open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Idrettsklubben Tjalve

**Idrettsklubben Tjalve** er en norsk idrettsklubb fra Oslo, med hovedfokus på friidrett.

## Historie
Tjalve er den eldste friidrettsklubben i Norge. IK Tjalve ble stiftet 27. desember 1890 av tre unge menn, Gustav S. Thorp, Oscar F. Fredriksen og Asbjørn Bjerke. De tre var utbrytere fra Kristiania Sportsforening. Om kvelden tredje juledag møttes de i den nye «bodega i Prinsens gade», hvor de markerte dannelsen av den nye klubben med «et glass vin og et haandtrykk».
Klubbens første formann var den kjente idrettsentusiasten, idrettsmannen og idrettsentreprenøren, premierløytnant Henrik Angell. Han hadde en spesiell forkjærlighet for friidrett, som den gang var i sin spede begynnelse i Norge. Klubben skulle som den første i Norge «uddanne sine medlemmer i fodsport». Dette målet skulle fremmes gjennom stadige øvelser under ledelse av en trener, gjennom kappgang og utflukter i skog og mark og gjennom konkurranser.
Det var Tjalves styre som i 1896 tok initiativ til dannelsen av det som i dag er Norges Friidrettsforbund. Tjalves Petter Bredo Brodersen var Norsk Skøiteforbunds tredje formann i perioden 1895–1896.

## Navnet
Navnet *[[Tjalve]]* kommer fra norrøn mytologi. Tjalve var Tors følgesvenn, og hadde den egenskap at han kunne løpe raskere enn sin egen skygge.

## Klubbens ledelse
Klubbens daglige leder er Matias Lavik. Fra 2011 er John Ertzgaard ansatt som idrettslig leder i klubben.

## Utøvere

Sentrale utøvere i Tjalve opp i gjennom tidene er blant annet Martinus Lørdahl, Audun Boysen, Bjørn Vade, Ulf Bertil Lund, Hallgeir Brenden, Willy Rasmussen, Carl-Fredrik Bunæs, Einar Førde, Helge Pharo, Harald Lorentzen, Reidar Lorentzen, Arne Kvalheim, Knut Kvalheim, Steinar Hoen, Leif Roar Falkum, Stein Johnson, Terje Haugland, Bo Breigan, Richard Olsen, John Ertzgaard, Atle McAdam, Gjøran Sørli, Pål Arne Fagernes, Benjamin Jensen, Bård Kvalheim, Susanne Wigene, Ingvill Måkestad Bovim, Hanne Lyngstad, Grete Etholm, Eivind Henriksen, Margrethe Renstrøm, Mona Holm Solberg, Gaute Myklebust, Inger Anne Frøysedal, Øyunn Grindem Mogstad, Karoline Bjerkeli Grøvdal, Amalie Iuel, Hedda Hynne og Markus Rooth.

## Arrangement
Klubbens største arrangement er Holmenkollstafetten, som arrangeres hvert år i begynnelsen av mai. Klubben står også bak friidrettsstevnene Tjalvelekene, Boysen Memorial, Basse Sprint, Kvalheimmila, Einar Brynemo Memorial. IK Tjalve er også en av klubbene i Bislett Alliansen, som er pådriverne bak det internasjonale friidrettsstevnet Bislett Games.

;Skøytearrangement
*Landsløbet 1892 (II), Frognerkilen, 22. februar 1892 – Oscar F. Fredriksen, Tjalve vant.
*Allround-NM 1896, Frognerkilen, 1./2. januar 1896 – Vilhelm Mauseth, Trondhjems SK

## Referanser


## Litteratur
*

## Eksterne lenker
* Tjalve.no – Offisiell hjemmeside
Kirsten A. Seaver

**Kirsten A. Seaver** (født 1934) er en norsk-amerikansk historiker, kartograf, forfatter og oversetter. 

Seaver flyttet i 1952 til USA, hvor hun studerte statsvitenskap og historie ved universitetet i Bryn Mawr. I 1956 ble hun gift med Paul Seaver (senere professor i historie ved Stanford). Hun underviste i flere år i norsk ved Stanford University, og oversatte i denne perioden blant annet Camilla Colletts *[[Amtmannens døtre]]* til engelsk. Samtidig forsket hun på tidlige oppdagelsesreiser i Nord-Atlanteren, og skrev også en serie romaner med motiv hentet fra hennes egen forskning. 

## Bibliografi
* *Gudrids saga* &ndash; roman (1994)
* *Landet som falt av jorden* &ndash; roman (1996)
* *The frozen echo : Greenland and the exploration of North America, ca. A.D. 1000-1500* &ndash; sakprosa (1996)
* *Norumbega and Harmonia Mundi in sixteenth-century cartography* &ndash; sakprosa (1997)
* *Øst i havet ligger Vesterøy* &ndash; roman (1998)
* *Alexandra Voronine : Quislings unge hustru* &ndash; sakprosa (1999) (sammen med Alexandra Andreevna Voronine Yourieff og W. George Yourieff)
* *Maps, myths, and men : The story of the Vinland map* &ndash; sakprosa (2004)
* *Mørke skyer over Solhellinga* &ndash; roman (2007)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Aftenposten om Kirsten A. Seaver&nbsp;
*  Yale Scientific om Seavers bok ''Maps, Myths and Men
Federal Deposit Insurance Corporation

**Federal Deposit Insurance Corporation** (**FDIC**) er et selskap eid av de føderale myndighetene i USA. Det har som oppgave å forsikre bankinnskudd i forretningsbanker som er medlemmer i FDIC, i tilfelle bankene blir insolvente og ikke kan utbetale innskuddene ved eventuelle konkurser.

Det er bare visse typer konti som omfattes av denne ordningen. I hovedsak er det bare vanlige lønnskontoer og sparekontoer som omfattes. I tillegg kommer den særamerikanske spareformen «pengemarkedsinnskuddskontoer» (*money market deposit accounts*), som også omfattes. Det som ikke omfattes av ordningen er aksjer, aksjefond, obligasjoner og bankbokser. Ren svindel fra bankens eller en bankansatts side dekkes heller ikke av Federal Deposit Insurance Corporation, men dette dekkes typisk av private forsikringsordninger banker har.

Det er bare innskudd opp til 100&nbsp;000 dollar som garanteres, men dette regnes per bank. Skulle en forbruker ha 100&nbsp;000 dollar i to banker vil altså begge dekkes av forsikringsordningen.

FDIC ble opprettet ved *Glass-Steagall Act* i 1933, etter initiativ fra senator Carter Glass og kongressmann Henry B. Steagall, begge demokrater. Loven kom som et resultat av depresjonen, der mange banker hadde gått under slik at mange hadde mistet sparepengene sine. President Franklin D. Roosevelt var imot opprettelsen av FDIC, da han anså loven som en unødvendig beskyttelse for uansvarlige bankfolk. Støtten til loven i Kongressen var imidlertid såpass bred av Roosevelt følte at han ikke kunne stoppe den.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Federal Deposit Insurance Corporation
Cité

**Cité** kan vise til:
*Cité internationale des arts i Paris
*Cité Internationale Universitaire de Paris
*Cité (Paris Metro), en metrostasjon i Paris
*Île de la Cité, en øy i Seinen, og er Paris' geografiske og historiske sentrum.
Donald Kohn

**Donald L. Kohn** (født 7. november 1942 i Philadelphia) er en amerikansk økonom. Fra 2006 til 2010 var han visestyreformann i den amerikanske sentralbanken Federal Reserve System.

