open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
OLED

**Organisk lysemitterende diode** (**OLED**) er en type videoskjerm der bildet produseres av en variant av lysemitterende diode (LED) der det øverste laget er organisk, altså en karbonforbindelse. Organiske lysdioder kan produseres billig som en slags flat film, noe som gjør de særs godt egnet til bruk i skjermer. Vanlige lysdioder kan også brukes i skjermer, men bare i ekstremt store skjermer, for eksempel på sportsarenaer. Et piksel av en OLED-skjerm består av tre organiske lysdioder, en rød, en grønn og en blå, eventuelt bare én farge. OLED må ikke forveksles med LED, som er markedsføringsnavnet på LED-bakbelyst LCD.

## Fordeler og ulemper
* OLED-skjermer har potensial til å bli langt billigere å produsere enn alle eksisterende skjermteknologier. Det er mulig å printe en OLED-skjerm på gjennomsiktige materialer ved hjelp av en avansert blekkskriver.

* Sammenlignet med LCD med baklys, bruker en OLED-skjerm mindre enn halvparten så mye strøm. Baklyset på en LCD står og lyser konstant, og varierende mengder lys i de forskjellige fargene slippes gjennom. LCD kan ikke helt vise fargen svart, ettersom noe lys alltid slipper gjennom. OLED-skjermer derimot, produserer lyset i hvert enkelt piksel, og i hver sine farger, slik at kontrasten (forholdet mellom det lyseste og det mørkeste skjermen kan vise) blir uendelig, og ikke noe lys går til spille.

* OLED-skjermer kan bli svært bøyelige.

* OLED-skjermer kan ikke vise et bilde uten å lyse, slik LCD-er kan. Svart-hvitt-LCD kan slippe så mye som halvparten av lyset gjennom hver vei, slik at det ikke er nødvendig med baklys. Denne typen skjermer finnes på kalkulatorer og digitalur, og er ekstremt strømgjerrig. OLED-skjermer vil ikke kunne ta over dette bruksområdet.

* Levetiden på tidlige OLED-skjermer er dårlig, spesielt hva gjelder de blå organiske lysdiodene. Ved en lysstyrke på 200 candela/m², har de blå en levetid på 37 500 timer, mens røde har lengst levetid med 155 000 timer. Levetiden avtar betraktelig med lysstyrken; en lysstyrke på 300-400 candela/m², som er vanlig på LCD, ville gi omtrent uakseptabelt dårlig levetid. Forskere i Sør-Korea fant imidlertid i november 2008 en ny teknikk for å fremstille de blå lysdiodene på slik at de vil vare like lenge som de røde og grønne. Dette vil øke levetiden på skjermene betraktelig og muligens gjøre dem til konkurransedyktige alternativer til LCD- og plasmaskjermer. Det antas at OLED-skjermer i samme størrelse blir billigere å produsere.

## Eksterne lenker
* OLED community with information and news (en)
Jordanes

**Jordanes** (eller *Jordanis*) var en gotisk historiker på 500-tallet som bodde i Konstantinopel og skrev på latin. Det finnes noe få samtidige kilder til hans liv, men han ble sannsynligvis født først på 500-tallet og var av god familie. Han var blant annet notar hos den romerske hærtjenestemannen Guntigis, søstersønn til den østgotiske høvdingen Kandak eller Andak, og av gotisk kongeætt. Det antas at Jordanis en tid var biskop i Kroton i sørlige Italia, og at han fulgte pave Vigilius da denne ble forvist til Konstantinopel i 550.

I sitt verk *De summa temporum vel origine actibusque gentis Romanorum* tillegger han blant annet Andak (sin tidligere arbeidsgivers morbror) æren for egenhendig å ha drept vestgoternes kong Teoderik I under slaget ved Chalons i 451. Begge Jordanes' hovedverk er datert til år 551.

## Goternes historiker
 

Jordanes skrev *De origine actibusque Getarum* (*Om goternes opprinnelse og gjerninger*), som er en av de viktigste kildene man har til goternes historie. I tittelen forveksler Jordanes gotere med getere, et helt annet folkeslag. Verket var en forkortet utgave av et tapt verk av den latinske forfatteren Cassiodorus (ca. 490–580). Boka er oversatt til nynorsk av Sigmund Skard.

Jordanis levde i en brytningstid etter Romerrikets fall og under de store folkevandringene med kamper mellom blant annet østgoterne, vestgoterne og hunerne. Politiske hensyn spilte derfor en rolle under nedskrivningen. Cassiodorus' tapte 12-bindsverk var et teoretisk fundament for den østgotiske kong Teoderik den store som ønsket å fremme fredelig sameksistens og assimilasjon mellom romerne og østgoterne i Romerrikets ruiner. For det første skjer der en forvansking, slik at de amaliske østgoteres historie i vidt omfang gjøres til alle goteres historie. Dessuten forsøker Jordanes å gjøre goternes historie til en del av romersk historie. Den engelske forskeren Peter J. Heather advarer mot bruk av Jordanes' *Getica* som historisk kilde. I *Getica* hevdes at visigotere og ostrogotere trengte inn i Romerriket som etablerte grupper som erobret nytt land. Ved hjelp av mer samtidige kilder kan Peter Heather bevise at visigotere og ostrogotere tvert imot var nydannede grupper, og at mange gotiske samfunn ikke klarte seg gjennom folkevandringstiden.

## Omtale av nordmenn og hunere
Jordanes navnga 13 stammer eller folk i Norge, og like mange i Sverige. De fleste av disse 13 kan identifiseres. Han skriver om *raumaricii* (folk på Romerike), *ragnaricii* (folk i Ranrike, dvs Båhuslen), *granii* (folk i Grenland), *augandzi* (folk i Agder), *æthelrugi* (dvs adalryger, bosatt på fastlandet i Rogaland, og holmryger bosatt på øyene, *eunix*), og *arochi* (dvs. haruder eller horder, folk i Hordaland), og om *finni* eller *skredefinni* (dvs. «skridfinner», skiløpende «finner», altså samer). Herulene omtales også. 

Jordanes gjengir deler av grekeren Priscus' beretning om hunerne. Priscus oppholdt seg blant hunere i 449, men hans verk er gått tapt. Jordanes gjengir klagen hunnerne fremførte i Attilas gravferd.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Krimgotisk

**Krimgotisk** er en dialekt av gotisk som ble talt av krimgoterne i noen isolerte områder på Krim, kanskje inntil så sent som 1700-tallet.

Svært lite av det krimgotiske språket har overlevd; all vår kunnskap skyldes et brev skrevet av den flamske 1500-tallsambassadøren Ogier de Busbecq, som gir en liste på omtrent 80 ord og litt innsikt i grammatikken.

