open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Steinhoggermerke

Et **steinhoggermerke** er et symbol som steinhoggere tidligere hogde inn i mange steiner på bygninger. 

Det finnes to typer merker:
* Sammensetningsmerker, som viser hvor en stein skal plasseres.
* Signaturer, bumerker som viste hvilken steinhogger eller hvilket verksted som hadde levert steinen.  

Det er usikkert hvordan skikken oppstod, men man antar at det rett og slett var for å sikre at steinhoggeren eller verkstedet fikk rett betaling ved signaturer, og for å gjøre arbeidet lettere og sikrere med sammensetningsmerker. 

Det ser ut til at slike merker ble brukt allerede i antikken, men det var i middelalderen at det virkelig ble utbredt. I Norge er særlig Nidarosdomen kjent for den store mengden steinhoggermerker i murverk fra middelalderen. Karakteristisk for mange av disse merkene er at strekene avsluttes med borede hull.

Mange av figurene i steinhoggermerkene er like figurene som finnes i bumerker, blant annet ave mariamonogram. 

Fil:Steinhoggermerke 15 Nidaros.jpg|Steinhoggermerke fra Nidarosdomens nordre tverrskip, 1100-årene. I litteraturen kalles denne steinhoggeren «Korsmesteren».
Fil:Steinhoggermerke 58 C Nidaros.jpg|Steinhoggermerke fra Nidarosdomen, «oktogonens» eksteriør. Fra tidlig gotisk periode, slutten av 1100-årene.
Fil:Steinhoggermerke 211 Nidaros.jpg|Steinhoggermerke fra Nidarosdomen. Steinen er innmurt i «oktogonens» yttervegg under reparasjonsarbeider tidlig på 1500-tallet.
Fil: Steinhoggermerke Vår Frue kirke.jpg|Steinhoggermerke i korets sørvegg, Vår Frue kirke, Trondheim, 1200-årene.
Fil:Coimbra 1.jpg|Steinhoggermerke fra katedralen i Coimbra, Portugal, 1100-årene. Fra skipets eksteriør.
Fil:Coimbra 2.jpg|Steinhoggermerke fra katedralen i Coimbra, Portugal, 1100-årene. Fra skipets eksteriør.
Fil:Coimbra 3.jpg|Steinhoggermerke fra katedralen i Coimbra, Portugal, 1100-årene. Fra skipets eksteriør.
Fil:Coimbra 4.jpg|Steinhoggermerke på innvendig søyle i katedralen i Coimbra, Portugal, 1100-årene.
Fil:Masons mark St. Honorat.jpg|Steinhoggermerke i kirken Saint-Honorat i nekropolen Alyscamps i Arles, Frankrike, i murverk fra ca. 1200. 
Fil:Mason's mark St. Honorat 5.jpg|Steinhoggermerke i kirken Saint-Honorat i Arles, fra ca. 1200.
Fil:Mason's mark St. Honorat 4.jpg|Steinhoggermerke i kirken Saint-Honorat i Arles, fra ca. 1200.
Fil:Mason's marks St. Honorat 2.jpg|Steinhoggermerker i kirken Saint-Honorat i Arles, fra ca. 1200.


## Litteratur

* Fischer, Dorothea: «Stenhuggermerkene». I: Fischer, Gerhard: *Domkirken i Trondheim – Kirkebygget i middelalderen*, bind II, s. 529-548.
IHS-monogram

Et **IHS-monogram** er et monogram og symbol for Jesus Kristus. Det består av bokstavene **IHS** - alternativt av **IHC** eller **JHS**. Disse tre latinske bokstavene er avledet av de første tre bokstavene i den greske formen av navnet Jesus, **[[iota]]-[[eta]]-[[sigma]]**, eller ****. 

IHS-monogrammet blir til dels kalt et kristogram, men betegnelsen «kristogram» brukes også på monogrammene i de grafiske figurene labarum og IX-monogrammet.

På grunn av likheten mellom gresk eta (Η) og latinsk H har IHS-monogrammet ofte blitt tolket som en forkortelse for de latinske ordene **Iesus Hominum Salvator**, det vil si «Jesus, menneskenes frelser». Dette er imidlertid en senere og sekundær tolkning. 

En annen, dog mer usannsynlig tolkning, er at det står for kallet som keiser Konstantin hørte: **In hoc signo (vinces)**. 

På et mindre seriøst plan er monogrammet antagelig opphavet til spøken om at initialen i Jesu mellomnavn er H, som i det amerikanske utropet «Jesus Holy Christ». 

## Se også
* Kristne symboler

## Litteratur
* Johnny Ursin: *Kristne symboler - en håndbok*. 3. utgave. Land og kirke/Gyldendal, 1975. (ebok)
* Hans Biedermann: *Symbolleksikon*. Cappelen, 1992. (ebok)
* : *Kristne symboler. En elementær innføring*, Verbum forlag, 2002. ISBN 82-543-0918-3
*Tuve Skånberg: *Glömda gudstecken. Från fornkyrklig dopliturgi till allmogens bomärken*. Lund, 2003. (pdf)
St. Johannes’ kapell (Tower of London)

**St. Johannes' kapell** er et kapell viet til Evangelisten Johannes i Tower of London. Det ligger i White Tower, og ble bygget i 1080. Det er det eldste bevarte kapellet i London.

Kapellet er i normannisk romansk stil, og er et spesielt godt bevart eksempel på tidlig normannisk kirkearkitektur. Det er i kalkstein fra Caen, som er udekorert med unntak av kapitélene som har enkle utskjæringer av skjell og løv. Skipet har et tak med tønnehvelv, og det går et galleri over kurvene rundt apsis. Proporsjonene er perfekte, og leder blikket mot apsis med alteret. Som et kongelig kapell var det rikt dekorert, og den enkle tilstanden det er i nå er derfor villedende. 

All dekorasjon ble fjernet i 1550, under reformasjonen. Etterhvert ble kapellet tatt i bruk som dokumentlager, og da dokumentene ble flyttet til en bygning utenfor Tower i 1857 ble det foreslått at kapellet skulle bli et kleslager for hæren, men det ble i stedet restaurert, og tatt i bruk som kapell igjen. Kapellet har status som Royal Peculiar, og brukes ved spesielle anledninger.

Det holdes gudstjenester i kapellet ved visse spesielle anledninger.

## Eksterne lenker
*
Friidrett under Sommer-OL 1936

**Friidrett under Sommer-OL 1936** ble arrangert fra 2. til 9. august 1936 på Olympiastadion i Berlin. 

I friidrett var det 775 utøvere fra 43 nasjoner som konkurrerte i 29 øvelser, 23 for menn og seks for kvinner, i Sommer-OL 1936 i Berlin. Jesse Owens vant fire gull og USA ble beste nasjon foran vertsnasjonen Tyskland.

