open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
West Caribbean Airways Flight 708

**West Caribbean Airways Flight 708** var et fly fra West Caribbean Airways som styrtet 16. august 2005 i det vestlige Venezuela. Hele mannskapet på åtte og alle de 152 passasjerene døde i ulykken. 

Flyet (en McDonnell Douglas MD-82) var på vei fra Tocumen internasjonale lufthavn i Panama til Port de France på Martinique. Piloten rapporterte først om problemer med den ene motoren og kort etter også den andre motoren. Flyet styrtet i Machiques i den venezuelanske delstaten Zulia engang mellom 03:00 og 03:45 lokal tid. Flyet styrtet mens det skulle nødlande i Maracaibo.

Nesten alle passasjerene var franske statsborgere fra Martinique, med noen få fra Colombia og Panama. Hele mannskapet var colombiansk. Flyet var chartret av reiseselskapet Globe Trotters de Rivière Salée i Martinique og mesteparten av passasjerene var turister på vei tilbake fra ferie i Panama.

Ulykken er den som har krevd flest liv i Venezuela, og den tredje verste med en MD-82.

## Tidslinje

## Referanser


## Eksterne lenker
* (ES) Final Report- BEA og Junta Investigadora de Accidentes de Aviación Civil (, Alt,)
* (EN) Final Report- Junta Investigadora de Accidentes de Aviación Civil ()
* Aftenposten – Artikkel «Flyet falt som en ildkule» 16. august 2005
* Aftenposten – Artikkel «Alle 153 omkom»  16. august 2005
Vest-Preussen

**Vest-Preussen** er et historisk landskap som ligger i dagens Polen. Vest-Preussens største by er Gdańsk (tidligere Danzig).

Vest-Preussen ble erobret av Den tyske orden i 1308. Området var under ordenens kontroll frem til 1466, da området gjennom den andre freden i Thorn falt til Polen. Vest-Preussen ble etter dette kalt *[[Det kongelige Preussen]]*, for å skille det fra *[[Hertugdømmet Preussen]]*.

I 1772 ble Vest-Preussen en del av kongeriket Preussen. Etter at kongeriket Preussen ble en del av det tyske keiserrike i 1871, ble dermed også Vest-Preussen en del av nasjonalstaten Tyskland.

Etter første verdenskrig måtte Vest-Preussen avstås til den nyopprettede staten Polen. Vest-Preussen ble reannektert av Tyskland i 1939, og etter hvert gitt navnet Danzig-Vest-Preussen. Etter Tysklands nederlag i den andre verdenskrig ble området levert tilbake til Polen i 1945. Området ligger idag hovedsakelig i Pommerske voivodskap.

## Eksterne lenker
*
Bogoindisk

**Bogoindisk** er en sjakkåpning som defineres ved trekkene 1.d4 Sf6 2.c4 e6 3.Sf3 Lb4+. Den er oppkalt etter Efim Bogoljubov.

Hvits tredjetrekk, 3.Sf3, utviklet en springer til et naturlig felt, men i motsetning til 3.Sc3 truet det ikke en ekspansjon i sentrum med 4.e4. De vanligste svarene er 3...b6, som fører til Dronningindisk, 3...d5 som fører til Dronninggambit. *3...Lb4+* som definerer Bogoindisk er noe mer sjeldent, men spilles likevel på alle nivåer. Åpningen kan fort føre til avbytter, noe som letter forsvarsarbeidet til svart.

Hvit har fem lovlige svar, hvorav tre er gode.
*4.Ld2 er det vanligste. Hvit stopper sjakken med løperen og truer svarts løper. Svarts vanligste svar er nå 4...De7, men forenklingsvarianten med 4...Lxd2+, og de mer ambisiøse 4...a5 og 4...c5 spilles også.
*4.Sbd2 stopper sjakken med en springer som dermed bringes til et noe passivt felt. Til gjengjeld vil en eventuell ...Lxd2+ fra svart gi hvit løperparet, og hvis svart vil unngå dette, så må som regel b4-løperen slå retrett.
*4.Sc3 fører til Kasparov-varianten av Nimzoindisk.
Wayne’s World 2

***Wayne's World 2*** er en komedie fra 1993 med Mike Myers og Dana Carvey i hovedrollene. De har en egen kabel-TV-kanal i Aurora, Illinois. Filmen kom fra en sketsj-serie på NBCs *[[Saturday Night Live]]* ved samme navn og er oppfølgeren til Wayne's World.

Denne gangen forsøker Wayne å organisere en rockefestival, Waynestock, sammen med sin venn, Garth, og spøkelset av Jim Morrison (The Doors). Manageren til Waynes kjæreste forsøker å splitte de to og få henne til å flytte til Los Angeles. Wayne må dra i full fart fra konserten for å forsøke å stoppe bryllupet.

Filmen har flere kjente navn på listen og følgende personer som seg selv: Heather Locklear, Rip Taylor, Jay Leno samt gruppen Aerosmith. I tillegg spiller også Kim Basinger og Drew Barrymore i filmen.

## Handling
Rock and roll-tilhengere Wayne Campbell og Garth Algar er nå vertskap for deres eget TV-show Wayne's World, filmet fra en forlatt fabrikk i Aurora, Illinois. Etter en Aerosmith-konsert har Wayne en drøm der han møter Jim Morrison og en "merkelig naken indianer" i en ørken. Morrison overbeviser Wayne om at hans skjebne er å organisere en stor musikk-festival. Wayne og Garth kaller konserten "Waynestock" (ordspill på "Woodstock") og ansetter Morrisons tidligere roadie, Del Preston. Men deres forsøk på å signere band og selge billetter mislykkes, og Wayne lurer på om alt dette arbeidet er fullstendig meningsløst.

Waynes kjæreste Cassandra, for-sanger i bandet Crucial Taunt, har en ny produsent, Bobby Cahn, som prøver å få henne vekk fra Wayne og Illinois. Billetter begynner å selges for Waynestock, men ingen band ankommer. I tillegg får Garth sceneskrekk under konserten. I en drømme-ørken konsulterer Wayne og Garth Morrison, som sier at bandene ikke kommer, men at alt som betyr noe er at de forsøkte. Wayne og Garth mener at dette er uakseptabelt, og forsøker enda hardere for å finne noen nye band som kan være villige til å spille ved konserten deres.

## Rolleliste

## Bakgrunnsinformasjon
Regissør Penelope Spheeris ble spurt om å regissere også denne filmen, men avslo. Bakgrunnen er visstnok at Myers og Spheeris hadde forskjellig kreativt utgangspunkt og at Myers var vanskelig å jobbe med.

## Filmmusikken
Filmmusikken, som bærer samme navn som filmen, inneholder blant annet to livespor med Aerosmith og en versjon av «Louie, Louie» (Richard Berry) med Robert Plant.

