open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Generalavtalen om toll og handel

**Generalavtalen om toll og handel** (engelsk: **General Agreement on Tariffs and Trade**, **GATT**) var en internasjonal handelsavtale som ble undertegnet i 1947. Ved signering ble avtalen tiltrådt av 23 stater. Avtalen omfattet handel med industrivarer, og regulerte medlemslandenes bruk av handelspolitiske tiltak ut fra et hovedprinsipp om at alle medlemsland skulle behandles likt. Avtalen gjorde imidlertid unntak fra dette prinsippet for land som var medlem av tollunioner eller frihandelsområder, og for tiltak til fordel for utviklingsland. Gjennom en rekke forhandlingsrunder i tiårene som fulgte ble det gjennomført betydelige tollreduksjoner. i 1994 var 90 % av verdenshandelen dekket av GATT-avtalen.

I 1994 ble avtalen revidert, og omfattet deretter landbruksvarer, tjenester og immaterielle rettigheter. Den nye avtalen, som 125 stater sluttet seg til, opprettet Verdens handelsorganisasjon (WTO) som erstatning for GATT.

## Referanser


## Kilder

* Jon Gisle m.fl.: *Jusleksikon*, Kunnskapsforlaget, Oslo 2003, ISBN 82-573-1338-6
Magister equitum

**Magister equitum** var en embetstittel som ble valgt av, og fjernet med, diktatoren i Den romerske republikk. Magister equitumen fungerte som diktatorens hovedoffiser, og det var for oftes diktatorens egen oppgave å velge ut en, hvis ikke senatet hadde en egen kandidat. En diktator kunne ikke være uten en magister equitum som assistent. Når diktatoren var fraværende, ble rollen ført over til han. Magister equitum fikk et tilsvarende imperium som en praetor, så det var ofte en forutsetning av han hadde vært praetor før han tiltrådte som magister equitum. Den mest berømte magister equitum er sannsynligvis Marcus Antonius, som fungerte under Julius Cæsars første diktatorembete.
Tessand

**Tessand** er en bygd i Vågå kommune i Innlandet. På Tessand bor kjendiskokken Arne Brimi. Stedet har en kombinert skole og barnehage, Tessand oppvekstsenter, hvor det går barn fra ti måneder  til ti år. Men stedet er nok mest kjent for funnet som ble gjort i 1973 av A. Krogsrud: En støttann fra en mammut. Den er nå på Paleontologisk museum, Universitetet i Oslo. 

## Eksterne lenker
* Norske mammutfunn – Støttann fra Tessand
Objektivt ansvar

**Objektivt ansvar** er et juridisk begrep innen erstatnings- og kontraktsrett hvoretter erstatningsansvar kan konstateres uavhengig av skyld.

For objektivt ansvar, i likhet med for skyldansvar, gjelder reglene om årsakssammenheng, rettslig avgrensning mot visse skadefølger og reglene om flere skadevoldere.

## Objektivt ansvar i erstatningsretten
I erstatningsretten har vi både *lovfestet* og *ulovfestet* objektivt ansvar. 

Lovfestet objektivt ansvar gjelder for områder der det finnes lover som regulerer at objektivt ansvar skal finne sted under visse omstendigheter og under visse vilkår. Et eksempel på lov som regulerer objektivt ansvar innenfor et avgrenset område er bilansvarsloven, hvor det følger at man er ansvarlig for skade ens egen bil gjør uavhengig av om man kan lastes for skaden eller ikke. Andre områder hvor objektivt ansvar forekommer er arbeidsgiveransvaret, foreldres ansvar for barn og eiers ansvar for dyr.

Det ulovfestede objektive ansvar bygger på rettspraksis fra 1870-årene og frem til i dag, og går i hovedsak ut på at ansvar kan forekomme selv der det ikke er utvist skyld og det ikke finnes lover som regulerer et objektivt ansvar. Bakgrunnen for at man utviklet læren om objektivt ansvar var at den teknologiske utviklingen medførte at det oppstod skader, for eksempel fra maskiner, som man ikke kunne si var et resultat av at noen hadde utvist skyld, men hvor det likevel var gode grunner som talte for at ansvaret skulle påligge skadevolder fremfor skadelidende. Utviklingen begynte i de tidlige dommene med at Høyesterett la til grunn et meget vidtgående skyld-ansvar, som i praksis medførte et objektivt ansvar. I Vannledningsdommen av 1905 benyttet Høyesterett for første gang et utilsløret objektivt ansvar på ulovfestet grunnlag.

Hovedprinsippet for det ulovfestede objektive ansvar er at den som er nærmest til å bære ansvaret for en skade, vil måtte svare for det tapet som er inntruffet. En huseier er for eksempel nærmere til å bære risikoen for at en gesims faller ned og treffer en fotgjenger i hodet, enn den tilfeldige fotgjenger som blir truffet, selv om huseier har vedlikeholdt huset godt og fulgt alle forskrifter.

## Objektivt ansvar i kontraktsretten
Hovedregelen i kontraktsretten er et objektivt ansvar for mislighold. Begrunnelsen er at når man har påtatt seg en ytelse mot vederlag, er man nærmest til selv å bære tapet hvis det viser seg at man ikke klarer å oppfylle. Men det finnes unntaksregler som kan komme misligholderen til unnsetning. Tidligere slapp man ansvar bare når det forelå force majeure, men i nyere kontraktsrettslige lover er denne strenge regel erstattet med en regel om kontrollansvar som er noe lempeligere.

## Se også
* Kontrollansvar
* Force majeure
* Skadeserstatningsloven
Jesper Jansson

**Jesper Urban Jansson** (født 8. januar 1971) er en svensk tidligere fotballspiller som spilte på sentral midtbane og som midtstopper. Han avsluttet sin karriere som aktiv fotballspiller i Stabæk etter 2006-sesongen. Hos Stabæk har han hatt en rolle i klubbens sportslige ledelse.

Jesper Jansson vokste opp i Braås utenfor Växjö. Han gjorde sin seniordebut for  som 17-åring i 1988. På laget var også hans tre år eldre bror Ulrik. Brødrene var viktige spillere på Östers midtbane da laget var nære på å bli seriemestere i 1992.

For Öster hadde Jesper Jansson spilt motvillig på midtstopperplass når anledningen krevde det. På  fikk han 20. februar 1994 sin eneste A-landskamp som midtstopper i en 3-1 seier i Miami over . Kampen fungerte som oppladning for sommerens VM i USA.

Foran 1994-sesongen gikk Jansson til  for en overgangssum på 1,5 millioner kroner. I sin første sesong i hovedstadsklubben gikk han bare glipp av én kamp, og var en av lagets nyttigste spillere der han vekslet mellom å spille midtstopper og sentral midtbane. Han var nære ved å bli inkludert i Sveriges tropp til sommerens VM som erstatter for en skadet Jan Eriksson, men tapte kampen om plassen for Teddy Lucic.