## Medaljefordeling

## Resultater
### Menn
#### [[Friidrett under Sommer-OL 1936 – 100 meter menn|100 meter]]

#### [[Friidrett under Sommer-OL 1936 – 200 meter menn|200 meter]]

#### 400 meter

#### 800 meter

#### 1500 meter

#### 5000 meter

#### 10 000 meter

#### Maraton

#### 110 meter hekk

* – *Forrest Towns satte verdensrekord i semifinalen  med tiden 14,1*

#### 400 meter hekk

#### 3000 meter hinder

#### 4 x 100 meter stafett

#### 4 x 400 meter stafett

#### 50 kilometer kappgang

#### Høydehopp

#### Stavsprang

#### Lengdehopp

#### Tresteg

#### Kulestøt

#### Diskoskast

#### Sleggekast

#### Spydkast

#### Tikamp

### Kvinner
#### 100 meter

#### 80 meter hekk

#### 4 x 100 meter stafett

* – *Det tyske laget satte verdensrekord i semifinalen med 46,4.*

#### Høydehopp

#### Diskoskast

#### Spydkast

## Eksterne lenker
* Athletics at the 1936 Summer Olympics hos olympedia.org
* Resultater og profilside  hos sports-reference.com
TV3+ Norge

:*For den danske kanalen med samme navn, se [[TV3+ Danmark]]*

: *For den norske TV-kanalen som var kjent under samme navn i 1996, se [[3+ (TV-kanal 1996)]]*

**TV3+** **Norge** (tidligere **[[Viasat Plus]], [[ZTV Norge|Viasat ZTV Norg]]e, Viasat 4** og **V4**) er en norsk underholdnings- og sportskanal fra Viaplay Group. Kanalen startet sendinger 8. september 2007 i forbindelse med utbyggingen av det digitale bakkenettet og erstattet samtidig musikkanalen Viasat ZTV Norge. TV3+ sender en blanding av humor, action og sport, og kanalen retter seg mot mennesker i alderen 20 til 40 år.

Den 3. september 2008 ble det klart at all fotball som i 15 år hadde blitt sendt på TV3 i fremtiden skulle sendes på daværende **Viasat 4**.

Viasat 4 har hatt suksess med norskproduserte programmer som *[[Praksisjobben]]* i 2008, Dansken & Fingern i 2011 og Garasjen i 2011-2013.
Innkjøpte  serier som Dexter, Las Vegas og Entourage, samt det direktesendte kriminalmagasinet Etterlyst ble vist i starten.

Viasat 4 sendte fra kanalens sendestart nyheter, *Siste nytt fra P4*, tre ganger i døgnet hver ukedag. Senere ble dette redusert til to ganger i døgnet hver ukedag, henholdsvis kl. 17.55 og 19.55, og 29. oktober 2010 la kanalen ned nyhetssendingene. Nyhetene ble levert av NENTs radiokanal P4, og hver nyhetssending varte i fem minutter.

Fra 1. januar 2012 tekster Viasat 4 alle nye norske programmer, slik at også hørselshemmede kan følge med på kanalen. Tekstingen kan følges via Viasat 4s tekst-tv side 444.

Etter endringen av navn fra Viasat4 til V4 1. juni 2020, beholder kanalen samme grafiske profil. 30. august 2022 endret kanalen navn til TV3+ Norge med ny logo, første gang siden 1996 at TV3+ blir brukt i Norge.

## Oppslutning

Kanalen hadde en dekningsgrad på 74,8% i 2012.

Kanalen hadde en markedsandel på 2,5 % i første kvartal av 2012.

## Programmer
Noen av programmene som sendes eller har blitt sendt på Viasat 4, V4 og TV3+ Norge:
* *[[8 Simple Rules]]*
* *[[Just Shoot Me!|Blush]]* 
* *[[Bundy]]* (tidligere kjent som *Våre verste år*)
* *[[Charterfeber]]*
* *[[Cheers]]*
* *[[Chill (TV-program)|Chill]]*
* *[[Chuck (TV-serie)|Chuck]]*
* *[[Cops]]*
* *[[Dansken & Fingern]]*
* *[[Dexter (TV-serie)|Dexter]]*
* *[[Drew Carey Show]]*
* *[[Family Guy]]* (tidligere kjent som *Familien Griffin*)
* *[[American Dad]]*
* *[[Futurama]]*
* *[[Johnny Bravo|Johnny Brarvo]]*
* ''Mesterligakamper''
* *[[Murphy Brown]]*
* *[[Mad About You]]*
* *[[Operation Repo]]*
* *[[Praksisjobben]]*
* *[[Seinfeld]]*
* *[[Scrubs]]*
* *[[Simpsons]]*
* *[[Siste nytt fra P4]]* (siste nyhetssending oktober 2010)
* *[[Star Trek the Next Generation]]*
* *[[Stargate SG-1]]*
* *[[Listen Up!]]*
* *[[The Unit]]*
* *[[Kongen av Queens|The King of Queens]]*
* *[[Powerpuffjentene]]*
* *[[Verdens villeste politivideoer]]*
* *[[Vroom Vroom]]*
* *[[Xiaolin Showdown]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* TV3+ på Viaplay
IHS

**IHS** har flere betydninger:

* IHS-monogram, et Kristusmonogram
* IHS Press, amerikansk katolsk forlag
* Indian Health Service, underavdeling av USAs helsedepartement
* Institute for Humanist Studies, et humanetisk ressurssenter
* Intensity, Hue, Saturation, en metode å representere farger
* International Headache Society (IHS)
Simon de Burley

**Simon de Burley** (født ca. 1336, død 1388) var Lord Warden of the Cinque Ports og konstabel av Dover Castle fra 1384 til 1388. 

Han var en av de mest innflytelsesrike mennene ved hoffet til Rikard II av England. Selv om han kom fra enkle kår ble han oppdratt sammen med Edward, den svarte prinsen. Hans far var John Burley fra Hereford. Simon og prinsen ble nære venner, og Simon ble privatlærer for prinsens sønn, den senere Rikard II. Han fikk et nært forhold til Rikard også, som varte etter hans kroning. I 1377 bekreftet Rikard et årlig stipend på hundre pund til Simon. Dette hadde først blitt gitt av sir John Chandos, og deretter av Edvard III sammen med ansvaret for Carmarthen Castle. I bekreftelsesdokumentet omtaler Rikard ham som «kongens fars ridder». 

Samme år fikk han embetene Master of the Falcon og Keeper of the Mews, og han ble konstabel av Windsor Castle på livstid. I 1378 fikk han herregården Chiltenham i Gloucester, og inntekt fra slottet og tittelen i Llanstephan. I 1382 ble han underkammerherre ved kongens hushold, og landmåler i det sørlige Wales så lenge Edmund Mortimers arving var mindreårig. Hans nærhet til kongefamilien ble ytterligere bekreftet da kongens mor, Joan av Kent, i 1385 navnga ham som en av eksekutørene av hennes testamente. 

I 1388 ble han sammen med andre av kongens favoritter tiltalt for høyforræderi av Commons i Det nådeløse parlamentet, og henrettet. Han var en godt likt mann blant lordene, men i de lavere klasser var han sterkt mislikt. House of Commons og House of Lords var delt i synet på om han skulle henrettes. Kildene sier lite, men det ser ut til at det var et folkelig opprør i Kent hvor man krevde hans død. 

Simon de Burley var ridder av Hosebåndsordenen.

Han hadde ingen barn som vokste opp. 

