open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oude Rijn

:*For elven med samme navn i [[Gelderland]] i [[Nederland]], se [[Oude Rijn (Gelderland)]]*

**Oude Rijn** («Gamle Rhinen») er et løp i Rhindeltaet i provinsen Utrecht og Zuid-Holland i Nederland. I 2009 er den 52 km lang.

I romertiden var dette hovedløpet til Rhinen, og var nordgrensen til Romerriket. I middelalderen ble elven brukt til transport og det er slepeveier langs store deler av elven, mange av dem har etterhvert blitt oppgradert til veier. I løpet av middelalderen ble elven fylt opp med avleiringer, og på 1600-tallet hadde den mistet sin betydning.

## Beskrivelse
Byen Utrecht ble grunnlagt ved et vadested nær der elven Kromme Rijn deler seg til Vecht til nord og Oude Rijn til vest. Idag er det lite igjen av dette opprinnelige elvedelet, både Vecht og Oude Rijn starter fra vollgraven til byen. Den første strekningen er elven kanalisert, og kalles Leidse Rijn. Den blir Oude Rijn etter jernbanebroen nær Harmelen (i kommunen Woerden). Deretter renner den i vestlig retning gjennom Woerden hvor først elven Linschoten bryter av mot sør før Oude Rijn blir en del av vollgraven til byen Woerden.

Etter Woerden bryter kanalen Grecht av mot nord, og Oude Rijn fortsetter gjennom landsbyene Nieuwerbrug, Bodegraven, og Zwammerdam. Her munner elven De Meije ut i Oude Rijn. Aar-kanalen munner ut i Oude Rijn i Alphen aan den Rijn, på samme sted hvor elven Gouwe bryter av mot sør. Den renner deretter videre og får sidegrenen Luttike Rijn like før Koudekerk aan den Rijn og som gjenforenes med Oude Rijn like øst for broen *Koudekerkse Brug*. Deretter fortsetter de som Oude Rijn videre forbi Hazerswoude-Rijndijk (begge i kommunen Rijnwoude).

Etter Zoeterwoude-Rijndijk og Leiderdorp (hvor den korte elven Does munner ut i Oude Rijn), renner den gjennom Leiden. I Leiden får den sidegrenen Zijl mot nord, mens Rijn-Schie-kanalen takker av mot sør. Nieuwe Rijn er en kort gren som sammen med Oude Rijn er del av Leidens kanalsystem, og elveløpene slår seg sammen rett etter byens sentrum. Herfra er elven også kjent som *Rijn*. 

Før (Oude) Rijn krysser Leidens grenser, blir Korte Vliet en del av den, og Oude Rijn fortsetter gjennom Oegstgeest og Katwijk. Før elveløpet går over til å bli mer som en kanal muner Oegstgeesterkanalen ut i den, og elven skifter navn til **Uitwateringkanaal** før den munner ut i Nordsjøen.

Oude Rijns opprinnelige munning ligger litt nord for den som er kjent i 2009. Det gamle oset ble for grunt rundt 1163, og en sving i Haarlemmertrekvaart og et par kanaler er det eneste som fremdeles minner om dette.

## Romertiden
I romertiden var elven Oude Rijn, som var mye bredere, Romerrikets nordlige grense (*[[Limes|Limes Germanicus]]*).
Mange av de castella og castra som ble bygd for å vokte grensen utviklet seg til byer og landsbyer, bl.a. *Laurum* (Woerden), *Nigrum Pullum* (Zwammerdam), *Albaniana* (Alphen aan den Rijn), *Matilo* (Leiderdorp), *Praetorium Agrippinae* (Valkenburg), and *Lugdunum Batavorum* (Katwijk).

I Valkenburg har omrisset av det romerske castellum blitt avmerket i gaten.

## Eksterne lenker
*
Lars Søraas d.e.

**Lars Søraas d.e.** (1862–1925) var en norsk lærer, sangpedagog, kordirigent, organist og komponist fra Sørås i Fana. Han bodde det meste av livet i Bergen.

Han startet tidlig med sang, 17 år gammel ledet han Fana Sangforening. Han var organist i Sandviken kirke i mer enn 30 år. Han startet å gi ut Lars Søraas Skulesongbok i 1907. Det arbeidet fortsatte sønnen Lars Søraas d.y. med etter at faren var død. Som komponist er Lars Søraas d.e. særleg kjent for å ha laget melodier til sivlesongane «Den fyrste song» og «Lerka».

## Referanser


## Eksterne lenker
* Nettbiblioteket. Bergen Offentlige Bibliotek 
* Lars Søraas d.e. i Norsk biografisk leksikon
Héðinsfjarðargöng

**Hedinsfjordtunnelen** (islandsk: *Héðinsfjarðargöng*) er to veitunneler på Nord-Island. Den nordvestlige tunnelen mellom bygda/fjorden Siglufjörður og den ubebodde fjorden Héðinsfjörður er 3640 meter lang. I Héðinsfjörður går en 600 meter lang vei med ei bru over elva som kun går til sørøstlige tunnelen på 6930 meter mellom Héðinsfjörður og bygda/fjorden Ólafsfjörður.

Byggingen av tunnelene og veien startet i 2006, og de ble åpnet den 2. oktober 2010. Hensikten med tunnelene var å korte ned veien mellom bydgene Ólafsfjörður og Siglufjörður på halvøya Tröllaskagi i Fjallabyggð kommune. Disse bygdene ligger ca. 15 km fra hverandre, men to høye fjell på over 900 meter gjør at man måtte kjøre rundt en avstand på 60 km. Om vinteren kunne platået Lágheiði på denne veien være uframkommelig, og man måtte kjøre om ringveien, noe som tilsvarer enda 230 km ekstra. Den totale veistrekninga mellom bygdene er nå på 15 km og har to kjørefelt.

## Referanser


## Se også
*Liste over veitunneler på Island

*Liste over veitunneler i Norge
*Liste over veitunneler i Sverige

## Eksterne lenker
* vegagerdin.is (Islandske Vegvesen).
Walter Schuster

**Walter Schuster** (født 2. juni 1929 i Lermoos, død 13. januar 2018) var en østerriksk alpinist som deltok i de olympiske vinterleker 1956 i Cortina d'Ampezzo.

Schuster vant en olympisk bronsemedalje i alpint under vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo. Hun kom på tredjeplass i storslalåm, bak sine landsmenn Toni Sailer og Andreas Molterer.

## OL-medaljer
* 1956  Cortina d'Ampezzo -  Sølv i alpint, utfor, menn  Østerrike

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Semantisk profilering

**Semantisk profilering** er et helt nytt felt innen dataprofilering.

Hensikten er å finne semantiske mønstre i fritekstfelter, slik at man kan benytte meningsinnholdet til å:

# Ekstrahere metadata
# Ekstrahere data
# Vurdere troverdigheten til dataene.

Sistnevnte kan gjøres ved å bruke såkalt input annotation før evt behandling av dataene.
Dvs, at dataene, etter profilering, får noen ekstra attributter som sier noe om semantikken.
Josefin Frandl

**Josefin «Putzi» Frandl** (født 5. juli 1930 i Radstadt) er en østerriksk tidligere alpinist som deltok i de olympiske vinterleker 1956 i Cortina d'Ampezzo og 1960 i Squaw Valley.

