkieli: *Jellivaara*) er et tettsted i Norrbottens län i landskapet Lappland i Sverige. Det er Gällivare kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

Stedet er et jernbaneknutepunkt mellom Inlandsbanan og Malmbanan. Som for nabobyen Malmberget, har gruvedriften også betydd mye for utviklingen av Gällivare.

Inlandsbanan er en jernbane som strekker seg fra Gällivare i nord til Östersund i sør, og den trafikkeres i sommersesongen. Malmbanan er den jernbanen som besørger passasjer- og malmfrakt til og fra havnene i Narvik og Luleå. 

Like ved ligger Dundret, et fjell med tilhørende skianlegg, der det blant annet er blitt avholdt verdenscuprenn i langrenn og alpint. Junior-VM i nordiske grener ble arrangert der i 1995. Anlegget er, avhengig av sesongvær, åpent fra 1. november til 30. april.

Foruten kommunen er Boliden og LKAB Gällivares største arbeidsgivere. 

Nord-Europas største solcellefabrikk finnes her. European Energy School – Energigymnaset – ble åpnet i 2008, og underviser studenter fra hele Sverige.

Gällivare er et senter for vestlæstadianismen. Årlig arrangeres «Gällivare julesamling» med deltagere fra Finland, Sverige, Canada, USA, Norge og andre land. Gudstjenesten tolkes til engelsk og finsk.

## Referanser
Arvidsjaur

**Arvidsjaur** (umesamisk: *Árviesjávrrie*, pitesamisk: *Árvehávvre*) er et tettsted i Norrbottens län i landskapet Lappland i Sverige. Det er Arvidsjaur kommunes administrasjonssenter, Arvidsjaur ligger ved E45, ca. 110 km sør for polarsirkelen og 160 km vest for Luleå. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

## Historie
I 1607 ble det reist en luthersk kirke i Arvidsjaur, hvorfra det ble drevet misjon blant områdets samer. Først i 1757 fikk stedet varig bofast svensk befolkning.

## Samferdsel
Arvidsjaur er en stasjon på Inlandsbanan og var tidligere et jernbaneknutepunkt med jernbanelinje til Jörn på Stambanan genom övre Norrland. Tverrforbindelsen Arvidsjaur-Jörn har imidlertid vært nedlagt siden 1990.

Arvidsjaur lufthavn ligger 11 km fra tettstedet og har daglige forbindelser til Stockholm Arlanda.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Markaryd

**Markaryd** er et tettsted i Kronobergs län i Småland i Sverige. Det er Markaryd kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

Markaryd ligger langs E4 mellom Helsingborg og Stockholm nær grensen mellom Skåne og Småland.

## Historie
Markaryd var frem til Roskildefreden i 1658 en viktig grenseby for Sverige. I 1638 ble Sveriges andre poststasjon anlagt her for å knytte Stockholm til posttrafikken fra Danmark og det øvrige Europa. Etter at Skåne ble erobret av Sverige, ble stedets betydning redusert.

På slutten av 1800-tallet ble det anlagt jernbane fra Åstorp til Jönköping, og en fra Hässleholm til Halmstad. Disse banene fikk sitt krysningspunkt i Markaryd, som dermed ble et jernbaneknutepunkt. Jernbanen har i dag mindre betydning, så jernbanen til Åstorp er nedlagt, i likhet med banen nordover. Banen mellom Hässleholm og Halmstad eksisterer fremdeles, men brukes i dag bare til godstrafikk og X&nbsp;2000 mellom Malmö-Göteborg og nattogene mellom Malmö-Stockholm/Oslo via Hässleholm og Göteborg.

I og med at veien mellom Helsingborg og Stockholm gikk gjennom Markaryd, økte stedets betydning. Fremfor alt vokste det frem en industri basert på verksteds- og skogsproduktforetak.

Markaryd har omfattende industrivirksomhet. Nibe Industrier AB er et av de største foretakene. 
På stedet er dagligvarebutikken ICA Kvantum, en nybygd kino, en svømmehall (som ble bygd om til badeland sommeren 2005) samt hotell, flere restauranter og barer. man finner også flere pizzeriaer og frisørsalonger.

Den andre helgen i september avholdes hvert år et av Sveriges største høstmarkeder, Markaryds marknad.