## Nominasjoner
1994 MTV Movie Awards: Beste kyss: Dana Carvey og Kim Basinger
1994 MTV Movie Awards: Beste On-Screen Duo: Mike Myers og Dana Carvey

## Eksterne lenker
*
Hundorp

**Hundorp** er en gård og et tettsted i Sør-Fron kommune i Innlandet. 

Elven Fossåa renner ut i Gudbrandsdalslågen ved Hundorp og Fossåa danner der en elvevifte.

Tidligere holdt Gudbrandsdalens folkehøgskule til her.

Hundorp gård, også kjent som Dale-Gudbrands gard, er et historisk sted med røtter tilbake til 1000-tallet og var bostedet til Dale-Gudbrand. På 1800-tallet fungerte gården som sorenskrivergård, og den har også vært sete for Gudbrandsdal folkehøyskole i flere år. I år 2000 ble gården valgt som Oppland fylkes tusenårssted.

Sentrum på Hundorp var tidligere rundt Hundorp Gård med Hundorp Stasjon, Hundorp Dagligvare og posthus. Etterhvert ble Hundorp sentrumsområdet rundt kommunesenteret som ligger et par kilometer lenger vest. Hundorp var tidligere det viktigste senteret i Gudbrandsdalen, men den eneste etterlevningen av dette er i dag den store åttekantede Sør-Fron kirke fra 1792 som er like ved dagens sentrum. 

## Galleri

Fil:Olav den helliges saga - Olav tinget Hundorp - H. Egedius.jpg|«Kong Olav taler til bøndene på tinget ved Hundorp.» Illustrasjon av Halfdan Egedius til *[[Olav den helliges saga]]* i *[[Heimskringla]]* (J.M. Stenersens praktutgave fra 1899)

Fil:Sør-Fron rådhus.JPG|Sør-Fron rådhus på tettstedet Hundorp.
Fil:Trondheim-Oslo 2008 at Hundorp.JPG|Deltakere i sykkelrittet «Den store styrkeprøven Trondheim-Oslo» i 2008 passerer på E6 gjennom Hundorp i Gudbrandsdalen i Oppland. Det røde bygget i bakgrunnen er rådhuset i kommunen.
Fil:Lia Hundorp.JPG|Tettstedet Lia i Sør-Fron, sett fra Hundorp. Vannet i midten er Gudbrandsdalslågen.


## Referanser


## Eksterne lenker
* Historiske fotografier fra Hundorp med kirken og haugene på Dale-Gudbrands gard
* Dale-Gudbrands gard på Hundorp
Sjoa (tettsted)

**Sjoa** er en tettbebyggelse i Sel kommune kommune i Innlandet fylke, beliggende nord i Gudbrandsdalen ved samløpet mellom elven Sjoa fra vest og Lågen fra nord. Tettstedet har tatt navnet fra den kjente elven ved samme navn, som er meget ettertraktet for utøvelse av vannsport som rafting og kajakk. Elven er også rik på ørret og harr, noe som gjør den til en av flere populære fiskeelver i Norge.

Sjoa ligger 11&nbsp;km sør for Otta og var tidligere et sted rikt på handel- og næringsliv. Her var blant annet Sjoa stasjon, tre dagligvarebutikker, Sjoa skole, bibliotek, Sjoa kapell, postkontor, Sjoa camping og en smie kan nevnes. Mye av dette er nå nedlagt, skolen i 2003.

Betegnelsen på elven *Sjoa* kommer av norrønt Hjó, som betyr 'den blanke, skinnende'.

## Midtveis mellom Oslo og Trondheim?

Sjoa regnes gjerne å ligge midtveis mellom Oslo i sør og Trondheim i nord. Langs E6 er det 276&nbsp;km til Oslo og 254&nbsp;km til Trondheim, dvs. at Sjoa ligger litt nord for det faktiske midtpunktet. Dette ligger nå noen hundre meter innenfor den sørlige munningen på den nye Teigkamptunnelen, hvor det er 265&nbsp;km til hver av byene.

## Eksterne lenker
*
Vinstra

:*Denne artikkelen er om byen Vinstra. For elva med samme navn, se [[Vinstra (elv)]].*

**Vinstra** er en by og administrasjonssenteret i Nord-Fron kommune i Innlandet, som ligger i Gudbrandsdalen 8 mil nord for Lillehammer. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar .

## Stedet
Byen har togforbindelse via Dovrebanen, og fylkesvei 312, tidligere europavei 6, går gjennom her. Dagens europavei 6 går gjennom Lomoen, som ligger vest for Gudbrandsdalslågen. Som følger av omleggingen, er det blitt anlagt en stor veiservicestasjon, og det har vært svært attraktivt for bedrifter å etablere seg her. Det stilles også lokalt spørsmål om Vinstras sentrum skal flyttes over til Lomoen.

Vinstra fikk bystatus den 1. september 2013, en begivenhet som ble feiret med en byfest i 3 dager til ende. 

## Galleri

Fil:Nedregata,_Vinstra.jpg|Nedregata sett nordover
Fil:Vinstra_westside_1.jpg|Lomoen sett fra øvre Vinstra
Fil:Sødorp_kirke.jpg|Sødorp kirke
Fil:Vinstra_vgs_2.jpg|Vinstra videregående skole


## Vinstra og Peer Gynt

Peder Olsen Hågå fra Vinstra var modell for hovedpersonen i Henrik Ibsens dramatiske dikt Peer Gynt fra 1867. På Sødorp gamle kirkegård står en minnestein over Peer Gynt, og hvert år siden 1967 har det blitt arrangert Peer Gynt-stevne på Peer Gynt-Gården, Hågå. Gården består av 15 gamle hus, og stevnet viser blant annet en friluftsoppsetning av skuespillet. Vinstra ligger midt på  «Peer Gyntveien», som går fra Dalseter til Skei. Den 17. februar 2017 ble det åpnet et hotell i Vinstra vegpark, oppkalt etter Peer Gynt.

## Muligheter for sport
På Vinstra finnes det to større anlegg for sport. Kåja idrettspark, som ligger øst for Gudbrandsdalslågen, ble offisielt åpnet i septemper 2010, og er derfor byens eldste idrettspark. Her er det muligheter for fotball, basketball og sandvolleyball m.m. Vinstras andre anlegg er Eidesand idrettsanlegg, som ligger på den andre siden av elven.

## Se også
* Nord-Fron
* Peer Gynt-stemnet

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Nord-Fron kommune
* Historiske fotografier fra Vinstra
Ludvig II av Ungarn

**Ludvig II av Ungarn** (ungarsk: *Lajos*, tsjekkisk: *Ludvík Jagellonský*; født 1. juli 1506, død 29. august 1526) var konge i Ungarn, Kroatia og Böhmen fra 1516 til sin død i slaget ved Mohács i 1526 i kamp mot osmanene.

Ludvig var sønn av Vladislav II, konge av Böhmen og Ungarn. Etter farens død ble Ludvig adoptert av den mektige tyske keiseren Maximilian I.

I 1522 giftet Ludvig seg med Habsburg-prinsessen Maria. Samtidig giftet Ludvigs søster Anne seg med broren til den senere keiser Karl V, noe som førte til at den ungarske krone gikk til Habsburgerne.

