open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ted Nugent

**Ted Nugent** (født 13. desember 1948), også kjent som **«the Nuge»** og **«Motor City Madman»**, er en amerikansk gitarist fra Detroit i Michigan.

Han ble først kjent som medlem i The Amboy Dukes. Av hans mest kjente sanger er «Stranglehold», «Wang Dang Sweet Poontang», «Cat Scratch Fever», «Great White Buffalo», «Wango Tango» og «I Just Wanno Go Hunting». The Amboy Dukes' andre single var *Journey to the Center of the Mind*, som Nugent hevder han ikke visste handlet om dopbruk. *The Amboy Dukes* (1967), *Journey to the Center of the Mind* (1968) og *Migration* (1969) oppnådde alle en moderat suksess. Personlige motsetninger innad i bandet ødela det nesten, og bandet ble etter hvert kjent som Ted Nugent & the Amboy Dukes.

Nugent droppet etterhvert The Amboy Dukes og signerte for Epic Records i 1975. Hans første musikkalbum var selvtitulert, *Ted Nugent*, og ble en hit i heavymetalmiljøet. i 1976 kom albumet *Free for All*, med Meat Loaf som vokalist, og i 1977 *[[Cat Scratch Fever]]*, hvor singelen med samme navn ble en stor hit, og i 1978 *Double Live Gonzo*.

På 1980-tallet ga Nugent ut flere mindre vellykkede album, blant annet *Little Miss Dangerous* fra 1986. Han prøvde seg også som skuespiller, og spilte blant annet en narkotikaskurk i en Miami Vice episode. På slutten av tiåret dannet han sammen med Jack Blades, Tommy Shaw og Michael Cartellone gruppen Damn Yankees. Albumet *Damn Yankees* fra 1990 solgte godt, men i realiteten var musikkstilen utdatert og gruppen klarte ikke å fortsette suksessen.

Damn Yankees ble oppløst og Nugent ga på midten av nittitallet ut *Spirit of the Wild*, som markerte et comeback som soloartist og albumet fikk en god mottakelse.

Ted Nugent begynte på nittitallet å gjøre seg bemerket for andre ting enn musikk. Han er kjent for tildels ekstreme, også etter amerikansk målestokk, konservative og libertarianske synspunkter. Han tar sterkt avstand fra dopbruk og alkoholmisbruk, men spesielt høy stjerne har han blant våpenrettighetsforkjempere. Han er livstidsmedlem av National Rifle Association (NRA) og har vært en aktiv talsmann for denne saken. På NRAs årsmøte i Houston i 2005 uttalte han: 
:*Remember the Alamo! Shoot 'em! To show you how radical I am, I want carjackers dead. I want rapists dead. I want burglars dead. I want child molesters dead. I want the bad guys dead. No court case. No parole. No early release. I want 'em dead. Get a gun and when they attack you, shoot 'em.*

Han har skrevet to bøker *God, Guns and Rock 'n' Roll* (2000) og kokeboken *Kill It and Grill It* fra 2002 sammen med sine kone Shemane Nugent.

## Sitater
* «What's a feminist anyways? A fat pig who doesn't get it often enough?»
* «Only a coward supports gun control. You know how to stop carjacking? Shoot the carjacker. If someone is going to kill me for my Buick, I'm gonna shoot until I'm out of ammo – and then I'll call 911.»
* «Vegetarians are cool. All I eat are vegetarians -- except for the occasional mountain lion steak.»

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Krigeren og keiserinnen

***Krigeren og keiserinnen*** (orig. *Der Krieger und die Kaiserin*) er en tysk romantisk dramafilm fra 2000 regissert av Tom Tykwer. Hovedrollene spilles av Franka Potente og Benno Fürmann.

Filmen kom et par år etter *[[Løp, Lola, løp!]]*, og er Tykwers andre film hvor Franka Potente spiller hovedrollen.

## Handling
Den tidligere soldaten Bodo redder livet til sykesøsteren Sissi etter en ulykke han selv indirekte forårsaket, men forsvinner etter at hun er bragt til sykehus. Han gjør imidlertid et varig inntrykk på Sissi, som lever et stille liv dedikert til pasientene på sinnssykehuset Birkenhof. Hun forsøker å finne ham, men Bodo, som er fanget mellom en traumatisk fortid og en kriminell fremtid, avviser henne. Først etter et mislykket bankran som Bodo utøver sammen med sin bror og kamerater, treffer de hverandre igjen, for å legge sitt tidligere liv bak seg og starte en ny fremtid.

## Om filmen
Den fikk den tyske filmprisen i sølv for beste film, samt publikumsprisen i Tromsø Internasjonale Filmfestival.

Filmen er overveiende innspilt i Tykwers hjemby Wuppertal.

## Medvirkende
* Franka Potente: Simone «Sissi» Schmidt
* Benno Fürmann: Bodo Riemer
* Joachim Król: Walter Riemer
* Lars Rudolph: Steini
* Melchior Beslon: Otto
* Ludger Pistor: Werner Dürr
* Jürgen Tarrach: Schmatt
* Natja Brunckhorst: Meike
* Marita Breuer: Sissis mor

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Piero della Francesca

**Piero della Francesca** (født ca. 1420 i Borgo Sansepolcro, død 12. oktober 1492 samme sted) var en italiensk maler som levde og virket i Arezzo og Sansepolcro i Toscana i renessansen.

Som kunstner er han særlig kjent for sine scener fra Jesu liv og død og sine portretter. I de religiøse motivene er han en foregangsmann for renessansens mer menneskelige gjengivelse av det hellige. Freskesyklusen *Leggenda della vera croce* i San Francesco-kirken i Arezzo — med bl.a. «Il Sogno di Costantino» — regnes som hovedverket hans. Han studerte under Domenico Veneziano i Firenze.

Han er videre kjent for sine teoretiske avhandlinger om perspektiv i billedkunsten. Hans *De prospectiva pingendi* ble ikke trykt i hans levetid, men eksisterte i avskrifter som med tiden kom inn i trykte avhandlinger om perspektiv, for eksempel Luca Paciolis *De divina proportione* fra 1509. Teorier om perspektiv i avbildning av en bygning eller et rom var kjent fra tidligere, men della Francesca behandler mer avanserte former — som menneskekroppen — perspektivisk.

## Verk i utvalg
* «Jesu dåp», 1442
* *«Madonna della Misericordia»*, ca. 1445
* «Kristi hudflettelse», ca. 1460
* Portrett av Sigismondo Malatesta
* Portrett av Federico da Montefeltro og Battista Sforza, hertug og hertuginne av Urbino, ca. 1472

## Eksterne lenker
*
Akamenes

**Akamenes** (persisk: Haxāmaniš [], gresk Ἀχαιμένης, latinisert *Achæmenes*) er  Akamenide-dynastiets mytiske forfar, og dynastiets eponym. Navnet kommer fra gammelpersiske *Hakh&#257;manish*, som betyr «vennlig i natur». Han skal ha levd i det 7. århundre f.Kr., og ha vært konge i den nordvestlige delen av Iran, nær innsjøen Urmia, som assyriske inskripsjoner kaller *Parsumash*, eller parsuenes land, perserne.

