open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
The Moon Stallion

***The Moon Stallion*** er en britisk eventyrserie for barn på seks episoder som gikk på BBC i 1978. 

Serien handler om Diana Purwell, en ung blind jente med overnaturlige evner som blir innviklet i intrigene på landet i Oxfordshire. Hun begynner å se syner om en mytisk hvit hest, som er knyttet til legenden om Kong Arthur. Den ble skrevet av Brian Hayles, som senere også skrev boken basert på serien.

## Handling
Satt i sen viktoriansk tid, forteller historien om hvordan Purwell-familien reiser til Wiltshire når faren i familen (en enkemann på dette tidspunktet) blir kontaktet av Sir George Mortenhurze, en lokal godseier og en tidligere kavaleri-offiser, for å finne historiske bevis på historien om kong Arthur. Professor Purwell tar med seg sine to barn, Diana og Paul.

Når de ankommer jernbanestasjonen, blir de hentet av Todman og kjørt med ponni til eiendommen hans. På veien får de øye de «månehingsten» en hvit hest som lever vilt på heiene, som Diana blir klar over til tross for at hun er blind. Det viser seg at hesten er månegudinnens mystiske budbringer, og er knyttet til historien om trollmannen Merlin.

Diana og Paul sammen med Estelle, datteren til Sir George, oppdager at Sir Mortenhurse og Todman forsøker å fange den hvite hesten. Godseieren klandrer hesten for at hans kone døde, og søker hevn.

## Skuespillere
* James Greene som Professor Purwell
* Sarah Sutton som Diana Purwell.
* David Pullan som Paul Purwell.
* John Abineri som Sir George Mortenhurze
* Caroline Goodall som Estelle Mortenhurze.
* David Haig som Todman
* Richard Viner som en rytter.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dollartrilogien

***Dollar-trilogien*** eller **«paella»-trilogien»** er en tredelt spaghettiwestern-serie av Sergio Leone. Den amerikanske skuespilleren Clint Eastwood har hovedrollene i alle de tre filmene, mens italieneren Ennio Morricone står for musikken.

Det er ingen handlingsmessig rekkefølge i filmene.

## Filmer
Disse tre filmene foreligger i Dollar-trilogien:

**[[For en neve dollars]]* (1964)
**[[For en neve dollar mer]]* (1965)
**[[Den gode, den onde og den grusomme]]* (1966)

## Referanser
Tambak

**Tambak** er en legering av 90&nbsp;% kobber og 10&nbsp;% sink som har vært brukt til å lage billige smykker. Mange medaljer er også laget i dette materialet.
Siden legeringen også har vært brukt til å lage lommeur, har ordet tambak blitt et synonym for store lommeur.
Ljå (band)

**Ljå** er et black metal-band fra Stavanger, startet i 2002 av Jone «Neievrut» Sollid Næss, Leif Henrik Askeland, Erlend «Rebnord» Rebnor og Trånn «Darktrond» Ciekals.

Bandet ga ut 8-låters demoen *Vedderbaug* (2002) til svært gode tilbakemeldinger. Den er senere gjenutgitt på LP og CD med fire bonusspor, og denne utgaven regnes som et fullverdig album. 

I 2006 kom debutalbumet *[[Til avsky for livet]]*. 

I 2009 forlot Ciekals – som på dette tidspunktet hadde flyttet til Oslo – bandet, og gikk videre med soloprosjektet Djevel.

I 2012 ga Ljå ut EP-en *Klar til strid*, og i 2024 kom fullengderen*1943*  – begge egenutgivelser utenom plateselskap.

## Stil
Ciekals karakteriserte Ljås stil som «necro, men melodiøs black metal», og anmeldere sammenligner dem med band som tidlig Ulver, Marduk, and Gorgoroth. Tekstene tematiserer episke fortellinger om krig, sorg, desillusjon og urettferdighet i verden.

## Medlemmer
*Jone «Neievrut» Sollid Næss – vokal, bass (2002–)
*Erlend «Rebnord» Rebnor – sologitar (2002–)
*Sander «Sagblad» Loen – gitar (2016–)
*John «Slaktaren» Olsen – trommer (2014, 2024–)

### Tidligere medlemmer

*Trånn «Darktrond» Ciekals – gitar (2002–2009)
*Leif Henrik Askeland – trommer (2002–2007)
*Halvard «Hell War» Larsen – bass (2006–2012)
*Frode «Amok» Clausen – trommer (2008–2012)
*Patrick «Kjød» Petterson – trommer (2012–2016)
*Priscila Serrano – trommer (2016–2018)
*Leif Helge «Vardalv» Jøssang – trommer (2018–2021)
## Diskografi

### Album
* 2006: *[[Til avsky for livet]]* (Aftermath Music)
* 2008: *Vedderbaug* – CD, gjenutgivelse av demo inkl bonusspor (Aftermath Music)
* 2011: *Vedderbaug* – LP i begrenset opplag (Aftermath Music)
*2024: *1943* (egenutgitt)
*2025: *Vedderbaug* – CD & LP, gjenutgivelse av den utvidede 2008-utgaven (Osmose Productions)

### EP, singler, demo

*2002: *Rehearsal demo* – demo
* 2002: *Vedderbaug* – CDr
* 2004: «Skamslaadte engler»/«Fredløs» – split med Koldbrann (Aftermath Music)
* 2012: *Klar til strid* – EP (egenutgitt)

### Medvirker på

* 2008: *Norsk Svart Metall* – med låta «Et Barn Er Dodt i Betlehem» (Norsksvartmetal Records, Godreah Records)
* 2014: *Black Hour 2014 (Nordiskt Mörker)* – med låta «Til Satan» (SNSSH)

## Referanser

## Kilder
*
*https://www.facebook.com/ljaanorway/

## Eksterne lenker
*
Gerry Davis

**Gerry Davis** (født 23. februar 1930, død 31. august 1991 i Venice i Los Angeles i California i USA) var en britisk forfatter for TV, som er mest kjent for sine bidrag innen science fiction. Han skrev også for såpeoperaene *[[Coronation Street]]* og *[[United!]]*.

I perioden 1966&ndash;67 var Davis manuskriptredigerer for BBCs science fiction-serie *[[Doctor Who]]*. Han skapte cybermennene for serien, som opptrådte i den ved flere anledninger siden. Medskaperen var seriens uoffisielle vitenskapsrådgier, Kit Pedler, og i 1970 skapte de science fiction-serien *[[Doomwatch]]*. *Doomwatch* varte tre sesonger på BBC One frem til 1972 og de skrev også en roman basert på serien. Det ble også laget en film og i 1999 en TV-film for Channel 5.

Davis skrev etter *Doomwatch* manuset for historien *[[Revenge of the Cybermen (Doctor Who)|Revenge of the Cybermen]]* for *Doctor Who* i 1975. Den versjonen som ble vist på TV var sterkt omskrevet av daværende manuskriptredigerer, Robert Holmes. Davis skrev også flere bøker basert på sine *Doctor Who*-manus for Target Books. Sammen med Kit Pedler skrev han science fiction-romanene *Mutant 59: The Plastic Eaters* (1971), *Brainrack* (1974 og *The Dynostar Menace* (1975).