Frandl vant en olympisk sølvmedalje i alpint i vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo. Hun kom på andreplass i storslalåm for damer, bak Ossi Reichert fra Tyskland. Hun tok også sølv i slalåm i VM i alpint 1958 i  Bad Gastein, der Inger Bjørnbakken vant.

## OL-medaljer
* 1956  Cortina d'Ampezzo -  Sølv i alpint, storslalåm, damer  Østerrike

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gunnar Scheffer

**Carl Gunnar Ulrik Scheffer** (født 22. november 1909 i Härnösand, død 19. juli 1981 i Stockholm) var en svensk statsheraldiker, historiker og hofftjenestemann.

C.G.U. Scheffer, som han alltid skrev seg, ble 1953 fil.lic. i Lund med historie og heraldikk som emne. Han arbeidet i riksarkivet fra 1938, ble arkivar der 1944 og var statsheraldiker der 1955-1974. Han var den første statsheraldikeren, fordi den tidligere stillingen som riksheraldiker ved det særskilte riksheraldikerembetet da var blitt avskaffet.

Scheffer var ivrig talsmann for en streng heraldisk stil («flatestilen»), og han erklærte seg påvirket av den norske førstearkivar Hallvard Trættebergs avhandling Heraldiske farvelover. I Scheffers tid som statsheraldiker ble alle nye statlige og kommunale våpen sterkt forenklet i forhold til tidligere svenske våpen, og han fikk omformet avbildningene av en rekke eldre offentlige våpen.

Etter i 1955 å ha begynt som kammerjunker ved det svenske kongehoffet, ble Scheffer kammerherre i 1955 og seremonimester i 1973.

Han var medlem av det svenske «Kungliga Samfundet för utgivande av handskrifter rörande Skandinaviens historia» og i Académie internationale d'héraldique.

## Bibliografi (utvalg)
* Tornérkragen i svensk heraldik, 1937
* Stora amaranterordens historia, 1942
* Kort handledning i sköldemärkens identifiering, 1946
* Heraldisk spegel, 1964
* Svensk vapenbok för landskap, län och städer, 1967
* Johanniterorden i Sverige, 1920-1970, 1970

## Referanser


## Litteratur
* Olof v. Feilitzen: «Statsheraldikern C.G.U. Scheffers trycta skrifter», *[[Heraldisk Tidsskrift]]*, bind 2, side 476-480, København 1965-1969
* Knud Prange: «Gunnar Scheffer 1909-1981», *Heraldisk Tidsskrift* 45/230, København 1982
* Peter Kurrild-Klitgaard: *Nordiske heraldiske exlibris*, København 2019 (hans ex libris side 76)
Dorothea Hochleitner

**Dorothea «Thea» Hochleitner** (født 10. juli 1925 i Bad Gastein, død 11. mai 2012 i Kufstein) var en østerriksk kvinnelig alpinist som deltok i de olympiske vinterleker 1956 i Cortina d'Ampezzo.

Hochleitner vant en olympisk bronsemedalje i alpint under vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo. Hun kom på tredjeplass i storslalåm for damer, bak Ossi Reichert fra Tyskland og Josefin Frandl fra Østerrike.

## OL-medaljer
* 1956  Cortina d'Ampezzo -  Sølv i alpint, storslalåm, damer  Østerrike

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Strákagöng

**Strakatunnelen** (lokalt: *Strákagöng*) er en veitunnel nord på Island. Den er 800 meter lang og går gjennom fjellet Strákar, om lag 2 kilometer nord for Siglufjörður. Tunnelen sto ferdig i 1967 og ble dermed den andre tunnelen på Island. Den første var Arnarnesstunnelen.

Før tunnelen var ferdig, måtte innbyggerne i Siglufjörður over den 630 meter høye fjellet Siglufjarðarskarð for å nå omverdenen. Veien over denne passasjen, som ble ferdig i 1950, var åpen kun ca. 4 til 5 måneder i året. Med åpningen av tunnelen økte tilgjengelighet til Siglufjörður enormt, selv om tunnelen fortsatt noen ganger var stengt på grunn av snøfall.

## Se også
*Liste over veitunneler på Island

*Liste over veitunneler i Norge
*Liste over veitunneler i Sverige

## Referanser
Boniface Alexandre

**Boniface Alexandre** (født 31. juli 1936 i Ganthier i Haiti, død 3. august 2023 i Port-au-Prince) var en haitisk jurist som var fungerende president i Haiti fra 2004 til 2006.

## Biografi
I 1990 ble han dommer ved Haitis høyesterett. I juni 2001 utnevnte president Jean-Bertrand Aristide ham til leder for høyesterett. Som dette vant han seg et ry som en aktverdig dommer innen et rettssystem som ellers ble betraktet som plaget av korrupsjon. Han gjorde store anstrengelser i kampen mot korrupsjon og inkompetanse innen rettssystemet. Ved siden av sin virksomhet ved domstolen underviste han som professor i rettsvitenskap ved Statsuniversitetet i Haiti i Port-au-Prince.

President Aristide mistet makten ved et statskupp i 2004, og etter suksesjonsreglene ble Alexandre, i egenskap av sitt verv som leder for høyesterett, fungerende president. Hans presidentsperiode ble ikke kronet med den samme suksess og beundring som hans dommergjerning. Amnesty International hevdet at landet i hans periode var preget av politibrutalitet, ekstrajudisielle henrettelser og stadig mer rettsløse tilstander.

Alexandre fratrådte det midlertidige presidentvervet den 14. mai 2006, da René Préval, vinner av presidentvalgene i februar 2006, ble tatt i ed som president.

## Referanser
Slepevei

En **slepevei** er en vei eller et jernbanespor som går langs bredden til en elv, kanal eller en annen vannvei. Meningen er at et kjøretøy på land, et trekkdyr eller en arbeidsgjeng sleper en båt, ofte en lekter. Denne transportmetoden var vanlig der seiling ikke var mulig på grunn av sterk strøm, tunneler og bruer, eller ugunstige vindforhold.

Etter den industrielle revolusjonen ble sleping på denne måten foreldet når båtene ble motoriserte og jernbanetransport erstattet den trege slepemetoden. Siden den gang har mange av disse slepeveiene blitt utviklet til gang- og sykkelveier eller bilveier. Mange av disse blir fremdeles kalt slepeveier selv om de ikke har blitt brukt til dette formålet på lang tid.

Gamle ferdselsårer i Norge kalles også *sleper*. Se f.eks. Nordmannsslepa.
Lars Søraas d.y.

**Lars Søraas d.y.** (1887–1976) var en norsk lærer, sanger, kordirigent, organist og komponist. Han  videreførte arbeidet til sin far, Lars Søraas d.e., med Lars Søraas Skulesongbok og stod bak mange av de seneste utgavene. Lars Søraas d.y. dirigerte mange kor. I NRK ledet han  skolekringkastingsprogrammet *Syng med oss*.