Etter Ludvigs død i det katastrofale slaget ved Mohács ble storparten av Ungarn erobret av osmanene. Böhmen og deler av Ungarn tilfalt Ferdinand I av Det tysk-romerske rike, noe som gjorde slutt på Huset Jagellos hegemoni i Sentral-Europa.

## Familie
Ludvig II av Ungarn giftet seg med Maria av Østerrike (1505–1558), datter av Filip I av Castilla («Den smukke») og Johanna av Castilla, i 1515. Deres ekteskap skal ha vært lykkelig, men ble kort og barnløs da han døde i 1526. Maria styrte Ungarn som regent i navnet av den nye konge, hennes bror, Ferdinand I av Det tysk-romerske rike.

Selv om Ludvig IIs ekteskap var barnløst, hadde han antagelig et barn utenfor ekteskap med sin mors tidligere hoffdame Angelitha Wass før han ble gift. Denne sønnen ble kalt Johan (János på ungarsk). Dette navnet opptrer i kildene i Wien som enten János Wass eller János Lanthos. Det første etternavnet er hans mors dåpsnavn. Det sistnevnte etternavnet kan referere til hans yrke da «Lanthos» betyr «lutist» (en som spiller lutt), eller i overført betydning, «skald». Han mottok underholdning fra den kongelige finans jevnlig. Han hadde etterkommere.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sha Sha

***Sha Sha*** er Ben Kwellers første soloalbum, og ble utgitt 5. mars 2002.

## Sporliste
#«How It Should Be (Sha Sha)» (1:49)
#«Wasted & Ready» (3:51)
#«Family Tree» (4:20)
#«Commerce, TX» (3:52)
#«In Other Words» (5:36)
#«Walk on Me» (3:55)
#«Make It Up» (4:50)
#«No Reason» (3:51)
#«Lizzy» (4:06)
#«Harriet's Got a Song» (4:50)
#«Falling» (4:04)

## Eksterne lenker
*
On My Way

***On My Way*** er Ben Kwellers andre soloalbum, og ble utgitt 6. april 2004.

## Sporliste
#«I Need You Back» (3:17)
#«Hospital Bed» (3:37)
#«My Apartment» (3:57)
#«On My Way» (3:54)
#«The Rules» (2:37)
#«Down» (4:08)
#«Living Life» (4:02)
#«Ann Disaster» (3:08)
#«Beliver» (4:59)
#«Hear Me Out» (3:44)
#«Different But the Same» (5:02)

## Eksterne lenker
*
Øyer (andre betydninger)

**Øyer** kan referere til

*Øyer &ndash; en kommune i Gudbrandsdalen
*Øyer (tettsted) &ndash; en tettbebyggelse ca. 3&nbsp;km nord for Granrudmoen i Øyer
*Øy &ndash; entall av ordet *øyer*
Granrudmoen

**Granrudmoen** er et tettsted i Øyer og Lillehammer kommuner i Innlandet. Tettstedet har  innbyggere per , og ligger sør i Gudbrandsdalen.

Granrudmoen er Øyers handelssentrum, mens kommunehuset og Øyer kirke befinner seg på Tingberg litt lenger nordvest.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Avgrensning av Granrudmoen tettsted (i «Folketelling og boligtelling 1990: 0521 Øyer»)
Ringebu (tettsted)

:*Denne artikkelen omhandler tettstedet Ringebu, for kommunen se [[Ringebu]].*

**Ringebu** (også **Vålebrua** og **Vålebru**) er et tettsted og administrasjonssenteret i Ringebu kommune i Innlandet. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger i Gudbrandsdalen. *Vålebru* brukes særlig når en ønsker å unngå tvetydighet mellom tettstedet Ringebu og kommunen Ringebu. Stedet ble opprinnelig kalt Vålebru. Bebyggelsen har bymessig preg. I 1900 ble det laget en reguleringsplan for utvikling av tettstedet og denne planen preger stadig stedet.

Navnet Vålebru kommer fra elva Våla, som renner gjennom sentrum, og brua som ble lagt over elva her. Ringebu sentrum ligger ved der hovedveien og jernbanen krysser Våla. På folkemunne kalles Ringebu for «Vål'brua» eller bare «Brua», i motsetning til områdene på sørsida av jernbanen, der «Skogen» brukes om området Tollmoen/Tollskogen som ligger på vest for elva og «Flata» om området Åmillom som ligger på østsida.

Vålebru hadde landets første gatetun, hvor hovedgaten ble stengt for kjøretøy og åpnet for gående. Forretningene trekker salgsboder ut på gaten, og det er ofte underholdning i hovedgata (Jernbanegata). Jernbanegata er senere ombygget flere ganger, men har beholdt gatetunet med forbud for kjørende, fartshumper og fysiske sjikaner for å redusere den nødvendige kjøringen (vareleveranser/brann- og sykebiler) som nødvendigvis må finne sted.

I 1910 var Ringebu det største tettstedet i Gudbrandsdalen nord for Lillehammer. I 1960 var Ringebu forbigått av Otta i størrelse. Jernbanestasjonene stimulerte utvikling av disse tettstedene i dalen.

## Referanser
Betalingsmiddel

Et **betalingsmiddel** er et formuesgode som overføres som betaling for varer eller tjenester.

I Norge er kontanter i form av sedler og mynter utstedt av Norges Bank tvungne betalingsmidler i henhold til sentralbankloven. Andre betalingsmidler kan for eksempel være aksjer, obligasjoner, produksjonsmidler (for eksempel maskiner, fabrikker, skip), fast eiendom (bygninger, tomter), råvarer, smykkesteiner som for eksempel diamanter, og edle metaller som gull og sølv.

## Se også
* Valuta
* Norsk krone
* Naturalhusholdning og pengehusholdning
Urskog

**Urskog** eller **primærskog** er strengt definert en urørt skog som har oppstått gjennom naturlig foryngelse på urørt skogsmark, og som sådan inneholder den gjerne en høy andel eldre og døde trær i ulike aldersstadier. Urskog er preget av uten betydelig forstyrrelser og således har unike økologiske trekk. Den kan bli klassifisert som et klimakssamfunn, det vil si et stabilt økosamfunn hvor sammensetningen av vegetasjon er i likevekt (se også suksesjon og klimaksfasen). Urskog er også skog som ikke har blitt utsatt for menneskelig utnyttelse, som jordbruk og skogbruk, annet enn hogging av adskilte trær. Det motsatte av urskog er kulturskog, en menneskeskapt skog. Andelen urskog i Norge kan kun regnes i promille. En skogtype som kan minne litt om urskog er såkalt gammelskog eller naturskog, en skog som ikke har blitt utsatt for menneskelig virksomhet eller innflytelse på 160 år eller mer.

