open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vetlandsveien (Oslo)

**Vetlandsveien** (17-103, 8-110) er en vei på Oppsal i Oslo. Den går fra Stordamveien til Haakon Tveters vei og ligger som sådan i bydel Østensjø, men husene i nr. 8 og 10 ligger på nordsiden av Stordamveien (og østsiden av Ytre Ringvei), i bydel Alna.

Veien fikk navn i 1951 etter husmannsplassen Vetland. Det meste av bebyggelsen er borettslagsblokker og småhus. Ellers er Godlia skole og Trasop idrettspark i nr. 45, Oppsal skole og Vetland skole er i nr. 79 og Oppsal samfunnshus i nr. 99-101.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Vetlandsfaret (Oslo)

**Vetlandsfaret** (1-11B, 2A-16B) er en vei på Oppsal i bydel Østensjø i Oslo.  Den går mellom Vetlandsveien og Solbergliveien.

Veien fikk navn i 1961 etter husmannsplassen Vetland. Bebyggelsen er OBOS-blokker i borettslaget Solhøgda, ferdigstilt i 1959–60.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Åsstubben (Oslo)

**Åsstubben** (1-27, 2-68) er en vei i Ullernåsen i bydel Ullern i Oslo. Den går som blindvei østover fra Øvre Ullern terrasse.

Veinavnet ble vedtatt i 1983.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Åsryggen (Oslo)

**Åsryggen** (1-15, 2-20) er en vei på Nordstrand i Oslo. Den går fra Stuttvegen til Birgitte Hammers vei. De siste 100 metrene mot Birgitte Hammers vei er imidlertid gangvei, mens en snuplass i prinsippet setter grense for biltrafikken.

Veinavnet ble vedtatt i 1932.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Åslandveien (Oslo)

**Åslandveien** (1-67, 4-40) er en vei i Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går sørøstover fra Trollstien og har en rekke forgreninger før den ender som blindvei.

Veien fikk navn i 1986 etter Åsland, en tidligere husmannsplass under Slime gård.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Åslandkroken (Oslo)

**Åslandkroken** (1-25, 2-36) er en vei i Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei (med enkelte forgreninger) nordover fra Åslandveien.

Veien fikk navn i 1986 etter husmannsplassen Åsland, som lå ved veien.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Åslandhellinga (Oslo)

**Åslandhellinga** (1-449, 2-220) er en vei i Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går nordover fra Slimeveien via-à-vis Trollstien og har en rekke forgreninger før biltrafikken ender i en rundkjøring. Utover dette er det gangveiforbindelse til bl.a. Meklenborgåsen.

Veien fikk navn i 1987 etter plassen Åsland (under gården Slime). Veien og området har omfattende rekkehusbebyggelse organisert i bl.a. OBOS-borettslaget *Preståsen* (nr. 2-118, fullført 1988) og boligsameiet *Furukollen* (nr. 120-220, fullført 2003). I nr. 1 er Taranrød barnehage, og i nr. 106B er Preståsen Kanvas-barnehage.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Åsjordet (Oslo)

**Åsjordet** (1-13; ingen oddetallsadresser) er en vei i Ullernåsen i bydel Ullern i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Hoffsjef Løvenskiolds vei.

Veinavnet ble vedtatt i 1962, men er et gammelt lokalnavn fra 1700-tallet.

Bjørnsletta skole ligger i nr. 3, og i nr. 7 er en villa som ble tegnet av Georg Greve og Geir Grung og oppført i 1959 for Inger og Per Ormann.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Åsensvingen (Oslo)

**Åsensvingen** (1-9, 2-6) er en vei på Nordre Åsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Det er i utgangspunktet en hesteskoformet vei på østiden av Kjelsåsveien (mot Muselunden). Den har imdilertid blitt delt opp i to adskilte blindveier som ligger litt asymmetrisk og har gangveiforbindelse seg imellom.

Veien fikk navn i 1952 etter Åsen gård. Bebyggelsen er lamellblokker (ark. Frode Rinnan, Olav Tveten og Ulf Colbjørnsen) oppført i 1949–50 for OBOS. Det finnes også garasjeanlegg.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Åsbråtstien (Oslo)

**Åsbråtstien** (1–59, 2–60) er en vei på Holmlia i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som gangvei sørøstover fra Nordåsveien og har en rekke forgreninger.

Veinavnet ble vedtatt i 1985.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Åssiden terrasse (Oslo)

**Åssiden terrasse** (2-48C; ingen oddetallsadresser) er en vei på Nordseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som gangvei mellom Lambertseterveien og Ivar Knutsons vei.

Navnet ble vedtatt i 1982. Bebyggelsen langs veien er lave terrasseblokker og rekkehus i OBOS-borettslaget *Åssida*, fullført 1981.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Åsliveien (Oslo)

**Åsliveien** (1-19, 2-20) er en vei på Bekkelagshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går fra Raschs vei til Skogroveien.

Veinavnet ble vedtatt i 1922 etter skogeiendommen Åslien. Før dette het veien Nybyggerveien.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Åsbråten (Oslo)

**Åsbråten** er en vei på Holmlia i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordover fra Nordåsveien.

Veien fikk navn i 1981 etter husmannsplassen Åsbråten.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Cistus salvifolius

***Cistus salvifolius*** er en eviggrønn busk i solrosefamilien.

Den blir 30–80&nbsp;cm høy. Bladene er ovale til elliptiske og dufter lite. Blomstene er hvite og sitter enten alene eller opptil fire sammen. Den vokser i maquis, garrigue, åpen skog og på steinete steder, ofte i store bestander. Arten er utbredt i hele middelhavsområdet, og den er sammen med *[[Cistus creticus]]* den vanligste *Cistus*-arten. Utbredelsen strekker seg østover til Transkaukasia og Iran. Den er forvillet på Madeira.

## Kilder
* 
* 

## Eksterne lenker
* 


Cistus salviifolius DehesaBoyalcloseup.jpg|Blomster
Cistus salviifolius Blossom SierraMadrona.jpg|Blomsterknopper
Cistaceae - Cistus salviifolius.JPG|Blader
Cistus salviifolius on Thasos.JPG|Typisk vekstform
Vækerø terrasse (Oslo)

**Vækerø terrasse** (1-15, 2-16) er en vei på Vækerø i bydel Ullern i Oslo.

Den går fra Vækerøveien til Vækerøåsen.

Veien fikk navn i 1931 etter Vækerø gård.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Villaveien (Oslo)

**Villaveien** (1-37, 2-40) er en vei på Marienlyst i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går nordvestover fra Apalveien før den dreier bortimot 90 grader og går mer eller parallelt med samme vei. Etter å ha krysset Lille Frøens vei og passert Gjenveien løper den sammen med Apalveien igjen litt sør for Blindernveien.