## Referanser
Kalix

**Kalix** (finsk: *Kainuu*, meänkieli: *Kainus*) er et tettsted i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Det ligger ved munningen av Kalixälven nord i Bottenviken, 45 kilometer vest for grensa til Finland. Kalix er administrasjonssenter i Kalix kommune. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

## Referanser
Blekinge

**Blekinge** er et landskap, geografisk identisk med fylket Blekinge län, i det sørøstre Sverige. Blekinge har om lag 150&nbsp;000 innbyggere og er tett befolket. Landskapet kalles ofte «Sveriges hage», og har skogsområder, landsbyer og en mye besøkt skjærgård. 

Blekinge var dansk frem til freden i Roskilde i 1658. Det pågikk blodige kriger her mellom de to landene om herredømmet over Blekinge. Länshovedstaden Karlskrona ble bygget opp som en marineby nærest mulig Danmark og kontinentet, for å hevde Sveriges nyvunne makt etter freden i Roskilde. Marinehavnen Karlskrona står på UNESCOs verdensarvliste.Skjærgården i Blekinge er med i Unescos program Man and the Biosphere Programme.

Blekinge ligger sørøst i Sverige og grenser mot Østersjøen i øst og sør og til Skåne i vest og Småland i nord. Administrasjonssenteret er Karlskrona, mens Ronneby er Blekinges eldste by. Det er flyplass ved Ronneby. Den 12. mars 2018 ble det kjent at prinsesse Adrienne har fått tittelen hertuginne av Blekinge.

## Større tettsteder
De største tettstedene i landskapet etter regulering i 2005 er:

## Historiske herreder
**[[Blekinge]]** har historisk vært oppdelt i 4 **[[herred]]er**:

## Bildegalleri

Fil:FC-Blekinge, Sweden.png|Blekinges beliggenhet på sverigekartet
Fil:Ronneby Munktrappan.jpg|Ronneby med Munktrappan.
Fil:Hasslö fiske.jpg|Fiskehavnen Hallarna i Hasslö i Karlskrona kommune.


## Se også
*Blekinge län

## Referanser




## Eksterne lenker
* http://www.blekinge.se/
Jokkmokk

**Jokkmokk** (lulesamisk: *Jåhkåmåhkke* eller *Dálvvadis*) er et tettsted i Norrbottens län i landskapet Lappland i Sverige. Det er Jokkmokk kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

Jokkmokk ligger ved E45 straks nord for polarsirkelen. Kommunen er den nest største etter Kiruna kommune. Kommunen grenser mot Norge i vest. 

Jokkmokk er kjent for «Jokkmokks marked», som feiret 400-årsjubileum i 2005, samt for sin rolle som en sentral samisk samlingsplass. I Jokkmokk finnes blant annet fjellmuseet Ájtte, samt flere kunst- og håndverksbutikker. Det er også kjent som et viktig kultursted. Jokkmokk har en stor samisk befolkning.

I Jokkmokk ligger Samernas utbildningscentrum som tidligere ble kalt Samernas folkhögskola.

Jokkmokk har et rikt foreningsliv og idrettsaktivitet i forhold til folketallet.

Navnet Jokkmokk har vært tolket som en forsvenskning av de samiske ordene for «elv» og «krok». Andreleddet kan imidlertid også være avledet av det samiske ordet for «eid». Det alternative lulesamiske navnet Dálvvadis betyr vinterboplass.

## Kuriositet
Jokkmokk har gitt opphav til navnet på en fabrikk i Japan, Yoku Moku, som lager svært populære delikatessekaker. Navnet kommer av at eieren, Noriichi Fujinawa, besøkte Jokkmokk og likte «den vakre bygda og den vennlige befolkningen» så godt at han brukte navnet i selskapet sitt.

Plateartisten Jokkmokks-Jokke (Bengt S. Djupbäck, 1915–1998) oppnådde en viss folkelig popularitet i Sverige på 1960- og 1970-tallet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Musken

**Musken** (lulesamisk: **Måsske**) er ei bygd i Hábmera suohkan/Hamarøy kommune i Nordland. Den ligger midtveis inne i den lange og smale Hellemofjorden/Oarjjevuodna (også kalt Helmåvvå/Hellemoa), som er den sørligste og lengste av Tysfjordens fjordarmer. Stedet ligger ikke langt fra Vuodnabahta/Hellemobotn, der Norge er på sitt smaleste, på midten. Fra Hellemobotn er det i overkant av seks kilometers luftlinje over til Sverige.