I 1980-årene jobbet Davis på amerikanske TV-serier og filmer, slik som *[[USS Nimitz forsvunnet i Stillehavet]]* (1980). På slutten av 1989 prøvde han sammen med Terry Nation å ta over produksjonen av *Doctor Who* og omforme serien for et amerikansk marked.

## Referanser


## Eksterne lenker
* .
Christian Conrad Danneskiold-Laurvig

**Christian Conrad greve Danneskiold-Laurvig** (født 12. mai  1723 i København i Danmark, død 10. april 1783 på gården Roligheten i Hedrum i Larvik i Norge) var greve av Laurvigen (=Larvik) fra 1762 til 1783.

Han ble født i København i 1723, i unionstiden mellom Danmark og Norge, og tilhørte miljøet omkring de danske kongene Fredrik 5. og Christian 7.

## Bortvist fra hovedstaden
I 1764 bortførte han den unge skuespillerinne Mette Marie Rose fra hennes hjem i København. Dette førte til at han ble forvist fra den danske hovedstaden, og han bodde deretter i Larvik frem til 1766. I 1766 vendte han tilbake til København, men allerede i 1771 kom han igjen til Larvik. Der oppholdt han seg frem til sin død i 1783. Det meste av tiden bodde han på gården *Roligheten* i Hedrum, sammen med Ingeborg Ackeleye, som tidligere hadde vært gift med Herman Løvenskiold til Fossum.

I løpet av 1700-tallet fikk funksjonærenes sønner ledende stillinger i administrasjonen. De giftet seg ofte med døtre av greven eller med menn fra byens ledende kjøpmannsfamilier. Etter grevens død, var det funksjonærene og ikke greven selv som valgte ut etterfølgere til stillingene som de ledende menn i grevskapets administrasjon. Økonomisk utroskap var vanlig blant funksjonærene, med bestikkelser og såkalte «lån» fra grevens kasse.

Greve Christian Conrad prøvde å komme utroskapen til livs ved å øke funksjonærenes lønninger. Likevel fortsatte funksjonærenes underslag i resten av hans tid som greve.

## Gjeld
Da hans gjeld steg til uanede høyder, ble grevskapet satt under administrasjon. En offentlig administrasjonskommisjon sørget for at overskuddet skulle betale renter og avdrag. Fritzøe Jernverk og sagbruket ble forpaktet bort til kjøpmann Abraham Bøckmann i Larvik fra 1776 til 1784. Bøckmann var svoger av oberinspektør Fabricius jr.

Alt dette ble grev Christian Conrad gjort personlig ansvarlig for, noe som ga ham tilnavnet «den onde greve». Christian Conrad var likevel av natur en vennlig og forståelsesfull mann med omtanke for sine undersåtter.

Den første frimurerlosjen i Norge, «St. Olai», ble grunnlagt av grev Christian Conrad i Christiania i 1749.

## Referanser


## Se også
* Laurvigen grevskap
* Carl F. Bricka: Dansk biografisk Lexikon
Brian Hayles

**Brian Hayles** (født 7. mars 1930 i Portsmouth i Hampshire i England, død 30. oktober 1978) var en manusforfatter og er mest kjent for sine bidrag til BBCs science fiction-serie *[[Doctor Who]]*. Han bidro til serien i perioden 1962&ndash;78. Hayles skrev i denne perioden seks historier for serien. Han introduserte den himmelske leketøyskaperen i 1966 og iskrigerne i 1967. Sistnevnte dukket opp i serien flere ganger.

Han skrev også for hørespillet *The Archers* for radio. I 1975 skrev han romanen basert på såpen *Spring at Brookfield* som foregår mellom de to verdenskrigene. I 1978 ble dramaserien *[[The Moon Stallion]]* vist på BBC. Han skrev både serien og boken basert på den.

Hayler skrev også for TV-seriene *[[The Regiment (TV-serie)|The Regiment]]*, *[[Barlow at Large]]*, *Deathday*, *[[Doomwatch]]*, *[[Out of the Unknown]]*, *[[United!]]*, *Legend of Death*, *[[Public Eye]]*, *[[Z-Cars]]* og *[[Suspense (britisk TV-serie)|Suspense]]*. Han skrev også manuset for filmen *[[Arabian Adventure]]*.

Hayles døde mens *Arabian Adventure* ble produsert og boken basert på filmen bærer dedikasjonen «In memory of Brian Hayles». Den ble skrevet av Keith Miles og publisert av Mirror Books Ltd. i 1979.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ted Koppel

**Edward James «Ted» Koppel** (født 1940) er en amerikansk TV-journalist, mest kjent som nyhetsanker for det amerikanske nyhetsprogrammet *[[Nightline]]* fra programmets start i 1980 til Koppel sluttet i 2005. Etter at han forlot Nightline, arbeidet Koppel som redaktør for Discovery Channel før han sluttet i 2008. I dag arbeider Koppel som senior nyhetsanalytiker for National Public Radio og British Broadcasting Corporation.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi fra ABC
* Ted Koppel to Join 'NY Times' Editorial Page, Contribute to NPR, artikkel fra *[[Editor & Publisher]]* januar 2006
* ''Global National''-ankeret Kevin Newman skriver om Ted Koppel i sin blogg
* ABC News' "Time Tunnel"-side med flere klipp (blant annet fra ''Nightline'') der Koppel er med
Jon Aaraas

**Jon Aaraas** (født 1986) er norsk tidligere skihopper som tilhører Ready/Kollenhopp.

Aaraas debuterte i verdenscupen sesongen 2006/2007 og hadde en 26.-plass som beste plassering i debutsesongen. I den påfølgende sesongen har han en 18.-plass i Zakopane 27. januar 2008 som beste plassering.

Ready-hopperen avsluttet karrieren med testhopping i den nye Vikersund-bakken i 2011. Da landet han på 219 meter i sitt siste hopp som profesjonell hopper.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nightline

***Nightline*** er et amerikansk aktualitetsprogram som har gått på ABC siden 1980. Programmet ble skapt av Roone Arledge, mens Ted Koppel var ankermann fra 1980 til 2005. Programmet har siden 2013 vekselvis blitt ledet av Dan Harris, Byron Pitts og Juju Chang. Programmet har en halvtimes varighet og sendes ved midnattstider.

## Bakgrunn
Programmet har vært fast på lufta siden 24. mars 1980, men startet spesialsendinger allerede den 8. november 1979. Disse kom som følge av gisselkrisen i Iran, og de satset stort på å konkurrere med *[[The Tonight Show]]* (med Johnny Carson) på NBC ved å oppdatere USA med utviklingen i denne konflikten. Da gisselsaken var over i januar 1981 var programmet godt etablert på ABCs sendeskjema, med en miks av undersøkende journalistikk og dybdeintervjuer med aktuelle personer.

