Die Gedanken sind frei

**«Die Gedanken sind frei»** er en sveitsisk/tysk folkesang først og fremst om tankefrihet, men også om det sorgløse fri liv, piker og vinens gleder. Teksten og melodien finner man i *Lieder der Brienzer Mädchen,* trykt i Bern mellom 1810 og 1820. Den opprinnelige teksten og forfatteren er ukjent, skjønt den mest populære versjonen *Aus Neukirch bei Schönau (Nowy Kościół)* var skrevet av Hoffmann von Fallersleben i hans visesamling *Schlesische Volkslieder mit Melodien* fra 1842.

De tre første strofene av sangen ble gjendiktet til norsk av Alf Cranner i 1981, og de to siste av Arild Johan Waagbø i 2016.

## Bakgrunn
Ideen som det er vist til i tittelen – at tanker er frie – var uttrykt så tidlig som i antikken, som for eksempel hos Cicero: *Liberae sunt nostrae cogitationes*, («Frie er våre tanker»)..

Omtrent samme formulering kjenner man også fra middelalderen når Walther von der Vogelweide (c.1170-1230) skrev: *joch sint iedoch gedanke frî* («dog fremdeles er tanker frie»). 

På 1100-tallet skrev (formodentlig) den østerrikske minnesangeren Dietmar von Aist sangen *Gedanke die sint ledic vrî* («kun tanker er frie»). 

Og rundt 1229 skrev vandremunken Freidank: *diu bant mac nieman vinden, diu mîne gedanke binden.* («ingen kan tvinne et bånd som kan mine tanker binde»). Freidank var svært sannsynlig med aon pilegrim på Fredrik IIs korstog til Det hellige land, og døde i et alemannisk cistercienserkloster.

Teksten, slik den så forekom på løpesedler rundt 1780, hadde opprinnelig fire strofer. En femte ble lagt til senere. I dag kan rekkefølgen variere. En tidlig versjon som var formet som en samtale mellom en fange og hans elskede finnes under tittelen *Lied des Verfolgten im Thurm. Nach Schweizerliedern* («Sangen til de forfulgte i tårnet. Etter sveitsiske sanger»)  i Achim von Arnim and Clemens Brentano sin diktsamling *[[Des Knaben Wunderhorn]]*, Vol. III. 

Gustav Mahler komponerte et nytt arrangement til denne versjonen i hans *Lieder aus «Des Knaben Wunderhorn»* fra 1898.

## Tekst

## Bruk
### Tysk bruk
På 1800-tallet var i det tyske språkområde *Die Gedanken sind frei* en populær sang rettet mot politisk undertrykkelse og sensur, særlig blant de forbudte Burschenschaft-studentforeningene. 

Under etterspillet etter den tyske revolusjonen i 1848 og i det nasjonalsosialistiske Tyskland var sangen forbudt. Den var viktig for den kristent motiverte tyske motstandsgruppen Den hvite rose. 
Faren til Sophie Scholl, en av de sentrale ungdommene i gruppen, ble i begynnelsen av august 1942 satt i fengsel på grunn av Hitler-kritiske ytringer - han hadde kalt Hitler i nedsettene hensikt for en «Guds svøpe». Sophie Scholl stilte seg om kvelden ved fengselsmurene og spilte melodien på fløyte, for å oppmuntre sin far Robert.

I forbindelse med Hitlers 46-årsdag beordret fangevokterne i konsentrasjonsleiren Lichtenburg fangene til å sette opp en forestilling. I den forbindelse siterte Hans Litten *Die Gedanken sind frei.*

### Internasjonal spredning
Pete Seeger spilte inn sangen på sitt album *[[Dangerous Songs!?]]* fra 1966. Den norske låtskriveren Alf Cranner gjendiktet og spilte inn *Din tanke er fri* i 1985. Deler av diktet var også brukt som grunnlag for en sang på albumet *Brazilian Girls* av gruppen med samme navn fra 2005.

*Die Gedanken sind frei* var brukt som kjenningsmelodi og ble sunget av de allierte krigsfangene i TV-filmen *The Birdmen* fra 1971, som var et fiksjonsdrama om et forsøk på å flykte fra den tyske fangeleiren Oflag IV-C i Colditz slott under andre verdenskrig. Den var også med i den tyske filmen *23*, om hackeren Karl Koch.

I boken *[[From Anna]]* av den kanadiske forfatteren Jean Little ble sangen brukt for å representere friheten til som faren til bokens hovedperson Anna søker for hans barn, og på den måten gjør den seg gjeldende i plottet i begynnelsen av boken.

### Norske humanetikere
Sammen med *[[Til Ungdommen]]* er *Din tanke er fri* kanskje blitt den mest brukte sangen i Humanistisk konfirmasjon (konfirmasjon i human-etisk regi, også kalt borgerlig konfimasjon). I Netflix-serien *Billionaire Island (Milliardærøya)* (2024) benyttes den i en minnestund for en avdød, i det som fremstår som en humanetisk seremoni.

## Primærkilde: Sangteksten 1842
* Hoffmann von Fallersleben og Ernst Richter: *Schlesische Volkslieder mit Melodien*, 1842, Leipzig, Breitkopf und Härtel.

## Litteratur
*Ulrich Otto: *Die historisch-politischen Lieder und Karikaturen des Vormärz und der Revolution von 1848/1849.* Pahl-Rugenstein, 1982, ISBN 3-7609-5100-7.
*Josef Klapper: *Die Sprichwörter der Freidankpredigten. Ein Beitrag zur Geschichte des ostmitteldeutschen Sprichworts und seiner lateinischen Quellen = Proverbia Fridanci*. Wort und Brauch, Band 16. Marcus, Breslau 1927
*Albert Leitzmann: *Studien zu Freidanks Bescheidenheit*. Sitzungsberichte der Deutschen Akademie der Wissenschaften zu Berlin; Philosophisch-historische Klasse, Jg. 1948, 2. Akademie-Verlag, Berlin 1950
*Leslie Seifert: *Wortfeldtheorie und Strukturalismus. Studien zum Sprachgebrauch Freidanks*. Studien zur Poetik und Geschichte der Literatur, Band 4. Kohlhammer, Stuttgart [u.a.] 1968
*Günter Eifler: *Die ethischen Anschauungen in Freidanks „Bescheidenheit“*. Hermaea, Germanistische Forschungen, Neue Folge, Band 25. Niemeyer, Tübingen 1969
*Berndt Jäger: *Untersuchungen zu Ueberlieferung und Rezeption Freidanks im Spaetmittelalter. "Durch reimen gute lere geben"*. Göppinger Arbeiten zur Germanistik, Band 238. Kuemmerle, Göppingen 1978
*Ines Heiser: *Autorität Freidank. Studien zur Rezeption eines Spruchdichters im späten Mittelalter und in der frühen Neuzeit*. Niemeyer, Tübingen 2006

## Referanser og fotnoter


## Eksterne lenker
* Tyske varianter av teksten med oversettelser til engelsk
* korversjon på YouTube
* opptak av Alf Cranners versjon på YouTube