Kohn er utdannet samfunnsøkonom fra The College of Wooster i 1964. Han tok doktorgraden ved University of Michigan i 1971.

Kohn begynte yrkeskarrièren ved Federal Reserve Bank of Kansas City i 1970. Han har med tiden gått gradene i Federal Reserve, og var blant annet sekretær for Federal Open Market Committee i perioden 1987 til 2002. Han ble styremedlem i 2002, og ble foreslått som visestyreformann i mai 2006 av president George W. Bush. Senatet godkjente raskt kandidaturet, og Kohn gikk inn en fireårsperiode som nestsjef i *the Fed* den 23. juni 2006.

Kohn har publisert mange arbeider om pengepolitikk og hvordan denne implementeres av Federal Reserve. Kohn har fått flere utmerkelser for arbeidet sitt.

## Eksterne lenker
* Biografi på nettsidene til Federal Reserve
Hematom

**Hematom** er en blodansamling i organer eller i vev på grunn av blødning. Små slag, risp eller kutt kan forårsake blødninger i huden. Vanligvis er de ufarlige, huden har stor evne til å lege seg selv. Ved øket alder mister huden sin normale elastisitet, og blødninger i huden kan da skje hyppigere.

Ved større slag kan større blodårer skades. Det kan da oppstå blodansamling i muskelen eller underhuden, noe som også kan gi smerte på grunn av trykket fra blodansamlingen. Den kan spre seg over større deler av huden, men vil over noe tid (noen uker eller måneder) gå tilbake uten behandling. Fargene på hematomer skyldes nedbrytning av hemoglobin fra blodet. Hemoglobin brytes ned til biliverdin som er grønt og gir blå eller grønn farge (derav uttrykket «blåmerke»). Biliverdin brytes videre ned til bilirubin, som er sterkt gult. Etter dette vil kroppen frakte unna de fleste pigmentene, og hematomet vil domineres av en mørk farge av ødelagte blodceller.

## Se også
* Subduralt hematom
* Epiduralt hematom

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Zerstörer 1934

**Zerstörer 1934** var den første jagerklassen tyskerne utviklet etter første verdenskrig. Disse skipene var ikke særlig bra, de kunne ikke operere i farvann med mye sjø. De hadde også svært kort rekkevidde i forhold til de tilsvarende britiske skipene. Kun et skip fra denne klassen overlevde andre verdenskrig.

Skipene i denne klassen:

***[[Z1 «Leberecht»]]** 
**Påbegynt: Deutsche Werke Kiel, 15. oktober 1934
**Sjøsatt: 18. august 1935
**Operativt: 14. januar 1937
**Skjebne: Sank etter og ha blitt truffet av bomber 22. februar 1940 (under operasjon Vikinger)
***[[Z2 «Georg Thiele»]]** 
**Påbegynt: Deutsche Werke Kiel, 25. oktober 1934
**Sjøsatt: 18. august 1935
**Operativt: 27. februar 1937
**Skjebne: sank 13. april 1940
***[[Z3 «Max Schulz»]]** 
**Påbegynt: Deutsche Werke Kiel, 2. januar 1935
**Sjøsatt: 30. november 1935
**Operativt: 8. april 1937
**Skjebne: Sank 22. februar 1940 (under operasjon Vikinger)
***[[Z4 «Richard Beitzen»]]** 
**Påbegynt: Deutsche Werke Kiel, 7. januar 1935
**Sjøsatt: 30. november 1935
**Operativt: 13. mai 1937
**Skjebne: Skrotet 1947

## Skjebne

;Zerstörer 1934
* Z1 «Leberecht Maass»: 22. februar 1940 Bombetreff fra Luftwaffe, til sist kantret etter minetreff.
* Z2 «Georg Thiele»: 13. april 1940, i Narvik, rennt på land av mannskapet i det andre sjøslaget om Narvik. 
* Z3 «Max Schultz»: 22. februar 1940, sank etter 2 minetreff. 
* Z4 «Richard Beitzen»: 15. januar 1946, overgitt til England.
;Zerstörer 1934A
* Z5 «Paul Jacobi»: 15. januar 1946, overgitt til England.
* Z6 «Theodor Riedel»: 28. januar 1946, overgitt til England.
* Z7 «Hermann Schoemann»: 2. mai 1942, truffet av HMS «Edinburgh» og til slutt senket av egne.
* Z8 «Bruno Heinemann»: 25. januar 1943 gikk på mine og sank.
* Z9 «Wolfgang Zenker»: 7. mai 1940, senket av egne.
* Z10 «Hans Lody»: 6. januar 1946 overgitt til England.
* Z11 «Bernd von Arnim»: 13. april 1940, senket av egne i Narvik.
* Z12 «Erich Giese»: 13. april 1940, senket av 2 torpedoer i Narvik.
* Z13 «Erich Koellner»: 13. april 1940, senket i Narvik.
* Z14 «Friedrich Ihn»: 5. februar 1946, overgitt til UdSSR.
* Z15 «Erich Steinbrinck»: 2. januar 1946, overgitt til UdSSR.
* Z16 «Friedrich Eckoldt»: 31. desember 1942, senket av HMS «Sheffield» (C24) i Schlacht in der Barentssee.

## Se også
*Zerstörer 1936
Espen Lie (sjakkspiller)

:*For den tidligere leiesoldaten med samme navn, se [[Espen Lie]].*

**Espen Lie** (født 1984) er en norsk sjakkspiller som er tidligere norgesmester og innehar tittelen Internasjonal mester i sjakk (IM). 

Espen Lie tilhørte de beste innen sin aldersklasse av norske sjakkspillere fra niårsalderen, og hadde en av Sjakk-Norges sterkeste merittlister som junior. Han ble norgesmester for lilleputt i 1997 og for junior i 2002. Han vant nordisk mesterskap for Ungdom tre ganger. 

Espen Lie debuterte i NMs eliteklasse i 2003 og ble norgesmester i 2007 under NM på Hamar. Som tittelforsvarer under NM i Tønsberg 2008 beseiret Espen Lie den senere norgesmesteren Frode Elsness.   

I turneringen Reykjavik Open på Island i mars 2008 tok Espen Lie sitt første napp til stormestertittelen. På Norges sjakkforbunds offisielle ratingliste for juni 2009 var Espen Lie rangert som Norges åttende rangerte sjakkspiller og som den høyest rangerte spilleren uten stormestertittel. Under NM i Bergen i 2009 kom Espen Lie på syvendeplass i eliteklassen med poengsummen 5.0/9. Eliteklassen i NM 2009 ble vunnet av hans eldre bror Kjetil A. Lie. Brødrene Lie ble dermed det første brødrepar i norsk sjakkhistorie som har vunnet en eliteklasse.     

Espen Lie spiller i likhet med Kjetil A. Lie og Geir Sune Tallaksen Østmoe fortsatt for Porsgrunn sjakklubb. Han har i alt spilt nærmere 150 lagkamper på toppnivå for laget, som etter tredjeplasser i NM for lag 2001 og 2006 kom på førsteplass etter en dramatisk omkamp om NM-tittelen i 2006.        

