open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Novelle

**Novelle** er en litterær sjanger. Sjangeren preges av å ha korte tekster med handling som oftest foregående innenfor et kort tidsrom, på begrenset plass og med få hovedpersoner og bipersoner.

## Kjennetegn
Det er tre ytre hovedkjennetegn ved noveller.
# Noveller er fiksjon, det vil si at den er oppdiktet og hører til skjønnlitteraturen. 
# Noveller er en prosafortelling, og den deles ikke inn i verselinjer, slik som sjangrene epos og lyrikk. 
# Noveller er *korte* prosafortellinger som er kortere enn romaner og kortromaner, men lenger enn kortprosa. 

I tillegg kan novellen avgrenses innholdsmessig mot tilgrensende sjangre som roman, eventyr, fabel, anekdote, parabel og kortprosa.
## Novellens historie
Det latinske begrepet novella betyr «nyhet». På 1200- og 1300-tallet i Italia ble uttrykket brukt om korte, nyhetspregede prosafortellinger.  Giovanni Boccaccios  *[[Dekameronen]]* (1349-51) står sentralt i europeisk novelletradisjon. Johann Wolfgang von Goethe bidro til utvikling av sjangeren, blant annet ved å kreve at en novelle må inneholde en *overraskende hendelse*.  

Det er vanlig å datere novellens gjennombrudd i Norge til 1819, da Maurits Hansen begynte å publisere historiene sine i det nystartede Morgenbladet. Spesielt kjent er den nasjonalromantiske novellen «Luren», og den kan ha fungert som en forløper for Bjørnstjerne Bjørnsons bondefortellinger. 

På 1800-tallet bidro Edgar Allan Poe og Anton Tsjekhov til å utvikle novellesjangeren.

## Referanser
Lyttevakt

**Lyttevakt** er en pliktig oppgave som utføres av telegrafister eller telefonister på radiopliktige havgående fartøy og kystradiostasjoner på land. Det skal lyttes på de nødfrekvenser som radiostasjonen har tilgjengelig, normalt 2182&nbsp;kHz mellombølge telefoni, VHF kanal&nbsp;16 og eventuelt 121,5&nbsp;MHz flyradio. 

Tidligere hadde man også lyttevakt på 500&nbsp;kHz mellombølge telegrafi, samt kortbølge telegrafi og telefoni.

Personell på kystradiostasjon skal normalt ikke sitte i et lyttevaktrom i lengre perioden enn én time om gangen.
Moholt

**Moholt** er et område i Trondheim beliggende mellom Tyholt og Loholt. Bydelen ligger lengst vest på platået Snaustrinda sørøst for sentrum. Moholt studentby ble utbygd fra 1960-årene. På Moholt ligger en filial av folkebiblioteket, et utvalg dagligvarebutikker, interiørforretning og flere legesenter og en campus av NTNU. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gruppen til familiens selvstendige rett

**Gruppen til familiens selvstendige rett** er en liten, norsk gruppe aktivister som har som mål å avskaffe Barnevernet i Norge. Gruppen ble dannet i 2002 av Mona Lygre i Bergen, og har fått medieoppmerksomhet i Norge, etter anklager om hets mot barnevernansatte på Internett. Gruppen har selv hevdet at den består av «flere tusen» personer, men oppslutningen er svært usikker. På deres blogg oppgir de at de er 345 medlemmer 19. mars 2008.

## Gruppens virksomhet
Personene bak grupperingen opplyser at de ønsker å fjerne Barnevernet i dets nåværende form og å spre kunnskap om overgrep som gruppen påstår at Barnevernet skal ha begått. De kritiserer det de kaller «den nedverdigende holdningen mange foreldre opplever i møtet med barnevernet i Norge». 

Organisasjonen oppfordrer til å skjule barn fra barnevernet i "Mona Lygres 10 bud: - anvendes mot barnevernet". 

I mars 2008 rettet barnevernsbarnet Bente Søyland hard kritikk mot gruppen.  En lokal aksjonsgruppe hindret i 1986, da Bente Søyland var 7 år gammel, at hun forble i fosterhjem.  Fylkesmannen i Telemark ga etter for aksjonistene og førte søstrene tilbake til sine biologiske foreldre, og begge søstrene utviklet i ettertid problemer med rusmidler.

## Anklager om trakassering på internett
Gruppen fikk landsomfattende oppmerksomhet da eieren av domenet som først ble brukt, ble politianmeldt av kommunene Bærum og Asker&nbsp;&ndash; samt av Fellesorganisasjonen&nbsp;&ndash; for trakassering og sjikane av blant annet barnevernsansatte, forskjellige fagpersoner og en rekke offentlige personer, deriblant politikere, journalister og forskere, på Internett. Anmeldelsen ble imidlertid henlagt av politiet, som intet straffbart bevist, og deretter av statsadvokaten. Verken personvernnemnda eller Datatilsynet fant noen lovhjemmel for å gripe inn.

Datatilsynet etterlyste i etterkant nye regler for å få stanset uthengning og sjikane på internett.

Listen ble etter en tid fjernet fra nettet, men i august 2005 viste NRK Dagsrevyen et innslag som dokumenterte at den var dukket opp igjen. Daværende barne- og familieminister Laila Dåvøy, som selv figurerte på listen, varslet at hun ville ta saken opp med justisministeren (Odd Einar Dørum) for å se hva myndighetene kunne gjøre for å stanse denne virksomheten.

Gruppen hadde i 2008 igjen offentliggjort navn på barnevernansatte og psykologer og framstilt disse som «verstinger». Forsker Elisabeth Bache-Hansen ved NOVA mener gruppens aksjoner hindrer barnevernet fra å gjøre sitt arbeid og at dette går ut over barna.

## Referanser
Mellombølge

**Mellombølgen** (**MF**) dekker radiofrekvensområdet mellom 300 kHz og 3000 kHz. Om kvelden og natten reflekteres signalene i ionosfæren og kan rekke langt, ofte over det meste av kontinentet det sendes fra. Mellombølgen har derfor vært mye brukt til kringkasting og til skipsradiosamband.
 
Mellombølgen blir ofte referert til den delen av MF-frekvensområdet (300&ndash;3000 kHz) hvor vi finner kommersiell AM-kringkasting.  Disse kringkasterne har konsesjon på frekvensene mellom 525 kHz til 1615 kHz (1705 kHz i Nord-Amerika, Australia og deler av Syd-Amerika.)

Bølgelengde: 100&ndash;1000 meter.

Fram til slutten av 1970-årene hadde mange norske byer mellombølgesendere som sendte NRKs programmer. De eneste norske mellombølgesendere i 2023 er Longyearbyen som sender på 1485 kHz og Bergen Kringkaster på 1314 kHz. Longyearbyen fikk ny sender i 2020.