## Referanser
Liste over frie nettlesere

Dette er en liste over frie nettlesere:

* Arora
* Amaya
* Arachne
* Camino
* ELinks
* Epiphany
* Dillo
* Flock
* Galeon
* Google Chrome
* IceWeasel
* K-Meleon
* Konqueror
* Links
* Lynx
* Mozilla
* Mozilla Firefox
* Nexus
* Opera
* SeaMonkey
* Shiira
* w3m
Lincity

***Lincity*** er et åpen kildekode-videospill inspirert av, men radikalt forskjellig fra, originalen SimCity.

Den kommer i to versjoner, hvor Lincity-ng er den nyeste, med forbedret grafikk i forhold til det opprinnelige Lincity.


Image:Lincity-ng.jpg|Skjermskudd fra ng-versjonen.
Image:Lincity-ng-1.1.jpg|Skjermskudd fra ng-versjonen
Image:Lincity-ng.png|Skjermskudd fra ng-versjonen
Image:Lincity.png|Skjermskudd fra originalen

## Referanser
Aksel Konrad Mikkola

**Aksel Konrad Mikkola** (født 17. juni 1891, død 2. mars 1975) var en norsk småbruker, landhandler og politiker (Ap). Han var stortingsrepresentant for Finnmark i periodene 1934–1936 og 1937–1945.

Mikkola satt i Sør-Varanger formannskap fra 1925 til 1937. Han var fra bygda Neiden i Sør-Varanger kommune og den første med finsk innvandrerbakgrunn på Stortinget. A. K. Mikkola drev butikk like ved Neiden kirke og småbruk på Mikkelsnes ved utløpet av Neidenelva og var dessuten ekspeditør for FFR. Han var gift med Kathinka Mikkelsen fra Skjelfjord i Flakstad og hadde åtte søsken.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Subregion

En **subregion** er et område som utledes fra en større region eller et kontinent, og defineres normalt etter beliggenhet. Himmelretninger, slik som *nord* eller *nordlige*, blir ofte brukt i arbeidet med å definere subregionene. 

## Subregioner etter kontinent
Her er noen eksempler på **subregioner**, sortert alfabetisk av representanter i FN:

### [[Afrika]]
**FNs subregioner:*
** Nordlige Afrika
** Vestlige Afrika
** Midtre Afrika
** Østlige Afrika
** Sørlige Afrika
**Geografiske subregioner:*
** Nord-Afrika
*** Maghreb
** Subsaharisk Afrika
*** Vest-Afrika
*** Øst-Afrika (Afrikas horn)
*** Sentral-Afrika
*** Sørlige Afrika
**Geologiske subregioner:*
*** Kaapvaal kraton
*** Zimbabwe kraton

### [[Amerika]]
* *Se også: [[Amerika (terminologi)]]*

#### [[Nord-Amerika]]
**FNs subregioner:*
** Det nordlige Amerika
** Mellom-Amerika
** Karibia
**Geografiske subregioner:*
** Nordlige Canada
** Great Basin
** Great Plains
** Great Lakes
** De store Antiller
** De små Antiller
**Geologiske subregioner:*
** Det kanadiske skjold
** Laurentia (Nord-Amerika kraton)
** Slave kraton
** Superior kraton
** Wyoming kraton

#### [[Sør-Amerika]]
**Geografiske subregioner:*
** Altiplano
** Amazonasbekkenet
** Andes
** Karibisk Sør-Amerika
** Gran Chaco
** Guyana
** Pampa
** Pantanal
** Patagonia
**Økonomiske subregioner ([[Søramerikanske nasjonenes forbund|SACN]]):*
** Det andiske fellesskap
** Mercosur

### [[Eurasia]]
#### [[Asia]]
* *FNs subregioner:*
** Vestlige Asia
** Sentral-Asia
** Sørlige Asia
** Østlige Asia
** Sørøstlige Asia

* *Geografiske subregioner:*
** Sentral-Asia
** Sørvest-Asia 
*** Den arabiske halvøy/Gulfstatene
*** Anatolia
*** Kaukasus
*** Levant
*** Kurdistan
*** Det iranske platå / Balutsjistan
** Nord-Asia (se Sibir)
** Øst-Asia
** Sør-Asia, eller Det indiske subkontinent
*** Himalayiske stater
*** Indus-Ganges-sletten
*** Deccan/Den indiske halvøy
*** Indiske havstater
** Sørøst-Asia
*** Maritim / Den malaysiske øygruppen
*** Fastland / Indokina

* *Andre grupperinger:*
** Det fjerne østen
** Midtøsten 
** Det nære østen

#### [[Europa]]
* *FNs subregioner:*
** Vest-Europa
** Nord-Europa
** Sør-Europa
** Øst-Europa
* *Subregioner etter halvøyer:*
** Balkan-halvøya
** Den iberiske halvøy
** Den appenniniske halvøy
** Den skandinaviske halvøy
* *Andre grupperinger:*
** Baltikum
** Benelux eller Nederlandene
** De britiske øyer
** Sentral-Europa
** Norden
** Visegrádgruppen
* *Geologiske subregioner*
** Det baltiske skjold
** Den ukrainske fjellkjedefolding
** Øst-Europa kraton

### [[Oseania]]
* Australasia eller Australia
* *Geografiske subregioner*
** Australian Capital Territory
** New South Wales
** Nordterritoriet
** Queensland
** Sør-Australia
** Tasmania
** Victoria
** Vest-Australia
** Jervis Bay Territory 
* *Geologiske subregioner*
** Yilgarn craton
** Pilbara craton

* Melanesia
* Mikronesia
* Polynesia

## Se også
* Kontinent for definisjoner av store landområder, slik som Afrika-Eurasia.
* Subkontinent
* Superkontinent

## Eksterne lenker
* FNs gruppering av kontinenter og subregioner
* FN-gruppe med eksperter på geografiske navn
* FN-subregioner som brukt av GeoHive
Kraftoverføring

**Kraftoverføring**:

*Aksling er en roterende stang som mellomledd for kraftoverføring fra et objekt til et annet.
*Distribusjonsnett, overfører elektrisk kraft fra kraftverk til forbruker
*Drivlinje, et motorkjøretøy sin gruppe av komponenter som leverer kraft til drivhjulene, ekskludert motor(er)
**Drivverk (bil),  – Motoren sitter nær drivhjulene og ikke trenger lang kraftoverføring.
*Kardang, kraftoverføring fra motoren foran til drivhjul bak
*Kraftoverføring, for eksempel er sykkelkjeder en slags kjettinger som overfører kraft til hjulet til sykkelen
*Padleåre, kraftoverføringen til årebladene skjer direkte fra padlerens kropp
*Puma (stormpanservogn), driver beltene gjennom en hydrodynamisk kraftoverføring
*Vannhjul, vannkraft overført til mekaniske innretninger

## Se også

* Kraftuttak
Abbortjern

**Abbortjern** er navnet på en rekke innsjøer og vann i Aurskog-Høland.

* Abbortjern (Aurskog-Høland, Grasåsen), tre vann ved Bjørkelangen i Aurskog-Høland.
* Abbortjern (Aurskog-Høland, Hornåseng), et vann ved Bjørkelangen i Aurskog-Høland.
* Abbortjern (Aurskog-Høland, Lierfoss), et vann på Lierfoss i Aurskog-Høland.
* Abbortjern (Aurskog-Høland, Løken), et vann ved Løken i Aurskog-Høland.
* Abbortjern (Aurskog-Høland, Vierkjerrkroken), et vann på Aurskog i Aurskog-Høland.
* Abbortjern (Aurskog-Høland, Setskog), et vann på Setskog i Aurskog-Høland.
*Kanskje også i resten av landet?*
Friidrett under Sommer-OL 1932

**Friidrett under Sommer-OL 1932**. Det ble konkurrert i 29 grener, 23 for menn og seks for damer, i friidrett under Sommer-OL 1932 i Los Angeles. 

