Aedan av Dalriada

**Aedan mac Gabhran** (født ca. 532, død 17. april 608 (trad.)) var konge av Dalriada i Skottland fra ca. 574 til 606 eller 608.

## Liv og virke
Han var sønn av Gabhran. Etter farens død ble en slektning, Conall, innsatt som konge, og ved hans død kom Aedan til makten. Han ble kronet på Iona av St. Columba.

Aedan nektet å fortsette å la riket være knyttet til de irske *Dál Riata*.

Omkring 603 ledet han en stor styrke sørover mot Æthelfrith av Northumbria, men ble beseiret i slaget ved Daegsastane. 

Noen mener at Aedan er den historiske basis for legenden om kong Arthur, men dette er spekulativt.
## Kildegrunnlaget
En kilde om Áedán og hans liv er Beda Venerabilis' verk *[[Historia ecclesiastica gentis Anglorum]]*; eller irske annaler, hovedsakelig *[[Annals of Ulster]]* og *[[Annals of Tigernach]]*;  Adomnáns *Life of Saint Columba*. *[[Senchus fer n-Alban]]*, en folketelling og genealogi for Dál Riata, hevder seg å vise hans avstamning og umiddelbare etterkommere. 

Ingen av disse kildene er fra hans samtid. Adomnáns verk ble skrevet sent på 600-tallet, antagelig for å minne hundreårsdagen for Columbas død. Den medtar elementer fra et for ettertiden tapt Columba-vita, *De virtutibus sancti Columbae*, av Cumméne Find. Denne kan ha blitt nedtegnet så tidlig som 640; verken de elementer som er inkorporatert fra Cumménes verk eller Adomnáns egne skrifter kan ble betraktes som ren historieskrivning. Bedas historie ble forfattet 30 år etter Adomnáns. De overlevende irske annaler hat elementer etter en krønike som var på Iona fra misten av 600-tallet og fremover, slik at også disse er retrospektive når de handler om Áedáns tid.

Mannuskriptet Rawlinson B 502, datert til ca 1130, medtar fortellingen *Gein Branduib maic Echach ocus Aedáin maic Gabráin* (*The Birth of Brandub son of Eochu and of Aedán son of Gabrán*). I denne fortellingen er Áedán tvillingbror til Brandub mac Echach, en konge av Leinster som var av Uí Cheinnselaigs ætlinger. Áedán forbyttes ved fødselen med en av Gabráns tvillingdøtre, født samme natt, slik at begge familier skunne ha en sønn. *[[The Prophecy of Berchán]]* knytter likeså Áedán til Leinster. John Bannerman konkluderte at  «[t]here seems to be no basis of fact behind these traditions.» Francis John Byrne lanserer muligheten at *Echtra* var skrevet av en dikter ved Diarmait mac Maíl na mBós hoff; dennen var en etterkommer på 1000-tallet etter Brandub. Den skulle da ha vært skrevet for å befeste en allianse mellom og sskottekongen Máel Coluim mac Donnchada («Malcolm III»), som hevdet å nedstamme fra Áedán. 

En tapt irsk fortelling, *Echtra Áedáin mac Gabráin* (*The Adventures of Áedán son of Gabrán*), dukker opp på en liste over verker, mens dens innhold er ikke kjent. Áedán er en gestalt i det episke verk *[[Scéla Cano meic Gartnáin]]*, men det synes som at de hendelser som beskrives, fant sted i medten av 600-tallet. Han fremstår også i fortellingen *[[Compert Mongáin]]*.

Áedán fremstiller i tillegg i en rekke walisiske kilder, og det gjør ham til en av ganske få ikke-britonere som figurerer i walisisk tradisjon. Walisiske kilder kaller ham *Aedan Bradawc*, som på engelsk gjengis som «The Treacherous» eller «The Wily». Den betegnelsen han han ha fått etter sammenbruddet av en allianse med Rhydderch Hael, kongen av det nærtil liggende britonske kongedømmet Alt Clut; fiendskap ihukommes i Welsh Triads og annetsteds. En annet triade regner Áedáns vert som en av de «Three Faithful War-Bands of the Island of Britain» idet de «went to the sea for their lord». Dette kan peke mot en ellers tapt tradisjon vedrørende Áedán's ekspedisjoner til sjøs, som til Orknøyene eller Isle of Man. 

Det er i tillegg en rekke walisiske verker som hevder britonsk opphav for Áedán. *[[Bonedd Gwŷr y Gogledd]]* beskriver ham som etterkommer etter Dyfnwal Hen av Alt Clut, skjønt genealogen er ganskje forvirret (*Gauran* oppgis som hans sønn, ikke som faren). Den kambro-latinske *De Situ Brecheniauc* og *Cognacio Brychan* sier at hans mor var Luan, datter av Brychan av Brycheiniog i Wales. Selv om disse slektstavlene er inkonsekvente og sikkert tvilsomme, er de av betydning ved det at de legger vekt på Áedáns tette bånd til britonerne.

## Litteratur
* The Anglo-Saxon Chronicle i Project Gutenberg

* 
* 
* 
* 
* 
*
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* John T. Koch: *Celtic culture: a historical encyclopedia, Bind 1-5*. 2006, s. 16–17, ISBN 1-85109-440-7, 
* 
* Stewart Ross: *Ancient Scotland*, Barnes & Noble 1991, ISBN 0760711976 s. 124, 151.
* 
* 
* 

## Referanser