I 1995 ble Jansson utstedt til AIKs lagkaptein. Problemer med lysken kom til å ødelegge mye av hans andre sesong i klubben. En operasjon på høsten sørget for å sette ham på sidelinjen siste halvdel av sesongen. Etter en skadeforfulgt 1995-sesong kom han på kant med klubbledelsen om kontraktsmessige forhold. I februar 1996 ble Jansson klar for  for omkring 1,5 millioner kroner. Overgangen til byrivalen skapte stor misnøye blant AIKs tilhengere. I et hevnangrep fikk Sjöfartsklubben Kaknäs sine lokaler vandalisert da tilhengere fra AIK tok feil av deres lokaler og Djurgårdens.

Overgangen til Djurgården ble ingen stor suksess. Hos Djurgården tilbragte han én sesong som endte med nedrykk fra Allsvenskan.

Bedre gikk det hos , som kjøpte ham for 1,3 millioner kroner. Han spilte tre år som midtbaneanker i den norske klubben, hvor han ble cupmester i 1998.

Fra 1. juni 1999 ble Jansson klar for , som var regjerende seriemestre i Belgia.

Med mangel på spilletid og dårlig trivsel vendte Jansson hjem til svensk fotball der han 1. september 2000 ble klar for , hvor broren Ulrik var lagkaptein. Etter fem sesonger hos Helsingborg, avrundet han karrieren med to sesonger i gamleklubben Stabæk.

Jesper Janssons fremste styrker som spiller lå i hans pasningsspill, duellstyrke og hodespill. 

## Karriereoversikt

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Svenska Fotbollförbundet 
* AIK
Dennis Farina

**Dennis Farina** (1944–2013) var en italiensk-amerikansk skuespiller og politietterforsker. Han var karakterskuespiller, og ble ofte tildelt roller som mafioso eller politimann.

Farina var født i Chicago inn i en stor italiensk familie og hadde to brødre og tre søstre. Han var politimann i Chicago-politiet fra 1967 til 1985, de siste årene som kriminaletterforsker. Han fattet interesse for skuespilleryrket etter å ha bistått Hollywood-regissøren Michael Mann som politirådgiver i noen av hans tidlige prosjekter. Farina fortsatte i dette sporet ved å ta ekstrajobber på Chicagos teaterscene inntil Mann tildelte ham hovedrollen i TV-serien *[[Crime Story]]* (1986&ndash;1988).

Andre filmer i Farinas filmografi inkluderer *[[Manhunter]]*, *[[Get Shorty]]*, *[[Out of Sight]]*, *[[Saving Private Ryan]]* og *[[Snatch]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Oversikt over M*A*S*H-sesonger

***Her og på de underliggende artiklene finnes en komplett liste over alle de 251 episodene i TV-serien [[M*A*S*H (TV-serie)|M*A*S*H]]***.

*M*A*S*H* ble sendt første gang på den amerikanske TV-kanalen CBS den 17. september, 1972 med en «M*A*S*H pilot-episode» og fortsatte de neste elleve årene fram til 28. februar 1983 med en *grand finale* i form av den to og en halv times lange episoden «Goodbye, Farewell, and Amen».
__NOTOC__



## Eksterne lenker
* ''M*A*S*H'' episode liste fra ''TV Tome''
* M*A*S*H trivia fra episodene fra Funtrivia.com
M*A*S*H sesong 1

Episodene fra sesong 1 (1972–1973) av **[[M*A*S*H (TV-serie)|TV-serien M*A*S*H]]**

## Sesong 1: [[1972]]–[[1973]]

## Noter


## Eksterne lenker
* ''M*A*S*H'' episode liste fra ''TV Tome''
* ''M*A*S*H'' episode guide fra ''TV Tome'': Sesong 1, 
* M*A*S*H trivia fra episodene fra Funtrivia.com
Skriftemål

**Skriftemål** er en kristen praksis som består av at en person bekjenner sine synder for en prest (kalt *skriftefar*), eller i teologisk forstand for Gud *gjennom* en prest. Skriftemålet er særlig assosiert med Den katolske kirke, men finnes også i andre kirkesamfunn. I katolsk sammenheng blir skriftemålets sakrament også kalt **botens sakrament**, **forsoningens sakrament**, **tilgivelsens sakrament** og **omvendelsens sakrament**.

## Katolsk skriftemål
 
 

I Den katolske kirke er skriftemålet ett av de syv sakramenter. Det regnes således for å være en handling som ble innstiftet av Gud og som har en innvirkning på menneskets mulighet til å oppnå frelse. Handlingens effekt er at syndene som skriftes blir tilgitt av Gud. Katolsk teologi lærer at enhver synd også må føre til en straff, og denne sones gjennom en botshandling som presten foreslår. Tidligere var det vanligst at man ble pålagt å be et visst antall bønner, men i nyere tid har det blitt stadig mer vanlig at man blir pålagt positive, praktiske handlinger som motvirker det negative man har gjort. Tilgivelsen formidles gjennom absolusjon, der presten på Guds vegne tilgir synden. Bakgrunnen for dette er Jesu fullmakt gitt til Peter og apostlene til å tilgi synder (20, 21-23).

::*«Ta imot Den hellige ånd. Dersom dere tilgir noen syndene deres, da er de tilgitt. Dersom dere fastholder syndene for noen, er de fastholdt.» *(Joh 20, 22-23.) 

Det skilles mellom veniell synd (mindre alvorlig) og dødssynd. Kun alvorlige synder *må* skriftes, mens venielle synder tilgis gjennom den allmenne syndsbekjennelsen i messe. Den som er seg bekjent å ha begått alvorlige synder kan ikke motta nattverd før de er skriftet. 

På et tidspunkt etter reformasjonen innførte man skriftestolen, hvor den som skrifter og skriftefaren sitter adskilt, ofte med et gitter mellom så det er vanskelig for presten å se den skriftende. I en del moderne katolske kirker har man i stedet tatt i bruk skrifterom, hvor handlingen gjerne utføres under mindre formelle former.

Skriftemålets hemmelighet er absolutt, og presten kan ikke viderefortelle eller bruke for sin egen del det han hører i skriftemålet. En prest som bryter dette kan gjennom en kirkelig straffeprosess bli laisert, det vil si miste sine prestelige fullmakter. 

I en del land er skriftemålets hemmelighet spesielt beskyttet i lovverket, slik at katolske prester ikke kan tvinges til å vitne i retten om opplysninger de har fra skriftemål. Dette gjelder særlig i overveiende katolske land, men også for eksempel i en del av USAs delstater. 

I Den anglikanske kirke har høykirkelige ofte et syn på skriftemålet som sammenfaller med det katolske.

## Luthersk skriftemål

Martin Luther var en tilhenger av skriftemål, men mente at presten ikke hadde noen fullmakt til å løse noen fra synd. Han beholdt derfor skriftemålet, men ikke som et sakrament. Det anses i stedet å være et godt redskap for den enkeltes vekst i troen, fordi man bekjenner sine synder for Gud og får veiledning fra en prest. 

