open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Panamerikanske leker 2015

**Panamerikanske leker 2015** ble arrangert i perioden 10.-24. juli 2015 hovedsakelig i Toronto i provinsen Ontario i Canada, men noen konkurranser ble avholdt på andre steder i det sørlige Ontario, blant annet i Hamilton og Markham. Omtrent  idrettsutøvere fra 41 nasjoner konkurrerte i 36 ulike idretter. 

Vannpolo startet tre dager før lekenes egentlige startdato, nemlig 7. juli. Både de panamerikanske lekene og de panamerikanske paralympiske leker ble organisert av Toronto 2015s arrangementskomité (TO2015). Dette var tredje gang Canada arrangerte panamerikanske leker, og dette var første gang de ble arrangert i provinsen Ontario. Candada hadde tidligere arrangert de panamerikanske leker to ganger, i 1967 og i 1999, begge gangene i Winnipeg i provinsen Manitoba. De panamerikanske paralympiske leker 2015 ble arrangert tolv dager etter de panamerikanske leker.

## Medaljer

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hakuba

**Hakuba** (japansk: 白馬村 &ndash; *Hakuba-mura*) er en landsby i Kitaazumidistriktet i Nagano prefektur i Japan. Hakuba lå en gang i tiden langs den såkalte Saltvegen, som ble brukt for å transportere salt og andre relaterte produkter fra kysten. I byen ligger Hakuba-bakkene som blant annet har vært vertskap for verdenscupen i skihopping og var arena for skihopping under Vinter-OL 1998.
## Referanser

## Eksterne lenker
*
Titisee-Neustadt

**Titisee-Neustadt** er en by i Baden-Württemberg, ca. 30 kilometer sydøst fra Freiburg im Breisgau. Byen ligger 830 meter over havet og hadde  innbyggere i 2013. Ved byen ligger blant annet skihoppingsbakken Hochfirstschanze som har arrangert verdenscupen i skihopping.

## Bilder

NeustadtTitisee.jpg|Sentrum i Titisee-Neustadt


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kranj

**Kranj** (tysk: Krainburg) er den fjerde største byen i Slovenia med om lag 56 000 innbyggere. Byen ligger ca. 20 km nordvest for Ljubljana, og omfattes av statistikkområdet Gorenjska. 
Byen er senter i landskapet Kranjska, nordvest i Slovenia. Den historiske regionen Kranjska er kalt opp etter byen, som var hovedstad i denne regionen tidlig i mellomalderen.

Byen er òg kjent for sine idrettsanlegg, blant annet fotball, tennis og basketball, samt det største svømmeanlegget i landet, der blant annet europamesterskapet i vannpolo ble arrangert i 2003. Ved byen ligger også hoppbakken Bauhenk.

Skihopperne Robert Kranjec, Peter Prevc og Bine Norčič er fra byen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Primera División 2013–2014

**Primera División 2013–2014** var den 83. sesongen av den spanske toppdivisjonen. Barcelona var regjerende mester. Elche, Villarreal og Almería hadde rykket opp fra Segunda División. Sesongen startet 17. august. Sesongen begynte 17. august og sluttet den 18. mai 2014.

## Tabell

## Stadioner

## Utmerkelser

### Topscorere

### Assist

### Årets utmerkelser

## Kilder
*  Tabell og resultater på Base de Datos Histórica de Fútbol, besøkt 4. juli 2018
Turist (film)

***Turist*** er en svensk dramafilm fra 2014 regissert av Ruben Östlund, med Johannes Bah Kuhnke og Lisa Loven Kongsli i hovedrollene. Den skildrer en familie som drar på skiferie i Alpene i fem dager. På den andre dagen tror familien at de vil bli slukt av et snøskred, men dette inntreffer likevel ikke. Mannens underlige oppførsel på ferien utløser imidlertid en krise innad i familien.

Ifølge Östlund var intensjonen med filmen å skildre en spesiell form for selvtilfredshet og å «ta kvelertak på den nordiske sjel». Skuespillerne er både svenske og norske.

*Turist* ble lansert under tittelen *Force Majeure* i en rekke land, blant annet USA, og hadde verdenspremière på filmfestivalen i Cannes 18. mai 2014.

Filmen vant seks Guldbagger (inkludert beste film og regi) og ble nominert til en rekke andre priser, blant annet en Golden Globe og en Bafta.

## Handling
En svensk forretningsmann ved navn Tomas, hans norske kone Ebba, deres unge datter Vera og deres førskole-barn Harry bor på et luksuriøst feriested i de franske alpene. Den andre dagen deres blir de vitne til et stort snøskred, samtidig som de spiser lunsj utendørs ved en restaurant. Det ser ut som skredet kommer til å stige alt for mye, og vil utslette alle som sitter ved restauranten. Tomas, som filmer skredet med telefonen sin, får panikk og løper sin vei - og hele området blir raskt tømt for gjester. Dette etterlater Ebba, sammen med barna deres, i tett tåke. Men alle de andre gjestene kommer tilbake til bordene deres når tåken forsvinner, og ingen blir skadet.

Den kvelden spiser de middag sammen med en av vennene til Ebba, som er sammen med en amerikansk mann for kvelden. Ebba forteller historien om skredet på engelsk, men Tomas insisterer på at han ikke løp fra bordet - og legger til, på svensk, at det ikke er mulig å løpe i skisko. De begynner å krangle foran deres flaue gjester. Ebba blir irritert fordi Tomas ikke vil innrømme at han stakk av fra skredet, og at han forlot familien sin. Men Tomas påstår han husker situasjonen annerledes.

Ebba bestemmer seg for at hun ønsker seg en dag på ski, på egen hånd. Hun tar drinker sammen med venninnen de spiste middag sammen med kvelden før, og kvinnen tar farvel med en annen mann hun har møtt. Ebba konfronterer venninnen den angående utroskapen hennes, og spør henne om hun elsker ektemannen sin og barna. Venninnen hennes sier hun har det fint og har et åpent forhold til ektemannen sin. Hun blir også glad hvis mannen hennes har sex med andre kvinner.

## Medvirkende
* Johannes Bah Kuhnke som Tomas
* Lisa Loven Kongsli som Ebba
* Clara Wettergren som Vera
* Vincent Wettergren som Harry
* Kristofer Hivju som Mats
* Fanni Metelius som Fanni

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Schonach im Schwarzwald

**Schonach im Schwarzwald** er en kommune Schwarzwald-Baar Landkreis i delstaten Baden-Württemberg i Tyskland. Kommunen har  innbyggere (2012) og et areal på 36,7 km².

Landsbyen Schonach er kjent som kursted og vintersportssted. For nordmenn er den særlig kjent som arrangørsted for verdenscupen i kombinert, og i 2013 ble det arrangert verdenscuprenn i skihopping for kvinner i Langenwaldschanze.