Bygda hadde i 2003 over 90 innbyggere, men siden 2019 er folketallet nå nede i et 20-talls innbyggere.
Skolen i bygda, som ved skolestart høsten 2009  bare hadde tre elever, er nå nedlagt. Ved siden av skolene på Kjøpsvik og Drag, den ene av tre skoler her i landet som underviste i lulesamisk. 

I dag har Musken et av Norges få gjenværende poståpnerier og er ennå (2023) uten veiforbindelse, selv om et forprosjekt for denne har pågått i flere år. Daglig hurtigbåtforbindelse to ganger hver dag fra mandager til torsdager, tre ganger på fredager og en gang på lørdager og søndager. Et vannkraftverk ved Musken har vært planlagt.

Nord-Europas antatt dypeste grotte, Råggejávrrerájgge, ligger like ved Musken. Grotten er 580&nbsp;m dyp og er en gjennomgangsgrotte, noe som muliggjør passasje flere steder. 

## Referanser
Berlaar

**Berlaar** er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
* Kommunens nettside
Haparanda

**Haparanda** (finsk: *Haaparanta*, nordsamisk: *Háhpárándi*) er en by i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Den er administrasjonssenter for Haparanda kommune. I 2005 hadde byen 4&nbsp;778 innbyggere, som i 2010 var økt til 4&nbsp;856.

Haparanda fikk bystatus i 1842. Den ligger ved finske grensen ved Bottenviken og er Sveriges østligste by. Like over grensen, som går i Torneälven, ligger den finske byen Torneå (finsk: *Tornio*). De to byene på hver side av riksgrensen anses ofte som en sammenvokst by, og omtales gjerne som Haparanda-Tornio (Tornio-Haparanda).

Haparandabanan knytter Haparanda til det svenske og det finske jernbanenettet. I 2000 ble persontrafikken lagt ned på banen og i dag er det kun godstrafikk på strekninga.

Mellom Haparanda og Torneå bysenter avviker riksgrensen fra Torneälvens hovedløp, og går i et gammelt biløp til elven. Den største delen av Haparanda by ligger lenger sør, nærmere utløpet av Torneälven i Bottenviken.

## Ikea
I 2005 ble det klart at Ikea skulle etablere seg i Haparanda. Det er det nordligste Ikea i verden, og  det 16:e i Sverige. Varehuset ble kalt *Ikea Haparanda-Tornio,* ”verldens mest internationelle Ikea”.

Ikeavaruhuset er på 24&nbsp;500 kvadratmeter (et normalstort Ikeavarehus) og det finnes også ytterligere shoppingyte i området. Det bor cirka 500&nbsp;000 personer nær byen (en radius på 14 mil). Styret i Ikea ville egentlig ikke bygge siden de har en regel at det skal være 300&nbsp;000 innbyggere innen 10 mils radie (flere av de større byene ligger lenger unna), og dessuten er transportene kostbare så langt nord. Men folket i denne regionen er vant med lange avstander og beslutningen om å etablere ble gjort av Ingvar Kamprad personlig. EU:s momsunion har gjort etableringen mulig. Før den måtte man betale moms på varer verdt et par tusen når man passerte grensen.

## Idrettsforeningar

*Haparanda golfklubb
*Haparanda SKT
*Haparanda-Torneå PV
*Haparanda FF
*Haparanda HF

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lier (Belgia)

**Lier** (fransk: *Lierre*) er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.

Byen er kjent for sine ølmerker Caves og Sint Gummarus, den siste er oppkalt etter byens skytshelgen St. Gummarus. En av verdens største bussprodusenter, Van Hool holder til i kommunen, i tettstedet Koningshooikt. Byens fotballklubb er Lierse SK. Her ligger også det berømte Zimmer-tårnet med sin komplekse klokke bygget i 1930 av astronomen og klokkemakeren Louis Zimmer (1888–1970).