I mange lutherske kirker ble skriftemålets stilling svekket gjennom årene, men opplevde fra slutten av 1900-tallet en viss renessanse.
Douglas

**Douglas** kan vise til:

## Bedrifter
*Douglas Aircraft Company, amerikansk flyprodusent (1921–1967)
*McDonnell Douglas, amerikansk flyprodusent (1967–1997)

## Byer
*Douglas, hovedstaden på øya Man i Irskesjøen
*Camp Douglas, Juneau County, Wisconsin, USA
*Castle Douglas, by i Dumfries and Galloway, Skottland
*Douglas, Cochise County, Arizona, USA
*Douglas, Marshall County, Alabama, USA
*Douglas, Coffee County, Georgia, USA
*Douglas, Massachusetts, USA
*Douglas, Allegan County, Michigan, USA
*Douglas Township Dakota County, Minnesota, USA
*Douglas, Otoe County, Nebraska, USA
*Douglas, Ward County, Nord-Dakota, USA
*Douglas, Garfield County, Oklahoma,USA
*Douglas, Marquette County, Wisconsin, USA
*Douglas, Converse County, Wyoming, USA
*East Douglas, Worcester County, Massachusetts, USA
*New Douglas, Madison County, Illinois, USA
*Douglas, forstad til Cork, Irland
*Port Douglas, flere steder

## [[Fylke (USA)|Fylker]] (counties) i USA
*Douglas County (Colorado), USA
*Douglas County (Georgia), USA
*Douglas County (Illinois), USA
*Douglas County (Kansas), USA
*Douglas County (Minnesota), USA
*Douglas County (Missouri), USA
*Douglas County (Nebraska), USA
*Douglas County (Nevada), USA
*Douglas County (Oregon), USA
*Douglas County (Sør-Dakota), USA
*Douglas County (Washington), USA
*Douglas County (Wisconsin), USA

## Øyer
*Douglas Island øy i nærheten av Juneau, Alaska

## Elver
* Douglas (elv på Man), elv som går gjennom Douglas, hovedstaden på øya Man i Irskesjøen
* Douglas (Lancashire), elv i Lancashire, England

## Personer
*James Douglas (Svarte-Douglas), skotsk ridder, soldat og nasjonalhelt
*Atle Douglas og Quincy Douglas, brødre, friidrettsutøvere (sprint og mellomdistanse)
**Leon Samuel Douglas Mjaaland, sprinter, sønn til Quincy
*John Douglas, britisk bokser
* Douglas, svensk adelsfamilie
* Ludvig Douglas, svensk greve og politiker

## Annet
* ''Douglas'' (film), norsk film fra 1970
* Douglas (navn)
Basic English

**Basic English** (*British American Scientific Commercial English*, Britisk amerikansk vitenskapelig kommersielt engelsk) er et internasjonalt hjelpespråk skapt av Charles Kay Ogden i 1930.

*Basic English* er et av flere hjelpespråk skapt på grunnlag av engelsk. Men ulikt de fleste andre forslagene, forandrer ikke *Basic English* verken på stavemåten til ordene eller grammatikken. Isteden begrenser språkforslaget det naturlige engelske språkets enorme vokabular til et minimum, og bruker et fåtall grammatikalske regler.

*Basic English* må ikke forveksles med *Simple English* (enkelt engelsk). *Simple English* har et langt større ordforråd og er mindre strengt regulert.

Ordforrådet er redusert til 850 ord + 78 internasjonale ord. Andre ord må uttrykkes ved å sette dem sammen (som i «lage brød» istedenfor «bake»), parafraser og så videre.

Grammatikken er forenklet og skjematisert. Noen affikser brukes på samme måte som i esperanto til å forandre meningen på ordet – forstavelsen un- forandrer et ords mening til sin motsetning, som -mal på esperanto.

Ogdens mål var å skape en utgave av engelsk som kunne bli alles andrespråk ved siden av morsmålet. Dette er et program han hadde fra esperanto og bevegelsen for internasjonale hjelpespråk.

I praksis har *Basic English* blitt forsøkt spredd som et hjelpemiddel for å få utlendinger til å begynne å lære engelsk. The British Council har skaffa seg opphavsrett til språket for å bruke det i engelskundervisning.

Under den andre verdenskrig anbefalte Winston Churchill *Basic English* som internasjonalt hjelpespråk. Et motiv for det var å svare på et initiativ fra noen allierte regjeringer for å vurdere bruk av esperanto i internasjonal kommunikasjon etter krigen.

George Orwell laget en parodi på språket i sitt Newspeak i romanen 1984.

## Språkeksempel

Fader vår på Basic English:



Our Father in heaven, 
may your name be kept holy.
Let your kingdom come. 
Let your pleasure be done, 
as in heaven, so on earth.
Give us this day bread for our needs.
And make us free of our debts, 
as we have made those free who are in debt to us.
And let us not be put to the test, 
but keep us safe from the Evil One.



## Se også
* Naturalistisk planspråk
* Nylatinsk planspråk

## Eksterne lenker
* De 850 grunnleggende orda i Basic English
Universala Esperanto-Asocio

**UEA** (Universala Esperanto-Asocio, Det internasjonale esperantoforbund), stiftet i 1908, er den største internasjonale Esperanto-organisasjonen.

UEA har medlemmer i over 110 land og medlemsorganisasjoner i over 90 land.

UEAs norske medlemsorganisasjon er Norvega Esperantista Ligo (NEL) – Norsk esperantoforbund.

Blant UEAs viktigste virksomheter er å organisere den årlige verdenskongressen for esperantister, Universala Kongreso de Esperanto (UK), som med unntak av de to verdenskrigene har vært holdt hvert år fra 1905.

Denne kongressen er holdt to ganger i Norge: i Oslo i 1952 og i Bergen i 1991.

UEA har konsultative forbindelser med FN, Unesco, Unicef, Europarådet og samarbeider med Organisasjonen av amerikanske stater. UEA samarbeider offisielt med *Den Internasjonale Standardiseringsorganisasjonen* (International Organization for Standardization – ISO). UEA er medlem i Det europeiske språkrådet (The European Language Council), et fellesforum for universiteter og organisasjoner for språk for å fremme kunnskapen om språk og kulturer i og utafor EU.

## Referanser


## Se også
* Esperanto

## Eksterne lenker
*
Mika Kojonkoski

**Mika Kojonkoski** (født 1964) er en finsk hopptrener og politiker. Han er mest kjent i Norge som landslagstrener for de norske hopperne fra 2002 til 2011.

## Idrettsutøver
Kojonkoski var aktiv som skihopper frem til 1989, men var aldri i nærheten av nivået til Matti Nykänen og de andre beste finske hopperne på den tiden. Hans beste prestasjon i internasjonale mesterskap var 23.-plass i VM i skiflygning i 1985 i Planica.

## Idrettstrener
Som hopptrener skaffet han seg imidlertid raskt et navn. Etter å ha markert seg som juniortrener i Finland, ble han i 1997 hentet til Østerrike der han ble landslagssjef.

I 1999 reiste han hjem til Finland, der han ble landslagssjef, før han tok over de norske hopperne i 2002. Kojonkoski har fått det meste av æren for at de norske hopperne kom tilbake i verdenstoppen etter flere år med svake resultater.

