open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mystrocnemis

* Se Systematisk inndeling

***Mystrocnemis*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore (ca. 10 millimeter), slanke, gjerne brunrøde trebukker. Antennene er mørke og kortere enn kroppen. Pronotum har rundede sider uten tenner. Dekkvingene er jevnt avsmalnende bakover, grovt punkterte.

## Levevis

## Utbredelse
Slekten er vidt utbredt i Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Saperdini
******** Slekten *Mystrocnemis* Breuning, 1961 
********* *[[Mystrocnemis allardi]]* Breuning, 1961
********* *[[Mystrocnemis analis]]* (Fåhraeus, 1872)
********* *[[Mystrocnemis apicalis]]* Aurivillius, 1915
********* *[[Mystrocnemis atricollis]]* Breuning, 1953
********* *[[Mystrocnemis bicolor]]* Aurivillius, 1914
********* *[[Mystrocnemis flavoapicalis]]* Breuning, 1950
********* *[[Mystrocnemis flavovittata]]* Quedenfeldt, 1882
********* *[[Mystrocnemis stictica]]* Aurivillius, 1914

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
* 
*
Cubilia (bille)

* Se Systematisk inndeling

***Cubilia*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Nokså små, kraftige, mørke trebukker. Kroppen kan ha metallisk glans og er kledt med korte, oppstående, lyse hår. Antennene er kortere enn kroppen. Pronotum er trapesformet sett ovenfra uten tenner på sidene. Dekkvingene er litt avsmalnende bakover.

## Levevis
Disse billene har larver som lever i død ved.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Pteropliini Thomson, 1860 
******** Slekten *Cubilia* Jordan, 1897
********* *[[Cubilia albosetosa]]* Breuning, 1976
********* *[[Cubilia eichelbaumi]]* (Aurivillius, 1910)
********* *[[Cubilia fulva]]* Jordan, 1903
********* *[[Cubilia heathi]]* Jordan, 1903
********* *[[Cubilia nigricans]]* Aurivillius, 1927
********* *[[Cubilia obscura]]* Aurivillius, 1924
********* *[[Cubilia rufipennis]]* Breuning, 1955
********* *[[Cubilia smithi]]* Jordan, 1897

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog over gruppen

## Eksterne lenker
* Bilder av artene 
* 
*
Ischiomaeocles

* Se Systematisk inndeling

***Ischiomaeocles*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
En middelsstor (ca. 20 millimeter), matt, brun trebukk.  Antennene er tynne og litt lengre enn kroppen, som er nokså tett kledt med smale, lyse skjell. Pronotum er omtrent sylindrisk uten tenner på sidene, mye bredere enn langt. Dekkvingene er nesten jevnbrede og har rettvinklede "skuldre".

## Utbredelse
Arten er bare kjent fra El Salvador.

## Systematisk inndeling
Slekten blir ofte slått sammen med *[[Lochmaeocles]]*.

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Onciderini J. Thomson, 1860
******** Slekten *Ischiomaeocles* Franz, 1954
********* *[[Ischiomaeocles salvadorensis]]* Franz, 1954

## Kilder

* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bilder av arten 
*
Acrepidopterum

* Se Systematisk inndeling

***Acrepidopterum*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Nokså små, mørkt brunlige trebukker. Antennene er omtrent så lange som kroppen, pronotum tønneformet, dekkvingene nesten jevnbrede.

## Levevis

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom-Amerika og Karibia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Apomecynini 
******** Slekten *Acrepidopterum* Fisher, 1926
********* *[[Acrepidopterum acutum]]* Zayas, 1975
********* *[[Acrepidopterum capilosum]]* Martins & Galileo, 2008
********* *[[Acrepidopterum jamaicensis]]* Fisher, 1942
********* *[[Acrepidopterum minutum]]* Fisher, 1926
********* *[[Acrepidopterum pilosum]]* Fisher, 1932
********* *[[Acrepidopterum reseri]]* Vitali, 2002

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata 
* Liste over slektene (Desmiphorini)
* Cermabycidae.org - Apodasyini

## Eksterne lenker
* 
* Bildegalleri
Tour de Ski 2016/17

**Tour de Ski 2016/17** var den ellevte utgaven av Tour de Ski. Touren, som inngikk i verdenscupen i langrenn 2016/17, startet 31. desember 2016 i Val Müstair og ble avsluttet 8. januar 2017 i Val di Fiemme.

## Program

## Sammenlagt

## Etappene
### 1. etappe
**31. desember 2016, [[Val Müstair]], [[Sveits]]** 

### 2. etappe
**1. januar 2017, [[Val Müstair]], [[Sveits]]**

### 3. etappe
**3. januar 2017, [[Oberstdorf]], [[Tyskland]]**

### 4. etappe
**4. januar 2017, [[Oberstdorf]], [[Tyskland]]**

### 5. etappe
**6. januar 2016, [[Toblach]], [[Italia]]**

### 6. etappe
**7. januar 2017, [[Val di Fiemme]], [[Italia]]**

### 7. etappe
**8. januar 2017, [[Val di Fiemme]], [[Italia]]**

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Spinodiadelia

* Se Systematisk inndeling

***Spinodiadelia*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende

## Levevis
Larvene lever inne i død ved, gjerne små kvister av løvtrær. De kan også finnes inne i store urter, for eksempel arter av vortemelk-slekten. Disse artene er ikke spesialiserte og en art kan ofte utnytte flere ulike vertsplanter.

## Utbredelse
Arten lever på Madagaskar.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Apodasyini Lacordaire, 1872, Desmiphorini  eller Acanthocinini
******** Slekten *Spinodiadelia* Breuning, 1960
******** *[[Spinodiadelia spinipennis]]* Breuning, 1960

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata 

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
*
Hypamazso

* Se Systematisk inndeling

***Hypamazso*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
En middelsstor (ca. 15 millimeter), lang og tynn, brun trebukk. Hele kroppen er påfallende forlenget, hodet er omtrent tre ganger så langt som bredt med en markert "snute" foran antennefestet. Fasettøynene er små og rundede. Antennene er nokså kraftige og kortere enn kroppen. Pronotum er sylindrisk, nær dobbelt så langt som bredt. Dekkvingene er smale, bredest i den bakre delen, med markerte punktrader. Beina er forholdsvis korte.