## Referanser
Havstein

**Havstein** er et område på Byåsen i Trondheim. Beliggenheten gjør at man fra Havstein har utsikt over store deler av Trondheim. Den opprinnelige gården Havstein grenser mot Munkvoll i sør (ved Stabells veg), strekker seg i vest opp forbi Nyborg, i nord mot Rogner og Breidablikk og i øst ned til Johnny Peviks veg. På Havstein finner man blant annet Havstein gård, Havstein legesenter, Havstein kirke og Havstein krigskirkegård. Tidligere var store deler av området jordbæråker, men fra sommeren 2013 har det vært en 9-hulls golfbane i drift på nordsiden av området. Navnet kommer fra norrønt *hefifa*, som betyr «løfte», sammensatt med *stein*, og betyr «det høytliggende sted».

## Referanser


## Eksterne lenker
* http://www.trondheimpar3golf.no/
* https://web.archive.org/web/20101120170256/http://www.havsteinlegesenter.no/
* https://web.archive.org/web/20080507162802/http://byavisa.no/byavisa/artikler.php?artid=1320
Langbølge

**Langbølge** refererer ofte til den delen av LF-frekvensområdet (30 – 300 kHz) som overfører kommersielle AM-kringkastingssendinger. Disse opererer i området fra 153 kHz til 279 kHz i Europa og store deler av verden for øvrig.

Bølgelengde: 1km &ndash; 10km.

Tidligere har NRK blitt tilbudt via sendere på Kløfta, Kvitsøy, Fredrikstad og Vigra. Langbølgesenderen Ingøy kringkaster var den siste som ble lagt ned (i 2018).

Mer moderne kommunikasjonsplattformer har gjort at disse tilbudene har blitt mindre og mindre brukt og derfor er senderne i tur og orden blitt avviklet.



## Referanser
Byåsen

**Byåsen** er en bydel som utgjør de vestlige delene av Trondheim. Byåsen er et typisk forstadsområde som omfatter en rekke boligstrøk vest og sørvest for byen i hellingene opp mot Bymarka. Alle områdene som ligger på vestsiden av Nidelva og nord mot Stavset  regnes å høre til Byåsen. Leirelva  er grenseelv mot sør. Byåsen er preget av forstadsbebyggelse – de eldste villastrøkene ble utbygd i 1920- og 1930-årene – med lite næringsvirksomhet og få butikker. De fleste som bor her jobber i andre deler av Trondheim. Trikkelinjen Gråkallbanen går gjennom Byåsen (endestasjon på Lian).

## Idrett
Byåsen Idrettslag er kjent for kvinnehåndballaget med samme navn, men har også mange kjente langrennstjerner. Tor-Arne Hetland og Johannes Høsflot Klæbo går for Byåsen Idrettslag. Ole Einar Bjørndalen, Lars Berger og Frode Estil har tidligere gått for samme klubb. 

Byåsen har mange populære turområder i Bymarka.

## Strøk og områder på Byåsen
*Breidablikk
*Dalgård
*Dahlhaug
*Fagerlia
*Ferstad
*Hallset
*Hammersborg
*Havstad
*Havstein
*Hoem
*Kystad
*Lian
*Munkvoll
*Nyborg
*Rydningen
*Rognheim
*Selsbakk
*Stavne
*Stavset
*Sverresborg
*Ugla
*Våddan

## Se også
* Byåsen Idrettslag
* Byåsen kirke
* Byåsen videregående skole
* Trøndelag Folkemuseum

## Referanser
Risvollan

**Risvollan** er et boligstrøk i Trondheim. Det er et av de sørligste områdene av Trondheim øst for Nidelva. Boligstrøket ligger rundt 5&nbsp;km sør for Trondheim sentrum (Midtbyen), mellom Utleira i sør, Estenstadmarka i øst, Steinan i nordøst, Nardo og Othilienborg i nord og Stubban i vest. Området domineres av Risvollan borettslag, som er landets største borettslag. Borettslaget består av 1113 leiligheter fordelt på 8 boligområder. Det meste av bebyggelsen består av rekkehus og lavblokker, i tillegg til 55 leiligheter i en høyblokk som er integrert i Risvollan Senter. Bydelen Risvollan ligger på grunn som opprinnelig hørte til Risvoll gård, som har vært kjent siden middelalderen, da den sannsynligvis tilhørte Helgeseter kloster. Gården ble i løpet av 1970-årene utstykket til boliger.

## Referanser


## Litteratur
*
Kortbølge

**Kortbølgen** (ofte omtalt som **HF** av *høye frekvenser*) omfatter bølgelengder mellom 10 m og 100 m, radiofrekvensene mellom 3 MHz og 30 MHz. Radiosignalene reflekteres av E-lagene (95-150 km) og F-lagene (>150 km) i ionosfæren og kan derfor under gode forhold rekke over flere kontinenter.

De lengre bølgelengdene følger terrenget og jordkrumningen bedre enn de korte. Kortbølgesignaler reflekteres i ionosfæren slik at det blir en sone utenfor dekning av jordbølgen og før refleksjonen fra ionosfæren, der signalene ikke kan høres. Denne sonen kalles skipsonen.

Refleksjonene påvirkes av sola med forskjellig refleksjon dag og natt, og den påvirkes av partikkelstrålingen fra sola. Utbredelsen av kortbølgesignaler er derfor vanskelig å forutsi. De forskjellige frekvensbåndene i kortbølgen har svært forskjellige egenskaper i forhold til utbredelse.

Bølgelengde: 10&ndash;100 meter.

## Kortbølgekringkasting
Mange nasjoner kringkaster sine programmer på kortbølge. Sendingene rekker i prinsippet over hele verden på en billig måte, men kvaliteten og båndbredden er dårlig, og derfor benyttes ofte som reserve.
## Flytrafikk
Kortbølge brukes også innen flytrafikk over hele verden. Som ellers er det mest som reservesamband og flysikkerhet i de tilfeller hvor andre samband bryter sammen.
## Skipsradio
Fordi kortbølgeradiosamband kan etableres over hele verden, er dette fortsatt benyttet som reservesamband til sjøs. Valg av frekvensområde innen kortbølgen må baseres på erfaringer med solflekkaktivitet, tid på døgnet og posisjon i forhold til kystradiostasjoner på land. På grunn av den smale båndbredden, ble morsealfabetet ofte benyttet før 1990.

**Kystradio Sør**, tidligere Rogaland Radio, *(kallesignal LGQ (tidl. LGB))* er en kystradiostasjon som ligger på Sola og med anlegg på mellombølge og VHF. Stasjonens kortbølgeavdeling ble lagt ned fra 1. januar 2004.

## Privatradio
Kommunikasjonsradio for privatpersoner ifølge LA-, PR27- og CB-radiostandarden bruker kortbølge kring 27&nbsp;MHz (bølgelangde ca 11&nbsp;meter).
## Amatørradio
For amatørradiotrafikk (ikke-kommersiell trafikk for privatpersoner med radioamatørlisens) brukes kortbølgen på åtte forskjellige frekvensbånd. 