Urskog er formet av naturlige prosesser, og upåvirket av mennesker. Mange urskoger er truet av ødeleggelse på grunn av hogst. Dette er en trussel mot biologisk mangfold da det ikke bare ødelegger urskogen, men også ødelegger habitatet til de artene som er avhengig av den. Det er viktig for urskogen som biotop at trærne får mulighet til å bli gamle. Når gamle trær faller dannes det lysninger i skogen hvor busker, unge trær og planter kan spire fram og trives. 1400 år er derfor ikke en uvanlig gammel alder for de eldste trær i en urskog. Urskogbiotopene har vidt forskjellig alder. Noen er millioner av år gamle, mens andre har oppstått først etter siste istid.

Romania har i dag den største overflaten av urskog i Europa (om man ser bort fra Russland), totalt rundt 250 000 hektar (65 prosent), det meste i Karpatene, og hvor de sørlige Karpatene utgjør Europas største ufragmenterte skogområde. I Skandinavia finnes det mindre partier med urskog igjen, først og fremst i fjellområdene. Det er da som regel fjellbjørk og fjellnære barskog.

## Referanser


## Litteratur
* Berntsen, Bredo; Hågvar, Sigmund, red. (1991): *Norsk urskog. Verdier – trusler – vern*, Oslo: Universitetsforlaget; revidert utgave 2011: *Norsk urskog og gammelskog*, ISBN 9788274774711
* Berntsen, Bredo; Hågvar, Sigmund, red. (2010): *Norsk natur – farvel?*, Unipub forlag, ISBN13 9788274774599
* Gjerde, Ivar et al. (2009): ''Skoglandskapet - Miljøforhold og påvirkninger på rødlistearter'' (PDF), Trondheim: Artsdatabanken, ISBN 978-82-92838-17-4

## Eksterne lenker
* 
* «Ny faktaartikkel om miljøforhold og påvirkninger på rødlistearter i skoglandskapet», omtale, Artsdatabanken
Hundorp, Dale-Gudbrands gard

**Hundorp, Dale-Gudbrands gard** ligger på Hundorp i Sør-Fron i Gudbrandsdalen. Stedet ble valgt til Oppland fylkes og Sør-Fron kommunes tusenårssted i 1999. Gården ligger midt i et storhaugsentrum fra jernalderen. Gerhard Schøning beskriver i 1755 fem store gravhauger, og man holdt på å fjerne den ene av dem. Nå ligger fire igjen, med diameter mellom 23 og 32 meter er de utvilsomt de største i Gudbrandsdalen. Foruten haugene er det en firkantet steinsetning og rester av en rund steinsetning på stedet. En regner også to mellomstore hauger på nabogården Hjetlund med til storhaugene på Hundorp.

Heimskringla, Snorre Sturlasons kongesagaer, beskriver i kapittel 113 av Olav den helliges saga, møtet mellom Olav Haraldson og hersen Dale-Gudbrand på gården i 1021. Olav Haraldson lurte Dale-Gudbrand og bondehæren hans til å se bort fra Torsbildet ved å si «Se, der kommer vår gud med stort lys!» og peke på soloppgangen i øst. Samtidig tok en av mennene til Olav Haraldson, Kolbein den sterke, og knuste torsbildet med klubben sin. Det ble starten på innføringen av kristendommen i Gudbrandsdalen, og Dale-Gudbrand måtte senere bygge en kirke på gården sin. Klubben til Kolbein den sterke er også avbildet på Sør-Frons kommunevåpen.

## Se også
* Dale-Gudbrand

## Eksterne lenker
* Om oppstarten av kultursenteret
* Gudbrandsdalsmusea om Dalegudbrands gard
*
Lymfekreft

**Lymfekreft** eller malignt *lymfom* er kreft som oppstår i cellene som utgjør de lymfatiske organer, som lymfeknuter, milt og benmarg. Lymfeceller finnes overalt i kroppen, og derfor kan sykdommen oppstå så å si hvor som helst. Lymfekreft oppstår i kroppens lymfeceller. Hovne lymfeknuter på halsen over kortere eller lengre tid er ofte symptomene som oppstår først.

Lymfekreft deles inn i to hovedgrupper: Hodgkins lymfom og Non-Hodgkins lymfom. De fleste som får lymfekreft, får diagnosen Non-Hodgkins lymfom. Hodgkins og Non-Hodgkins lymfom deles videre inn i en rekke underkategorier. Sykdommen kategoriseres også etter utbredelse og symptomer. 

Lymfomer behandles vanligvis med cellegift og/eller stråling. Prognosen for overlevelse er gode, og noe bedre ved Hodgkins lymfom enn ved Non-Hodgkins lymfom. På 1990-tallet kom medikamentet *Rituximab*, som betraktes som en landevinning innenfor behandling av Non-Hodgkins lymfom. Senere har medikamentet *Brentuximab Vadim* kommet, som et lovende medikament mot Hodgkins lymfom. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Oncolex/lymfom 
* Kreftforeningen om lymfekreft
* Forskning på lymfekreft ved Rikshospitalet-Radiumhospitalet Helseforetak
*  The Leukemia & Lymphoma Society
* Nasjonalt handlingsprogram med retningslinjer for diagnostikk, behandling og oppfølging av maligne lymfomer
George Davis (fotballspiller)

**George Henry Davis** (født 5. juni 1881 Alfreton i Derbyshire, død 28. april 1969 i Wimbledon i London) er en engelsk tidligere landslagsspiller i fotball som spilte for to engelske og en canadisk fotballklubb. 

Davis spilte to landskamper for .

## Biografi
George Davis startet sin karriere i Alfreton Town i 1896 før han gikk til Derby County i 1899, og i 1903 spilte han på Derbys lag som tapte 6-0 for Bury i FA-cupfinalen. Året etter debuterte han på det engelske landslaget mot  den 29. februar 1904.  

Etter 155 obligatoriske kamper for Derby County valgte han, 26 år gammel, å returnere til sin gamle klubb Alfretown Town i 1908. 

I 1912 emigrerte han sammen med sin kone til Canada for å starte på nytt. Han fortsatte med aktiv fotball, og fikk en canadisk cupmedalje med Calgary Hillhurst i 1922, 19 år etter at han fikk sølvmedalje med Derby County.

Etter fotballkarrieren hadde han suksess i hotellbransjen.

## Karriere som spiller
### Landslagskarriere for England

### Klubblag

## Litteratur
* Mortimer, Gerald (2004): *The Who´s Who of DERBY COUNTY*. Breedon Books Publishing, Derby. ISBN 1-85983-409-4 
* Rollin, Jack (1998): *ROTHMANS BOOK OF FOOTBALL RECORDS*. Headline Book Publishing, London. ISBN 0-7472-1954-0
* Mortimer, Gerald (2006): *DERBY COUNTY The Complete Record*. Breedon Books Publishing, Derby. ISBN 1-85983-517-1
Ernald Scattergood

**Ernald Scattergood** (født 29. mai 1887, død 2. juli 1932) er en tidligere engelsk landslagsspiller i fotball. Han debuterte på landslaget mot  den 17. mars 1913. Scattergood spilte 1 kamp for .