Han fikk PAN-prisen i desember 2007 for sin innsats for den norske hopplandslaget. Siden han startet som langslagstrener, har han plassert norsk hoppsport tilbake i verdenseliten. Mange enkeltseire, med Sigurd Pettersen og Anders Jacobsens seiere i hoppuka (henholdsvis 2004 og 2007) som noen av høydepunktene, samt plassert det norske laget som det beste hopplaget i verden fra 2005 til 2007.

Han har fått frem noen av hoppsportens store navn i denne perioden, i tillegg til personene nevnt over kan man liste opp Lars Bystøl, Roar Ljøkelsøy, Bjørn Einar Romøren, Anders Bardal og Tom Hilde.

Kojonkoski var landslagstrener for Norge ut sesongen 2010/11. Han ble erstattet av østerrikske Alexander Stöckl. I februar 2015 ble Mika Kojonkoski utnevnt til leder for hoppkomiteen i FIS, etter at komiteens forrige leder, Kojonkoskis landsmann Jouko Törmänen, døde i januar.

## Politiker
Han er politisk aktiv i det finske Samlingspartiet i hjembyen Kuopio. Han har tidligere uttalt at han etter OL i Torino i 2006 vurderte å satse hundre prosent på en politisk karriere i hjemlandet.

## Referanser


## Kilder
* FIS: Mika Kojonkoski new chairman of the Ski Jumping Committee (12. februar 2015)

## Eksterne lenker
* 
*
Ila (Trondheim)

**Ila** er en bydel i Trondheim vest for Trondheim sentrum, avgrenset av Nidelva i sør, Skansen og byporten i øst, Steinberget, Bymarka og Ilsvikøra i vest.

Ila ble bebygd i første halvdel av 1700-tallet. På 1800-tallet var bydelen Trondheims fornøyelsessentrum, med Hjorten som viktigste samlingsplass. Det var også mange dansesaler, traktørsteder, ølsjapper og brennevinsbuler i Ila. Mot slutten av 1800-tallet ble området utbygd med bygårder for arbeidsfolk fra industrien. Ila skole åpnet i 1877 som en fortsettele av *Ilens Friskole* som ble opprettet i 1770, og er tegna av Ole Falck Ebbell. Steinerskolen i Trondheim er også lokalisert i Ila. Ilen kirke ble innviet i 1889 og ligger like vest for byporten.

Bydelen er blant annet kjent for å ha vært åsted for landets første 17. mai-tog, som ble arrangert av Matthias C. Peterson i 1826.

Som bydel har Ila lenge vært merket av tidligere industridrift. I dag er Ila et tett befolket boligområde hvor sporene etter nedlagt industri de siste årene har blitt erstattet av nye grøntområder. I forbindelse med utbyggingen av Nordre avlastningsvei ble Ilabekken lagt åpen etter mange år i rør. Bekken renner nå gjennom Iladalen park, som forbinder Ilevollen med Ilsvika.

I Ila  har en flere muligheter til å oppleve en eldre del av byen Trondheim.

## Kilder
* Terje Bratberg: *Trondheim Byleksikon*, Kunnskapsforlaget 1996. ISBN 82-573-0642-8

## Eksterne lenker
* 
* Ila skole
* Steinerskolen i Trondheim 
* Nordre avlastningsvei
* Ila Velforening
Beni (departement)

**Beni** (også kalt *El Beni*) er et departement nordøst i Bolivia. Beni ligger i lavlandsområdet i landet og har en befolkning på 422&nbsp;008 innbyggere (2012). Departementet ble opprettet i 1842. Hovedstaden ligger i byen Trinidad.

## Provinser i Beni
Beni er inndelt i åtte provinser (*provincias*):

## Referanser
Ila skole (Oslo)

**Ila skole** er en barneskole i Fougstads gate på Ila i bydel St. Hanshaugen i Oslo. 

Fra 2013 flyttet skolens ungdomstrinn midlertidig til Nordpolen skole, og så fra høsten 2015 flyttet ungdomstrinnet ved Ila skole til nye Fagerborg skole. Deretter ble Ila skole en ren barneskole med trinn fra 1. til 7.

Ila skole ligger i det forholdsvis bratte terrenget ned fra St. Hanshaugen og med sine tårn er den et landemerke, synlig fra de østlige delene av indre by.

## Historie
Skolen sto ferdig i 1916. Arkitekt var Stadsarkitekten ved Bredo Berntsen, stilen er nordisk nybarokk. Bygningen har tre fløyer og fem etasjer, underetasje, kjeller og loft. Trapperommene i hjørnene mellom fløyene er markert med store, runde tårn med høye tårnhjelmer og spir. Taket er brutt (Mansardtak) og tekket med skifer. Bygningens fasade ble pusset opp i 2005&ndash;2007, og hele skolen ble innvendig renovert i 2014-2015 med ny ventilasjon. 

Ila skole var den største skolen som var bygget i Kristiania og en av Nord-Europas største da den var ny. Bygningen består av ca. 11.000 kvm oppvarmet areal. Den hadde 1465 elever på det meste, i 1917. Fra 1940 til 1944 ble bygningen brukt som innkvartering for tyske tropper og det siste krigsåret for evakuerte fra Finnmark. Elevene var i disse årene spredt til Sagene skole, menighetshus m.m.

I 2007 har skolen ca. 500 elever og et personale på ca. 60, hvorav ca. 45 med pedagogisk utdannelse. Ila barneskole (1. til 7. trinn) har pr. august 2021 568 elever og rundt 100 ansatte. Ila skoles skolekorps som ble stiftet i 1921 er fortsatt i drift. 

Ila skole ble brukt til å spille inn ungdomsserien *[[Borgen skole (TV-serie)|Borgen skole]]* i 1988-1991. Serien ble sendt på NRK.

### Rektorer
* Kr. Andersen-Høntorp (1916-1929)
* E. Trætteberg (1929-1941)
* H. Borg (1945-1961)
* Guttorm R. Brekke (1961-1985)
* Berit Lund (1986-1993)
* Eva Baumann (1993-1998)
* Morten Hagen (1998-2000)
* Eva Baumann (2001-2007)
* Laila Arntzen (2007-2009)
* Rita Hellesjø Orderud (2009-2012)  
* Nina Solbakken (2012-2021)
* Arild Johnsen (2021-, fra Klemetsrud skole)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*''Ila skole. Digital murbyvandring''. Murbyen Oslo. Besøkt 30. desember 2021.
* Ila skole 1922. Foto: A.B. Wilse. Fotografiet eies av Oslo bymuseum
* [''Verneplan for Osloskolene.'' Undervisningsbygg Oslo KF, 2011. VEDLEGG 1 – Katalog over skoler oppført i Oslo kommune før 1945, side 105-10](http://www.undervisningsbygg.oslo.kommune.no/getfile.php/undervisningsbygg%20oslo%20kf%20(UBF)/Intranett%20(UBF)/Dokumenter/Verneplan%20vedlegg%201-%20komprimert%20variant.pdf) (besøkt 24. juni 2011)
*
Slemdal

:*Se også [[Siljan]] kommune i Telemark, som inntil 1917 het Slemdal*

**Slemdal** er et boligstrøk i administrativ bydel Vestre Aker i Oslo. På Slemdal ligger blant annet Slemdal skole, Slemdal stasjon og et mindre kjøpesenter som ble oppført fra midten av 1980-årene. Slemdalsveien ender her. Slemdal ligger syd for Vettakollen og har navn etter en husmannsplassene Slemdal og Slemdalbråten på Ris og Grimelund gård. Dette er et stoppested ved Holmenkollbanen, 144,6 meter over havet. 