## Referanser
Radiofrekvens

**Radiofrekvens** angis i antall hertz (Hz) (svingninger per sekund).

Det er vanlig å bruke følgende klassifikasjon eller gruppeinndeling av frekvens- og bølgebånd:

## Eksterne lenker

## Se også
* Radio
NS

**NS**, **Ns**, **nS** og **ns** kan referere til
*Nasjonal Samling (**NS**) &ndash; tidligere politisk parti i Norge
*Nasjonalsosialisme, også forkortet *Nazisme* eller **NS**
*nanosiemens (**nS**) &ndash; en SI-enhet for konduktans lik 10−9 siemens
*nanosekund (**ns**) &ndash; en SI-enhet for tid lik 10−9 sekund
*Nederlandse Spoorwegen (**NS**) &ndash; nederlandsk jernbaneselskap
*Norsk Standard (**NS**)
*atomdrevet skip (*nuclear ship*), (**NS** eller **N/S**), et sivilt atomdrevet skip
*Nova Slovenija - Krscanski Ljudska Stranka (**NS**) – politisk parti i Slovenia
*Nintendo Switch, en spillkonsoll
Augustus (tittel)

**Augustus** er latin for *majestetisk* eller *ærverdig*. Ordet Augustus brukes vanligvis for å omtale den romerske keiseren.

Den første «Augustus» (og den første person som var romersk keiser) var Gaius Julius Caesar Octavianus, som ble gitt tittelen av det romerske senatet 16. januar 27 f.Kr. I løpet av de neste 40 årene satte Augustus standarden for hvordan påfølgende keisere skulle bli anerkjent, der hans eget navn («Augustus») ble identifisert som sammensetningen av hans fullmakter. Selv om navnet i seg selv ikke hadde noe som helst teoretisk konstitusjonell betydning, ble det fra da av forstått som keiserens akkumulerte myndighet.

Den kvinnelige formen var *Augusta*, og ble benyttet for romerske keiserinner og andre kvinnelige medlemmer av den keiserlige familie.

I Romerrikets greskspråklige provinser ble Augustus oversatt som *sebastos* (σεβαστός, «ærverdig»), eller hellenisert *augoustos* (αὔγουστος). Etter Vestromerrikets fall på 400-tallet ble Augustus tidvis benyttet som et personnavn for menn av aristokratisk fødsel, særlig i land i det tysk-romerske riket. Det er fortsatt et mannlig personnavn.

Den latinske tittelen til den tysk-romerske keiser var vanligvis «Imperator Augustus», som har samme innhold som den moderne betydningen av «keiser» som monark av et rike. Se artikkel *[[Imperator]]*.

## Referanser
Charles M. Schulz

**Charles Monroe Schulz** (1922–2000) var en amerikansk tegneserieskaper kjent for tegneserien *[[Knøttene]]* (*Peanuts*), hvor blant andre figurene Snoopy og Charlie Brown (Baltus Brun) medvirker.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Charles M. Schulz var enebarn til tyskfødte Carl Schulz og norskættede Dena Halverson. Da han var et meget begavet barn, ble han på grunnskolen flyttet opp to klasser, noe som resulterte i at han var den yngste i sin klasse da han begynte på High School. Dette kan være noe av årsaken til at han som tenåring angivelig var en blyg og tilbaketrukket gutt. Hans mor døde av kreft i 1943, omtrent samtidig som han vervet seg i hæren, hvor han ble i to år. Etter militærtjenesten startet han å arbeide som lærer i et korrespondansekurs for tegneserietegning.

### Tegner, serieskaper
Han fikk sitt gjennombrudd i 1947 da han fikk serien *Li’l Folks* antatt i *Saint Paul Pioneer Press*. Tidligere hadde han vært på trykk i flere små utgivelser (med forskjellige historier). *Li’l Folks* gikk i avisen fra 1947 til 1950, og besto for det meste av såkalte «énrutere», altså små vitser fortalt med én rute. Det var i denne serien at Baltus Brun (Charlie Brown) dukket opp for første gang. I 1950 presenterte Schulz en stripeserie han hadde arbeidet med til United Features Syndicate; disse stripene påminnet om Li'l Folks, men besto av fire ruter heller enn én. Syndikatet godtok serien, og 2. oktober 1950 kom *Knøttene* på trykk for første gang. Serien slo etterhvert svært godt an, og gjorde Schulz til en av verdens mest berømte og høyest betalte tegneserieskapere. Schulz fortsatte å tegne og skrive Knøttene fram til desember 1999, da han ble diagnostisert med kreft. Den siste *Knøttene*-stripen ble trykket i amerikanske aviser 13. februar 2000, dagen etter Schulzs død.

### Privatliv
Schulz var gift to ganger. Første gangen han giftet seg var i april 1951, med Joyce Halverson (ikke i slekt med Schulzs mor Dena Halverson). De fikk fem barn sammen, men skilte seg i 1972. I september 1973 giftet han seg på nytt, da med Jean Forsyth Clyde, som han var gift med resten av sitt liv.

### Død
Den 12. februar 2000 døde Schulz, og ble senere gravlagt på Pleasant Hills-kirkegården i Sebastopol i California. Den 17. august 2002 ble Charles M. Schulz-museet åpnet til minne om ham.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*  Charles M. Schulz-museum
Mauretania

: *For dagens stat, se [[Mauritania]]*.
**Mauretania** var i antikken opprinnelig et uavhengig berbersk kongedømme på Middelhavets sørlige kyst i det nordlige Afrika i et område som i dag tilsvarer det vestlige Algerie og det nordlige Marokko. Navnet kommer fra romernes benevnelse på berberne, *mauri*, som senere ga opphav til navnet på maurerne. Kongedømmet lå altså ikke i det samme området som dagens Mauritania ligger, på kysten mot Atlanterhavet, sør for Vest-Sahara.

Den romerske keiser Macrinus kom fra Mauretania.

## Romerske Mauretania
Med Romerrikets fremvekst ble Mauretania et romersk kongedømme underlagt Roma. Romerne plasserte Juba II av Numidia som vasallkonge. Da Juba døde i år 23 e.Kr. ble han etterfulgt av sin sønn Ptolemaios av Mauretania som konge. Ptolemaios var blitt utdannet i Roma og blitt «romerisert». Keiser Caligula fikk Ptolemaios drept i 40 og Claudius annekterte Mauretania og underla det Romerriket direkte som en romersk provins i 44 med en kongelig  guvernør (ikke senator).

Det at mauriene ikke ble fratatt sin kongelinje kan ha bidratt til å bevare lojalitet og orden: «Mauriene dyrket åpenbart sine konger, og skjulte ikke deres navn», observerte kirkefaderen Cyprianus i 247, utvilsomt siterte han en geograf som refererte til en personlig observasjon, i sin korte euhemeristiske øvelse.

I det første århundre e.Kr. delte keiser Claudius den romerske provinsen i Mauretania Cæsariensis og Mauretania Tingitana langs en skillelinje ved elven Mulucha (Muluya), omtrent 60 km vest for dagens Oran:
* *[[Mauretania Tingitana]]*, navngitt er dets hovedstad Tingis (i dag Tanger); det samsvarer med det spanske *plaza de soberanía* («suveren enklave») og nordlige Marokko.
* *[[Mauretania Cæsariensis]]*, består av vestlige og midterste Algerie helt til Kabylia.