## Levevis
Larvene til Agapanthiini lever vanligvis i de hule stammene på storvokste urter, særlig tistler og lignende. De voksne billene finnes ofte på blomster.

## Utbredelse
Arten er vidt utbredt i Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Agapanthiini Mulsant, 1839 
******** Slekten *Hypamazso* Barrion & Khan, 2003
********* *[[Hypamazso pauli]]* (Fairmaire, 1884)

## Kilder

* Liste over slektene 

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
*
Brodiaea

***Brodiaea*** er ei slekt med flerårige urter i aspargesfamilien. 

De har knoll og 1–6 grunnstilte, linjeformede blad. Blomsterstengelen er uten blad, og blomstene sitter i en skjerm. Det er seks blomsterdekkblad; de ytre tre er smalere enn de indre. Det er tre fertile pollenbærere som sitter motsatt de indre blomsterdekkbladene og tre sterile pollenbærere (staminodier) som sitter motsatt de ytre blomsterdekkbladene. Staminoidene ligner på små blomsterdekkblad. Frukten er en kapsel med svarte frø.

*Brodiaea* er utbredt i vestlige Nord-Amerika fra Britisk Columbia til Baja California. Elleve av artene er endemiske for California. Noen arter dyrkes i hager, der de blomstrer på forsommeren, seinere enn de fleste andre løk- og knollvekster. Mange arter som tidligere ble regnet til *Brodiaea* er nå flyttet til andre slekter; dette gjelder blant annet *[[Ipheion uniflorum]]* og flere arter i *[[Triteleia]]*.

## Kilder
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Micurus

* Se systematisk inndeling

***Micurus*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, avlange trebukker. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Pronotum er firkantet sett ovenfra, litt bredere foran enn bak. Dekkvingene er omtrent jevnbrede med avrundede "skuldre" og ender i en spiss.

## Levevis
Larvene lever i død ved.

## Utbredelse
Slekten er utbredt på Madagaskar.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Acanthocinini Thomson, 1860
******** Slekten *Micurus* Fairmaire, 1896
********* *[[Micurus affinis]]* Breuning, 1976
********* *[[Micurus asperipennis]]* Fairmaire, 1896
********* *[[Micurus obliquatus]]* Fairmaire, 1903

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata 
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
* 
*
Triteleia

***Triteleia*** er ei slekt med flerårige urter i aspargesfamilien. 

De har knoll og 1–3 grunnstilte, lansettformede blad. Blomsterstengelen er opprett, og blomstene sitter i en skjerm med høyblad. Det er seks blomsterdekkblad og seks pollenbærere. Frukten er en kapsel med svarte frø.

*Triteleia* er utbredt i vestlige Nord-Amerika fra Britisk Columbia sørover til Isla Guadalupe. De fleste artene er begrenset til Klamathfjellene i nordvestlige California og sørlige Oregon. Indianerne spiste knollene. Noen arter dyrkes i hager; de er lite hardføre og kan ikke overvintre ute i Norge. *[[Ipheion uniflorum]]* ble tidligere noen ganger regnet til *Triteleia*.

## Kilder
* 
* 
* 

## Eksterne lenker

*
Paratrypanius

* Se Systematisk inndeling

***Paratrypanius*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, litt brede, brune trebukker. Antennene er ganske lange, særlig hos hannene. Pronotum er sekskantet sett ovenfra, med en kraftig tann midt på hver sidekant. Dekkvingene har markerte "skuldre" og er litt avsmalnende bakover, kraftig punkterte.

## Levevis
Larvene lever i død ved.

## Utbredelse
Slekten er bare kjent fra Samoa.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Acanthocinini Thomson, 1860
******** Slekten  *Paratrypanius* Aurivillius, 1908 
********* *[[Paratrypanius bipunctatus]]* Aurivillius, 1928
********* *[[Paratrypanius flavovittatus]]* Aurivillius, 1908
********* *[[Paratrypanius savaiiensis]]* Aurivillius, 1928

## Kilder
* Liste over artene 

## Eksterne lenker
* 
* Bildegalleri
Galleri S

**Galleri S** er et galleri for kunst på Kleive øst i Molde kommune. Galleriet ble etablert av Sigmund Skår i 1992. Åpningsutstillingen var med Lars Christian Istad. Etter snart 80 utstillinger over mange år har en lang rekke kunstnere stilt ut i galleriet, blant annet Pushwagner, Rolf Nerli, Hans Normann Dahl, Thorstein Rittun, Per Ung, Carl Nesjar og Dagfinn Knudsen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hjemmeside
Mimasyngenes

* Se Systematisk inndeling

***Mimasyngenes*** er en slekt av biller som tilhører den store underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Nokså små, mørkbrune til brunsvarte trebukker. Oversiden er blank og fint hårete. Antennene er oftest litt lengre enn kroppen. Pronotum er forholdsvis lite med rundede sider og en liten tann på hver side. Dekkvingene er jevnbrede med markerte punktrader, vanligvis ensfargede.

## Utbredelse
Slekten er utbredt fra Costa Rica i nord til Paraguay i sør.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Desmiphorini J. Thomson, 1860 
******** Slekten *Mimasyngenes* Breuning, 1950
********* *[[Mimasyngenes barbozai]]* Martins, Galileo & Limeira-de-Oliveira, 2011
********* *[[Mimasyngenes clarkei]]* Martins & Galileo, 2012
********* *[[Mimasyngenes concolor]]* Mehl, Galileo, Martins & Santos-Silva, 2015
********* *[[Mimasyngenes fonticulus]]* Martins & Galileo, 2012
********* *[[Mimasyngenes icuapara]]* Galileo & Martins, 1996
********* *[[Mimasyngenes inlineatus]]* Breuning, 1956
********* *[[Mimasyngenes lepidotus]]* Clarke, 2007
********* *[[Mimasyngenes lineatipennis]]* Breuning, 1950
********* *[[Mimasyngenes lucianae]]* Galileo & Martins, 2003
********* *[[Mimasyngenes multisetosus]]* Clarke, 2007
********* *[[Mimasyngenes murutinga]]* Martins & Galileo, 2007
********* *[[Mimasyngenes piauiensis]]* Galileo, Martins & Nascimento, 2013
********* *[[Mimasyngenes quiuira]]* Galileo & Martins, 1996
********* *[[Mimasyngenes venezuelensis]]* Breuning, 1956
********* *[[Mimasyngenes ytu]]* Galileo & Martins, 1996

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata 
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
* 
*
Clarence Bull

**Clarence Sinclair Bull** (født 22. mai 1896, død 8. juni 1979) var portrettfotograf som arbeidet i filmstudio i «Hollywoods gullalder». Han var leder av Metro-Goldwyn-Mayers avdeling for stillbilder i nesten førti år.