Akamenes' etterkommere krediterte ham som grunnleggeren av dynastiet, men lite ble overlevert om hans spesifikke bedrifter. Mest trolig var han en krigerhøvding som ledet perserne eller en stamme av persere, da som vasall av Media. En assyrisk inskripsjon fra tiden til kong Sankerib nevner at den assyriske kongen slo tilbake et angrep av *parsuene*, som kan ha vært ledet av Akamenes. Antikke greske skrivere kaller stammen hans *Pasargadae*, og at han ble oppfostret av en ørn, eventuelt identifiserbar med den mytiske Simurghen. Platon anså Akamenes som den samme som Perses, sønn av den Perseus og dermed barnebarn av Zevs, og Andromeda, datter av Kefeus og Kassiopeia, (Kongen og Dronningen av Etiopia) som i mytologien er kongeslektens opphav. 

Akamenes ble etterfulgt av sønnen Teispes som ville lede perserne i erobringer og slå seg ned i byen Anshan. Hans oldebarn var Kyros II som erobret Mederriket og etablerte Det persiske riket.  

På grunn av manglende informasjon om Akamenes, har det blitt fremlagt at de få bevisene som finnes for hans eksistens og styre er veldig suspekt. Faktisk kan han ha vært en persisk legende eller oppfunnet av Dareios den store.

## Kilder
*
Hjernehinnebetennelse

**Hjernehinnebetennelse** (**meningitt**) er betennelse i hjernehinnen (*gr: meninx*) med økt antall celler i spinalvæsken. Infeksjonen skyldes oftest bakterier eller virus, men sopp og parasittmeningitter kan også være årsak. Meningitter deles inn i serøse og purulente;

## Purulent meningitt

Purulent meningitt forårsakes av bakterier, oftest meningokokker (30 %) og pneumokokker (20 %), samt en rekke andre.

Meningokokker finnes hos mange friske mennesker i den naturlige halsfloraen, men kan gå over i hjernehinnen ved en øre/nese/hals-infeksjon, eller ved dråpesmitte fra individer som har den naturlig i halsen eller fra andre syke individer. Hjernehinnebetennelse forårsaket av meningokokkbakterien Neisseria meningitidis betegnes også smittsom hjernehinnebetennelse.

Symptomene er økende hodepine og utvikling av nakke- og ryggstivhet. Et annet karakteristisk tegn er petekkier, men det er ikke alle som får disse. Petekkier er røde prikker på huden som ikke lar seg fjerne når du trykker på dem. Bruk f.eks. et glass og trykk på huden for å se om de røde prikkene forsvinner Dessuten får man feber, brekninger og nedsatt bevissthet som kan gå over i koma pga. hjerneødem. Økt intrakranielt trykk kan gi kramper, bradykardi og respirasjonsvikt. 

Det er viktig å søke lege raskt dersom man mistenker meningitt, da letaliteten ligger på 10-20 %, men jo tidligere man søker lege jo bedre er prognosen. Behandling skjer med diverse antibiotika, samt symptomatisk behandling. Hvis man har nakke- og ryggstivhet, feber, røde prikker på huden kan det være lurt å sjekke seg for hjernehinnebetennelse.

Komplikasjoner som kan oppstå er varig hørselskade og alvorlig hjerneskade.

## Serøs meningitt

Serøs meningitt skyldes oftest coxacie-, ECHO-, parotitt- eller herpesvirus, i sjeldne tilfeller tuberkelbasiller eller sopp. 

Viruset overføres med dråpesmitte, og kan også affisere selve hjernen og gi encephalitt

Symptomene er først som en influensaliknende infeksjon med feber, deretter kommer en ny feberperiode med nakkestivhet, hodepine og kvalme. Bevisstheten er som oftest ikke påvirket.

Prognosen er som oftest god, og behandlingen er kun symptomatisk. Tuberkuløs meningitt behandles som vanlig tuberkulose.

## Referanser
Norsk Sykepleierforbund

**Norsk Sykepleierforbund** (**NSF**) er en norsk fagorganisasjon for autoriserte sykepleiere, spesialsykepleiere, jordmødre, helsesykepleiere og sykepleierstudenter. Organisasjonen ble stiftet 24. september 1912 av Bergljot Larsson. Forbundet er Norges fjerde største fagforbund, med  medlemmer, og er det nest største forbundet i Unio.

NSF arbeider for medlemmenes interesser og rettigheter knyttet til blant annet lønn, arbeidstid, ansettelser og pensjon. I tillegg arbeides det for å sette sykepleiefaget, sykepleierutdanningen og sykepleiernes funksjon på dagsordenen.

Norsk Sykepleierforbund har 11 fylkeskontor og hovedkontoret i Oslo. Forbundet organiserer også 35 faggrupper. Norsk Sykepleierforbund avholder landsmøte hvert fjerde år. Mellom landsmøtene er det Forbundsstyret som er organisasjonens øverste myndighet.

Lill Sverresdatter Larsen ble i 2019 valgt til forbundsleder. Larsen ble gjenvalgt i 2023 for perioden 2023–2027. Kai Øivind Brenden og Gro Lillebø ble på landsmøter i 2023 valgt til henholdsvis nestleder og 2. nestleder.

## NSFs ledelse

* 1973–1977: Eli Kristiansen
* 1987–1992: Anne Karin Brokhaug
* 1992–1998 Laila Dåvøy
* 1998–2007 Bente Slaatten
* 2007–2011 Lisbeth Normann
* 2011–2019 Eli Gunhild By
* 2019– Lill Sverresdatter Larsen

Rune Hallingstad er generalsekretær i Norsk Sykepleierforbund siden 1. mars 2022. Han tok over etter Olaug Flø Brekke som hadde vært generalsekretær siden sommeren 2012.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
Damn Yankees

:*For filmen med samme navn som engelsk originaltittel: se [[Det lille Lola vil]] 

*'Damn Yankees*' var et amerikansk rockeband dannet i [[1989]]. Bandet var en såkalt *supergruppe* bestående av bandmedlemmer fra allerede kjente band. Medlemmene var gitarist [[Ted Nugent]], [[Jack Blades]] på bassgitar og vokal, kjent fra [[Night Ranger]], [[Tommy Shaw]] på gitar og vokal, tidligere kjent fra [[Styx]] og [[Michael Cartellone]] på trommer.

Deres selvtitulerte debutalbum inneholdt hitsinglene *Comin' Of Age*, *Damn Yankees* og metallballaden *High Enough*. Etter albumutgivelsen dro Damn Yankees ut på en halvannet års verdensturné. I 1992 kom album nummer to, *Don't Tread*, som solgte mindre enn det første, men inneholdt hitene *Don't Tread On Me*, *Mister Please*, *Where You Goin' Now* og *The Silence Is Broken*.