Navnet ble vedtatt i 1919 og henspiller på veiens bebyggelse, som er fra tiden rundt den første verdenskrig.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Minåsveien (Oslo)

**Minåsveien** (3-9, 2) er en vei i Nordmarka i Oslo. Den går som blindvei vestover og deretter sørover fra Sørbråtveien.

Veinavnet ble vedtatt i 1978.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Arvesetveien (Oslo)

**Arvesetveien**  er en vei på Alfaset i bydel Alna i Oslo. Den går nordvestover fra en rundkjøring ved Strømsveien. Etter Alfasetveien dreier den mot nord og ender som blindvei før den når helt frem til Alfaset 3. industrivei.

Før veien i området ble omlagt, var dette Alfasetveien, som nå har et noe annet løp, og den hang samme med Alfaset 1., 2. og 3. industrivei.

Arveset og Alfaset viser til samme gård, som har gitt navn til området. Alfaset gravlund er anlagt på dens grunn, og gården hadde hovedbygning omtrent ved den tyske krigskirkegården.

## Referanser


## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* 
* Statens kartverk – Faktaark
Stellan Brynell

**Stellan Brynell** (født 1962) er en svensk stormester i sjakk som ble svensk mester i 2005. Han har representert Sverige i sjakkolympiaden ved 5 anledninger, sist i 2004.

Han er utdannet sivilingeniør.

## Eksterne lenker
*
Alfasetveien (Oslo)

**Alfasetveien** (1-11, 2-30) er en vei på Alfaset i bydel Alna i Oslo. Den går vestover og så sørvestover fra Nedre Kalbakkvei på nordsiden av Alfaset gravlund. Så ender den som blindvei, før skiltingen dukker opp igjen rundt 100 meter lenger sørvest og fortsetter til Arvesetveien. 

Denne strekningen faller i grove trekk sammen med det som før en omregulering i 1987 var Alfaset 2. industrivei (en vei som siden er bortregulert). Før omreguleringen ble navnet Alfasetveien brukt om en vei hvis løp stort sett falt sammen med den nåværende Arvesetveien. Den hang da sammen med Alfaset 3. industrivei.

Arveset og Alfaset viser for øvrig til samme gård, som har gitt navn til området. Alfaset gravlund er anlagt på dens grunn, og gården hadde hovedbygning omtrent ved den tyske krigskirkegården.

## Referanser


## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
* Statens kartverk – Faktaark
Cistus creticus

***Cistus creticus*** er en eviggrønn busk i solrosefamilien. Den er også kjent som *Cistus incanus* og *Cistus villosus*.

Den blir opptil én meter høy, og blomstene er rosa. Den vokser i maquis, garrigue, skogkanter og på steinete steder. Arten er utbredt i hele middelhavsområdet utenom Den iberiske halvøy og Sør-Frankrike. Den finnes også ved Svartehavet nordover til vestlige Transkaukasia og Krim. Planten utskiller en slags gummi, *ladanum*, som brukes i produksjon av parfyme og medisin.

Arten er svært variabel, og flere arter og underarter er blitt skilt ut. En mulig inndeling er  (Korsika og Vest-Italia til Krim og Levanten),  (Fra Marokko og Balearene til Dalmatia) og  (det østlige middelhavsområdet). 

## Kilder
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Commonwealth Scientific and Industrial Research Organisation

**Commonwealth Scientific and Industrial Research Organisation** (**CSIRO**) er en australsk føderal etat for vitenskapelig forskning. CSIRO ble opprettet i 1926 og står blant annet bak oppfinnelsen av absorpsjonsspektrofotometri, utviklingen av den første kommersielt suksessfulle polymerpengeseddelen, *[[distance measuring equipment]]* for flynavigasjon og innføringen av biologisk kontroll av kaninbestander.

Etaten har hovedkontor i rikshovedstaden Canberra.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tåsen terrasse (Oslo)

**Tåsen terrasse** (1-23, 2-34) er en vei på Tåsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går i en stor bue nordover fra Bergrådveien og ender i en snuplass et stykke nord for Tåsenveien, ved Havnajordet.

Veien fikk navn i 1928 etter Tåsengårdene. Den har villabebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Tåsen allé (Oslo)

**Tåsen allé** (11A-23, 12-32) er en vei på Tåsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den begynte opprinnelig i Pastor Fangens vei, men er nå amputert i denne vestre enden. I øst ender den i Tåsenveien.

Veien fikk navn i 1926 etter Tåsengårdene. Den har Tåsen hagebys karakteristiske småhusbebyggelse.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Cistus albidus

***Cistus albidus*** er en eviggrønn busk i solrosefamilien.

Den har en tett vekst og blir 40–100&nbsp;cm høy. Bladene er dekket av gråhvite hår. Blomstene er rosa med gule støvbærere. Den vokser i garrigue, lav maquis, åpen skog og på steinete steder, gjerne på kalkgrunn. Arten er utbredt på Den iberiske halvøy, Balearene, Korsika, Sardinia og i Italia, Marokko og Algerie.

## Kilder
* 
* 

## Eksterne lenker
* 


Estepa blanca al Montgó.JPG|Typisk vekstform
Cistus albidus Weitbrecht.JPG|Blader
Cistus albidus haircells Weitbrecht.jpg|Hår på bladene
Cistus albidus MHNT.BOT.2009.17.16.jpg|Fruktkapsler
Linjeforeningen for Elektro og Data

**Linjeforeningen for elektro og data ved Universitetet i Stavanger**, oftest kalt **LED**, er en linjeforening ved Universitetet i Stavanger (UiS). Linjeforeningen er til for studentene tilknyttet Institutt for data- og elektroteknikk (IDE). Alle studenter som studerer datatektnologi eller automatisering og elektronikkdesign på bachelor ved UiS kan bli medlem. 

## Formål

Formålet med foreningen er å skape et aktivt, sosialt og lærerikt miljø for studentene ved Institutt for data- og elektroteknikk ved Universitetet i Stavanger.

## Historie

LED ble stiftet 23. januar 2014 av en gjeng ivrige studenter som ønsket et bedre miljø for studentene ved Institutt for data- og elektroteknikk ved UiS. Det har tidligere eksistert en linjeforening ved Institutt for data- og elektroteknikk ved navnet FEST, denne foreningen hadde vært inaktiv over flere år når LED ble opprettet. Det er også vanskelig å si noe om alderen på FEST, da dokumentasjon på denne foreningen er vanskelig å finne. FEST var også kun for Elektrostudenter.

Fra 15. februar 2022 er linjeforeningen ledet av Joar Dale Landa.