Espen Lie er lærer av  utdannelse og begynte som lærer ved Myrene skole høsten 2008 etter fullført utdannelse ved Høgskolen i Telemark.

## Kilder
* Ny norgesmester i sjakk Nettavisen 21. september 2007.

## Eksterne lenker
*
Finanshuset Acta

**Finanshuset Acta** (stiftet 11. februar 1998 som *Sundal Collier Forvaltning AS*) var et spare- og investeringsselskap for privatpersoner i Norge, Sverige og Danmark, med det juridiske navnet **Acta Asset Management AS**. Selskapet var ett datterselskap av det børsnoterte selskapet *Acta Holding ASA*, nå Agasti Holding.

I 2011 forvaltet Finanshuset Acta 60 milliarder kroner for sine 89&nbsp;000 kunder, og tilbød rundt 300 investeringsprodukter; aksjefond, private equity, infrastruktur og andre investeringsprodukter for norske og internasjonale forvaltere, samt investeringer innen eiendom, shipping og indeksprodukter.

## Historie
Selskapet ble stiftet 11. februar 1998 som *Sundal Collier Forvaltning AS*, men endret 11. november 2000 navn til *Acta Asset Management ASA*. 26. september 2009 endret selskapet organisasjonsform fra allmennaksjeselskap til aksjeselskap.

Acta Kapitalforvaltning sammen med DnB NOR mottok kritikk rundt sin markedsføring av strukturerte spareprodukter i 2008.

I august 2011 endret selskapet merkenavn til *Finanshuset Acta*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* «Kredittilsynet retter sterk kritikk mot Acta Kapitalforvaltning ASA»
Dark Dog

**Dark Dog** er en østerriksk energidrikk.

Drikken sies å ha en oppkvikkende effekt samt skjerpe konsentrasjonen. Dark Dog inneholder naturlig (ikke syntetisk) koffein fra Guarana-planten og er tilsatt vitaminer og næringsstoffer.

Dark Dog markedsføres i over 25 land og er markedsleder i Chile, Paraguay og Frankrike.

Produksjonsselskapet «Dark Dog Austria» ble etablert i Østerrike i 1995 og samarbeider med fabrikker med kapasitet til å produsere opptil 35 millioner enheter hver måned. Produktet ble lansert i Norge i 1999 etter en tre-års testperiode. Etter noen få år på det norske markedet, ble det slutt på Dark Dog for salg i Norge. Dark Dog var også den offisielle «LAN-drikken» på Hallan-Lan 2019.

## Hovedingredienser
*Vann
*Sukker
*Taurin
*Guarana
*Aroma
*Soduim-citrat
*Karamellisert sukker
*Koffein

## Vitaminer
*Niacin
*Panotentisk syre
*Vitamin B6 
*Riboflavin B2
*Vitamin B1
Hoffsjef

**Hoffsjef** er øverste administrative leder for et kongelig hoff. 

I Tyskland var dette et embete som var tillagt adelen, og ble titulert *Hofmarschall* (hoffmarskalk). I Sverige brukes fortsatt titlene *Riksmarskalksämbete* og *Hovmarskalksämbete*. I Luxembourg benyttes tittelen *Maréchal de la Cour*. I Danmark er *Hofmarskallen* leder for Kongens *hofstat* og derved hoffets sjef og administrator.

I Norge ble tittelen hoffsjef innført i 1866. Hoffsjefen er i Norge øverste administrative leder ved Det kongelige hoff og står ansvarlig for virksomheten overfor kongen. Hoffsjefen har det øverste ansvar for personalspørsmål, hoffets organisering og virksomhet, og har seremonielle og protokollære oppgaver. Hoffsjefen er medlem av ordensrådet i St. Olavs Orden, der hen er skattmester. I Den Kongelige Norske Fortjenstorden er hoffsjefen ordenskansler. Hoffmarskalken er i Norge underordnet hoffsjefen og fungerer som økonomi- og administrasjonssjef ved hoffet.

## Liste over norske hoffsjefer
* 1890-1904: Theodor Christian Brun Frølich
* 1904–1925: Fritz Rustad
* 1926–1931: Jacob Roll Knagenhjelm
* 1931–1945: Peder Anker Wedel-Jarlsberg
* 1945–1954: Peter Frederik Broch
* 1955–1966: Ingvald Smith-Kielland
* 1966–1985: Odd Grønvold
* 1985–1991: Ingvald M. Smith-Kielland
* 1991–1993: Kaare Langlete
* 1993–1996: Sivert Farstad
* 1996–2004: Lars Petter Forberg
* 2004–2009: Rolf Trolle Andersen
* 2009–2015: Åge Bernhard Grutle
* 2015–2022: Gry Mølleskog
* 2022–: Olav Heian-Engdal

## Se også
* Royal Household

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stig skole

**Stig skole** er en tidligere offentlig grunnskole like ved drabantbyen Haugenstua ved Stovner utenfor Oslo. Skolen stod ferdig etter andre byggetrinn i 1975, og var da en skole med både barne- og ungdomstrinn, tegnet av Aall-Løkeland-Ragde Arkitektkontor. Ungdomstrinnet ble avviklet i 1990 og elever overført til Stasjonsfjellet skole og Haugenstua skole. I 2016 ble skolen lagt ned og overført til Haugenstua i sin helhet.

Stig skoles musikkorps ble stiftet 17. november 1977. Skolen har også hatt eget kor, Stig skolekor.

Skolens siste rektor var Jan Erik Ruud, han var rektor ved Stig skole i 21 år, fra 1995.

I forbindelse med flyktninger fra den russisk-ukrainske krigen ble Stig skole åpnet som språksenter og første møte med norsk skole.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Data og statistikk  - MinOsloskole, Oslo kommune. Besøkt 7. februar 2018.
* Skolens hjemmeside
Simen Mørdre

**Simen Mørdre** (født 29. september 1964) Mørdre er en norsk næringslivsleder, friluftsmann og ekspedisjonsdeltager. Han er utdannet siviløkonom ved Handelshøyskolen BI (1989).

Sammen med broren Sjur Mørdre var han den første etter Roald Amundsen som gikk over Sydpolen på ski. Han har gått Grønland på tvers på ski, og han har besteget store fjell som Mount Everest og Gasherbrum II. Sammen med Ralph Høibakk har han skrevet boken *Sydpolen på tvers: Den Norske Sydpolekspedisjonen 1990* (1991). Han har også startet og drevet outdoor-selskapet Sportsnett, arbeidet for Det Virkelige Gode Liv og hatt styreverv i en rekke selskaper og sportsrelaterte foreninger og virksomheter.

## Referanser
Friedrich Fromm

**Friedrich Fromm** (født 8. oktober 1888 i Charlottenburg ved Berlin &ndash; død 12. mars 1945 i Brandenburg an der Havel) var en tysk generaloberst fra andre verdenskrig. Han er kjent for at han forrådte dem som sto bak det Wehrmacht-baserte attentatet og statskuppforsøket mot Adolf Hitler 20. juli 1944 under den andre verdenskrig.

Fromm ble i 1945 dømt til døden for manglende handling i forkant av 20. juli-attentatet.

## Liv og virke

### Bakgrunn
Etter gymnasiestudier i Mainz i Strassburg og Berlin studerte Fromm så ved Universität Berlin, til han den 30. desember 1906 trådte inn i det tyske forsvar i *2. Thüringisches Feldartillerie-Regiment Nr. 55* i Naumburg an der Saale.