==Diskografi==
* *Damn Yankees* ([[1990]])
* *Don't Tread'' (1992)

## Eksterne lenker
*
Hugo Preuss

**Hugo Preuss** (født 28. oktober 1860 i Berlin, død 9. oktober 1925 samme sted) var en tysk jurist og liberal politiker. Han bidro vesentlig til forberedelsen av Weimar-forfatningen.

## Liv og virke

### Bakgrunn
Han ble født i en jødisk kjøpmannsfamilie og studerte fra 1879 jus ved universitetene i Berlin og Heidelberg. I 1883 tok han den juridiske doktorgrad i Göttingen, og i 1889 habiliterte han seg i statsrett i Berlin, hvoretter han arbeidet som privatdosent i offentlig rett. I 1916 ble han professor ved handelshøyskolen i Berlin, og i 1918 ble han dens rektor.

### Politisk karrière
Etter novemberrevolusjonen ble Preuss 15. november 1918 utnevnt til statssekretær i innenriksdepartementet. Friedrich Ebert ga ham oppdraget å forberede en ny forfatning. I Philipp Scheidemanns kabinett ble han utnevnt til tysk innenriksminister.

Han hadde blitt innvalgt i Berlins bystyre i 1895, og var mellom 1910 og 1918 æresbyråd i Berlin, og fra 1919 til sin død også medlem av den prøyssiske landdagen (delstatsparlamentet).

Preuss var medlem av Deutsche Demokratische Partei og av Reichsbanner Schwarz-Rot-Gold.

Han regnes av Stiftung Orte der deutschen Demokratiegeschichte blant de 100 viktigste personer som i løpet av de siste 200 år, har bidratt til dannelsen av demokratiet i Tyskland.

## Se også

* Det tyske demokratiets pionerer.

## Referanser
Eckart von Klaeden

**Eckart von Klaeden** (født 1965) er en tysk tidligere politiker (CDU) og senere ansatt i Daimler. Han var fra 1994 til 2013 medlem av  Forbundsdagen. For han har vært parlamentarisk forretningsfører for CDU/CSU-fraksjonen, og siden 2004 medlem av CDUs sentralstyre. Han var også leder for granskningsutvalget som gransket utenriksminister Joschka Fischer i forbindelse med den såkalte visumskandalen.

Han tok sin Abitur (artium) ved Kaiser-Wilhelm-Gymnasium i Hannover i 1985, avtjente verneplikten og ble korvettkaptein av reserven. Han studerte jus i Würzburg og Göttingen, og tok den første juridiske statseksamen i 1993 og den annen i 1996. Han fikk advokatbevilling samme år.

Han er gift, protestantisk og har en datter.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hans Kelsen

**Hans Kelsen** (1881–1973) var en østerriksk rettsteoretiker. Han regnes som en av de fremste jurister og rettsfilosofer i det tyvende århundre.

Hans Kelsen ble født 11. oktober 1881 i Praha i en jødisk familie. Familien flyttet til Wien der Hans Kelsen blant annet gikk på gymnaset. Ludwig von Mises var en klassekamerat og venn. Han studerte jus i Wien, hvor han habiliterte seg i 1911 i statsrett og rettsfilosofi. Han var deretter professor i Wien (til 1930) og Köln, fra 1933 i Genève. Han ble presset til å gå av og forlate Tyskland etter nazistenes maktovertakelse. I 1940 emigrerte han til USA, og ble tilknyttet Berkeley-universitet der han var professor i statsvitenskap fra 1945. Han gikk av med pensjon fra Berkeley i 1952 og underviste deretter blant i Geneve og ved Naval War College i Newport.

Kelsen var grunnlegger av den rene rettslære, som han ga rettspositivismen et nytt grunnlag med, basert på idéen om en *Grundnorm*.

Politisk stod han sosialdemokratiet nær og representerte et interessepluralistisk bilde av demokratiet. En av hans hovedmotstandere var Carl Schmitt.

Han var en av forfatterne av Østerrikes forfatning av 1920, og ble utnevnt til dommer i forfatningsdomstolen på livstid, selv om han ble fjernet fra stillingen i 1930 som følge av kontroverser rundt domstolens avgjørelser og et økende konservativt politisk klima. I 1930 ble han professor i folkerett og rettsvitenskap ved Universitetet i Køln.

Kelsen var Hersch Lauterpachts lærer i Wien; begge hadde jødisk familiebakgrunn fra Galicja. Lauterpacht ble en av datidens ledende folkerettseksperter og medvirket til det juridiske grunnlaget for Nürnbergprosessen.

Kelsen døde 19. april 1973 i Berkeley. Bortsett fra noen besøk i Wien returnerte Kelsen ikke til Østerrike.

## Hovedverker
* *Reine Rechtslehre* (1934)
* Allgemeine Theorie der Normen
* Österreichisches Staatsrecht 
* Vom Wesen und Wert der Demokratie (1920)
* Allgemeine Staatslehre
* Principles of International Law
* Was ist Gerechtigkeit?
* Der soziologische und der juristische Staatsbegriff (1928)
* Hauptprobleme der Staatslehre, Wien 1993

## Referanser


## Eksterne lenker
* www.hans-kelsen.de
Menneskemodell

En **menneskemodell** er en framstilling av mennesket og hva som er drivkraften bak dets handlinger.

En menneskemodell er viktig i samfunnsforskninga, fordi:
* Den er nyttig for å kunne lage hypoteser (*heuristisk*)
* Den er styrende for hvilke data man skal samle inn.
* Den er viktig for hvilke forklaringer man søker etter.
* Ved hjelp av den, kan man finne tiltak for endre atferd (*normativ*)

Et viktig skille går mellom kausale og intensjonale menneskemodeller, altså om mennesker handler på grunnlag av årsaker eller grunner.
Samordnende prosess

**Samordnende prosesser** er prosesser som bidrar til å samordne forskjellige aktørers handlinger, slik at samfunn dannes og opprettholdes.

Viktige samordnende prosesser, er prosesser som binder mennesker sammen som bytte, integrasjon, maktbruk og omsorg. Viktige faktorer å ta hensyn til i samordnende prosesser, er fenomener som skiller mennesker fra hverandre: Etnisitet, sosial klasse og kjønn. Selve begrepet «samordnende prosesser» ble oppfunnet i 1996 i boka *Samfunn og vitenskap*.
Thisted

:*Dette er en artikkel om den danske byen Thisted. For [[Hagbart Thisted]], se denne.*

**Thisted** er en havneby på vestkysten av Jylland i Danmark, rett nord for Limfjorden. Den har 13&nbsp;534 innbyggere (2023) og ligger i Thisted kommune i Region Nordjylland. 

Thisted by fikk kjøpstadsstatus rundt år 1500. Byen er også endestasjon for Thybanen, som går til Struer der den blir knyttet til resten av jernbanenettet. Frem til 1969 var det også jernbane østover til Fjerritslev og videre til Ålborg. Thisted lufthavn er for tiden uten rutetrafikk. Fotballklubben Thisted FC spiller i 2. divisjon. 