Hans karriere begynte da Samuel Goldwyn ansatte ham i 1920 for å fotografere stillbilder av MGM-stjerner. Han er mest kjent for sine fotografier av Greta Garbo tatt i perioden 1926-1941. Bulls første portrett av Garbo var en draktstudie for filmen *[[Eros (film, 1926)|Flesh and the Devil]]* i september 1926.
Bull studerte med den kjente maleren Charles Marion Russell. 

## Referanser
Clavidesmus

* Se Systematisk inndeling

***Clavidesmus*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, mer eller mindre brunlige trebukker, gjerne med påfallende fargetegninger. Antennenes tredje ledd er kraftig fortykket, antennene varierer i lengde fra rundt halve kroppslengden til lengre enn kroppen. Pronotum er tønneformet uten tenner på sidene. Dekkvingene er jevnbrede, ofte med lyse tegninger.

## Utbredelse
Slekten er vidt utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, fra Honduras i nord til det sørlige Brasil og Bolivia i sør.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Onciderini J. Thomson, 1860
******** Slekten *Clavidesmus* Dillon & Dillon, 1945
********* *[[Clavidesmus chicae]]* Giorgi, 1998
********* *[[Clavidesmus columbianus]]* Breuning, 1961
********* *[[Clavidesmus egeri]]* Nearns & Santos-Silva, 2018
********* *[[Clavidesmus funerarius]]* (Lane, 1958) - ofte plassert i slekten *[[Orteguaza]]*
********* *[[Clavidesmus heterocerus]]* (Buquet, 1852)
********* *[[Clavidesmus indistinctus]]* Dillon & Dillon, 1952
********* *[[Clavidesmus lichenigerus]]* (Lane, 1958) - ofte plassert i slekten *[[Orteguaza]]*
********* *[[Clavidesmus metallicus]]* (Thomson, 1868)
********* *[[Clavidesmus monnei]]* Giorgi, 1998
********* *[[Clavidesmus rogueti]]* Audureau, 2012
********* *[[Clavidesmus rubigineus]]* Dillon & Dillon, 1949

## Kilder

* Liste over slektene
* Katalog med utbredelsesdata

## Eksterne lenker
* Bildegalleri 
*
Anobrium

* Se Systematisk inndeling

***Anobrium*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Nokså små, avlange, sylindriske, vanligvis rødbrune trebukker. Kroppen er kledt med fine, korte, oppstående hår. Antennene er kortere enn kroppen. Pronotum har buede sider uten tenner. Dekkvingene er jevnbrede, nokså blanke.

## Levevis
Disse billene har larver som lever i død ved.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sør-Amerika, fra Fransk Guyana i nord til Bolivia i sør.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Pteropliini Thomson, 1860 
******** Slekten *Anobrium* Belon, 1902
********* *[[Anobrium fasciatum]]* Galileo & Martins, 2002
********* *[[Anobrium fraterculum]]* Galileo & Martins, 2002
********* *[[Anobrium leuconotum]]* Galileo & Martins, 2002
********* *[[Anobrium luridum]]* (Breuning, 1940)
********* *[[Anobrium minimum]]* Martins, Galileo & Limeira-de-Oliveira, 2009
********* *[[Anobrium oberthuri]]* Belon, 1903
********* *[[Anobrium punctatum]]* Galileo & Martins, 2002
********* *[[Anobrium rugosicolle]]* Galileo & Martins, 2002
********* *[[Anobrium simplicis]]* Galileo & Martins, 2002
********* *[[Anobrium wappesi]]* Galileo, Martins & Santos-Silva, 2015

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog over gruppen

## Eksterne lenker
* Bilder av artene 
* 
*
Üdzümütschinsk

**Üdzümütschinsk** (mongolsk:  *üjümüčin aman ayalγu*, kyrillisk; үзэмчин) er en dialekt av det mongolske språket shilingolsk, et sørmongolske språk innenfor  den sentralmongolske språkgruppe. Dialekten tales i Indre Mongolia, det østlige Mongolia og i deler av Kina.

Üdzümütschinsk snakkes av omkring 75.000 mennesker.

## Referanser
Pseudoglenea

* Se Systematisk inndeling

***Pseudoglenea*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
En middelsstor, slank, blank, brun trebukk. Oversiden er grovt punktert uten påfallende hår. Pronotum er firkantet sett ovenfra, tett punktert. Dekkvingene er avsmalnende bakover, med rader av grove punkter, og ender i en skarp tann.

## Levevis
Larvene lever vanligvis i stammene på storvokste urter.

## Utbredelse
Arten er utbredt på Borneo.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Saperdini 
******** Slekten *Pseudoglenea* Gilmour & Breuning, 1963 
********* *[[Pseudoglenea densepuncticollis]]* Gilmour & Breuning, 1963

## Kilder
* Katalog med utbredelsesdata
* Liste over slektene

## Eksterne lenker
* 
*
NHK Educational TV

er en av to japanske TV-kanaler som tilhører NHK. Den andre kanalen er NHK General TV.
## Referanser

## Eksterne lenker
*
Abagansk

**Abagansk** (mongolsk: *abaγ-a ded aman ayalγu*) er en dialekt av det mongolske språket shilingolsk, et sørmongolske språk innenfor  den sentralmongolske språkgruppe. Dialekten tales i Abagbanneret i Indre Mongolia.

## Referanser
Sönidisk

**Sönidisk** (mongolsk skrift:  **'sönid aman ayalγu**') er en dialekt av det mongolske språket shilingolsk, et sørmongolske språk innenfor  den sentralmongolske språkgruppe. Dialekten tales i det  Venstre Sonidbanner i Indre Mongolia.