### Militær karriere
Han tjenestegjorde som løytnant under første verdenskrig, og steg i gradene. Etter krigsslutt deltok han i grensekamper mot Polen. Han ble deretter forfremmet og forflyttet rundt i forskjellige enheter i Reichswehr.

Den 31. mai 1932 ble han beordret til Reichswehrministerium. Som oberst ble Fromm 1. februar 1933 sjef for *Wehramt* i Reichswehrministerium.

Under andre verdenskrig var han øverstkommanderende for den såkalte *Ersatzheer*, som var reservestyrkene som stod for utdannelse og utskiftninger innen den tyske hæren. 

### Attentatet mot Hitler juli 1944
Han ble kjent med at en del av hans underordnede, herunder hans egen stabssjef Claus von Stauffenberg planla et attentat mot Hitler, men foretok seg ingenting. 

Først da kuppforsøket slo feil, reagerte han ved å arrestere og beordre henrettet de han visste var deltakere; blant andre Stauffenberg, Albrecht Mertz von Quirnheim, Friedrich Olbricht og Werner von Haeften. De raske henrettelsene var også egnet til å hindre at de arresterte brøt sammen under avhør, og kanskje bragte Fromms egen kunnskap og nøling frem i lyset. Hitler hadde gitt ordre om at de ansvarlige skulle tas i live, og var rasende over at disse nøkkelpersoner var blitt henrettet uten avhør. 

Med tiden ble imidlertid hans egen passivitet før kuppforsøket mer åpenbar. Han ble stilt for retten i Volksgerichtshof, og dømt til døden for høyforræderi.

## Utmerkelser
* Jernkorset (1914) første og andre klasse
* Jernkorsets ridderkors 6. juli 1940

## Litteratur
* Walther-Peer Fellgiebel (2000), *Die Träger des Ritterkreuzes des Eisernen Kreuzes 1939-1945*.  Podzun-Pallas. ISBN 3-7909-0284-5
* Arnim Ramm: *Der 20. Juli vor dem Volksgerichtshof.* Wissenschaftlicher Verlag Berlin, Berlin 2007, ISBN 978-3-86573-264-4.
* Bernhard R. Kroener: *Der starke Mann im Heimatkriegsgebiet – Generaloberst Friedrich Fromm. Eine Biographie.* Schöningh-Verlag, Paderborn 2005, ISBN 978-3-506-71734-4.
* Gene Mueller: *Generaloberst Friedrich Fromm.* I: Gerd R. Ueberschär (utg.): *Hitlers militärische Elite.* Bd. 1, Seite 71–78. Primus Verlag, Darmstadt 1998, ISBN 3-89678-083-2.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mein Führer–Den virkelige sanneste sannheten om Adolf Hitler

***Mein Führer – Den virkelig sanneste sannheten om Adolf Hitler*** (originaltittel: *Mein Führer – Die wirklich wahrste Wahrheit über Adolf Hitler*) er en tysk filmkomedie fra 2007 regissert av Dani Levy. Filmen handler om en jøde ved navn professor Adolf Israel Grünbaum. Dr. Joseph Goebbels har kalt inn Grünbaum fra Sachsenhausen konsentrasjonsleir. Han skal hjelpe Hitler med å gjenfinne sin talerkunnskap før talen på første nyttårsdag.

Filmen hadde premiere 9. januar 2007 i Essen.

## Handling
I begynnelsen introduserer professor Adolf Grünbaum, en jødisk skuespiller, historien: Han skal fortelle folk historien sin, som er så sann at den kanskje aldri kan vises i en historie-bok: Grünbaum sitter i Sachsenhausen sammen med sin kone og fire barn. I mellomtiden bor Adolf Hitler i et stadig mer utbombet Berlin. Den tyske propaganda-maskinen rundt Joseph Goebbels forbereder et stort arrangement i Berlin til i 1945, som er ment å gi de krigstrøtte tyskerne ny motivasjon.

Grünbaum blir hentet ut av konsentrasjonsleiren for å hjelpe Hitler, motivere ham og støtte ham. Hitler stoler etter hvert mer og mer på ham, og avslører personlige følelser og barndomsminner for ham. Grünbaum opplever en intern konflikt, og vurderer flere ganger å drepe Hitler. Møtene mellom Grünbaums og Hitler blir observert og avlyttet. Sammen med innenriksministeren og Reichsführer SS Heinrich Himmler planlegger Goebbels et attentat-forsøk mot Hitler, som skal finne sted under en tale. En bombe skal plasseres under en talerstol, og skylden skal legges på Grünbaum.

De planlegger at dette skal styrke hatet mot jødene i det tyske folket, og dermed bidra til at krigen lykkes. Grünbaum forhandler om løslatelsen av sin familie med Goebbels. Men når han ber om at flere innsatte i Sachsenhausen burde løslates, blir dette nektet. Derfor nekter Grünbaum å arbeide videre for Goebbels. På Goebbels ordre blir han deportert tilbake til Sachsenhausen sammen med familien sin. For å holde Grünbaum i gang, forfalsker Goebbels løslatelse av de innsatte fra konsentrasjonsleiren.

## Skuespillere
* Helge Schneider – Adolf Hitler
* Ulrich Mühe – Prof. Adolf Israel Grünbaum
* Sylvester Groth – Dr. Joseph Goebbels
* Adriana Altaras – Elsa Grünbaum
* Stefan Kurt – Albert Speer
* Ulrich Noethen – Heinrich Himmler
* Lambert Hamel – Obergruppenführer Rattenhuber
* Udo Kroschwald – Martin Bormann
* Torsten Michaelis – SS-Wachmann Moltke
* Axel Werner – Erich Kempka

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Aurelios Zopyros

**Aurelios Zopyros** var en atlet fra antikkens Athen. Hans styrke var lett nevekamp. Zopyros er den siste kjente atlet fra antikkens olympiske leker. Han vant juniorboksing i 385.

## Referanser
Jørgen Friis

**Jørgen Friis** (død 1616) var en dansk adelsmann og norsk riksstattholder. 

Han tilhørte en gammel dansk høyadelsslekt. Ettersom hans første (av tre) ekteskap ble inngått i 1573 kan man anta at han var født ca. 1550-1553. Hans karriere begynte i 1576 da han ledsaget kongen ved felttoget i Mecklenburg. Fra 1578 var han hoffjunker, deretter hadde han ulike len i Danmark før han i 1595 ble landsdommer i Nord-Jylland. Fra 1596 var han medlem av riksrådet. 

Han ble i 1601 stattholder i Norge og lensherre til Akershus. Hans viktigste innsats som stattholder var arbeidet med å samle og redigere Christian IVs Norske Lov, som ble trykt i 1604 og trådte i kraft i 1605.

Etter tiden i Norge vendte Friis hjem til Danmark, og til embetet som lensherre over det mer overkommelige Seilstrup len. Hans sønn Christian Friis (1581–1639) var dansk kansler 1616-1639 og lensherre over Munkeliv klosters len fra 1626.