Den siste norske katolske erkebiskop, Olav Engelbrektsson, døde i Lier den 7. februar 1538, etter å ha måttet flykte fra Nidaros på grunn av reformasjonen.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Edegem

**Edegem** er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.

Kommune består kun av byen Edegem. Den gamle kirken Sint-Antoniuskerk (Sankt Andreas) er ikke lenger åpen for publikum. Man er ikke sikker når den ble bygget, men noen kilder indikerer så langt tilbake som 1500-tallet.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
* Edegems nettsted (nederlandsk)
Brecht (Belgia)

**Brecht** er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.

## Demografi
### Innbyggertall
#### 1800-tallet

#### 1900-tallet

#### 1900 og 2000-tallet

## Galleri

Image:Brecht kerk.jpg|Kirken Sint-Michielskerk
File:Groot Schietveld 001.jpg|Naturreservatet Groot Schietveld
File:A Brecht, Stenen molen, bergmolen, kettingkruier 00W.JPG|Vindmøllen «De Stenen Molen» 


## Referanser
 



## Eksterne lenker
* Kommunens nettside
Överkalix

**Överkalix** (finsk: *Ylikainuu*) er et tettsted i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Det er Överkalix kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet 975 innbyggere.

Överkalix kommune ligger ved Kalixälven, ca. 100 kilometer nordøst for Luleå, og ca. 55 kilometer nord for E4 langs E10 opp mot Gällivare og Kiruna. Nordfra kommer Kalixälven og gjør en Z-sving forbi tettstedet, der også Ängesån munner ut i elven. Like sørøst for tettstedet Bränna ligger de to sjøene Grundträsk og Djupträsk, den siste strekker seg knappe 10 kilometer sørover. Vest for elven ligger det 260 meter høye Lappberget, der man fra toppen har milevid utsikt i alle retninger.

Kommunesenteret, der kirke, kommuneadministrasjon og skoler ligger, kalles Bränna. Grelsbyn, som ligger ca. en kilometer sør for Bränna, samt Brännaberget, ca. 500 meter sørøst for Bränna, og Tallvik, som ligger på den andre siden av elven, ca. en kilometer nord for Bränna, regnes også med til tettstedet.

Kalixälven med sitt klare vann og faste sandbunn byr på mange gode bademuligheter fra midten av juli til midten av august, mange ganger med vanntemperatur over 20 grader C. Elven er derfor godt besøkt i sommermånedene av såvel lokalbefolkningen som tilreisende, hvorav mange kommer fra Nord-Norge. Överkalix har også en campingplass i nærheten av elven, som er mye besøkt av turister om sommeren, de fleste fra Norge.

## Historie
I 1644 ble Överkalix et eget sogn, men området har en historie som strekker seg til omkring år 4000 f.kr.

Den lokale dialekten kalles Överkalixbondska, og oppfattes som vanskelig å forstå for ikke-innfødte, men desto mer interessant for språkvitenskapen. Flere doktoravhandlinger har blitt skrevet om dialekten, f.eks. av Carin Pihl allerede på 1920-tallet.

Brännaberget ligger like sør for tettstedet, og er en festplass og et utsiktspunkt. I 2002 var festplassen 50 år, og da ble anlegget modernisert.

I kommunen fins en steinalderboplass der man har funnet den østlige keramikktypen *kamkeramik*. Stedet heter Lillberget og ligger nord for stedet Gyljen, ca. 15 kilometer nord for Bränna. I Gyljen fantes et jernverk og senere et større sagbruk på 1800-tallet.

## Næringsliv
Næringslivet domineres av en bedrift som lager kundetilpassede sandwichelementer, IT-virksomhet, samt offentlig sektor.

## Referanser
LKAB

**LKAB** (**Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolag**) er et svensk gruvedriftsselskap som bryter jernmalm i Kiruna og Malmberget. Selskapet er heleid av den svenske stat.
Mesteparten av jernmalmen blir transportert med tog til Narvik i Norge, og skipes derfra ut til land over hele verden.

## Historikk
Den første kjente malmforekomsten dateres tilbake til 1660-årene. Mange skjønte at det lå store rikdommer i fjellene, men vanskelighetene var store ved å nyttiggjøre seg malmen, ikke minst å transportere den til nærmeste havn. I 1888 ble Malmbanan bygget mellom Luleå og Kiruna. LKAB ble stiftet 1890.

LKAB var fra først et privat selskap, noe som førte til en heftig debatt i Sveriges riksdag om hvorvidt staten skulle overta eller ikke. Mange mente at staten burde overta til «rikets beste», og denne mening sto også militæret for, da man der fryktet hva som kunne skje hvis utenlandske eiere la beslag på svenske naturressurser. LKAB ble til slutt (1907) et selskap hvor staten eide halvparten, med opsjon på å overta resten etter 50 år. Dette skjedde så i 1957, da selskapet ble helstatlig.