Sönidisk tales av omkring 40,000 personer.

## Referanser
Johan-Sebastian Christiansen

**Johan-Sebastian Christiansen** (født 10. juni 1998) er en norsk sjakkspiller. Han ble stormester i sjakk (GM) i 2018, 20 år gammel.

Christiansen ble IM etter sterke resultat i tre internasjonale turneringer. I Qatar Masters Open i november-desember 2014 tok han 4 poeng på 9 runder mot svært sterk motstand. I Reykjavik Open i mars 2015 tok han 6,5 poeng på 10 runder, et halvt poeng over IM-kravet. I Visma Chess Tournament i Växjö i Sverige i juni 2015 tok han 6 poeng på 9 runder. Han hadde dermed oppfylt kravet om IM-resultat i turneringer med til sammen minst 27 parti. Rating-kravet, kravet til egen rating over 2400 hadde han oppfylt allerede pr. 1. mai 2015. Han ble deretter utnevnt til IM av Verdenssjakkforbundet på FIDE-kongressen i Abu Dhabi 1-9. september 2015.

Christiansen tok sitt tredje og avgjørende napp i stormestertittelen i en turnering i Göteborg som ble spilt i august 2018.

## Resultater
;2016
Christiansen ble nordisk ungdomsmester i sjakk i 2016. I april vant han Vestfoldmesterskapet 2016. Ved Norgesmesterskapet i lynsjakk vant han, med 6,5 poeng på syv partier.

Han vant Sandefjord Grand Prix i oktober, der han vant alle sine 6 partier, og han vant også Nortekk Superlyn. Ved VM i sjakk 2016 ble han nummer 101, og ved VM i hurtig- og lynsjakk 2016 kom han på 59.-plass med 10,5 poeng, av 120 deltakere.

;2018
I august 2018 vant han Manheim Open i Gøteborg og sikret seg den 3. og avgjørende inntegningen i stormestertittelen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Johan-Sebastian Christiansens parti  hos NorBase
Abaraeus

* Se Systematisk inndeling

***Abaraeus*** er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

## Utseende
Middelsstore, brunlige trebukker.  Antennene er noe lengre enn kroppen. Pronotum har en kraftig pigg midt på hver side. Dekkvingene har markerte "skuldre" og er jevnt avsmalnende bak disse. De er kraftig punkterte og har et par opphøyde knøler eller lengdekjøler (som kan danne en hestesko) ved roten.

## Levevis
Disse billene har larver som lever i død ved.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sentral- og Sør-Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
***** Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
****** Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
******* Stammen Pteropliini Thomson, 1860 
******** Slekten *Abaraeus* Jordan, 1903
********* *[[Abaraeus cuneatus]]* Jordan, 1903
********* *[[Abaraeus curvidens]]* Aurivillius, 1908
********* *[[Abaraeus hamifer]]* Aurivillius, 1907

## Kilder
* Liste over slektene
* Katalog over gruppen

## Eksterne lenker
* Bilder av artene 
* 
*
Tête de Chien

**Tête de Chien** (*Hundens hode*) er et 450 meter høyt fjell nær landsbyen La Turbie i Alpes-Maritimes-departement i Frankrike.. Herfra er det utsikt over Fyrstedømmet Monaco, og det er det høyeste punktet på Grande Corniche Road.
Den amerikanske diplomat Samuel S. Cox skrev i sin reisebok *Search for Winter Sunbeams in The Riviera, Corsica, Alger and Spain* at Tête de Chien ligner mer på en skilpadde enn en hunds hode og mente at *Tête de Chien* var en forvanskning av *Tête de Camp*, da det var her at Julius Cæsar forla sine tropper etter erobringen av Gallia. Vere Herbert, heltinnen i Ouidas roman *Moths* beskrev de som lever under Tête de Chien, lever «…innen et par mil av det strålende Helvete (Monaco)». I 1944 var Leopold Bohm, en tysk kompanisjef stasjonert på Tête de Chien og så et fly krasje havet. Det hadde blitt forfulgt av to andre fly. Bohms observasjon stemmer med dagen da piloten og forfatteren Antoine de Saint-Exupéry forsvant, og det er blitt spekulert i om det det var den siste flygingen til Saint-Exupéry som Bohm så.

## Referanser
VM i hurtig- og lynsjakk 2016

**Verdensmesterskapet i hurtig- og lynsjakk 2016** ble arrangert i Doha fra 26. til 30. desember 2016. Verdensmesterskapet i hurtigsjakk ble arrangert fra 26. til 28. desember, og ble vunnet av Vasyl Ivantsjuk. Verdensmesterskapet i lynsjakk ble arrangert 29. og 30. desember, og ble vunnet av Sergej Karjakin.

Fra Norge stilte Magnus Carlsen, Simen Agdestein, Aryan Tari og Johan-Sebastian Christiansen. Carlsen var regjerende verdensmester i hurtigsjakk, mens Aleksandr Grisjtsjuk var regjerende verdensmester i lynsjakk fra VM i 2015.

## Resultater

### Hurtigsjakk

### Lynsjakk

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Alberto Sordi

**Alberto Sordi** (født 15. juni 1920 i Roma i Italia, død 25. februar 2003 samme sted) var en italiensk skuespiller.

Han vant en Golden Globe Award 1964 for sin rolle i komediefilmen *[[Kärlek i Stockholm]]* (1963).