## Se også
*Gotere
*Gotisk språk
*Krim

## Litteratur
* MacDonald Stearns, *Crimean Gothic. Analysis and Etymology of the Corpus*, Saratoga 1978. Includes Latin text of Busbecq's report and English translation.
* MacDonald Stearns, «Das Krimgotische». I: Heinrich Beck (ed.), *Germanische Rest- und Trümmersprachen*, Berlin/New York 1989, 175-194.
* Ottar Grønvik, *Die dialektgeographische Stellung des Krimgotischen und die krimgotische cantilena*, Oslo 1983.

## Eksterne lenker
* Busbecqs beretning, på latin.
Val Chisone

**Val Chisone** er en dal i provinsen Torino i Italia. Elven Chisone renner gjennom dalen. Dalen forbinder Sestriere og Pinerolo utenfor Torino. I dalen finnes stedene Perosa Argentina, Villar Perosa, Fenestrelle og Pragelato.

Enkelte av øvelsene ved vinter-OL 2006 finner sted på stedene Sestriere og Pragelato som ligger i dalen.

* Photos
Georg Valentin von Munthe af Morgenstierne

**Georg Valentin von Munthe af Morgenstierne** (1892–1978) var en norsk språkforsker, indolog og iranist. 

## Studier og akademisk virke
Etter studier i gresk og latin gikk han over til indologien, som han studerte i Bonn (1914) under Hermann Jacobis kateter og i Berlin (fra 1915) under Heinrich Lüders. Han beveget seg også inn i tibetologien under Hermann Beckh, som hjalp ham med å lese de tibetanske versjoner av *[[Lalitavistara]]* og *[[Udanavarga]]*. 

Morgenstierne tok doktorgraden ved Friedrich-Wilhelms-Universität zu Berlin i 1918 på avhandlingen *Über das Verhältnis zwischen Cārudatta und Mṛcchakaṭikā*. Fra 1922 og helt til mot slutten av sitt liv gjennomførte han et stort antall forskningsreiser i India, Pakistan, Afghanistan og Iran. 

Han var professor i indisk språk og litteratur ved Universitetet i Oslo fra 1937 til 1962.

## Familie
Han var sønn av Bredo Henrik von Munthe af Morgenstierne, bror til diplomaten Wilhelm von Munthe af Morgenstierne, og oldebarn av Bredo Henrik von Munthe af Morgenstierne den eldre.

## Ettermæle
En bygning på Universitetet i Oslo er oppkalt etter Georg Morgenstierne. 

## Se også
* Iranistikk

## Referanser


## Litteratur
* Morgenstierne, Georg: *På sprogjakt i Hindukush : dagboksnotater fra Chitral 1929*, Universitetet i Oslo (1992) – redaktør: Eva Lorentzen
* Nils Johan Ringdal: *Georg Valentin von Munthe af Morgenstiernes forunderlige liv og reiser* Aschehoug 2008 
* Ulf Andenæs: *En norsk legende i Orienten*. Bokanmeldelse i Aftenposten Kultur 22. mai 2008 side 10

## Eksterne lenker
* 
* Bygningen på Blindern
* 
* Språk- og kulturforsking i Asia. Database ved Nasjonalbiblioteket.
* En norsk legende i Orienten
* Digitaliserte bøker av Morgenstierne hos Nasjonalbiblioteket
74. (Yeomanry) divisjon

**74. (Yeomanry) divisjon** var en infanteridivisjon i den britiske hæren under første verdenskrig, opprettet i Egypt i 1917 med tidligere Yeomanry-soldater. Divisjonen, underlagt XX korps, kjempet i Palestina før den beveget seg til Frankrike i mai 1918. Divisjonens tjenestetegn var en brukket spore, for å vise at den en gang var til hest, men nå fungerte som infanteri.
Harkestad

:*Se også [[Harkestad (etternavn)]]*.

**Harkestad** er fra gammelt et fisker- og småbrukersamfunn ut mot havet på Alvøyna, en a de nordligste øyene i Øygarden kommune nordvest for Bergen. Det var tidligere kommunesenter, strategisk plassert sørligst på Alvøyna ved Nordra Straumøysundet.  

## Referanser
Latinamerikatouren i golf for menn

**Tour de las Americas** er en turneringsserie (*[[tour]]*) i golf for herrer i Latin-Amerika. Touren gir ikke poeng til verdensrankingen i golf.

## Eksterne lenker
*
Yeomanry

**Yeomanry** er en betegnelse som benyttes britisk frivillig kavaleri innenfor den britiske hærens reserve, opprinnelig rekruttert blant bønder i hvert grevskap for å virke som en form for hjemmevern. Det første regimentet ble dannet i 1761, og noen av regimentene eksisterer fortsatt i form av Territorial Army-regimenter.

## Etymologi
*Yeomanry* er avledet fra *yeman* i den opprinnelige betydningen en «mannlig tjener, født fri (ikke slave), i en adelig husholdning». Selve begrepet er av ukjent opprinnelse, muligens en sammentrekning av angelsaksisk *iunge man*, «ung mann», eller muligens fra angelsaksisk **geaman*, beboer i «distrikt, landsby». Innholdet har utviklet seg århundrenes løp fra «ung mann» til «ung mannlig tjener» og til «selveierbonde» etablerte seg på 1400-tallet. Det hadde også tilleggsbetyningen «stridsmenn» under riddere og væpnere, men over knekter. Fra 1660-tallet er betydningen «marineoffiser med ansvar for forsyninger» bekreftet. På 1600-tallet og 1700-tallet var *yeomen* forstått som en del av mindre selveierbøndene i England som dannet «Englands ryggrad».

## Frivillig regimenter
På 1790-tallet, etter den franske revolusjonen og Napoleon Bonapartes framvekst, var trusselen om invasjon av Storbritannia oppfattet somt høyt. For å forbedre landets forsvar ble det opprettet frivillige regimenter i mange grevskap fra yeomen. Mens ordet «yeoman» i vanlig bruk betydde en mindre bonde som eide sin egen jord, ble yeomanry-offiserer hentet fra adelen eller landeieradelen, og mange av mennene var offiserenes leietakere eller hadde andre former for forpliktelser overfor offiserene. Ved dannelsen ble styrken omtalt som Yeomanry Cavalry. Medlemmer av yeomanry var ikke forpliktet til å tjenestegjøre utenlands uten deres individuelle samtykke.

I første halvdel av 1800-tallet ble Yeomanry-regimenter satt inn for å slå ned uroligheter og oppstander, men etterhvert overtok politiet denne oppgaven.

Disse styrkene var tenkt for innsats i hjemlandet, men under annen boerkrig ble det dannet *Imperial Yeomanry*-kompanier for innsats utenlands. Disse kompaniene ble satt sammen av frivillige fra yeomenstyrkene i Storbritannia. I 1901 ble alle yeomanryregimenter omgjort til «Imperial Yeomanry» og reorganisert.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Eggstokk

**Eggstokkene** eller **ovariene** er en del av reproduksjonssystemet hos virveldyr (inklusive menneskets). Vanligvis har man to eggstokker, hvis to viktigste funksjoner er utskillelse av kjønnshormoner og produksjon/modning av egg. Eggstokkene lager eggceller.

