Visent

**Visent** (*Bison bonasus*) kalles også **europeisk bison** og er ett av to kjempestore kvegdyr som inngår i slekten *[[Bison]]*, som videre inngår i gruppen Bovini i underfamilien med oksedyr (Bovinae) i kvegfamilien (Bovidae). 

Visent er i dag endemisk til Europa, der arten er det største nålevende landpattedyret. Visent regnes også til «Europas fem store», som dessuten består av ulv, brunbjørn, gaupe og jerv.

Det norske navnet, visent, følger av den norrøne betegnelsen, *visundr*, som har oppstått fra det gammelhøytyske begrepet *wisunt*.

## Biologi
### Beskrivelse

Visent er Europas største ville nålevende kvegdyr, og arten skiller seg både morfologisk og genetisk fra amerikansk bison (*Bos bison*), som den dessuten er noe større enn.

Det har imidlertid til nå vært vanskelig å skille mellom fossiler av visent og den utdødde uroksen (*Bos primigenius*), men moderne forskning med genom har gjort det enklere. Denne nye måten å forske på viser også at det mange ganger tidligere er gjort forvekslinger mellom disse artene.

En typisk okse (hann) blir cirka 290–350 cm lang og 180-200 cm i skulderhøyde. Halen utgjør opp til 80 cm, og vekten ligger rundt  på voksne dyr, men avhengig av kjønn. Arten har tydelig kjønnspreg, i det kua (hunn) blir betydelig mindre enn oksen. Visent har mindre pels i nakken enn amerikansk bison, på hodet og på overkroppen, men den har noe lengre hale og større horn.

### Atferd og utbredelse
Visent har en økende trend som art og ganske nylig reist fra sårbar (VU) til nær truet (NT) på den internasjonale rødlista. Den største enkeltbestanden befinner seg i grensestrøkene mellom Polen og Belarus, i Białowieżaskogen.

Visent er et terrestrisk flokkdyr som trives i blandet lauvfellende, fuktig skog, som har omkring 20 % åpne gressganger. Arten er stort sett dagaktiv, men ikke territorial. Den beiter på urter (*Aegopodium podagraria*, *Urtica dioica*, *Ranunculus lanuginosus* og *Cirsium oleraceum*), gress (*Calamagrostis arundinaceae*, *Carex sylvatica* og *Carex hirta*), trær (bark av *Quercus robur*, *Carpinus betulus*, *Fraxinus excelsior* og *Picea abies*) og kjerr (*Carpinus betulus*, *Salix caprea*, *Fraxinus excelsior* og *Betula pubescens*). Dessuten ser eikenøtter ut til å være en favoritt i kosten. I vinterhalvåret fôres dessuten dyra kunstig enkelte steder.

Flokkene består typisk av 8–13 dyr og er blandingsflokker, men ikke familiegrupper. Blandingsflokkene består gjerne av kuer med kalver og ungdyr opp til 2–3 år gamle. Oksene ferdes gjerne som solitære dyr eller to og to sammen. Ulike flokker kommer ofte sammen for en kort stund, og da kan dyr flytte mellom flokkene.

Arten er utbredt i naturreservater i Polen, Belarus, Russland (Vest-Kaukasus) og Baltikum, men regnes som truet av utrydning. Totalbestanden besto per januar 2014 av  individer, hvorav cirka  lever i fangenskap, snaut 300 i en semi-fri tilværelse, og  lever helt fritt. Omkring  av dyra tilhører underarter *B. b. bonasus* og resten (cirka ) varianten *B. b. bonasus* x *B. b. caucasicus*.

De eldste funnene av visent er fra preboreal tid i Nord-Tyskland, Polen, Danmark og Sør-Sverige der arten levde i de åpne bjørke- og furuskogene som fantes på den tida. De svenske funnene er karbondatert til å være fra 9500–8700&nbsp;fvt. Visent er ikke kjent fra Sør-Skandinavia i de etterfølgende periodene boreal og atlantisk tid og døde kanskje ut på grunn av fragmentering av habitatet da Littorniahavet ble dannet. Så langt man vet har det ikke levd visent i Norge.

I midtre og sein holocen hadde visent en vid utbredelse i Europa, men arten manglet på De britiske øyer, Den iberiske halvøy og i Italia og sørlige Balkan. I Øst-Europa gikk nordgrensen ved 60°&nbsp;nord, og den fantes i boreale og tempererte soner østover til Uralfjellene. Arten fantes også på skogsteppene i Sør-Sibir. I sentrale og sørøstlige Europa var visent en sjelden art sammenlignet med urokse, men i de østeuropeiske områdene der den overlevde lengst, var den ganske tallrik.

I Vest-Europa ble visenten utryddet i det 11. århundre, unntatt i Ardennene, hvor den overlevde frem til det 14. århundre. Den siste visenten i Transilvania døde i 1790. I øst tilhørte visentene de polske kongene, litauiske storfyrstene og de russiske tsarene. På 1500-tallet innførte kong Sigismund I av Polen dødsstraff for drap på visenter. Til tross for dette og en rekke andre tiltak fortsatte visentpopulasjonen å minke i de neste fire århundrer.