## Tidligere ankerpersoner
* Ted Koppel (1980–2005)
* Martin Bashir (2005–2010)
* Terry Moran (2005–2013)
* Bill Weir (2010–2013)
* Cynthia McFadden (2005–2014)
* Dan Abrams (2013–2014)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Til avsky for livet

***Til avsky for livet*** er debutalbumet til  Ljå. Albumet ble spilt inn og produsert av Ljå, og utgitt i 2006 av det norske plateselskapet Aftermath Music.

## Sporliste
#«Til Satan» – (7:17)
#«Til avsky for livet» – (5:17)
#«Et barn er dødt i Betlehem» – (6:54)
#«Vårtegn» – (3:28)
#«Tilgi dem aldri» – (6:02)
#«Vådeskudd» – (4:22)
#«Svart» – (3:15)
#«Granatsjokk» – (2:34)
#«Blendende lys» – (3:58)
#«Gjort til djevel» – (6:37)
*Total spilletid: 49:44*
Benq-Siemens EF81

**Benq-Siemens EF81** er en mobiltelefon utviklet av Benq-Siemens. Benq kjøpte i 2005 opp Siemens' mobildivisjon, og selskapet het Benq-Siemens fram til 2007 da selskapet gikk konkurs. Mobilen er en såkalt «klapptelefon» som kan åpnes og lukkes etter brukerens egne behov.

## Spesifikasjoner
*Kamera: 1600x1200 pixler (1,92 megapixler)
*Fargeskjerm: TFT-skjerm med 240x320 punkter og 262144 farger. Fysisk størrelse: 2,2"
*Ytre skjerm: Ja, 120x160 punkter og 262144 farger
*Bluetooth: Ja
*Infrarød: Nei
*MP3-spiller: Ja
*Internminne: 72 MB, 32 MB tilgjengelig for brukeren
*Dimensjoner: Høyde: 9,4&nbsp;cm, bredde: 5,1&nbsp;cm, tykkelse: 1,59&nbsp;cm, vekt: 110 gram
*MMS: Ja
*3G: Ja
*GPRS: Ja
*EDGE: Nei
*WI-FI: Nei
*Videotelefoni: Ja
*Minnekortstøtte: Ja, (T-Flash/Micro SD)
*Taletid GSM: 4,5 timer
*Taletid UMTS: 3,5 timer
*Maks hviletid: 300 timer
*Radio: Nei
*GPS: Ja
*Autofokus: Nei
*Video: Ja
*Blitz: Nei

## Bilder av Benq-Siemens EF81
*Bilde av telefonen hos handys-mobile.de
*Bilde av telefonen hos astel.be
Kurt Ard

**Kurt Ard** (født 1925 i København) er en dansk illustratør, maler og grafiker. Han ble internasjonalt kjent for en stor mengde poengterte omslagsmalerier til forskjellige ukeblader på 1950-, 1960- og 1970-tallet, i Norge blant annet gjengitt i *[[Allers]]*. 

Kurt Ard arbeidet i den samme realistiske, fotobaserte malertradisjonen som sitt åpenbare forbilde, den amerikanske illustratøren og folkelivsskildreren Norman Rockwell (1894–1978). Kurt Ard var autodidakt og hadde en noe mer lettvint stil, men også han vant stor anerkjennelse hos publikum for sine håndverksferdigheter og folkelige, ofte humoristiske forsidebilder. Både Rockwell og Ards forføreriske hverdagsmotiver er imidlertid blitt anklaget for å være kitsch med sentimental idyll, konservative holdninger og endimensjonale, overtydelige poenger. De representerer samtidig noe av det beste i 1900-tallets illustrasjonskunst og populærkultur.

Kurt Ard leverte bidrag blant annet til de amerikanske magasinene *[[Saturday Evening Post]]*, *[[Reader's Digest]]*, *[[McCall's]]* og *[[Modern Maturity]]*, det populære tyske programbladet *[[Hörzu]]* og franske *[[Marie Claire]]*. I Skandinavia huskes hans arbeider særlig fra *[[Allers familiejournal]]*.

Kurt Ard er også medlem av *Danske populærautorer*, danskenes NOPA, blant annet med en låt til dansk Melodi Grand Prix i 1966.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Eksempler på forsider fra Saturday Evening Post
Geoffrey Orme

**Geoffrey Orme** (født 10. juni 1904 i Ilford i Essex i England, død 21. januar 1978) var en manusforfatter for film og TV.

Ormes jobbet som manusforfatter fra 1930-årene til 1960-årene og han skrev på flere av de populære *Old Mother Riley*-filmene som Arthur Lucan spilte i.

Han skrev historien *[[The Underwater Menace (Doctor Who)|The Underwater Menace]]* for BBCs science fiction-serie *[[Doctor Who]]*. Den var bestilt av produsenten Innes Lloyd og ble vist på TV i 1967. Den handlet om at Atlantis var begravd under sjøen og kontrollert av den gale professoren Zaroff.

## Referanser


## Eksterne lenker
* .
Perioikene

**Perioikene** (gresk:περί / *perí*, «rundt» og οἶκος / *oikos*, «boligen») tilhørte den uavhengige gruppen av frie, men som ikke var borgere av den greske bystaten Sparta. De befant seg stort sett ved kysten og høylandet av Lakonia. Perioikene var de eneste som hadde lov å reise til andre byer; til og med spartanerne, de eneste som var virkelige borgere, hadde ikke lov å reise til en annen by uten tillatelse.

## Se også
*Helot
*Antikkens Hellas
*Slaveri i antikkens Hellas
Norman Rockwell

**Norman Rockwell** (født 3. februar 1894 i New York City i USA, død 8. november 1978) var en amerikansk maler og illustratør. Han ble særlig kjent for en stor mengde poengterte omslagsillustrasjoner til det populære ukebladet *[[The Saturday Evening Post]]* mellom 1916 og 1963.  

Norman Rockwell arbeidet i en realistisk, fotobasert malertradisjon med detaljerte, ofte humoristiske hverdagsmotiver fra amerikansk folkeliv. Han ble enormt populær hos publikum, og høstet stor anerkjennelse også av kunstkjennere, for sine håndverksferdigheter og som samtidsskildrer. Rockwells forføreriske bilder er samtidig blitt anklaget for å være overtydelig, kitschaktig fortellerkunst med sentimental idyll, konservative holdninger og endimensjonale poenger. De representerer likevel noe av det beste innen 1900-tallets illustrasjonskunst og populærkultur, og har hatt stor betydning for amerikaneres syn på seg selv og landets nyere historie. 

Norman Rockwell påvirket også flere illustratører, blant annet den svenske ukebladtegneren Gerd Miller (1925&ndash;1988) og den danske, internasjonalt kjente Kurt Ard som leverte Rockwell-inspirerte forsideillustrasjoner til Allers Familiejournal og andre magasiner på 1960- og 1970-tallet.

## Illustrasjonseksempler
Flere av Norman Rockwells magasinillustrasjoner har fått nærmest ikonisk status i amerikansk populærkultur. Det gjelder blant annet fire frihetsmotiver opprinnelig malt for *The Saturday Evening Post* i 1943 og trykt som propagandaplakater for sivil krigsinnsats i USA under andre verdenskrig.