## Kilder
*
Faseovergang

En **faseovergang** i fysikken betyr at stoff endrer kvalitative fysiske egenskaper, det vil si at det går fra en fase (*[[aggregattilstand]]*) til en annen. Overganger mellom de vanlige fasene har navn som er utbredte i dagligtalen, som «smelting» (overgang fra faststoff til væske) eller «frysing» alt. «størkning» (overgang fra væske til faststoff.

Eksempler på faser er faststoff, som karakteriseres ved fast volum, væsker som fyller tilgjengelig areal, men ikke hele volumer, og gasser som fyller alt tilgjengelig volum. Tilsvarende kan man også beskrive faser ved hjelp av mikroskopiske egenskaper slik som graden av uorden og  hvilke symmetrier stoffet har. I tilfellet vann er is en ordnet fase hvor molekylene sitter i et regulært gitter, mens flytende vann er en uordnet fase. 

Faser og faseoverganger trenger ikke ha noe med romlige engenskaper å gjøre, og det finnes et utall av faser med gitte magnetiske, elektriske, og elastiske egenskaper. Eksempel er overgang fra vanlig leder til superleder ved en annenordens faseovergang. 

En faseovergang skjer ved at tilstandsvariable som temperatur og trykk, endres. For eksempel kan man få vann til å koke (gå fra væske til gass) ved å øke temperaturen eller ved å redusere trykket. Man kan også få en faseovergang ved å endre de kjemiske egenskapene, for eksempel få is til å smelte ved å tilsette salt.

Fasediagrammer et viktige hjelpemidler til å få oversikt over fasene til stoff. Et fasediagram inneholder tilstandsvariabler langs aksene, og regionen som utgjør hver fase er tegnet inn. Faseovergangen skjer på skillelinjene mellom regionene (som noen ganger er skarpe, andre ganger ikke).

## Eksempler på faseoverganger
* Smelting, overgang fra faststoff til væske
* Frysing, overgang fra væske til faststoff
* Fordamping, overgang fra væske til gass
* Kondensasjon (eller dugg), overgang fra gass til væske
* Sublimasjon, overgang fra fast stoff til gass
* Deposisjon, overgang fra gass til faststoff
* Endring av krystallstrukturer (mange faste stoffer har her meget kompliserte fasediagrammer)
* Overgangen fra ferromagnetisk til paramagnetisk, som skjer ved Curie-temperaturen
* Bose-Einstein kondensasjon
* Overgang til superleder
* Overgang til superfluid
* Det er også verdt å nevne at noen stoffer har evnen til å hoppe over en aggregattilstand. For eksempel har vann denne evnen, altså det kan gå rett fra fast stoff (is) til gass (damp).

## Typer av faseoverganger
Man deler gjerne faseoverganger inn i tre typer.
* Førsteordens faseoverganger karakteriseres ved at de har latent varme, hvilket vil si at det tilføres eller frigjøres energi i overgangen.  (eksempler fra dagliglivet er koking av vann og smelting av is). Termodynamiske variabler som varmekapasitet divergerer ved slike faseoverganger.
* Annenordens faseoverganger karakteriseres ved at de *ikke* har latent varme. Eksempler på dette er overgang til superleder eller superfluid.
* Kvantefaseoverganger er helt ulike de andre, og skjer ved null temperatur (og er i denne sammenhengen en kuriositet).  

## Andre betydninger
* Ledelse av faseovergang, en prosess i PRINCE2-rammeverket for prosjektledelse
How Do You Want Me?

***How Do You Want Me?*** er en britisk komiserie som gikk på BBC2 fra 1998 til 1999. Serien handlet om den urbane Ian Lyons (Dylan Moran) som giftet seg med Lisa Yardley (Charlotte Coleman), ei jente fra landet. Etter ett år i London flyttet paret til Lisas hjembygd. Men Ian fikk problemer med å tilpasse seg det nye livet på landsbygda og Konas forelde. Serien ble skapt av den britiske forfatteren Simon Nye.

Serien varte i to sesonger, men ble lagt ned grunnet lave seertall.

## Roller
* Dylan Moran .... Ian Lyons
* Charlotte Coleman .... Lisa Lyons
* Frank Finlay .... Astley Yardley
* Emma Chambers .... Helen Yardley
* Peter Serafinowicz .... Dean Yardley
* Diana Fairfax .... Pam Yardley
* Simon Bateson .... Warren Yardley
* Mark Heap .... Derek Few

## Episodeoversikt

### Første sesong (1998)
* No One Can Hear You Scream
* Floppy, But Not Too Floppy
* Monstrous
* Woof!
* The Hidden World of Country Fire Stations
* Sausage, Balloon, Bum

### Andre sesong (1999)
* White Pubic Hair
* I'm Not an Alcoholic
* Nude Modelling Module
* Bad Builders
* Ready Steady Kill
* The Pleasures of Village Life

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Flora

**Flora** har flere betydninger:
* Flora (botanikk)
* Flora (kommune), tidligere kommune i Sogn og Fjordane
* Flora (gudinne) fra romersk mytologi
* Flora (navn), et kvinnenavn
* Flora (platemerke), et platemerke som tilhørte Arne Bendiksen A/S
* Flora (Stjørdal) (eller Floren), bygd i Stjørdal kommune
* Flora (Selbu), grend og kirkested i Selbu kommune
Flora (botanikk)

Innenfor botanikk har **flora** flere betydninger. En betydning er artsmangfoldet innenfor plantelivet i et avgrenset område innenfor en bestemt periode. Man kan derfor snakke om algefloraen på Sørlandet, fjellfloraen i Nord-Norge, Europas flora i pliocen og lignende. Innenfor zoologi finnes betegnelsen fauna som på lignende måte sikter til dyrelivet. 

En annen betydning er en ordnet oversikt over en flora i en bok eller på et nettsted. Studiet av hvilke arter som forekommer i et område kalles **floristikk**.

I biologien brukes begrepet også for å beskrive samfunnet av mikroorganismer i kroppen, som tarmflora og hudflora.

## Se også
* Fauna

## Eksterne lenker
* 
* ''World Flora Online'' – et internasjonalt samarbeid om en verdensomspennende flora.

----
Codex argenteus

***Codex argenteus*** (latin: «Sølvboken», i Sverige kjent som *Silverbibeln*) er et manuskript fra 500-tallet, som opprinnelig inneholdt biskop Wulfilas gotiske evangeliebok fra 300-tallet. Av de minst 336 opprinnelige bladene er 188 bevart. 187 av disse oppbevares ved biblioteket Carolina Rediviva i Uppsala i Sverige.

Bladene er tynne, purpurfargede pergament av meget høy kvalitet, og blekket inneholder enten sølv eller gull; det er sølvglansen i skriften som har gitt boken dens navn.