Særlig under og rett etter første verdenskrig led bestanden store tap, da tyske soldater, krypskyttere og sovjetiske marodører utryddet visenten på de tidligere polske områdene. I 1927 ble verdens siste viltlevende visent drept i Vest-Kaukasus. På daværende tidspunkt fantes kun 54 visenter i ulike dyrehager rundt om i verden. Disse stammet alle fra 12 dyr (5 okser og 7 kuer), hvorav 11 (4 okser og 7 kuer) var av underarten *B. b. bonasus*. Det 12. dyret var verdens siste okse av underarten *B. b. caucasicus*, som altså døde ut med denne. Den ble født i Kaukasusfjellene i 1907 og ført til Tyskland i 1908.

## Taksonomi

En vitenskapelig studie, publisert i 2021, viser at *Bison* og *[[Bos mutus]]* (vill jak) har felles opphav, og at *Bison* er solid forankret klade i slekten *[[Bos]]*. Det reiser et spørsmål om å lempe *Bison* over i *Bos*, men dette er ikke avgjort ennå.

Tre underarter er identifisert, men to av dem er utdødde. Dette gjelder  (kaukasisk visent) og  (ungarsk visent). Bare nominatformen,  (lavlandsvisent), overlever i dag. 

Kaukasisk visent døde ut i 1927, da de tre siste individene ble skutt og drept av krypskyttere. Den siste ungarske visenten ble skutt og drept i Maramureș i Romania i cirka 1852. Imidlertid finnes det også en hybrid mellom ei lavlands ku og kaukasisk okse, som er et produkt av avlarbeid. Varianten kan ha en genetisk verdi.

### Inndeling
Inndelingen følger Sinding *et al.* (2021).

* Artiodactyla, klovdyr
** Ruminantiamorpha
*** Ruminantia, drøvtyggere
**** Pecora
***** Bovidae, kvegfamilien
****** Bovinae, oksedyr
******* Bovini
******** *[[Bos]]* (*[[Bison]]*), villkveg (bisonkveg)
********* *[[Bison bison]]*, amerikansk bison
********* *[[visent|Bison bonasus]]*, visent (europeisk bison)
********** ***B. b. bonasus*** (nominatformen), lavlandsvisent
********** (†) *B. b. caucasicus*, kaukasisk visent
********** (†) *B. b. hungarorum*, ungarsk visent

### Systematikk
Den interne systematikken i slekten *Bos* følger Sinding *et al.* (2021).

### Opprinnelse

Det har levd ulike bisonarter i Europa i minst 1,5 millioner år, men opprinnelsen til visenten har likevel vært et mysterium ettersom det ikke er funnet fossiler av arten fra pleistocen. Den dukker plutselig opp tidlig i holocen (fra 11 700 år siden), kort tid etter at en annen art, steppebison (*Bison priscus*), ble utryddet sammen med annen megafauna.

Steppebison er den eneste bisonarten som er sikkert kjent fra fossiler i Europa i sein pleistocen . Hulemalerier viser likevel to former med ulik morfologi: en langhornet form med svært kraftig forkropp, og en form med krumme horn og mer balanserte proporsjoner. Det er derfor mulig at den sistnevnte formen var en ukjent art som ble opphavet til visenten. Sorbelli et al. (2016) mener at denne arten var en hybrid mellom steppebison og urokse.

Noen forskere har ment at *[[Bison schoetensacki]]* kan være opphavet til visenten, men de yngste sikre funnene av denne arten er  gamle. I 2018 ble det publisert en fylogenetisk studie basert på genetikk og morfologi der det slås fast at *B.&nbsp;schoetensacki* ikke forekom etter midtre pleistocen . Visent er heller ikke et resultat av hybridisering mellom steppebison og urokse, selv om en viss utveksling av gener har skjedd. Tidligere studier har i for liten grad tatt hensyn til bison har sterk kjønnsdimorfisme. 

I den samme studien fra 2018 presenteres resultatet av undersøkelser av mitokondrielt DNA. Linjene som førte fram til på den ene siden steppebison, jak og amerikansk bison, og på den andre visent og storfe skilte lag for  siden. Storfe og visent skilte så lag for  siden. Det innebærer at slekta *Bison* er parafyletisk og derfor bør utgå. Visentlinja får en ny splitt for  siden. Den ene linja, Bb1, døde ut ved begynnelsen av holocen. Bb1 og steppebison overlapper sjelden i tid og geografisk område. De nålevende visentene tilhører den andre linja, Bb2, som spredte seg raskt fra Kaukasus til Vest-Europa ved istidas slutt. Det var alltid en viss genflyt mellom de ulike utviklingslinjene.

## Avl av visent
I dag drives et stort avlsarbeid for å bevare arten. Polen har vært ledende i lang tid gjennom Białowieża nasjonalpark, der restitueringen begynte i 1929 fra kun fire individer. Syv individer ble også forsøksvis utsatt på Bornholm i 2012, i et dansk rewilding-prosjekt (2011–2017) i regi av Naturstyrelsen. Siden har det kommet til elleve nye individer, men noen har også avgått. Prosjektet er imidlertid kontroversielt, for det har ikke levd visent i Danmark på svært lang tid.

## Referanser





## Eksterne lenker
* 
* IUCN/SSC Bison Specialist Group