Kombinertløperen Urban Hettich og skihopperen Hansjörg Jäkle er fra Schonach.

## Bilder

Schonach.JPG|Schonach sett fra sør


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hinterzarten

**Hinterzarten** er en kommune og et skisentrum i Landkreis Breisgau-Hochschwarzwald i delstaten Baden-Württemberg i Tyskland. I 2009 var innbyggertallet .

I kommunen ligger blant annet Adlerschanzen som har arrangert verdenscupen i skihopping for kvinner, samt junior-VM i skihopp. Skihopperne Dieter Thoma, Georg Thoma og Sven Hannawald er fra Hinterzarten.

## Bilder

Hinterzarten Kirche und Schanze.jpg|Adlerschanzen


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Leseilstikk

**Leseilstikk** er en knute som benyttes for å feste tautampen til et sylindrisk objekt, slik som en påle. Det kan defineres som ankerstikk med tampen stukket under det andre tørn for sikring.

## Referanser
Hinzenbach

**Hinzenbach** er en kommune og by i Eferdingdistriktet i delstaten Oberösterreich i Østerrike. Byen hadde 1973 innbyggere i 2014.

I byen ligger blant annet skihoppingsanlegget Aigner-Schanze som arrangerer verdenscupen i skihopping for kvinner.

## Referanser
Mullumbimby

**Mullumbimby** er en by i regionen Northern Rivers i New South Wales, Australia. Den omtales gjerne som «Den største småbyen i Australia». Stedet ligger ved foten av Mount Chincogan i dalen Brunswick Valley omtrent ti kilometer innlands.

## Historie
Området ble opprinnelig bebodd av aboriginer, nærmere bestemt bundjalung-folket. På 1850-tallet etablerte britene en bosetning ved Brunswick River, som senere vokste til en landsby og til sist til byen Mullumbimby. Navnet er aboriginsk.

Mullumbimby var en selvstendig kommune fra 1908 til 1980, da stedet ble innlemmet i Byron Shire.

I 1926 ble det åpnet et mindre damanlegg med tilhørende kraftstasjon, som idag er erstattet av en omformer fra høyspent strøm.

## Kjente personer
* Hiphop-artisten Iggy Azalea er opprinnelig fra stedet.

## Referanser
Trimmen (Oslo)

**Trimmen** er en gangvei på Furuset i bydel Alna i Oslo. Den går fra Jerikoveien til Furustien. Navnet ble vedtatt i 1980.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Folkvangveien (Oslo)

**Folkvangveien** (1–27B, 2–54) er en vei på Høybråten i bydel Stovneri Oslo. Den går fra Idrettsveien til Karihaugveien.

Veien fikk navn i 1923 etter forsamlingslokalet Folkvang (nr. 26). Veien har en god del eldre villabebyggelse. I nr. 18–24 er imidlertid fire rekkehus (ark. Arkitektkontoret 4B) i OBOS-borettslaget Folkvangveien som ble fullført i 1989–90.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Formerveien (Oslo)

**Formerveien** (1A–3, 2–4) er en vei på Oppsal i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Solbergliveien til Filerveien.

Navnet ble vedtatt i 1955, og flere andre veier i området har også navn knyttet til verftsindustrien. Veien har blokkbebyggelse i OBOS-borettslagene Skøyenåsen (innflyttet 1958–59) og Skøyenlia (innflyttet 1959–60).

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
*
DS «Bessheim» (1912)

**DS «Bessheim»** var et passasjerskip bygget ved Nylands mekaniske verksted, som byggenummer 222. Hun ble levert til A/S Ganger Rolf ved Fred Olsen, Kristiania i august 1912.
Satt i trafikk i ruten mellom Kristiania og Newcastle. 
Gikk i konvoifart før krigen kom til Norge. Forlot Methil i konvoi ON-24, 31. mars 1940. Ankom norge 4. april og var i Norge under krigsutbruddet. Innlemmet i hjemmeflåten. Angrepet 15. september på Lopphavet av den engelske ubåten HMS Tigris. 4 torpedoer ble avfyrt, ingen traff skipet. Kilder tilser at hun ble senket av ubåt eller minesprengt. Senkningen skjedde 21. november 1941 i Kvalsundet på reise til Hammerfest. Maskinist Thoralf Wilhelm Hansen, Skipsbestyrer Hjalmar Marenius Johansen og Dampskips-pike Ingine Marie I. Fredriksen omkommer i senkingen. Los Jacob Johansen ble hard skadet.

            
## Kilder
*«Bessheim» www.sjohistorie.no
*«Bessheim» www.warsailors.com
*«Bessheim»  www.minnehallen.no
Forskningsveien (Oslo)

**Forskningsveien** (1–13, 2A–2B) er en vei på Gaustad i bydel Vestre Aker i Oslo. 
Veien går hovedsakelig langs en nord/sør-akse og har enkelte forgreninger. Den har kontakt med resten av gatenettet via Aasmund Vinjes vei på nordvestsiden.

Navnet ble vedtatt i 1955 og veien ble oppkalt etter forskningsvirksomheten i Forskningsbyen som ble bygget ut på Blindern–Gaustad i 1950-årene. Veien grenser opp mot Forskningsparken, et bygningskompleks langs Gaustadalleen på østsiden.

Blant adressene kan nevnes SINTEF-bygget (oppført 1954) i nr. 1, PFI-bygget (ark. Grimsgaard & Øyen, oppført 1953–54, ombygget og utvidet for universitetet i 2002 og 2005 etter at PFI flyttet til Trondheim i 1997) i nr. 3A og Byggforsk-bygget i nr. 3B. Videre er Vinderen bo- og servicesenter (oppført 2001) i nr. 5, og Voksenpsykiatrisk avdeling ved Diakonhjemmet Sykehus er i nr. 7. Like utenfor SINTEF-bygget er det funnet skålgroper og helleristninger.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Fossefaret (Oslo)

**Fossefaret** (2–8; ingen oddetallsadresser) er en vei på Vinderen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Anne Maries vei, parallelt med Rasmus Winderens vei.

Veien fikk navn i 1971 etter et stryk i Sognsvannsbekken.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Fossilveien (Oslo)

**Fossilveien** (3A–11, 2A–20) er en vei på Malmøya i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørøstover fra Malmøyveien.

Veien fikk navn i 1956 etter fossilfunn, som det er gjort mange av på øya.

Sveitservillaen i nr. 2, Villa Gräpling, (oppført 1887) ble fredet i 2009. I nr. 14 er sveitservillaen Skovstuen, et av de eldste bevarte sommerhusene på Malmøya.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Østensjøveien (Oslo)

**Østensjøveien** (1–105, 10–228) er en vei i bydelene Gamle Oslo, Alna og Østensjø. Den går fra Strømsveien på Helsfyr (som en fortsettelse østover av Grenseveiens løp) via Bryn og langs østsiden av Østensjøvannet til Enebakkveien på Abildsø, der veiløpet fortsetter vestover som Lambertseterveien.