En kjenner til en komposisjon av Lars Søraas d.y., melodien til Jakob Sandes julesang Det lyser i stille grender.

## Heder
* Æresmedlem Bjørgvin kirkesangforbund 1964
* Kongens fortjenstmedalje i gull 1947

## Referanser


## Eksterne lenker
* Nettbiblioteket. Bergen Offentlige Bibliotek 
* Om Lars Søraas d.y. i Norsk biografisk leksikon
Regina Schöpf

**Regina Schöpf** (født 16. september 1935 Seefeld in Tirol, død 30. oktober 2008) var en østerriksk kvinnelig alpinist som deltok i de olympiske vinterleker 1956 i Cortina d'Ampezzo.

Frandl vant en olympisk sølvmedalje i alpint under vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo. Hun kom på andreplass i slalåm for damer, bak Renée Colliard fra Sveits.

## OL-medaljer
* 1956  Cortina d'Ampezzo -  Sølv i alpint, slalåm, damer  Østerrike

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Halmyris

**Halmyris** var en romersk legionsby og havn i 600 år, anlagt i Donaudeltaet. Den tidligere romerske byen ligger ved byen Murighiol i dagens Romania.

## Etymologi
Det latinske navnet brukt av romerne var *Salmorus/Thalamonium*. Byen er likevel best kjent under sitt greske navn *Halmyris* («salt vann») ettersom byen lå i *Halmyrisbukta*. 

## Historie
Regionen ble befolket i jernalderen. To getiske gravplasser fra mellom 300-100-tallet f.Kr. er funnet i nærheten. I den romerske perioden ble det av keiser Trajan oppført et *[[castrum]]* på en tidligere getisk bosetting. Festningen ble ødelagt og gjenoppbygget flere ganger, og som bosetning ble stedet endelig forlatt på 600-tallet e.Kr. 
  
Den siste romerske festningen hadde en trekantet form, to innganger, 15 tårn og et forsvarssystem med tre vollgraver. Innenfor murene var et bad *(thermæ)*, en basilika, administrative hus og bygninger for rekreasjon.

Halmyris var det østligste punkt langs grensen i Donau og tjente sannsynligvis som forsyningshavn for flåten. Tidlige romerske inskripsjoner tyder på eksistensen av landsbyer for sjøfolk (*vicus classicorum*). Under den siste romerske perioden kan to romerske marineavdelinger *Classis in Plateypegiis* og *Musculi Schytici* ha vært plassert her. De hadde små fartøyer som passet for Donau.

## Eksterne lenker
* «Cetatea Halmyris» (rumensk)
Castellum (selskap)

**Castellum** er et av de største børsnoterte eiendomsselskaper i Sverige. Eiendommenes verdi oppgjøres til 71 milliarder svenske kroner og består av 689 eiendommer, som omfatter 4,6 millioner kvadratmeter.

Castellums portefølje inneholder både en rekke kontoreiendommer på Kalvebod Brygge og Havneholmen i København, samt lager- og logistikkleiemål i utkanten av Stor-København. I alt eier Castellum 17 eiendommer med et samlet areal på ca. 200.000 m².

I hele Øresundsregionen eier Castellum 132 kontor-, butikk-, lager- og industrieiendommer med en verdi av 13 milliarder kroner og et samlet areal på 929.000 m².

## Miljøbevissthet

Castellum ble i 2015 tildelt Business Leadership in Sustainability, hvilket er World Green Building Councils høyeste utmerkelse for bæredyktighetsarbeide.

Castellum mottok likeledes utmerkelsen Green Star av GRESB, hvilket innebærer at selskapet er et av de høyst rangerte i verden innenfor eiendomsbransjen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jevgenija Sidorova

**Jevgenija Nikolajevna Sidorova** (russisk Евгения Николаевна Сидорова; født 13. desember 1930 i Moskva, død 29. januar 2003) var en sovjetisk kvinnelig alpinist som deltok i de olympiske vinterleker 1956 i Cortina d'Ampezzo, 1960 i Squaw Valley og 1964 i Innsbruck.

Sidorova vant en olympisk bronsemedalje i alpint under vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo. Hun kom på tredjeplass i slalåm for damer, bak Renée Colliard fra Sveits og Regina Schöpf fra Østerrike.

## OL-medaljer
* 1956  Cortina d'Ampezzo -  Bronse i alpint, slalåm, damer  Sovjetunionen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Almannaskarðsgöng

**Almannaskardstunnelen** (lokalt: *Almannaskarðsgöng*) er en veitunnel sør på Island. Tunnelen ligger like øst for Höfn i Almannaskarð kommune. Den avløste en bratt og smal passasje til distriktet øst for kommunen. Denne bratte og smale passasjen var ofte stengt om vinteren på grunn av snø, slik at all trafikk til og fra øst-Island var helt blokkert. I 2004 begynte byggingen av tunnelen og 24. juni 2005 ble den åpnet.

Tunnelen går gjennom 1150 meter solid fjell og 162 meter med betongelementer, slik at den totale lengden er 1312 meter. Den har to kjørefelt og har tre steder å passere beredskapstrafikk. Den sørlige inngangen av tunnelen ligger 39 moh. og den nordlige ligger på 82 moh., så stigningsprosenten er 4,6 %.

## Se også
*Liste over veitunneler på Island
*Liste over veitunneler i Norge
*Liste over veitunneler i Sverige

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Roar Løwer Nilsen

**Roar Løwer Nilsen** (1942–2024) var en norsk bandy- og fotballspiller fra Drammen, født og oppvokst i nærheten av Marienlyst stadion.

Han spilte hele sin aktive karriere for Drafn og fikk sju norgesmesterskap i bandy, samt to junior-NM. Han spilte 33 landskamper for Norge. Han var med og sikret Norge sølv i VM i bandy i 1965, og scoret sågar det eneste målet i den avgjørende 1–0-seieren over Finland.

Han spilte finale i norgesmesterskapet for junior i fotball i 1960, da Drafn etter omkamp tapte 1–2 for Fredrikstad Fotballklubb på Marienlyst i Drammen. Han ble toppscorer i 2. divisjon i fotball i 1970. Han spilte totalt 394 seniorkamper i fotball for Drafn, samt 288 seniorkamper i bandy, og han ble slått til Ridder av Drafns Orden.

Til tross for svakt syn var han toppscorer i både bandy og fotball, og har fortalt spøkefullt at han ofte ikke forsto han hadde scoret før publikum jublet.

Løwer Nilsen var utdannet typograf og ble i 2004 tildelt Kongens fortjenstmedalje.
Han døde i november 2024.

## Referanser
Hans-Peter Lanig

**Hans-Peter Lanig** (født 7. desember 1935 i Bad Hindelang) var en tysk alpinist som deltok i de olympiske vinterleker 1956 i Cortina d'Ampezzo og 1960 i Squaw Valley.

Lanig vant en olympisk sølvmedalje i alpint under vinter-OL 1960 i Squaw Valley. Han kom på andreplass i utfor, bak Jean Vuarnet fra Frankrike.