## Filmer i utvalg
### Som skuespiller
* 1947: *En gang leve livet*
* 1948: *Under Roms sol*
* 1952: *[[Den hvite sjeiken]] (Lo sceicco bianco)*
* 1953: *[[Dagdriverne]] (I vitelloni)*
* 1954: *[[Amorøse eventyr]]*
* 1954: *Un americano a Roma*
* 1955: *[[Den lille kafeen]]*
* 1955: *Lo scapolo*
* 1956: *[[Utflukt til paradis]]*
* 1957: *Un eroe dei nostri tempi*
* 1957: *[[Farvel til våpnene (1957)|Farvel til våpnene]]*
* 1957: *Fortunella*
* 1959: *[[Kvinnefengslet]]*
* 1959: *[[Den store krigen (film)|Den store krigen]] (La grande guerra)*
* 1959: *Svindlernes fellesmarked*
* 1960: *Veien hjem*
* 1960: *Alle har alibi (Crimen)*
* 1961: *Min venn, fienden*
* 1965: *[[Disse dristige menn i de farlige fly]]*
* 1965: *Made in Italy*
* 1965: *Lett på tråden*
* 1967: *Hvilke hekser!*
* 1968: *Riusciranno i nostri eroi a ritrovare l'amico misteriosamente scomparso in Africa?*
* 1972: *Roma*
* 1973: *[[Stjernestøv (film)|Stjernestøv]]*
* 1979: *Trafikk på italiensk*
* 1981: *Il marchese del Grillo*
* 1994: *[[En fattig manns historie]] (Romanzo di un giovane povero)*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Untermensch

**Untermensch** er et uttrykk fra nazistenes språkbruk og eugenikk. Ifølge nasjionalsosialismens raseteorier og ideologi var «ariere», det vil si de germanske folk overlegne alle andre. I motsetning til disse sto alle som falt i gruppen *Untermensch*, først og fremst jødene, men også en rekke andre folkeslag.

Allerede i Adolf Hitlers bok *[[Mein Kampf]]* (norsk: min kamp), ble jøder klassifisert som «fiender av riket». Kort etter at nazistene kom til makten ble jødene sjikanert og forfulgt. Nürnberglovene fra 1935 fastslo hvem som var jøder eller «halvblods», og hvem som var «ariere». Men også andre «fremmede raser» som «slavere», «sorte» og «sigøynere» ble omtalt som «mindreverdige minoriteter» i forhold til den tyske flertallsbefolkning. Også «asosiale» individer med germansk blod ble beskrevet som «undermennesker», ble forfulgt og truet med «utryddelse».

Nazistene klassifiserte undermennesker i forskjellige typer, og mens jødene skulle utryddes kunne slavere utnyttes som slavearbeidere. Historikeren Robert Jan van Pelt skriver, at for nazistene, «var det kun et lille skritt til en retorikk, der oppildnet det europeiske *Mensch* mod det sovjetiske *Untermensch*, som var kommet i klørne på den jødiske-bolsjevisme».

## Slavere var «Untermenschen»
Nazistiske ideologer definerte slavere som *Untermenschen*, mennesker som knapt kunne utnyttes som slaver. Adolf Hitler og Joseph Goebbels sammenlignet dem med «kaninfamilier» eller «upåvirkelige dyr», som gikk på «tomgang» og var «uorganiserte», og bredte seg som «en bølge av smuss». Oppfatningen at slaverne var undermennesker var utbredt i tysk folkekultur og særlig en holdning som kom frem i forhold til polakker. Denne oppfatningen hadde omfattende støtte, selv etter krigen.

## Nazistenes vitenskap
Nazistene kunne delvis bygge på populære folkelige holdninger om antisemittisme og antiziganisme.

Biologilærerne i skolene i Nazityskland underviste om forskjellen mellom rasene: Nordiske og tyske ble klassifisert som «Übermenschen», mens «uedle» jødiske og slaviske folk ble plassert i klassen «Untermenschen».

Nazistiske antropologer forsøkte vitenskapelig å trekke en skillelinje mellom germanere og slaverne: De fleste slaver er kortskallede, de har korte kranier, noe som beviser at de er ikke-nordiske.

## Politiske mål
Omtalen av de slaviske folk som «Untermensch» tjente nazistenes politiske mål, og ble brukt som legitimering av Tysklands ekspansjonistiske politikk, især deres aggresjon mot Polen og Sovjetunionen for at skaffe *[[Lebensraum]]*, spesielt i Ukraina. Det tredje rikes tidlige planer (i Generalplan Ost) omfattet tvangsforflytning, slaveri og eliminering for ikke mindre enn 50 millioner mennesker. Dette var mennesker som ikke ble ansett som egnet til Germanisering og de hørte hjemme i områder man ønsket å erobre. Ukrainas stepper var særlig mål for Herrefolkets kolonisering.

Tyskere og skandinaver ble beskrevet som germanske (ariske) eller *[[overmenneske]]r*.

Den tyske diktatoren Adolf Hitler anså ikke slavere for å være ariere, men brukte likevel soldater fra enkelte slaviske land, for eksempel Kroatia og Bulgaria, som var rikets allierte.

## Referanser
Krona (Molde)

**Krona**, også omtalt som **Krona på verket**, er publikums- og magasinbygg ved Romsdalsmuseet i Molde. Bygget var ferdig i 2016 og er oppført i massivt tre og har utmerket seg arkitektonisk. Arkitekt var Reiulf Ramstad Arkitketer AS i Oslo. Det er finansiert med en tredel fra Staten, resten lokalt. Arealet er tilsammen 3.500 kvadratmeter. 

## Formidling og lager
Bygget er administrasjonsbygg, har en stor fast kulturhistorisk utstilling, den tyske eksilkunstneren Kurt Schwitters som har tilknytning til Romsdal og Sunnmøre har et eget rom i den faste utstillingen. Ellers består den av viktige kulturhistoriske begivenheter, konfeksjonsindustrien, klesdrakter og bunader, båtbygging og båtmotorer, fjell og turisme, Moldehistorie, fiske og kystkuturen og mer. Et rom viser skiftende utstillinger. Det er også en museumskafe, et lokalhistorisk bibliotek, visningsrom og auditorium. Verkstedet For konservering og byningsrestaurering. I magasinet er tusenvis av gjenstander samlet, samt millioner av historiske fotografi. Romsdalsarkivet består av flere hundre meter lokalt kildearkiv. På inngangsdøren er Bjørnson sitatet: «Undrer meg på hvad jeg får å se, over de høye Fjelde.....», dette ble valgt med vilje, med et ønske om at det ble stilt både spørsmål og gitt gode svar.