Den inneholdt opprinnelig teksten til de fire evangeliene, og er dermed ikke en bibel til tross for at den er kjent som *Silverbibeln*, men en evangeliebok beregnet på liturgisk bruk.

## Historie

Johan Ihre påviste at oversettelsen fra gresk til gotisk opprinnelig ble utført av biskop Wulfila mellom 318 og 383. Fragmentet han hadde ble skrevet av på 500-tallet, antagelig i Ravenna i ostrogoternes tid. Dateringen er bekreftet med <sup>14</sup>C-metoden.

Det antas at den ble laget for Teoderik den store, men i de omkring tusen årene som fulgte var den ukjent. Man tror at den i denne perioden tilhørte blant andre Karl den store.

Til Sverige kom boken som krigsbytte fra Praha i 1648. Den ble innlemmet i dronning Christinas bibliotek, og etter hennes abdikasjon i 1654 ble den gitt til Isaac Vossius som tok den med til Holland. Senere ble den kjøpt tilbake av svensken Magnus Gabriel De La Gardie, som i 1669 gav den til Uppsala universitet.

Det siste bladet ble funnet 1970 og oppbevares i domkirken i Speyer i Tyskland.

5. april 1995 ble den stjålet fra Uppsala, og var en tid på avveie. Etter at den kom til rette, er den blitt betydelig bedre sikret.

Tyveri av sølvbibelen er sentralt for handlingen i Göran Tunströms roman *Tyven* (1986). Sølvbibelen spiller også en sentral rolle i boken *Skamtegnet* (2015)  av Helge Kåre Fauskanger.

Codex argenteus ble i 2011 tatt opp i UNESCOs verdensminneregister.

## Referanser

## Eksterne lenker
* 
* Om ''Codex argenteus'' (Uppsala universitetsbibliotek)
* «''Codex Argenteus Online'' – 1927 års faksimilupplaga av Codex argentus (Uppsala universitetsbibliotek)»
Marivannet

**Marivannet** er et tjern som ligger i Drammen kommune i Buskerud fylke. Tjernet ligger ca. 3&nbsp;km nord for tettstedet Solbergelva. Ved dette vannet har det vært drevet fiske (Abbor og Ørret), bærplukking og hytteliv i lange tider. Det er i dag vel 25 hytter rundt dette vannet og området er mye bruk av turgåere.

Nerdamsveien, en ny skogsbilvei som følger den tidligere traseen over svabergene og skogsgrunnen, ble åpnet 11. juni 2016. Denne er åpen for allmenn ferdsel, med parkering noe sør for Nerdammen, ca 1 km fra Marivannet.

## Referanse
Heteroneura

* bladhulmøll
* Cecidosidae
* *[[Crinopteryx familiella]]*
* Ditrysia
* dvergmøll
* flekkmøll
* knoppmøll
* Palaephatidae
* *[[Pectinivalva]]*
* snømøll
* svepemøll
* *[[Tischeria]]*

**Heteroneura** eller **Frenata** er en stor delgruppe av sommerfuglene, som ikke har fått noe norsk navn.
Gruppen omfatter størstedelen av sommerfuglartene, med unntak av noen mindre møllgrupper (bl.a. kjevesommerfugler og rotetere).

Gruppens to vitenskapelige navn henviser til avledete særtrekk («evolusjonære nyvinninger»):
* Måten for- og bakvingen er festet til hverandre på, er endret. I sommerfuglenes stamart, skjer dette ved at en liten «lapp» (*jugum*) på forvingen blir «låst» i en børstegruppe på bakvingen. Denne tilstanden er også bevart i de sommerfuglgruppene som ikke hører til Frenata, som derfor sammenfattes til (den parafyletiske gruppen) **«Jugata»**. Hos **Frenata** er «lappen» gått tapt og blitt erstattet med en krok på forvingen (*retinaculum*), som fester seg til bakvingens børstegruppe, kalt ***frenulum***. (Om den sistnevnte er homolog med børstegruppen hos «Jugata», er usikkert.)
* I sommerfuglenes stamart var for- og bakvingen omtrent like i størrelse, struktur og antall av årer. Denne tilstanden er også bevart i de sommerfuglgruppene som ikke hører til Frenata, som derfor også omtales som **«Homoneura»** (= «likedan-årer»). Hos Heteroneura er årene i bakvingen blitt betraktelig redusert. Forvingen er altså tydelig forskjellig fra bakvingen (**Hetero-neura** = «ulik-årer»).

## Inndeling
Slektskapsforholdene mellom mange av møllgruppene er fremdeles usikre.
Dette går også frem av den følgende oversikten i hierarkisk skrivemåte:
* **Nepticuloidea:**
** Dvergmøll (Nepticulidae)
** Snømøll (Opostegidae)
* **Eulepidoptera:**
** **[[Incurvarioidea]]**
*** Bladhullmøll (Heliozelidae)
*** Cecidosidae
*** Crinopterygidae
*** Flekkmøll (Incurvariidae)
*** Knoppmøll (Prodoxidae)
*** Svepemøll (Adelidae)
** [Gruppe uten navn]
*** Palaephatidae
*** Luggmøll (*Tischeria*)
*** **[[Ditrysia]]:**
**** Simaethistidae
**** Tineoidea (med bl.a. ekte møll og sekkspinnere)
**** [Gruppe uten navn]
***** Gelechioidea (med bl.a. båt-, gras- og sekkmøll)
***** Yponomeutoidea (med bl.a. komma-, spinn- og sølvmøll)
***** Apoditrysia (med bl.a. bladminér-, ekte, fjær-, gras- og halvmøll, glassvinger, sekkspinnere, storsommerfugler, tresommerfugler og viklere)
## Eksterne lenker
*
Apoditrysia

* breimøll
* Copromorphoidea
* Crambidae
* femflikete fjærmøll
* Galacticidae
* glassvinger
* Hyblaeidae
* Immidae
* halvmøll
* lansettmøll
* seksflikete fjærmøll
* storsommerfugler
* tannmøll
* Thyrididae
* Tineodidae
* tresommerfugler
* Urodidae
* viklere
* *[[Whalleyana]]*
* Zygaenoidea

**Apoditrysia** er en stor delgruppe av sommerfuglene, som ikke har fått noe norsk navn.
Den omfatter ca. 85 % av sommerfuglartene og mange av de mest kjente sommerfugler, slik som bjørnespinnere, dagsommerfugler, målere, nattfly, spinnere og viklere.