## Medaljer

## Herrer
### 100 m

### 200 m

### 400 m

### 800 m

### 1500 m

### 5000 m

### 10 000 m

### Maraton

### 110 m hekk

*George Saling satte verdensrekord i semifinalen med tiden 14,4*

### 400 m hekk

### 3000 m hinder

### 4 x 100 m stafett

### 4 x 400 m stafett

### 50 km kappgang

### Høyde

### Stavsprang

### Lengde

### Tresteg

### Kule

### Diskos

### Slegge

### Spyd

### Tikamp

## Damer

### 100 m

### 80 m hekk

### 4 x 100 m stafett

### Høydehopp

### Diskos

### Spyd

## Eksterne lenker
* Resultater og profilside  på sports-reference.com
Ivar B. Prestbakmo

**Ivar Bühring Prestbakmo** (født 1968) er en norsk politiker (Sp). Fra 15. november 2024 til 4. februar 2025 var han Statssekretær  i Kommunal- og distriktsdepartementet. Fra 23. januar 2024 til 15. november 2024 var han statssekretær i Kunnskapsdepartementet. Han var Salangens ordfører fra 1999 til 2014 og fylkesråd for samferdsel og miljø fra 2014 til 2020 i Troms fylkeskommune. Prestbakmo ble valgt til fylkesordfører i Troms og Finnmark fra 1. januar 2020. Fra 14. oktober 2021 til 23. januar 2024 var han fast møtende stortingsrepresentant for statsråd Sandra Borch.

## Biografi
Prestbakmo ble direktevalgt som Salangens ordfører i 1999. I 2003 ble han gjenvalgt som ordfører, med støtte fra Høyre, etter at Senterpartiet gjorde et godt valg med 43&nbsp;% oppslutning. I 2007 ble Prestbakmo valgt etter at Senterpartiet fikk reint flertall med 58&nbsp;% oppslutning. Ved kommunevalget i 2011 fikk Sp 45 prosent oppslutning, og Prestbakmo ble gjenvalgt som ordfører med støtte fra Høyre. På Senterpartiets landsmøte i mars 2009 ble han utnevnt til årets senterpartiordfører.

Fra 2014 til 2020 var han fylkesråd for samferdsel og miljø i Troms fylkeskommune. Han fikk i januar 2014 fritak fra vervet som ordfører i Salangen kommune, som han hadde hatt siden 1999. Prestbakmo ble fylkesråd etter en parlamentarisk krise i fylkesrådet til Pia Svensgård (Ap) høsten 2013. Fylkesrådet Svensgård besto av partiene Ap, H og Krf, som høsten 2013 la fram forslag om å sentralisere den videregående skolestrukturen som innebar nedleggelse av flere videregående skoler, samt si nei til bygging av blant annet Bjarkøyforbindelsene. Dette resulterte i at Svensgård sitt fylkesråd gikk i oppløsning. Det nye fylkesrådet besto av blant annet H, Sp, V og Frp og med Line Fusdahl (H) som fylkesrådsleder og Ivar B Prestbakmo (Sp) som fylkesråd for samferdsel og miljø og fylkesrådets nestleder. Dette fylkesrådet fredet de videregående skolene i fylket og fortsatte planene om bygging av Bjarkøyforbindelsene. Etter fylkestingsvalget i 2015 inngikk Sp og V samarbeid med Ap og Krf i fylkesrådet med Cecilie Myrseth (Ap) som fylkesrådsleder. Prestbakmo fortsatte som Senterpartiets fylkesråd og nestleder i fylkesrådet. I juni 2017 gikk Myrseth av som fylksrådsleder da hun stilte til valg til Stortinget for Ap. I det påfølgende fylkesrådet med Willy Ørnebakk (Ap) som fylkesrådsleder, fortsatte Prestbakkmo som fylkesråd for samferdsel og miljø og som fylkesrådets nestleder.

Prestbakmo var nestleder i KS Troms fra oktober 2011 til november 2019. Fra 2016 er han medlem av KS- Hovedstyre, som en av tre fra Senterpartiet. I 2017 ble valgt inn som fast medlem av Senterpartiets sentralstyre.

Prestbakmo ble 29. oktober 2019 valgt til fylkesordfører i Troms og Finnmark og tiltrådte 1. januar 2020. Fra 14. oktober 2021 til 23. januar 2024 var han fast møtende vararepresentant på Stortinget for statsråd Sandra Borch. Da Borch gikk tilbake til Stortinget, ble Prestbakmo utnevnt til statssekretær i Kunnskapsdepartementet.

## Politiske verv

## Andre verv

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Salangen Senterparti
St. Georg kirke i Łódź

**St. Georg [[kirke]]** (polsk *Kościół p. w. św. Jerzego*) ligger ved Jerzys gate 9 i Łódź, i nærheten av Den gamle kirkegård. Den ble opprinnelig bygd som St. Aleksej ortodokse kirke i årene 1895–1896, etter tegninger av Franciszek Chełmiński ved Jekaterynburska-gaten (dagens Jerzys gate). 

Kirken har et noe uvanlig bredt og høyt skip. Det viser seg nemlig at den også ble brukt til hesteridning. I mellomkrigstiden ble den ombygd til en katolsk garnisonskirke og mistet da sin karakteristiske løkformede kuppel.
Døgntemperatur

**Døgntemperatur** er den gjennomsnittlige lufttemperaturen målt hver timeskifte i løpet av et døgn. Meteorologene regner et temperaturdøgn fra kl 18.00 UTC til klokken 18.00 UTC neste dag. Dette vil si fra klokka 19.00 til 19.00 norsk tid (20.00 til 20.00 om sommeren)

For manuelle værstasjoner beregnes døgnmiddeltemperaturen ut fra følgende formel:

Døgnmiddeltemperatur = N - k(N - min), der N er 1/3 (t06 + t12 + t18), dvs. gjennomsnittet av temperaturene kl 06, 12 og 18 UTC, k er en faktor som varierer med sted og måned, hvis hensikt er å kompensere for manglende målinger på natten. Min er temperaturdøgnets minimumstemperatur.

For automatiske målestasjoner som logger timeverdier, regnes døgnmiddeltemperaturen ut som et aritmetisk gjennomsnitt av 24 timeverdier.

## Kilder
*Meteorologisk institutts meteorologileksikon
St. Olga kirke i Łódź

**St. Olga [[kirke]]** (polsk *Cerkiew p. w. św. Olgi*) ligger ved Grzegorz Piramowicz’ gate 12 (tidligere Olgińska-gaten) i Łódź. I 1896 begynte byggingen av et hjem for foreldreløse ortodokse barn. Ved siden av ble et stort kapell bygd, som den 16. oktober 1898 ble innviet som St. Olga ortodokse kirke. Begge bygningene ble tegnet av Franciszek Chełmiński.