## Referanser


## Litteratur
* Bratberg, Terje. «Jørgen Friis» I: *Norsk biografisk leksikon*; Bd 3. 2. utg. 2001
Christian IVs Norske Lov

**Christian IVs Norske Lov** var et sett med lover som Christian IV, konge i Danmark-Norge, lot gjelde for Norge fra  4. desember 1604. Loven er i hovedsak en oversettelse til dansk av Magnus Lagabøtes landslov fra 1274. Landsloven kan igjen føres tilbake til Gulatingsloven. Loven var gjeldende rett i Norge i 80 år, men Christian Vs Norske Lov fra 1687–88 videreførte mye av de samme lovene. 

## Eksterne lenker

* ''Kong Christian den Fjerdes Norske Lovbog af 1604'', hf.uio.no
* ''Christian IVs norske lov 1604'', Riksarkivet.no
* Christian 4s Norske Lov, hos Store norske leksikon
* Originaltrykk fra 1604 på Nasjonalbiblioteket
Ørkenrotter

* *[[Ammodillus]]*
* *[[Brachiones]]*
* *[[Desmodilliscus]]*
* *[[Desmodillus]]*
* *[[Gerbillurus]]*
* *[[Gerbillus]]*
* *[[Meriones]]*
* *[[Microdillus]]*
* *[[Pachyuromys]]*
* *[[Psammomys]]*
* *[[Rhombomys]]*
* *[[Sekeetamys]]*
* *[[Tatera]]*
* *[[Taterillus]]*

**Ørkenrotter** (Gerbillinae) eller **gerbiler** er en underfamilie i musefamilien (Muroidea) som består av omkring 110 arter.

Ørkenrotter er en gruppe med små gnagere som vanligvis blir 10–12 centimeter lange (halene blir 8–10 centimeter). Gerbiler er populære selskapsdyr, da de sjelden biter hverandre og er relativt luktfrie. Gerbiler er sosiale dyr som gjerne vasker hverandre og sover sammen; de skal derfor leve to og to i fangenskap. Hanner er mye lettere å sette sammen enn hunner.

Gerbiler lever mellom to og fem år og spiser frø, røtter, frukter og løker. Det finnes omtrent 110 ulike arter.

## Inndeling
Myomorpha har tradisjonelt blitt delt inn i to overfamilier med i alt sju familier, men ny forskning tyder nå på at det bør være ni. To underfamilier i Dipodidae har i henhold til Wilson, Lacher & Mittermeier (2017) blitt løftet til full familiestatus; Sminthidae og Zapodidae. Familien Nesomyidae finnes bare i Afrika og på Madagaskar, og har utviklet økologiske nisjer som likner andre familier i musegruppen.

* Rodentia, gnagere
** Myomorpha, muselignende gnagere
*** Dipodoidea, hoppemusgruppen
**** Sminthidae, bjørkemusfamilien
**** Zapodidae, (mangler norsk navn)
**** Dipodidae, hoppemusfamilien
*** Muroidea, musegruppen
**** Calomyscidae, musehamsterfamilien
**** Cricetidae, hamsterfamilien
**** Muridae, musefamilien
***** Deomyinae (Acomyinae), ((piggmus og nære slektninger)
***** Gerbillinae, ørkenrotter
****** Ammodillini
****** Desmodilliscini
****** Gerbillini
******* Gerbillina
******* Rhombomyina
****** Gerbillurini
****** Taterillini 
***** Leimacomyinae, togomus
***** Murinae, ekte mus (rotter og mus i den gamle verden)
**** Nesomyidae
**** Platacanthomyidae, tremusfamilien
**** Spalacidae, mulvarprottefamilien

## Se også
* Tamrotte

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Regntøy

**Regntøy** er klær laget av tekstiler som er spesielt behandlet for å holde nedbør i form av regn på utsiden av plagget/plaggene.

Fra gammelt av, var vevde og strikkede ullplagg vannavstøtende, fordi all lanolinen ikke ble vasket ut av ulla. Lukten av våt sau hver gang en kom inn fra regnet, gjorde etterhvert at en begynte å eksperimentere med andre tekstiler og oljer. Enkelte bomullkvaliteter, som gabardin og dunlerret utmerket seg, og ble enten brukt uten impregnering, eller som oilskin. I mange tilfeller ble det lagt et lag av gummi, lakk, PVC eller annet vannavstøtende stoff på utsiden av tekstilene. Sømmene ble tettet ekstra ved vulkanisering / «sveising».

Regntøyet kunne være i form av regnfrakk, regnkåpe eller regncape – eller som jakke og bukse, populært kalt "oljehyre" noe som var spesielt nyttig for arbeidsfolk. Velkjent var sydvesten som var vanlig hodeplagg for fiskere og sjøfolk som ble hemmet av hettearrangementer og trengte å slippe å bli våte nedover nakken.

For å begrense kondensdannelse på innsiden av plagget, ble det ofte utstyrt med sinnrikt lagede «lufteluker», uten at det hjalp særlig mye. Når en svettet inne i en regnhyre, ble en kald hver gang en var i ro. Det var derfor et framskritt da en tok i bruk nye tekstiler som slapp vanndamp, men ikke vann gjennom (mikroporøse tekstiler).

## Se også
* Paraply
* Dykkerdrakt
* Gummistøvler
* Hette
* Kalosjer
* Parkas
* Parkdress 
* Regndress

## Referanser
Colliers Wood

**Colliers Wood** er et område i bydelen Merton i London. Det har navn etter en skog som befant seg øst for Colliers Wood Road. Eldre kart viser at skogen fortsatt eksisterte i 1870-årene, men at den hadde blitt hugget ned innen midten av 1890-årene. 

Sainsbury's-butikken i Colliers Wood er et av de største supermarkedene i Europa. 

Colliers Wood undergrunnsstasjon betjener Northern-linjen.

Bygningen Colliers Wood Tower, tidligere Lyon Tower, dominerer området. Den er også kjent som «Brown and Root Tower», og ble i en meningsmåling utført av BBC i 2006 stemt frem som den styggeste bygningen i London. Året før hadde den kommet med blant de tolv styggeste bygningene i Storbritannia i Channel 4s meningsmåling i forbindelse med serien *Demolition*. Da bygningen ble reist hadde man kommet til tredje etasje før man oppdaget en feil som førte til at det hele måtte rives ned igjen. 

## Referanser
Anne Britt Meese

**Anne Britt Meese** (født 1965) er en norsk illustratør og grafisk designer. Hun har *[[bachelor]] of art and design* fra Maidstone og Newcastle i England der hun studerte fra 1989 til 1993. Hun har siden jobbet som selvstendig næringsdrivende innen illustrasjon og noe grafisk design. Hun var medlem av arbeidsfellesskapet Basta illustrasjon & design i Oslo fra 2000 til 2008. Hun har særlig illustrert bøker og artikler for barn, der iblant faktaboka *Vikingkonger* som kom ut i 2007.  

## Bibliografi
* ExpologyIllustrasjoner for Inspiria, vitensenteret i Sarpsborg
* Kari Gjæver Pedersen: *Vikingkonger* (Gyldendal) Nominert til Illustrasjonsprisen for Kulturdepartementets priser for barne- og ungdomslitteratur
* Illustratør i Stairs 5-7 for Cappelen Damm undervisning, et læreverk i engelsk for 5.-7. årstrinn.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ammassivik

**Ammassivik**, på dansk **Sletten**, er ei bygd i tidligere Nanortalik kommune, nå Kujalleq kommune, helt syd på Grønland. Navnet betyr «slette» eller «flate».