Utparselleringen begynte i 1890-årene ved anlegget av forstadsbanen, som hadde Slemdal som midlertidig endestasjon den første tiden. Den bevaringsverdige stasjonsbygningen som ble revet i 1978 er gjenoppført ved Vinterbro. Middelskole startet 1911, nedlagt 1922 da Ris skole sto ferdig. Slemdal ble utskilt som egen skolekrets 1922, barneskolen var opprinnelig privatskole, senere utvidet flere ganger, senest i 1980-årene. Hemingbanen idrettsanlegg ligger ved Gråkammen. «Vindern – slemdal» etappen i Holmenkollstafetten er også kjent som «Lille Besserud» og regnes som den tredje hardeste etappen i stafetten. 

Filosofen Arne Næss ble født på Slemdal.

Emanuel Vigelands Museum ligger på Slemdal.

Slemdal er representert i den norske utgaven av brettspillet Monopol.

## Se også
* Grimelund
* Vinderen
* Vettakollen

## Kilder
* Oslo byleksikon, 1987

## Eksterne lenker
*
Slemdalsveien (Oslo)

:::*Se [[Slemdalsveien|pekerside]] for flere forekomster av Slemdalsveien.*

**Slemdalsveien** (1–7, 11, 15, 25–131, 28–72) er en vei i Oslo. Veien går fra Harald Hårfagres gate på Majorstuen til Slemdal. Nr. 1–15 ligger i bydel Frogner, mens resten av adressene ligger i bydel Vestre Aker.

Mellom Tennisveien og Risalleen på Slemdal krysser Holmenkollbanen veien med en planovergang.

Slemdalsveien bomstasjon ligger ved Frøen stasjon, nord for Apalveien.

## Noen bygninger langs veien
* **5:** Politihøgskolen, tidl. Gardekasernen.
***11:** Norges musikkhøgskole
* **15:** Chateau Neuf
***37:** Murbygning oppført i 1911 ark Thorvald Astrup. Nå kontor for Hafslund
***41:** Stor villa tegnet av B. Hansen
***70:** Tidl *Vindern Conditori* fra 1902, totalskadet i brann 13. august 2008

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Lokalhistoriewiki om Slemdalsveien
Grini stasjon

**Grini stasjon** var tidligere en forstadsbanestasjon på Røabanen. Det lå på Grini i Bærum kommune i Akershus, mellom Ekraveien stasjon og Eiksmarka stasjon. Den ble åpnet 1948, var endestasjon til 1951 og ble nedlagt 1995 i forbindelse med overgangen til «metrostandard». 
Stasjonen burde hatt et større kundegrunnlag enn den hadde. Fordi takstene var høyere for dem som gikk av eller på på en stasjon i Bærum enn for dem som gjorde det i Oslo, foretrakk mange å bruke Ekraveien i stedet.

Nær Grini stasjon lå Grini teglverk og «Negerlandsbyen». Negerlandsbyen var et kallenavn på et typehus-strøk bygget av Selvaag rundt 1965 hvor alle husene var beiset svarte.

## Eksterne lenker
* [ableksikon.no om Grini forstadsbanestasjon](http://www.ableksikon.no/Grini_(forstadsbanestasjon_i_Bærum))
Ungdomsskole

**Ungdomsskole** er skole for ungdom, til forskjell fra barneskole.

## Norge

Ungdomsskole er i Norge betegnelsen på skoler med 8. til 10. trinn, og etter Kunnskapsløftet-06 blir betegnelsen 8–10-skole brukt. Før innføringen av tiårig grunnskole var ungdomsskolen for elever fra 7. til 9. trinn. Ungdomsskolen utgjør ungdomstrinnet i grunnskolen, og i mange tilfeller er ungdomsskolen del av en kombinert grunnskole med både barne- og ungdomstrinn. Normalt begynner elevene på ungdomsskolen det året de fyller 13 år og avslutter skolen året de blir 16.

I motsetning til barneskolen får elevene på ungdomsskolen karakterer. De kan velge et fremmedspråk som valgfag, som tysk, fransk, spansk eller mandarin, eller fordypning i norsk eller engelsk.

### Historie
Ungdomsskolen i Norge ble innført gradvis i løpet av 1960-tallet, fra 1969 for hele landet. Inntil innføringen av skolestart for seksåringene gjaldt dette 7. til 9. trinn. Skolen var opprinnelig delt i tre såkalte kursplaner etter elevenes faglige nivå der kursplan tre var mest krevende.

## Sverige
*Högstadiet* i Sverige er klassetrinn (*årskurs*) 7-9, etter *lågstadium* (småskoletrinnet) og *mellomstadium*. Stadieinndelingen var offisiell ifølge den svenske skoleloven fra 1949 til 1995 og igjen fra 2018.

## Finland
I Finland fra 1972 til 1999 omfattet *högstadiet*/*yläaste* 7.-9. trinn (i daglig tale også *yläkoulu*, "høyskole"). 1. til 6. trinn var *lågstadiet/ala-aste* (også *alakoulu,* "lavskole").

## Danmark
I Danmark kalles 7. til 9. trinn for *overbygningen* eller *folkeskolens ældste klasser* (i lærerkretser også *udskolingen*, i motsettning til *indskoling* som er 0. til 3. klassetrinn). Tidligere omfattet overbyggningen 8. til 9. og det valgfrie 10. trinnet. Vanligvis er 0. til 9. trinn samlet på samme skole. 10. klasse er nå ofte et selvstendig tilbud, som i noen år har vært diskutert avskaffet eller omdannet til en overgang til yrkesfaglig utdanning og gymnasiet (videregående skole).

Ordet *ungdomsskole* betyr i Danmark frivillig undervisning for 14-18-åringer. Dette kan omfatte skolefag og hobbyfag og utbys gratis av kommunene ifølge Lov om ungdomsskolen. Det ble innført på 1930- og 40-tallet, først for å forbedre almendannende kunnskaper for de som gikk ut av skola etter 7. trinn for å bli ufaglært eller faglært arbeider. Fra 1970-tallet ble det mer utbredt, bland annet med mopedførerkort. Noen danske efterskoler bruker dessuten det eldre navnet ungdomsskole.