Kirken er enskipet og har en rektangulær grunnplan med presbyterium. Hovedinngangen finnes i kirketårnet, som ender i en løkformet kuppel. Denne er det eneste elementet i bygningen som knytter an til russisk-bysantinsk arkitektur. Kirken befinner seg i noen hundre meters avstand fra St. Aleksander Nevskij-katedralen.
Helgafell

**Helgafell** («Det hellige fjellet») er et lite fjell og en sovende vulkan på Heimaey, den største av øyene som utgjør Vestmannaeyjar utenfor sørkysten av Island. Vulkanen hadde sitt siste utbrudd for 6&nbsp;000 år siden. Ved siden av Helgafell ligger den aktive vulkanen Eldfell, som ble skapt av et utbrudd i 1973. Helgafell er 73 meter høyt, og ligger ved siden av en liten gård og kirke ved samme navn. 

Fjellet har en rik historie som går tilbake til den første bosetningen av Island og har tradisjonelt blitt oppfattet som et hellig sted, noe også navnet antyder. En av tradisjonene rundt Helgafell er å bestige bakken uten å se seg tilbake, ønske seg noe bestemt på toppen, og deretter klatre ned uten å se seg tilbake. Etter dette ble sagt (eller håpet) at ønsket ville gå i oppfyllelse.

*[[Landnåmabok]]* og *[[Eyrbyggja saga]]* nevnes at Torolv Mosterskjegg fra Moster i Hordaland var den første som bosatte seg ved Helgafell på slutten av 800-tallet. Der skal han ha bygd et hov for tordenguden Tor. Torolv regnet fjellet som så hellig at ingen måtte se på det uten først å vaske seg; og ingen måtte drepe noen levende skapning der.

Helgafell nevnes også opp i *[[Sagaen om laksdølene]]* som stedet der heltinnen Gudrun Osvivsdotter på slutten av 900-tallet til sist bodde og visstnok også ble gravlagt.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Alfa Romeo GT

**Alfa Romeo GT** (2003–10) er en 3-dørs sportslig familiebil fra italienske Alfa Romeo i Milano. Den ble først vist i Genève i mars 2003 og overtok for Alfa Romeo GTV (1995) som en Grand tourer med god plass til bagasje, men lite plass i baksetet.

Den ble bygget i Pomigliano ved Napoli, der de også bygget Alfa Romeo 156 (som GT deler understell med) og Alfa Romeo 147 (som ga GT sitt interiør). Utseendet er tegnet av Bertone i Torino.  

GT hadde bensinmotor på 165 eller 240 hk og diesel på 150. GT solgte i 80 000 eksemplarer,
tre ganger så mye som den litt større 3-dørs Alfa Romeo Brera som kom i 2005 og (var basert på den nyere Alfa Romeo 159).

Alfa Romeo GT 2009 (14183072267) (cropped).jpg
Alfa GT 20090801 rear.JPG


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* www.alfa-gt.de, GT-eiere fra Tyskland
MediCult

**MediCult** er et dansk legemiddelselskap. Det ble etablert i Norge i 1987 av legene *Kjell Bertheussen* og *Nicolai Holst* sammen med *Jens U. Holst*. Selskapets arbeider med kunstig befruktning og stamcelle-produkter. MediCult er notert på smb-listen på Oslo Børs.

Markedet for legemidler mot barnløshet vokser med mer enn 10 % i året og prisene stiger årlig som følge av dette. I tillegg har barnløshet økende hyppighet. Medicult har patent på legemidler og driver forskning for å utvikle nye legemidler for å møte den økende etterspørselen i markedet.

## Eksterne lenker
* Hjemmeside
*
Grunnvannsspeil

**Grunnvannsspeil** er nivået for grunnvannet i berggrunn eller jordgrunn. Det kan være så dypt man må bore en brønn for å hente drikkevann.

Tørke vil føre til en senkning av grunnvannsspeilet, mens i regntider kan grunnvannsspeilet komme opp på bakkenivå.

Vanntrykket og atmosfæretrykket er likt ved grunnvannsspeilet. 

## Endringer i grunnvannsnivået
Byggingen av Romeriksporten, jernbanetunnelen fra Oslo til Lillestrøm, er et eksempel der fjellet der tunnelen skulle gå, var oppsprekt. Når tunnelen var ferdig, fungerte den som et dreneringsrør på flere tjern og småvann i Østmarka i Oslo. Nordre Puttjern ble nesten helt tørrlagt.

I bunnen av Engavatnet i Brønnøy i Nordland er det et hull som er forbundet med et grottesystem. Dette hullet tettes vanligvis igjen av leire, men når grunnvannsspeilet synker, kan denne «proppen» kollapse, og vannet forsvinner.

## Referanser
Helmond

**Helmond** er kommune og by i provinsen Noord-Brabant som ligger sør i Nederland. Byens rådhus ligger i et slott som ble bygd i 1402. 

De første bosetningene i området fant sted rundt år 1000, og det første skriftlige spor er i en bulle av pave Alexander III i 1179. 

Byen fikk status som by i 1232. I sentrum av byen står et slott som ble bygget på 1300-tallet av Jan III van Berlaer. 

Helmond har mange tekstilbedrifter, de fleste ligger ved kanalen Zuid-Willemsvaart som går gjennom hele byen. Byen produserer også bilmerket MAX. 

## Eksterne lenker
*
Maserati Khamsin

**Maserati Khamsin** (1974–82) er en fire-seters sportsbil fra den italienske bilprodusenten Maserati.

Navnet "Khamsin" er etter *Khamsin-vinden* fra den egyptiske ørken. Modellen var designet av Marcello Gandini hos  Bertone, og erstattet Maserati Ghibli. Første offentlige fremsyning var ved bilmessa i Torino i 1972. Etter ytterligere en visning på Parismessa i 1973 ble det produksjon i 1974.

Den hadde en 4.9-liters V8-motor med en effekt på 320 hk.  Siden 1968 hadde Citroën eid Maserati, så Khamsin ble utstyrt med Citroëns unike hydraulikkløsninger for blant annet bremser, styring og clutch.

Omkring 430 Khamsin ble produsert frem til 1982.  Ved en auksjon i Tønsberg i 1988 ble det meldt to eksemplarer av Khamsin i Norge, mens det i 2013 fantes dobbelt så mange.

Maserati Khamsin Series II at 100 Years Maserati show at Autoworld Brussels.jpg
Maserati Khamsin 1975 back (cropped).jpg


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Khamsinregistry
Oksazepam

**Oksazepam** (**oxazepam**) er et mindre potent benzodiazepin som i Norge markedsføres som *Sobril*. Godkjente bruksområder er nevroser og psykosomatiske lidelser preget av angst, uro og spenning i tillegg til søvnvansker og kombinasjonsbehandling med tricykliske antidepressiva ved engstelige/agiterte depresjoner. Sobril-tabletter finnes i 10 mg , 15 mg og 25 mg.

## Farmakologiske egenskaper
Oksazepam er en aktiv metabolitt av flere benzodiazepiner, blant annet diazepam som er registrert i Norge og temazepam, klordiazepoksid, klorazepat og temazepam. Hos pasienter med redusert leverfunksjon er oksazepam å foretrekke av benzodiazepinene fordi det ikke gjennomgår metabolisme via CYP 450-systemet, men bare glukuronideres før det skilles ut i urin. Dette bidrar til en relativt kort halveringstid. 