Veien ble anlagt i 1855, og nåværende navn ble vedtatt i 1900. Det viser til Østensjø gård. Veien og systemet den inngår i, kan betraktes som en slags alternativ ringvei mellom ring 2 og ring 3 (og dels på utsiden av sistnevnte) og har en viss betydning for trafikkavviklingen mellom øst og vest rundt sentrumskjernen.

Veien har variert bebyggelse, og forskjellige deler av veien har noe forskjellig karakter. Ved Helsfyr og Bryn er en god del næringsbebyggelse, f.eks. A/L Steinskulptur i nr. 5 og i nr. 13 et fabrikkanlegg som ble oppført for Nordox i 1967–75, med tilbygg fra 1986. Kjøpesenteret Bryn Senter ligger i nr. 79 og Østensjø skole i nr. 112. På østsiden av veien øst for Østensjøvannet er en god del boligbebyggelse.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Østerdalsgata (Oslo)

**Østerdalsgata** (1–7, 2A–6C) er en gate på Vålerenga i bydel Gamle Oslo. Den går fra Strømsveien til Numedalsgata.

Før byutvidelsen i 1878 lå gaten i Aker og het Nordre Østerdalsgate. Dagens navn ble vedtatt i 1879. Det viser til løkkeeiendommen Østerdal.

Sætre kjeksfabrikk lå i nr. 1 til 1967, da Arne Bendiksen flyttet inn og laget platestudio.http://www.webace.no/uploads/1/0/3/8/10384474/etterstadvest60__4__spread.pdf Gården i nr. 2A–C tilhører OBOS-borettslaget Sætrehjørnet. Gården i nr. 4–6 ble oppført i regi av OBOS i 1988 (organisert i  Borettslaget Østerdalsgata 4–6). I nr. 7 er Nyskolen.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Fossumberget (Oslo)

**Fossumberget** (1–51, 20–58) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går som en fortsettelse av Olaus Fjørtofts vei nordøstover fra Tangerudveien og ender i en snuplass.

Veien fikk navn i 1974 etter Fossum-gårdene. Plassen Jesperud (gnr./bnr. 100/38, utskilt fra Øvre Fossum) er i nr. 20.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Fossumkroken (Oslo)

**Fossumkroken** (1–35, 4–14) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går sørover fra Tante Ulrikke vei og gjør en løkke før den møter seg selv igjen.

Veien fikk navn i 1953 etter Fossum-gårdene, som ble delt på 1700-tallet.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Fossumveien (Oslo)

**Fossumveien** (2–72; ingen oddetallsadresser) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går fra Trondheimsveien til Østre Aker vei. Dette er opprinnelig en gammel vei som ble utvidet og stedvis flyttet i 1960-årene i forbindelse med utbygging av området rundt. Veien har navn etter Fossum-gårdene, som ble delt på 1700-tallet.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Framveien (Oslo)

**Framveien** (1–19, 2–32) er en vei på Bekkelaget i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Bekkelagsveien til Kongsveien, men siste del opp mot sistnevnte er en trapp.

Veien fikk navn i 1917 etter villaen Fram i nr. 3.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Frantzebråtveien (Oslo)

**Frantzebråtveien** (1–11, 2A–6) er en vei på Vækerø i bydel Ullern i Oslo. Den går parallelt med Drammensveien  (E18) innover mot Oslo sentrum fra Lysakerelva og så sørover fra på villaeiendommen Frantzebråten. Deler av veien er gangvei, slik at det i praksis dreier seg om adskilte stykker.

Navnet ble vedtatt i 1947.

## Fotnoter


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Fredheimveien (Oslo)

**Fredheimveien** (1–33C, 4–30) er en vei på Høybråten i bydel Stovner i Oslo. Den går fra Linjeveien til Høybråtenveien.

Veien fikk navn i 1925 etter eiendommen Fredheim (i Bekkevollveien 1).

Nr. 3 er en forretningsgård på hjørnet av Bergtunveien. I nr. 4 er en funkisvilla fra 1933 tegnet av Hans Backer Fürst og oppført for dr. Magnus Holen. Nr. 21 er en liten sveitservilla fra 1906. Nr. 25 er et trehus fra 1909 (påbygget 1911) med elementer av sveitserstil.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Fredrik Selmers vei (Oslo)

**Fredrik Selmers vei** (2–6, 3-5) er en vei på Helsfyr i bydel Gamle Oslo. Den går som blindvei på sørsiden av Innspurten mot Grenseveien og ender i en snuplass, med en kort fortsettelse mot en parkeringsplass.

Veien fikk navn i 1982 etter ingeniør Fredrik Selmer. Selmers firma har et kontorbygg i Strømsveien 106 med innkjørsel fra Fredrik Selmers vei. Også bygget i nr. 2 tilhører samme firma.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Fredveien (Oslo)

**Fredveien** (1–5, 2) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Erlandstuveien til Smedstusvingen.

Navnet ble vestatt i 1928.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Freidigveien (Oslo)

**Freidigveien** (1B–17C, 2–22) er en vei på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. Den går fra Lindbäckveien til Kaptein Oppegaards vei.

Veien fikk navn i 1939 etter idrettslaget Freidig.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Frierveien (Oslo)

**Frierveien** (1A–15B, 6–18) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som hesteskovei med forgrening på sørvestsiden av Jomfrubråtveien.

Navnet ble vedtatt i 1953.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Friggs vei (Oslo)

**Friggs vei** (1–13, 2–16) er en vei på Lofthus
i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Ymers vei.

Veien fikk navn i 1937 etter den norrøne gudinnen Frigg.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Frits Kiærs vei (Oslo)

**Frits Kiærs vei** (1–21, 2A–30) er en vei i Ullernåsen i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Hoffsjef Løvenskiolds vei til Vækerøveien.

Veien fikk navn i 1947 etter høyesterettsadvokat Georg Fredrik Egidius Kiær, som var ordfører i Aker og ledet byggekomiteen for Ullern kirke.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Frodes vei (Oslo)

**Frodes vei** (1–13, 2–22) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Granstuveien til Steingrims vei. Navnet ble vedtatt i 1926.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Frostveien (Oslo)

**Frostveien** (3–17, 2–26) er en vei på Munkerud, i grenseområdet mellom bydel Nordstrand og bydel Søndre Nordstrand i Oslo. (Nr. 17 er i Søndre Nordstrand og de andre adressene i bydel Nordstrand.) Den går som blindvei sørøstover fra Rådyrstien. Det er gangveiforbindelse videre sørøstover til Stenbråtveien.

Veien fikk navn i 1958 etter beliggenheten, i et kaldt dalsøkk.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes gateoversikt
Frognerseterveien (Oslo)

**Frognerseterveien** (1A–69, 2–76) er en vei i bydel Vestre Aker i Oslo, fra Holmenveien til Ankerveien og fra Midtstuen videre som turvei til Frognerseteren (i Marka). Det er stengt for gjennomkjøring på nordsiden av Stasjonsveien.