Mauretania frambrakte én keiser til Romerriket, equestrianeren Macrinus som tok makten etter at Caracalla ble myrdet i 217, men han ble selv beseiret og henrettet av Heliogabalus året etter.

Ved keiser Diokletians tetrakitiske reformer i 293 ble landet ytterligere oppdelt i tre provinser da den minste og østligste regionen, Sitifensis, ble delt fra Mauretania Cæsariensis.

Det romerske dokumentet *[[Notitia Dignitatum]]* (ca. 400) nevner de tre provinsene fortsatt. To var da underlagt den afrikanske diocesen og en lå under den hispanske diocesen.

## Litteratur
* Stier et al. (1989): *Westermann Großer Atlas zur Weltgeschichte*, Westermann Schulbuch, 10. utg.
*
Tyfon

**Tyfon** kan vise til:

*en tropisk syklon som oppstår i Stillehavet og som regel treffer land i Det fjerne østen
*en sirene (alarm) som virker med trykkluft
*Tyfon (mytologi), et monster
KNM «Trondheim» (F302)

**KNM «Trondheim»** (F&nbsp;302) var en norsk fregatt av Oslo-klassen bygget i 1964. Hun var oppkalt etter Trondheim by, og ble døpt av Marit Holthe. 

Skipet ble tatt ut av tjeneste i juni 2006.

KNM «Trondheim» og hennes søsterskip undergikk moderniseringer mellom 1987 og 1990. Som følge av dette ble alle skipene utstyrt med to chaffkastere, en ny Spherion TSM-2633 baugmontert sonar, MSI 3000 data- og-trusselinformasjonsbehandler og en ny 40&nbsp;mm/L70 Boforskanon, som kom på bekostning av aktermontert 76&nbsp;mm-kanon. Link 11 og 14 SATCOM, GPS og Plessey AWS-9 radar ble installert 1996–1997.

## Grunnstøting
Den 17. mars 2006 grunnstøtte KNM «Trondheim» som følge av feilnavigasjon, i Linesfjorden ved Stokksund på Trøndelagskysten. Hun tok inn kun små mengder vann, og stod aldri fast. Hun ble assistert til Haakonsvern av KV «Tromsø», tatt under slep i ti knops fart. I tørrdokk ble skadene kartlagt: En ødelagt propell, skader på sonardekselet og lange riper samt små hull på skroget. Man fryktet en stund at KNM «Trondheim» hadde seilt sin siste seilas, men fartøyet fortsatte i tjeneste til hun ble utfaset etter planen. Ettersom resttjenesten etter grunnstøtingen ble kort, ble det ikke påkostet full reparasjon, så sonaren var ikke operativ den siste tiden hun seilte.

## Active Endeavour
KNM «Trondheim» deltok i NATO-operasjonen Active Endeavour i 2005, sammen med ubåten KNM Utstein.

## Målfartøy
Etter utfasing fra aktiv tjeneste har KNM «Trondheim» fungert som målfartøy for ulike våpen. I juni 2013 ble hun truffet av et NSM missil.

Under øvelse Ægir i september 2025 ble skipet senket av en torpedo fra ubåten KNM «Uthaug» i Andfjorden.

## Bilder
Fil:KNM Trondheim.jpg|Skipet under slep inn til havn i Haakonsvern.
Fil:Gunex 75mm.JPG|Skipets 75mm kanoner under skyteøvelse.


## Referanser


## Eksterne lenker
* KNM Trondheims hjemmeside
* Bergens Tidende om grunnstøtingen
* Forsvarsnett (mil.no) om grunnstøtingen
ISO 3166-2:SE

**[[ISO]] [[ISO 3166-2|3166-2]]**-kodene for Sverige beskriver de 21 fylkene *(länen)*. Den første delen av ISO 3166-1-koden er *SE*, den andre delen, som benyttes av fylket *Länsstyrelsen*, består av en bokstav, unntatt for fylkene AB, AC og BD. Ordningen er geografisk og begynner med Stockholm og går deretter med sola rundt søndre Sverige og nordover.

__NOTOC__

## Se også
*ISO 3166-2, referansetabell for alle verdens lands distriktskoder
*ISO 3166-1, referansetabell for alle verdens lands koder, tobokstavskodene benyttes bl.a som toppdomener.
Gary Larson

**Gary Larson** (født 14. august 1950 i Tacoma, Washington, USA) er en amerikansk tegneserieskaper og vitsetegner. Hans mest kjente tegneserie er *[[Larsons gale verden]]* (*The Far Side*). *Larsons gale verden* gikk i aviser og blader over hele verden frem til Larson trakk seg tilbake 1. januar 1995. Fremdeles går *Larsons gale verden* i mange aviser, men nå bare gamle striper.

I 1998 ga han ut barneboka *There's a Hair in My Dirt!: A Worm's Story* som ble utgitt på norsk under tittelen *Et hår i maten: En ung meitemarks historie* i 1999.

Fra 2019 har det dukket opp nytt materiale på den offisielle nettsiden *The Far Side Comic Strip*.

I 1985 ble en nyoppdaget lus, som bare finnes på ugler, oppkalt etter Gary Larson –  *[[Strigiphilus garylarsoni]]*.

## Priser (Utvalg)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Ljudmila Putina

**Ljudmila Aleksandrovna Putina** (russisk: *Людмила Александровна Путина*) født Sjkrebneva (russisk: Шкребнева) (født 6. januar 1957 i Kaliningrad i Russland, Sovjetunionen (den tidligere øst-preussiske byen Königsberg), utdannet flyvertinne, var fra 28. juli 1983 til 2013 gift med Russlands president Vladimir Putin. De giftet seg mens hennes mann gjorde tjeneste i DDR. Etter sin manns tjeneste i Tyskland, der hun lærte seg flytende tysk, underviste hun i språket hjemme i Moskva.

Paret fikk to døtre, Jekaterina (Katya) (født 1985) og Maria (født 1986 i Dresden i DDR). Døtrene  har gått på den tyske skolen i Moskva (Deutsche Schule Moskau).

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Small computer system interface

**SCSI** (uttales *skøssi*) er en forkortelse for **Small Computer System Interface** og er en standard defineret av ANSI X3.131 i 1986. SCSI brukes på PC-er, men først og fremst servere for å koble til lagringsenheter, scannere mm. SCSI var standard i Apple Macintosh maskiner frem til 1999. SCSI-adapteren er ofte et tilleggskort (som regel PCI) som kan monteres inne i datamaskinen. Noen datamaskiner har et innebygget SCSI-grensesnitt. Standarden ble utviklet av Shugart Technology, som senere skiftet navn til Seagate.