## Se også
* Barne- og ungdomsskole
* 8–13-skole
* Norsk utdanningshistorie

## Referanser


## Eksterne lenker
* Meld. St. 22 (2010-2011) Motivasjon – Mestring – Muligheter, Innst. 145 S (2011–2012
Anzac Cove

**Anzac Cove** (tyrkisk: **Anzak Koyu**) er en liten vik på Gallipoli-halvøya i Tyrkia, kjent som det første stedet der australske og newzealandske ANZAC-styrker gikk i land under første verdenskrig 25. april 1915. Viken er kun 600 meter lang, omsluttet av høyden Ari Burnu i nord og Little Ari Burnu, kjent som *Hell Spit*, i syd. Etter landsettingen ved Anzac Cove ble viken brukt som brohode for australske og newzealandske styrker i slaget ved Gallipoli.

## Eksterne lenker
* 
* Lokal tyrkisk side om Anzac Cove (engelsk)
Cornelia Funke

**Cornelia Caroline Funke** (født 1958) er en tysk barne- og ungdomsbokforfatter. Hun er bosatt ved Los Angeles i USA. 

## Liv
Selv om hun fra barndommen av ønsket å bli en astronaut eller en pilot, valgte Funke  å studere pedagogikk før hun i tre år arbeidet som sosialarbeider. Etter et studium i illustrasjon arbeidet hun som illustratør av brettspill og barnebøker, noe som over tid førte henne til å skrive egne barnebøker. Hun var bitt så inspirert av de fattige barna hun hadde jobbet med tidligere. Funke giftet seg med Rolf Funke i 1989. Hun har to barn, Anna (født 1989) og Ben (født 1994). Funke og familien bodde i Hamburg i 24 år før de flyttet til Beverly Hills i mai 2005. I mars 2006 døde Rolf Funke av kreft.

## Forfatterskapet
Funke har skrevet om lag 40 bøker, hovedsakelig barnebøker. De mest kjente er *[[Tyvenes herre]]*, *[[Blekkhjerte]]* og oppfølgerne. Ikke oversatte bøker omfatter blant annet *Drachenreiter* og *Wild Chicks*-serien. 

Tyvenes herre er filmatisert, og hadde internasjonal premiere i januar 2006. imdb

Filmen basert på *Blekkhjerte* hadde norsk premiere 3. april 2009. imdb

## Bøker på norsk
* *Ridderhistorier* (1997) lettlesbok
* *Monsterhistorier* (2003) lettlesbok
* *Dyrefortellinger* (2004) lettlesbok
* *Tyvenes Herre* (2004)
* *Blekkhjerte* (2005)
* *Blekkblod* (2006)
* *Blekkdød* (2008)
* *Hud av Stein* (*Reckless*) (2010)
* *Spøkelsesridderen* (2012)
* *Måneskinnsdragen* (2012)

## Priser
* 2005 Cornelia Funke ble utvalgt til TIME Magazines liste over *100 most influential people of 2005*.
*  Adresseavisen. Årets barne- og ungdomsbok. *Tyvenes herre*
* 2004 Kalbacher Klapperschlange for *Blekkhjerte*
* 2004 Phantastik-Preis der Stadt Wetzlar for *Blekkhjerte*
*  Preis der Jury der jungen Leser for *Blekkhjerte*
* 2003 Nordstemmer Zuckerrübe for *Kleiner Werwolf*
*  Mildred L. Batchelder Award for *Tyvenes herre*
*  Corine for *Tyvenes herre*
* 2002 Ture Sventon-prisen Temmelburken 
* 2002 Evangelischer Buchpreis for *Tyvenes herre*
*  Preis der Jury der jungen Leser for *Tyvenes herre*
* 2001 Kalbacher Klapperschlange for *Tyvenes herre*
*  La vache qui lit for *Tyvenes herre*
* 2000 Wildweibchenpreis for hennes samlede verker

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*  Fantastic Fiction.co.uk
* 
*  Interview, Die Welt, 15. april 2005
Camauro

**Camauro** (middelalderlatin: *camaurum* /*camauri* (flertall), fra eldre latin: *camelaucun*, fra gresk *kamelaùchion*, «kamelhårslue») er et tradisjonelt hodeplagg benyttet av paver. Det har vært i bruk helt siden middelalderen, antagelig siden 1100-tallet. 

Camauroen er en lue. Den er rød, og har dessuten en rand i hvit hermelin. Unntaket er i påskeuken, da paven i tilfelle skal bære helt hvit camauro.

Camauroen var fra tidlig av rød fordi fargen pavene benyttet på sine klær var rød (helt frem til pave Pius V i 1555). Dette ble ikke endret selv etter at meget av den øvrige drakt ble i hvitt. Også et sett av pavelige sko og skulderkapper er forblitt røde. 

Camauroen kan bæres som alternativ til zucchetto som hodebedekning utenom liturgiske sammenhenger. De to nevnte hodeplaggene dekker bare en liten del av hodet, og varmer ikke. Camauroen dekker større deler av hodet, og kan trekkes ned over ørene.

Opprinnelig var camauroen et plagg for munker, noe som fremgår av bilder fra 800-tallet. Som navnet antyder, var den opprinnelig av kamelhår. Nå er den av fløyel. Den variant som ble tatt i bruk av sekulærgeistligheten var likeså meget arvtaker av det akademiske hodeplagg *«pileus»* (zucchetto), som opprinnelig hadde som funksjon å dekke og beskytte kleresiets tonsurerte hode og bare isse. Teologisk ble den fremstilt som en symbolsk representasjon av «Guds rustning».

I middelalderen ble den også benyttet av andre høyere geistlige, helt til den ble reservert for pavene av pave Pius VI i 1464. Frem til da hadde også kardinaler benyttet den, men da uten hermelinsborden; siden da har kardinalene måttet nøye seg med den røde birett og den røde zucchetto.

Den var i alminnelig bruk av paven frem til Leo XIII ved utgangen av 1800-tallet, og etter da var bruken sporadisk. Men blant annet pave Pius X benyttet dette plagget ved mange anledninger.

Camauroen var i en mannsalder ute av bruk etter pave Johannes XXIIIs død i 1963. Ingen av pavene Paul VI, Johannes Paul I eller Johannes Paul II benyttet den noensinne. Den ble imidlertid tatt i bruk på nytt av Benedikt XVI en kald vinterdag rett før jul den 21. desember 2005. 

Den tidsmessige nærhet til julefesten gav assosiasjoner til den også rød-hvite luen i den amerikanskpregede julenissetradisjonen, mens kirkelige kretser tolket Benedikts beslutning om å «gjeninnføre» camauroen slik at at han ønsket å stille den kristne symbolikks røtter i forgrunnen igjen (men han brukte plagget bare denne ene gangen). Slik skal den kristne bakgrunnen for dagens stadig mer kommersialiserte julefeiring fremheves. Men Benedikt selv gav en enklere forklaring - han frøs på hodet og tok plagget i bruk fordi han visste at det var i den pavelige garderobe.

## Referanser
Anna Backer

**Anna Sofie Frederikke Backer** (1868–1942) var en norsk politiker, organisasjonsleder, avholdskvinne og kvinnesaksforkjemper fra Fredrikstad. 

Hun var datter av Fredrikstads bylege og ordfører Fredrik Waldemar Giebelhausen og hans kone Marie Elisabeth Friis. I sitt ekteskap med trelasthandler, ordfører og stortingsmann Zacharias Backer hadde hun selv fem barn.  