File:"Freedom from Fear" - NARA - 513666.jpg
File:"Freedom From Want" - NARA - 513710.jpg
File:"Save Freedom of Speech" - NARA - 513711.jpg
File:"Save Freedom of Worship" - NARA - 513712.jpg


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Norman Rockwell-museet i Massachusetts i USA
*  The Rockwell Gallery Collection 
*  Norman Rockwell-museet i Vermont
*  Norman Rockwells offisielle nettsted
Australian Open 1968

**Australian Open 1968**, Australian Open er en Grand Slam-turnering i tennis.

## Menn
### Kvartfinaler

### Semifinaler

### Finale

## Kvinner
### Kvartfinaler

### Semifinaler

### Finale

## Eksterne lenker
* ITF Menn , Kvinner
Elwyn Jones

**Elwyn Jones** (født 19. desember 1923, død 19. mai 1982) var en britisk forfatter og produsent innen TV. Han er kanskje mest kjent for å ha vært med på å skape den berømte politiserien *Z-Cars* for BBC i 1962. 

Han var en produktiv manusforfatter fra begynnelsen av 1960-tallet til slutten av 1970-tallet. I perioden 1963&ndash;66 var han sjefen for dramaserier hos BBC. Han var den første som fikk denne jobben etter at sjefen for drama, Sydney Newman, delte opp drama-avdelingen i flere underavdelinger.

I 1966 skrev han historien *[[The Highlanders (Doctor Who)|The Highlanders]]* for science fiction-serien *[[Doctor Who]]* sammen med Gerry Davis.

## Referanser


## Eksterne lenker
* .
Faros del Panamá

**Faros del Panamá** er en 95 etasjers bygning med en planlagt høyde på 346 meter som er under konstruksjon i Panama by, Panama. Bygget er tegnet av arkitekt Chapman Taylor, og var opprinnelig planlagt å stå ferdig i 2010.

## Eksterne lenker
* http://www.skyscraperpage.com/cities/?buildingID=42908
Pascual Ortiz Rubio

**Pascual Ortiz Rubio** (født 10. mars 1877, død 4. november 1963) var en meksikansk politiker. Han var president i Mexico fra den 5. februar 1930 til den 4. september 1932.

## Eksterne lenker
*
Emilio Portes Gil

**Emilio Portes Gil** (født 3. oktober 1890, død 10. desember 1978) var en meksikansk politiker.

Han var Mexicos president fra 1. desember 1928 til 4. februar 1930.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Oscar Temaru

**Oscar Manutahi Temaru** (født 1. november, 1944, i den fattige forstaden Faa'a utafor hovedstaden Papeete på øya  Tahiti), var fra 2004 til 2006 president i Fransk Polynesia. Temaru, som er for sjølstendighet for landet sitt, kaller det *Tahiti nui*.

Temaru var fransk kolonisoldat i Algerie i 1961. Han var tolltjenestemann i Tahiti i om lag 20 år etter at han kom hjem. Siden 1970-tallet har han vært en ihuga aktivist i kampen mot franske atomprøver på atollene Moruroa and Fangataufa i hjemlandet.

Han har vært ordfører i Faa'a fra 1977. Partiet hans, *[[Tavini Huiraatira]]* (*Partiet for folkets tjenere*) har et program som legger hovedvekta på sosiale krav og går inn for sjølstendighet på lengre sikt. 

I 2004 fikk han flertall i nasjonalforsamlinga i allianse med flere andre partier. Han blei valgt til president, mot den pro-franske Gaston Flosse, for første gang fra den 15. juli 2004. 

Temaru fikk et mistillitsvotum mot seg 8. oktober 2004, og måtte gå av, men blei gjenvalgt i parlamentet med en stemmes overvekt 22. oktober. Gjenvalget i parlamentet var omstridt, og førte til suppleringsvalg på deler av nasjonalforsamlinga 13. februar 2005. Temarus parti vant igjen, og Temaru blei valgt til president i parlamentet for tredje gang 5. mars. 

Etter kraftige demonstrasjoner høsten 2006 mista han igjen flertallet i parlamentet. Den 14. desember stemte nasjonalforsamlinga mot hans regjering med 29 mot 0 stemmer – Temarus fløy boikotta avstemninga. Nytt presidentvalg skulle holdes 21. desember. Denne dagen møtte bare 3 representanter, så valget blei utsatt til 26. desember. Første valgomgang ga ikke noe avgjørende resultat, med 26 stemmer stemmer for Temaru og 27 for hans motstander. I andre valgomgang vant den borgermesteren i Bora Bora, Gaston Tong Sang, med 31 stemmer mot 26 for Temaru.

## Referanser
Plutarco Elías Calles

**Plutarco Elías Calles** (født 25. september 1877, død 19. oktober 1945) var en meksikansk politiker.

Han var Mexicos president fra 1. desember 1924 til 30. november 1928.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Álvaro Obregón

**Álvaro Obregón** (født 19. februar 1880, død 17. juli 1928) var en meksikansk offiser og politiker.

Han var Mexicos president fra 1. desember 1920 til 30. november 1924.

Byen Ciudad Obregón er oppkalt etter ham.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bakkehaugen kirke

**Bakkehaugen kirke** er en langkirke fra 1959 i Bakkehaugen, Majorstuen og Vestre Aker menighet i Vestre Aker prosti i Oslo bispedømme i Oslo kommune. Kirken ligger i Carl Grøndahls vei 27 på Tåsen i Oslo.

Kirketomten tilhørte Bakkehaugen gård og ble testamentert til formålet i 1936, og to år senere ble det utlyst en arkitektkonkurranse om å tegne kirken. Konkurransen ble vunnet i 1940 av den funksjonalistiske arkitekten Ove Bang. 

Andre verdenskrig gjorde at byggingen gikk tregt, og det viste seg etter Bangs død i 1942 at den ble for dyr å bygge. I 1958 ble byggingen av kirken gjenopptatt etter Erling Viksjøs modifiseringer av Bangs tegninger. Kirken, som ble oppført i naturbetong, ble innviet 20. desember 1959. Utsmykningen ble utført av Kai Fjell og Carl Nesjar.

Orgelet med 16 stemmer er bygget av J. H. Jørgensens orgelfabrikk.

Bakkehaugen kirke ved arkitekt Erling Viksjø ble tildelt arkitekturprisen Betongtavlen for . 

## Menigheten
Bakkehaugen var tidligere eget sogn, men er fra 2015 en del av sognet Bakkehaugen, Majorstuen og Vestre Aker i Vestre Aker prosti. Frem til avviklingen av prestegjeldene i 2004 lå den i Vestre Aker prestegjeld.

## Galleri

Fil:Bakkehaugen kirke2.jpg|Bakkehaugen kirke vinterstid.
Fil:Bakkehaugen kirke i vintertid 2.jpg|Bakkehaugen kirke vinterstid 2025.