Fra Hanstholm nord i kommunen gikk det blant annet ferje til Kristiansand, Stavanger, Haugesund og Bergen. Denne ble trafikkert av Fjord Line, som per 2020 har anløp Hirtshals i stedet.

Thisted kirke er fra ca. 1500.

## Vennskapsbyer
Thisted tok initiativ til, og var den første danske by, som inngikk vennskapsbyavtaler i 1939. I dag har byen vennskapsbyer i alle nordiske land samt i Ungarn og Estland. 
* Jõhvi
* Loimaa
* Mosfellsbær
* Skien
* Uddevalla
* Szekszárd

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Hobro

**Hobro** er en by i Mariagerfjord kommune i Region Nordjylland i Danmark, hvor den er administrasjonssenter. Den har  innbyggere (2023).

Hobro oppstod på det naturlige ferdselsstedet innerst i Mariager Fjord, på en landtunge mellom denne og Vesterfjord. Litt sørvest for byen ligger ringborganlegget Fyrkat fra omtrent 980 e.Kr, et støttepunkt for den unge danske kongemakten for innkreving av skatter og avgifter. Et tilsvarende, men fire ganger større anlegg ligger på Aggersborg midt i Limfjorden.

I middelalderen oppstod byen på sørbredden ved en trebro som krysset elven Onsild Å, men man vet lite om byen i høymiddelalderen. Senest 1300 fantes det utvilsomt en virkelig by med romansk kirke sør for broen, og i 1421 nevnes den første handelsborger i Hobro. På byens eldste segl fra 1584 ses en stilisert bro.

## Referanser




## Litteratur
* Nordjyllands Amt; *Arkæologiens Nordjylland*, Aalborg 2003.

## Eksterne lenker
*
Francesco Gaude

** Francesco Gaude** (født 5. april 1809 i Cambino i Torino i kongedømmet Sardinia, død 14. desember 1860 i Roma) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han var tilknyttet Den romerske kurie.

Han ble kreert til kardinal i 1855 av pave Pius IX, med *[[Santa Maria in Ara Coeli]]* som tittelkirke, men opterte senere til *[[Santa Maria sopra Minerva]]*.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Gjøkfamilien

* Centropodinae
* Couinae
* Crotophaginae
* Cuculinae
* Neomorphinae

**Gjøkfamilien** (Cuculidae) er eneste familie i ordenen gjøkefugler (Cuculiformes), som er en av tre ordner i gruppen Otidimorphae. De to andre er trapper (Otidiformes) og turakoer (Musophagiformes).

I Norge finnes kun arten gjøk (*Cuculus canorus*). Den tilhører en gruppe fugler som driver med såkalt reirparasittisme (legger egg i andre fuglers reder). Blant gjøkene finnes det også arter som legger egg i et fellesrede (flere hunner legge egg i samme rede), blant annet artene i underfamilien Crotophaginae.

## Taksonomi
I en studie fra 2004 foreslo Mayr & Ericson at Mesitornithidae (mesitter) og Cuculidae (gjøker) var søstergrupper, basert på DNA-analyser, men dette er trolig feil.

### Systematisk inndeling
Gjøkfamilien inkluderer fem underfamilier, hvorav en (den største) med tre tribus. Disse inkluderer til sammen 147 arter, fordelt i 32 slekter. Inndelingen av familien følger Sorenson og Payne (2005), med støtte fra Boyd (2015). Norske navn følger NOF.

* Cuculidae, gjøkfamilien, 5 underfamilier, 3 tribus, 32 slekter, 147 arter
** Crotophaginae, reirdelende gjøker, 2 slekter, 4 arter
*** *[[Guira]]*, 1 art
*** *[[Crotophaga]]* 3 arter
** Neomorphinae, amerikanske jordgjøker, 5 slekter, 11 arter
*** *[[Tapera (art)|Tapera]]*, stripegjøk, 1 art
*** *[[Dromococcyx]]*, 2 arter
*** *[[Morococcyx]]*, 1 art
*** *[[Geococcyx]]*, veiløpere, 2 arter
*** *[[Neomorphus]]*, neotropiske jordgjøker, 5 arter
** Couinae, couaer, 2 slekter, 13 arter
*** *[[Carpococcyx]]*, asiatiske jordgjøker, 3 arter
*** *[[Coua]]*, 10 arter, hvorav 1 trolig nylig utdødd
** Centropodinae, 1 slekt, 27 arter
*** *[[Centropus]]*, 27 arter
** Cuculinae, reirparasitterende gjøker, 3 tribus, 22 slekter, 92 arter
*** Rhinorthini, 1 slekt, 1 art
**** *[[Rhinortha]]*, 1 art
*** Phaenicophaeini, 10 slekter, 35 arter
**** *[[Ceuthmochares]]*, 2 arter
**** *[[Taccocua]]*, 1 art
**** *[[Zanclostomus]]*, 1 art
**** *[[Phaenicophaeus]]*, 6 arter
**** *[[Rhamphococcyx]]*, 1 art
**** *[[Dasylophus]]*, 2 arter
**** *[[Clamator]]*, 4 arter
**** *[[Coccycua]]*, 3 arter
**** *[[Piaya]]*, 2 arter
**** *[[Coccyzus]]*, 13 arter
*** Cuculini, 11 slekter, 56 arter
**** *[[Pachycoccyx]]*, 1 art
**** *[[Microdynamis]]*, 1 art
**** *[[Eudynamys]]*, 3 arter
**** *[[Urodynamis]]*, 1 art
**** *[[Scythrops]]*, 1 art
**** *[[Chrysococcyx]]*, 13 arter
**** *[[Cacomantis]]*, 10 arter
**** *[[Cercococcyx]]*, langhalegjøker, 3 arter
**** *[[Surniculus]]*, 4 arter
**** *[[Hierococcyx]]*, haukegjøker, 8 arter
**** *[[Cuculus]]*, gjøkslekten, 11 arter

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* The Brood Parasitism Group
Tjeldfamilien

* amerikasvarttjeld 
* amerikatjeld 
* australtjeld
* chathamtjeld
* kanarisvarttjeld 
* kappsvarttjeld
* magellantjeld 
* nyzealandtjeld 
* sottjeld 
* tjeld 
* todrakttjeld 
* tykknebbsvarttjeld 

**Tjeldfamilien** (Haematopodidae) tilhører ordenen vade-, måse- og alkefugler (Charadriiformes) og består kun én slekt, tjeldene. I Norge og Europa forekommer det kun én art, tjelden.

## Arter
Tjeldfamilien inkluderer kun slekten *Haematopus*, som består av 12 arter, hvorav en (*H. meadewaldoi*) er erklært utdødd i senere tid. Den ble sist observert med sikkerhet i 1913, selv om lokale fiskere og fyrvoktere med tilknytning til Kanariøyene (Spania) hevder at den trolig først døde ut rundt 1940. Rykter har gått om at arten fortsatt eksisterer. Siden 1965 er det gjort to observasjoner på Tenerife, men disse er ubekrefta. Tre svarte tjelder ble observert langs kysten av Senegal i 1970 og 1975, men det er uvisst hvilket taxon disse tilhørte. Inndelingen under følger Boyd (2016). Norske navn følger NOF.