## Sporveien i Kiruna
Etter initiativ fra Hjalmar Lundbohm begynte LKAB med drift av sporvogner i 1907. Billettprisen var 10 øre – gratis for LKAB-ansatte – og denne prisen ble ikke økt i den tiden driften av sporvognen varte. Den ble nedlagt i 1958 og erstattet av busser.

## Referanser


## Se også
*Kiruna byforvandling
*Kirunastreiken
*Bromsgård

## Eksterne lenker
*
Stetinden (Narvik)

**Stetinden** (også kalt *Stetind*, lulesamisk: **Stáddá**) er et fjell i Narvik kommune i Nordland fylke. Det har en høyde på  meter over havet ifølge Kartverket. Den mektige «ambolten» kan sees fra minst syv prestegjeld, og fjellet har fra gammelt av vært et karakteristisk seilingsmerke for sjøfarende langs Nordlandskysten. 

## Historikk
Det ble gjort flere forsøk på å bestige Stetinden i siste halvdel av 1800-tallet.  Sommeren 1888 forsøkte tyske Paul Grussfeldt og norske Martin Ekroll seg uten å lykkes.  Året etter, i 1889, gjorde dansken Carl Hall og den norske fjellføreren Mathias Soggemoen et nytt forsøk. Heller ikke de lyktes, men Carl Hall bygget en varde på fortoppen som befinner seg ca. 500&thinsp;m sørøst for Stetinden. Denne toppen ble oppkalt etter ham, Halls fortopp (1&nbsp;314&nbsp;moh.) Etter århundreskiftet forsøkte William Slingsby seg, også han uten å lykkes. Stetinden ble første gang besteget 30. juli 1910 av Ferdinand Schjelderup, Carl Wilhelm Rubenson og Alf Bonnevie Bryn. Den første vinterbestigningen ble foretatt av Arne Næss, Ralph Høibakk og Kjell Friis-Baastad i 1963 opp østveggen. Arne Næss og fire andre ble i 1966 de første til å bestige toppen via vestveggen.

Peder Balke malte i 1864 *Stetind i tåke*. Maleriet er et av Balkes mest kjente, og stilles ut i National Gallery, det britiske nasjonalgalleriet, i november 2014.

## Norges nasjonalfjell
Høsten 2002 kåret Reiseradioens lyttere Stetinden til Norges nasjonalfjell. Hederstittelen har ikke ført til økt turisme.


Fil:Stetind 2009 1.JPG|Stetinden i 2009, bilde tatt fra riksvei 827
Fil:Stetind 2009 2.JPG|Stetinden med en arm av Tysfjorden
Fil:Stetind from Ofotfjorden.jpg|Stetinden sett fra Ofotfjorden
Fil:Arne Næss - ny rute går i hele venstre profil (mot luften). 1937. Tysfjord, Stetind.jpg|Arne Næss klatrer ny rute, 1937
Fil:Peder Balke-Stetind i tåke.jpg|*Stetind i tåke*, maleri av Peder Balke (1864)
Fil:Narvik komm 2020.svg|Narvik kommunes kommunevåpen vedtatt i 2019 med stilisert Stetind


## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Om ekspedisjonen i 1963
Råggejávrrerájgge

**Råggejávrrerájgge** er Nord-Europas dypeste grotte. Det lulesamiske navnet betyr, rett oversatt, «grop-vass-hullet». Grotten ligger like ved Musken i Hamarøy kommune i Nordland. Råggejávrrerájgge er en kalksteinsgrotte som er erodert av en underjordisk elv. Med en dybde på 580 meter er det den dypeste hulen i Skandinavia og den eneste kjente dype hulen nord for polarsirkelen.

## Regionale forhold
Generelt er området et stort platå (som strekker seg en høyde på 700 meter over havet) som er snittet av den dype Tysfjorden. Innenfor den ugjennomtrengelige fjellformasjonen er det tre todimensjonale striper av marmor som løper fra toppen av platået til under havoverflaten (fjorden er 450 meter dyp), og fortsetter på den andre siden. Råggejávrrerájgge ligger på sørsiden av fjorden innenfor den vestligste stripen. Noen steder opptar hulen hele bredden på marmoren, som ikke overstiger 30 meter.