Veien ble anlagt av Thomas Heftye som kjørevei opp til Heftyevillaen og Frognerseteren. Navnet var i uoffisiell bruk før det ble formelt vedtatt i 1907. Turveitraseen brukes som akebakke (Korketrekkeren). Veien har variert bebyggelse, inkludert en rekke villaer.

## Bebyggelse i utvalg

* Nr. 2: Stor villa fra 1960-årene oppført på stedet for en eldre villa
* Nr. 18C: Villa Hauk(e)lia, Hauk og Per Aabels hjem
* Nr. 19: Villa (ark. Johan Meyer) oppført i 1898 for maleren Andreas Schneider
* Nr. 22: Murvilla som tidligere var hjemmet til billedhuggeren Sigri Welhaven, med en rekke av hennes skulpturer i hagen
* Nr. 27: Gård fra 1930-årene med boliger og forretninger
* Nr. 54–62: Fem rekkehus der Fosheim pensjonat lå tidligere
* Nr. 76: Svendstuen skole

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Frognerstranda (Oslo)

**Frognerstranda** (2–6) er en del av E18 gjennom Oslo, fra Filipstad (i dag skiltet fra rundkjøringen ved Munkedamsveien, dvs. inkludert en strekning som tidligere var regnet som Filipstadveien, og en bit oppå Festningstunnelen) til Sjølystveien på nordsiden av Frognerkilen. Parallelt med europaveien går en strandpromenade, og fotgjengerbroer krysser E18 mellom strandpromenaden og området innenfor ved Framnes (til nedenfor Framnesveien) og Skarpsno. Langs promenaden står Arnold Haukelands skulptur *Dynamikk* (1966, bekostet av Selskabet for Oslo Byes Vel).

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Fyrstikkalléen (Oslo)

**Fyrstikkalléen** (1–21, 2–20) er en vei i bydel Gamle Oslo, i grenseområdet mellom Helsfyr, Etterstad og Ensjø. Den går fra en snuplass nær Strømsveien i sørøst og gjennom et gammelt fabrikkområde der Bryn-Halden & Nitedals Tændstikfabrik en gang hadde produksjon. Veien fikk navn etter fabrikken i 1947.

Norsk Teknisk Museum lå i nr. 1 fra 1958 til 1986. Fyrstikkfabrikkbygningen (fra slutten av 1800-tallet) er i nr. 9, og i nr. 11 er fabrikkens bestyrerbolig (oppført 1875). Fyrstikkalleen skole ligger i nr. 21, i et bygningsanlegg der gammelt fabrikkanlegg er kombinert med moderne arkitektur.

## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
*
Furubråtveien (Oslo)

**Furubråtveien** (1–23, 4–30) er en vei på Nordstrand (bydel Nordstrand) i Oslo. Den går fra Solveien til Mosseveien og passerer under Østfoldbanen like før den ender i sistnevnte vei..

Veien fikk navn i 1917 etter villaeiendommen Furubråten.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Frøydis’ vei (Oslo)

**Frøydis’ vei** (3A–19, 6–14E) er en vei på Brattlikollen i bydel Nordstrand i Oslo. Den krysser Håvalds vei i øst/vest-retning og er blindvei i begge ender, men har gangveiforbindelse til Steinliveien i øst. Navnet ble vedtatt i 1926.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Fugleliveien (Oslo)

**Fugleliveien** (1–37, 2–34) er en vei på Bryn og i Skøyenåsen i bydel Østensjø i Oslo. Den går i prinsippet fra Johan Evjes vei til Haakon Tveters vei, men er i praksis delt i to. Den østre delen ved Haakon Tveters vei er avstengt mot krysset ved Axel Brinchs vei. Den vestre delen henger sammen med Axel Brinchs vei, som ender som blindvei ved en snuplass.

Navnet ble vedtatt i 1917. Veien har villa- og rekkehusbebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Furulundsveien (Oslo)

**Furulundsveien** (1A–23, 2–20) er en vei på Furulund i bydel Ullern i Oslo. Den begynner ved Vækerøveien på oversiden av Furulund holdeplass på Lilleakerbanen og går opp til Blokkajordet, der den går over i Tyribakken i en sving.

Navnet ble vedtatt i 1907.

Veien har villabebyggelse, hvorav flere store villaer fra tiden omkring den første verdenskrig. I nr. 7, like over Furulund holdeplass, er *Punschebollen*, en villa (ark. Schirmer og von Hanno) som opprinnelig ble oppført i Frognerveien 30 i 1856, men som ble tatt ned og flyttet hit i 1916. 10A og 10B er to modernistiske eneboliger (ark. Lund Hagem) fra 1997 som er tildelt både Sundts premie og Houens fonds diplom.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Furulundtoppen (Oslo)

**Furulundtoppen** (1–43, 2A–24) er en vei på Lilleaker i bydel Ullern i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Vækerøveien.

Navnet ble vedtatt i 1985.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Fyrstikkbakken (Oslo)

**Fyrstikkbakken** (7–13F, 6–34) er en vei på Bryn i grenseområdet mellom bydelene Alna og Østensjø i Oslo. Den gikk opprinnelig fra Nils Hansens vei til Tvetenveien. I dag er imidlertid stykket mellom Nils Hansens vei og Jernbaneveien en gangbro, og det er også kjørebegrensninger på stykket fra en snuplass øst for Jernbaneveien og ned til nevnte vei. I prinsippet er da veien en blindvei som går mer eller mindre vestover fra Tvetenveien.

Veien fikk navn i 1963 etter Bryn-Halden & Nitedals Tændstikfabrik, som lå på Bryn fra 1878 til 1932.

De tidligere produksjonslokalene i nr. 7 er ombygget og brukes av Savo kontormøbler. I nr. 9 er et høyhus fra midten av 1960-årene tilhørende Fyrstikkbakken borettslag. I nr. 12–14 var det i sin tid arbeiderboliger oppført i 1872, men disse brant i 1990-årene. I deres sted er det bygget terrassehus.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Jacob Hansens vei (Oslo)

**Jacob Hansens vei** (5–17, 6–32) er en vei på Vinderen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Holmenveien til Borgenveien. Den gikk tidligere fra en arm av Slemdalsveien som gikk på vestsiden av T-banen, løsrevet fra resten av Slemdalsveien.

Veien fikk navn i 1919 etter byggmester Hans Jacob Hansen (1849–1934), som eide gården Store Borgen fra 1915 og stod bak store deler av villautbyggingen i området, som iblant kalles *Hansen-byen*. Veien har villabebyggelse.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Jensmessveien (Oslo)

**Jensmessveien**  (5–21D, 2–24) er en vei Holmen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra et kryss med Arnebråtveien og Bernhard Herres vei og opp til Holmenkollveien vest for Holmendammen. Det er imidlertid stengt for trafikk mellom Holmenkolveien og Jensmessveien.