Det finnes mange varianter av SCSI-standarden

*SCSI-1: Bruker en 8-bit bus, og støtter hastigheter opp til 4 MBps
*SCSI-2: Det samme som SCSI-1, men bruker en 50-leders forbindelse i stedet for et 25-leders forbindelse, og støtter flere enheter. Det er denne varianten som vanligvis kalles SCSI.
*Wide SCSI: Bruker en bredere kabel (168-leders kabel til 68-leders kabel) som støtter 16-bit transaksjoner.
*Fast SCSI: Bruker en 8-bit buss, men støtter hastigheter opptil 10 MBps ved å fordoble klokkehastigheten.
*Fast Wide SCSI: Bruker en 16-bit buss og støtter hastigheter opptil 20 MBps.
*Ultra SCSI: Bruker en 8-bit buss, og støtter hastigheter opptil 20 MBps.
*SCSI-3: Bruker en 16-bit buss og støtter hastigheter opptil 40 MBps. Også kalt Ultra Wide SCSI.
*Ultra2 SCSI: Bruker en 8-bit buss og støtter hastigheter opp til 40 MBps.
*Wide Ultra2 SCSI: Bruker en 16-bit buss og støtter hastigheter opp til 80 MBps.
Sverresborg i Trondheim

**Sverresborg** er et område på Byåsen i Trondheim, avgrenset av Bymarka i vest og nord, Ila i nordøst, Byåsveien i øst og Sverresdalsveien i sør.

Sverresborg er området rundt Kong Sverres gamle borg, Sion. Borgruinene er i dag sentrum i Trøndelag Folkemuseum.

På Sverresborg finnes også kjøpesenteret Byåsen Butikksenter, som er et av Norges eldste, Sverresborg ungdomsskole og en rekke bolighus.

Sverresborgs herrelag i fotball spiller per 2020 i 4. divisjon.

En av Norges eldste skiklubber, Byaasen Skiklub, stiftet i 1893, har sitt  klubbhus og sine anlegg ved Ferista på Sverresborg. 

## Se også
*Sverresborg i Bergen

## Eksterne lenker
* Sverresborg skole
* Sverresborg idrettsforening
* Byaasen Skiklub
* Norges Skiforbund
Persaunet leir

**Persaunet leir** var en militærleir som lå ved Persaunet i det nordøstlige Trondheim, ikke langt fra Tyholt. Leiren ble bygget av tyske styrker under andre verdenskrig som forlegning til ubåtmannskaper ifra 13. ubåt-flotilje ved Dora-bunkerne. Etter krigen ble den overtatt av den norske marine og har i senere tid tjenestegjort som standkvarter for Sør-Trøndelag Regiment.

Leiren er nå nedlagt og har blitt gjort om til boligområde, samt område for barnehage.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Strinda historielag om Persaunet leir
*
Heimdal (tettsted)

: *Se også [[Heimdal (bydel)]] om den administrative bydelen og [[Heimdall]] for Odins sønn*

**Heimdal** er et strøk i bydelen Heimdal i Trondheim; rundt 11 kilometer sør for Trondheim sentrum. Heimdal vokste frem som stasjonsby etter at Dovrebanen ble åpnet og var kommunesenter for de  tidligere herredene Tiller og Leinstrand. Kommunegrensa fulgte jernbanelinja tvers igjennom Heimdal. Stasjonsbyen var tidligere eget tettsted, men har blitt det av tettstedet Trondheim. Heimdal har beholdt sine sentrumsfunksjoner, og flere store virksomheter har sine hovedkontorer her. 

På 1980-tallet ble Tillerbyen (opprinnelig kalt Heimdalsbyen), to kilometer øst for Heimdal sentrum, planlagt som et avlastningssentrum for Midtbyen i Trondheim. Det er derfor anlagt flere store boligfelter, skoler, kjøpesentra og andre virksomheter i Tillerbyen, som er skilt fra Heimdal sentrum av den sterkt trafikkerte E6.

## Samferdsel
Heimdal stasjon, som nå er ubetjent, er stoppested for lokaltog på Trønderbanen, med forbindelser til Værnes og Steinkjer. Heimdal er endestasjon for «Nabotåget» til Östersund og stoppested for Dovrebanen til Oslo. Stasjonen er også et viktig knutepunkt for busstrafikken mot sør og vest. 

I 1935 ble det anlagt en flyplass på Heimdalsmyrene. Arbeidet stoppet opp i 1940.

## Næringsliv
På Heggstadmoen er det funnet plass til flere bedrifter, bl.a Tine meierier, Coca-Cola og Fretex. I tillegg har Trondheim Renholdsverk et stort sorteringsanlegg for avfall her. Avfall som ikke kan materialgjenvinnes, blir sendt til Lunera, tidligere Statkraft Varme, i Tillerbyen, som forsyner store deler av Trondheim med fjernvarme.

## Annet
Dagens døveskole i Trondheim ligger ved Heimdal. Skolen bærer navnet A.C. Møller skole og er en del av Møller kompetansesenter. Heimdal har som den eneste av Trondheims bydeler, sin egen vennskapsby, nemlig Keren i Eritrea.

## Galleri

Adresseavisens lokaler på Heimdal (01).JPG|Adresseavisa
Et forretningslokale på Heimdal.JPG|Mursteinsbygget i Heimdal sentrum
Noen forretningsbygg i Heimdal sentrum.jpg|Noen bygninger langs Ringvålveien i Heimdal sentrum (2013)


## Referanser
Joy Division

**Joy Division** var et britisk rockeband bestående av Ian Curtis (vokal og gitar), Bernard Sumner (gitar og keyboard), Peter Hook (bass og bakgrunnsvokal) og Stephen Morris (trommer).

Sterkt inspirert av The Sex Pistols' legendariske konsert i Manchester i 1976 startet Sumner, Hook og Terry Mason (trommer) band. De annonserte etter vokalist, og fikk respons fra Curtis. Bandet het først *Stiff Kittens* men innen deres første konsert hadde de byttet navn til *Warsaw.* I løpet av 1977 skjedde en rekke utskiftninger av trommeslager, fra Mason via Tony Tabac og Steve Brotherdale, til Stephen Morris.

I januar 1978 skiftet bandet navn til Joy Division rett før de ga ut EP-en "An Ideal for Living" på sin egen label *Enigma*. Inspirasjonen til bandnavnet tok de fra romanen "House of Dolls" av Ka-tzetnik 135633. Den omhandlet *gledesdivisjoner* eller *Freudenabteilungen*, brukt om en gruppe prostituerte som var til for offiserene i konsentrasjonsleirer. EPens tekster, dens nazipregede coverart og det nye bandnavnet førte til spekulasjoner om nasjonalsosialisme.

I 1978 signerte Joy Division på plateselskapet Factory Records, eid av Tony Wilson. Der jobbet de med manager Rob Gratton og produsent Martin Hannett. I 1979 kom debutalbumet Unknown Pleasures. Det særegne lydbildet med bass og trommer som hovedinstrumenter, samt Curtis' dystre tekster, førte til at bandet fikk stor oppmerksomhet. Samme år kom singelen *Transmission*.