Backer er mest kjent for sitt engasjement i kvinnesaken, der hun satt i styret for Norske Kvinders Nasjonalråd og var internasjonal sekretær i International Council of Women. Hun hadde også en fremtredende rolle i sitt lokalmiljø, der hun var representant i bystyret i tillegg til å være blant annet leder for Fredrikstad og Omegn Kvinnesaksforening og for Fredrikstad Hjemmenes Vel, var første viseformann i Fredrikstad Skiklubb (1896), og Fredrikstad Røde Kors. Som formann for lokalavdelingen av Norske Kvinders Nasjonalråd stod Anna Backer i 1903 i spissen for å starte aksjonen «Mjølkdroppen» for å sørge for at de fattigste barna i kommunen fikk mat. Den lokale avdelingen av Røde Kors sørget blant annet for å opprette viktige feltlasaretter under spanskesyken.  

Foran stortingsvalget i 1909 var hun svært aktiv i valgkampen, og holdt en rekke politiske foredrag til støtte for den lokale felleslisten til partiene Høyre og Frisinnede Venstre. Hun var oppnevnt som medlem av det lokale fabrikktilsynet.  

Backer var også aktiv i Den katolske kirke, og stiftet et lokallag av den katolske kvinneforeningen «St. Birgitta».  Hun grunnla og var i ti år leder for Norske Kvinders Katolske Forbund (1924). Hun var en nær venninne av Sigrid Undset.

Hennes livssyn preget hennes filosofi i kvinnesaken, der hun kom i opposisjon til de mest liberale som mente prevensjon skulle på dagsordenen, noe for eksempel Katti Anker Møller (også fra Fredrikstad) tok til orde for.  Da lovforslaget til de Castbergske barnelover ble lagt frem, tok Anna Backer sterk avstand fra de foreslåtte bestemmelsene fordi disse gav barn født utenfor ekteskap rett til farens navn og arv etter faren. En slik bestemmelse mente hun var i strid med kristen moral.

Hun er hedret med det katolske æreskorset Pro Ecclesia et Pontifice. For arbeidet under spanskesyken mottok hun Kongens fortjenstmedalje i gull.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Anna Backer på Kulturnett
International Council of Women

**International Council of Women** (**ICW**) er en internasjonal organisasjon som arbeider for kvinnesaken.  Dens viktigste mål ved etableringen i 1888, var å samle de nasjonale kvinneorganisasjoner, og 49 delegater fra en rekke land deltok i den prompte arrangerte kongress i Washington i mars 1888.  Målet fordret også at organisasjonen erklærte seg både politisk og religiøst nøytral.
Initiativtagerne var 
Susan B. Anthony,
May Wright Sewell, og
Frances Willard.
Norske Kvinners Nasjonalråd ble etablert 1904, og raskt tilsluttet ICW.  I 2004 var over sytti medlemsland innrullert i ICW, som har sin administrasjon i Paris.

## Eksterne lenker
* Organisasjonens nettside
Stører

* Acipenserinae
* Scaphirhynchinae

**Størene** er en familie av fisk. Flere av artene er av interesse for fiskeri.

Størene har en ganske lang og tynn kropp, og en hale der ryggraden når ut til spissen i den øvre finnedelen, slik vi også finner hos haier. Snuten er lang og spiss lik en haisnute, men de mangler tenner. Under snuten sitter fire føletråder som hjelper dem å finne byttet langs bunnen, som de suger opp og svelger helt. Bemerkelsesverdig er et hudpanser av rekker med plateaktige beinskjell langs siden som erstatter skjell. Hos spadestører mangler skjellene nesten helt. En del av størartene kan bli flere meter lange.

De oppholder seg dels ute i havet og dels i ferskvann. Vanligvis gyter de og tilbringer den første delen av livet i ferskvann.

Mest kjent i vår del av verden er den alminnelige støren. 
Til samme slekt regnes flere nærstående arter som også finnes i Europa. 
Belugastøren og kalugastøren er vanlige i Øst-Europa og Kaukasus. Den førstnevnte er kjent som den fisken hvis rogn man lager russisk kaviar av.

## Undergrupper
* Acipenserinae
** Egentlige stører (*Acipenser*)
*** *[[Acipenser baerii]]*
**** *[[Acipenser baerii baicalensis]]*
**** Sibirsk stør (*Acipenser baerii baerii*)
*** *[[Acipenser brevirostrum]]*
*** *[[Acipenser dabryanus]]*
*** *[[Acipenser fulvescens]]*
*** *[[Acipenser medirostris]]*
*** *[[Acipenser mikadoi]]*
*** *[[Acipenser multiscutatus]]*
*** *[[Acipenser naccarii]]*
*** *[[Acipenser nudiventris]]*
*** *[[Acipenser oxyrinchus]]*
**** *[[Acipenser oxyrinchus desotoi]]*
**** Atlantisk stør (*Acipenser oxyrinchus oxyrinchus*)
*** *[[Acipenser persicus]]*
*** *[[Acipenser schrenckii]]*
*** *[[Acipenser sinensis]]*
*** Alminnelig stør, småstør (*Acipenser sturio*)
*** Diamantstør (*Acipenser gueldenstaedtii*)
*** Hvitstør (*Acipenser transmontanus*)
*** Sterlett (*Acipenser ruthenus*)
*** Sevruga, stjernestør (*Acipenser stellatus*)
** *[[Huso]]*
*** Belugastør (*Huso huso*)
*** Kalugastør (*Huso dauricus*)
* Scaphirhynchinae
** *[[Pseudoscaphirhynchus]]*
*** *[[Pseudoscaphirhynchus fedtschenkoi]]*
*** *[[Pseudoscaphirhynchus hermanni]]*
*** *[[Pseudoscaphirhynchus kaufmanni]]*
** *[[Scaphirhynchus]]*
*** *[[Scaphirhynchus albus]]*
*** *[[Scaphirhynchus platorynchos]]*
*** *[[Scaphirhynchus suttkusi]]*

## Eksterne lenker
*
Nicolette Krebitz

**Nicolette Krebitz** (født 2. september 1971 i Berlin) er en tysk skuespillerinne, regissør og musiker.

Hun vokste opp farløs i Berlin. Til filmen kom hun gjennom en barne-casting, som egentlig bare hennes søster ville til. Mens hun gikk på skolen var hun barnestjerne i en rekke fjernsynsfilmer- og programmer. Etter å ha avbrutt skolen tok hun klassisk og moderne danserutdannelse og ble elev ved Fritz-Kirchhoff-Schauspielschule.

Med hovedrollen i *[[Schicksalsspiel]]* og *[[Ausgerechnet Zoé]]* fikk hun større oppmerksomhet, og mottok den prestisjefulle Adolf-Grimme-Preis. Sin største suksess hadde Nicolette Krebitz i 1997 med *[[bandits]]*, som hun sammen med Katja Riemann og Jasmin Tabatabai skrev den prisbelønnede musikken til. I 2001 produserte hun med *[[Jeans (film)|Jeans]]* sin første spillefilm, hvor hun også selv hadde regien.