Ernie Scattergood overtok etterhvert keeperplassen i Derby County fra Harry Maskrey. Han kom til klubben fra Ripley Athletic i 1907, og ble den som tok straffene for klubben i 1912. Han la mer vekt på kraft enn plassering når han tok straffer, men han scoret hver gang han fikk sjansen i Derby.

Han overlevde første verdenskrig etter å ha blitt utsatt for gass, og spilte etter krigen 288 obligatoriske kamper for Bradford City.

## Karriere som spiller

### Klubblag

### Landslagskarriere for England

## Eksterne lenker
*
Piet Kleine

**Pieter «Piet» Kleine** (født 1951) er en nederlandsk tidligere skøyteløper.

## Karriere

I OL 1976 i Innsbruck gikk Piet Kleine til topps på 10&nbsp;000 meter, etter at han slo Sten Stensens ledertid i et sent par. Han tok sølv (etter Stensen) på  meter, og i tillegg vant Kleine allround-VM dette året.

Fire år senere, i OL i Lake Placid, tok Kleine sølv på 10&nbsp;000 meter etter den femdobbelte vinneren Eric Heiden.

Piet Kleine la opp som hurtigløper etter 1981-sesongen, men har senere vært aktiv som syklist og som profesjonell maratonløper på skøyter.

## Personlige rekorder

## Se også
* Liste over flaggbærere for Nederland under OL

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*  Piet Kleine på www.ISU.html.infostradasports.com
*  Piet Kleine på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
* 
*
Kvam (andre betydninger)

**Kvam** kan referere til

*Kvam &ndash; en kommune i Hordaland
*Kvam i Nord-Trøndelag &ndash; en tidligere kommune i Trøndelag
*Kvam (tettsted) &ndash; et tettsted i Gudbrandsdalen, i Nord-Fron kommune
*Kvam (musikkprodusent) &ndash; kunstnernavnet til Erlend Lyngstad
Tore Sandvik (orienteringsløper)

**Tore Sandvik** (født 30. mai 1972) er en norsk orienteringsløper og verdensmester. Han er medlem av Halden Skiklubb og har tidligere vært medlem av OL PAN, Indre Østfold OK og NTHI. Sandvik er utdannet sivilingeniør.

Høydepunktet i Sandviks karriere var da han sammen med Bernt Bjørnsgaard, Petter Thoresen og Bjørnar Valstad vant VM-gull på stafett under verdensmesterskapet i skotske Inverness i 1999. To år senere ble det sølv i VM i Tammerfors. Da løp Carl Henrik Bjørseth på det norske laget i stedet for Petter Thoresen. Ellers var laget det samme som i -99. Tore Sandvik løp første etappe i 1999 og tredje etappe i 2001.

I 2001 ble det sølvmedalje for Tore Sandvik på kortdistansen i VM. Han ble slått av hjemmefavoritten Pasi Ikonen. Jørgen Rostrup ble nummer tre.

Sandvik er historisk fordi han med sine åtte triumfer er løperen med flest seire i Tiomila. Samtlige titler tok han med Halden SK mellom 1998 og 2007.

## Meritter
* 2005 Gull, NOM stafett, Notodden
* 2001 Sølv, ind. World Games Japan 
* 2001 Gull, stafett World Games Japan 
* 2001 VM – sølv kortdistanse, Tammerfors 
* 2001 VM – sølv stafett, Tammerfors 
* 2000 EM – bronse kortdistanse, Ukraina 
* 2000 2.-plass, verdenscupen 
* 1999 VM – gull stafett, Skottland 
* 1999 NOM – bronse kortdistanse, Trondheim 
* 8 seire i Tiomila ('98, '99, '00, '02, '03, '04, '06, '07)
* 4 seire i Jukola ('95, '98, '00, '03)
* 8 NM – gull, totalt 21 NM – medaljer

## Eksterne lenker
*
Forbrytelse

Etter straffeloven av 1902 ble det operert med to kategorier lovovertredelser - *forbrytelser* og *forseelser*. En **forbrytelse** var *juridisk* sett et mer alvorlig straffbart lovbrudd. En forseelse gjaldt mindre alvorlige handlinger. Etter ikrafttredelsen av straffeloven 2005 er sondringen mellom begrepene uten juridisk betydning. De enkelte lovbrudd kan være gitt større eller mindre strafferammer.
Rintje Ritsma

**Robert Rintje Ritsma** (født 1970) er en nederlandsk tidligere skøyteløper. 

Ritsma slo gjennom tidlig i 1990-årene. De første årene var han som kjent som den evige toer (eller treer) etter Falko Zandstra og Johann Olav Koss i mesterskapssammenheng. Først da disse to løperne la opp i 1994, slo Ritsma ut i full blomst, og holdt seg i verdenstoppen i et tiår. 

Han har hele ni sammenlagtmedaljer fra allround-VM (hvorav fire gull), fem OL-medaljer (to sølv og tre bronse) og fem medaljer fra VM enkeltdistanser (to gull). Ritsma er den som har vunnet EM flest ganger, hele seks mesterskap fra 1994 til 2000 (ikke i 1997). Han har også to sølv og to bronse i EM.

I 1999 ble Rintje Ritsma tildelt Oscarstatuetten.

## Personlige rekorder

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Telefaks

**Telefaks** (ofte forkortet **faks**; egentlig **telefaksimile**, også feilaktig skrevet *telefax*) er en telekommunikasjonsteknologi for overføring av informasjon, som dokumenter, tekst, brev, tegninger og fotografier, spesielt ved overføring via et telefonnett.  Ordet brukes også som betegnelse på dokumentene som er overført. Ordet er også opprinnelse til verbalformen *å fakse*.

## Norge
Telefaksen ble introdusert i Norge omkring 1980 og fikk raskt stor utbredelse i kontormiljøer som en effektiv måte å kommunisere skriftlig på. Tidligere var tilsvarende overføring av faksimiler via radio eller telex benyttet. Med utbredelsen av e-post og skanner knyttet til datamaskin, har bruken av telefakser avtatt etter årtusenskiftet. 

I 2023 er telefaks fremdeles i bruk i Norge, for eksempel på apotek, og i hele helsevesenet forøvrig.

## Telefaksmaskin
En telefaksmaskin er i all vesentlighet en kombinasjon av en skanner, et modem og en skriver. Skanneren konverterer trykket informasjon til bilder, modemet modulerer (og demodulerer) informasjonen slik at den kan sendes over en (analog) telefonlinje, og skriveren i den andre enden produserer en kopi av det opprinnelige dokumentet.

Opprinnelig var papiret i faks-skriveren termisk papir, det vil si at det ble påvirket i skriveren av varme for å få laget skrift eller bilder på arket. Papiret var opprinnelig hvit men ble svart ved berøring av et "mini strykejern". Satte man en varm kaffekopp på arket ble det en ring på papiret.

De mest moderne faks-maskinen er laser-type, samme type som skrivere for datamaskiner, som skriver på vanlig papir, fortrinnsvis A4-format. 