## Inndeling
Slektskapsforholdene mellom mange av gruppene er fremdeles usikre.
Dette går også frem av den følgende oversikten i hierarkisk skrivemåte:
* Breimøll (Choreutidae)
* Galacticidae
* Lansettmøll (Schreckensteiniidae)
* Tannmøll (Epermeniidae)
* Urodidae
* Viklere (Tortricidae)
* Fjærmøll
** (Femflikete) fjærmøll (Pterophoridae)
** Seksflikete fjærmøll (fingermøll, Alucitidae)
** Tineodidae
* [Gruppe uten navn]
** Zygaenoidea (med bl.a. bloddråpesvermere og sneglespinnere)
** Tresommerfugler (Cossoidea)
*** *[[Dudgeonea]]*
*** Egentlige tresommerfugler (Cossidae)
* **Obtectomera:**
** Copromorphoidea
** Hyblaeidae
** Immidae
** Thyrididae
** *[[Whalleyana]]*
** **[[Sesioidea|Glassvinger]]** (Sesioidea)**:**
*** Brachodidae
*** Castniidae
*** Egentlige glassvinger (Sesiidae)
** **[[Motter]]** (Pyraloidea)**:**
*** Crambidae
*** Halvmøll (Pyralidae)
** **[[Storsommerfugler]]** (Macrolepidoptera)**:**
*** Noctuoidea (med bl.a. bjørne-, børstepinnere og nattfly)
*** [Gruppe uten navn]
**** Mimallonidae
**** Spinnere (Bombycoidea)
**** **Lasiocampoidea:**
***** Anthelidae
***** Ekte spinnere
*** [Gruppe uten navn]
**** Cimeliidae
**** Callidulidae
**** [Gruppe uten navn]
***** *[[Macrosoma]]* (Hedylidae)
***** **Rhopalocera:**
****** Smygere (uekte dagsommerfugler, Hesperiidae)
****** Dagsommerfugler (Papilionoidea)
**** [Gruppe uten navn]
***** Drepanoidea
***** Geometroidea (med bl.a. målere)

## Eksterne lenker
*
Laboratoriemedisinsk divisjon (Ullevål universitetssykehus)

**Laboratoriemedisinsk divisjon** er en av divisjonene ved Ullevål universitetssykehus, og har ansvar for å yte diagnostisk service innen sine spesialområder for både innlagte og polikliniske pasienter ved universitetssykehuset, og for pasienter ved andre institusjoner i Oslo og andre deler av landet.

Det er 475 ansatte ved Laboratoriemedisinsk divisjon.

## Avdelinger
* Klinisk kjemisk avdeling
* Patologisk anatomisk avdeling
* Mikrobiologisk avdeling
* Avdeling for immunologi og transfusjonsmedisin

I tillegg er Blodbanken i Oslo underlagt Laboratoriemedisinsk divisjon. Blodbanken har ansvar for levering av blod og blodprodukter til alle fylkeskommunale og statlige sykehus i Oslo.
Skeireins

**Skeireins** (gotisk &#x10343;&#x1033A;&#x10334;&#x10339;&#x10342;&#x10334;&#x10339;&#x1033D;&#x10343;) er den lengste og viktigste teksten på gotisk, nest etter Wulfilas Bibeloversettelse. Den består av åtte fragmenter av en kommentar til Johannesevangeliet, og antas å opprinnelig ha bestått av mer enn 78 pergamentblad. Navnet skyldes tyskeren Hans Ferdinand Massmann, som utga den første utførlige utgaven av den. *Skeireins* betyr «forklaring» på gotisk.

## Se også
* Gotisk språk
Nødrett

**Nødrett** er en straffrihetsgrunn, som i norsk rett reguleres av straffeloven § 47. Paragrafen gjør en ellers straffbar handling straffri, dersom visse nærmere bestemte vilkår er oppfylt. Handlingen det er snakk om må være utført for å redde «nogens Person eller Gods fra en paa anden Maade uafvendelig Fare». Videre må det foreligge en betydelig interesseovervekt til fordel for det som reddes i forhold til det som blir ofret. Der det er snakk om å redde materielle verdier, må altså det som reddes som utgangspunkt være verdt betydelig mer enn det som ofres for at handlingen skal være tillatt. Hvis det derimot er snakk om å redde menneskeliv blir vurderingen en annen; her må de materielle verdiene normalt vike.

Det typiske eksempelet på anvendelse av paragrafen er der man bryter seg inn i en hytte for å unngå å fryse ihjel. Andre eksempler kan være å bryte fartsbegrensninger eller andre trafikkregler, for å redde liv eller helse. Det er imidlertid viktig å være oppmerksom på begrensningen som går ut på at faren ikke må kunne avverges på andre måter. I norsk rett er dette vilkåret anvendt strengt. Det er således ikke vært ansett som lovlig nødrett å kjøre i beruset tilstand for å få en person til sykehus, så lenge det var mulig å ringe på hos naboer eller andre for å få dem til å kjøre. Den ellers lovstridige handling må være det eneste reelle handlingsalternativet. Et eksempel kan være å overta kontrollen over et kjøretøy selv om en selv ikke har sertifikat om sjåføren skulle komme i en situasjon som krever legehjelp og det ikke finnes noe annet alternativ. Eller en situasjon som krever øyeblikkelig handling for å avverge fare. Eksempelvis om føreren mister bevisstheten under kjøring og passasjeren uten sertifikat må gripe inn og få kjøretøyet ut av trafikken og stoppe. Det er derimot ikke hjemmel for at passasjeren kan sette seg bak rattet og overta sjåførrollen om det finnes andre alternativer som å varsle andre bilister eller kontakte Politi eller Ambulanse.

I den nye straffeloven § 17, som ikke har trådd i kraft, er nødretten definert med et mer moderne språk. Det er intensjonen at adgangen til nødrett skal utvides noe ved at det ikke lenger kreves at faren må være særdeles betydelig i forhold til skaden som nødrettshandlingen medfører. Etter den nye loven vil det være tilstrekkelig med en betydelig interesseovervekt. Hvor stor praktisk betydning denne endringen vil få gjenstår å se.

Bestemmelsen må ikke forveksles med nødverge-paragrafen i straffeloven § 48, som omhandler selvforsvar.

## Eksterne lenker

* Straffeloven av 1902 § 47
* Straffeloven av 2005 § 17
Guise

**Guise** er en kommune i departementet Aisne i regionen Hauts-de-France nord i Frankrike.
__NOTOC__
## Befolkningsutvikling
***Antall innbyggere i kommunen Guise***

## Næringsliv
Guise er senter for landbruket i nordre Aisne.

## Diverse
Guise er fødestedet til Camille Desmoulins (1760&ndash;1794), en journalist og politiker som spilte en viktig rolle i den franske revolusjonen.

Byen var tidligere hovedstad i hertugdømmet med samme navn.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Kommunedata INSEE
Trond Andersen

**Trond Andersen** (født 6. januar 1975) er en norsk tidligere fotballspiller. Andersen spilte både i forsvar og på midtbanen, og spilte sist for den danske klubben Brøndby IF, hvor han stort sett ble benyttet som midtstopper. Han har også spilt 38 kamper for , hvor han stort sett spilte på midtbanen.

Andersen begynte fotballkarrieren i Clausenengen i hjembyen Kristiansund, hvor han blant annet var lagkamerat med Ole Gunnar Solskjær. Foran 1995-sesongen ble både Andersen og Solskjær kjøpt av Molde FK, og begge spillerne var med på å vinne sølv i serien denne sesongen. Andersen vant også seriesølv i 1998. Han ble kåret til Årets spiller i norsk fotball av *[[VG]]* i 1999. 