* *Haematopus*, tjelder, 12 arter, 1 utdødd art
** *H. leucopodus*, magellantjeld
** *H. ater*, tykknebbsvarttjeld
** *H. bachmani*, amerikasvarttjeld
** *H. palliatus*, amerikatjeld
** *H. meadewaldoi*, kanarisvarttjeld – utdødd
** *H. moquini*, kappsvarttjeld
** *H. ostralegus*, tjeld
** *H. finschi*, nyzealandtjeld
** *H. longirostris*, australtjeld
** *H. unicolor*, todrakttjeld
** *H. chathamensis*, chathamtjeld
** *H. fuliginosus*, sottjeld

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Bytte

**Bytte** er et begrep som har flere definisjoner og kan brukes i mange sammenhenger. Det kan være noe to likeverdige individer bytter med hverandre, eller noe en eller flere røver eller tar med makt eller list.

## Zoologi
Et bytte (fra norrønt *býti* via lt. *büte*) er i zoologisk forstand en organisme som blir jaktet på av en annen organisme, som oftest for å bli drept og fortært (spist) som mat. Organismene blir i så måte først et bytte (et mål for jakten) i det øyeblikk de blir jaktet på av andre. Typiske dyr som jaktes av andre kalles gjerne **byttedyr**. I så måte kan for eksempel elg (*Alces alces*) kalles et typisk byttedyr for ulv (*Canis lupus*), mens lemen (*Lemmus lemmus*) er et typisk byttedyr for eksempelvis fjellrev (*Vulpes lagopus*) og snøugle (*Bubo scandiacus*) med flere.

Byttedyrene står i så måte under predatorene i næringskjeden.

## Sosiologi
Et bytte  er i sosialantropologien ei sosial samhandling, der ulike aktører bytter et gode mot et annet gode. Et bytte kan være økonomisk, slik økonomiske aktører bytter penger mot varer eller tjenester på et marked, eller et bytte kan være symbolsk, slik to mennesker utveksler gaver. En kan også se på kommunikasjon som en form for bytte, slik mange såkalte bytteteoretikere gjør; mest kjent er kanskje de nordamerikanske bytteteoretikerne George Homans og Peter Blau.

Bytter finner sted i byttesfærer, og i moderne samfunn foregår økonomiske bytter gjerne på markeder, der en ikke bytter varer mot varer, men varer mot penger. Et kjennetegn ved moderne markedsøkonomier er at byttesfærene blir utvida, slik at stadig flere ting kan byttes mot penger. Men av og til blir også byttesfærene innskrenka. Vi har for eksempel i Norge i de siste åra hatt diskusjoner om en ikke lenger lovlig skal kunne bytte til seg seksuelle tjenester mot penger.

## Referanser
Axel Rappe

**Axel Rappe** (1838–1918) var en svensk general og var generalstabssjef i Sverige i året for krigsfare og unionsoppløsningen i 1905.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Axel Rappe var sønn av landshøvding Axel Ludvig Rappe og Emilia Björnstjerna.

### Karriere
Rappe tjenestegjorde i den franske armé i den fransk-tyske krig 1870-1871 og i Algerie i Fransk Nord-Afrika 1871-1872. Han ble offiser 13. juli 1859 og generalløytnant i den svenske armé og sjef for Lantförsvarsdepartementet fra den 22. juni 1892 til 27. oktober 1899 samt til slutt general i 1903.  Han er blitt betegnet som Bodens fästnings åndelige fader.

Han var Sveriges generalstabssjef i 1905. Rappe ønsket ikke å ta stilling til hvorvidt Sverige burde rette et militært angrep mot Norge i 1905, men understreket at de norske grensefestningene på ingen måte utgjorde vesentlige hindre for en svensk invasjon.

Han ble medlem av Krigsvetenskapsakademien i 1873 og æresmedlem av Kungliga Örlogsmannasällskapet i 1890. Han var ordførende i Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen 1906-1918.

### Familie
Alex Rappe giftet seg 2. mai 1875 med Anna Sandahl, som var datter av professor Oskar Theodor Sandahl, og ble far til Signe Rappe-Welden (1879-1974), Axel Rappe (1884-1945) og ytterligere fem barn. 

Han ble bagravet på Norra begravningsplatsen.

## Bibliografi
* *Franska nordarméns fälttåg 1870-1871*, Stockholm 1874 
* *Karl XII:s plan för fälttåget mot Ryssland 1708 och 1709*, Stockholm 1892 
* *Sverige inför afgörandet*, Stockholm 1916

### Litteratur
*Otto Norberg: *Axel Rappe. Levnadsteckning*, Svenska Kyrkans Diakonistyrelses Bokförlag 1922
**Riddarhusets stamtavlor*, Riddarhusdirektionen 2002 (CD-ROM)
**Svenska arméens rulla : innefattande officerare, civilmilitär personal af officers rang och civilpersonal, jämte utdrag ur Svenska flottans rulla och Norges statskalender rörande armén 1895*, upprättad i Kongl. Landtförsvarsdepartementets kommandoexpedition, Stockholm 1895 s. 3, 30
*

## Referanser
Forklaring

**Forklaring** er en meddelelse som peker på grunner, sammenhenger, og konsekvenser av noen objekter, prosesser, hendelser og videre som sammen med regler eller lover som forbinder disse til objektet. Noen av disse elementene i forklaringen kan være underforstått.

I vitenskapen regner en ofte med tre typer av forklaringer:
* Årsaksforklaringer (brukes i samfunnsvitenskap og naturvitenskap)
* Intensjonale forklaringer/formålsforklaringer (brukes bare i samfunnsvitenskap)
* Funksjonelle forklaringer (vanlig i biologien, men omdiskutert i samfunnsvitenskapene)

En forklaring består av to deler:
**Eksplanandum*: Det som skal forklares
**Eksplanans*: Det som forklarer

## Årsaksforklaringer
Årsaken kommer alltid før eller samtidig med virkningen, og må være forbundet med virkningen gjennom en universell lov. 
En årsaksforklaring ser slik ut:

*Eksplanans*:
*(1) Universelle lover (i samfunnsvitenskapene er det ofte snakk om en statistisk sammenheng framfor noen universell lov)
*(2) Randbetingelser: Betingelser som må være oppfylt
*Eksplanandum*: En beskrivelse av det som skal forklares, sannsynliggjør noe ved en statistisk sammenheng.

Eksempel: Statsviteren Robert Michel stilte seg spørsmålet om hvorfor revolusjonære organisasjoner, på tross av hensikten om å utvikle en flat struktur, alltid utvikla et oligarki eller fåmannsvelde. Hvorfor har De grønne i Tyskland, blitt som alle andre partier, til tross for ønske om å utvikle flat struktur:

*Eksplanans*:
*(1) Universell lov: Alle organisasjoner utvikler seg til oligarkier
*(2) Randbetingelse: De grønne er en organisasjon
*Eksplanandum*: De grønne er et oligarki

## Intensjonale forklaringer/Formålsforklaringer
Intensjonale forklaringer skal forklare en aktørs handlinger ved å vise til intensjonen (grunnen) til handlingen. En intensjon peker fra aktørens perspektiv mot framtida. Tre spørsmål melder så seg: 1. Hva er aktørens hensikt? 2. Hva vet (eller tror) aktøren? 3. Hva mener han er det beste middelet til å realisere målet?