Tidlig i 1980 kom singelen *Love Will Tear Us Apart*. Med synthesizer og kassegitar var lydbildet lystigere enn tidligere, men teksten hadde den karakteristiske dysterheten. Låten ble en hit både hos kritikerne og en stadig voksende fanskare. Fremtiden så lys ut for Joy Division, og en USA-turné ble planlagt. Ian Curtis hadde det vanskelig privat, med et ekteskap som var i ferd med å rakne, stadig oftere epileptiske anfall og en lang periode med depresjoner. 18. mai 1980 – to dager før turnéen skulle ha startet – begikk Curtis selvmord. Han ble 23 år gammel. 

Albumet *Closer* ble gitt i juni 1980, etter Curtis' død. Plateselskapet fortsatte å slippe singler samt samleplaten *Still* i månedene etter at Joy Division sluttet å eksistere som band, og økende interesse for musikken i tiden rundt milleniumskiftet medførte utgivelser av flere bokssett med live-opptak.

Etter avtale gjort på forhånd oppløste de tre gjenværende Joy Division som band og gikk videre med nytt bandnavn, New Order.

## Diskografi

* *[[Unknown Pleasures]]*, 1979
* *[[Closer (album)|Closer]]*, 1980
* *Still* (samleplate), 1981
* *Substance* (samleplate), 1988
* *Permanent. Joy Division 1995.* (samleplate, med en remix av *Love Will Tear Us Apart*), 1995
* *Heart and Soul* (boks), 1997
* *Preston February 1980* (livealbum), 1999
* *The Complete BBC Recordings*, 2000
* *Les Bains Douches 18 December 1979* (livealbum), 2001
* *Before and After – The BBC Sessions* (med både Joy Division- og New Order-sanger), 2002
* *Re-Fractured Box Set* (boks), 2004

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Klavikord

**Klavikord** er et klaviaturinstrument, et klaver formet som et bord med strenger på tvers og mekanikk. Istedenfor hammere, som på et piano, har klavikordet metallstifter - tangenter - oppå enden av tastene. Når tasten blir presset ned blir tangenten presset opp mot strengen og deler den i to. Et bånd surret til venstre mellom strengene demper den halvdelen av strengen. Tonen er relativt svak, men dynamisk og uttrykksfull og krever en distinkt spilleteknikk.

## Opprinnelse
Navnet klavikord kommer fra den latinske betegnelsen 'clavis' som betyr tast og det greske ordet for streng, som er 'chorde'. Instrumentet har eksistert i hvert fall så tidlig som fra begynnelsen av 1400-tallet og det var i normal bruk til inn på 1800-tallet. Frem til midten av 1600-tallet ble det brukt i hele Europa, gjennom 1700-tallet var det vanligst i Tyskland og det fikk en oppblomstring og stor utbredelse i Sverige i den siste 100-årsperioden til det gikk helt ut av bruk. I Norge var klavikordet utbredt i byene og på større gårder. Det finnes ca 30 historiske instrumenter bevart på norske museer, bl.a. på Ringve Museum i Trondheim.

Klavikordet kan beskrives som et hjemmets instrument, og på grunn av det lave lydnivået er det et instrument som typisk ble brukt i mindre rom. Den spesielle spillemåten som var påkrevet ble ansett å være det beste utgangspunkt for å nærme seg de andre klaviaturinstrumenter. Spesielt organister benyttet ofte klavikordet som øvingsinstrument, og for dette formål ble det også bygget 'tomanualige' klavikorder. I realiteten var dette to separate klavikorder der det ene kunne skyves inn og ut som en skuff i det andre. Noen klavikorder hadde også pedalsett i tillegg.

## Litteratur
* Eva Helenius-Öberg: *Svenskt klavikordbygge 1720 - 1820*. Uppsala[?] 1986. ISBN 91-22-00822-5 
* Mats Krouthén: *The Historical Clavichord in Norway*, Clavichord International VOL X no 1, Mai 2006.

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av klavikord: http://www.clavichord.info/
* Fra Bachs Toccata i e-moll (BWV 914) spilt på et klavikord (youtube)
Setermoen

**Setermoen** (nordsamisk: *Seahtarmuvva*) er et tettsted som er administrasjonssenter i Bardu kommune i Troms. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar . 

Bardu kirke fra 1829 er en mindre kopi av Tynset kirke. Bakgrunnen er at Bardus første nybyggere kom fra Østerdalen, og de ville på denne måten minnes gamlebygda. Fremdeles er det mange som snakker sørnorske dialekter i dette distriktet.

Forsvaret og Setermoen leir har siden slutten av 1890-årene vært den viktigste bærebjelken i Setermoen-samfunnet. Midt-Troms Museum har sin forsvarsavdeling, Troms Forsvarsmuseum, liggende på Setermoen, som viser militærhistorien i Troms.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Setermoen Forsvaret
Jade

**Jade** er en bergart som hovedsakelig finnes i Kina, Myanmar og Mellom-Amerika. Den bruktes før til våpen, men nå passer den seg godt som smykkesten og finnes i mange farger. Vanligst er grønne og oransje varianter, men det finnes også hvite, gule, røde og blå varianter.
Den egentlige jade er en hard og seig bergart og brukes til pyntegjenstander og skulpturer. Det at den er så seig gjør den spesielt egnet til utskjæringer. Særlig i Kina er jade populært. Jade er ikke spesielt kostbart, men er samtidig en vakker smykkesten.

Det er funnet mange kunstgjenstander i jade fra gamle kulturer, særlig i Kina, India og i Mayariket.

Navnet *jade* kommer fra det spanske *[piedra de] ijada*, som er belagt på tidlig 1500-tall. Ordet betyr «(stein av) flanken» og sammenhenger med forestillingen om att jade kunne helbrede nyrekolikk. Men navnet ligner også litt på det kinesiske 玉 – pinyin: *Yù*, og ettersom det er i Kina jadekunsten har sterkest hjemstavn, knyttes jade nå særlig til det kinesiske begrepet. Opp gjennom kinesisk historie og i kinesisk kunsthistorie har man imidlertid ikke alltid forholdt seg presist i språkbruken. Det forekommer derfor at kunstgjenstander av vakker sten omtales som jade, men uten at det er egentlig jade.

Blant annet i den kinesiske byen Aksu drives det med jadeutskjæring i dag.
Fil:Jade cabbage closeup.jpg|«Jadekålen» i Det nasjonale palassmuseum i Taipei. Den er et stykke jade skåret til som et hvitkålshode og med to insekter på det. Utnyttelsen av de naturlige fargevariasjoner i jaden er med på å gjøre dette til et mesterverk.
Fil:Jade ornament grapes jin dynasty shanghai museum 2004 07 22.jpg|Jade ornament fra Jin-dynastiet, Shanghai Museum
Fil:Jade Mask 660-750 AD found in tomb of Ruler laying by him when excavated in 1984.jpg|Maya jade begravelses maske
Fil:Jade FiveRats.jpg|Østasiatisk jade-anheng, med fem rotter
Fil:Ming Jade Cup with Dragon Design.jpg|Ming jade kopp med drager
Fil:Qing Jade 01.jpg|Qin jade
Fil:Pendant (AM 14618-1).jpg|Anheng i jade og gull


## Referanser
Adjunkt

**Adjunkt** er en tittel for en lærer på ulike nivåer, og med ulike betydninger.

## Historie

En *hører* var i Danmark-Norge en underordnet lærer ved latinskolene. Etter skolereformen i 1806 fikk slike lærere tittelen adjunkt.