## Referanser


## Eksterne lenker
* LED sin Facebook-side
Alværn i Lavik

**Alværn** i Lavik i Høyanger er opprinnelig en fogdegård fra 1700-tallet. Deler av hovedhuset sto opprinnelig i Bjordal og var bygget av fogden Ananias Christoffer Harberg. Hans datter giftet seg med etterfølgeren Simon Hansen og hun arvet eiendommen Alværn. De flyttet huset fra Bjordal til Alværn rundt 1773.

Alværn var hjemmet til eidsvollsmannen Ole Elias Holck (1774-1842). Han giftet seg i 1812 med fogdedatteren Karen Sophie Hansen, og de overtok Alværn. Gården gikk ut av familien Holcks eie i 1899 til Bjørn Eriksen Fjærestad, hvis barnebarn i dag eier eiendommen. I en periode var Alværn husmorsskole. Alværn er fredet av Riksantikvaren og ble satt i stand i forbindelse med Grunnlovsjubileet 1814-2014.

## Litteratur
* Arlen Synnøve Bidne: *Ole Elias Holck og garden Alværn i Lavik*, i Jørn Holme (red.): *De kom fra alle kanter - Eidsvollsmennene og deres hus*, Cappelen Damm 2014, s. 403 - 406. ISBN 978-82-02-44564-5

## Eksterne lenker
*
Rødungen (Ål)

**Rødungen** er en innsjø i Ål kommune  i Buskerud, like ved grensa til Hol. Den ligger  og har et areal på 5,04 km². Sjøen er regulert til vannkraftproduksjon og er magasin for Hol I kraftverk.

## Se også
* Liste over innsjøer i Buskerud

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Rødungen

**Rødungen** kan vise til:

*Rødungen (Ål) – en innsjø i Ål kommune i Buskerud
*Rødungen (Ål og Nore og Uvdal) – en innsjø i Ål og Nore og Uvdal kommuner i Buskerud
Erling Kristiansen (sjakkspiller)

**Erling Kristiansen** (født 17. desember 1936 i Vardø, død 27. september 2022 i Oslo) var en norsk FIDE-mester i sjakk (FM). 

Han var født i Vardø og flyttet senere til Vestfold hvor han gikk på gymnaset. Han ble medlem av Oslo Schakselskap (OSS) i 1957 og representerte Norge i tre sjakkolympiader, 1964, 1966 og 1972.. Han ble norgesmester i hurtigsjakk i 1972 og norgesmester på landsturneringen i sjakk på Røros samme år. 

Kristiansen var æresmedlem av Oslo Schakselskap (2009) og var tildelt Norges sjakkforbunds gullmerke. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hrímnir

**Hrímnir**, *Hrímne*, *Rimne* er en jotun som opptrer i norrøn mytologi. 

I vers 31 i *[[Hyndluljod|Hyndluljóð]]* sies det at han er far til Heiðr (*Heid*) og Hrossþjófr (*Rosstjov*), noe som kan være et poetisk grep for å skape alliterasjon. Han nevnes i vers 28 i *[[Skírnismál]]*, trolig som en typisk jotun.

Han nevnes blant jotnene i *[[Nafnaþulur]]*-delen av *[[Den yngre Edda]]*.

I *[[Volsungesaga]]* sies det at han er Hljóð sin far, som Frigg sender til Rerir med eplet som lar kona til Rerir bli gravid med Volsung&ndash; og deretter sender Hrímnir Hljóð til Volsung for at hun skal bli Volsung sin kone. Dette kommer overens med historien om Peredur i Arthursyklusen, og det moderne eventyret som i England er kjent som «The Sea-Maiden».

I *[[Grim Lodenkinns saga]]* er han far til kjempekvinnene Feima og Kleima; og kona hans heter Hyrja.

## Etymologi
Hrímnir kan enten betyr «den som er dekka av rimfrost» eller «den sotete». Det er ikke tydelig om navnet er ment å skulle påkalle *frostjotnene* eller *rimtussene*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hyndluljóð, originaltekst etter Flatøyboka på nettstedet heimskringla.no
* Hyndlukvad, til norsk ved G. A. Gjessing (1899)
* Hyndleljod, til nynorsk ved Ivar Mortensson-Egnund (1928)
Europamesterskapet i sjakk

**Europamesterskapet i sjakk** er en individuell sjakkturnering som har vært arrangert årlig siden 2000 i regi av ECU.
I tillegg til å kåre Europamester brukes turneringen som kvalifisering for 2 plasser til FIDEs kandidatturnering.

## Resultater menn

## Resultater kvinner

## Eksterne lenker
* 2000:  Resultat menn (Plass 1-60)  Damer resultat Damer finale
* 2000: Resultat menn Russchess.com
* 2001: Resultat menn Damer resultat
* 2002: Resultat menn Damer resultat
* 2003: Menn og kvinner resultat
* 2004: Resultat menn Women's results
* 2005: Resultat menn Women's results
* 2006: Menn og kvinner resultat 
* 2007: Resultat menn
* 2008: Menn og kvinner resultat
Domenico Fontana

**Domenico Fontana** er navnet til flere personer:

* Domenico Fontana (arkitekt) (1543-1607), sveitsisk-italiensk arkitekt
* Domenico Fontana (sprinter), italiensk sprinter
Alnaparkveien (Oslo)

**Alnaparkveien** (9-13; ingen partallsadresser) er en vei på Furuset i bydel Alna i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Professor Birkelands vei mot Alnaparken.

Navnet ble vedtatt i 2001.

Bebyggelsen langs veien er næringseiendommer, deriblant et ridesenter.

## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Degarfolkene

**Degarfolkene**, også kjent under den franske betegnelsen **montagnard** er en samlebetegnelse på urfolkene i det sentrale høylandet i Vietnam. Disse utgjør over 30 ulike follkegrupper. Betegnelsen *montagnard* betyr «fjellfolkene» og er en arv fra den franske kolonitiden. På vietnamesisk er de kjent ved betegnelsen **Người Thượng** («folk fra høylandet»), som også kan bli benyttet for andre minoriteter, eller *Người dân tộc thiểu số* («minoritetsfolkene»). Tidligere kunne de bli referert til ved den nedsettende betegnelsen **mọi**.

I 1962 ble degar-befolkningen i det sentrale høylandet anslått til å være opp til en million. I dag er den samlede befolkningen i regionen over fire millioner, hvorav en million degar. Av de rundt 30 folkegruppene som regnes blant degar i det sentrale høylandet, er det seks distinkte etnisk grupper som snakker språk som hovedsakelig stammer fra språkfamiliene Malayopolynesisk, Tai og Mon–khmer. De viktigste gruppene, etter befolkningsstørrelse, er Jarai, Rade, Bahnar, Koho, Mnong og Stieng.