## OL-medaljer
* 1960  Squaw Valley -  Sølv i alpint, utfor, menn  Tyskland

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Schwalmstadt

**Schwalmstadt** er den største byen i Schwalm-Eder-Kreis i delstaten Hessen i Tyskland.

Byen ble etablert i 1970 ved sammenslåing av byene Treysa og Ziegenhain, sammen med noen mindre tettsteder.

## Bilder

File:Treysa rathaus suedost.jpg|Rådhuset i bydelen Treysa
File:Stadtkirche ziegenhain.jpg|Ziegenhain kirke fra 1667
File:Hexenturm Schwalmstadt.jpg|Hexenturm (Heksetårnet)
File:Evangelische Stadtkirche Treysa.jpg|Treysa evangeliske kirke
File:Bahnhof Treysa.jpg|Treysa jernbanestasjon


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Liste over land etter HDI (2006)

:*Denne listen er basert på rapporten for 2006. Se [[Liste over land etter HDI etter år]] for andre tilgjengelige år*

Dette er en **liste over [[verdens land|land]] etter** **''[[Human Development Index]]'' (HDI)** (2006), som beskrevet i FNs *Development Programme Report 2008*.

## Om HDI
HDI er en engelskspråklig forkortelse for *Human Development Index* (norsk: *Måleskala for menneskelig utvikling*). HDI brukes på samme måte som bruttonasjonalprodukt (BNP) for å måle velstand i land. Mens BNP kun måler økonomiske kilder, sies HDI å gi et mer komplett bilde, da det inkluderer fattigdom, lese- og skrivekyndighet, utdanning, forventet levealder, fødselstall og andre faktorer. 

HDI ble utviklet av den pakistanske økonomen Mahbub ul Haq (1934&ndash;1998), og blir fra 1990 brukt i FNs årlige rapport *[[Human Development Report]]*. HDI angis på en skala fra 0 til 1, hvor 1 er best.
__TOC__

## Komplett liste over land
*  = økning.
*  = ingen endring.
*  = nedgang.
* Like HDI-verdier fører ikke til delt plassering siden FN opererer med seks desimaler i utregningene sine.

Denne utgaven av indeksen ble publisert 18. desember 2008. 

### Høy HDI

### Medium HDI

### Lav HDI

## Liste over land etter kontinent
### Afrika

**10 høyeste HDI**

**10 laveste HDI**

### Amerika

**10 høyeste HDI**

**10 laveste HDI**

### Asia og Oseania

**10 høyeste HDI**

**10 laveste HDI**

### Europa

**10 høyeste HDI**

**10 laveste HDI**

## HDI etter region og grupper

## Land som mangler fra den siste rapporten
### FN-land (Siste UNDP data)

### Land utenfor FN (ikke utregnet av UNDP)

## Tidligere førsteplasser
Disse landene har ligget øverst på listen de årene indeksen har blitt oppdatert.

## Se også
* HDI
* Liste over land etter HDI – Den sist oppdaterte listen
* Liste over land etter HDI fra 2005

## Fotnoter


## Referanser


## Eksterne lenker
* Human development index value (2007/2008 Report)
* GAPminder.org  Flash-applikasjon utviklet med støtte fra Karolinska institutet for visualisering og analyse av levestandardstatistikk fra FN.
* Arkiv over tidligere rapporter.
Mathias Leitner

**Matthias «Hias» Leitner** (født 22. september 1935 i Kitzbühel) er en østerriksk tidligere alpinist som deltok i de olympiske vinterleker 1960 i Squaw Valley og 1964 i Innsbruck.

Leitner vant en olympisk sølvmedalje i alpint under vinter-OL 1960 i Squaw Valley. Han kom på andreplass i slalåm for menn, bak sin landsmann Ernst Hinterseer.

## OL-medaljer
* 1960  Squaw Valley -  Sølv i alpint, slalåm, menn  Østerrike

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ostrau (Sachsen)

**Ostrau** er den nordligste kommunen i Landkreis Mittelsachsen i Fristaten Sachsen i Tyskland. Kommunen grenser i nord mot kommunene Mügeln og Naundorf i Landkreis Nordsachsen, i sør mot Großweitzschen og Zschaitz-Ottewig i Landkreis Mittelsachsen og i øst mot Lommatzsch og Stauchitz i Landkreis Meißen.

Før kretsreformen i Sachsen i 2008 var den en del av Landkreis Döbeln. Kommunen er en del av forvaltningsfellesskapet Ostrau.

## Tettsteder

## Bilder

File:Zschochau.JPG|Zschochau kirke
File:OstrauStM2.jpg|Trinitatiskirken i Ostrau
File:JahnaKircheDet.JPG|Jahna kirke
File:AlteApothekeOstrau.jpg|Det gamle apoteket i Ostrau


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Buschhaus kraftverk

** Byschhaus kraftverk ** er et varmekraftverk i delstaten Sachsen-Anhalt i det østre Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på 380 MW, fordelt på en blokk. Blokken Buschhaus-A er en lignitt-fyrt enhet med Siemens turbin og generator. Operatør er energiselskapet BKB AG.

De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 2&nbsp;270&nbsp;600 tonn, mens det samme årets kvote som var 1,518 mill tonn.

## Se også
* Liste over verdens største kullkraftverk

## Referanser


## Eksterne lenker
* IndustCards – «Coal-Fired Plants in Germany – Sachsen and Sachsen-Anhalt».
AFM Records

**AFM Records** er et plateselskap med base i Schwalmstadt, Tyskland.

De har fokus på heavy metal-sjangeren, med signerte band som U.D.O., Doro, Jorn, Masterplan og Annihilator.

I 2005 inngikk selskapet en samarbeidsavtale med Candlelight Records, hvor de sammen utgir og markedsfører musikkalbum.

## Band som er, eller har vært signert

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
I Could Have Danced All Night

**«I Could Have Danced All Night»** er en amerikansk sang fra musikalen *[[My Fair Lady]]* med melodi av Frederick Loewe og tekst av Alan Jay Lerner. Sangen blir fremført av stykkets heltinne, Eliza Doolittle, som uttrykker glede og opphisselse etter en impromptu dans med sin læremester, Henry Higgins.

«I Could Have Danced All Night» ble først fremført av Julie Andrews i den originale Broadway-oppsetningen av *My Fair Lady*. I filmversjonen fra 1964 ble sangen fremført av Marni Nixon, som dubbet sangstemmen til Eliza Doolittle (som ble spilt av Audrey Hepburn)

Hitversjoner av sangen har blitt spilt inn på plate av Rosemary Clooney, Jamie Cullum, Dinah Shore, Frank Sinatra og Sylvia Syms.

Den var med i spillefilmen *[[Lånte fjær]]* (*[[The Birdcage]]*), fremført av Nathan Lane, Hank Azaria, Gene Hackman, Robin Williams og Dianne Wiest.

Mange kvinnelige skuespillere har også fremført sangen i sceneversjonene av musikalen, innbefattet Martine McCutcheon, Laura Michelle Kelly, Amy Nuttall og Lisa O'Hare.