## Toleranse og avhengighet
Det er fare for tilvenning og utvikling av avhengighet til oksazepam, spesielt hvis legemidlet brukes ved høye doser eller over lang tid. Hvis det er utviklet avhengighet, vil plutselig opphør av behandlingen medføre abstinenssymptomer som strekker seg fra hodepine, muskelsmerter, sterk angst, anspenthet, rastløshet og irritabilitet, til sviktende orienteringsevne og selvoppfattelse, følelsesløshet eller prikking i lemmene, overfølsomhet for lyd, lys og berøring, hallusinasjoner eller epileptiske anfall.

## Mulige bivirkninger
Som alle legemidler kan oksazepam forårsake bivirkninger, men ikke alle får det. Eldre pasienter er mer utsatt for bivirkninger.
;Svært vanlige bivirkninger
* Døsighet (denne avtar normalt sett etter noen dagers behandling)
* Tretthet
* Utmattelse

;Vanlige bivirkninger:
* Svimmelhet
* Forbigående hukommelsestap
* Glemsomhet

;Mindre vanlige bivirkniger:
* Hodepine
* Svimmelhet
* Muskelsvakhet
* Svekket koordinasjonsevne og hukommelsestap
* Konsentrasjonsproblemer
* Tap av sexlyst

;Sjeldne bivirkninger:
* Allergiske hudreaksjoner
* Pustevansker
* Søvnløshet
* Mareritt
* Uventede (paradoksale) reaksjoner i form av opphisselse
* Aggressivitet og hallusinasjoner.
* Forvirring
* Uvanlig risikoatferd, reduserte hemninger, ingen frykt for fare
* Besvimelse/Følelse av å skulle besvime
* Gulsott (Gulfarging av hud eller øyne)
* Problemer med vannlating

## Referanser
Pinsens kirke i Łódź

**[[Pinse]]ns kirke** (polsk *Kościół p. w. Zesłania Ducha Świętego*) er en katolsk kirke som ligger ved Frihetsplassen og selve begynnelsen av Piotrkowska-gaten i Łódź. Sammen med det klassisistiske rådhuset utgjør den den nordlige inngangsporten mot Piotrkowska-gaten.

Kirken ble bygd i klassisistisk stil i årene 1827–1828 etter tegninger av Bonifacy Witkowski som en av de første representative bygninger i Łódź. Den var opprinnelig den første evangeliske kirken i byen og var viet til Treenigheten (derav det tidligere navnet «Treenighetskirken»). I årene 1889–1892 ble den fullstendig ombygd i neorenessanse etter tegninger av Otto Gehlig. Den fikk en ny grunnplan som et gresk kors, og en stor kuppel omgitt av seks småtårn.

Etter andre verdenskrig ble kirken overgitt til et romersk-katolsk sogn i byområdet, og ble innviet som katolsk kirke den 1. januar 1945. Sognet er viet til Pinsen, og derav kommer dagens navn «Pinsens kirke».
Paris–Tours

**Paris–Tours** er et fransk klassisk endags-sykkelritt som foregår i oktober mot slutten av den europeiske sykkelsesongen. Rittet går fra utkanten av Paris til Tours, og følger en flat løype. Fra 2005 til 2007 var rittet en del av UCI ProTour.

## Vinnere

## Eksterne lenker
*
Ingeniørgeolog

**Ingeniørgeolog** er en geolog som er spesialisert innen ingeniørgeologi, et fagfelt som er nært beslektet med geologi, geoteknikk, bergmekanikk og anleggsteknikk.

Gode kunnskaper innenfor ingeniørgeologi er av avgjørende betydning for vellykket planlegging og bygging av tunneler og andre undergrunnsanlegg. Det er ikke uvanlig at ingeniørgeologer samarbeider med bygningsingeniører, arkitekter, entreprenører og arealplanleggere for å sikre at geologiske faktorer som vil påvirke stedsvalg, design, konstruksjon, drift og vedlikehold på byggeplasser ivaretas.

Ingeniørgeologiske studier utføres i forbindelse med blant annet:
*private, kommersielle, industrielle og militære utbygginger og installasjoner; 
*bygging av tunneler til samferdsel (veg, jernbane og lufthavn) og anlegg i fjell og løsmasser i forbindelse med kraftverk, kloakkanlegg, vannrenseanlegg, tilførselsrør, kanaler, dammer, vannreservoarer
*gruvedrift og steinbrudd, avgangsdammer, gjenvinning og ikke minst planlegging, gjennomføring og sikring av gruveganger; 
*stabilitet i fjellsider og klippekanter med tanke på rasfare (både på land, onshore og offshore)
og annet.

## Se også
* Ingeniørgeologi
* Geoteknikk
* Ingeniørgeologiske prosjekter i Norge
Ut og stjæle hester

:*For filmen, se [[Ut og stjæle hester (film)]]*
***Ut og stjæle hester*** er en norsk roman skrevet av Per Petterson. Den kom ut på Oktober forlag i 2003.

Boka handler om den 67 år gamle Trond som har blitt enkemann og flytter fra byen til ei skogsbygd. Dette utløser minner fra ungdomstida, da han ferierte i liknende omgivelser sammen med faren sin. Disse minnene velter fram igjen, og han konfronteres med følelser og handlinger som ligger 50 år tilbake i tid, blant annet et fatalt uhell, et svik og en ukjent historie med følger for resten av Tronds liv. Forholdet til faren er sentralt. 

Per 2018 var boka oversatt til 50 språk. Boka ble filmatisert i 2019.

## Priser
*Ut og stjæle hester* har fått en rekke priser.
* International IMPAC Dublin Literary Award i Irland – 2007
* Independent Foreign Fiction Prize 2006 i Storbritannia som første norske forfatter noensinne.
* Prix Littéraire Européen Madeleine Zepter 2006 i Frankrike 
* Prix Mille Pages 2006 i Frankrike
* Bokhandlerprisen 2003 
* Kritikerprisen 2003
* Klassekampens litteraturpris 2003,
* Romanen ble i en Dagbladet-serie sommeren 2006 kåret til en av de 25 beste romanene fra de siste 25 år.
* Den ble nominert til Los Angeles Times Book Prizes 2007 som en av fem finalister 
## Utgivelser
*2003 Forlaget Oktober, innbundet. ISBN 9788249500178
*2004 Lydbokforlaget, innlest av Jan Grønli. ISBN 9788242114013

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om ''Ut og stjæle hester'' på Oktober forlag
* Intervju med Petterson om boka
* Omtale i Dagbladet
Rådgivende ingeniør

En **rådgivende ingeniør**, også kalt **konsulent**, er en ingeniør som driver rådgivende virksomhet. 
## Norge
Interesseorganisasjonen for rådgivende ingeniører i Norge, Rådgivende Ingeniørers Forening, ble opprettet i 1919. Det opprinnelige navnet var Tekniske Konsulenters Forening, og medlemmene var da individuelle rådgivende ingeniører. 

Rådgivende ingeniørers arbeidsoppgaver og oppdrag kan være innen bl.a. fagområdene bygg, elektro og VVS. De påtar seg både ren rådgivning og prosjektering, utarbeidelse av konkurransegrunnlag samt prosjektledelse og -administrasjon, byggeledelse og ledelse av prosjekteringsgrupper.