Andersen ble etter hvert fast på det norske U21-landslaget, ledet av senere A-landslagstrener Nils Johan Semb. A-landslagsdebuten kom i en privatlandskamp mot  i mai 1999, og var med i den norske EM-troppen i 2000. Andersen fikk ikke spille noen kamper i EM-sluttspillet, men var stort sett fast på landslaget i hele resten av Semb-perioden.

Sommeren 1999 ble Andersen kjøpt av den engelske klubben Wimbledon FC, som en av Egil «Drillo» Olsens første signeringer. Olsen hentet totalt fem nordmenn til Wimbledon, men Andersen var den eneste som ble fast på laget, og den eneste som fikk regelmessig spilletid også etter at «Drillo» forlot klubben. 

Wimbledon rykket ned fra Premier League i 2000, og etter tre sesonger på nest høyeste nivå i England, med stadig svakere resultater, forlot Andersen det synkende skipet i 2003, da han signerte for danske Aalborg. I september 2005 ble han kjøpt av Brøndby. Han slet med skader i Brøndby, og spilte ingen kamper det siste året av kontrakten. Sommeren 2008 la han opp. 

I desember 2013 ble han ansatt som trener for juniorlaget til Lyn Fotball. Andersen er også gitarist i hardrockbandet Von Raven.

Trond Andersen startet som trener i Bærum Sportsklubb i januar 2016. Han trener 2002-laget til Bærum.

## A-landskamper

Kilde: 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wolfenbüttel

**Wolfenbüttel** er en by i Niedersachsen i Tyskland. Den ligger ved elva Oker, 13 km sør for Braunschweig. Byen er sete for kirkestyret for den evangelisk-lutherske kirke i Braunschweig. Den var residensby for fyrsten i Braunschweig fra 1432 til 1753, da han flyttet tilbake til Braunschweig.

Personligheter som Michael Praetorius, Gottfried Leibniz og Gotthold Ephraim Lessing bodde i byen. Lessing var bibliotekar, Leibnitz arbeidet på biblioteket, som har en av verdens beste samlinger av gamle bøker. Det er særlig mange bibler, inkunabler og bøker fra reformasjonsperioden. Det ble etablert i 1572 og har over 10 000 manuskripter. Et av disse er Codex Carolinus, som er et av de få gjenværende manuskripter med gotisk tekst. 

Byen slapp unna bombingen av Tyskland uten særlige skader og fremstår i dag derfor med mange gamle bygninger fra flere hundre år tilbake. 

## Bilder

Fil:Wolfenbuettel Schloss (2006).jpg|Slottet i Wolfenbüttel
Fil:Nicht-renoviertes-Haus in Wolfenbuettel.JPG|Et hus ved Ziegenmarkt 
Fil:Herzog August Bibliothek Wolfenbüttel IMG 1422.jpg|Hertug August-biblioteket


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jon Stewart

**Jon Stewart** (født Jonathan Stuart Leibowitz 28. november 1962) er en amerikansk komiker, humorist og politisk kommentator best kjent som tidligere vert for det politiske og humoristiske TV-programmet *[[The Daily Show]]* på Comedy Central. I Norge ble programmet sendt på NRK 2. Stewart vendte tilbake til programmet i 2024 med ukentlige opptredender.

The Daily Show vant 22 Emmy-priser med Jon Stewart som programleder, og han ble etterhvert en av de mest respekterte komikerne og politiske kommentatorene i USA. 

Han var vert for den 78. Oscar-utdelingen i 2006.

Han har jødisk bakgrunn og vokste opp i New Jersey.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  
* Nettsted for The Daily Show with Jon Stewart
* Jon Stewart hos Internet Movie Database
Admiral (sommerfugl)

**Admiral** er en dagsommerfugl som tilhører flikvingene.

## Utseende
Admiral har fløyelssvarte vinger med røde bånd og hvite flekker.

Vingespennet er rundt 6&nbsp;centimeter.

## Navn
Den engelske entomologen James Petiver benytter navnet «admiral» allerede i 1699. Han grupperte de artene som har et farget bånd midt over framvingen som «admirals». Sannsynligvis fordi de lignet engelske admiraluniformer med distinksjoner. Sommerfuglene ble gjerne navngitt med titler på den tiden (queen, earl, monarch, duke, lady osv.), så «admiral» var ikke noe unntak. Flere entomologer fulgte Petiver, blant annet Linné som latinifiserte navnet i Fauna Suecica (1746) til «ammiralis».


Vanessa atalanta MHNT CUT 2013 3 14 Grisolle Dos.jpg|*Vanessa atalanta*
Vanessa atalanta MHNT CUT 2013 3 14 Grisolle ventre.jpg|*Vanessa atalanta* △


## Levevis
Admiralen kan ikke overvintre i Norge, til det er vinterkulden for streng. Men den blir regelmessig observert i alle norske landsdeler mellom mai og oktober

Admiraler er glade i plantesafter, slik som fra sår i barken på bjørketrær eller fra gjærende nedfallsfrukt om høsten. Om saften inneholder alkohol kan sommerfuglene bli ganske berusede, slik at man lett kan plukke dem opp.

Den immigrerer sørfra på våren, og legger egg i Norge, på sin vandring nordover. Utpå sensommeren klekkes andre-generasjonen, som for en stor del er klekt i Norge. Derfor kan en se fargerike og vakre admiraler om høsten, selv langt nord i Norge.

Larvene lever på nesleplanter. Admiral har fullstendig forvandling og må gjennom et puppestadium før den voksne sommerfuglen klekkes.
Det finnes flere andre arter som ligner sterkt på admiralen, men de synes å ha mindre tendens til å vandre enn denne. *Vanessa vulcanica*, som bare lever på Kanariøyene, skal være funnet en gang i Norge, men det antas at denne kan være ført inn med mennesker. 

## Litteratur
* Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. *Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae.* ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norges sommerfugler – Admiral
Vanessa (sommerfugl)

* Admiral, *Vanessa atalanta*
* Tistelsommerfugl, *Vanessa cardui*
* *[[Vanessa tameamea]]*
* *[[Vanessa indica]]*
* *[[Vanessa vulcanica]]*
* *[[Vanessa dejeanii]]*
* *[[Vanessa samani]]*
* *[[Vanessa buana]]*
* *[[Vanessa itea]]*
* *[[Vanessa gonerilla]]*
* *[[Vanessa kershawi]]*
* *[[Vanessa virginiensis]]*
* *[[Vanessa altissima]]*
* *[[Vanessa braziliensis]]*
* *[[Vanessa terpsichore]]*
* *[[Vanessa myrinna]]*
* *[[Vanessa annabella]]*
* *[[Vanessa carye]]*

***Vanessa*** er en slekt av dagsommerfugler. De to artene som forekommer i Norge, er admiral og tistelsommerfugl.

Tidligere ble flere av artene regnet til forskjellige slekter. Tistelsommerfuglen ble regnet til *Cynthia*. Basert på slektskapsanalyser har man nå sammenfattet disse til én slekt.