## Alternativer
Et populært alternativ er å abonnere på en internettbasert fakstjeneste. Fakstjenester via Internett lar brukere sende og motta telefaks fra egen pc ved bruk av egen epostadresse. Med slike tjenester trenger man ikke faksserver, telelinje eller en telefaksmaskin. Telefakser blir mottatt hos brukeren i enten TIFF- eller PDF-format, levert som et e-postvedlegg. Dermed kan man sende og motta telefakser fra hele verden så lenge man har tilgang til Internett.

En annen mulighet er å bruke en datamaskin og sette den opp som en telefaksserver som bruker telenettet.

## Historie
Den skotske oppfinneren Alexander Bain klarte i laboratoriet å overføre bildeelementer rundt 1846, og fikk et patent i 1843. Men det ble italieneren Giovanni Caselli som startet den første kommersielle fakstjenesten «Pantelegraph» i 1865, mellom de franske byene Lyon og Paris. Dette skjedde elleve år før telefonen ble funnet opp.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Telefaks.no, norsk elektronisk telefaksleverandør (ipFaks)
Lodnefaksslekta

* engfaks
* harefaks
* lodnefaks
* madridfaks
* møllefaks
* prydfaks
* rugfaks
* sprikefaks
* veifaks
* åkerfaks 

**Lodnefaksslekta** (*Bromus*) er en slekt i gressfamilien.

Artene er ett- eller flerårige middelshøye til høye gress. De vokser i mange ulike habitater og finnes i de tempererte strøkene på Den nordlige halvkule og Sør-Amerika og i fjellstrøk i tropene. Hvis en følger Watson og Dallwitz' avgrensning av slekta, har den omtrent 150 arter.

Én art, lodnefaks (*Bromus hordeaceus*) er vanlig i Sør-Norge. Åkerfaks (*Bromus arvensis*) og rugfaks (*Bromus secalinus*) var tidligere vanlige åkerugress i Norge, men er nå nesten borte. Flere andre arter er funnet som mer tilfeldige ugress. Prydfaks (*Bromus lanceolatus*) dyrkes i hager.

Slekta kalles også **faks** på norsk, men dette navnet brukes også om arter i andre slekter, for eksempel sandfaks (*Anisantha sterilis*), bergfaks (*Bromopsis ramosa*) og byfaks (*Ceratochloa cathartica*). Watson og Dallwitz betrakter *Anisantha* og *Ceratochloa* som synonymer for *Bromus*, men Artsdatabanken opprettholder disse to slektene.

## Kilder
* 
* L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–) ''Bromus'' L. i ''The grass genera of the world'' Besøkt 21. desember 2014.

## Eksterne lenker
*
Jordfreser

En **jordfreser** er et landbruksredskap som brukes for å gjøre jorden løs og luftig, og for å knuse jordklumper og gresstorv. Jordfreseren har en rotor med tinder på som freser jorda. Løs og fin jord uten jordklumper er viktig for å gi gode vekstvilkår for rotvekster som potet og gulrot. Med lite klumper i jorda, reduserer man misdannelser på rotvekstene(f.eks. krokete gulrøtter) og man letter vesentlig arbeidet med å høste avlingen, fordi det blir mye mindre jordklumper som må sorteres fra.
 
Det finnes små jordfresere til hagebruk, og store jordfresere til traktordrift. Store jordfresere kan erstatte både plog og harv.
Byneset kirke

**Byneset kirke** er en middelalderkirke i stein på Byneset i Trondheim. Kirken ble bygget omkring 1160, og er viet til helgenen St. Mikael. 

Steinhuggermerker antyder at det er samme steinhuggere som jobbet på Nidarosdomen som oppførte kirken. Kirken har kalkmalerier fra slutten av 1500-tallet.

Kirken er  romansk, og er en langkirke i naturstein. Tårnet ble oppført i rundt 1650. I 1656 ble det bygd et våpenhus foran vestportalen, dette ble fornyet i 1811 og 1970-årene.
## Referanser


## Eksterne lenker
* Byneset historielag: Byneset kirke
* 
*
Stange kirke

**Stange kirke** er en langkirke fra omkring 1250 i Stange kommune, Innlandet fylke. Kirken ligger administrativt under Hamar bispedømme og Stange prestegjeld.

Kirken er en av Norges eldste middelalderkirker, og omtales allerede i 1225 i Håkon Håkonssons saga. Stange, som da het Skaun, ble beskrevet som «ei stor bygd med mange kirker og store garder». Kirken er ved siden av Ringsaker kirke den fornemste middelalderkirke på Hedemarken. Det nåværende kirkebygget er antatt oppført omkring 1250 eller rett før, og det er funnet fundamenter av enda eldre bygg under kirkeskipet, rester av et gammelt alter og takmaling. Kirken har en veksling mellom romanske og gotiske stilformer, og glassmalerier av Gabriel Kielland fra 1928. Harriet Backers bilder «Altergang i Stange kirke» og «Barnedåp i Stange kirke» har bidratt til kirkens ry. Kirken har 400 sitteplasser.

## Historie

Arkeologiske utgravninger i 1986, foretatt under ledelse av arkeologen Dagfinn Skre, avdekket at det har stått en eldre steinkirke på stedet. Det ble også avdekket enda eldre graver, noe som tyder på at det har vært kirkeplass også før kirken ble bygget.

Stange kirke har trolig hatt like stor betydning for pilegrimsferdselen som Ringsaker kirke, både den landbaserte såvel den sjøbaserte ferdselen. Begge kirkene er viktige og påkostede bygninger med sentral plassering i forhold til de viktige ferdselsårene.

I 1703 ble det bygget en utvidelse mot nord, kalt «Nykirken». Kirken ble skadet av en brann i 1620, og tak, tårn og inventar er fra etter brannen. Sakristiet er bygget i 1703. Altertavlen er fra 1652, kirkeklokkene er fra 1623 og 1751.

## Malerier
Stange kirke er skildret i Harriet Backers malerier «Barnedåp» og «Altergang». Da hun malte sine kirkemotiver i 1899–1903, bodde hun på prestegården hos prosten Kielland, bror av hennes venn og kollega Kitty Kielland. 

Kirken har glassmalerier av Gabriel Kielland, og ble også valgt til kommunens tusenårssted.

## Se også
* Norske middelalderkirker i stein

## Referanser


## Litteratur
* Ekroll, Øystein, Stige, Morten, Havran, Jiri, *Middelalder i Stein* bind 1 i serien **Kirker i Norge**, Oslo 2000, ISBN 82-91399-09-3
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Steinplukker

**Steinplukker** er et traktorredskap som skiller stein fra jord, slik at man kan frakte bort steinene. Virkemåten går på å solde ut jord og mindre steiner og partikler fra massen som tas opp av skjæret i fronten av steinplukkeren, og føre de store steinene over i en transportbeholder eller over på en tilhenger som kjøres ved siden av. Lysavstanden i soldene bestemmer hvor små steiner som kan plukkes. Større steiner, med diameter over ca 25-35 cm, må normalt tas opp med gravemaskin eller kjøres vekk med steinsvans. Jord med mye stein er dårlig egnet til f.eks. poteter, og mye stein i jorda utsetter også jordbruksredskapene for enorm slitasje.