Nicolette Krebitz har en sønn.

## Filmografi (utvalg)

* 1993 – *Schicksalsspiel*
* 1993 – *Durst*
* 1994 – *Ausgerechnet Zoé*
* 1997 – *[[bandits]]*
* 1998 – *[[Die Bubi Scholz Story]]*
* 2001 – *[[Der Tunnel (film fra 2001)|Der Tunnel]]*
* 2001 – *Jeans*
* 2002 – *So schnell Du kannst*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*
Muriel Baumeister

**Muriel Baumeister** (født 24. januar 1972 i Salzburg) er en østerriksk/tysk skuespillerinne.

Hun er datter av skuespilleren Edwin Noël og dansepedagogen Barbara Haselbach. Allerede i en alder av 16 år stod hun foran kamera i serien *Et hus i Toscana*. Senere studerte hun sosialpedagogikk ved faghøyskolen i Berlin, men avbrøt studiet i 1989 for å konsentrere seg om skuespill.

Hun hadde stor suksess sammen med Til Schweiger i *Knockin' on Heavens Door* og i *Sturmzeit* med Barbara Rudnik i 1998. Hun har mottatt en rekke priser. I 2004 spilte hun i Gabi Kubachs *Das Bernsteinamulett* (2004).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Birgit B. Wiig

**Birgit Henriette Borgersen Wiig** (1928–1998) var en norsk journalist, avisredaktør og -eier, kvinnesaksforkjemper og politiker (Sp).

## Bakgrunn og karriere
Wiig var utdannet mag.art. i litteraturhistorie ved UiO i 1955 og var forlagssekretær i Gyldendal Norsk Forlag 1956–1957.

Hun var redaktør for *[[Øvre Smaalenene Avis]]* i flere perioder i årene 1957&ndash;1993, en avis hun også eide; hun overtok avisen fra moren Irma. Birgit Wiig var lenge den eneste kvinnen i Norsk Redaktørforening. Hun var også litteraturanmelder i *[[Dagbladet]]* og *[[Aftenposten]]*.

## Politisk engasjement
Hun var leder for Oslo Kvinnesaksforening (1965&ndash;1968), leder i paraplyorganisasjonen Norske Kvinners Nasjonalråd (1968&ndash;1973) og visepresident i International Council of Women (1986–1991). Som leder i Oslo Kvinnesaksforening tok hun initiativ til den tverrpolitiske Aksjonen kvinner i kommunestyrene, som tok sikte på å øke kvinners politiske representasjon, og fikk med seg Einar Gerhardsen og Per Borten på aksjonen. Det ble gjennomført tilsvarende aksjoner i 1971 og 1979, i samarbeid med Torild Skard.

Hun var vararepresentant til Stortinget for Senterpartiet i perioden 1973–1977 og møtte fast mens Anton Skulberg var statsråd i Korvald-regjeringen; samlet møtte hun 100 dager på Stortinget.

Hun var medlem av Rådet for norsk utviklingshjelp fra 1970, Likestillingsrådet 1972–1976, representantskapet i Foreningen Norden fra 1973, Norsk filmråd 1974–1978 og Den norske nasjonalkommisjonen for UNESCO 1977–1983, og var leder for Norads kvinneutvalg 1974–1979.

I forbindelse med Det internasjonale kvinneåret ga hun ut boka *Kvinner selv* på Cappelen (1984).

På 1990-tallet var hun også medlem i Ski kommunestyre. Hun er beæret med en byste i Guderudparken i Askim, utført av Marit Wikland.

## Familie
Hun var gift med samfunnsøkonomen Ole Wiig.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Ila skole

**Ila skole** kan sikte til:

* Ila skole (Oslo), barneskole i Fougstads gate på Ila i bydel St. Hanshaugen i Oslo.
* Ila skole (Trondheim), barneskole i Mellomila på Ila i Trondheim.
Uppsala universitet

**Uppsala universitet** er et universitet i Uppsala i Sverige. Det regnes som et forskningsuniversitet i verdensklasse, og rangeres jevnlig som et av verdens 100 beste universiteter.

## Historie
Universitetet ble grunnlagt i 1477 ved pavelig bulle utstedt av pave Sixtus IV, utvirket ved erkebiskop Jakob Ulfsson av Uppsala, og er det eldste universitetet i Skandinavia.

Universitetet har i mange hundre år vært et av Europas fremste universiteter, og dets betydning økte samtidig med Sveriges utvikling til en stormakt på slutten av 1500-tallet. Takket være en stor donasjon fra kong Gustav II Adolf av Sverige ble universitetet sikret en god økonomisk situasjon. Uppsala universitet har også en viktig plass i svensk kultur og identitet, slik som historie, litteratur og musikk. Mange av tradisjonene innen den akademiske kulturen i Sverige stammer fra Uppsala. Universitetet deler noen særtrekk, slik som de fjorten tradisjonsrike «studentnasjonene», med Lunds universitet (grunnlagt 1666).

Kjente forskere som virket ved universitetet omfatter Carl von Linné, Anders Celsius, Anders Jonas Ångström og i nyere tid femten nobelprisvinnere. Blant universitetets alumner finner man også åtte konger, fjorten statsministre og over femti medlemmer av Svenska Akademien. Universitetet er medlem av Coimbragruppen av fremstående forskningsuniversiteter sammen med universiteter som Oxford, Cambridge og Heidelberg.

Det er rundt 22&nbsp;333 studenter, 1&nbsp;829 doktorgradsstipendiater og 3&nbsp;800 vitenskapelig ansatte ved universitetet. Disse er fordelt på ni fakulteter og tre såkalte vitenskapsområder.

Universitetet har tradisjonelt hatt et sterkt nærvær i området rundt Uppsala domkirke, og selv om universitetet på grunn av plassmangel siden slutten av 1800-tallet har måttet bygge ut i andre deler av byen, dominerer det fremdeles den historiske bykjernen og setter dermed sitt preg på Uppsala som universitetsby. Rundt en fjerdedel av Uppsalas innybyggere har sitt virke ved universitetet. Universitetsbiblioteket, Carolina Rediviva, er Sveriges eldste bibliotek.

I THES - QS World University Rankings fra 2008 ble universitetet rangert som verdens 63. beste universitet og det nest beste i Skandinavia. I Academic Ranking of World Universities ble det i 2010 rangert som verdens 66. beste universitet.

## Bilder

Image:Uppsala Gustavianum.jpg|Gustavianum, universitetets tidligere hovedbygning fra 1622 til 1625
Image:Entrance hall of Uppsala University main building.jpg|Foajeen i universitetets hovedbygning
File:Norrlands nation3.jpg|Norrlands nation
File:Entrance to Uppsala University aula.jpg|Inngang til aulaen
File:Carolina Rediviva Reading Room A gallery.jpg|Fra universitetsbiblioteket, Carolina Rediviva
File:Uppsala Skytteanum.jpg|Skytteanum
File:Uppsala Chemicum.jpg|Chemicum
File:CarlvonLinne Garden.jpg|Carl von Linné-hagen


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Enhet for digital publisering