## Se også
* FULRO

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Degar-stiftelsen
* Degar-Montagnards, UNPOs nettside
* mtviggy.com: Q+A, with-artist-of-the-week Mondega
Alundamveien (Oslo)

**Alundamveien** (29-81, 32-56B) er en vei på Ammerud i bydel Grorud i Oslo. Den går vestover fra Ammerudveien vis-à-vis Ammerudgrenda og ender som blindvei nær Alnsjøens østbredd.

Veinavnet ble vedtatt i 1935.

Veien har for det meste småhusbebyggelse, men i nr. 34-36 er en åtteetasjers blokk i Ammerudkollen borettslag (OBOS).

## Referanser


## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Alvheimveien (Oslo)

**Alvheimveien** (5-11, 2-14), tidligere skrevet **Alfheimveien** er en vei på Bekkelaget i bydel Nordstrand i Oslo. Den går sørvestover fra Skrenten ved Mosseveien og ender som blindvei, men er forbundet med Grønsundveien med en sti.

Veien fikk navn i 1917 etter Villa Alvheim i nr. 10 (oppført 1853, med inngangsparti påbygget i 1920). I nr. 6 er Villa Fagerhøi (oppført 1890 ved arkitekt Heinrich Jürgensen for hattemaker Hans H. Holm).

## Bildegalleri

Alvheimveien 10A, Oslo 2020.jpg|Villa Alvheim
Alvheimveien 6 (Villa Fagerhøi).jpg|Villa Fagerhøi


## Referanser


## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Amagerveien (Oslo)

**Amagerveien** (1–15, 2–6) er en vei på Holmen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går mellom Arnebråtveien og Lybekkveien.

Veien fikk navn i 1932 etter eiendommen Amager.

Veien har stort sett småhusbebyggelse. I nr. 3 er Villa Gardheim, en stor nybarokk villa fra tiden rundt første verdenskrig.

## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Ammerudgrenda (Oslo)

**Ammerudgrenda** (1-327B, 2-17649, 4-80) er en vei på Ammerud i bydel Grorud i Oslo. Den går østover fra Ammerudveien vis-à-vis Alundamveien, hvoretter den gjør en stor bue nordover og så sørover til den ender ved en parkeringsplass der Ammerudhellinga fortsetter sørvestover.

Veien fikk navn i 1965 etter Ammerudgårdene.

Mye av bebyggelsen er atriumshus og lamellblokker tilknyttet OBOS-borettslag.

## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Ammerudhellinga (Oslo)

**Ammerudhellinga** (1-49, 4-80) er en vei på Ammerud i bydel Grorud i Oslo. Den slynger seg østover fra Tjernveien og ender i en parkeringsplass i enden av Ammerudgrenda

Veien fikk navn i 1965 etter Ammerudgårdene. I 1963–65 var navnet Ammerudfaret.

Mye av bebyggelsen er boligblokker tilknyttet OBOS-borettslag.

## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Alunsjøveien (Oslo)

**Alunsjøveien** (33-69, 24-62) er en vei på Ammerud i bydel Grorud i Oslo. Den går som blindvei vestover fra Parkenga.

Veien fikk navn i 1935 etter Alnsjøen.

## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Amund Hellands vei (Oslo)

**Amund Hellands vei** (1-27, 2-18) er en vei på Nordstrandshøgda i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei østover fra Ekebergveien sør for Nordstrand kirke.

Veien fikk navn i 1968 etter geologen Amund Theodor Helland.

## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
*
Army Reserve

**Army Reserve** kan være:

* Australian Army Reserve
* Army Reserve (Irland)
* U.S. Army Reserve
* Army Reserve (British Army)
Kurveien (Oslo)

**Kurveien** (3-47, 2-60) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går fra Kikkutveien til Myrerveien.

Veinavnet ble vedtatt i 1930. Bebyggelsen består for en stor del av OBOS-blokker.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Furukollveien (Oslo)

**Furukollveien** (1, 2A-4) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den er knapt hundre meter lang og forbinder Myrerskogveien med Fallanveien.

Veinavnet ble vedtatt i 1920.

Området veien ligger i, var i sin tid Myrerskogen, under Myrer gård, og ble utparsellert tidlig på 1900-tallet. Veien har villabebyggelse.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Midtoddveien (Oslo)

**Midtoddveien** (1-31, 2-42) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som en fortsettelse av Grefsenveien mot nordøst fra krysset ved Kjelsåsveien. Ved Lachmanns vei dreier den nordlig og går inn i marka på østsiden av Maridalsvannet. Helt i nord var den i sin tid gårdsvei til Midtodden, som den har navn etter. Bygningene der ble revet i 1960-årene pga. drikkevannsforsyningen.

Veinavnet ble vedtatt i 1915.

Kjelsåstrikken snur i en sløyfe i Midtoddveien, rundt den tidligere trikkestallen (oppført 1934, nå kulturhus) i nr. 12. Foruten et par butikker har veien ellers stort sett boligbebyggelse av varierende art opp til Lachmanns vei. Oset vannbehandlingsanlegg er i nr. 40 (med adkomst via Myrerveien), på østsiden av Maridalsvannet.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Myrerdraget (Oslo)

**Myrerdraget** (2-6D; ingen oddetallsadresser) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går som blindvei sørøstover fra Midtoddveien.

Veien fikk navn i 1955 etter Myrer gård.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes gateoversikt
Myrerskogveien (Oslo)

**Myrerskogveien** (1-47, 2-60) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den begynner ved Grefsenveien og krysser blant annet Kjelsåsveien og Kurveien på vei østover. Etter Kurveien dreier den i nordlig retning og går opp i Grefsenåsen der den krysser Myrerbekken og deretter går videre oppover til Lachmanns vei.

Veien fikk navn i 1954 etter området Myrerskogen som utgjorde utmarka til gården Myrer. Tidligere het veien Åsveien.

Veien har mest privathus samt enkelte blokker i Myrer borettslag. Siden andre verdenskrig har det foregått en jevn utbygging og fortetting av bebyggelsen langs veien. I fjellet der eiendommene Myrerskogveien 19 og 21 ligger ble det rundt år 1900 tatt ut granitt som blant annet ble brukt til de store forstøtningsmurene for Gjøvikbanen gjennom Nydalen. Den tidligere hoppbakken Myrerberget hadde adresse Åsveien 15 (Myrerskogveien 27). Eiendommen ble kjøpt av Nydalens Compagnie og stilt til disposisjon for Nydalens Skiklub. Bakken ble sist brukt i 1912. Det tidligere forsamlingshuset Zion, som var eid av Grünerløkkens Blaakorsforening og drevet som utfartssted for rusmibrukere, ligger i nr. 40 og ble ombygget til privatbolig på 1950-tallet. Rønningen Folkehøgskole ligger i nr. 54, på en eiendom som også omfatter hovedbygningen etter Maridalens Turisthotel, før 1900 husmannsplass (Rønningen/Rydningen) under Myrer gård. På eiendommen Myrerskogveien 54 E (tidligere 52&nbsp;°C) ble det i 2015 reist en boligblokk på 5 etasjer på en tomt som var regulert til småhusbebyggelse. Tomten var kjøpt av Rønningen (KFUM/KFUK) som fikk godtatt en omregulering som tillot at det ble bygget en boligblokk med eksklusive leiligheter på eiendommen.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Myrerveien (Oslo)

**Myrerveien** (1-49, 2-46) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går mer eller mindre nordover fra Myrerskogveien og ender i en snuplass et lite stykke nord for Midtoddveien.