## Litteratur
*Hans Cappelen: «Byggherren og kontraktene», Oslo 2001 (1. opplag 1994), og i HolteProsjekts program «Bygglex», Oslo 2005
*Advokatfirmaet Cappelen & Krefting DA: «Oppføring av egen bolig» (Oslo 1998) om bustadoppføringslova
* Hans Jakob Urbye: "Kommentarer til NS 8401 og NS 8402", Oslo 2011

## Eksterne lenker
* www.rif.no
Ferrari GT4

**Ferrari GT4** (1974–80) var en italiensk fire-seter sportsbil laget av Ferrari. Den etterfulgte Ferrari Dino og ble kalt **Dino GT4** frem til 1976. Modellen ble etterfulgt av Ferrari Mondial i 1980.

**308 GT4** (2 826 eksemplarer) fra 1974 ble levert med en ny 3-liters midt-montert V8 på omkring 250 hk. Dette var starten på en lengre rekke to-setere fra Ferrari med midt-montert V8. For første gang fikk Ferrari karosseriet tegnet av Bertone, med kantede linjer som de Bertone-designede Lancia Stratos og Lamborghini Urraco.  Chassiset var forlenget til 2,5 meter for å få plass til bakseter.

**208 GT4** (806 eks.) fra 1975 fikk en 2.0-liter V8 på 170 hk for å utnytte fordeler i det italienske avgiftssystemet. Disse motorene ble også brukt i  Ferrari 208 GTB. 

1975 Ferrari Dino 308 GT4 (cropped).jpg
Dino 308GT4 GCdE.jpg
1974 Ferrari Dino 308 GT4 (3951779396) (cropped).jpg


## Referanser
Tiltmeter

**Tiltmeter** er et instrument som er konstruert for å måle svært små endringer i horisontalplanet, enten på bakken eller i byggverk. Tiltmetere er i utstrakt bruk for å måle vulkaner, vannmassenes påvirkning på demninger, små bevegelser i potensielle skredområder, og byggverks påvirkning av forskjellig belastning og fundament-setting.

Tiltmetere har en lang historie, som går litt i parallell med seismografen. Det første tiltmeteret var en lang, stasjonær pendel. Disse ble brukt i de første betongdemningene, og er fremdeles i bruk i dag, sammen med nyere teknologi slik som laser-reflektorer. Selv om de også har blitt brukt til mye annet, slik som overvåkning av vulkaner, har de klare ulemper, slik som deres store lengde, og følsomhet for luftstrømninger. Selv inne i demninger blir de sakte men sikkert byttet ut med elektroniske tiltmetere.

Målinger av vulkaner og bevegelser i jordskorpen ble tidligere gjort med et vannrør, med et langt basislinje-tiltmeter. Dette var en enkel anordning som besto av to vannbeholdere som var koblet sammen med et langt rør fylt med vann. Enhver endring i helningsgraden kunne måles ved å se på forholdet mellom fylningsgraden i de to beholderne. Selv om disse har vært i utstrakt bruk over hele verden i forbindelse med geofysisk forskning, har de vist svært vanskelig i bruk. For eksempel så må de, på grunn av sin høye følsomhet for temperatursvingninger, alltid avleses midt på natten.

Moderne, elektroniske tilmetere, som sakte, men sikkert erstatter alle andre typer tiltmetere, bruker et enkelt vater-prinsipp, som er i bruk i den vanlige snekker-varianten. Som vist på figur 1 måler flere elektroder, med høy presisjon, den eksakte posisjonen til en luftboble i en elektrolyttløsning. Enhver liten endring i nivået registreres. Denne innretningen er svært lite følsom for temperaturendringer, og enhver temperaturpåvirkning kan kompenseres for ved hjelp av innebygget, termiske elektronikk. En nyere teknologi bruker MEMS-elektronikk, men det er ikke klart hvorvidt dette kan erstatte den vanlige luftboble-teknikken.

Det mest dramatiske bruksområdet for tiltmetere er forutsigelse av vulkanutbrudd. Som kan sees på figur 2 hadde den største vulkanen på Hawaii, Kilauea, for vane å fylle hovedkammeret med magma, for deretter å tømme dette gjennom en sideåpning.

## Produsenter

* Soil Instruments (UK) Ltd – Geotechnical & Structural Instrumentation

## Referanser



## Se også

* Differensiell GPS
Volvo Tundra

**Volvo Tundra** var en konseptbil bygget og designet av italienske Bertone for Volvo i 1979. Bilen var basert på Volvo 343. Prosjektet ble stoppet av Volvo, og et svært likt design ble i stedet solgt til Citroën, hvor det ble satt i produksjon som Citroën BX.
Rufane Shaw Donkin

**Rufane Shaw Donkin** (født 1773, død 1. mai 1841) var en britisk general og fungerte en stund som guvernør i Kappkolonien. Hans far døde som general i 1821 etter å ha tjent med nesten alle britiske kommandanter fra Wolfe til Gage.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Rufne Shaw Donkin var eldst i søskenflokken og fikk sin første kommisjon i sin fars regiment.

### Militær
Han sluttet seg til regimentet da han var 14 år, med åtte års ansiennitet som løytnant. Han ble kaptein i 1793 og var i aktiv tjeneste i De vestindiske øyer i 1794 og som major i 1796. 25 år gammel ble han oberstløytnant og i 1798 utmerket han seg da han ledet en lett bataljon  i Ostend–felttoget. Han tjente sammen med William Cathcart i slaget ved København  i 1807, og han fikk to år senere kommandoen over en brigade i hæren i Portugal som han ledet i slagene ved Porto og Talavera. 

Han ble snart overført som kvartermestergeneral til en kommando i Middelhavet hvor han tjente fra 1810 til 1813 og deltok i felttogene i Catalonia. Sir John Murrays mislykkede forsøk ved Tarragona involverte ikke Donkin viss råd ble ignorert av den britiske kommandanten.

Generalmajor Donkin dro i juli 1815 til India og utmerket seg som divisjonskommandant i Francis Rawdon-Hastings' operasjoner mot Mahrattariket (1817–1818). Han tok dødsfallet av sin unge kone svært tungt, og han dro på sykepermisjon til Kapp det gode håp. Fra 1820 til 1821 administrerte han Kappkolonien med suksess og oppkalte havnen i Algoa Bay Port Elizabeth etter sin avdøde kone. Han ble generalløytnant i 1821.

Resten av sitt liv tilbrakte han i litterært og politisk arbeid. Han var en av de opprinnelige mennene i Royal Geographical Society, medlem av Royal Society og mange andre kunnskapsrike foreninger. Hans teorier om Niger–elvas leie, publisert under tittelen *Dissertation on the Course and Probable Termination of the Niger* (London 1829), gjorde ham involvert i en del kontroverser. Fra 1832 av satt han i House of Commons og ble *Surveyor-General of the Ordnance*. 

Han begikk selvmord i Southampton 1. mai 1841. Han var da general, og han var oberst i 11. infanteriregiment.

Rufane Shaw Donkin var fetter av Charles Collier Michell, surveyor–general i Kappkolonien.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fiat Ritmo

**Fiat Ritmo** er en bilmodell fra den italienske bilprodusenten Fiat som ble produsert mellom 1978 og 1988. Modellen er designet av Bertone, og ble i Storbritannia og USA solgt under navnet **Fiat Strada**.