Bygda ble befolket i 1889, og i 1899 ble bygdas skole, Isak Lundip atuarfia, grunnlagt av misjonærer. I 1922 ble bygda etablert som handelssted. Skolen hadde kun seks elever i skoleåret 2005/06.

Bygda ligger ved Alluitsoqfjorden (Lichtenaufjorden), og har ca. 68 innbyggere. Ikke langt fra Ammassivik ligger de to saueholdplassene Qallimiut og Qorlortorsuaq, med hhv. 15 og 13 innbyggere. Qorlortorsuaq ligger ved Grønlands største foss, her skal det bygges vannkraftverk.

## Eksterne lenker
* Historiske bilder fra Ammassivik
Qorlortorsuaq

**Qorlortorsuaq** er Grønlands største foss, og ved fossen ligger også en saueholdplass med ca. 13 innbyggere, med samme navn. 

Fossen er bygd ut med et vannkraftverk, som skal tas i bruk i løpet av 2007. Kraftverket skal gi en samlet effekt på 7,2 MW. Kraft fra denne utbyggingen skal forsyne både Qaqortoq og Narsaq. 

## Referanser
 

## Eksterne lenker
* Bilde av fossen, 1989
* Bilde fra reisingen av strømmaster ifm vannkraftverket
Superettan

**Superettan** har fra 2000 vært den nest høyeste divisjonen i fotball for menn i Sverige. Allsvenskan er den høyeste divisjonen.

Superettan består av 16 lag fra hele landet. De to beste lagene rykker opp til Allsvenskan, og tredjeplassen gir kvalifiseringskamper mot laget som blir nummer tolv i Allsvenskan. De to dårligste lagene rykker direkte ned til Division 1, og lagene på 13.- og 14.-plass spiller kvalifisering mot toerne i Division 1.

## Historie
Lagene i **fet skrift** rykket opp til Allsvenskan.

## Eksterne lenker
*
Midtnytt

***Midtnytt*** er et norsk lokalt nyhetsprogram på NRK-TV som inneholder stoff fra Trøndelag. Programmet har gått siden 1995 og lages av NRK Trøndelag. Sendetidene har variert. Per 2024 sendes det fra Tyholt i Trondheim fra kl. 19.45 til 20.00 mandag til torsdag og fredag fra kl. 19.30 til 19.40. Mandag til torsdag sender det også fem minutter før Kveldsnytt. Sendetiden er felles for alle NRKs distriktkontorers nyhetssendinger. 

Tidligere inkluderte programmet også Møre og Romsdal, men de ble senere skilt ut som egen nyhetsregion. *Midtnytt* var den tredje nyhetsprogrammet ffra NRK Lokal-TV, etter *[[Vestlandsrevyen]]* (1992) og ''Nordnytt'' (1994).

## Referanser


## Eksterne lenker
*Midtnytt (NRK)
Bertus Aafjes

**Lambertus Jacobus Johannes Aafjes**, kjent som **Bertus Aafjes**, (1914–1993) var en nederlandsk dikter som var særlig populær for sin oftest klassisk formulerte og musikalske lyrikk. Han var også novelleforfatter.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
8. serierunde i Premier League 2007/08

**8. serierunde i Premier League 2007/08** var en serierunde i engelsk herrefotballs Premier League sesong 2007/2008. Serierunden begynte 29. september kl. 13.45 med Manchester City mot Newcastle. Senere på dagen ble det spilt det sju andre kamper. Dagen etter spilte Everton mot Middlesbrough, og den 1. oktober spilte Tottenham Hotspur mot Aston Villa.

## Kampfakta

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## Eksterne lenker
* Premier League 2007/08: Terminliste og resultater på altomfotball.no
Kværner gård

**Kværner gård** (gnr 150), **Kværner Møllebrug** eller bare **Kværner** er en gård som lå øst i dagens bydel Gamle Oslo i Oslo. Kværner tilhørte opprinnelig Vålerenga gård og nevnes i middelalderen som **Mølleteigen**. Tidligste kjente skriftlige kilde for «Kværner» er fra 1611 og for «Kværner gård» fra 1683. Alternative skrivemåter er *Kverner* og *Qværner*. I 1771 ser Kværner ut til å være fradelt Vålerenga. 

## Beliggenhet
Kværner gård hadde felles grenser med Vålerenga gård, Manglerud gård på Ryenberget, og Lille Ekeberg gård som eide blant annet den nordvendte Ekebergskrenten og marker nord for Alna. Kværners hovedbøl lå ved Kværnerfossene, der jernbaneundergangen ved Enebakkveien ligger i dag – det vil si oppe på nordsida av Alnas største fossefall som tidligere utgjorde skille mellom Svartdalen og Kværnerdumpa i Lodalen. Gårdshusene ble ekspropriert og revet rundt 1900 mens Kværnerfallene ble lagt i kulvert i 1948.

## Tidslinje
I 1200 møtte kong Sverre og hans hær bondehæren til kamp i området jf Sverres saga.

På 1290-tallet nevnes en kornmølle ved Alna. Mølla regnes som Oslos første kornmølle. Sannsynligvis er det tale om mølla på Kværner. 

I 1336 hadde Vålen gård (senere Vålerenga gård), ifølge biskop Eysteins jordebok, en kvern å male kornet sitt på ved Kværnerfossene. 

I 1589 var det to sagkverner og en kornmølle som hørte til Vålen gård. 

1611, tidligste kjente skriftlige kilde for «Kværner». 

1683, tidligste kjente skriftlige kilde for «Kværner gård». 

I 1771 nevnes Kværner med to plasser: Dammen og Ødegården. 

I 1800 solgte bispestolen Kværner. 

I 1852 ble «Kværner Møllebrug» med mølle og 18 mål jord kjøpt av Oluf Onsum. Siden utvidet Onsum sin eiendom gjennom kjøp av marker fra Manglerud gård. Onsum ble eier av store deler av Lodalen, Svartdalen og skråninga mot Ryenberget. 

I 1853 etablerte Oluf Onsum Kværner Brug på Kværnergårdens marker i Lodalen.
 
Rundt 1900 ble Kværnergårdens hus revet til fordel for Gjøvikbanen.

På begynnelsen av 1900-tallet var det spredt trehusbegyggelse innover i Kværnerskogen.
 
I 1914 ble Kværnerkolonien reist over sørsida av Svartdalen, i skråninga opp mot Ryenberget. Kolonien er en slags hageby med toetasjers arbeiderboliger tegnet av Harald Hals.

På 1930-tallet ble et 90 mål stort område av Svartdalen parkmessig opparbeidet. 

I 1948 ble Kværnerfossene lagt i kulvert.

I 1957 ble Kværner stasjon oppretta som togstopp for togekspedering. 

I 1960 ble det bygget høye blokker på kollen øverst i Arnljot Gellines vei. 

I 1977 ble Kværner stasjon nedlagt. 

I 1993 ble et området øst for de gamle Kværnerfossene rehabilitert som Svartdalsparken.

I 1999 ble det slutt på Kværne Brugs virksomheter i Lodalen.

I 2006 satte OBOS i gang med å bygge Kværnerbyen på Kværner Brugs gamle tomt.