## Eksterne lenker
* Globus steinplukkere
* Kongskilde Stonebear steinplukker
* PEL-tuote Kivi-Pekka/Sten-Peter steinlukker
* Saga-Dan Agri Master steinplukker
* Saga-Dan Agri Master steinplukker
Ventspils

**Ventspils** (tysk: *Windau*) er en havneby vest i Latvia med ca. 44&nbsp;000 innbyggere. Byen har navn etter elva Ventas som renner gjennom byen og ut i Østersjøen.  De første nedtegninger om stedet stammer fra 1290, den var en av Hansabyene og fikk bystatus i 1378. Byen hadde  innbyggere i 2011.

Ventspils er en viktig isfri havn. Store mengder olje og andre mineralressurser fra Russland blir lastet på skip i Ventspils. Overskuddet fra havneaktivitetene har gjort Ventspils til den rikeste byen i Latvia.

30 kilometer nord for Ventspils finnes en tidligere sovjetisk radioastronomisk installasjon. Denne var ukjent for de fleste latviere før tilbaketrekningen av sovjetiske tropper i 1994.

Byen har et basketballag som har vunnet det latviske mesterskapet flere ganger.

Ventspils lufthavn er en av tre internasjonale lufthavnene i Latvia. 

Ventspils' borgmester er Aivars Lembergs.

I 2004 var Ventspils vertsby for en multinasjonal (USA, Storbritannia, Polen, Sverige, Russland, Latvia, Danmark, Finland, Norge) marineøvelse som ble kalt Baltic Operations XXXIII (BALTOPS).  

## Vennskapsbyer
Ventspils har forbindelser med følgende byer:
* Västervik, Sverige 
* Stralsund,  Tyskland
* Lorient, Frankrike

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Herman Grimm

**Herman Friedrich Grimm** (født 6. januar 1828 i Kassel, død 16. juni 1901 i Berlin) var en tysk kunsthistoriker og skribent.

Han var sønn av Wilhelm Grimm og hans hustru Dorothea. Grimm var elev hos Leopold von Ranke. Fra 1841 bodde han i Berlin der han var omgangsvenn med Bettina von Arnim. I 1859 giftet han seg med dennes datter Gisela von Arnim.

Herman Grimm studerte jus og filologi. Etter studiene hadde han et opphold i Leipzig. I 1870 kvalifiserte han seg som universitetslærer i Berlin. Et høydepunkt i yrkeslivet var utnevnelsen til en lærestol i kunsthistorie i Berlin i 1873.

Han var en av dem som grunnla Goethe-Gesellschaft, dessuten tilhørte han sammenslutningen som utgav Goethes såkalte Weimar-utgave.

Grimm ble i 1896 innvalgt i ordenen Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.

## Referanser
Potetsetter

En **potetsetter** er et redskap som brukes for å grave settepoteter ned i jorda. Potetsetteren monteres bak på en traktor. Potetsetteren har en tank som man fyller med flere hundre kilo poteter. Gjennom denne tanken går det belter med skåler. Hver skål har plass til en potet. Skålene plukker poteter opp fra tanken og plasserer poteten forsiktig, en av gangen, i en liten grøft som lages av et skjær på settemaskinen. Bakerst på settemaskinen er det nye skjær som begraver potetene i jord.

De fleste moderne potetsettere er også utstyrt med utstyr for tilføring av kunstgjødsel samtidig som man setter potetene.
Avlesservogn

En **avlesservogn** er en traktortilhenger med et belte i bunnen. I mange tilfeller er vogna utstyrt med avlesserelevator i bakkant som løfter innholdet opp før det slippes ned igjen.

Tilhengeren brukes ved innhøsting av gras og høy, og er spesielt godt egnet til bruk sammen med fôrhøster.

Beltet i bunnen av hengeren og avlesserelevatoren gjør at man på en kontrollert måte kan tømme innholdet på et transportbånd som videre frakter gresset/høyet til siloen eller inn i fjøset.

Underhaug Fabrikk produserte de første avlesservognene i 1978. De ble senere produsert under forskjellige varemerker. TKS Avlesservogn 7000 ble sist produsert i et antall av 20 i 2009. Da opphørte produksjonen. Overgangen til bruk av skiveslåmaskin og rundballepresser reduserte etterspørselen etter avlesservogner.

## Referanser


## Eksterne lenker
* TKS Agri
Ballegaffel

En **ballegaffel** er et transportredskap for rundballer montert på en traktor som benyttes for å frakte rundballer av halm eller silo. Redskapet monteres på en frontlaster eller på trepunktoppheng bak eller fremme på traktoren. Ballegaffelen består som regel av tre stålspyd eller tinder som presses inn i siden på rundballen slik at den kan løftes med traktoren og fraktes.

## Utvikling
Redskapet er en videreutvikling av silosvansen. Det er sannsynlig at redskapet ble til ved en tilfeldighet da silosvanser med mange avbrutte tinder ble brukt til transport av rundballer.

## Problemområder ved bruk
Bruk av ballegaffelen kan ødelegge eventuell plast som rundballen måtte være innpakket i. En rundball som ikke har tett innpakning vil raskt råtne og vil fort være uegnet som fôr.
For å unngå dette kan man i stedet for ballegaffelen benytte seg av en balleklemme, som klemmer den fast mellom hydraulisk opererte armer. Denne redskapen kan benyttes for å transportere baller som er pakket inn i plast uten å ødelegge plasten.

En annen reell fare med redskapet er kjøring langs vei, spesielt uten last. Ved ulykker kan tindene utgjøre en fare for liv da de lett går gjennom personbiler. Denne faren kan minimeres ved å bikke redskapet mot bakken. 

## Referanser
Åkertrommel

**Åkertrommelen** er et jordarbeidingsredskap som man bruker etter såing på jordet. Den har som hensikt å pakke jorda rundt frøet slik at man skaper bedre vekstvilkår ved at det etableres undergrunnskontakt for matjordlaget. Uten denne gunstige jordpakkingen vil spire- og vekstprosessen til planten bli sterkt hemmet. En annen viktig oppgave trommelen har er også å bryte jordoverflaten etter jordpakkingen, slik at man reduserer uheldig fordamping fra såbedet. 

Det finnes forskjellige typer tromler til ulike typer formål som; knasttrommel, spiraltrommel, tannpakketrommel, glattrommel, ribbetrommel, ringpakketrommel, fingerpakketrommel, stempelpakketrommel, hjulpakketrommel og automatpakker (slodd og ringpakketrommel).

## Se også
* Kokestokk

## Eksterne lenker
*
Åkersprøyte

**Åkersprøyte** brukes for å dusje jord og planter med en blanding av kjemikalier og vann. Kjemikaliene kalles ofte plantevernmidler og har ulike egenskaper som gjør at man kan fjerne ugress, skadedyr og sopp. Uten behandling med plantervernmidler, vil man ofte få redusert avling.