Navnet ble vedtatt i 1928. Forslagsstilleren, gårdbruker Hilmar Holmen, hevdet at veien fra gammelt av hadde tilknytning til Johannes Døperen.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Jeppes vei (Oslo)

**Jeppes vei** (1–7, 2–14) er en vei på Hovseter i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Stasjonsveien.

Veien fikk navn i 1951 etter tittelfiguren i Ludvig Holbergs komedie Jeppe på Bjerget.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Jerikoveien (Oslo)

**Jerikoveien** (1–99C, 10–32) er en vei på Lindeberg og Furuset i bydel Alna i Oslo. Den går fra en snuplass ved Lindeberg senter og til en snuplass vest for Furuset senter, ved Trimmen.

Veien fikk navn i 1979 etter gården Jeriko (revet).

## Bebyggelse i utvalg
* Nr. 13–39: Fire terrasseblokker og ti rekkehus i Søndre Lindberg borettslag
* Nr. 41: Jeriko skole
* Nr. 43–67: Blokker og rekkehus i Østre Lindeberg borettslag
* Nr. 65: Jeriko private barnehage
* Nr. 87–99: Blokker og trygdebolig i Øvre Furuset borettslag

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Jernbaneveien (Oslo)

**Jernbaneveien** (1–3, 4–6) er en vei på Bryn i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra en rundkjøring ved Østensjøveien og langs Hovedbanen til Fyrstikkbakken. Veiløpet fortsetter nordøstover som Smalvollveien.

Navnet ble vedtatt i 1900.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Jacobine Ryes vei (Oslo)

**Jacobine Ryes vei** (1–67, 2–114) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går som blindvei østover fra Tokeruddalen og ender i en snuplass. Derfra er det gangveiforbindelse videre østover.

Veien fikk navn i 1968 etter døvelærer Jacobine Ulrica Rye (1861–1939), som fikk opprettet egne klasser for barn med nedsatt hørsel.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Jegerveien (Oslo)

**Jegerveien** (1–27, 2A–54) er en vei på Ris i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Slemdalsveien til Gråkamveien.

Navnet ble vedtatt i 1906.

Veien har villabebyggelse. I nr. 4 er den store sveitservillaen Høva (ark. Harald Kaas, oppført sent 1800-tall og med tilbygg fra 1918). Stedet ble kjøpt av et av Eivind Eckbos legater i 1934, og Eckbos kursted åpnet i 1935. I dag drives stedet som Eckbo selskapslokaler. Nr. 22–54 inngår i boligområdet Jegerkollen, med 39 eneboliger oppført i 1990-årene.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Johan Sverdrups vei (Oslo)

**Johan Sverdrups vei** (23–43, 24–48) er en vei på Økern i bydel Bjerke i Oslo. Den går fra Nordalveien til Skogvollveien.

Veien fikk navn i 1925 etter Johan Sverdrup, som bodde på gården Nordvoll fra 1878 til sin død.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Johnny Svorkmos vei (Oslo)

**Johnny Svorkmos vei** (2–24B; ingen oddetallsadresser) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Det er en blindvei på nordøstsiden av Tangerudveien.

Veien fikk navn i 1972 etter skomakermester Johnny Svorkmo (1913–70), som var aktiv i Stovner vel og hadde flere lokale tillitsverv.

Veien har rekkehusbebyggelse oppført i regi av USBL.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
* Oppdag Groruddalen
Jon Smestads vei (Oslo)

**Jon Smestads vei** (1–11, 2–16) er en vei på Smestad i bydel Ullern i Oslo. Den går nordover fra Ullernchausseen og ender som blindvei nær Sørkedalsveien. Det er gangveiforbindelse til gangveien langs Sørkedalsveien.

Veien fikk navn i 1931 etter Jon Hansen Smestad (1751–1817), som eide Øvre Smestad gård fra 1788.

## KIlder
* 

## Eksterne lenker
*
Jonas Dahls vei (Oslo)

**Jonas Dahls vei** (35–55B; ingen partallsadresser) er en vei på Lilleaker i bydel Ullern i Oslo. Den går mer eller mindre vestover fra Ålmoveien, parallelt med Lilleakerbanen på nordsiden. Etter å ha krysset Sollerudveien ender den som blindvei.

Veien fikk navn i 1919 etter Jonas Dahl.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Jordbærveien (Oslo)

**Jordbærveien** (1–99, 2–66) er en gangvei på Nordseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Lambertseterveien til Ivar Knutsons vei.

Navnet ble vedtatt i 1982.

Bebyggelsen er terrasseblokker i OBOS-borettslaget Nordseter.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Jorines vei (Oslo)

**Jorines vei** er en vei på Høybråten (bydel Stovner) i Oslo. Den går sørover fra Stovnerbakken og ender i en rundkjøring nord for Høybråten stasjon. Før 2021 gikk den fra Fossumveien til Stovnerbakken, men disse veistubbene byttet navn etter vedtak i Stovner bydelsutvalg.

Veien fikk navn i 1970 etter Jorine Lunde (1908–58), som bodde på Nedre Stovner gård og omkom i trikkebrannen i Strømsveien i august 1958.

10 er eneste nummer i bruk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Oslo byleksikon: Jorines vei
* 
* Lokalhistoriewiki om Jorines vei
Jernkroken (Oslo)

**Jernkroken** (7A–11, 2–18) er en vei på Grorud i bydelene Grorud og Stovner i Oslo. Den begynner på sørøstsiden av Østre Aker vei og går parallelt med denne et stykke før den krysser over til nordsiden og ender i Vestbyveien.

Veien fikk navn i 1977 inspirert av Grorud Jernvarefabrikk. Den er preget av næringsbebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Johan Evjes vei (Oslo)

**Johan Evjes vei** (1–17B, 2–18) er en vei på Nordre Skøyen i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Østensjøveien til Skøyenbakken.

Veien fikk navn i 1977 etter komponisten Johan Evje (1874–1962), som var organist i Østre Aker kirke og overlærer ved Østensjø skole. Tidligere hadde veien vært kalt Ringveien.

Bryn bedehus er i nr. 4. For øvrig har veien mest boligbebyggelse.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Jørnsløkkveien (Oslo)

**Jørnsløkkveien** (3–27, 2–16B) er en vei på Oppsal i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Vetlandsveien til Vilbergveien. Det første stykket i enden mot Vetlandsveien er gangvei.

Veien fikk navn i 1938 etter Jørnsløkka, et gammelt navn på Oppsal.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Jon P. Erliens vei (Oslo)

**Jon P. Erliens vei** (1A–13, 2–18) er en vei på Sogn i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Hagtornveien til Rolf E. Stenersens allé, inne på området til Sogn studentby.