Denne typen forklaringer er mest sentral i samfunnsvitenskapene. En intensjonal forklaring eller formålsforklaring ser slik ut:

*Eksplanans*:
*(1) Person X har til hensikt å oppnå Y.
*(2) Person X tror at handling P er det beste middelet til å oppnå Y.
*Eksplanandum*: Person X utfører derfor handling P.

*Eksplanans*:
*(1) Annika vil reise fra Trondheim til Oslo på billigste måte.
*(2) Annika tror at tog er billigst.
*Eksplanandum*: Annika tar derfor toget fra Trondheim til Oslo.

## Funksjonelle forklaringer
Den norske samfunnsforskeren Jon Elster har satt opp disse kriteriene for funksjonelle forklaringer:
*(1) Y er en virkning av X
*(2) Y er gunstig for Z
*(3) Y er utilsikta av aktørene som produserer X.
*(4) Y (årsaksforholdet mellom X og Y) er uerkjent av aktørene i Z.
*(5) Y opprettholder X gjennom en kausal feedback som går gjennom Z.

Funksjonelle forklaringer er omstridt i samfunnsvitenskapene. De kan ikke forklare hvorfor noe oppstår, men bare hvorfor ting opprettholdes.

## Eksterne lenker
* Theories of Explanation at The Internet Encyclopedia of Philosophy
* Stanford Encyclopedia of Philosophy entry on Scientific Explanation
Dareios II av Persia

**Dareios II**, opprinnelig kalt **Ochos** og ofte med tilnavnet **Nothos** (fra gresk νόθος, som betyr «bastard») var konge av Persia fra februar 423 f.Kr. til mars 404 f.Kr. Han var sønn av Artaxerxes I av Persia og Cosmartidene, en kvinne fra Babylon.

## Regjeringstiden

Kong Artaxerxes I som døde kort tid etter 24. desember 424 f.Kr. ble fulgt av sin sønn Xerxes II. Etter en og en halv måned ble Xerxes myrdet av sin bror Sekydianus eller Sogdianus (formen av navnet er usikkert). Hans halvbror utenfor ekteskap, Ochus, satrapen av Hyrkania gjorde opprør mot Sogdianus og drepte ham etter en kort kamp. Han slo ned ved hjelp av svik forsøket av en av hans andre brødre Arsites på å følge hans eksempel. Ochus tok navnet Dareios (i krøniker blir han kalt *Nothos*.) Hverken Xerxes II eller Sekydianus opptrer i datoene til de tallrike babylonske tablåene fra Nippur. Her følger styret til Dareios II rett etter Artaxerxes I. 

Vi vet lite om styret til Dareios (et opprør blant mederne i 409 f.Kr. er nevnt hos Xenofon), unntatt at han var ganske avhengig av sin kone Parysatis. I utdragene fra Ktesias blir noen haremintriger nevnt, der han spilte en ufordelaktig rolle. Så lenge makten til Athen forble intakt, blandet han seg ikke inn i greske affærer. Selv støtten som atenerne i 413 gav til opprøreren Amorges i Carla ville ikke ha hisset ham opp, hadde ikke den atenske makten blitt brutt i samme året foran Syrakus. Han ga ordrer til sine satraper i Lilleasia, Tissafernes og Farnabazus om å sende inn skatten som var på overtid fra de greske byene og å starte en krig med Aten. For dette formålet inngikk de en allianse med Sparta. I 408 sendte han sin sønn Kyros til Lilleasia for å fortsette krigen med større energi. I 404 døde Dareios etter et styre på nitten år og ble fulgt av sønnen Artaxerxes II.

## Familie
Han var gift med sin halvsøster Parysatis og hadde med henne sønnene Artaxerxes II av Persia, Kyros den yngre og Ostanes, og datteren Amestris.

## Se også
*Akamenide-dynastiet

## Referanser


## Kilder
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Instrumentalisme

I vitenskapsfilosofi innebærer **instrumentalisme** at man mener at det viktigste ikke er om en teori bygger på realistiske (sanne) eller urealistiske (falske) premisser. Det viktige er teoriens prediksjonskraft, altså om man kan få gode forutsigelser, at den kan si noe om framtida.

Instrumentalisme brukes blant annet mye i samfunnsøkonomi, der man i mange sammenhenger forutsetter optimerende individer, selv om dette på enkelttilfeller ikke alltid stemmer. Det viktigste er imidlertid ikke om dette alltid er sant, men at man kan komme med gode predikasjoner på hva som vil skje ved den og den hendelsen, og som oftest stemmer det.

I pedagogikken støter vi på begrepet instrumentalisme først og fremst hos Dewey. Menneskets tanker, kunnskaper og innsikt er ikke et gode i seg selv, men hjelpemidler eller instrumenter til å løse problemer i forbindelse med tilpasning og overleving i en usikker verden. Hensikten er ikke bare å forstå verden, men også å beherske den. Blikket er ikke vendt mot kunnskapen i seg selv, men mot det den skal brukes til. Kunnskapens verdi vurderes etter den nytteverdien den har.

## Historie
De fleste astronomer i antikken og middelalderen, f. eks. Ptolemaios, begrenset seg bevisst til utelukkende å lage matematiske modeller av universet, fordi himmellegemene var så fjerne og opphøyde at sikker kunnskap om dem ikke kunne nås langs vitenskapens vei. Fenomenenes dypere årsaker var forbeholdt filosofene, der mange støttet seg til Platon eller Aristoteles. 

## Referanser
Relativisme

**Relativisme** er motstand mot tanken om at vitenskapene kan og bør tilstrebe objektivitet. Relativistene mener at det ikke finnes standarder for objektivitet, sannhet eller rasjonalitet som er felles på tvers av forskjellige kulturer og historiske perioder.

Tradisjonell filosofi definerer tre former for relativisme:
;Meningsrelativisme
* Forenlig med absolutisme
* Det finnes ulike meninger om handlingstyper som er enten rett eller galt: Det som er rett for en person, trenger ikke å være rett for en annen.
;Konvensjonalisme
* En form for absolutisme
* En handling er moralsk rett hvis og bare hvis den er tillatt ifølge samfunnets konvensjoner.
;Begrepsrelativisme (sematisk relativisme)
* Har ikke noe klart svar på hva som gjør en handling rett, vi må sammenlikne. Hva som gjør en handling rett er relativt til personens interesser, verdier og det moralske systemet han tror på.
Xerxes II av Persia

**Xerxes II** var en persisk konge og sønnen og etterfølgeren av Artaxerxes I. Etter et styre på 45 dager, ble han myrdet i 424 f.Kr. av sin bror Sogdianus som igjen ble myrdet av Dareios II. Han er en ukjent historisk figur kjent hovedsakelig gjennom skriftene til Ktesias. Han var nevnt som den eneste legitime sønnen til Artaxerxes I og hans dronning Damaspia. En vet at han tjente som kronprins.