Åkersprøyta henger bak på en traktor, eller står monternt på en tilhenger. Det finnes også helikoptre og fly utstyrt med åkersprøyte. Sprøyten består av en tank, en pumpe, en bom med dyser som gir en fin dusj, og ulike ventiler og instrumenter som hjelper føreren å påføre riktig dose med plantevernmidler.
Firkantpresse

En **firkantpresse** brukes til å presse sammen høy og halm til firkantede bunter. Størrelsen på buntene kan være fra ca. 10&nbsp;kg og opp til flere hundre kilo. Firkantpressen er vanligvis montert etter en traktor og drives av kraft fra traktorens motor gjennom kraftuttaket. Pressen har et system som automatisk binder sammen den ferdige firkantballen med ei snor slik at den ikke faller fra hverandre under transport.
Gamle Glemmen kirke

**Gamle Glemmen kirke** er en romansk kirke fra 1182 i Fredrikstad kommune og domprosti i Østfold fylke.

Kirken er bygd av bruddstein og er Fredrikstads eldste bygning. Kirken var opprinnelig annekskirke i Tune prestegjeld, og ble overført til Fredrikstad prestegjeld i 1685. I 1723 ble den sognekirke for forstaden Glemmen. Den ligger i kommunedel Sentrum i Fredrikstad, nord for bykjernen ved Gamle Kirkevei, som løper parallelt med rv109 mot Sarpsborg.

Døpefonten er i kleberstein fra Aremark, fra ca. 1225. Kirken har bevart en treskulptur av Apostelen Tomas fra omkring 1450, en kristusfigur fra 1500-tallet og en gjenværende del av et større krusifiks som sannsynligvis er fra Lübeck. Altertavlen er fra 1708 og  prekestolen fra 1731.

Gamle Glemmen kirke feiret 800-årsjubileum i 1982, med besøk av kong Olav V. Han ankom i A5, dvs. sin Lincoln Continental Convertible fra 1966.

Kirka var «valgkirke» og ble ble brukt som valglokale under valget til Riksforsamlingen på Eidsvoll i 1814.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Norges kirker: Glemmen kirke
* Fredrikstad byleksikon – Glemmen gamle kirke
* 
*
Hyppe

Å **hyppe** poteter er det å få jorda over for eksempel poteten. Da hypper man. Det kan gjøres med et grev på gammeldags vis eller en kan bruke et maskinredskap som er egnet til det. Jorden legges da over og mellom plantene ved at det lages små grøfter mellom planterekkene.

**Hyppe** (eller *hypp*) er også et traktormontert redskap som benyttes for rotvekster som står i rader. Oftest bruker man det til potet og gulrot. Hyppen har en to-delt funksjon. Den brukes til å bekjempe ugress, og den brukes til å vedlikeholde åkeren i vekstsesongen. Regn og vind gjør at jorda på radene faller ned og man risikerer at vekster, som f.eks. poteter, blir liggende uten jord rundt seg. Hyppen brukes da for å skyve jorda opp igjen og dekke over potetene.
Potetopptaker

**Potetopptaker** er et redskap for å ta opp poteter fra jorda. Den kan enten være traktormontert eller selvgående. 

Maskinen skiller potetene fra jorda ved at jord og poteter føres opp på et bånd. Båndet har åpninger som jorda faller i gjennom, mens potetene blir ført videre. 

Potetopptakerne finnes i mange utførelser og varianter. De helt enkle skiller jord og potet og legger potetene tilbake oppå bakken, slik at man kan gå etter å plukke potetene for hånd. De avanserte opptakerne har, i tillegg til å skille ut jorda, også utstyr for å skille ut potetris, jordklumper, stein og ugress. 

Noen kan også sortere poteter i ulike størrelser og fylle potetene i ulike tanker. De fleste potetopptakere har ståplass for folk, slik at man kan sortere ut for hånd, det som maskinen selv ikke klarer å sortere ut.
Risknuser

**Risknuser** er et traktorredskap som benyttes til å kutte og knuse potetris eller annet ris før opptaking.

Man benytter risknuser for å klargjøre åkeren for mekanisk opptaking, men fjerning av riset kan også ha en funksjon i å kontrollere modningen av potetknollene og i å hindre tørråtesmitte mellom potetris og poteter under opptaking. I de sistnevnte tilfeller må risknusingen skje en viss tid i forveien, og for potetsorter som er mindre motstandsdyktige mot tørråte bør knusingen kjøres minst 10 til 14 dager før opptaking.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rundballepresse

En **rundballepresse** er en type høyballepresse i form av et traktorredskap som hovedsakelig brukes til å presse sammen gress, høy eller halm til rundballer. Enkelte typer presser brukes også til å presse andre ting, som mais, flis, søppel og annet. Størrelsen på ballene kan variere mye, fra ca. 150&nbsp;kg og opp til over ett tonn, avhengig av hva man presser, og særlig er det avhengig av tørrstoffinnholdet på det man presser, samt hvordan pressa brukes og er innstilt. Rundballepressa er vanligvis montert bakpå en traktor og drives av kraft fra traktorens motor. Pressa har et system som automatisk binder sammen den ferdige rundballen, og såkalte kombipresser har også et system som pakker inn ballen i tynn, elastisk plast, såkalt strekkfilm.

Bruken av rundballer har økt betydelig siden de første spede forsøk tidlig på 1980-tallet, og en regner med at per i dag så blir omtrent halvparten av alt gresset i Norge høstet i form av rundballer. Rundballepresser produseres av mange maskinprodusenter rundt omkring i verden, og i Norge er det en produsent: Orkel, på Fannrem i Sør-Trøndelag.

## Se også
*Rundballepakker
Selvbinder

En **selvbinder** er et gammelt redskap for høsting av korn. I utgangspunktet var det et hesteredskap, men ble etterhvert også brukt på traktor. Selvbinderen virket som en vanlig knivslåmaskin som kuttet stråene, men hadde i tillegg et sinnrikt system som automatisk bandt sammen kornet til kornbånd. Kornbåndene ble siden fraktet til et treskeverk. Selvbinderen trengte to personer til å betjenes: én som passet tømmene til hestene, og én som passet på bindeapparatet. Selvbinderen ble i hovedsak overflødig da skurtreskeren ble tatt i bruk, men den er fortsatt i bruk til enkelte formål i enkelte deler av verden.

## Eksterne lenker
*
Rundballepakker

En **rundballepakker** er en maskin, montert bak på en traktor, som pakker inn rundballer i plast. I stedet for å ensilere ved bruk av siloer, brukes ofte denne metoden for å pakke en og en rundballe i plastfolie. Maskinen bare pakker inn rundballen i plast; selve ballen må lages av en rundballepresse. Det finnes dog noen maskiner som både presser og pakker rundballene.

## Se også
* Strekkfilmmaskin

## Eksterne lenker
*