Petula Clark spilte inn en versjon. Den ble utgitt på hennes album, *The Other Man's Grass Is Always Greener*, fra 1968.

Sangen ble også fremført av Jane Powell i TV-specialen *«Sunday Showcase» Give My Regards to Broadway*, hvor et kineskop-opptak fremdeles eksisterer.

«I Could Have Danced all Night» ble fremført av Jayma Mays i episoden *Mess Up* i TV-serien *[[Glee]]* på Fox.

## Norsk versjon
André Bjerke har skrevet en norsk tkst. På norsk bærer den tittelen «Jeg kunne ha danset». 

### Innspillinger

Arrangør for Skaars versjon var Sigurd Jansen.

## Referanser
Hagenwerder kullkraftverk

**Hagenwerder kullkraftverk** var et varmekraftverk i DDR, nå i delstaten Sachsen i det østre Tyskland. Det stod ferdig i 1977, men ble nedlagt etter Tysklands samling og jevnet med jorden i 2003. Anlegget hadde en installert produksjonskapasitet på 1000 MW, fordelt på 2 operative blokker. Anlegget lå like ved grensen til Polen. Brenselkilden var brunkull (lignitt). Operatør i den siste tiden var Vattenfall. 

## Eksterne lenker
* IndustCards – «Coal-Fired Plants in Germany – Sachsen and Sachsen-Anhalt».
Thierbach kullkraftverk

** Thierbach kullkraftverk ** var et varmekraftverk i DDR, nå delstaten Sachsen i det østre Tyskland. Det hadde en installert produksjonskapasitet på 840 MW, fordelt på 4 blokker á 210 MW hver. Anlegget ble bygd ut 1969–71 med russisk teknologi, men nedlagt i 1999 og jevnet med jorden i 2002. Brenselkilden var brunkull (lignitt). Operatør i de siste årene var Vattenfall. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* IndustCards – «Coal-Fired Plants in Germany – Sachsen and Sachsen-Anhalt».
Heyden kraftverk

** Heyden kraftverk ** er et varmekraftverk i byen Petershagen nord for Porta Westfalica, helt nordøst i delstaten Nordrhein-Westfalen nær grensen til Niedersachsen i det østre Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på brutto 920 MW, og er en av Europas største steinkull-fyrte enkeltblokker. Maksimal produksjon er inntil 4,7 TWh årlig.

Anlegget ble installert første gang i 1951 med 120 MW effekt. Tre blokker ble stengt på 1980-tallet, men blokk 4 drives fortsatt. Brenselkilden er  bitumenøst kull og steinkull. Operatør er energiselskapet E.ON Energie AG. 

De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 3&nbsp;967&nbsp;000 tonn.

## Se også
* Liste over verdens største kullkraftverk

## Referanser


## Eksterne lenker
* E.ON Energie  – beskrivelse av anlegget.
Penny Pitou

**Penelope Theresa «Penny» Pitou** (født 8. oktober 1938) var en amerikansk alpinist som deltok i de olympiske vinterleker 1956 i Cortina d'Ampezzo og 1960 i Squaw Valley.

Pitou vant to olympiske sølvmedaljer i alpint under vinter-OL 1960 i Squaw Valley. Hun kom på andreplass i både utfor og storslalåm. Hun ble nummer to i utfor bak Heidi Biebl fra Tyskland og i storslalåm vant Yvonne Rüegg fra Sveits.

## OL-medaljer
* 1960  Squaw Valley -  Sølv i alpint, utfor, damer  USA
* 1960  Squaw Valley -  Sølv i alpint, storslalåm, damer  USA

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Betsy Snite

**Betsy Baxter Snite** (født 20. desember 1938 Grand Rapids i Michigan, død 15. juni 1984) var en amerikansk alpinist. Hun deltok i de olympiske vinterleker 1956 i Cortina d'Ampezzo og 1960 i Squaw Valley.

Snite vant en olympisk sølvmedalje i alpint under vinter-OL 1960 i Squaw Valley. Hun kom på andreplass i slalåm, bak Anne Heggtveit fra Canada.

## OL-medaljer
* 1960  Squaw Valley -  Sølv i alpint, slalåm, damer  USA

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ida Flodin

**Ida Emilia Basilier Flodin Aavatsmark** (født 29. april 1870 i Uleåborg i Storfyrstedømmet Finland, død 27. juni 1957 i Oslo) var en finskfødt, norsk sangerinne. 

Hun tilhørte en finlandssvensk embedsmannsslekt som datter av bokholder Frithiof Flodin (1828–1921) og hustru Fanny Virginia Basilier (1842–1897). Hun var niese av operasangerinnen Ida Basilier-Magelssen (1846–1928), som var gift med Johan Sigfried Cammermeyer Magelssen (1835–1910), redaktør i *[[Aftenposten]]*, og kusine til teaterskuespillerinnen og sangerinnen Aja Basilier-Magelssen, som var gift med journalist og forfatter Øvre Richter Frich. Ida Flodin var sopran, og sang ved blant andre Tivoli Opera og  Eldorado Theater i Kristiania (Oslo) før hun sluttet seg til svenske ensembler fra midten av 1890-årene.

Ida Flodin giftet seg med den norske yrkesoffiseren og venstrepolitikeren Ivar Aavatsmark (1864–1947) i Den tyske kirken i Helsingfors i 1898. Ivar og Ida Aavatsmark fikk seks barn sammen, hvorav fem vokste opp. Datteren Fanny Aavatsmark (gift MacTaggart) var journalist og bosatt nesten hele sitt voksne liv i Skottland.

Ekteparet Aavatsmark er gravlagt en i familiegrav på Vestre gravlund i Oslo.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Arnarnessgöng

**Arnarnesstunnelen** (lokalt: *Arnarnessgöng*) er en veitunnel nordvest på Island. Noen få kilometer nordøst for Ísafjörður er en lang tynn klippe som stikker ut i sjøen, denne klippen går tunnelen gjennom. I 1948 ble den 35 meter lange passasjen gjennom klippen åpnet, og ble dermed den første og korteste tunnelen på Island.

På den andre siden av byen Ísafjörður i vest er Vestfjordtunnelen som er Islands lengste tunnel og nord for byen er Bolungarviktunnelen.

## Se også
*Liste over veitunneler på Island

*Liste over veitunneler i Norge
*Liste over veitunneler i Sverige
Buer kullkraftverk

**Buer kullkraftverk** er et varmekraftverk i byen Gelsenkirchen i delstaten Nordrhein-Westfalen i det vestre Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på brutto 70 MW, og stod ferdig i 1985. Brenselkilden er  bitumenøst kull og steinkull. Operatør er energiselskapet E.ON Energie AG.

## Eksterne lenker
* E.ON Energie – beskrivelse av anleggene.
Svenske Hollywoodfruer

***Svenske Hollywoodfruer*** (orig: *Svenska Hollywoodfruar*) er en svensk dokusåpe som gikk på TV3 fra 2009 til 2019. Serien omhandlet det daglige livet til en del svenske kvinner fra sosieteten i Los Angeles. Blant disse var Anna Anka, Maria Montazami, Gunilla Persson, Agnes-Nicole Winter og Britt Ekland.