De siste inskripsjonene som nevner at Artaxerxes I var i live, kan dateres til 24. desember 424 f.Kr.. Xerxes klarte tydeligvis å bestige tronen, men to av hans halvbrødre krevde den for seg selv. Den første var Sogdianus, sønn av konkubinen Alogyne av Babylon. Den andre var Ochus, sønn av konkubinen Cosmartidene av Babylon. Han giftet seg med deres felles halvsøster Parysatis, datter til Artaxerxes I og hans konkubine Andia av Babylon.

Xerxes var tydeligvis kun anerkjent i Persia og Sogdianus i Elam. Ochus sin første inskripsjon som Dareios II kan bli datert til 10. januar 423 f.Kr.. Han var allerede satrap i Hyrkania og var snart anerkjent av Media, Babylon og Egypt. Xerxes II ble myrdet mens han var full av Farnacyas og Menostenes på ordre fra Sogdianus. Sogdianus ble drept noen måneder senere. Dareios ble den eneste herskeren i Det persiske riket og hersket til 404 f. Kr.

## Referanser


## Eksterne lenker
* En mer detaljert profil på Xerxes II
Sogdianus av Persia

**Sogdianus** var konge av Persia (død 423 f.Kr.) er en nokså ukjent historisk figur kjent hovedsakelig fra skriftene til Ktesias. Han var uekte sønn av Artaxerxes I og hans konkubine Alogyne av Babylon.

De siste inskripsjonene som nevner at Artaxerxes I var i live, kan dateres til 24. desember 424 f.Kr.. Hans død resulterte i at minst tre av hans sønner gjorde krav på tronen. Den første var Xerxes II som var hans eneste legitime sønn med dronning Damaspia og var tidligere kronprins Han var tydeligvis bare anerkjent i Persia. Den andre var Sogdianus, muligens anerkjent i Elam. Den tredje var Ochus (senere kjent som Dareios II, sønn av Artaxerxes med hans konkubine Cosmartidene av Babylon og satrap av Hyrkania. Ochus var også gift med deres felles halvsøster Parysatis, datter av Artaxerxes og hans konkubine Andia av Babylon. De første inskripsjonene av Ochus som Dareios II kan dateres 10. januar 423 f.Kr.. Han ser ut til å ha blitt anerkjent av Media, Babylon og Egypt.

Denne kaotiske tilstanden var varte bare kort tid. Xerxes II ble myrdet mens han var full av Farnacyas og Menostenes på ordre fra Sogdianus. Sogdianus ble drept noen måneder senere. Dareios ble den eneste herskeren i det persiske riket og hersket til 404 f. Kr.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* En mer detaljert profil av Sogdianus
Familien

**Familien** har flere betydninger på norsk:
*Familie betegner en gruppe individer som er i samme slekt
**[[Familien (ukeblad)]]* er et norsk, kristent ukeblad
*Familien er et annet navn for Children of God
*Familien er også tittelen på flere bøker og filmer
Artaxerxes III av Persia

**Artaxerxes III Arses** (persisk: اردشير سوم‎; *Artaxšaçā*; født ca. 425 f.Kr., død 338 f.Kr.) var storkonge av Perserriket og den ellevte keiser av akamenide-dynastiet, foruten også den første farao av 31. egyptiske dynasti i Egypt. Han var sønn og etterfølger av Artaxerxes II og ble selv etterfulgt av sin sønn Arses av Persia (også kjent som Artaxerxes IV). Hans styre sammenfalt med kongedømmene til Filip II i Makedonia og Nektanebos II i Egypt.

Før han kom på tronen var Artaxerxes en satrap og hærfører av sin fars hær. Han kom til makten etter at en av hans brødre ble henrettet, en annen som begikk selvmord, den siste drept, og etter at hans far Artaxerxes II døde av alderdom i en alder av 86 år. Kort tid etter at han ble konge sikret han sitt herredømme ved å myrde alle i den kongelige familie for forhindre rivaler. Han førte to betydelige kriger mot Egypt. Den første invasjonen feilet, og ble etterfulgt av opprør over hele den vestlige delen av riket. I 343 f.Kr. beseiret han den egyptiske farao Nektanebos II og drev ham ut av Egypt, og knuste samtidig et opprør i Fønikia på vegen.

I Artaxerxes' senere år økte Filip II av Makedonia sin makt på det greske fastlandet og hvor den makedonske kongen forsøkte å overtale grekerne til å gjøre opprør mot akamenidernes Perserrike. Filip ble forsøkt motarbeidet av Artaxerxes, og med den persiske kongens støtte sto byen Perinthua imot en makedonsk beleiring. Det er bevis for en fornyet byggepolitikk ved Persepolis i hans siste år da han fikk reist et nytt palass og bygget sin en egen gravmonument, og begynte samtidig langvarige prosjekter som den såkalte uferdige porten. I henhold til en gresk kilde, Diodorus Siculus, skal Bagoas, en evnukk som var perserkongens førsteminister, ha forgiftet Artaxerxes, men leirtavle med kileskrift (som i dag er ved British Museum) antyder at kongen døde av naturlige årsaker.

## Referanser
Arses av Persia

**Artaxerxes IV Arses** var konge av Det persiske riket mellom 338 f.Kr. og 336 f.Kr. Han var den yngste sønnen til kong Artaxerxes III og var ikke ventet å bli konge av Persia. 

Hans uventede maktovertagelse kom i 338 f.Kr. som et resultat av mordet på sin far og mesteparten av hans familie av Bagoas, den mektige visiren av Persia som nylig hadde falt i unåde hos Artaxerxes. Bagoas forsøkte å beholde makten ved å bytte Artaxerxes ut med hans sønn Arses som han trodde ville være enkel å kontrollere. Arses forble lite mer enn en marionettkonge i løpet av hans to år på tronen mens Bagoas fungerte som makten bak tronen. 

Arses startet å planlegge mord på Bagoas etter at han var lei av denne tilstanden og kanskje påvirket av adelsmenn ved det kongelige hoff. Visiren handlet igjen først for å beskytte seg og klarte å forgifte Arses. Bagoas hentet så en fetter av Arses til tronen som kong Dareios III. En alvorlig bekymring for Persia i løpet av kongens korte styre var fiendskapet på den vestlige grensen med kongeriket Makedonia under kongene Filip II og Aleksander den store. Dette ville lede til krig mellom de to statene i løpet av Arses sin etterfølger sitt styre. 