## Om bygget
Bygget har utmerket seg arkitektonisk og ble nominert i konkurransen Årets kulturbygg i verden 2017 (European Union Prize for Contemporary Architecture - Mies van der Rohe Award 2017) . Gjennom tradisjonsrikt materialbruk og form ivaretas lokal historie, tradisjon og landskap. Alpelandskapet i Romsdal kan en finne igjen i takutformingen. Underetasjen er utført i betong, som gjør magasinet brannsikkert. Bygget ellers er i massivt treverk. Utvendig på både vegger og tak er det brukt royalimpregnert furu og den skal verken beises eller males. Vinduene er plassert etter aktiviteten innendørs, litt uryddig, noe som ikke var uvanlig i tidligere tider . 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisielt nettsted
Baudhayanasutraene

**Baudhayanasūtraene** er en gruppe vediske sanskrittekster som omhandler dharma, daglige ritualer, matematikk, etc. De hører til Taittiriyashakha, en grein av krishna yajurveda, og ble samlet fra det 8. til det 7. århundre f.Kr.

De består av seks telser:
* Śrautasûtra i 19 Praśnas (spørsmål)
* Karmāntasûtra i 2 Adhyāyas (kapitler)
* Dvaidhasûtra i 4 Praśnas
* Grihyasutra i 4 Praśnas
* Dharmasûtra i 4 Praśnas
* Śulbasûtra in 3 Adhyāyas

Baudhāyana Śulbasûtra inneholder flere tidlige matematiske resultater, deriblant en tilnærmelse av kvadratroten av 2 og en versjon av Pythagoras’ læresetning

## Referanser
Red Sparrow

***Red Sparrow*** er en roman av Jason Matthews, utgitt av Scribner 4. juni 2013. Romanen er en spionthriller om en russisk og en amerikansk etterretningsoffiser, hvorav den russiske vurderer å bli dobbeltagent. Forfatteren har bakgrunn fra CIA.

Boken ble filmatisert i 2017.

## Handling
Dominika Egorova (som går under kallenavnet «Red Sparrow») var en tidligere russisk ballerina, som blir tvunget av onkelen sin til å gjennomgå spionasje-opplæring for den russiske regjeringen ved Sparrow School - hvor folk blir opplært til å forføre målene sine.

Andre viktige karakterer er Marble, en russisk dobbeltagent som i all hemmelighet sender etterretning til CIA. Samt Nate Nash, en offiser i CIA som forsøker å rekruttere og håndtere etterretningsagenter på vegne av byrået.

## Referanser
Sigurd Lamark

**Sigurd Lamark** (født 8. februar 1992) er en norsk musiker og journalist. Som artist bruker han gjerne bare etternavnet. 

Lamark vokste opp som en del av musikkmiljøet i Bodø, og spilte som ungdom i bandet I has a bucket! Han har vært tett knyttet til miljøet rundt Kulturhuset Gimle og X Rockeklubb. Lamark albumdebuterte som soloartist i 2014 med *God nok grunn,* et album som fikk gode kritikker.

Lamark har opptrådt på festivaler som Parkenfestivalen, Trænafestivalen og Hovefestivalen. Han har samarbeidet med blant andre Petter og Kristoffer Unstad fra Kråkesølv, rapperen RSP og produsent Matias Tellez. 

Lamark er utdannet med en bachelor i retorikk fra Universitetet i Bergen og en master i medieutvikling (journalistikk) fra OsloMet. Han har jobbet som journalist i blant annet Klassekampen og Morgenbladet. 

## Diskografi

### Album
* 2022 - *Tre leiligheta seinere*
* 2017 - *[[Byen]]*
* 2014 - *God nok grunn*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Slingring (fletteteknikk)

:*Slingring videresendes hit. For rotasjonen innen fartøydynamikk, se [[slingring (rotasjon)]]*

**Slingring** er en teknikk for å fremstille solide, firflettede tråder, snorer og bånd. Teknikken har vært brukt til å lage rokkesnorer, piskesnorer, slitekanter (skoningskanter) nederst på stakker, og ved linefiske til å lage forsyn/snøre fra lineryggen ned til fiskekrokene, før forsyn av kunstfiber kom i handelen. Slingra forsyn var også i bruk som det tynneste/siste snøret før angelen ved andre typer fiske.
__NOTOC__
## Redskap og teknikk

Redskapene som brukes til slingring, kalles slingrestokker eller slyngestokker. Et sett består av fire stokker. De har ofte en flaskelignende form, og kan ligne kniplepinner, men er mye større. Kniplepinner er ofte rundt 10 cm lange, slingrestokker gjerne rundt 20 cm. På hver stokk er det spolet opp tråd (eller garn) som sikres med et halvstikk. De løse trådendene samles og henges opp i en krok, så slyngestokkene kan slenges frem og tilbake. Tråden flettes ved at stokkene to og to slenges i kryss, så de skifter plass innbyrdes, og trådene flettes til snor. Dette arbeidet kan utføres av én person, eller av to personer som står overfor hverandre med en slingrestokk i hver hånd, og slenger hhv høyre og venstre hånds stokker til hverandre. 

Til forsyn ble det også brukt en annen type stokker, kalt forsynskroker eller forsynkroker, men prinsippet for fletting, eller slingring, var den samme: To og to snorer skiftet plass innbyrdes.

Fingring av snorer og bånd, det vil si en teknikk der kun hendene og fingrene brukes til å flette snorene, ligner på slingring, og kalles også på enkelte dialekter «sløngjing».

## Referanser og fotnoter


## Kilder

*
*
*
*
*
* 

## Eksterne lenker
* Kort YouTubefilm som viser teknikken når to personer slingrer (Besøkt 22. februar 2017)
Albert Préjean

**Albert Préjean** (1894–1979) var en fransk skuespiller.

Han var far til Patrick Préjean og bestefar til Laura Préjean.

Prejean døde i 1979 og er gravlagt på cimetière d'Auteuil.