Vei til inngangen er begrenset. Den nærmeste veien ender ved tettstedet Drag (via Bodø ), omtrent 18 kilometer mot nord. Fra Drag er det en rutebåt som kan tas til den lille bygda Musken. Skyss og henting med båt kan avtales med lokalbefolkningen i Musken. Etter en hard tur på en tildels gjengrodd sti opp til en høyde på 600 meter, nås det øvre inngangspartiet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 71 Nord TV Norge: S11 E15 https://www.dplay.no/programmer/71-nord-norges-tffeste-kjendis
Övertorneå (tettsted i Sverige)

**Övertorneå** (meänkieli: *Matarengi*; finsk: *Matarenki*) er et tettsted i landskapet Norrbotten i Norrbottens län i Sverige. Det er Övertorneå kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

Övertorneå ligger ved Torneälven, som danner grensen til Finland. På den andre siden av elven ligger den finske kommunen Övertorneå.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bornem

**Bornem** er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
* Kommunens nettside
Hellmobotn

**Hellmobotn** (lulesamisk: *Vuodnabahta*) ligger i Hamarøy kommune. Med 6,3 km i luftlinje mellom havet og grensen til Sverige er det her Norge er på sitt smaleste sør for Finnmark. Hellmofjorden er omgitt av høye fjell på alle kanter. Hellmofjorden er en fortsettelse av Tysfjorden, som igjen er en sidefjord til Vestfjorden. En del av Atlanterhavet når med det her helt inn til den skandinaviske høyfjellskjeden Kjølen.

Fra Hellmobotn er det turterreng hvor man kan spasere nokså tørrskodd på broer over elvene. Det er utkikkspunkt fra fjellet Hievsstin og flere fiskevann over mot Sverige. Det er ikke fastboende i innerste del av fjorden, og hurtigbåten har rutetrafikk til Nordbukt og Hellmobotn bare om somrene. Fra fjorden og opp til utkikkspunktet Kanonen tar det cirka to timer med vanlig gange. Herfra går det flatt innover til svenskegrensen, en tur på et par kilometer. Fra Kanonen er det utsikt ut over Hellmojuvet, 200 meter loddrett rett under Kanonen. 

Under 2. verdenskrig var dette en rute for flyktninger for å komme seg over til Sverige på grunn av den korte distansen. Dette ble tyskerne fort klar over, og fortsatt kan man se flere bunkere langs stien opp mot svenskegrensen.

## Se også
* Hellmofjorden
* Lulesamisk
* Samisk språk

## Referanser
Osveien (Bergen)

:::*Se [[Osveien|pekerside]] for flere forekomster av Osveien.*

**Osveien** er en del av E39 i Bergen kommune, fra Skjoldskiftet ved Nesttun, over Valle, forbi Kalandsvatnet og Kalandseidet til grensen mot Os kommune. I Os fortsetter veien under navnet Byvegen.

## Eksterne lenker
*
Duffel

**Duffel** er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen. Stedet har gitt navnet til stoffet dyffel og klesplagget duffelcoat.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Herselt

**Herselt** er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.

## Befolkningsutvikling

Colors=
 id:a value:gray(0.9)
 id:b value:gray(0.7)
 id:c value:rgb(1,1,1)
 id:d value:rgb(0.7,0.8,0.9)

ImageSize = width:850 height:373
PlotArea = left:50 bottom:30 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period = from:0 till:16000
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = justify
ScaleMajor = gridcolor:b increment:2000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:a increment:1000 start:0
BackgroundColors = canvas:c

BarData=
 bar:1806 text:1806
 bar:1816 text:1816
 bar:1830 text:1830
 bar:1846 text:1846
 bar:1856 text:1856
 bar:1866 text:1866
 bar:1876 text:1876
 bar:1880 text:1880
 bar:1890 text:1890
 bar:1900 text:1900
 bar:1910 text:1910
 bar:1920 text:1920
 bar:1930 text:1930
 bar:1947 text:1947
 bar:1961 text:1961
 bar:1970 text:1970
 bar:1981 text:1980
 bar:1990 text:1990
 bar:2000 text:2000
 bar:2010 text:2010
 bar:2018 text:2018
 bar:2019 text:2019