Veien fikk navn etter i 1915 etter Myrer gård (gnr./bnr. 75/738, i Nordstjerneveien 7, revet 1987), som i sin tid eide eide det meste av jorden i området.

Veien har for det meste småhusbebyggelse, men i nr. 15-25 er tre rader med OBOS-blokker i Myrer borettslag, som også omfatter blokker i naboveiene. Kjelsås Folkets Hus er i nr. 40, og i nr. 4 er Kjelsås bedehus.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Ernst Höfner

**Ernst Höfner** (født 1. oktober 1929 i Liebenstein i Ilm-Kreis, død 24. november 2009 i Berlin) var fra 1981 til 1989 finansminister i DDR.

Höfner huskes blant annet for at han i november 1989 måtte besvare spørsmål i Folkekammeret og beklage at han ikke tidligere hadde informert om DDRs låneopptak og DDR-Markens svake stilling i forhold til den daværende vesttyske Deutsche Mark. 
## Referanser
Nordstjerneveien (Oslo)

**Nordstjerneveien** (1-19, 4-12) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går mellom Myrerskogveien og Myrerveien, omtrent fra sør til nord.

Veien fikk navn i 1957 etter Nordstjernen. I området finnes også en rekke andre veier med navn fra astronomiens verden.

Myrer gård, som i sin tid eide det meste av jorden i området, lå i nr. 7, men ble revet i 1987 til fordel for rekkehus. Ellers har veien for det meste blokkbebyggelse tilsluttet Myrer borettslag. I nr. 4 er Myrer Kanvas-barnehage

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Rønningveien (Oslo)

**Rønningveien** (1-9, 2-6) er en vei på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Den fortsetter Fallanveiens løp ned til Myrerveien. Opprinnelig gikk den videre opp til Maridalens Turisthotell (sveitservilla ved Rønningen).

Veien fikk navn i 1920 etter plassen Rønningen. Den går over området til den tidligere hoppbakken Rønningbakken.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Dagalikroken (Oslo)

**Dagalikroken** (1–7, 2–14) er en vei på Slemdal i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Dagaliveien.

Veien fikk navn i 1980 etter eiendommen Dagali (i Dagaliveien 16). Den har villabebyggelse.

## Kilder
* Oslo byleksikon: Dagalikroken

## Eksterne lenker
*
Cistus crispus

***Cistus crispus*** er en eviggrønn busk i solrosefamilien. 

Den kan bli opptil 50&nbsp;cm høy, bladene er lysegrønne og rynkete med en bølgende kant, og blomstene har en lys purpurfarge. Den vokser i garrigue, lav maquis, åpen skog og på steinete steder. Arten er utbredt fra Portugal og Nordvest-Afrika til Italia og Sicilia, men mangler på Balearene, Korsika og Sardinia.

## Kilder
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Forbundshovedstad

En **forbundshovedstad** er hovedstaden i en forbundsstat, som er en stat bestående av flere delstater.

Eksempler på forbundshovedsteder er Berlin i Tyskland og Washington D.C. i USA.

Forbundshovedstaden kan være en by i en delstat, slik som Ottawa i Ontario, en by i et føderalt distrikt slik som Washington i District of Columbia eller utgjøre et eget føderalt distrikt som Buenos Aires.

## Referanser
Cistus ladanifer

***Cistus ladanifer*** er en eviggrønn busk i solrosefamilien. 

Den dufter sterkt, har en opprett vekst og blir opptil 2,5&nbsp;m høy. Bladene er linjeformede og mørkegrønne på oversiden; undersiden er lysere og hårete. Blomstene er store, 70–100&nbsp;mm, og hvite. Det er som regel en mørkerød flekk innerst på hvert kronblad. Fruktkapselen sprekker i ti deler.

*Cistus ladanifer* vokser i maquis, garrigue, skog og på steinete steder. Arten er utbredt i Spania, Portugal, Sør-Frankrike og Nordvest-Afrika. Den er forvillet på Kypros og Kanariøyene. Planten utskiller en slags gummi, *ladanum*, som brukes i produksjon av parfyme og medisin.


Cistus ladanifer d.jpg|Typisk vekstform
Cistus ladanifer L158.jpg|Nærbilde av blomst
Cistus ladanifer Leaves 2009April26 DehesaBoyaldePuertollano.jpg|Blader
Cistus ladanifer - Früchte.jpg|Fruktkapsel
CistusEssOil.png|Ladanum


## Kilder
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Ullernfaret (Oslo)

**Ullernfaret** (1A–9, 2–18) er en vei på Bestum i bydel Ullern i Oslo. Den går som blindvei nordøstover fra Bestumveien og har gangveinforbindelse til Ullernveien.

Navnet ble vedtatt i 1952.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Ullern allé (Oslo)

**Ullern allé** (1–131, 2–28) er en vei i Ullernåsen i bydel Ullern i Oslo. Den går nordøstover fra Vækerøveien før den dreier østlig og følger Kolsåsbanen på sørsiden. Veien ender som blindvei i et boligområde.

Veinavnet ble vedtatt i 1981.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Ullern Gårds vei (Oslo)

**Ullern Gårds vei** (1A–41, 8–40) er en vei på Ullern (bydel Ullern) i Oslo. Den gikk opprinnelig mellom Vækerøveien og Ullernchausseen og var en del av Bærumsveien, men er i dag stengt for gjennomfartstrafikk i begge ender, slik at det bare er gang- og sykkelvei der. Veien krysser Ullern allé og Hoffsjef Løvenskiolds vei.

Veien fikk navn i 1988 etter Ullern gård.

Nummer 38 er en større bevaringsverdig tomannsbolig fra ca. 1929. Huset er tegnet av arkitekt Tormod Hustad (1889–1973), som også bodde der. Det er inspirert av norske embetsmannsboliger og av de trønderske bondegårdene (trønderlån).

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Ullernkammen (Oslo)

**Ullernkammen** (1–27, 2–30) er en vei på Ullernåsen i bydel Ullern i Oslo. Den går nordover fra Østbakken og ender i en parkeringsplass like ved Ullernkollen.

