Klarspråk

**Klarspråk **er skriftlig og muntlig kommunikasjon med tydelig ordlyd, struktur og visuell utforming. Målet er at personer i målgruppen finner informasjonen de trenger, forstår den og kan bruke den.

Klarspråk kan bidra til å styrke demokratiet og rettssikkerheten, skape tillit og gjøre samhandlingen mellom myndigheter og borgere mer effektiv.

## Klarspråk internasjonalt
Over hele verden arbeider myndigheter, virksomheter og enkeltpersoner med å fremme klarspråk i offentlige og private virksomheter. Arbeidet står bl.a. sterkt i Norge, Sverige, Finland, Spania, Storbritannia, Belgia, Italia, Australia, Canada, USA, New Zealand, Sør-Afrika og Brasil. Men arbeidet møter også motstand i en tid med press mot demokrati og rettsstat i mange land. EU arbeider systematisk med klarspråk. «Plain Language Association International» og «Clarity International» er de ledende internasjonale medlemsorganisasjonene for klarspråk.

## Klarspråk i Norge
I Norge er klarspråk forankret i språkloven fra 2022. Kommunikasjonen skal være klar, korrekt og tilpasset mottakene. Loven gjelder all ekstern og intern kommunikasjon hos offentlige organer.

Klarspråkssatsingen her til lands startet for alvor med prosjektet «Klart språk i staten» (2008–2012), som var et samarbeid mellom Språkrådet og Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi, nå Digitaliseringsdirektoratet). Fornyings- og administrasjonsdepartementet (FAD) var prosjektansvarlig. KS gjennomførte et femårig program for klart språk i kommunesektoren fra 2015 til 2020.

Siden 2012 har det statlige arbeidet blitt videreført av Språkrådet, som samarbeider tett med Digitaliseringsdirektoratet, KS (Kommunesektorens organisasjon) og flere universiteter om å utvikle fagfeltet klarspråk. Interessen for klarspråk har økt jevnt med årene, både i offentlig sektor i andre sektorer. I 2016 hadde Finans Norge et klarspråksprosjekt. I 2016 ble klarspråk tatt inn i jusstudiet ved Universitetet i Oslo, og i 2019 startet Universitet i Oslo (UiO) landets første utdanning i klarspråk. I 2024 fulgte UiO opp med en nasjonal videreutdanning i klarspråk.

## ISO-standard for klarspråk
Den internasjonale standarden for klarspråk, ISO 24495-1 fra 2023, er den første ISO-standarden om klarspråk. Standarden gir retningslinjer for skriving uavhengig av hvilket språk teksten skrives på, og er tilgjengelig på engelsk, bokmål og nynorsk og en rekke andre språk. Klarspråkeksperter fra mange land har vært involvert i utviklingen, og Norge har vært en aktiv bidragsyter. I 2025 kom delstandarden for juridisk språk (ISO 24495-2), og flere delstandarder er under planlegging 

## Referanser


## Litteratur

* Clarity international
* Digitaliseringsdirektoratet (DigDir) (u.å.). Rettleiar om klarspråk i utvikling av digitale tenester.   
* Eikenes, Å. H. (2024). *Design med klart språk.* Cappelen Damm akademisk. 
* Finans Norge (2025). Er finansspråket helt gresk for deg? 
* KS: Klart språk i kommunesektoren (nettsted). 
* Menon (2022). *[https://menon.no/prosjekter/gevinster-av-klart-sprak-i-norske-kommuner Gevinster av klart språk i norske kommuner]*. 
* Plain Language Association International (PLAIN) (nettsted). 
* Seljeseth, I. (2021). *Klart språk og retorisk medborgerskap*. Universitetet i Oslo, Institutt for lingvistiske og nordiske studier, Humanistisk fakultet. 
* Språklova. (2022). ''Lov om språk'' (LOV-2025-06-20-97). Lovdata 
* Språkrådet, ISO-standard om klarspråk.  
* Språkrådet (u.å.). Klart språk i jusstudiet. 
* Språkrådet. (2010). *[https://sprakradet.no/wp-content/uploads/Klar-men-aldri-ferdig-2.-opplag.pdf Klar, men aldri ferdig. En praktisk veileder i klarspråksarbeid]*.
* Språkrådet: Klarspråk (nettsted). 
* Språkrådet (u.å.). Råd om godt språkarbeid (mønsterpraksis). 
* Tønnesson, J.L. (2021). Ti teser om klart språk. *Michael* 2021; 18: Supplement 26: 212–21.