PlotData=
 color:d width:20 align:left

 bar:1806 from:0 till: 3424
 bar:1816 from:0 till: 3404
 bar:1830 from:0 till: 3883
 bar:1846 from:0 till: 4504
 bar:1856 from:0 till: 4758
 bar:1866 from:0 till: 4779
 bar:1876 from:0 till: 5068
 bar:1880 from:0 till: 5361
 bar:1890 from:0 till: 5542
 bar:1900 from:0 till: 5879
 bar:1910 from:0 till: 6788
 bar:1920 from:0 till: 7079
 bar:1930 from:0 till: 8162
 bar:1947 from:0 till: 9382
 bar:1961 from:0 till: 10393
 bar:1970 from:0 till: 10938
 bar:1981 from:0 till: 11340
 bar:1990 from:0 till: 12664
 bar:2000 from:0 till: 13632
 bar:2010 from:0 till: 14247
 bar:2018 from:0 till: 14537
 bar:2019 from:0 till: 14512

PlotData=

 bar:1806 at: 3424 fontsize:S text: 3.424 shift:(-10,5)
 bar:1816 at: 3404 fontsize:S text: 3.404 shift:(-10,5)
 bar:1830 at: 3883 fontsize:S text: 3.883 shift:(-10,5)
 bar:1846 at: 4504 fontsize:S text: 4.504 shift:(-10,5)
 bar:1856 at: 4758 fontsize:S text: 4.758 shift:(-10,5)
 bar:1866 at: 4779 fontsize:S text: 4.779 shift:(-10,5)
 bar:1876 at: 5068 fontsize:S text: 5.068 shift:(-10,5)
 bar:1880 at: 5361 fontsize:S text: 5.361 shift:(-10,5)
 bar:1890 at: 5542 fontsize:S text: 5.542 shift:(-10,5)
 bar:1900 at: 5879 fontsize:S text: 5.879 shift:(-10,5)
 bar:1910 at: 6788 fontsize:S text: 6.788 shift:(-10,5)
 bar:1920 at: 7079 fontsize:S text: 7.079 shift:(-10,5)
 bar:1930 at: 8162 fontsize:S text: 8.162 shift:(-10,5)
 bar:1947 at: 9382 fontsize:S text: 9.382 shift:(-10,5)
 bar:1961 at: 10393 fontsize:S text: 10.393 shift:(-10,5)
 bar:1970 at: 10938 fontsize:S text: 10.938 shift:(-10,5)
 bar:1981 at: 11340 fontsize:S text: 11.340 shift:(-10,5)
 bar:1990 at: 12664 fontsize:S text: 12.664 shift:(-10,5)
 bar:2000 at: 13632 fontsize:S text: 13.632 shift:(-10,5)
 bar:2010 at: 14247 fontsize:S text: 14.247 shift:(-10,5)
 bar:2018 at: 14537 fontsize:S text: 14.537 shift:(-10,5)
 bar:2019 at: 14512 fontsize:S text: 14.512 shift:(-10,5)
 


* Kilde : DGS - Merk: 1806 til 1970 er tallene fra folketelling; fra 1971 er tallene innbyggere pr. 1. januar

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Zoersel

**Zoersel** er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.

## Befolkningsutvikling

Colors=
 id:a value:gray(0.9)
 id:b value:gray(0.7)
 id:c value:rgb(1,1,1)
 id:d value:rgb(0.7,0.8,0.9)

ImageSize = width:900 height:373
PlotArea = left:50 bottom:30 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period = from:0 till:22500
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = justify
ScaleMajor = gridcolor:b increment:2500 start:0
ScaleMinor = gridcolor:a increment:1250 start:0
BackgroundColors = canvas:c

BarData=
 bar:1806 text:1806
 bar:1816 text:1816
 bar:1830 text:1830
 bar:1846 text:1846
 bar:1856 text:1856
 bar:1866 text:1866
 bar:1876 text:1876
 bar:1880 text:1880
 bar:1890 text:1890
 bar:1900 text:1900
 bar:1910 text:1910
 bar:1920 text:1920
 bar:1930 text:1930
 bar:1947 text:1947
 bar:1961 text:1961
 bar:1970 text:1970
 bar:1981 text:1981
 bar:1990 text:1990
 bar:2000 text:2000
 bar:2010 text:2010
 bar:2018 text:2018
 bar:2019 text:2019