## De to norske artene

Fil:Vanessa cardui-01 (xndr).jpg|***[[tistelsommerfugl]]*** vingespenn 5–6&nbsp;cm
Fil:Vanessa cardui Eupatorium.jpg|***[[tistelsommerfugl]]*** vingen fra undersiden



Fil:Vanessa atalanta brok beentree.jpg|'''''admiral***<br />vingespenn ca. 6&nbsp;cm
Fil:Vanessa atalanta seite.jpeg|[[admiral (sommerfugl)|***admiral]]**' vingen fra undersiden


## Eksterne lenker
*
Romersk arkitektur

**Romersk arkitektur** menes som oftest arkitekturen i Romerriket inntil ca. 500 e.Kr.

Antikkens romere tilpasset den ytre greske arkitekturen for deres egen hensikt og den ble såpass forskjellig fra greske bygninger at det var som å skape en ny arkitektonisk *stil*. De to periodene er å betrakte som en felles klassisk arkitektur. Mange av de aspektene som romerne ble påvirket av gresk arkitektur kan bli sett bruken av *[[triclinium]]* (flertall *triclinia*, en formell spisestue) i romerske villaer som et sted å spise og oppholde seg. Tilsvarende sto romerne i arv til sine etruskiske naboer som skaffet dem en kilde til kunnskap om framtidige arkitektoniske løsninger, fra konstruksjonen av rundbuer til hydraulikk og vannanlegg.

Sosiale elementer som rikdom og høy befolkningstetthet i byene tvang antikkens romere til å finne opp nye arkitektoniske løsninger. Bruken av hvelvinger og rundbuer sammen med nye bygningsmaterialer bidro til oppnå hittil ukjent suksess i konstruksjoner av imponerende bygningstrukturer for offentlig bruk. Eksempler er blant annet Romas akvedukter, Diocletianus’ bad, Caracallas bad, basilikaer, og kanskje de to mest berømte av alle romerske bygninger, Colosseum og Pantheon. Disse ble reprodusert i mindre størrelse i de fleste byer av en viss størrelse i Romerriket. En del bevarte er fortsatt nesten fullstendige, som bymurene i Lugo i Hispania Tarraconensis (nordlige Spania). 

## Litteratur
*  

## Eksterne lenker
* 
* Traianus Technical investigation of Roman public works
* Om Romerske billedkilder UiO
* Online forelesninger av Diana E. E. Kleiner om romersk arkitektur fra Yale University
Noctuoidea

* Oenosandridae
* bjørnespinnere
* børstespinnere
* nattfly
* Micronoctuidae
* Nolidae
* Doidae
* Notodontidae
* Pantheidae

**Noctuoidea** (uttales «nåkto-å-íde-a») er en stor gruppe av sommerfuglene, vanligvis ansett som en overfamilie.
Halvparten av artene hører til nattflyene, noe som også gjenspeiles av det vitenskapelige navnet, som betyr «de som ligner på nattflyene».
Andre store delgrupper er bjørne- og børstespinnerne.
Også de resterende artene er overveiende natt- eller skumringsaktive.

## Ny klassifikasjon
Lafontaine og Fibiger kom fram til en ny fylogenetisk klassifikasjon, basert både på molekylære og morfologiske data. Denne bryter nokså mye med tradisjonelle klassifikasjoner av denne gruppen. Gruppene bjørnespinnere (Arctiidae), børstespinnere (Lymantriidae) og båtspinnere (Nolidae) ble alle ført som underfamilier til den store familien nattfly (Noctuidae). Etter Lafontaine og Fibigers klassifikasjon står disse familiene igjen i Noctuoidea: Oenosandridae, Doidae, Notodontidae, Micronoctuidae og Noctuidae.

## Enda en ny klassifikasjon (2012)
En ny klassifikasjon, brukt blant annet i Fauna Europaea Web Service, deler Noctuoidea i fem familier (Doidae og Oenosandridae er ikke inkludert her siden de ikke forekommer i Europa):

* Overfamilien Noctuoidea
** Familien praktfly, Erebidae
** Familien Euteliidae
** Familien nattfly, Noctuidae
** Familien båtspinnere, Nolidae
** Familien tannspinnere, Notodontidae

## Referanser


## Litteratur
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
* Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. *Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere.* Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8
## Eksterne lenker
*
Kuppel

En **kuppel** (av latin *cupa*, «tønne») er et regelmessig krummet hvelv over et grunnplan som er sirkelformet, elliptisk eller polygonalt.

## Bildegalleri

Fil:Vaeroey gamle kirke.jpg|Værøy gamle kirke har en karakteristisk løkkuppel. Kirken ble bygd rundt 1740.
Fil:Sör-Fron kirke IMG 1444 rk 85052.JPG|Sør-Fron kirke ble bygget i 1792. Det er en oktagonalkirke, det vil si at bygningkroppen og kuppelen er åttekantet. 
Fil:US Capitol dome Jan 2006.jpg|United States Capitol-bygningen i Washington D.C. huser Kongressen i USA. 
Fil:Dome Hofburg Vienna.jpg|Slottet Hofburg i Wien har en kuppel kledd med kobberplater. 
Fil:Jerusalem-2013-Temple Mount-Dome of the Rock & Chain 02.jpg|Klippedomen i Jerusalem ble bygget i årene 687–691 av Abd al-Malik. 
Fil:Singapore - panoramio (115).jpg|Esplanade – Theatres on the Bay i Singapore er et senter for scenekunst som ble innviet i 2002. Kuppelformen minner om frukten durian, og de doble kuplene har gitt anlegget kallenavnet *Kjempedurianene*. 


## Litteratur
* Ahlstrand, Jan Torsten: *Arkitekturtermer*. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0

## Eksterne lenker
*
Krykkje

**Krykkje** (*Rissa tridactyla*) er en pelagisk overflatebeitende sjøfugl som tilhører gruppen med måker og én av to arter i slekten *[[Rissa (slekt)|Rissa]]*. 

## Biologi
Arten hekker i kolonier i bratte fjellskrenter langs de atlantiske og stillehavskystene av Eurasia og Nord-Amerika.
I Europa hekker den fra Portugal i sør til Svalbard i nord.
De største krykkjekoloniene i Norge er (fra øst til vest) Hornøya, Syltefjordstauran, Sværholtklubben, Hjelmsøya, Røst, Værøy og Runde.
Vinteren tilbringes på havet, spredt over store deler av Nord-Atlanteren.