Veien fikk navn i 1992 etter politikeren Jon P. Erlien, som var med og planla Sogn studentby, og som var leder for Boligavdelingen i Studentsamskipnaden i Oslo fra 1952 til 1971.

Hus 1 og 2, de eldste bygningene i Sogn studentby, har adresse knyttet til denne veien (nr. 1–16).

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
* Sogn kultur- og historielag
John Colletts plass (Oslo)

**John Colletts plass** er en plass i Ullevål hageby i bydel Nordre Aker i Oslo. Den ligger der Sognsveien, Niels Henrik Abels vei, Prestegårdsveien og John Colletts allé møtes. Frem til 1999, da trikkelinjen ble forlenget til Rikshospitalet, lå endestasjonen for Ullevål hageby-trikken på denne plassen, og plassen har fortsatt den karakteristiske trikkesløyfen.

Plassen fikk navn i 1938 etter trelasthandler John Collett (1758–1810), som eide bl.a. Ullevål gård.

Ingen bygninger har adresse knyttet til plassen, men et par forretningsbygg er med og gir struktur til plassen. Dette gjelder ikke minst bygningen på nordvestsiden, som ble tegnet av Ivar Næss og oppført i 1926. Frem til 1964 huset den Ullevål kino. I vår tid huser den Ragnar Frisch' auditorium for Universitetet i Oslo samt flere forretninger. Det andre forretningsbygget ligger på sørvestsiden av plassen og har adresse Niels Henrik Abels vei 2/2B.

## Referanser


## Kilder
*
Odd Hassels vei (Oslo)

**Odd Hassels vei** (1A–3; ingen partallsadresser) er en vei på Nordberg i bydel Nordre Akeri Oslo. Den går fra Nordbergveien til Kongleveien. Den utgjorde tidligere en del av Bregneveien.

Veien fikk navn i 2001 etter kjemikeren Odd Hassel, som mottok Nobelprisen i kjemi i 1969, og som bodde på Nordberg.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Olasrudveien (Oslo)

**Olasrudveien** (1–123, 2–172) er en vei Mortensrud i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går østover fra et kryss ved overgangen mellom Gamle Bygdevei og Lofsrudveien og ender i en snuplass. Derfra er det forbindelse via adkomstveier og gangveier til andre veier i området.

Veien fikk navn i 1985 etter en gammel plass like nedenfor åsen der veien slutter.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Olaves Hvervens vei (Oslo)

**Olaves Hvervens vei** (1A–21, 10–54) er en vei i Prinsdal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går nordovre fra Sveavegen like ved krysset ved Nedre Prinsdals vei og ender i en snuplass like øst for Asperudveien, som den har gangveiforbindelse til.

Veien fikk navn i 1983 etter Olaves Hverven (1861–1938), som var gårdbruker på plassen Selvang og en lokal originalskikkelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Olaus Fjørtofts vei (Oslo)

**Olaus Fjørtofts vei** (15–135B, 130) er en vei på Stovner (bydel Stovner) i Oslo. Den går fra en rundkjøring øst for Fossumveien og til Tangerudveien. Veiløpet fortsetter nordøstover som Fossumberget.

Veien fikk navn i 1971 etter Olaus Fjørtoft. Den har småhusbebyggelse samt en del rekkehus i Nedre Stovner borettslag oppført i 1970-årene.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Ole Deviks vei (Oslo)

**Ole Deviks vei** (17–35, 2–50) er en vei vei mellom Bryn og Alnabru i bydel Alna i Oslo.

Veien fikk navn i 1952 etter Ole Devik. Den har overveiende næringsbebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Olafiagangen (Oslo)

**Olafiagangen** (1-11; ingen partallsnumre) er en gate på Grønland i bydel Gamle Oslo. Den går som forlengelse av Lakkegata forbi Grønland og til like sør for Smalgangen.

Gaten fikk navn i 1990 etter Ólafía Jóhannesdóttir, som i sin tid drev herberge for vanskeligstilte i slummen på Vaterland. Området rundt dagens gate ble rehabilitert i 1996–97 (ark. Snøhetta). Fra 1993 til 1999 (da den ble flyttet til Grensen) lå *Olafiaklinikken* i nr. 7.

## Bildegalleri

Olafiagangen, Oslo (2021).jpg|Olafiagangen, 2021
Postkontor i Olafiagangen Oslo, 2019.jpg|Grønland postkontor


## Eksterne lenker
* Oslo byleksikon: Olafiagangen
*
Verdenscupen i skihopping 1992/93

**Verdenscupen i skihopping 1992/93** var den fjortende verdenscupsesongen i skihopping. Sesongen startet 5. desember 1992 i Falun og avsluttet 28. mars 1993 i Planica. Østerrikeren Andreas Goldberger vant verdenscupen sammenlagt, mens Østerrike vant nasjonscupen.

## Kalender
### Menn

## Resultater

### Sammenlagt

### Skiflygingscupen

### Nasjonscupen

## Kilder
Officiella resultat från FIS
Connie Mack III

**Connie Mack III** (*Cornelius Alexander McGillicuddy III*), født 29. oktober 1940 i Philadelphia, Pennsylvania, er en amerikansk republikansk politiker. Han representerte delstaten Floridas 13. distrikt i Representantenes hus 1983-1989. Han var deretter senator for Florida i to mandatperioder 1989-2001.

Han ble uteksaminert fra University of Florida i 1966. Hans farfar, Connie Mack, var baseballspiller, manager og eier av Philadelphia Athletics. Han er far til politikeren Connie Mack IV. Mack er katolikk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Aker gård (Tønsberg)

**Aker gård** er en gård på Sem i Tønsberg kommune i Vestfold. Gården har drevet med dyrehold, jordbruk og gartnerivirksomhet. I dag brukes veksthusene til vinteropplag av fritidsbåter. Gården har utsikt over Akersvannet.

Familien Foyn Bruun som besitter gården, har i flere generasjoner hatt tilknytning til skipsfart. Skipsreder og stortingsmann Svend Foyn Bruun (1883–1956) var bosatt på Aker gård. Han var sønn av sel- og hvalfanger Carsten Henrik Bruun og hustru Maren Sibylle Foyn, en niese av Svend Foyn. Hvalfangstrederiet Pelagos fra Tønsberg har vært deleid av familien Foyn Bruun.

## Referanser

## Eksterne lenker

* ''Sem og Slagen bygdebok'' (utgitt 1945) om Aker gård
Lawton Chiles

**Lawton Mainor Chiles jr.** (født 3. april 1930, død 12. desember 1998) var en amerikansk politiker fra delstaten Florida.

Chiles var veteran med bakgrunn fra Koreakrigen. Etter krigen dro Chiles tilbake til Florida for å ta utdannelse til advokat, hvorpå han senere åpnet egen praksis som advokat i 1955.