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  
* Artikkel om Bakkehaugen kirke på Oslosurf
Adolfo de la Huerta

**Adolfo de la Huerta** (født 26. mai 1881, død 9. juli 1955) var en meksikansk politiker.

Han var Mexicos president fra 1. juni til 30. november 1920.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Venustiano Carranza

**Venustiano Carranza** (født 29. desember 1859, død 21. mai 1920) var en av lederne under den den meksikanske revolusjonen. Han var president i Mexico fra den 20. august 1917 til den 21. mai 1920.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Australian Open 1971

**Australian Open 1971** 

## Menn
### Kvartfinaler

### Semifinaler

### Finale

## Kvinner
### Kvartfinaler

### Semifinaler

### Finale

## Eksterne lenker
* ITF Menn , Kvinner
Christopher Barry

**Christopher Barry** (1925–2014) var en britisk regissør som er kjent for sine mange bidrag til science fiction-serien *[[Doctor Who]]*. Han har regissert følgende historier:

* *[[The Daleks]]* &ndash; episode 1,2,4 og 5 (1964).
* *[[The Rescue]]* (1965).
* *[[The Romans]]* (1965).
* *[[The Savages]]* (1966).
* *[[The Power of the Daleks]]* (1966).
* *[[The Dæmons]]* (1971).
* *[[The Mutants]]* (1972).
* *[[Robot (Doctor Who)|Robot]]* (1975).
* *[[The Brain of Morbius]]* (1976).
* *[[The Creature from the Pit]]* (1979).

Han regisserte også episoder for seriene *[[Z-Cars|Z Cars]]* (1962), *[[Out of the Unknown]]* (1965), *[[Paul Temple (TV-serie)|Paul Temple]]* (1969), *[[Poldark (TV-serie 1975)|Poldark]]* (1975), *[[All Creatures Great and Small (TV-serie 1978)|All Creatures Great and Small]]* (1978),  *[[Juliet Bravo]]* (1980) og *[[The Tripods (TV-serie)|The Tripods]]* (1984).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hat

**Hat** er en intens negativ følelse rettet mot visse mennesker, ting eller ideer, vanligvis relatert til motstand eller avsky mot noe. Det er ofte forbundet med intense følelser av sinne, forakt og avsky, og blir noen ganger sett på som det motsatte av kjærlighet.

Hat kan være personlig eller kollektivt, og kan være en drivkraft for en rekke handlinger og konflikter, blant annet vold, rasisme og terror. Hat er også et viktig element i  propaganda, for eksempel når politiske krefter skal bygge opp fiendebilder og motivere til krig. 

Ordet kommer fra det norrøne *hatr*.

## Se også
* Hatefull ytring
* Hatgruppe
* Aggresjon
* Følelser
* Hevn
* Kjærlighet
* Krig
* Mistro
* Motsetninger
* Rasehat
* Raseri
* Sinne
* Vold
* Vrede
* Vredens dag
* Hatet (film)

## Eksterne lenker
* Søk på ordet «hat» i norske ordbøker: 
* Søk på ordet «had» i ''Ordbog over det danske sprog'' (på dansk)
* Om barn, hat og internett
* Sitater om hat
* Søk etter ordet «hat» i Bibelen fra 1930
Steve Coppell

**Stephen James Coppell** (født 1955) er en engelsk tidligere fotballspiller og manager. Han ble ansatt som ny manager i Bristol City 22. april 2010, men 12. august samme år gikk han av på grunn av manglende lidenskap og glød for jobben. Som spiller spilte Coppell ving, han gjorde det veldig bra, men en skade i kneet og flere operasjoner der gjorde at han måtte legge opp som spiller i 1983, bare 28 år gammel.

Han spilte i to klubber i sin karriere: Tranmere Rovers og Manchester United. I United ble det 322 kamper og 53 mål. 
Han begynte som manager i en alder av 29 år i Crystal Palace. Her var han i fire perioder. Han var også manager for Manchester City i seks kamper i 1996. I 2001 ble han manager i Brentford FC, og han tok dem til play-off-finale i 2002. 

9. oktober 2003 overtok Coppell managerstolen i Reading etter Alan Pardew. I sesongen 2005/06 var Reading overlegne i The Championship og de rykket opp til Premier League. Reading rykka ned i 2008. Coppell trakk seg etter at Reading tapte semifinalen i Playoffspillet til Premier League 2009/10.

12. august 2010 sa han opp jobben i Bristol City, etter bare 112 dager i sjefsstolen. Coppell opplyste samtidig at han slutter som fotballtrener, men sa også at han føler at han kan ha noe å bidra med en gang i framtida.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Auggedalen

**Auggedalen** er en liten bygd i Vestre Gausdal, og strekker seg fra tettstedet Forset til Lillehammer grense - en strekning på 10 km. Elva Augga renner gjennom dalen og er en av få elver i området som renner nordover. 

Forfatteren Hans Aanrud (1863–1953) ble født her, og gården han vokste opp på, finnes fortsatt. Store deler av hans forfatteskap omhandler dagliglivet i Auggedalen i siste halvdel av 1800-tallet. Nær Ånrud ligger gården Ulsrud, som etter en testamentarisk gave ble overtatt av Gausdal historielag i 2001. Gården er nå et bydgdemuseum.

Auggedalen har omtrent 300 innbyggere. Det var en skole der før, men den ble nedlagt rundt 1960. Alle barn i Auggedal går på Forset barneskole. 

## Litteratur
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* Visit Gausdal: Ulsrud Gardsmuseum 
* Gausdal historielag: Ulsrud – ei gave til framtida
* Gausdal kommune om kommunens grunnskoler
Joseph Aspdin

**Joseph Aspdin** (født 1788, død 20. mars 1855) var en britisk murer og oppfinner som patenterte en prosess for å lage portlandsement 21. oktober 1824.

## Referanser
Séraphin Olivier-Razali

**Séraphin Olivier-Razali** (født 1538 i Lyon i Frankrike, død 10. februar 1609 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han arbeidet i mange år i den romerske kurie, og ble i 1600 tilbudt å bli erkebiskop av Rennes (han avslo). I stedet ble han utnevnt til titularerkebiskop av Alexandria, og bispeviet i 1602.

Han ble kreert til kardinal i 1604 av pave Klemens VIII.

Han deltok ved de to konklavene i 1605 som valgte pave Leo XI og pave Paul V.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi var:

* Kardinal Agostino Valier (Valeri, Valieri) (1531-1606) *bispeviet ca 1535
* Kardinal Arnaud d'Ossat (1537-1604) *1596
* Kardinal *Séraphin Olivier-Razali* (1558-1509) *1602

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Gerulf av Holland

**Gerulf av Holland** (født ca. 850, død ca. 898) var fra ca. 885 til  sin død rundt 896 greve av Holland. Han er også kjent som «Gerolf», og av og til er tittelen «av Kennemerland» føyd til. Tilføyelsene «av Holland» og «av Kennemerland» er av senere dato. Rundt hans herkomst er ikke mye kjent, men man har funnet hentydninger til at han var en etterkommer av den frisiske kong Radboud. Det antydes at han var sønn eller sønnesønn av den frisiske greven Gerolf som levde under Ludvig I av det tysk-romerske rike regjering.

Gerulf regnes som huset Hollands stamfar selv om grevskapets innbyggere ble kalt frisere frem til 1100. Med hensyn til grevskapets grenser og posisjon anses det som mest trolig at dets område tilsvarer dagens Kennemerland. Den første greven som offisielt ble kalt «greve av Holland» var Floris II i 1101. 