I Danmark og Norge ble tittelen adjunkt historisk brukt om visse universitetsutdannede lærere ved de høyere skolene, og rangerte under lektor. I Danmark er adjunkt idag dels den vanlige tittelen for en lærer på gymnasnivå med høyere utdannelse (embedseksamen), og dels den laveste tittelen på fast vitenskapelig ansatte ved universitetene (på samme nivå som norsk universitetslektor og amanuensis); i begge tilfeller rangerer tittelen under lektor.

Tittelen adjunkt ble i Norge gjeninnført etter dansk modell i 1919. Kravet for stilling som adjunkt var adjunkteksamen, innført i Norge ved lov 16. juli 1920 etter forbilde av skoleembedseksamen i Danmark; fra 1959 ble adjunkteksamen betegnet cand.mag.-eksamen (også kalt embetseksamen av lavere grad).

Historisk ble adjunkttittelen brukt ved høyere skoler (latinskole, gymnas), mens lærere i folkeskolen normalt bare hadde lærerskole og ikke universitetsstudier. I dag brukes adjunkttittelen ved skoler på alle nivåer, i tråd med at det har blitt vanlig for flere lærere å ha universitetsutdannelse (i motsetning til lærerskole).

Etter Bolognaprosessen kvalifiserer typisk bachelorgrad med praktisk-pedagogisk påbygning for stilling som adjunkt. Adjunktstatus kan også oppnås for de med treårig lærer- eller førskolelærerutdanning med minst ett års godkjent tilleggsutdanning fra høgskole eller universitet eller annen likeverdig utdanning med pedagogisk påbygning. Etter at allmennlærerutdanningen ble 4-årig er alle nye allmennlærere adjunkter.

Med fem års utdannelse kvalifiserer man til stilling som adjunkt med tilleggsutdanning (tidl. adjunkt med opprykk), som er en stillingsbetegnelse for lærere i det norske skolesystemet som har fem års utdannelse på universitets- eller høyskolenivå.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av adjunkt
Gass

**Gass** er en aggregattilstand hvor stoffer består av fritt bevegelige molekyler og/eller atomer. Begrepet *fase* brukes synomynt med aggregattilstand. Vi bruker begrepet gass om den aggregattilstanden som karakteriseres ved at et stoff hverken har fast form eller fast volum. I en mikroskopisk beskrivelse tilsvarer dette at atomene eller molekylene som utgjør stoffet ikke er bundet i noen bestemt struktur, men svever fritt.

**Gass** er også en fellesbetegnelse for grunnstoffer som er i denne aggregattilstanden ved normal temperatur (romtemperatur) og normalt trykk.

**[[Naturgass]]** er et mye brukt fossilt brensel i gassfase. Energiverk som har gass som energikilde omdanner høyverdig kjemisk energi i gassen til lavverdig varmeenergi som kan drive turbiner for elektriske generatorer.

Et stoff er i gasstilstand når termisk energitetthet (for eksempel. målt ved temperaturen) er så stor at molekylene ikke ligger inntil hverandre slik de gjør i faststoff- og væsketilstand, som er de to andre aggregattilstandene.

## Termodynamisk beskrivelse

Gass betyr kaos. 

Den enkleste matematiske modellen for en gass får vi ved å se bort fra all vekselvirkning mellom bestanddelene i gassen. Likningen for en slik ideell gass kan skrives: 

 pV = nRT  , 

der *p* er trykket, *V* er volumet, *n* er stoffmengden, *R* er den molare gasskonstanten og *T* er absolutt temperatur.

Den ideelle gasslikningen gir en tilfredsstillende beskrivelse av reelle gasser for lave trykk og høye temperaturer. Ved romtemperatur og en atmosfæres trykk er den tilstrekkelig for de fleste formål.

En modell som tar hensyn til vekselvirkning mellom bestanddelene i gassen er Van der Waals tilstandslikning. Denne gir en bedre beskrivelse av reelle gasser ved høyt trykk og lave temperaturer.

Avhengig av type atomer som er bundet sammen i molekyler og omgivelsenes temperatur og trykk, vil reelle gasser i tillegg ha ha spesielle kjemiske egenskaper.

## Se også
* Aggregattilstand

## Eksterne lenker
*
Ane

:*For kvinnenavnet Ane, se [[Ane (navn)]]*
**Aner**, **opphav**, **forfedre** eller **stamforeldre** er de individer som i rett linje kan føres bakover i et individs opphav, for eksempel foreldre, besteforeldre og oldeforeldre med videre. I et stamtre betraktes det første individet i treet (altså det individet som oppsto først) som **stamform**, **stamfar** eller **progenitor**.

Alle mennesker og de fleste andre flercellede organismer har:
* 2 foreldre
* 4 besteforeldre
* 8 oldeforeldre
* 16 tippoldeforeldre
* 32 tipptippoldeforeldre

Alle disse utgjør anene til etterkommeren.

De 32 tipptippoldeforeldrene trenger ikke nødvendigvis å være 32 forskjellige individer. Jo flere generasjoner bakover man går, jo flere individer vil dukke opp flere ganger i en etterkommers aneliste. Hvis man er et avkom etter foreldre som er hverandres tremenninger, vil en ha kun 14 unike tippoldeforeldre, 28 tipptippoldeforeldre og så videre. En som er barn av foreldre som er hverandres søskenbarn vil kun ha seks oldeforeldre, tolv tippoldeforeldre og så videre.  Dette fenomenet som kalles anesammenfall.

## Se også
* Evolusjonært slektskap
* Biologisk arv
* Slektsforskning
Generalkonsulat

**Generalkonsulat** er en stats representasjon for konsulære saker i et fremmed land, ofte underlagt en ambassade. Generalkonsulatet ligger vanligvis i en større by i vertslandet, eller i en by som er viktig for den ene eller begge statene.

Sjefen for et generalkonsulat har vanligvis tittelen generalkonsul.

## Se også
*Liste over utenlandske generalkonsulater i Norge

## Referanser
Konsulat

**Konsulat** er en diplomatisk representasjon som vanligvis er underlagt et fremmed lands ambassade i samme land. Konsulatet er ambassadens stedlige representasjon og tar hånd om rutinemessige saker som på en ambassade. Sjefen er da en konsul. 

Det forekommer også at et konsulat kan være underlagt en ambassade i et annet land. Sjefens tittel er da chargé d'affaires, under forutsetning av at det bemannes med en diplomatisk utsending fra senderlandet.

I de tilfeller senderlandet ikke har egne diplomater i en by, kan man i samråd med vertslandet opprette et honorært konsulat. Sjefen, en honorær konsul, er da gjerne en statsborger av vertslandet. Hvis embetet er ulønnet, kan den honorære konsulen ta seg betalt for sine tjenester.