Navnet ble vedtatt i 1955.

Ullernkollen grendeskole lå tidligere i nr. 15. I dag holder Solsikken Montessori-barnehage til i bygget.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Holmevatnet

**Holmevatnet** kan vise til en rekke innsjøer i Norge:

*Holmevatnet (Andøy) – i Andøy kommune i Nordland
*Holmevatnet (Bykle og Suldal) – i Suldal kommune i Rogaland og Bykle kommune i Agder
*Holmevatnet (Drangedal) – i Drangedal kommune i Telemark
*Holmevatnet (Eid) – i Stad kommune i Vestland
*Holmevatnet (Fyresdal) – i Fyresdal kommune i Telemark
*Holmevatnet (Gaular) – i Sunnfjord kommune i Vestland
*Holmevatnet (Hol) – i Hol kommune i Buskerud
*Holmevatnet (Hole) – i Hole kommune i Buskerud
*Holmevatnet (Kvinesdal og Åseral) – i Kvinesdal og Åseral kommuner i Agder
*Holmevatnet (Masfjorden) – i Masfjorden kommune i Vestland
*Holmevatnet (Nissedal) – i Nissedal kommune i Telemark
*Holmevatnet (Nordkapp) – i Nordkapp kommune i Finnmark
*Holmevatnet (Nordreisa) – i Nordreisa kommune i Troms
*Holmevatnet (Nore og Uvdal) – i Nore og Uvdal kommune i Buskerud
*Holmevatnet (Sauherad) – i Midt-Telemark kommune i Telemark
*Holmevatnet (Sirdal) – i Sirdal kommune i Agder

## Se også
*Holmavatnet
*Holmvatnet
Breilivatnet

**Breilivatnet** eller **Breilivatn** kan vise til:

*Breilivatn (Nissedal) – en innsjø i Nissedal kommune i Telemark
*Breilivatnet (Modum) – en innsjø i Modum kommune i Buskerud
Lacey Turner

**Lacey Amelia Turner** (født 1988) er en britisk skuespiller. Turner er mest kjent for sin rolle som Stacey Slater i TV-serien *[[Østkantfolk ]]*.

## Roller

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ullernkollen (Oslo)

**Ullernkollen** (1A–5, 12–14) er en vei på Ullernåsen i bydel Ullern i Oslo. Den går fra Vesteråsveien i vest til Ullernkammen i øst.

Navnet ble vedtatt i 1952.

I nr. 12 er en eldre villa med bibliotektilbygg spesialtegnet for Gordon Hølmebakk av Carl-Viggo Hølmebakk og oppført i 1990. I nr. 15 er Ullernkollen barnehage.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Ullernveien (Oslo)

**Ullernveien** (1–113, 2A–42) er en vei på Bestum og Ullern i bydel Ullern i Oslo. Den svinger seg nordvestover fra Bestumveien. Øst for Ullern kirkegård dreier den mot nordøst og går parallelt med Ullernchausseen. Biltrafikken går frem til en snuplass, men veien er forbundet med Bekkefaret gjennom gang- og sykkelvei. Det er også gangveiforbindelse til Silurveien på nordsiden av Ring 3.

Veinavnet hadde vært i bruk en stund da det ble offisielt vedtatt i 1917.

Det meste av veien har villa- eller rekkehusbebyggelse. I nr. 9 er en avdeling av Hakkebakkeskogen familiebarnehage
. Ullern kirkegård har adresse Ullernveien 28.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Filippa K

**Filippa K** er et svensk tøymerke som ble grunnlagt i 1993 av Filippa Knutsson. Virksomheten har hovedsete i Stockholm og omsetter for ca. 390 millioner svenske kroner årlig.

Filippa K markedsføres i omkring 700 butikker i 17 land, primært i Europa.

## Eksterne lenker
* Filippa Ks hjemmeside
Marianne Juhl

**Marianne Juhl** (født 1943) er en dansk forfatter, litteraturanmelder og kritiker. Hun er cand.mag i dansk og filmvitenskap fra Københavns Universitet.

Juhl debuterte i bokform i 1981 med *Dianas hævn. To spor i Karen Blixens forfatterskab*, skrevet sammen med Bo Hakon Jørgensen. Hun har senere skrevet bøker om Peter Seeberg og Kirsten Thorup. 

I 2013 ga hun ut brevverket *Karen Blixen i Afrika. En brevsamling 1914-31* i samarbeid med Marianne Wirenfeldt Asmussen. Boken innbragte dem Rungstedlundprisen i 2014.

## Priser
* 1999 – Georg Brandes-Prisen for biografien om Peter Seeberg
* 2000 – Dansk Litteraturpris for Kvinner
* 2014 – Rungstedlundprisen, sammen med Marianne Wirenfeldt Asmussen  

## Referanser
Breilivatnet (Modum)

**Breilivatnet** er en innsjø nord i Finnemarka i Modum kommune i Buskerud. Det ligger like sørøst for Breiliflaka, og har et areal på . Breilivatnet er magasin for Dyrbakk kraftverk, og vannstanden reguleres mellom 635 og 629 moh.

## Referanser
Chelsea Embankment

**Chelsea Embankment** er navnet på en veistrekning langs Themsens nordlige bredd mellom Chelsea Bridge i øst og Battersea Bridge i vest. Strekningen er på om lag 1600 meter, og ble bygget i 1874 for å stabilisere elvebredden, unngå flom og utvide bredden for å gi plass til vei og fortau. Chelsea Embankment er en del av Thames Embankment.

Byggingen av Chelsea Embankment i 1874 var en av datidens store ingeniørbragder. Elvebredden ble forandret for alltid. Et pittoresk landskap forsvant, men det gjorde også sykdommer, flom og vond lukt. Det kostet om lag 270 000 pund å bygge Chelsea Embankment. De nybygde granittveggene reduserte Themsen til en lik bredde på om lag 213 meter. Dekorative hager utformet av Joseph Bazalgette ble bygget på den nye elvebredden. Disse fungerte som gjennomfartsårer, i tillegg til at de dekket over kloakksystemer i Vest-London. Delen av Chelsea Embankment som ligger mellom Battersea Bridge og Albert Bridge ble fredet i 1969.

## Se også
* Victoria Embankment

## Referanser
Ullveien (Oslo)

**Ullveien** (1–21C, 2–14) er en vei Voksenåsen i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Thorleif Haugs vei til Voksenkollveien sør for Voksenkollen stasjon på Holmenkollbanen.

Fra 1918 het veien Observatorieveien, og den fikk sitt nåværende navn i 1952. Veien er oppkalt etter skiklubben Ull, som hadde sitt klubbhus Ydale (oppført 1892) i nr. 2. Klubben var igjen oppkalt etter den norrøne guden Ull.

