Blekkspruter

* Ammonoidea (†)
* Coleoidea  
* Nautiloidea  

:*For den am. skrekkfilmen fra 1977, se [[Blekksprut (film)]]*
**Blekkspruter** (Cephalopoda) er en klasse med bløtdyr som gjerne deles inn i tre underklasser, hvorav kun to har nålevende arter. Alle blekkspruter er rovdyr. De jakter og eter fisk, andre bløtdyr og krepsdyr. De fins omkring 900 arter, og de kan variere i størrelse fra ørsmå til opp mot 18 meter. Kolossblekksprut (*Mesonychoteuthis hamiltoni*) er størst, og den regnes som det største virvelløse dyret som noen gang har levd. Habitatet er stort sett marint, men noen arter lever også i brakkvann. Ingen lever i ferskvann. 

Blekkspruter kjennes av sin todelte kroppsform, og evne til å produsere blekk. Hodet har en munn med et nebblignende spiseorgan (to kraftige hornkjever) omgitt av en krans av fangarmer (åtte eller ti i tallet), mens kroppen bakenfor er enten sylindrisk tilspisset bakover eller pungformet avrundet i formen. Når blekksprutene føler seg truet kan de sprute ut en blekklignende substans (som produseres av en blekk-kjertel) fra en blekksekk, slik at de rekker å gjemme seg. Noen arter mangler imidlertid denne blekksekken. Blekkspruter har dessuten et velutviklet nervesystem, og artene regnes blant de mest intelligente blant de virvelløse dyrene.

Underklassen Nautiloidea har blekkspruter med et ytre skall, mens arter i Coleoidea har skallet innvendig eller mangler skall. Blant arter som fremdeles har skallet i behold, er det kun hos underklassene Nautiloidea, Spirulidae (som består av en eneste art) og Sepiida at skallet er forkalket. Hos de andre er det laget av kitin eller et brusklingnende materiale. Også hunnen hos papirbåter produserer et forkalket skall, men dette produseres av kjertler på et par av tentaklene og har ingenting med blekksprutenes opprinnelige skall å gjøre. 

I Norge er de vanligste tiarmede blekksprutene akkar og *[[Loligo forbesi]]*.

Den utdødde *[[Nectocaris pteryx]]* er av de tidligste blekkspruter man kjenner til.

## Inndeling
Inndelingen under følger WoRMS  og er i henhold til Gofas (2009). Norske navn følger i hovedsak Artsdatabanken, men navn i parentes er kun uoffisielle beskrivelser.

* Animalia, dyreriket
** Mollusca, bløtdyr
*** Bivalvia, muslinger
*** Caudofoveata, ufurede ormebløtdyr
*** Cephalopoda, blekkspruter
**** Ammonoidea (†)
**** Coleoidea
***** Decapodiformes, tiarmede blekkspruter
****** Myopsida
******* Australiteuthidae Lu, 2005
******* Loliginidae Lesueur, 1821
****** Oegopsida
******* Ancistrocheiridae Pfeffer, 1912
******* Architeuthidae Pfeffer, 1900, kjempeblekkspruter
******* Batoteuthidae Young & Roper, 1968
******* Brachioteuthidae Pfeffer, 1908
******* Chiroteuthidae Gray, 1849
******* Cranchiidae Prosch, 1847
******* Cycloteuthidae Naef, 1923
******* Enoploteuthidae Pfeffer, 1900
******* Gonatidae Hoyle, 1886
******* Histioteuthidae Verrill, 1881
******* Joubiniteuthidae Naef, 1922
******* Lepidoteuthidae Pfeffer, 1912
******* Lycoteuthidae Pfeffer, 1908
******* Magnapinnidae Vecchione & Young, 1998
******* Mastigoteuthidae Verrill, 1881
******* Neoteuthidae Naef, 1921
******* Octopoteuthidae Berry, 1912
******* Ommastrephidae Steenstrup, 1857
******* Onychoteuthidae Gray, 1847
******* Pholidoteuthidae Adam, 1950
******* Promachoteuthidae Naef, 1912
******* Psychroteuthidae Thiele, 1920
******* Pyroteuthidae Pfeffer, 1912
******* Thysanoteuthidae Keferstein, 1866
****** Sepiida, sepiablekkspruter
******* Sepiadariidae Fischer, 1882
******* Sepiidae Keferstein, 1866
******* Sepiolidae Leach, 1817
****** Spirulida
******* Spirulidae Owen, 1836
***** Octopodiformes, åttearmete blekkspruter
****** Octopoda, egentlige åttearmete blekkspruter
****** Vampyromorpha, vampyrblekkspruter
**** Nautiloidea, nautiloideer
***** Nautilida
****** Aturioidea (†)
****** Hercoglossidae Spath, 1927 (†)
****** Nautilidae Blainville, 1825, perlebåter
*** Gastropoda, snegler
*** Monoplacophora, urbløtdyr
*** Polyplacophora, leddsnegler
*** Rostroconchia, rostroconcher (†)
*** Scaphopoda, sjøtenner
*** Solenogastres, bukfurede ormebløtdyr

## Geologi
Fossile blekkspruter finnes fra ordoviciumtiden og frem til i dag. De kalles da med sitt latinske navn Cephalapoda. Spesielt kjent er ortocerkalken i Oslofeltet.

## Referanser




## Eksterne lenker
*