Dill

**Dill** (*Anethum graveolens*) er en krydder- og medisinplante i skjermplantefamilien. Opprinnelig stammer den fra Sentral-Asia. I dag dyrkes den i mange land i Europa. Dill er en ettårig urt som kan bli opp til en meters høyde. Planten er på sitt beste når planten er 15-20 cm. høy.

## Navn
Navnet dill kommer fra angelsaksisk *dile* som norsk og i moderne engelsk har blitt til *dill*. Oxford English Dictionary fører ordet tilbake til de gammel engelske *dili*, *dile*, (*dil*) *dyle* som samsvarer med gammelt lavtysk *dilli*, middelnederlandsk og nederlandsk *dille*, gammelt høytysk *tilli* og middelhøytysk *tille* samt tysk *dill* og *dille*, dansk *dild* og svensk *dill*. Falk og Torp viser også til formene *dilli* i oldsaksisk samt sideformen i angelsaksisk *dyle*, i tysk dialekt *Tülle* og i eldre dansk *dylle*.

Falk og Torp mener at ordet henger sammen med det tyske ordet *Dolde* (blomsterskjerm) fra oldhøytysk *toldo* som kommer fra den indogermanske roten **dhel* (blomstre). Oxford English Dictionary mener at opprinnelsen til de germanske variantene av ordet er ukjent.

*Dilla* og *dylla* i norske dialekter, samt oldnorsk *dylla* brukes i norske dialekter om en annen plante, åkerdylle (*Sonchus arvensis*).

## Beskrivelse
Dill er en ettårig urt, med aromatisk lukt og smak, som kan bli inntil 1,5&nbsp;m høy, men som normalt blir mellom 75 og 100&nbsp;cm. Stengelens tverrsnitt er rombeformet og den smalner og forgrenes etterhvert som den vokser. Den er glatt med fine striper.

Den tilhører skjermplantefamilien, som kjennetegnes av blomster i sammensatte skjermer. Hos dill er blomsterstanden en dobbeltskjerm, sammensatt av storskjermen som bærer skjermer med blomster, kalt småskjermer. Det er verken stor- eller småsvøp under skjermene. Storskjermen, som kan bli mellom 5 og 15&nbsp;cm i diameter, består av omkring 10 til 25 stråler, omtrent 3–5&nbsp;cm lange, med blomsterskjermene i enden. Småskjermene får mellom 15–25 blomster som modnes til brune frukter med ribber langs kanten.

Bladene er 3–4 ganger flikete, med smale linjeformede fliker. Øvre bladene er mindre i størrelse og mindre oppdelt. Bladskaftene får slirer.

## Bruk
Det er de smale, velsmakende bladene som blir brukt som krydder, men også frøene kan brukes. De har sterkere smak og brukes ikke så ofte. Dillen brukes tradisjonelt som tilbehør til for eksempel gravlaks, krepseanretninger, potetretter, salater og spesielt sammen med fisk og skalldyr. Den er hovedingrediens i dillsaus.

I Romania blir urten kalt *Mărar* og blir brukt i borsjtsj og i tilberedningen av sylteagurker.
## Historie
Dill stammer fra et område rundt Middelhavet og sør i Russland. Zohary og Hopf bemerket at «ville og ugresslignende typer dill er utbredt i Middelhavet og i Vest-Asia.» Selv om flere kvister av dill ble funnet i graven til Amenhotep II fra rundt 1400 f.Kr., rapporteres de at de tidligste arkeologiske bevis for dyrkingen kommer fra sen neolittisk bosetninger på bredder av innsjøer i Sveits rundt 3600 f.Kr. Spor har blitt funnet i romerske ruiner i Storbritannia, og er også nevnt i Matteusevangeliet 23,23.

## Galleri

Fil:Anethum graveolens20130728 042.jpg|blomsterstand
Fil:ApiaceaeApieae3.jpg|blomster
Fil:ApiaceaeApieae2.jpg|frukter
Fil:Flickr - cyclonebill - Dildakvavit.jpg|krydret brennevin
Fil:Pickled-cucumbers-1520638.jpg|krydret sylteagurk
Fil:Gravad Salmon (11833455895).jpg|på gravlaks
Fil:Dill dried umbel.jpg|tørket skjerm


## Referanser




## Eksterne lenker
*