## Grevskapet Holland blir til
Selv om Gerulf bodde i et område som hørte til Francia Orientalis (tysk: Ostfrankenreich) ble dette også etter inngåelsen av traktaten i Verdun i 843 i realiteten styrt av vikingene. Da sjøkongen Godtfred ble myrdet ved Spijk (tidligere kalt *Herespich*) i 885 endte deres styre. 

Grev Gerulf deltok aktivt i mordet på Godtfred og befrielsen fra vikingene, og 4. august 889 overdro østfrankernes kong Arnulf et gods i Teisterbant med flere hus blant annet i Tiel, Aalburg og Asch og et annet innen grevskapet Holland til ham som belønning for hans innsats. Det siste godset lå i området mellom Harmelen – Leiden og Bennebroek i dagens provins Zuid-Holland.

## Tvil i forhold til Gerulf som stamfar
Det er ikke før på slutten av det 19. århundre at man anser Gerulf for å være huset Hollands stamfar. Dette er basert på et dikt fra rundt år 1120 som nevner grevene av Holland. Diktets første linje er: «De eerste Dirk, broer van Waldger, was een roemrijk man ......» (Den første Dirk, Waldgers bror, var en berømt mann ...) I et verk om Waldger er det følgende skrevet «Waldgarius Freso, Gerilfi filius», dette kan oversettes til «Friseren Waldger, Gerulfs sønn». Dette gjør at Gerulf sees som Dirk Is far og dermed som Huset Hollands stamfar. 

Etter at Gerulf dør finner noe merkelig sted, den eldste av sønnene, Waldger, arver godset i Teisterbant mens den yngre broren Dirk får grevskapet. At Waldger kaller sin sønn Radboud er også uvanlig, etter tidens skikker burde den eldste sønnen ha blitt oppkalt etter sin bestefar. Dette har åpnet for en annen mulighet, at Gerulf var Dirk og Waldgers fosterfar. I det tilfellet kan «filius» ha betydd «fostersønn». Det er da ikke ulogisk at den mest trolige farskandidaten er Radboud, Herren til Nederfrisland. Han døde mens han kjempet mot vikingene i 874. Dermed kan Gerulf ha vært deres verge, og i den sammenheng ha bestyrt området Waldger arvet mens Dirk arvet Gerolfs eget grevskap.
Onny Parun

**Onny Parun** (født 15. april 1947 i Wellington i New Zealand) er en tidligere profesjonell tennisspiller.

Parun var blant verdens tjue beste mannlige tennisspillere i 1970-årene, som best var han nummer 19 (mai 1975) på rankingen som singlespiller og nummer 577 (januar 1983) i double. I løpet av sin tenniskarriere vant han 5 single- og to doubleturneringer. Han vant ingen Grand Slam-tittel i single, men én i double, i French Open i 1974, da han sammen med Dick Crealy fra Australia vant finalen over Stan Smith/Robert Lutz.

Han var også med på det newzealandske Davis Cup-laget i årene 1967&ndash;82, han spilte 62 Davis Cup-kamper hvorav han vant 30.    
## Grand Slam-titler
*  '''French Open
** Double menn: 1974 (sammen med Dick Crealy beseiret han Stan Smith/Robert Lutz med 6-3 6-2 3-6 5-7 6-1 i finalen)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Domenico Ginnasi

**Domenico Ginnasi** (født 19. juni 1550 i Castel Bolognese nær Imola i Italia, død 12. mars 1639 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han arbeidet i mange år i den romerske kurie, og ble i 1586 erkebiskop av Manfredonia.

Han ble kreert til kardinal i 1604 av pave Klemens VIII, og innehadde senere en rekke ledelsesverv i kurien, blant annet som dekan for kardinalkollegiet.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Han ble født som den tredje i en barneflokk på sju barn. Hans far var Francesco Ginnasi, pavelig arkivart, og moren var Caterina Pallantieri. En av hans yngre brødre, Achille Ginnasi (1553-1594), fungerte som apostolisk protonotar, utnevnt i 1593 som guvernør av grevskapet Venaissin av pave Klemens VIII. Dette området var en pavelig enklave nær Avignon i Provence, helt omgitt av Frankrike.

I 1585-86 ble Domenico nominert som guvernør av territoriet Campagna, som i dag er hovedsakelig provinsen Frosinone.

### Biskop
Domenico ble valgt til biskop av Manfredonia (1587-1600) i konsistorium den 14. juni 1587 holdt av pave Sixtus V. Han opprettet i 1592 i Manfredonia klosteret St Clair og instituerte et presteseminar. Han virket deretter som apostolisk nuntius (pavelig sendebud) i Toscana (1598-1600) og deretter i Madrid i Spania (1600-1605).

### Kardinal
Klemens VIII eleverte ham til kardinal den 9. juni 1604, med *[[San Pancrazio (Roma)|San Pancrazio]]* som tittelkirke (senere vekslet han til *[[Santi XII Apostoli]]* og så til *[[San Lorenzo in Lucina]]*. Han deltok ikke i det første konklavet i 1605, som valgte den 69 år gamle kardinal Alessandro Ottaviano de' Medici til pave Leo XI, men var med på det andre bare noen uker senere, som valgte pave Paul V (kardinal Camillo Borghese, 52 år).

Det er sagt at Domenico ga viaticum («vandringsbrødet») til den døende presten Camillus de Lellis den 2. juli 1614. Camillus ble saligkåret i 1742.

I 1630 restaurerte kardinal Domenico Ginnasi middelalderkirken *Santa Lucia alle Botteghe Oscure* som sto i nærheten av hans families palass i sentrale Roma. Kirken ble dekorert med malerier av hans niese, Caterina Ginnasi. Niesen var blitt foreldreløs i ung alder, og kardinalen tok seg av henne fra da av. Han arrangerte også at hun skulle giftet seg med en fjern slektning, men hun hadde valgt å forbli ugift og hengav seg selv til malerkunsten.

Kardinal Ginnasi døde fra et anfall fra podagra (ekte gikt) og ble gravlagt i kirken Santa Lucia alle Botteghe Oscure.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi, Castel Bolognese (italiensk)
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Nettverksklasse

En **nettverksklasse** er en gammel form for inndeling av IPv4 nettverk. Denne formen for inndeling har blitt erstattet med CIDR.

Det finnes fem forskjellige adresseformater i IPv4. Disse benyttes for 5 klasser av nettverk, klasse A, B, C, D og E.

IP-adressen er bygget opp av en del som angir nettverksnummeret og en del som angir nodenummeret. Hvilken del som er nettverksnummer og hvilken som er nodenummer avgjøres av nettverksmasken.

**Eksempel:**
* IP-adresse: 10.1.5.48
* Nettverksmaske: 255.255.255.0

Nettverksmasken viser at enheten med adressen 10.1.5.48 tilhører nettverket 10.1.5.0 og har nummer 48. Hvis masken endres til 255.255.0.0, vil enheten med adressen 10.1.5.48 tilhøre nettverket 10.1.0.0 og ha nummer 5.48. 