I 1958 stilte han til valg til en plass i Florida House of Representatives på vegne av Det demokratiske parti og vant. I 1966, forlot Chiles Florida House for å kunne stille til valg til Florida Senate. Tross 12 års erfaring fra Florida Legislature, var Chiles relativt ukjent da han først bestemte seg for å stille til valg til senatsvalget i 1970. Som ledd i sin egen valgkampa, ga han derfor ut på en 1003 mile vandring fra Key West til Pensacola, noe som ga han klengenavnet *Walkin' Lawton*. Valgkampen var vellykket, og Chiles slo motstanderen William C. Cramer med 53,9% mot 46,1%.

Chiles pensjonerte seg fra politikken i 1989.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Biografi på hjemmesidene til National Governors Associations.
*  Florida Governors' Portraits
Naumburgmesteren

**Naumburgmesteren** (tysk *Naumburger Meister* eller *Meister von Naumburg*) var en tysk billedhugger og arkitekt som levde på 1200-tallet. Han førte arkitekturen i Tyskland ut av den romanske stil. Naumburgermesterens navn, fødsels- og dødsdato er i dag ukjent. 

Naumburgmesteren fikk sin kunnskap om den gotiske arkitektur i Frankrike. Derfra reiste han til blant annet Mainz og Naumburg. I Mainz finnes fra hans hånd det kjente dommedagsrelieffet. Han var den ledende billedhuggeren under oppføringen av Naumburg domkirke. Naumburgmesteren antas egenhendig å ha utført pasjonsrelieffene på lektoriet i vestkirken, samt figurene av de tolv stifterne av den opprinnelige stiftskirken fra 1000-tallet. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
NM i maraton 2014

**Norgesmesterskapet i maraton 2014** var en del av NM i friidrett 2014, og ble arrangert under Midnight Sun Marathon i Tromsø 21. juni 2014. 

## Resultater, menn



Svenske Kristoffer Österlund fra IFK Umeå kom på 2.-plass i løpet, men deltok ikke i NM. 

## Kvinner



Finske Elina Junnila kom på 2.-plass i løpet, men deltok ikke i NM. 

## Referanser


## Kilder
* Kondis.no - Delt "svensk" seier i Midnight Sun Marathon
Carlos Pérez

**Carlos Pérez** er navnet til flere personer:

*Carlos Andrés Pérez (1922–2010), venezuelansk politiker
*Carlos Pérez (håndballspiller) (født 1971), cubansk-ungarsk håndballspiller
*Carlos Pérez (padler) (født 1979), spansk padler
Exodus: Gods and Kings

***Exodus: Gods and Kings*** er en amerikansk-britisk-spansk action- og eventyrfilm fra 2014. Filmen er regissert av Ridley Scott, og har Christian Bale og Joel Edgerton i rollene som brødrene Moses og Ramses, med John Turturro, Aaron Paul, Ben Mendelsohn, Sigourney Weaver og Ben Kingsley i andre roller.

## Handling
Moses (Christian Bale) tar opp kampen mot Egypts hensynsløse farao Ramses (Joel Edgerton) og tar med seg 600 000 slaver for å reise fra Egypt og landets forferdelige sykdomsplager.

## Rolleliste
* Christian Bale som Moses
* Joel Edgerton som Ramses
* John Turturro som Seti
* Aaron Paul som Joshua
* Ben Mendelsohn som Viceroy Hegep
* María Valverde som Zipporah
* Sigourney Weaver som Tuya
* Ben Kingsley som Nun
* Hiam Abbass som Bithia
* Isaac Andrews som Malak
* Ewen Bremner som Expert
* India Varma som High Priestess
* Golshifteh Farahani som Nefertari
* Tara Fitzgerald som Miriam
* Dar Salim som Khyan
* Andrew Tarbet som Aaron

## Mottagelse

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Verdenscupen i skihopping 1995/96

**Verdenscupen i skihopping 1995/96** var den syttende verdenscupsesongen i skihopping. Sesongen startet 2. desember 1995 i Lillehammer og avsluttet 16. mars 1996 i Oslo. Østerrikeren Andreas Goldberger vant verdenscupen sammenlagt, mens Finland vant nasjonscupen.

## Kalender
### Menn

### Lag

## Resultater

### Sammenlagt

### Skiflygingscupen

### Nasjonscupen

## Referanser
Billy Griffiths

**William «Billy» Griffiths** (født 1876 eller 1877 i Manchester, død ukjent) var en engelsk fotballspiller. Griffiths, som var halv-back, spilte for Newton Heath, senere Manchester United fra 1899 til 1905.

Griffiths ble toppscorer for Manchester United sammen med Tom Arkesden og Billy Grassam i 1903/04-sesongen, med elleve scoringer på 30 kamper.

## Fotnoter



## Referanser


## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
* «William Griffiths», spillerstatistikk fra StretfordEnd.co.uk
Norsk Grafia

***Norsk Grafia*** var et fagblad for Norsk Grafisk Forbund, og utkom fra 1967 til 2005.

Første nummer er datert 14. oktober 1967 og hadde tittelen *Meldingsblad for Norsk Grafisk Forbund*. *Norsk Grafia* utkom med ulik frekvens. Det startet med utgivelse hver 14. dag og sluttet som månedsblad med 11 utgivelser i året.

## Redaktører
* Arne Li - 1967 - 1971
* Reidar Langås - 1971 - 1975
* Arild Kalvik - 1975 - 1983
* Kjell Christoffersen - 1983 - 1988
* Bent Inge Bye - 1988 - 2005

## Norsk Grafia
Organ for Norsk Grafisk Forbund/Norsk Forbund for Grafiske Fag - 1942 til 1945.
Verdenscupen i skihopping 1996/97

**Verdenscupen i skihopping 1996/97** var den 18. verdenscupsesongen i skihopping. Sesongen startet 30. november 1996 i Thunder Bay og avsluttet 23. mars 1997 i Planica. Sloveneren Primož Peterka vant verdenscupen sammenlagt, mens Japan vant nasjonscupen.

## Kalender
### Menn

### Lag

## Resultater

### Sammenlagt

### Skiflygingscupen

### Nasjonscupen

## Referanser
Naumburg domkirke

**Naumburg domkirke St. Peter og St. Paul** i Naumburg ved Saale stammer hovedsakelig fra 1200-tallet. Kirken var tidligere katedral i Naumburg bispedømme og er blant de viktigste senromanske og gotiske byggverk i Sachsen-Anhalt. Kirken er i dag evangelisk. 

Naumburg domkirke inneholder et østlig og et vestlig kor, forbundet med et basilikakonstruert midtskip. Den østlige kirke inneholder et trehvelvet tverrskip og under dette en tredelt krypt. To senromanske tårn flankerer det østlige koret. På den vestlige side finnes også to tårn, hvorav det ene ble fullført først på 1800-tallet. 