## Historie
Fiat Ritmo var bygget på mer eller mindre samme drivverk som forgjengeren Fiat 128. Modellen var et billigere alternativ til konkurrerende modeller fra merker som Ford og Renault. I 1980 ble en dieselmotor lansert, mens det i 1981 kom en modell kalt *Ritmo Super* med en rekke oppgraderinger. Samme år ble den første sportslige modellen lansert, *Ritmo 105TC*, utstyrt med en 1.6-liters Fiat DOHC-motor med 105 hestekrefter. Noen måneder senere ble *Ritmo Abarth 125TC* introdusert, en modifisert 105TC med 125 hestekrefter, ventilerte bremseskiver foran, oppgradert understell og en ny girkasse fra ZF.Til året 1984 kom 130 TC hvor det var foretatt en lett facelift av karosseriet.Motoren fikk 130 hk takket være 2 doble 40mm forgassere, det være seg Dellorto, Weber eller solex.

Teknologisk sett var den største nyvinningen i forbindelse med Ritmo ikke bilen selv, men derimot produksjonen. Fiat hadde allerede lang erfaring i automatisk montering av bilmodeller, men Ritmo var den første modellen som var mer eller mindre kun bygget av roboter, noe som gav slagordet «Håndbygget av roboter». Dette gjorde bilen billigere og raskere å produsere, men samtidig fikk Ritmo et rykte for dårlig kvalitet og driftssikkerhet.

I 1982 ble modellen oppdatert, og en sedanutgave, kalt Regata, ble lansert. Året etter, i 1983, ble Ritmo Cabriolet lansert, men produksjonen ble stoppet etter bare to år på grunn av lav etterspørsel.

I 1988 rullet den siste Ritmo av samlebåndet, og ble erstattet av den mer konvensjonelle Tipo.

## En spansk tvilling
Den spanske bilprodusenten Seat startet sin historie som Fiat-produsent, og bygget Fiat-biler med egne logoer frem til avtalen gikk ut i 1982. Fra 1979 til 1982 ble en spansk utgave av Ritmo, **Seat Ritmo**, produsert i Spania. Da avtalen gikk ut i 1982 måtte Seat endre nok deler av modellen til at Fiat ikke ville saksøke dem, og modellen ble videreutviklet til Seat Ronda, som var i produksjon frem til 1986. Før Seat ble overtatt av Volkswagen presenterte Seat en sort Ronda, hvor alle egenutviklede deler var lakkert gule, for å bevise at de fortsatt hadde rett til å bygge bilen.

Senere ble en firedørsutgave av Ritmo utviklet på samme plattform, og fikk navnet Málaga. Da Seat kort tid etter ble overtatt av Volkswagen ble alle Fiat-baserte modeller stoppet, inkludert Málaga.
Lansettmøll

* *[[Corsocasis]]*
* *[[Schreckensteinia]]*

**Lansettmøll** (Schreckensteiniidae) er en artsfattig familie av små sommerfugler som finnes over det meste av verden, selv om det bare er kjent åtte arter. Én av dem finnes i Europa, også i Norge. Lansettmøllenes systematiske plassering er usikker, de bør trolig regnes til gruppen Apoditrysia, men det er uvisst hvordan deres slektskapsforhold til andre undergrupper av denne er.

## Utseende
Små møll (vingespenn opptil 12&nbsp;mm) med smale vinger, gjerne lysbrune. **Hodet** er middels stort, blankt, med lange, trådformede antenner som kan være nesten så lange som forvingene. Labialpalpene (munnfølerne) er lange og framover- eller oppoverrettede foran hodet. Sugesnabelen er velutviklet. **Vingene** er lange og smale, forvingene omtrent fire ganger så lange som brede, bakvingene er svært smale og tilspissede med lange hårfrynser bak. **Beina** er ganske lange, mellombeina har to lange sporer/pigger og bakbeina har fire. Disse er svært påfallende fordi møllene hviler med bakbeina pekende rett til værs. **Larvene** er sparsomt hårete med middels lange hår, vorteføttene under bakkroppen er påfallende lange og slanke.

## Levevis
Larvene til disse møllene lever på planter i sumakfamilien (Anacardiaceae), maskeblomstfamilien (Scrophulariaceae) og rosefamilien (Rosaceae). Ulikt de fleste andre småsommerfugler lever de ikke som minerere inne i bladene, men gnager på dem utenfra, beskyttet av et tett spinn. Den europeiske arten, *Schreckensteinia festaliella*, lever på bjørnebær, bringebær og andre arter i slekten *Rubus*. Den kan skjelettere bladene og har blitt innført til Hawaii i et forsøk på biologisk kontroll av bjørnebær.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Gruppen Apoditrysia
********** Overfamilien **Schreckensteinioidea**  , bare én familie
*********** Familien **lansettmøll, Schreckensteiniidae**
************ Slekten *Corsocasis*  – tre arter, Sørøst-Asia
************ Slekten *Schreckensteinia* Hübner, 1825
************* *Schreckensteinia erythriella* Clemens, 1860
************* *Schreckensteinia felicella* (Walsingham, 1880) – Nord-Amerika
************* *Schreckensteinia festaliella* (Hübner, 1819) – Europa, innført til Nord-Amerika og Hawaii, finnes over hele Norge.

## Eksterne lenker
*
Herman Scheel

**Herman Carsten Johannes Scheel** (født 18. eller 19. januar 1859 på Hamar, død 29. september 1956) var en norsk jurist og justisminister 1910&ndash;1912.

Etter første skoleår på Hamar og examen artium 1876 fra Aars og Voss' skole, samt  cand. jur. 1881, studerte han i Berlin og London og ble universitetsstipendiat 1877 og dosent i rettsvitenskap ved Det Kongelige Frederiks Universitet i Kristiania.  Han ble dr. jur. 1892 på avhandlingen  *Om egtefællers formuesforhold* og satt konstituert (foreløpig innsatt) som professor 1893–1898 mens professor Francis Hagerup var statsråd. Derpå var han høyesterettsassessor 1898–1910 og fra 1912, kun avbrutt av ministerjobben. Han var nemlig sjef for justisdepartementet i Wollert Konows regjering fra 1. februar 1910 til 15. februar 1912 og representerte Høyre. Fra 1912 var han dommer i Høyesterett og fra 1920-1929 Høyesterettsjustitiarius. Ellers satt han i styret for Enkepensjonen og den senere Statens pensjonskasse og skrev avhandlinger om dette og forsikringsjus. Han døde i en alder av 97 år i 1956.

Scheel ble utnevnt til kommandør med stjerne av St. Olavs Orden. Han ble også tildelt storkors av Italias kroneorden.

Han var sønn av sorenskriver Johan Christian Ræder Scheel (1823–1898) og Christiane Marie Mathilde Bay (1831–1913).  Søstera Signe Scheel (1860–1942) ble maler. Søstera Alfhild (1862–1953) ble gift med historikeren Absalon Taranger. Han var gift med Sara Leonore Sandberg (født 1870) og hadde fem barn. Datteren Elisabeth Scheel (1898–1990) ble keramiker.
## Verker
* *Om egtefællers formuesforhold* (1892)
* *Forelesninger over norsk tingsræt* (1901, 1905)
## Se også
* Scheel
* Ræder (slekt)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Nasjonalbibliotekets digitaliserte bøker av Herman Scheel''

__NOTOC__