Han er kjent som Arses i greske kilder og det ser ut til å ha vært hans virkelige navn, men gammelpersiske tekster sier at han tok det kongelige navnet Artaxerxes IV, etter sin far og bestefar.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Arses slektstre som Artaxerxes IV
* Detaljert biografi om Arses
Babeldaob

**Babeldaob** (også skrevet **Babelthuap**) er den største øya i øystaten Palau. Dens areal, 331&nbsp;km², utgjør over 70&nbsp;% av hele landets landareal. Den ligger nordøst for øya Koror som er Palaus tidligere hovedstad, og Palaus største by og delstat.

Babeldaob har fjell, ulikt de fleste andre øyene i Palau. Palaus høyeste punkt ligger her, det 242&nbsp;meter høye Mount Ngerchelchuus.

På denne øya ligger også Palaus nye hovedstad siden oktober 2006, Melekeok, i delstaten med samme navn.  

Palaus nest mest befolkede delstat, Airai, utgjør den sørlige delen av øya. I Airai ligger nasjonens hovedflyplass, samt at det er her broforbindelsen med Koror ligger.

## Delstater på øya
Ti delstater ligger på Babeldaob:
*Aimeliik
*Airai
*Melekeok
*Ngaraard
*Ngarchelong
*Ngardmau
*Ngatpang
*Ngchesar
*Ngeremlengui
*Ngiwal

## Eksterne lenker
*
338 f.Kr.

## Begivenheter
*Arses blir konge i Det persiske riket
*2. august – Filip av Makedonia knuste Athen og Theben i slaget ved Chaeronea, og tok makten over hele den greske halvøya
*Latinerkrigen slutter

## Dødsfall
*Artaxerxes III, konge av Persia
*Isokrates, gresk retoriker (f. 436 f.Kr.)
Artaxerxes I av Persia

**Artaxerxes I** var konge av Perserriket fra 464 f.Kr. til 424 f.Kr.. Han tilhørte akamenidedynastiet og etterfulgte sin far Xerxes I. Navnet kommer fra den greske formen. Den persiske formen er **Artakhshathra**. Han ble senere kalt **Ardeshir**.

Etter at Persia tapte ved Eurymedon, kom de militære aksjonene mellom Hellas og Persia til en stillstand. Da Artaxerxes I kom til makten, startet han en ny politikk ved å trekke atenerne bort ved å finansiere deres fiender i Hellas. Dette førte indirekte til at atenerne flyttet sin pengereserve fra Delian-ligaen fra øya Delos til den atenske Akropolis. Finansieringspolitikken førte til nye kamper i 450 f.Kr. hvor grekerne angrep ved slaget om Kypros. Etter at Simon mislyktes i å oppnå noe særlig i denne ekspedisjonen, ble «freden i Callias» inngått mellom Aten, Argos og Persia i 449.

Han er nevnt i to bøker i Bibelen, Esra og Nehemja. Han forbød jødene å gjenoppbygge Jerusalem i 436 f.Kr.

Han ble etterfulgt på tronen av sin sønn Xerxes II.

## Referanser


## Kilder
* 
*
Konsentrasjonsevne

**Konsentrasjonsevne** er evnen til konsentrasjon, en begrensning av oppmerksomheten som er nødvendig for at man bevisst skal kunne styre sine tanker og handlinger.

**Konsentrasjonsevne** består av tre faktorer:
* **1)** *Fokusering*. Avgrensning av mengden sanseinntrykk og tankeprosesser. 
* **2)** *Utholdenhet*. Evne til å holde på oppmerksomheten på en hendelse tilstrekkelig lenge. 
* **3)** *Delt oppmerksomhet*. Evne til å være bevisst om flere samtidige hendelser, uten at disse forstyrrer oppmerksomheten omkring det man har valgt som er mest vesentlig akkurat nå.

Konsentrasjonsevnen er avhengig av en mengde prosesser som foregår i store deler av hjernen. Disse er blant andre:

Hjernestammefunksjoner som grad av våkenhet (arousal) og evne til å sortere ut og moderere sanseinntrykk.

Perseptuelle og kognitive funksjoner i storhjernen for å bearbeide informasjon og forstå oppgaven. 

I dette ligger også hukommelsesfunksjoner, korttidsminne og langtidsminne, som grunnlag for kategorisering, generalisering og symboldannelse. Mellomhjernen og hippocampus deltar i lagringen av informasjon i langtidsminnet og også i automatiseringen av forskjellige mentale prosesser. 

Høyre hjernehalvdels kapasitet til å bearbeide en stor mengde samtidig informasjon er vesentlig for den generelle oppmerksomheten. 

Pannelappene står for tidsopplevelse og intensjon, nysgjerrighet og evne til å styre tanker og handlinger, planlegge aktiviteter og ha strategier for å løse problemer.

Motivasjonen påvirkes av lysten i sysselsettingen. Disse følelsene av lyst eller ulyst stammer fra det limbiske i de indre delene av tinninglappene. Motivasjonen styres også av tidligere erfaringer, tiltroen til egne evner til å løse oppgaven, selvtilliten.

## Vanlig årsak til konsentrasjonsvansker
En vanlig årsak til konsentrasjonsvansker er et manglende samsvar mellom individets evner og de motoriske, perseptuelle og kognitive kravene en står overfor. Situasjonen kan da bli vanskelig siden situasjonen må analyseres gjennom individets persepsjonforstyrrelser. Persepsjonforstyrrelser (sanseforstyrrelser) innebærer ofte vansker med å velge ut inntrykk, å se bort fra alt uvesentlig, noe som gir mange forstyrrende momenter.
424 f.Kr.

## Begivenheter
* Xerxes II, Sogdianus og Dareios II kjemper om makten i Persia

## Dødsfall
* Artaxerxes I, konge i Persia
423 f.Kr.

## Begivenheter
* Dareios II blir enekonge i Persia

## Dødsfall
* Sogdianus, konge i Persia
* Xerxes II, konge i Persia
331 f.Kr.

## Begivenheter
* 1. oktober – Aleksander den store vinner slaget om Gaugamela og krones til «Konge i Asia».
490 f.Kr.

## Begivenheter
* Perserkrigene – Grekerne slår perserne i slaget ved Marathon.

Kong Leonidas blir født.

## Dødsfall
480 f.Kr.

## Begivenheter
*Perserkrigene -
**Perserne overvinner en gresk styrke under Leonidas av Sparta i slaget ved Thermopylene. Samme dag beseirer de en gresk flåte i slaget ved Artemision.
**Grekerne knuser den persiske flåten i slaget ved Salamis.
*Syrakus beseirer Karthago i slaget ved Himera.

## Dødsfall

*Heraklit (født 540 f.Kr.) – Gresk filosof.
358 f.Kr.

## Begivenheter
* Artaxerxes II blir konge av Persia

## Fødsler
*Selevkos I Nikator, grunnlegger av selevkid-dynastiet (død 281 f.Kr.)

## Dødsfall
* Artaxerxes II, konge i Persia.
404 f.Kr.

## Begivenheter
* Artaxerxes II blir konge i Persia
*Peloponneskrigen ender med at Athen må overgi seg

## Dødsfall
*Alkibiades, athensk strategos og statsmann (f. ca. 450 f.Kr.)
* Dareios II, konge i Persia