Første sesong av serien ble en av svensk TV3s største suksesser, med over 900 000 seere i snitt. Seertallene kom mye takket være Anna Ankas atferd i programmet. Hun ble av magasinet Hänt Extra blant annet kåret till "Årets kändis 2009". Serien fikk også en spin-off med Anna Anka der hun feiret jul sammen med andre TV3 personligheter som kalles *Anna Anka och hennes vänner önskar en god jul* som gikk over fem episoder.

I Norge ble serien sendt på TV3 fra 2010. En egenprodusert norsk versjon ble forøvrig lansert i 2010, men den fikk ikke den suksessen som den svenske hadde.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Barbara Henneberger

**Barbara-Maria «Barbi» Henneberger** (født 4. oktober 1940 i Oberstaufen, død 12. april 1964) var en tysk kvinnelig alpinist som deltok i de olympiske vinterleker 1960 i Squaw Valley og 1964 i Innsbruck.

Henneberger vant en olympisk bronsemedalje i alpint under vinter-OL 1960 i Squaw Valley. Hun kom på tredjeplass i slalåm, bak Anne Heggtveit fra Canada og amerikanske Betsy Snite.

Henneberger omkom i en skredulykke i Val Selin nær St. Moritz under en filminnspilling i 1964.

## OL-medaljer
* 1960  Squaw Valley -  Bronse i alpint, slalåm, damer  Tyskland

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Schkopau kraftverk

** Schkopau kraftverk ** er et varmekraftverk i byen Schkopau langt sør i delstaten Sachsen-Anhalt i det sentraleTyskland, nær grensen til Sachsen. Anlegget ligger ikke så langt fra byen Saale. Det har en installert produksjonskapasitet på brutto 900 MW, og stod ferdig i 1996. 

Brenselkilden er  brunkull, og det brennes inntil 9 mill. tonn årlig. Operatør er energiselskapet E.ON Energie AG. Det leveres strøm til kjemisk industri i området, til Deutsche Bahn, og til Vattenfall.

De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 6&nbsp;336&nbsp;600 tonn.

## Se også
* Liste over verdens største kullkraftverk

## Referanser


## Eksterne lenker
* E.ON Energie – beskrivelse av anleggene.
* E.ON Energie – beskrivelse av anlegget.
Veltheim kraftverk

** Veltheim kraftverk ** er et varmekraftverk i byen Porta Westfalica langt norsøst i delstaten Nordrhein-Westfalen i det vestre Tyskland, nær grensen til Hessen. Det har en installert produksjonskapasitet på brutto 880 MW, og stod ferdig i 1965–1975.

Brenselkilden er steinkull, naturgass og fyringsolje, og det produseres 2,2 TWh årlig. Enhei I ble stengt i 2000, men fortsatt drives de eldre enhetene II (93 MW) og III (303 MW). Enhet nr IV er en gassblokk på 390 MW med kogenerasjon, slik at anlegget også leverer fjernvarme. Operatør er energiselskapet E.ON Energie AG.

De totale CO<sub>2</sub>-utslippene i 2008 var ca. 1&nbsp;414&nbsp;100 tonn, mot en kvote på 1,124 mill tonn.

## Se også
* Liste over verdens største kullkraftverk

## Referanser


## Eksterne lenker
* E.ON Energie – beskrivelse av anleggene.
Hvalstadbroen

**Hvalstadbroen** (1872–1915) var i sin tid skandinavias største trebro og ble bygget for at den nye smalsporede Drammenbanen skulle kunne krysse Hvalstaddalen. Broen ble revet i forbindelse med utvidelsen til normalspor i 1914–1915. Toget krysser i dag Hvalstaddalen på en fylling.

## Referanser
Lippendorf kraftverk

** Lippendorf kraftverk ** er et varmekraftverk i byen Böhlen langt vest i delstaten Sachsen i det sørøstre Tyskland, nær grensen til Sachsen-Anhalt. Det har en installert produksjonskapasitet på brutto 1867 MW fordelt på to like store blokker, og stod ferdig i 1999–2000. 

Brenselkilden er brunkull. Operatører er energiselskapene E.ON Energie AG, og Vattenfall. Utslippene av CO2 er 12,4 millioner tonn i 2007.
De totale CO2-utslippene gikk litt ned i 2008 og var ca. 11&nbsp;385&nbsp;500 tonn, langt over det samme årets kvote som var 8,584 mill tonn.
 Utslippet er likevel lavt sammenliknet med anleggets effekt.

## Se også
* Liste over verdens største kullkraftverk

## Referanser


## Eksterne lenker
* E.ON Energie – beskrivelse av anleggene.
Lars Gjendemsjø

**Lars Gjendemsjø** (født 31. mars 1906 i Fræna, død 26. mai 1996 i Bergen) var en norsk motstandsmann og offiser under andre verdenskrig. Etter krigen markerte han seg med sosialt arbeide særlig for krigsveteraner, spesielt krigsseilere, og som lobbyist for disse gruppenes sak. For dette arbeidet ble han i 1972 hedret med St. Olavs Orden.

Gjendemsjø arbeidet som gårdsarbeider, fisker og deltok på selfangst før han i 1924 kom inn på treårig lærerskole i Tromsø. På grunn av nedgangstidene og dårlig økonomi i kommunene viste det seg umulig å få praktisert yrket etter avsluttende eksamen. Han arbeidet som livsforsikringsagent, senere ble han annonserekvisitør i *[[Bergens Arbeiderblad]]* og fra 1931 annonsesjef i NKP-avisen Arbeidet i Bergen. I 1937 tok han eksamen ved Handelsskole. I august 1940 ble Arbeidet forbudt av de tyske okkupantene, og Gjendemsjø gikk inn i en vikarstilling som lærer.

## Andre verdenskrig
 
Fra sommeren 1940 til oktober 1941 var Gjendemsjø medlem av motstandsgruppen Stein-organisasjonen. Gruppen ble infiltrert av Gestapo og rullet opp i oktober 1941. Gjendemsjø ble arrestert 2. oktober. I november samme år ble han innlagt på det tyske krigslasarettet på Grønnestølen skole. Ved hjelp av en medfange klarte han rømme herfra natten mellom 17. og 18. november. Han ble holdt skjult av Hjemmefronten, og den 10. februar 1942 ble han sammen med omkring 40 andre flyktninger sendt fra Bremnes til Shetland med motorkutteren MK «Rupee».

Gjendemsjø ble innrullert ved Den norske brigaden i Skottland, hvor han ble utdannet som liaison-offiser og tilsluttet 4. bataljon av Kings Own Scottish Borderers. Her ble han videreutdannet som etterretningsoffiser, etterhvert forfremmet til løytnant. I perioden oktober 1944 – april 1945 fulgte han denne bataljonen i kamp på kontinentet, i en periode som kompanisjef. I april 1945 ble han kalt til Political Investigation Department London, hvor han ble tilsluttet en gruppe med oppdrag å forhøre tyske krigsfanger. Han vendte tilbake til Norge med skip til Stavanger 17. mai 1945, hvor han fortsatte som liaison ved de britiske styrkene inntil disse ble trukket tilbake.