Dette er et forenklet eksempel med desimale tall. I dataverdenen brukes to-tall-systemet og man angir adressene med binære tall.

Konvertert til binære tall vil adressene ovenfor bli som følger:
* IP-Adresse: 00001010000000010000010100110000
* Nettmaske : 11111111111111111111111100000000

I nettmasken angir 0-ene hva som er nodenummeret og 1-erne hva som er nettverksnummeret i IP-adressen.

IP-adresser kan tildeles av en DHCP-server (dynamisk tildeling). DHCP-serveren sørger for at alle maskiner i nettverket får unike adresser.

IP-adresse kan også settes manuelt av en administrator (statisk tildeling). Det er vanlig å sette IP-adressen manuelt på servere og andre enheter hvor det ikke er ønskelig at adressen endrer seg.

Klasser innen IP-adresser:

Private IP-adresser (RFC-1918)

10.0.0.0 --- 10.255.255.255 (10/8 prefix)
172.16.0.0 --- 172.31.255.255 (172.16/12 prefix)
192.168.0.0 --- 192.168.255.255 (192.168/16 prefix)
Prefiks er antall bit som er satt til enere i subnett-masken.
Prefiksen forteller oss hvordan nettverksmasken er.
Prefiksen 8 blir da 255.0.0.0 ( 11111111.00000000.00000000.00000000)
Mens prefiksen 16 blir 255.255.0.0 (11111111.11111111.00000000.00000000)

## Klasse A
Mellom (og inkludert) 0 og 127.
0.0.0.0/255.0.0.0 er første A nett.
1.0.0.0/255.0.0.0 er ett A-nett.
127.0.0.0/255.0.0.0 er siste A-nettet.
Det første og siste A nettet er reserverte adresser til lokalt bruk.
10.0.0.0/255.0.0.0 er også reservert (RFC-1918)
A-nett har 255.0.0.0 som standard nettverksmaske.

## Klasse B
Klasse B-nett er nett hvor første oktett er mellom (og inkludert) 128 og 191.
Innen B-nettet er det også reserverte IP-er.
172.16.0.0 til 172.31.255.255 er reservert.
Klasse B har 255.255.0.0 som standard nettverksmaske.

## Klasse C
Et klasse C-nett er ett nett hvor første oktetten er mellom (og inkludert) 192 og 223.
Innenfor C-nettet har vi RFC-1918 supernettet 192.168.0.0/16
Supernettet er satt sammen av 256 C-nett.
Et C-nett inneholder 254 IP-er og har standard netmaske er 255.255.255.0

## Klasse D
Et klasse D-nett har 224 til og med 239 som første oktett.
Hele klasse D-nett er definert som 224.0.0.0/240.0.0.0 ( 224.0.0.0/4 ).
Adresser i klasse D-nett skal normalt ikke forekomme på internett.
Brukes blant annet til «multicast»-trafikk.

## Klasse E
Et klasse E-nett er fra 240 til og med 255 som første oktett. E-nettet er definert som 240.0.0.0/4.
E-nettet brukes normalt til global «broadcasting».
Robin Hahnel

**Robin Hahnel** (født 25. mars 1946) er en amerikansk professor i økonom ved American University. Han er best kjent for sitt arbeid med *deltagende økonomi*. Hahnel er en radikal økonom, politisk aktivist og er medlem av Green Party.

## Bøker
* *Unorthodox Marxism* med M. Albert (1978)
* *Socialism Today and Tomorrow* med M. Albert (1981)
* *Marxism and Socialist Theory* med M. Albert (1981)
* *Looking Forward* med M. Albert (1990)
* *The Political Economy of Participatory Economics* med M. Albert (1991)
* *Panic Rules* (1999)
* *ABC's of Political Economy* (2003)
* *[http://www.akpress.com/2005/items/economicjusticeanddemocracy Economic Justice and Democracy: From Competition to Cooperation] * (2005)

## Referanser


## Eksterne lenker
* American University om Robin Hahnel
* Beyond Reaction, Thinking Ahead
* Winnowing Wheat from Chaff
Francesco Guicciardini

**Francesco Guicciardini** (født 6. mars 1483 i Firenze, død 22. mai 1540 i Montici) var en italiensk historiker og statsmann. Han var venn men samtidig en kritiker av Niccolò Machiavelli, og regnes ved siden av han som en av de ledende politiske tenkerne under den italienske renessansen. Guiccardini kan høres omtalt som den moderne historieskrivingas far, med sin *Storia l'Italia* (Italias historie). 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Guicciardini var fra en gammel og lenge etablert florentinerfamilie, tilhørende byens oligarki. Han utdannet seg til jurist ved universitetene i Firenze, Ferrara og Padova; han ville gå inn i kirkelig tjeneste, men det ble han nektet av faren, Piero.

### Karriere
Allerede i januar 1512 ble han av hjembyens *[[Signoria]]* utsendt som ambassadør til Ferdinand dn katolskes hoff i Aragón. På den tid vaklet Firenze i spørtsmålet om å stå i allianse mellom Spania og Frankrike. Francesco Guicciardini skulle anstrenge seg for å sikre republikken Firenze en allianse å falle tilbake på med den spanske konge, under beropelse av en avtale fra 1509. Slik var det at han oppholdt seg i Spania da republikken Firenze på sensommeren 1512 ble styrtet og *mediciene* kom tilbake til makten der. 

Hans «Discorso di Logrogno» kommenterte fra fremmed ståsted banskelighetene i Firenze under Piero Soderini, og han ta tilfeldigvis siste hånds på dette verket den 31, august, samme dag som republikken falt.

Han hadde senere viktige embeter i kirkestaten under Medici-pavene: Leo X (pave 1513–1521) og Klemens VII (pp. 1523 til 1534), og var blant annet guvernør av Modena. 

Etter omveltninga i 1527, da keiseren tok makten over Kirkestaten og lot syne styrker plyndre i Roma, trakk han seg tilbake til landeiendommen sin i Toscana, der han brukte de siste åra av sitt liv på å skrive om politiske og statsrettslige emner. Hans mest personlige verk er *Ricordi politici* (*Politiske erindringer*), men også her fokuserer han mer på sak enn på sin egen person. *Storia l'Italia* er en samtidshistorie som beskriver og analyserer landets historie mellom 1494 og 1532.