Byggeleder fra starten i 1210 var Naumburgmesteren, en tysk billedhugger hvis navn i dag er ukjent, men som bidro til å innføre den gotiske stil i Tyskland, til erstatning for den romanske stil.
## Historie
Kirkens historie er nært knyttet til byens utvikling. *Naumburg* kommer av *Neweburg* eller *Nuwenburg* (ny borg), og det var Ekkehard I, en markgreve av Meissen og hersker over Thüringen som ca. år 1000 begynte oppføringen av en borg på stedet. Ekkehard I ble myrdet i kampen om keiservalget etter Otto III som døde uventet i 1002. Ekkehards sønner fortsatte imidlertid oppføringen av borgen, og utenfor denne bygde de en kirke som del av et kirkestift. Ved siden av stiftskirken kom senere en ny domkirke og sannsynligvis ble denne innviet i 1042. 

Gode økonomiske tider gjorde at det i 1210 var mulig for biskopen i Naumburg å påbegynne en ny domkirke. Både stiftskirken og den romanske kirken måtte etterhvert vike plass for den nye domkirken. I løpet av de mer enn hundre år det tok å bygge den kirken vi kan se idag, endret den fremherskende byggeskikk seg fra tidligromansk til senromansk, og endelig til gotisk stil. Den fullførte kirkens ulike deler illustrerer denne utviklingen. 

Naumburgmesteren er skaperen av vestkoret, som er det første og blant de mest storartede gotiske verk i området Sachsen og Thüringen. Det var også Naumburgmesteren som utførte det vestlige lektorium, skilleveggen i kirken mellom de geistlige og allmuen. Lektoratet er utført med relieffer fra lidelseshistorien. Bemerkelsesverdig er også Naumburgmesterens tolv statuer av den opprinnelige kirkens stiftere (stifterfigurene), utført i naturlig størrelse. Mest kjent av stifterfigurene er den av Uta, gemalinne av stifteren Ekkehard II.

En brann i 1532 ødela mye av den opprinnelige innredningen. Svenskenes okkupasjon på 1600-tallet medførte også store ødeleggelser.

Naumburg domkirke ble i 2018 oppført på UNESCOs liste over verdensarven.

## Bildegalleri

Naumburg Cathedral from NW.jpg|Kirken fra nordvest.
Naumburger Dom 3.jpg|De vestre tårn med deler av korsgangen
Fotothek df ps 0004503 Kirchen ^ Dome.jpg|Østre kor med trekongerskapellet og Ekkerhardtfontenen. 
Naumburg Ekkehard und Uta.jpg|Naumburgmesterens berømte skulpturer av Ekkerhard II og hans gemalinne Uta. 
Hermann von Meißen und Reglindis.jpg|Hermann von Meißen og hans gemalinne Reglindis


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Balearic

**Balearic** er betegnelsen på en eklektisk DJ-kultur som oppstod på Ibiza på midten av 1980-årene, hvor DJ-er på nattklubber som Amnesia, Pasha og Ku spilte en blanding av rock, pop, disco og house, for klubbere som tok ecstasy og danset under åpen himmel hele natten til soloppgang. I 1987 ble DJ-kulturen spredt til London av de britiske DJ-ene Trevor Fung, Paul Oakenfold, Nicky Holloway, Ian Saint Paul og Danny Rampling, hvor den fort ble del av den britiske acid house-bevegelsen.

Betegnelsen kommer av det engelske navnet på Balearene, den spanske øygruppen som Ibiza er del av. Betegnelsen ble brukt av britisk presse for å beskrive den eklektiske spillestilen til den argentinske DJ-en Alfredo Fiorito på Amnesia. DJ Alfredos spillestil skyldtes dels hans kjærlighet for gode dansbare sanger, uavhengig av sjanger, alder og «kredibilitet», og dels en knapphet på nye plater kombinert med mange timer å fylle på nattklubben.

I dag refererer balearic fortsatt til «en musikalsk åpenhet og en alt-er-mulig-holdning».

## Kilder
* Bill Brewster og Frank Broughton (2006). *Last Night a DJ Saved My Life (updated): The History of the Disc Jockey*. London: Headline. 
* Carl Hindmarch (regissør) (2001). *Pump Up The Volume: The History of House music* (TV-dokumentar i tre episoder). Storbritannia: Channel 4.
* Simon Reynolds (2013). *Energy Flash: A Journey Through Rave Music and Dance Culture.* London: Faber and Faber.

## Referanser
Remi Moses

**Remi Mark Moses** (født 1960) er en engelsk fotballspiller. Moses, som var midtbanespiller, spilte for West Bromwich Albion og Manchester United.

Moses, som startet karrieren i West Bromwich Albion, gikk til Manchester United sammen med Bryan Robson september 1981, og fikk sin debut for klubben 19. september 1981 da Manchester United møtte Swansea City på Old Trafford. Moses ble første fargede spiller til å score for Manchester United. Han ble i klubben, fram til han ble tvunget til å legge opp på grunn av skader juni 1988.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* «Remi Moses», spillerstatistikk fra StretfordEnd.co.uk
Jacob Heinesen

**Jacob Heinesen** (født 15. oktober 1898 i Klaksvík, antatt død 23. mars 1941) var en færøysk fiskeskipper og politiker (Ff.).

Han hadde skippersertifikat fra 1916. I 1922 fikk han bygd sluppen «Ekliptika» i Sagvåg. Heinesen var stort sett på sildefiske ved Island. I 1935 gjorde han sine egne fiskesøk ved Øst-Grønland og Jan Mayen, men med nedslående resultat. Den 23. mars 1941 forsvant sluppene «Milly» og «Ekliptika» fra Klaksvík, etter å ha satt kurs for Færøyene fra Aberdeen. Båtene hadde et mannskap på henholdsvis 7 og 8 mann, deriblant Heinesen.

Han var innvalgt på Lagtinget fra Norðoyar for perioden 1940–1943. Heini Justinussen overtok mandatet etter Heinesens død i 1941.

## Referanser
Elias Hogrenning

**Elias Hogrenning** (1872–1932) var en norsk bonde og fjellfører, kjent for å ha vært fører for norske og utenlandske fjellklatrere, blant dem William Cecil Slingsby.

## Referanser


## Eksterne lenker
* «Oldefaren var høyre hånd for datidens superstjerner», artikkel fra nettstedet ut.no 24. desember 2014
Benjamin Constant

**Benjamin Constant** er navnet på flere personer:

* Henri-Benjamin Constant de Rebecque - fransk forfatter og politisk teoretiker
* Benjamin Constant (Brasil) - brasiliansk revolusjonær

## Oppkalte steder
* Benjamin Constant (Amazonas) - kommune i delstaten Amazonas i Brasil.
* Benjamin Constant do Sul - kommune i delstaten Rio Grande do Sul i Brasil.