## Etter krigen

Etter krigen ble Gjendemsjø ansatt som lærer ved Bergen folkeskole. Han engasjerte seg i sosialt arbeid, spesielt blant krigsseilere, krigsveteraner og krigsenker, hadde en rekke verv i veteranorganisasjonene og drev lobbyvirksomhet for en rettferdig fordeling av Nortrashipfondet. For dette arbeidet ble han i 1972 utnevnt til ridder 1. klasse av St. Olavs Orden.

Gjendemsjø satt 1963&ndash;67 i Bergen bystyre for Sosialistisk Folkeparti. Av andre verv kan nevnes medlem av Nortrashiputvalget 1970, formann i Kristian Stein-organisasjonens forening 1945&ndash;50 og formann i Aktive Krigsdeltageres Forening fra 1952.

## Utmerkelser

For sitt virke under krigen mottok han Deltakermedaljen med rosett, Haakon VIIs 70-årsmedalje, France and Germany Star og Defence Medal. Han ble dessuten «Mentioned in Dispatches» mens han var i britisk krigstjeneste.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Andre kilder
* *Hvem er hvem 1973* (https://runeberg.org/hvemerhvem/1973/0176.html)
Jørgen Christian Knudsen

**Jørgen Christian Knudsen** (født 5. desember 1843 i Saltrød i Arendal, død 25. desember 1922 i Porsgrunn) var en norsk skipsreder, verftseier og politiker fra Høyre.

## Liv og virke
### Næringslivet
Jørgen Christian Knudsen gikk som ung på styrmannsskole, hadde flere utenlandsopphold, bl.a. i USA, og arbeidet på kontoret hos faren, skipsreder og verftseier Christen Knudsen, Porsgrunn, sammen med den yngre broren, senere statsminister Gunnar Knudsen. Brødrene overtok sammen farens virksomheter, men etter farens død oppløste de i 1889 sitt felles firma og delte skipsflåten mellom seg.

Etter farens død overtok Jørgen C. Knudsen eiendommene Øvre og Nedre Frednes, og hadde allerede fra 1862 bodd i den da nyoppførte villaen «Øvre Frednes» i Eidanger. Knudsen deltok aktivt i samfunnslivet i Porsgrunn, bl.a. musikkforeningen, Kirkens Sangkor og sjømannsforeningen, han støttet økonomisk opprettelsene av Skiensfjordens mekaniske Fagskole og Porsgrunds Sjømandshjem, samt var med og stiftet Porsgrunds Porselænsfabrik og to skipsassuranseforeninger.

### Politikken
Han var fra 1877 medlem av bystyret i Porsgrunn, senere viseordfører og ordfører.

Knudsen var stortingsrepresentant for Porsgrunn i periodene 1880&ndash;1890, 1892&ndash;1900 og 1904&ndash;1906.Han var odelstingspresident i 1906 og deltok ved kroningen i Trondheim sammen med sin ektefelle.

Knudsen var varamedlem i Den norske Nobelkomite fra dens stiftelse den 7. august 1897 til 31. desember 1912 og fra 1. januar 1922 til han avgikk ved døden. Han var også nestformann i Norges Banks representantskap fra 1906 til sin død.

### Familie
Knudsen ble i 1867 gift med *Marie («Mimmi») Henriette Resch* (1846–1925), datter av kaptein Hagbarth Resch og ektefelle Hanna Bruun. Blant Jørgen og Mimmis 11 barn var skipsreder og ordfører i Eidanger, *[[Finn C. Knudsen]]* (1868&ndash;1955) og NS-fylkesmannen i Telemark, *[[Christen Knudsen (1873)|Christen Knudsen]]* (1873&ndash;1964). De var også foreldre til bl.a. *Hanna Resch-Knudsen* (1875-19??), gift med ingeniør Karl K. von Krogh, *Hagbarth Resch-Knudsen* (1877–1970), Oslo, *Gunda («Dunde») Resch Knudsen* (1879-1977), som var gift med den britiske diplomaten Christopher Lintrup Paus (1881–1963), samt til *Dagmar Knudsen* (1881–1974), gift med ingeniør Robert Rafn (1878–1964), Moss, og *Alfhild Knudsen* (1883–1972), gift med godseier Inggard Sundt (1881–1940), Værne Kloster. I 1917 var Dunde Paus den første kvinnen som fikk førerkort for bil i Oslo.

## Referanser


## Litteratur
* Ellen Wessel og Lulli Knudsen: *[http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2011111708018 Våre besteforeldre Guro og Christen Knudsen – deres barn og barnebarn]*, Oslo 1929. Opptrykk 1999, side 101-135.

## Eksterne lenker
* 
*  Boligen *Villa Frednes* http://villafrednes.no/om-villa-frednes/ 
*  Seilskute Skomvær http://telemarkshistorier.no/historie/skomvaer-av-porsgrunn-by/ 
*  Digitalt Museum gruppebilde https://digitaltmuseum.no/021015867462/fotoarkivet-etter-gunnar-knudsen-gruppebilde-sosknene-jorgen-chr-serine?i=0&aq=text%3A%22j%C3%B8rgen%22%2C%22chr%22%2C%22knudsen%22
Hamburg-Moorburg kraftverk

** Hamburg-Moorburg kraftverk ** er et varmekraftverk i Hamburg i det nordligge Tyskland, nær grensen til Niedersachsen. Det får en installert produksjonskapasitet på brutto 1&nbsp;640 MW, og stod ferdig i 2011. På stedet stod det tidligere et kombinert gasskraftverk og oljekraftverk.

Brenselkilden er kull, og utbygger er energiselskapet Vattenfall. 

## Eksterne lenker
Jens Carl Peter Brandt

**Jens Carl Peter Brandt** (født 20. juni 1848 i Frogn i Akershus, død 10. august 1912 i Frogn) var en norsk jurist, godseier og politiker. Han var stortingsrepresentant for Akershus amt i to perioder fra 1900 til 1906.

Brandt var varamedlem i Den norske Nobelkomite fra 1. januar 1907 til han avgikk ved døden.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Niederaussem kraftverk

** Niederaussem kraftverk ** er et varmekraftverk i byen Bergheim sørvest i delstaten Nordrhein-Westfalen i det vestre Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på brutto 3&nbsp;864 MW. Utslippet av CO<sub>2</sub> er blant de største i hele Europa fra ett enkeltpunkt, med 27,4 millioner tonn CO2 i 2007, eller halvparten av Norges totale klimagassutslipp. De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 22&nbsp;300&nbsp;000 tonn.

Utbyggingen startet i 1960 og nådde 2&nbsp;700 MW i 1974. Et tilleggsanlegg ble bygd 1986–88, med kalksteinsbasrt rensing som gir biproduktet gips. Sommeren 2002 åpnet den hittil siste enheten. Anlegget opplevde en brann den 6. juni 2006.