## Verk

* *Storie fiorentine* (Firenzes historie), 1508-1510 
* *Diario di Spagna*, 1512 
* *Discorso di Logrogno*, 1512 
* *Relazione di Spagna*, 1514 
* *Consolatoria*, 1527 
* *Oratio accusatoria*, 1527
* *Oratio defensoria*, 1527
* *Del reggimento di Firenze* eller *Dialogo e discorsi del reggimento di Firenze* (Om styret i Firenze), 1527
* *Considerazioni intorno ai "Discorsi" del Machiavelli sopra la prima deca di Tito Livio* (Betraktninger over Macchiavellis "Discorsi"), 1528 eller 1530
* *Ricordi* eller *Ricordi politici* (Politiske erindringer), 1512-1530
* *Le cose fiorentine*, 1528-1531
* *Storia d'Italia* (Italias historie), 1537-1540

## Referanser


## Litteratur
* Volker Reinhardt: *Francesco Guiccardini. Die Entdeckung des Widerspruchs*; Wallstein Stämpfli; Göttingen, Bern 2004; ISBN 3-89244-805-1
* Jürgen Huber: *Guicciardinis Kritik an Machiavelli*; Deutscher Universitäts-Verlag, Wiesbaden 2004; ISBN 3-8244-4603-0
* 

## Eksterne lenker
*
Francisco Lagos Cházaro

**Francisco Lagos Cházaro** (født 20. september 1878, død 13. november 1932) var en meksikansk politiker.

Han var Mexicos president i en kort periode; fra 10. juni til 10. oktober 1915.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Folkvid lagmann

**Folkvid lagmann** var en svensk lovmann fra Värmland på siste halvdel av 1100-tallet. 

Han er kjent fra de såkalte baglersagaene hvor han nevnes i forbindelse med sitt ekteskap med Cecilia Sigurdsdatter, en uektefødt datter av kong Sigurd Munn.

Ekteskapet ble arrangert av Erling Skakke i 1177. Straks kong Sverre Sigurdsson kom til makten i Norge forlot Cecilia sin mann Folkvid i 1184 i Värmland og reist tilbake til Norge – fordi hun «elsket ham lite». Cecilias halvbror, kong Sverre Sigurdsson, krevde at ekteskapet med Folkvid skulle annulleres. Da erkebiskop Øystein Erlendsson i Nidaros gjorde innvendinger, hevdet hun at hun aldri hadde vært virkelig gift med Folkvid, men bare vært hans frille. Cecilia ble da samme år giftet bort til lendmannen Bård Guttormsson på Rein. 

Med seg fra Sverige hadde Cecilia med seg Håkon Folkvidsson, han var sønn av Folkvid og senere kjent som Håkon Galen. Håkon ble birkebeiner under kong Sverre og senere jarl og med kongskrav til Norges trone.
## Referanser
Britten-Norman Islander

**Britten-Norman Islander** (også kjent som **BN-2**) er et mindre to-motors passasjerfly produsert av Britten-Norman, Storbritannia.  Islander er, ifølge selskapets egen hjemmeside Britten-Norman)  et av de mest solgte av denne type passasjerfly med en kapasistet for opp til 10 passasjerer.

## Historie og varianter
Arbeidet på tegnebrettet startet i 1963 og den første prototypen BN-2 fløy for første gang den 13. juni 1965, og den andre prototypen var klar til testflyvning 20. august året etter. Begge prototyper hadde svakere motorer enn de som ble levert med produksjonsmodellene. Den første serieproduserte Islander fløy første gang den 24. april 1967.

Flyet ble konstruert med tanke på bli en erstatter for Dragon Rapide som var i utstrakt bruk mellom Storbritannia og Shetlandsøyene, Orkneyøyene, Hebridene og Kanaløyene, der det finnes 500 meter lange startbaner. Derav navnet.

En forbedret versjon **BN-2A Islander**, kom to år senere, i 1969. Forbedringene omfattet bedre aerodynamikk og  cockpitutrustning, såvel som endringer i flyets nese for å gi plass til et større bagasjerom,

En militær variant **[[Britten-Norman Defender|Defender]]**, kom nok et år senere og fløy for første gang 20. mai 1970.

En annen militære variant **Maritime Defender** er spesielt bygget med henblikk redningstjeneste, kystpatruljering og firkerioppsyn, mm. 

En tredje sivil variant kom i 1978 og var en ytterligere forbedret utgave som fikk betegnelsen **BN-2B Islander II** . Denne hadde en rekke forbedringer i forhold til de tidligere variantene som bl. omfattet kapasitetsøkning og modifiserte propellere som gav mindre støy  Denne typen kunne tilbys med lengre nese som en opsjon til selskaper med behov for større bagasjeplass, ekstra bensintanker og  Allison 250-B17C turboprop 
motorer. Med denne type motorer fikk varianten betegnelsen **BN-2T**.

I et forsøk på å utvide Islander ytterligere tok som utgangspunkt den andre prototypen og forlenge skroget. Den ble, utstyrt med kraftigere understell og en tredje motor ble installert. Denne fikk en ukonvensjonell plassering i halen. Det ferdige produktet fikk betegnelsen **[[Britten-Norman Trislander|BN-2A Mk III Trislander]]**.

Flyet har blitt lisensbygget i Romania og Belgia. Det har også sammensatt på Filippinene med alle komponenter importert.

## Militære operatører

## Eksterne lenker
* 
* Airliners net
Nupedia

**Nupedia** var en engelskspråklig nettbasert encyklopedi med artikler skrevet av eksperter og lisensiert som fritt innhold. Det ble grunnlagt av Jimmy Wales og med Larry Sanger som sjefredaktør. Nupedia var tilgjengelig fra mars 2000 til september 2003. Nupedia er mest kjent fordi den var en forløper til Wikipedia.

I motsetningen til Wikipedia var Nupedia ikke en wiki, men karakterisert av omfattende fagfellevurdering, formet for å gjøre dets artikler kvalitativt sammenlignbare med profesjonelle leksikon. Nupedia ønsket at forskere og akademikere skulle frivillig produsere innhold. Før Nupedia opphørte etter tre år hadde det klart å produsere 25 artikler som hadde kommet seg gjennom fagfellevurderingen. Tre artikler eksisterte i to versjoner av ulik lengde.

Den redaksjonelle prosessen gikk gjennom syv stadier før en artikkel ble erklært ferdig. Forfatterne var forventet å være eksperter og ha en akademisk grad på sine felt.

I januar 2001 begynte Nupedia ved Jimmy Wales et sideprosjekt kalt Wikipedia som gjorde det mulig for bidragsytere å skrive artikler før de gikk inn i en fagfellevurdering. Det trakk til seg oppmerksomhet fra begge sider ettersom det hadde en mindre byråkratisk struktur. Etter hvert som Wikipedia vokste og tiltrakk seg stadig flere bidragsytere, fikk det raskt en egen utvikling og begynte å fungere uavhengig av Nupedia, til tross for at Sanger i begynnelsen ledet aktivitetene på Wikipedia ved sin posisjon som Nupedias sjefredaktør.

Wikipedias suksess førte til den gradvise bortgangen til Nupedia. Grunnet sammenbruddet i internettøkonomien på denne tiden besluttet Jimmy Wales å ikke fortsette med en betalt sjefredaktør i desember 2001. Etter at Sanger gikk av fortsatte Nupedia i økende grad som en ettertanke til Wikipedia. Kun to artikler ble fullført og gjennomgikk fagfellevurderingen etter 2001. Nupedia gikk inn en stillstand, og dets nettsted *nupedia.com* ble til sist lagt ned den 26. september 2003. Noen få sider er imidlertid fortsatt tilgjengelige via en speilserver.

Nupedias begrensede innhold ble siden assimilert inn i Wikipedia.

## Se også
*Citizendium

## Referanser


## Eksterne lenker
*