## Se også
*Liste over utenlandske generalkonsulater i Norge
*Nordiske utenriksstasjoner

zh-yue:領事
Visekonsulat

Et **visekonsulat** er et kontor underlagt en ambassade. Sjefen kalles *visekonsul*. Tittelen visekonsul kan også tildeles konsulære tjenestemenn som ikke leder et eget kontor, men f.eks. arbeider ved en større utenriksstasjon som en ambassade eller et generalkonsulat. Ved et generalkonsulat kan f.eks. konsulatets nestleder og stedfortreder for generalkonsulen ha tittelen visekonsul. Normalt er visekonsulatet i moderne tid ikke å betrakte som en diplomatisk representasjon. Arbeidsoppgavene er i moderne tid ofte begrenset til konsulære saker som utstedelse av visum og pass, samt bistandssaker. Historisk var handelsforbindelser et typisk arbeidsfelt for konsuler og konsulater.

Visekonsulatene er ofte honorære, på samme måte som konsulatene kan være det.

## Se også
*Liste over utenlandske visekonsulater i Norge
Åkrestrømmen

**Åkrestrømmen** er et tettbebygd sted i Rendalen kommune i Innlandet fylke. Det ligger i nordenden av Storsjøen der elvene Mistra og Rena møtes. 

Åkrestrømmen er det av stedene i kommunen som har hatt størst vekst de siste årene, både i bosetting og næringsliv. Dette skyldes i hovedsak turisme, i form av hyttebygging og alpinanlegg i nærområdet, samt at stedet er «porten til Rendalen», og i en viss grad til Femunden, for reisende sørfra.

Om høsten foregår det tradisjonelle hovfisket etter sik i Åkrestrømmen.

Forbi Åkrestrømmen går 
* Fylkesvei 30 nord-sør mellom Koppang i Stor-Elvdal og Tynset
* Fylkesvei 217 nordøstover til Isterfossen i Engerdal
* Fylkesvei sørøstover til Rena i Åmot kommune, går sammen med fylkesvei 215 nord for Rena.

## Eksterne lenker
*
Pass

**Pass** er et offisielt reisedokument utstedt av en statsborgers hjemland. Pass brukes både som identitetsbevis og som legitimasjon for at innehaveren kan påberope seg utstederstatens diplomatiske beskyttelse. Passet inneholder personopplysninger om innehaveren som navn, fødselsdato, fødested, fotografi, og noen ganger også en personbeskrivelse. I passet kan det også opplyses hvilke land passet ikke er gyldig for innreise til. 

Dokumentet har normalt form av en liten bok, og inneholder plass for viseringer (utstedelse av visa). Gyldighetstiden er for norske pass normalt 2-5 år for barn og 10 år for voksne. Hvis man passerer inn eller ut av fjerne land vil passet bli stemplet eller det vil bli optisk lest. Stemplingen viser imidlertid kun når passinnehaveren passerte passkontrollen.

## Kategorier og typer
Pass kan utstedes i flere kategorier, for eksempel innenrikspass, fremmedpass, diplomatpass, nødpass, turistpass og tjenestepass.

### Innenrikspass
Et innenrikspass brukes av enkelte land som det fremste innenlandske identifikasjonsdokumentet. Det har form som et vanlig fremmedpass, men er kun gyldig innenlands. For eksempel Russland, Belarus, Ukraina, Nord-Korea  har innenrikspass.

### Fremmedpass

Et fremmedpass (også kalt utlendingspass) er et pass som utstedes til utlendinger som ikke fyller betingelsene for å få reisebevis for flyktninger.

### Nødpass
Et nødpass er et pass som normalt utstedes ved forenklet prosedyre og som kan gjelde kun for en tidsbegrenset periode eller for en enkelt reise.

### Diplomatpass

Et diplomatpass er et pass som benyttes av et lands diplomater eller medlemmer av statsledelsen (f.eks. den kongelige familie) for utenlandsreiser. Diplomatpass er vanligvis fritatt krav om visum, ettersom det antas at en person som reiser på et diplomatpass er på tjenestereise, fremfor på reise som privatperson.

### Turistpass
Et turistpass er et legitimasjonsdokument som utstedes av enkelte land for turistreiser til utlandet. Disse landene utsteder også gjerne egne tjenestepass for reiser som ikke er turistreiser.

### Tjenestepass
Et tjenestepass er et pass som utstedes til statlige ansatte som ikke er diplomater, for bruk ved tjenestereiser . I enkelte land er det andre innreisebestemmelser for personer som reiser med offisielle pass, dvs. diplomat- eller tjenestepass.

### Maskinlesbart pass
Maskinlesbart pass er et pass som har en maskinlesbar sone og således er elektronisk lesbart. Denne sone har bokstaver A-Z og sifrerer og mellomrom i form av "
Preposisjon

**Preposisjon** (av lat. *praeponere*, stille foran), er en grammatisk ordklasse. Vanlige preposisjoner i norsk er *i, på, mellom, over, under, av, bak, før, etter, hos, gjennom, utenom, blant*. 

Norske preposisjoner bøyes ikke. De står foran et annet uttrykk for å danne en *preposisjonsfrase* (i senga, på taket). De samme ordene kan i enkelte tilfeller være plassert etter ordet de står til; de er da strengt tatt postposisjoner: *oss imellom*.

I norsk kan de stå sammen med substantiv, pronomen, infinitiv med *å* eller leddsetning. 

* Substantiv: Jeg sitter **i** bilen
* Pronomen: Han fikk en gave **av** meg
* Infinitiv: Jeg er glad **i** å danse
* Leddsetning: Jeg venter **på** at noe skal skje.

Semantisk viser preposisjoner til relasjoner mellom to fenomen. I *skogen bak huset* uttrykker preposisjonen *bak* et romlig forhold mellom en skog og et hus.

Preposisjoner kan fortelle hvor noe er:
* Per sitter **på** taket

Preposisjoner kan fortelle noe om tid:
* Du må gjøre leksene dine **før** middag. 

Foran stedsnavn brukes **i** eller **på**:
* Jeg bor **i** Oslo
* Du bor **på** Voss

## Kasus

I språk hvor man har kasusbøying, styrer preposisjoner normalt hvilken kasus det etterfølgende substantivet eller pronomenet får. I enkelte språk, som tysk, tar hver bestemt preposisjon en bestemt kasus, mens i andre, som latin, er det betydningen av preposisjonen i det enkelte tilfelle som avgjør kasus.

I norsk styrer preposisjoner akkusativ (objektsform) på pronomen: *til meg*. I enkelte norske dialekter finnes det ennå tydelige spor etter at preposisjoner styrer kasus på substantiv. Det finnes også noen eksempler som har blitt bevart i faste uttrykk, som f.eks. *til bords*, *til gårds*, *til lands*, *til vanns*, *til sjøs*, *fra borde* og *av gårde*. 

## Se også

* Postposisjon
Nobelkomiteen

**Nobelkomiteen** kan vise til:

* Den Norske Nobelkomite
* Nobelkomiteen for fysikk
* Nobelkomiteen for kjemi
* Nobelförsamlingen vid Karolinska Institutet