Brenselkilden er steinkull, naturgass og fyringsolje, og det ble i perioden 2004–06 i gjennomsnitt produsert 25,43 TWh årlig. Enhet I ble stengt i 2000, men fortsatt drives de eldre enhetene II (93 MW) og III (303 MW). Enhet nr IV er en gassblokk på 390 MW med kogenerasjon, slik at anlegget også leverer fjernvarme. Operatør er energiselskapet RWE Power AG. 

## Se også
* Liste over verdens største kullkraftverk

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ludvig Kragtorp

**Ludvig Larsen Kragtorp** (1862–1928) var en norsk lege og politiker (V). Han tok examen artium i 1884, og var cand.med. fra 1892. Han var lærer ved Smaalenenes amtsskole 1885–1886, privatlege i Høland i 1893, kommunelege i Spydeberg 1893–1912, samt direktør i Abnormskolevæsenet 1913–1928. Kragtorp var ordfører i Spydeberg 1904–1907, og var innvalgt på Stortinget fra Eidsberg krets i Smaalenenes amt (Østfold) 1907–1915.

## Stortingskomiteer
* 1913–1915 sekretær i Militærkomiteen
* 1910–1912 medlem i Militærkomiteen
* 1907–1909 medlem i Militærkomiteen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Laurentius Laurinus

**Laurentius Laurinus** (født cirka 1573 i Söderköping, død 1655/1656) var rektor i Söderköping og kyrkoherde i Häradshammars församling, en menighet i Norrköping kommune i Östergötland. 

## Biografi
Etter å ha studert i Uppsala 1594 og tatt en filosofieksamen ved et av de tyske universitetene ble han  presteviet i 1603 og utnevnt til rektor ved Söderköpings skole i 1608. I 1609 ble han til kyrkoherde i Häradshammars og Jonsbergs församlingar i Linköpings stift. 

## Bibliografi
I 1622 gav han ut en musiklærebok, *Musicae rudimenta pro incipientibus necessaria*, den første svenske undervisningsbok i sang.

I tillegg til salmer skrev han en rekke teologiske verk og oversatte andre fra latin. Han har også skrevet andre skrifter, deriblant *En kort Sveriges chrönika ifrån Magog alt inn till Fröken Christinas regemente*

## I himmelen, i himmelen
Han er kjent som forfatter av salmen *I himmelen, i himmelen* fra 1620. Salmen, som opprinnelig hadde fem vers, ble trolig brukt i hans hustrus begravelse og ble tatt med da talen fra begravelsen ble trykket i 1622 under tittelen  *En Christeligh Liikpredikan*. Den har vært i svenske salmebøker siden midt på 1600-tallet. 

Teksten er tonsatt av Edvard Grieg, op. 74 (Fire salmer) nr. 4 for baryton og kor. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Laurentius Laurinus i Svenskt biografiskt handlexikon II side 25
Kampens hete

***Kampens hete*** er et musikkalbum av rockebandet Rex Rudi, utgitt 25. august 2003. Dette var bandets første plate på fem år og det første med Julius Lind på kontrabass og Johan Klüwer på munnspill. Plata er utgitt på selskapet Tylden & co.

## Sporliste
# «Rex Rudi Theme» (Rex Rudi/Klüwer) 2:32
# «Bare prøv deg» (Rex Rudi) 4:21
# «Mr. Besinnelsen» (Rex Rudi/Klüwer) 3:23
# «Helt greit» (Rex Rudi) 3:40
# «Hvor kul er en kul katt?» (Rex Rudi) 4:32
# «Morgen uten monster» (Rex Rudi) 2:50
# «Jeg biter» (Rex Rudi) 3:42
# «Baby» (Rex Rudi) 4:11
# «Påfyll» (Rex Rudi) 3:25
# «Skrekkøglerock» (Rex Rudi) 4:05
# «Min limousinee» (Rex Rudi) 4:09
# «Kongen kommer tilbake» (Rex Rudi) 4:32
# «Track_13 (Pianoriff av *Brenn!*)» 0:41

## Medvirkende
### Rex Rudi
* Tomas Drefvelin – vokalist, tegner, gitarist, låtskriver 
* Thomas Støyva – trommeslager, kor, låtskriver
* Julius Lind – kontrabass, kor, låtskriver
* Johan Klüwer – munnspill, ventiltrombone, kor, låtskriver

### Andre medvirkende

* Tore Bryhni – kor, basstemme og entusiasme 
* Lill Halbakken – kor og mjauing 
* Elisabeth Hatlenes – kor 
* Therese Sollien – kor 
* Sigbjørn Stabursvik – teft
* Eivind Lønning – trompet
* Ingelill Berger – barytonsax 
* Eivind Kristensen – tenorsax 
* Christian Larssen – blåsere, arrangement
* Aril Tønnessen - bandbilde 
* Rune Mortensen – logo 
* Alex F – coverdesign
* Anders Aasebøe – lydtekniker
* Stig Morten Sørheim – lydtekniker 
* Nils Bjarne Kvam – produsent, miks
* Rune Nordal – lydtekniker 
* Morten Lund – mastering 
* Tommy Sydsæter – fargelegging av striper

## Eksterne lenker
* 
*  ''Kampens hete'' - Tylden
Landkreis Leipzig

**Landkreis Leipzig** er en Landkreis i Fristaten Sachsen, som ble opprettet den 1. august 2008 i forbindelse med Kretsreformen i Sachsen i 2008. Kretsen ble opprettet gjennom en sammenslåing av de to tidligere kretsene Muldentalkreis og Landkreis Leipziger Land. 

Kretsen grenser i nord mot Leipzig og Landkreis Nordsachsen, i vest mot Sachsen-Anhalt, i sørvest mot Thüringen, og i sørøst mot Landkreis Mittelsachsen. Kretsens hovedsete er Borna. Kretsen hadde 268,695 innbyggere per 31. mai 2010.

## Folketall
Folketallet innenfor de områdene som idag utgjør Landkreis Leipzig, gikk nedover fra 1990 til 2008, med en nedgang på 8.683 innbyggere eller 3,1 % av det totale folketallet:  Også etter kretsreformen i 2008 har denne trenden fortsatt.

## Byer og landkommuner

**Landkommuner**

**Forvaltningsfellesskap**
*Forvaltningsfellesskapet Bad Lausick med Bad Lausick og Otterwisch
*Forvaltningsfellesskapet Geithain med Geithain og Narsdorf
*Forvaltningsfellesskapet Naunhof med Belgershain, Naunhof og Parthenstein
*Forvaltningsfellesskapet Pegau med Elstertrebnitz, Kitzen og Pegau
*Forvaltningsfellesskapet Rötha med Espenhain og Rötha

**Tidligere kommuner**
*  Deutzen (innlemmet i Neukieritzsch i 2011)
*  Großbothen (innlemmet i Grimma i 2011)
*   Thümmlitzwalde (innlemmet i Grimma i 2011)
*   Zschadraß (innlemmet i Colditz i 2011)

## Referanser


## Eksterne lenker
*