Veien hadde preg av skogsvei frem til 1999, da det skjedde en viss utbygging nær sørenden med Ullveien boligsameie, ferdigstilt i 2000 (Ullveien 9-21). Voksenåsen kultur- og konferansehotell ligger i nr. 4, og Voksentoppen skole (en spesialskole for elever med astma og allergi) er i nr. 12.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Homstølvatnet

**Homstølvatnet** kan vise til:

*Homstølvatnet (Kvinesdal) – en innsjø i Kvinesdal kommune i Vest-Agder
*Homstølvatn (Froland) – en innsjø i Froland kommune i Aust-Agder, nå en del av Eptevatn-magasinet
Steinsvatnet

**Steinsvatnet** eller **Steinsvannet** er navn på flere innsjøer og vatn i Norge:

*Steinsvatnet (Andøy) - i Andøy kommune i Nordland
*Steinsvatnet (Frøya) - i Frøya kommune i Sør-Trøndelag
*Steinsvatnet (Lund) - i Lund kommune i Rogaland
*Steinsvannet (Birkenes og Grimstad) - i Grimstad kommune i Aust-Agder
*Steinsvannet (Eidsberg) - i Eidsberg kommune i Østfold
Ullevålsalléen (Oslo)

**Ullevålsalléen** (15–41, 2A–40) er en allé i Ullevål hageby i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordøstover fra Sognsveien til Jutulveien.

Dette var opprinnelig øvre del av oppkjørselen til Store Ullevål gård. Den var en del av Ullevålsveien til denne ble delt ved anleggelsen av trikketraseen i området. Navnet Ullevålsalleen er fra 1918.

Bebyggelsen inngår i Ullevål hageby, som er anlagt på grunn fra Store Ullevål. Vestre Aker skole er i den gamle hovedbygningen i nr. 37, og gårdsanlegget strekker seg også bort til nr. 41.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
* 
* Sogn kultur- og historielag om Ullevålsalleen
* Sogn kultur- og historielag om Store Ullevål gård
* Enhageibyen.no om Store Ullevål gård
Langevatn

**Langevatn** eller **Langevann** er navn på flere vann i Norge, herunder:

* Langevatn (Fyresdal) i Fyresdal i Telemark, 0,7426 km²
* Langevatn (Rollag vest) i Rollag kommune i Viken, 0,0798 km²
* Langevatn (Vinje) i Vinje kommune i Telemark

## Se også
* Langvatn/Langvann
* Langvatnet/Langvannet
* Langavatnet
Ulsrudfaret (Oslo)

**Ulsrudfaret** (1–15, 2–18) er en vei på Ulsrud i bydel Østensjø i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Østmarkveien.

Veien fikk navn i 1955 etter Ulsrud gård.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Ulsrudveien (Oslo)

**Ulsrudveien** (1A–45, 4–64) er en vei på Ulsrud i bydel Østensjø i Oslo. Den går østover fra Østensjøveien og dreier nordover før den ender i Østmarkveien.

Veien fikk navn etter Ulsrud gård (i nr. 43) i 1938. Den har ellers for det meste småhusbebyggelse.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Unnarennet (Oslo)

**Unnarennet** (1–31, 2–36) er en vei på Oppsal i bydel Østensjø i Oslo. veien begynner og slutter i Hellerudveien og går i bue på østsiden av denne.

Veinavnet ble vedtatt i 1955 og henspiller på Bjartbakken, en hoppbakke som lå ved siden av her, men som ble revet i 1961.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Steinsvannet (Birkenes og Grimstad)

**Steinsvannet** (også kalt **Østervann**) er en innsjø i Birkenes og Grimstad kommuner i Agder. Den ligger 217 meter over havet og har et areal på 0,66 km².

## Referanser
Ullevålseterveien (Oslo)

**Ullevålseterveien** (31–41, 60) er en vei i Nordmarka i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går innover i marka fra Maridalsveien vest for Hammeren (på vestsiden av Skjærsjøelva) og opp til Ullevålseter og forbi. En god del av veien er bomvei: Ved Nordseter — nesten halvveis fra Hammeren opp til Skjærsjødammen — er det bom som det krever spesiell kjøretillatelse å passere.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Urtestien (Oslo)

**Urtestien** (5A–25; ingen partallsadresser) er en vei på Munkerud i bydel Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Langbølgen. Det er gangveiforbindelse videre til andre veier i området.

Veinavnet ble vedtatt i 1986.

Veien har bare oddetallsadresser, og bebyggelsen ligger på vestsiden av veien.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Ulsholtstien (Oslo)

**Ulsholtstien** er en gangvei på Furuset i bydel Alna i Oslo. Den går mellom Vesterstien og Ulsholtveien.

Veien fikk navn i 1979 etter gården Ulsholt. Ingen hus har adr4esse knyttet til denne veien.

## Kilder
*
Runebomma fra Velfjord

**Runebomma fra Velfjord** er en samisk sjamantromme som ble funnet i Henrikdalen, en sidedal til Lomsdalen i Brønnøy kommune i 1969. Den siste kjente eieren var Nils Johan Johannessen Vesterfjell (1819-1871). Runebomme er et sentralt instrument i samisk religion; den brukes av noaidien til å hensette seg i transe, og av noaidien eller husfaren til å hente kunnskap om framtida eller om ting som skjer andre steder.

Da den ble funnet var ramma intakt, men skinnet bare bevart i rester. Også denne runebommen er en rammetromme, formet som en oval med største mål 30 x 24 cm. Skjøten var sydd med senetråd, og rundt den øvre kanten er det små hull til feste av skinnet. Av skinnet var det kun tre små biter igjen, men mange av senetrådene som hadde festet skinnet til ramma, hadde overlevd. Tromma ble funnet av Herlaug Vonheim (1917&ndash;2012) og Arvid Sveli i august 1969. Opptakten til leteaksjonen var at Kristine Andersen Vesterfjell i 1965 hadde fortalt til museumsmannen Harald Strøm at hun i 1929 hadde sett en runebomme under en stein i Henriksdalen. 

Runebommen oppbevares i dag på Velfjord bygdemuseum. Daværende museumsbestyrer, Herlaug Vonheim, identifiserte Nils Johan Johannessen Vesterfjell (1819-1871) som den siste aktive eieren og brukeren av runebommen. Vonheim antydet at Vesterfjell kanskje gjemte runebommen i Henriksdalen
på sin siste vandring gjennom landskapet. Kildene forteller at eieren vanligvis fraktet tromma med seg, eventuelt gjemte den bort på et tørt sted i nærheten av gammeplassen.