PlotData=
 color:d width:20 align:left

 bar:1806 from:0 till: 1195
 bar:1816 from:0 till: 1297
 bar:1830 from:0 till: 1509
 bar:1846 from:0 till: 1714
 bar:1856 from:0 till: 1713
 bar:1866 from:0 till: 1619
 bar:1876 from:0 till: 1677
 bar:1880 from:0 till: 1722
 bar:1890 from:0 till: 1753
 bar:1900 from:0 till: 1876
 bar:1910 from:0 till: 2102
 bar:1920 from:0 till: 2238
 bar:1930 from:0 till: 2768
 bar:1947 from:0 till: 3343
 bar:1961 from:0 till: 4606
 bar:1970 from:0 till: 9691
 bar:1981 from:0 till: 14811
 bar:1990 from:0 till: 17662
 bar:2000 from:0 till: 20164
 bar:2010 from:0 till: 21265
 bar:2018 from:0 till: 21739
 bar:2019 from:0 till: 21936

PlotData=

 bar:1806 at: 1195 fontsize:s text: 1.195 shift:(-10,5)
 bar:1816 at: 1297 fontsize:S text: 1.297 shift:(-10,5)
 bar:1830 at: 1509 fontsize:S text: 1.509 shift:(-10,5)
 bar:1846 at: 1714 fontsize:S text: 1.714 shift:(-10,5)
 bar:1856 at: 1713 fontsize:S text: 1.713 shift:(-10,5)
 bar:1866 at: 1619 fontsize:S text: 1.619 shift:(-10,5)
 bar:1876 at: 1677 fontsize:S text: 1.677 shift:(-10,5)
 bar:1880 at: 1722 fontsize:S text: 1.722 shift:(-10,5)
 bar:1890 at: 1753 fontsize:S text: 1.753 shift:(-10,5)
 bar:1900 at: 1876 fontsize:S text: 1.876 shift:(-10,5)
 bar:1910 at: 2102 fontsize:S text: 2.102 shift:(-10,5)
 bar:1920 at: 2238 fontsize:S text: 2.238 shift:(-10,5)
 bar:1930 at: 2768 fontsize:S text: 2.768 shift:(-10,5)
 bar:1947 at: 3343 fontsize:S text: 3.343 shift:(-10,5)
 bar:1961 at: 4606 fontsize:S text: 4.606 shift:(-10,5)
 bar:1970 at: 9691 fontsize:S text: 9.691 shift:(-10,5)
 bar:1981 at: 14811 fontsize:S text: 14.811 shift:(-10,5)
 bar:1990 at: 17662 fontsize:S text: 17.662 shift:(-10,5)
 bar:2000 at: 20164 fontsize:S text: 20.164 shift:(-10,5)
 bar:2010 at: 21265 fontsize:S text: 21.265 shift:(-10,5)
 bar:2018 at: 21739 fontsize:S text: 21.739 shift:(-10,5)
 bar:2019 at: 21936 fontsize:S text: 21.936 shift:(-10,5)
 


* Source : DGS - Merk: 1806 til 1970 er tall fra folketelling; etter 1971 er tallene innbyggere pr. 1. januar

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kommunens nettside
Mechelen

**Mechelen **, ( , fransk: *Malines*, tysk: *Mecheln*), er en kommune, by og et administrativt distrikt (kommunesamling) i den belgiske provinsen Antwerpen. Kommunen ligger midt i mellom byene Antwerpen og Brussel, ved elva Dijle.

Mechelen ligger langs E19-motorveien og jernbanen, og har høy næringsaktivitet basert på blant annet metallbearbeidende industri, mekanisk og kjemisk industri samt fremstilling av maskiner og transformatorer. Byen er også kjent for sine bryggerier, spesielt Het Anker, et av de eldste bryggeriene i Belgia.

Den første jernbanelinjen på det europeiske kontinent gikk mellom Mechelen og Brussel. Linjen ble åpnet 5. mai 1835.

Kunstmaleren Michiel Coxie («den flamske Rafael») var født i Mechelen.

To av de eldste fotballagene i Belgia, KV Mechelen (katolsk) og Racing Mechelen (protestantisk), kommer begge fra Mechelen.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Puurs

** Puurs** er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.

Puurs er legemiddelselskapet Pfitzers produksjonssted for selskapets Covid-19-vaksine i Europa. Vaksinedoser transporteres (desember 2020) herfra med eskorterte armerte cargo-vogntog og med transportfly med bevæpnet eskorte, tile Storbritannia, rundt om i EU ovg verden over.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
* Kommunens nettside