## Se også
* Kværner (strøk)
* Kværner Brug
* Kværnerdumpa
* Kværnerbyen
* Lodalen
* Alnaelva

## Litteratur
* Kirsten Johansen: «Bondegården Gul-Kværner, Enebakkveien 66, og hvordan det var å bo der», *Mer gammelt enn nytt*, Organ for Vålerenga historielag, årgang 9 nr. 1, 2006
Johannes Aal

**Johannes Aal** (ca. 1500–1553) var en sveitsisk dikter og prost. Han skrev blant annet *Tragoedia Johanni des Täufers* (1549). Nytrykk i moderne tid, utgitt av E. Meyer 1929.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
*
AHO

**AHO** kan vise til:

* Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo
* Fertilia lufthavn (IATA-kode AHO)
* De nederlandske Antiller (IOK-landskode AHO)
Kjell Lund

**Kjell Arve Lund** (1927–2013) var en norsk arkitekt som også var visedikter med flere barnesanger i *[[Barnetimen for de minste]]* i slutten av 1950-årene. Han skrev «Her kommer guttemusikken». Hsn ble æresmedlem i Hammartun skolekorps på Lillehammer 1977.

## Arbeid og karriere
### Arkitektvirksomhet
Kjell Lund ble utdannet ved Norges tekniske høgskole i 1950. I 1958 etablerte han eget arkitektkontor i Oslo sammen med Nils Slaatto (1923–2001), Kjell Lund og Nils Slaatto (ANS), og siden tegnet han en rekke hus som vakte oppmerksomhet, også internasjonalt. Blant hans bygninger er Veritasbygget på Høvik, vest for Oslo, og Chateau Neuf og Norges Bank (1973–1987) i Oslo. Kontoret tegnet også klostre og kirker, blant annet St. Hallvard kirke og kloster (1958—1966), en bygning som arkitektstanden selv kåret til 1900-tallets viktigste, og vernebygget over domkirkeruinen på Hamar (1997—1998). Arkitektkontoret ble kjent for store byggeoppgaver i tegl og betong og for å nytolke trearkitekturen. Kjell Lund opererer innenfor et strukturalistisk arkitekturuttrykk, kjennetegnet ved oversiktlighet og synlige konstruksjoner. Samarbeidet med Slaatto varte helt til 1995, men Lund + Slaatto Arkitekter, som ble etablert i 1987, viderefører kontinuiteten fra det opprinnelige selskapet. Kjell Lund underviste ved NTH og Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo, var redaktør for *[[Byggekunst]]* og *[[Arkitektnytt]]* og skrev en rekke fagartikler om arkitekturens rolle i samfunnet og tilværelsen.

Kjell Lund ble tildelt Norsk Forms hederspris for 1995 og Grosch-medaljen 2005. Han ble æresmedlem av Norske arkitekters landsforbund og ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden.

Han ble opptatt i Visens Venner høsten 1956 og var aktiv så lenge Visens Venner eksisterte.

### Barneunderholder
Kjell Lund sto også bak flere serier i radioprogrammet *[[Barnetimen for de minste]]* i NRK fra 1958 til 1962. Der framførte han rundt 20 egne viser. Sangene ble utgitt på de tre EP-platene *8 viser fra Barnetimen*, *8 tulleviser til fra Barnetimen* og *Snurrebomviser* og LP-en *I barnetimehuset* (1968). Blant de mest kjente vissene er «Her kommer guttemusikken», som ble skrevet for *[[Lørdagsbarnetimen]]* i 1958, «Hobbyvisa» og «Den store sinte svarte skumle katta til fru Haugen». Han utga visesamlingen *Her kommer guttemusikken og tretten andre viser fra barnetimen* i 1961 og barneboka *Pål og Gro på Maihaugen. En historie om to barn som opplever hvordan det var  å bo på en gard i [[Vågå]] i 1780-årene* i 1966.

Dessuten var han medredaktør på *Tone, tekst og trubadur: 60 år med Visens Venner*, Oslo 2003.

I 1996 kom CD-platen *Den store, sinte, svarte, skumle katta til fru Haugen : Kjell Lunds barneviser*, nyinnspillinger av mange av Kjell Lunds barnesanger framført av Ketil Gudim, Magnus Nielsen, Marianne Mørk og Michaela Spandow.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Intervju
* Intervju i Vårt Land 2007
* Presentasjon som visedikter og artist på mic.no/ballade.no
* Tilgjengelig diskografi
Ida Emilia Aalberg

**Ida Emilia Aalberg** (1858–1915) var en finsk skuespiller som gjestet ved nordiske, europeiske og russiske scener. Hun fikk sitt gjennombrudd i 1880 med rollen som Nora i *[[Et Dukkehjem]].* Aalberg hadde stor betydning for Finska teatern (Suomalainen teatteri)*.*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Andrej Amalrik

**Andrej Aleksejevitsj Amalrik** (russisk Андрей Алексеевич Амальрик, født 12. mai 1938 i Moskva, død 12. november 1980 ved Guadalajara) var en russisk forfatter og sosiolog. 

I 1963 ble han utvist fra universitetet i Moskva pga. en uortodoks fremstilling av den tidlige norrøne innflytelse i Russland, og to år senere ble han sendt til Sibir etter å ha utgitt satiriske skuespill illegalt (som samizdat). Etter hjemkomsten utga han 1967 på samme måte *En ufrivillig reise til Sibir,* hvor han skildrer den skjebne som rammer politisk opposisjonelle i Sovjetunionen, og 1968 skriftet *Vil Sovjet overleve 1984?,* hvor han spår sovjetdiktaturets endelige fall etter en krig med Kina. Begge disse bøkene utkom i den vestlige verden og vakte stor oppsikt, og oktober 1970 ble Amalrik dømt til tre års straffarbeid for utbredelse av «løgnaktig materiale til skade for Sovjetstaten». Etter senere å være forvist til Magadan, vendte han tilbake til Moskva, men ble i juli 1975 beordret til forlate byen. Han avslo å søke om visum til Israel, da han ikke var jøde og hans kone var muslim, men i juli 1976 fikk han utreisetillatelse til Vest-Europa, og forlot SSSR.

## Referanser
Bill Carr

**William Arthur «Bill» Carr** (født 24. oktober 1909 i Pine Bluff, Arkansas, død 14. januar 1966 i Tokyo, Japan) var en amerikansk friidrettsutøver.

Carr studerte ved University of Pennsylvania der han ble trent av Lawson Robertson, OL-deltaker fra 1904. Carrs favorittdistanser var 440 og 880 yards samt lengdehopp. Under IC4A-mesterskapet i 1932 satte han ny verdensrekord på 440 yards, og ble regnet som en av favorittene til OL som skulle arrangere noen uker senere.

Under OL 1932 i Los Angeles tok han gull på 400 meter, foran den tidligere verdensrekordinnehaveren Ben Eastman og canadieren Alex Wilson. Carr var også med på laget som vant gull på 4&nbsp;x&nbsp;400&nbsp;m stafett, sammen med lagkameratene Ivan Fuqua, Edgar Ablowich og Karl Warner. I dette løpet satte USA ny verdensrekord med tiden 3.08,2.

## OL-medaljer
* 1932  Los Angeles -  **Gull** i friidrett, 400 meter
* 1932  Los Angeles -  **Gull** i friidrett, 4 x 400 meter stafett  USA

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Narsarmijit

**Narsarmijit** (tidligere *Narsaq Kujalleq* og *Frederiksdal*) er ei bygd i Kujalleq kommune, som er Grønlands sydligste kommune. 
Den er Grønlands sydligste bygd, og herfra er det kun ca. 50 km til Kapp Farvel. Den har egen helikopterlandingsplass. 