Krykkje ligner på fiskemåsen i både størrelse (rundt 40&nbsp;cm) og fjærdrakt (stort sett kvit, men lysegrå på ryggen og vingene, og svarte vingespisser).
Vingespissen er imidlertid uten kvite flekker og ser ut som dyppet i blekk.
Bena er mørke, nebbet er grønnaktig gul, og rundt øyet er det en smal rød ring.
Hoene veier rundt 400&nbsp;gram, mens hannene er ca. 50&nbsp;gram tyngre.

Karakteristisk er de klagende ropene som høres ut som «kitti-væææ» (jf. det engelske navnet *Kittiwake*).

Krykkja lever av små fisk og krepsdyr som fiskes i vannoverflaten.

Fuglene blir kjønnsmodne i tre- til fireårsalderen.
Den årlige overlevelsen ligger rundt 88&nbsp;%, noe som tilsvarer en gjennomsnittlig livslengde på 12 år.

Krykkjas nærmeste slektning er rødfotkrykkja (*Rissa brevirostris*), som bare forekommer i det nordlige Stillehavet.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Miljøstatus i Norge: Sjøfugl
* Miljøstatus i Norge: Krykkje i Barentshavet
* Miljøstatus i Norge: Krykkje i Norskehavet
Arne Larsen

:*Annen betydning: [[Arne Larsen (langrennsløper)]].*

**Arne Kjell Larsen** (født 23. desember 1937 i Asker) er en norsk tidligere kombinertløper som representerte Heggedal IL. Han ble verdensmester i kombinert i 1962, og vant NM både i kombinert og spesielt hopprenn det samme året. Han var en av få hoppere som hoppet med armene strukket ut foran seg, i likhet med de tyske storhopperne Helmut Recknagel og Max Bolkart. I 1965 ble han tildelt Holmenkollmedaljen.

Arne Larsen er den eneste kombinertløperen som har blitt norgesmester individuelt i spesielt hopp.

## Medaljer i norske mesterskap

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Cesana Torinese

**Cesana Torinese** er en kommune med nesten  innbyggere i storbyområdet Torino i det nordlige Italia. Byen har  innbyggere (2023). Cesana Torinese grenser til kommunene Claviere, Oulx, Sauze di Cesana, Sestriere, Abriès, Cervières, Montgenèvre, Névache, Abriès-Ristolas.

## Geografi
Cesana ligger like ved grensen til Frankrike  moh der veien mellom Val Chisone og Val di Susa skilles fra veien til Monginevropasset. Monginevropasset var ett av antikkens pass mellom Gallia og Italia. Monte Chaberton ( moh) ligger i vest.

## Sport
Under de olympiske vinterleker 2006 ble skiskyting arrangert i San Sicario, mens bob og aking ble arrangert i Pariol.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Makron

En **makron** er en diakritisk ¯ plassert over en vokal, opprinnelig for å betegne at vokalen er lang. Det motsatte er breve ˘, som indikerer at vokalen er kort. Disse forskjellene er vanligvis fonemiske. 

Enkelte bruker makronen i håndskrift, for å skille *u* fra *v* og *n*. På norsk uttales ō som en engelsk o, og det samme med a, e og u.

## Referanser
Rhopalocera

* Hedylidae
* smygere
* dagsommerfugler

**Rhopalocera** utgjør en delgruppe av sommerfuglene.

Rhopalocera kan kalles *«dagsommerfugler i vid forstand»* og består av tre delgrupper.  I Norge finnes bare to av delgruppene, smygerne som kan omtales som «uekte dagsommerfugler» og (de ekte) dagsommerfuglene som utgjør en stor del av gruppen.

## Utbredelse
De fleste artene lever i tropiske og subtropiske områder. I Norge forekommer nærmere 100 arter, de fleste finnes helt sør i Norge der klimaet er varmere enn det er lengre nord. Men noen få arter er tilknyttet et liv i fjellet og finnes bare lengst nord i Norge.

## Utseende
De fleste er fargerike insekter.

## Levevis
Rhopalocera er dagaktive sommerfugler og finnes helst på varme solrike steder, helt fra kysten og opp i fjellet. De fleste suger nektar av blomster, derfor er blomsterenger eller andre steder med blomster attraktive. Flere av artene er avhengig av visse næringsplanter og enkelte arter er også kresne i forhold til leveområdet (habitatet).

Rhopalocera tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Dette skjer mellom *larvestadiet* og *det voksne stadiet* og er en hvileperiode, et puppestadium, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvene er radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Rhopalocera har puppestadiet i sin egen, noe ubeskyttede hud, hvor larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.

## Systematisk inndeling

* sommerfugler (Lepidoptera) 
** overfamilie Hedyloidea – (ikke i Norge)
*** Hedylidae
** overfamilie Hesperioidea:
*** smygere «uekte dagsommerfugler» (Hesperiidae) 
** overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
*** flikvinger (Nymphalidae)
*** svalestjerter (Papilionidae)
*** Riodinidae
*** hvitvinger (Pieridae)
*** glansvinger (Lycaenidae)

## Eksterne lenker
* 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa - flott bildesamling.
* Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.
* Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
Veerse Meer

**Veerse Meer**  (nor. Veeres sjø) er en kunstig innsjø i den nederlandske provinsen Zeeland, som ble skapt da Veerse Gat ble stengt med Veerse Gatdemningen i 1961. Demningen er en del av Deltaprosjektet  (ned.: *Deltawerken*). Veerse Meer ligger på nordsiden av Walcheren og Zuid-Beveland, og sør for Noord-Beveland. I vestenden av sjøen skiller Veerse Gatdemningen den fra Nordsjøen, mens dens østgrense med Oosterschelde er Zandkreekdemningen som ble stengt 3. mai 1960.

Sjøen er 22 km lang og den dekker 2030 hektar når nivået er på høyde med NAP. Bredden varierer fra 150 meter på det smaleste til 1500 meter, mens dybden er gjennomsnittlig 5 meter og kan nå en maksimal dybde på 25 meter. Om sommeren blir vannstanden regulert slik at den er høyere enn om vinteren. I sjøen ligger 13 ubebodde øyer.

Vannet i Veerse Meer er brakt, saltinnholdet varierer. Fra mai 2004 slippes saltvann inn fra Nordsjøen, dette forårsaker tidevann med en nivåforskjell på omtrent 14 centimeter og en økning i saltinnholdet. Dette er for øvrig et av de få stedene i Nederland der Zuiderzee-krabben (*Rhithropanopeus harrisii*), Trompetkalkkokerworm (nederlandsk navn) (*Ficopomatus enigmaticus*) og  Palingbrood (nederlandsk navn) (*Electra crustulenta*) finnes. 

Innsjøen er et populært mål for seilere, sportsfiskere og dykkere. Den har 3500 bryggeplasser for lystbåter og et antall plasser der dykking foregår, blant annet nord for Wolphaartsdijk og vest for Veere. Rundt 12&nbsp;000 ørreter settes årlig ut her, halvparten er bekkeørret (*Salmo trutta fario*) mens resten er regnbueørret (*Salmo gairdneri*).

## Eksterne lenker
*