## Filmografi (utvalg)
*1924: *[[Ulvemiraklet]]*
*1925: *Paris Qui Dort* (kortfilm)
*1927: *[[Sjakkspilleren]] (Le joueur d'échecs)*
*1928: *[[En italiensk stråhatt]] (Un chapeau de paille d'Italie)*
*1929: *[[De nye herrer]] (Les Nouveaux Messieurs)*
*1930: *[[Under Paris' hustak]] (Sous les toits de Paris)*
*1930: *[[Tolvskillingsoperaen (film, 1931)|Tolvskillingsoperaen]] (Die 3 Groschen-Oper)*
*1931: *[[Det var i Paris]] (Un soir de rafle)*
*1932: *[[Sjømannens sang]]*
*1933: *[[To freidige herrer]]*
*1934: *[[Krisen er slutt]]*
*1935: *[[Pokker til pike]] (Quelle drôle de gosse)*
*1935: *Princesse Tam-Tam*
*1936: *Jenny*
*1938: *Mollenard*
*1938: *[[En gate i Paris]] (La rue sans joie)*
*1942: *[[En natt i Paris]] (Caprices)*
*1943: *[[Til damenes tjeneste]] (Au bonheur des dames)*
*1947: *[[Det røde marked]] (La Kermesse rouge)*
*1948: *[[Brødre (1948)|Brødre]] (Les frères Bouquinquant)*
*1952: *[[Begjær og kjærlighet]] (Le désir et l'amour)*
*1962: *[[Eddie skyter skarpt]] (Bonne chance, Charlie)*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Prime Video

**Prime Video** er et videotorg og videostrømmetjeneste som drives av Amazon.com. Tjenesten tilbyr fjernsynsserier og filmer for leie eller kjøp, og som en del av Amazon Prime-abonnementet kan utvalgte titler sees utelukkende av Prime- eller Prime Video-medlemmer, hvor videomedlemskap tillater visning uten full Prime. I likhet med konkurrentene har Amazon sikret seg en rekke eksklusive innholdsavtaler for å differensiere sine tjenester, inkludert en flerårig lisensavtale med HBO i USA.

Tjenesten ble lansert 7. september 2006 som Amazon Unbox i USA.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Den smukke venn (film)

***Den smukke venn*** (originaltittel: *Bel Ami*) er en tysk filmmusikal fra 1939 regissert av Willi Forst etter Guy de Maupassant roman «Smukke ven». Forst spiller også filmens hovedrolle.

## Handling
Kort tid etter å ha blitt utskrevet fra militæret, blir Georges Duroy klar over sin egen makt over kvinner - etter at han møter Rachel, en ung sangerinne.

Takket være hans flotte utseende, og hans sjarmerende oppførsel, blir Georges snart meget populær blant det motsatte kjønn. Men dette forårsaker også hans eget sosiale fall til slutt.

## Medvirkende
* Willi Forst: George Duroy
* Olga Tschechowa: Madeleine Forestier
* Hilde Hildebrand: Clotilde von Marelle
* Ilse Werner: Suzanne Laroche
* Lizzi Waldmüller: Rachel
* Johannes Riemann: Laroche
* Will Dohm: Charles Forestier
* Marianne Stanior: Grisette 
* Aribert Wäscher: Zeitungsverleger Walter
* Hubert von Meyerinck: Redakteur Varenne
* Hadrian Maria Netto: Rival
* Walter Gross: Stenotypist
* Ilse Petri: Zofe bei Frau von Marelle
* Rosita Serrano: Sängerin
* Tatjana Sais: Duroys Tischdame
* Lotte Spira: Walters Tischdame
* Bruno Ziener: Parlamentsdiener
* Werner Scharf: Dolmetscher
* Ewald Wenck: Standesbeamter

## Musikk i filmen
«Du hast glück bei den Frau'n, Bel Ami»

## Referanser


## Eksterne lenker
*
1. serierunde i Eliteserien 2017

**1. serierunde i [[Eliteserien i fotball for menn 2017]]** startet lørdag 1. april klokken 18:00. Rundens siste kamp ble spilt søndag 2. april klokken 20:00.






## Kampfakta
**Lørdag 1. april 2017**


**Søndag 2. april 2017**












**Mandag 3. april 2017**


## Referanser
American Motor Vehicle Company

**American Motor Vehicle Company** ble stiftet i Lafayette i Indiana i 1916.
Det bygget Auto Red Bug og American Junior Automobile modeller 1916 og 1920.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Bilen de bygde, Auto Red Bug
Peter Tønder Solemdal

**Peter Tønder Solemdal** (født 9. april 1876 i Molde, død 2. juni 1963 i Molde) var museumsbestyrer, møbelsnekker og utdannet innen kunsthistorie og tegning. Solemdal arbeidet i over 50 år for å bevare bygnings- og kulturhistorie i Romsdal. Han regnes som den som grunnla Romsdalsmuseet i Molde. En byste av Peter Tønder Solemdal, laget av Steinar Sandvig, finnes på museumsområdet. Solemdal har mottatt Kongens fortjenstmedalje i gull og  Borgerdådsmedaljen i sølv for sin kulturhistoriske innsats  .

## Livshistorien
Solemdals far var Ole Monsen Solemdal, han var møbelsnekker og hadde etablert Solemdals møbelfabrikk. Hans mor var Gunhild Helene Tønder. Solemdal kunne ikke gå middelskolen på grunn av dårlig økonomi i familien, og han begynte i snekkerlære hos sin far. Senere reiste han ut og utdannet seg 2 år i ved Kunst- og handverksskolen i Kristiania, 1 år i Stockholm og 2 år i Tyskland, hvor han med stipend gikk på tegneskole i Berlin  . 

### Romsdalsmuseet
Tilbake i Molde var det ikke Solemdal tanke å etablere et museum, men slik ble det. *«...det begynte som en hobby med dette museet. En hobby som etterhvert tok overhånd»* var Solemdals egen oppsummering i et avisintervju . Kanskje lå det litt i tidsånden, 1890-årene med nyromantikk og sans for nasjonale verdier, unionsoppløsningen i 1904-1905 og romsdalingen Anders Sandvigs samlinger på Maihaugen åpnet i 1904. Solemdal var med å grunnlegge Romsdal Bygdemuseum i 1912. Solemdal var første bestyrer. De første år var økonomien dårlig, oppgavene og visjonen stor. Men museet vokste og fikk et større bidrag fra Staten i 1920. Museet har senere endret navn til Romsdalsmuseet . 