Bygda ble opprettet i 1824 av herrnhutermisjonærer, og ble døpt *Friedrichsthal* etter kong Frederik VI. Pr 2005 hadde den ca. 125 innbyggere. KNI har en butikk her. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bilde av kirken i Narsamijit 
* Historiske bilder fra Narsamijit
Kulakker

**Kulakker** (russisk: *кула́к*, *kulak*; polsk: *kułak*) var et begrep brukt om forskjellige deler av bondestanden i Det russiske keiserrike, Sovjet-Russland og Sovjetunionen. Ordet *kulak* betyr «neve».

Opprinnelig ble ordet *kulak* brukt av bønder om utnyttende elementer (ågermenn, fremleiere, osv.), og selv en bonde med innleid arbeidskraft var ikke i deres øyne noen kulakk. Senere ble begrepet brukt av bolsjevikene i marxistisk forstand for å beskrive enhver velstående bonde, og de gjorde det synonymt med en utbytter, en kapitalist, ut fra en påstand om at bruk av innleid arbeidskraft i bondejordbruk skulle være en form for kapitalisme. Senere under Josef Stalin ble begrepet «kulakk» brukt om alle småbrukere, og gjennom kollektiviseringen søkte regimet «å utrydde kulakkene som klasse» i en prosess kalt «dekulakisering». En typisk kulakk eide et mindre antall kuer, noen mål land mer enn gjennomsnittet, og lønnet en dreng eller to. Dette var nok til å få 30.000 kulakker skutt og drept, kvinnene voldtatt, eiendommene beslaglagt og personlige eiendeler stjålet. Flere millioner ble deportert til Sibir. Mange bukket under alt på reisen. Disse massedeportasjonene av kulakker førte til en rasering av jordbruket som resulterte i en hungersnød i Ukraina kjent som *[[holodomor]]*. Det er anslått at kanskje så mange som tre millioner kulakker omkom i løpet av Stalins femårsplaner. 

## Referanser


## Se også
* Holodomor

## Litteratur
* Figes, Orlando: *A People's Tragedy: The Russian Revolution 1891–1924*. The Bodley Head, London (2014).
Høystiftet Hildesheim

**Høystiftet Hildesheim** (*Hochstift Hildesheim*), også kalt **Fyrstbispedømmet Hildesheim** og **Fyrstedømmet Hildesheim**, var navnet på de verdslige besittelsene til det katolske Hildesheim bispedømme. Høystiftet var en suveren stat og samtidig del av det tysk-romerske rike, som en del av den nedersaksiske rikskretsen. Landets territorium var  mindre enn det geistlige bispedømmet Hildesheim.

## Litteratur
* Karl Janicke, Hermann Hoogeweg (Hrsg.): *Urkundenbuch des Hochstifts Hildesheim und seiner Bischöfe*, 6 Bände, Hannover 1896–1906.
* Peter Bahrdele: *Die Kopfsteuerbeschreibung des Hochstifts Hildesheim von 1664. Ergänzt durch die Landschatzbeschreibung von 1665*, Hildesheim 1976, ISBN 3-7848-2721-7.
* Thomas Klingebiel (Bearb.): *Landtagsabschiede und Landtagsresolutionen des Hochstifts Hildesheim 1573-1688*, Hannover 2006, ISBN 978-3-7752-6034-3.
* Thomas Klingebiel (Bearb.): *Landtagsabschiede und Landtagsresolutionen des Hochstifts Hildesheim 1689-1802*, Hannover 2008, ISBN 978-3-7752-6043-5.
* Thomas Klingebiel: *Ein Stand für sich? Lokale Amtsträger in der Frühen Neuzeit. Untersuchungen zur Staatsbildung und Gesellschaftsentwicklung im Hochstift Hildesheim und im älteren Fürstentum Wolfenbüttel*, Hannover 2002, ISBN 3-7752-6007-2.
* Joachim Lehrmann: *Für und wider den Wahn. Die Geschichte der Hexenverfolgung im Hochstift Hildesheim*, Lehrte 2003, ISBN 3-9803642-3-2.
* Justus Lücke: *Die landständische Verfassung im Hochstift Hildesheim, 1643–1802. Ein Beitrag zur territorialen Verfassungsgeschichte*, Hildesheim 1968.
* Christian Plath: *Konfessionskampf und fremde Besatzung. Stadt und Hochstift Hildesheim im Zeitalter der Gegenreformation und des Dreißigjährigen Krieges (ca. 1580 – 1660)*, Hildesheim 2005, ISBN 3-931987-12-4.
* Jürgen Stillig: *Jesuiten, Ketzer und Konvertiten in Niedersachsen. Untersuchungen zum Religions- und Bildungswesen im Hochstift Hildesheim in der frühen Neuzeit*, Hildesheim 1993, ISBN 3-87065-745-6.
* Christian M. Zachlod: *Die Staatsfinanzen des Hochstifts Hildesheim vom Ende des Siebenjährigen Krieges bis zur Säkularisation (1763-1802/03)*, Stuttgart 2007, ISBN 978-3-515-08978-4.
Charles W. Ryder

**Charles Wolcott Ryder** (født 16. januar 1892 i Topeka, Kansas, død 17. august 1960) var en amerikansk general under andre verdenskrig.

Han tjenestegjorde fra 1917 til 1950, han var kommandant under blant annet de alliertes invasjon av Italia og Japan.

## Referanser
Historie og klassebevissthet

***Historie og klassebevissthet*** (tysk: *Geschichte und Klassenbewußtsein*) er en essaysamling av den ungarske filosofen Georg Lukács, utgitt i 1923. Den regnes som et grunnleggende verk innen nymarxismen, og har hatt stor innflytelse på kritisk teori og spesielt filosofene Theodor Adorno og Jürgen Habermas.

## Referanser
Kommunestyrerepresentant

En **kommunestyrerepresentant** er et folkevalgt medlem av et kommunestyre i en av Norges kommuner. I kommuner som kaller kommunestyret for bystyre, brukes betegnelsen **bystyrerepresentant**.

Kommunelovens utgangspunkt er at all myndighet i kommunen ligger i kommunestyret. Kommunestyret er et kollegialt organ, det vil si at kommunestyrerepresentantene fatter avgjørelser i fellesskap. Den enkelte kommunestyrerepresentanten har ingen selvstendig vedtaksmyndighet, men har tale-, forslags- og stemmerett i kommunestyrets møter. Kommunestyrerepresentanten har møteplikt, så lenge det ikke foreligger en gyldig forfallsgrunn, og som hovedregel også stemmeplikt.

Kommunestyrerepresentantene velges for fire år av gangen. Det er kommunestyret selv som bestemmer antallet representanter med virkning fra neste valg. Kommuneloven fastsetter et minsteantall ut fra kommunens innbyggertall.

Valgbarhet og plikt til å ta imot valg til kommunestyret er regulert av valgloven, men kommuneloven bestemmer også at personer i visse ledende stillinger i kommunen ikke er valgbare. Kommunestyret kan, etter visse vilkår i kommuneloven, frita en kommunestyrerepresentant fra vervet for en avgrenset periode eller for resten av valgperioden.

## Referanser