Nils Johan Johannessen Vesterfjell var farfar til Nils Andersen Vesterfjell (1881-1972) og oldefar til Kristine Andersen Vesterfjell (1910-1987). Disse to ga, under en samtale med Harald Strøm i 1965, en skisseaktig beskrivelse av trommeskinnets motiver, og bruken av tromma. Tvers over skinnet skal det ha gått ei «himmelbru» som også delte de øvrige motivene i to grupper. På den lyse/gode siden fantes motiver som mennesker, rein og gammen; på den mørke/onde siden fantes motiver som kirke og gravhaug. Til spådommen ble trommen brukt sammen med en terning av bein eller en ring av metall. Hammeren ble slått mot trommeskinnet, og visernes bevegelser ble tolket som varsler om lykke eller ulykke. Dersom terningen snurret rundt seg selv, ble det tolket som det verst mulige varsel om ulykke.

## Se også
* Bindalstromma
* Frøyningsfjelltromma

## Referanser
Ustvedts vei (Oslo)

**Ustvedts vei** (1A–17, 2–20) er en vei på Tåsen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går nordøstover fra Carl Grøndahls vei til Blåsbortveien.

Veien fikk navn i 1919 etter Carl Ustvedt (1837–1909), som eide gården Nygård fra 1886 og var disponent for Havnen teglverk og sag.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Junior-EM i sjakk

**Junior-EM i sjakk** var en turnering for U-20 spillere indviduelt som ble spilt årlig i perioden 1971/72 til og med 2002. Niemeyer-turneringen hadde status som uoffisielt EM, og er tatt med for komplettering.

## Vinnere

## Referanser
Utmarkveien (Oslo)

**Utmarkveien** (1–31, 2–14) er en vei på Bøler i bydel Østensjø i Oslo. Den går sørøstover fra Bølerbakken på bro over Østensjøbanen og General Ruges vei og oppover skråningen til Bølerlia.

Veien fikk navn i 1955. Den har for en stor del blokkbebyggelse. Bøler senter og Bøler seniorsenter er i nr. 2, Bøler skole i nr. 4 og Utmarkveien barnehage i nr. 6.

## Referanser


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Utsikten (Oslo)

**Utsikten** (1–17, 10–28) er en vei på Ekeberg i bydel Gamle Oslo. Den går mellom Ryenbergveien og Valhallveien.

Veien fikk navn i 1879.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Ademosynidae

**Ademosynidae** er en gruppe utdødde, primitive biller.

## Utseende
Middelsstore, avlange biller. Av utseende kan de minne om den moderne familien praktbiller (Buprestidae). Dekkvingene hadde tydelige punktstriper. Antennene var korte og trådformede.

## Historie
Gruppen er kjent fra fossiler over en lang periode fra sen perm (265 millioner år før nåtid) til kritt, 112 millioner år før nåtid.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Protocoleoptera
*** Overfamilien Permosynoidea
**** Familien **Ademosynidae** Ponomarenko, 1968
***** Slekten *[[Ademosyne]]* Handlirsch, 1906 - ca. 30 fossile arter
***** Slekten *[[Archosyne]]* Ponomarenko, Yan & Huang, 2014
****** *[[Archosyne permiana]]* Ponomarenko, Yan & Huang, 2014
***** Slekten *[[Atalosyne]]* Ren, 1995
****** *[[Atalosyne sinuolata]]* Ren, 1995
***** Slekten *[[Cephalosyne]]* Ponomarenko, 1969
****** *[[Cephalosyne capitata]]* Ponomarenko, 1969
***** Slekten *[[Chaocoleus]]* Ponomarenko, Yan & Huang, 2014
****** *[[Chaocoleus limnebius]]* Ponomarenko, Yan & Huang, 2014
***** Slekten *[[Dolichosyne]]* Ponomarenko, 1969
****** *[[Dolichosyne confragosa]]* Ponomarenko, 1969
****** *[[Dolichosyne rostrata]]* Ponomarenko, 1969
****** *[[Dolichosyne sulcata]]* Ponomarenko, 1969
***** Slekten *[[Gnathosyne]]* Ponomarenko, 1969
****** *[[Gnathosyne akkolkensis]]* Ponomarenko, 1969
***** Slekten *[[Grammositum]]* Dunstan, 1923
****** *[[Grammositum bilineatus]]* Dunstan, 1923
***** Slekten *[[Petrosyne]]* Ponomarenko, 1969
****** *[[Petrosyne liassica]]* Ponomarenko, 1969
***** Slekten *[[Polysitum]]* Dunstan, 1923
****** *[[Polysitum elongatum]]* Ponomarenko, 1985
****** *[[Polysitum hosbayari]]* Ponomarenko, 1986
****** *[[Polysitum kuznetskiense]]* Rohdendorf, 1961
****** *[[Polysitum latum]]* Ponomarenko, 1985
****** *[[Polysitum majus]]* Ponomarenko, 1990
****** *[[Polysitum minutus]]* Dunstan, 1923
****** *[[Polysitum ovale]]* Ponomarenko, 1990
****** *[[Polysitum punctatus]]* Dunstan, 1923
****** *[[Polysitum rugosum]]* Ponomarenko, 1986
****** *[[Polysitum wudenghaoensis]]* Hong, 1976
***** Slekten *[[Ranis]]* Ponomarenko, 1968
****** *[[Ranis collevus]]* Ponomarenko, 1969
****** *[[Ranis ovalis]]* Ponomarenko, 1968
***** Slekten *[[Shepherdia (bille)|Shepherdia]]* Dunstan, 1923 - kan også plasseres i Schizocoleidae
****** *[[Shepherdia quadrivittata]]* Dunstan, 1923
****** *[[Shepherdia trivittata]]* Ponomarenko, 1990
***** Slekten *[[Sphaerosyne]]* Ponomarenko, 1969
****** *[[Sphaerosyne globosa]]* Ponomarenko, 1969

## Eksterne lenker
* 
* Bilder av ''Dolichosyne sulcata'' fra Trias
* Bilde av ''Gnathosyne akkolkensis''
Eikelundveien (Oslo)

**Eikelundveien** (1-21, 2-26) er en vei på Disen i bydel Nordre Aker i Oslo. Den går sørøstover fra Lofthusveien og fortsatte opprinnelig til Traverveien. Nå er imidlertid et stykke nær østenden gangvei, slik at veien i praksis er to blindveier.

Navnet ble vedtatt i 1937.

## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*
Eirik Raudes vei (Oslo)

**Eirik Raudes vei** (11-33, 12-34) er en vei på Kværner i bydel Gamle Oslo. Den går fra Enebakkveien til Konows gate.

Veien fikk navn i 1914 etter Eirik Raude. Veien ligger like ved Kværnerparken.

## Galleri

Fil:Eirik Raudes vei 2019.jpg|Eirik Raudes vei. Sett fra Svartdalsparken. Foto: Roman Cieslak


## Kilder
*  

## Eksterne lenker
*