Solemdal var engasjert og opptatt av kulturarven, han tenkte ikke bare på Romsdalsmuseets samlinger i Molde, på slutten av 1930-tallet ble det skrevet artikler om blant annet Grytten kirke, om bumerker, om runene i Rødven stavkirke med mer. Etterhvert har museet utviklet seg til å omfatte bygninger og steder i nesten alle romsdalskommunene. Solemdal var styreleder over 40 år og hadde en sentral rolle i at museet er et av norges største regionsmuseum. I Romsdalsmuseets Årbok i 1961 skriver Per Amdam om Solemdals museumssyn, som han mener er forut for sin tid: *«Aldri museums-magasin inne i stuene, men levende interiør. Vi skal sitte der og vente inn folkene som bor der. De er bare ute på markene og arbeider, men er ‘snart tilbake.»*  .

### Annet
Solemdal fikk i 1947 overrakt Kongens fortjenstmedalje i gull . I 1955 ble han tildelt Borgerdådsmedaljen i sølv . Han ble æresmedlem i Fortidsminneforeningen i 1927 . Solemdal var formann i byggekomiteen for Molde domkirke, den ble innviet i 1957. 

## Referanser


## Litteratur
* Amdam, Per. «Romsdalsmuseet og dets skaper gjennom 50 år.» Romsdalsmuseets Årbok 1961. pdf
* Amdam, Per. «Peter Tønder Solemdal. In memoriam.» Romsdalsmuseets Årbok 1962. Side 8. pdf
* Parelius, Nils: Peter Solemdal forteller om sin barndom og ungdom. Romsdalsmuseets årbok 1987. pdf
* Sanden, Jarle. «Romsdalsmuseet – tilbakeblikk på 100 år.» Romsdalsmuseets Årbok 2012. pdf	
* Solemdal, Peter Tønder. «Solemdals møbelfabrikk, Molde, 80 år. 1866-1946 : firmaets historie.» 1946.
Shiritori

er en japansk ordlek, som innebærer at spillerne sier et ord som starter med samme kana som det forrige ordet nevnt sluttet med. I leken kan man bruke alle de japanske skrivesystemene: hiragana, katakana og kanji, men leken blir mer kompleks hvis kanji tas i bruk. Leken er over hvis en av spilleren sier et ord som slutter på , siden ingen japanske ord starter på , eller ikke kommer på flere ord. Generelt sett sier reglene også at man heller ikke kan repetere et ord og kun bruke substantiv. Det er også mulig å ha en regel som sier at man ikke kan bruke ord som slutter på . I dette tilfellet sluttes leken bare hvis en av spillerne ikke kommer på flere ord.

## Referanser
Statistikk for Eliteserien 2017

Denne siden viser utvalgt statistikk for Eliteserien i fotball for menn 2017.

## Rundestatistikk

## Målstatistikk

### Målscorere

### Målgivende pasninger

## Kortstatistikk
### Gule kort

### Røde kort

### Etter klubb

Kilde: VG

## Merknader


## Referanser
Kasusstyring

**Kasusstyring** er når et verb eller en preposisjon sies å styre den grammatiske kasusen til det tilhørende substantivet. Det er svært sentralt i språk med mange kasus, som finsk og russisk. I det norske skriftspråket spiller det ikke lengre noen rolle, da kasussystemet i norsk har forsvunnet i stor grad. I enkelte dialekter som fortsatt bruker kasus, er det bruk av kasusstyring. De eneste restene av kasusstyring i norsk skriftspråk i dag er i frosne uttrykk. For eksempel «i live» som følge av at preposisjonen «i» styrte dativskasusen i tidligere norsk, og «live» er dativ av «liv».

## I tysk
I tysk er kasusstyring utbredt. Følgende er eksempler på kasusstyring i tysk.

Verbet «helfen» («hjelpe») styrer dativ, dermed må det tilhørende substantivet være i dativ. I dette eksempelet «mir».

«Kannst du mir helfen?» («Kan du hjelpe meg?»)

Preposisjonen «wegen» («på grunn av») styrer genitiv, da må det tilhørende substantivet være i genitiv. I dette eksempelet «kosten», hvor den får den bestemte genitivsartikkelen «der».  

«wegen der Kosten» («På grunn av kostnadene»)

Merk at i muntlig tysk vil man ofte komme over at dativsbøyning brukes i stedet for genitiven, som kan forekomme i sistnevnte eksempel, men i det skriftlige språket står genitiven fortsatt sterkt, dermed får dette eksempelet genitivsbøyning.

## Litteratur
*
Kurt von Schröder

**Kurt (Freiherr) von Schröder** (født 24. november 1889 i Hamburg, død 4. november 1966 samme sted) var en tysk bankmann, rådgiver for NSDAP og SS-general (Brigadeführer).

Schröder er kjent for å ha lånt sitt hus i Køln, til et møte mellom Adolf Hitler og Franz von Papen som fant sted 4. januar 1933. Under møtet ble Hitler og Papen enige om en strategi for dannelsen av Adolf Hitlers regjering. Schröder var rik og gav gjennom årene flere millioner reichsmark til partiet.

Han ble i 1947 dømt til en straff av tre måneders fengsel og 1500 riksmark i bot.

## Referanser
Nepespa

**Nepespa** er en tradisjonell julemiddag fra Setesdal i Aust-Agder. Ordet *spa* kommer fra det norrøne ordet *spað*, som betyr *tynn suppe*. Dette vitner om at retten har røtter tilbake til vikingtiden, om ikke enda eldre. 

Etterhvert, trolig før 1900-tallet, ble nepen erstattet med kålrot. I øvre deler av Setesdal kalles kålrot for nepe, Dermed kan *«nepespa»* fritt oversettes til *«kålrotsuppe»*.

Nepespaet serveres sammen med røkt kokt lammekjøtt og/eller fersk kokt fjellørret – i tillegg til kokte neper og ferske lefser. Enkelte serverer også kokte poteter til. 

Kraften fra tilberedningen av lamme- eller fiskekjøttet benyttes som oftest som basis i spaet, men enkelte bruker kun kraften fra nepene. Kraften iblandes en meljevning (hvetemel og helmelk) for å oppnå den riktige suppekonsistensen. 

Nærmest hver eneste gård i Setesdal har sin egen vri på retten, som har blitt foredlet gjennom generasjon på generasjon. Det finnes derfor flere lokale variasjoner og sammensetninger av denne tradisjonsrike middelalderretten.

## Referanser

## Litteratur
*