open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Petter Ness

**Petter Andreas Breck Ness** (født 10. mai 1985) er en norsk fotballspiller som spiller spiss. Han har tidligere hatt sporadiske innhopp for Åsane fotball i norsk førstedivisjon (Adeccoligaen), men meldte i februar 2008 overgang til Sandviken IL. Han har spilt på flere aldersbestemte landslag for Norge, og er kanskje best kjent for å ha scoret hatrick for Norges U-17 landslag i en treningskamp mot Irland.

## Eksterne lenker
* Petter Ness på fotball.no
Lasersikte

**Lasersikte** er et elektronisk sikte til skytevåpen som består av en laser.

## Beskrivelse
Siktet fungerer slik at en lasermodul på våpenet sender en laserståle som lager en lysprikk der *prosjektil*et er justert for å treffe. Tidligere ble kun rød laser brukt, men nå brukes også grønn laser. 

## Bruk
Lasersikter brukes primært av avdelinger innen politi og militære. Det er et nyttig produkt i halvmørke og mørke, og gjør at en kan avfyre våpenet uten å måtte holde det opp i ett med øynene. 

## Se også
* Våpenlykt
* Dioptersikte
* Hullsikte
* Rødpunktsikte
* Holografisk sikte
* Kikkertsikte
Mensendieckskolen i Oslo. Høgskole i fysioterapi

**Mensendieckskolen i Oslo. Høgskole i fysioterapi** var en høgskole for mensendieckbasert fysioterapeututdanning. Det ble etablert i Oslo i 1927 under navnet Norsk Mensendieckskole A/S. Fra 1974 utdannet Mensendieckskolen fysioterapeuter. Utdanningen heter i dag bachelor i fysioterapi, studieretning mensendieck.

Skolen ble overtatt av staten i 1979, og fikk da navnet Statens Mensendieckskole, Oslo. Skolen ble høgskole og fikk navnet *Mensendieckskolen i Oslo. Høgskole i fysioterapi* i 1984. I 1992 ble skolen fusjonert inn i Bislet høgskolesenter, og i 1994 inn i Høgskolen i Oslo.

Undervisningen er basert på metodikk utviklet av Bess Mensendieck (1864–1957).

## Litteratur
* Camilla Wulfsberg *Den norske Mensendieck-skoles historie*. Universitetsforlaget, 1982 ISBN 82-990909-0-3

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hamburgsund

**Hamburgsund** er et tettsted i Tanum kommune i Västra Götalands län i landskapet Bohuslän i Sverige. Stedet ligger innenfor Hamburgö i Hamburgsundet innenfor Skagerrak. I 2010 hadde tettstedet 818 innbyggere.

«Hornbore Slott» er restene av en bygdeborg fra vikingtid eller middelalder, og det antas å ha vært tingplass ved Hamburgsund fra 1000-tallet som del av det norske Båhuslen. I forbindelse med Øresundtollen nevnes Hamburgsund tollstasjon i 1585. Det var rikt sildefiske her på 1700-tallet.

## Referanser
Fysioterapihøgskolen i Oslo

**Fysioterapihøgskolen i Oslo** var en høgskole for fysioterapeututdanning, etablert i Oslo i 1967 under navnet *Statens fysioterapiskole, Oslo*. Skolen ble i 1992 fusjonert inn i Bislet høgskolesenter, og i 1994 inn i Høgskolen i Oslo (nå Oslomet – storbyuniversitetet).

Skolen ble etablert ved at det private *Oslo ortopediske institutt* ble gjort statlig. Instituttet ble etablert i 1897.

Skolen var først 2-årig. Skolen fikk navnet *Fysioterapihøgskolen, Oslo* i 1984. Mensendieckskolen i Oslo ble etablert i 1927, og ble overtatt av staten i 1979.
## Referanser
Statens sykepleierhøgskole

**Statens sykepleierhøgskole** var en høgskole for sykepleierutdanning, etablert i Oslo i 1962 under navnet Statens sykepleieskole. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Oslo, nå Oslomet – storbyuniversitetet.

Skolen ble høgskole og fikk navnet Statens sykepleierhøgskole i 1984. Skolen hadde lokaler i Bjerregaards gate.

## Litteratur
* Ingeborg Mørland og Jan Fagermoen. *Statens sykepleierhøgskole 25 år : 1962-1987*. Oslo, 1987
Villshärad

**Villshärad** er et tettsted i Halmstad kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 656 innbyggere. Villshärad ligger cirka ti kilometer nord for Halmstad.

## Referanser
Aleksejevka (Belgorod oblast)

**Aleksejevka** (russisk: Алексе́евка) er en by i Belgorod oblast i Russland. Den ligger ved elva Tikhaja Sosna (i Dons nedbørfelt), rundt 150&nbsp;km øst for Belgorod.1989).

Den ble grunnlagt i 1685 som *Aleksejevka* (eller *Aleksejevskaja*) *[[sloboda]]* etter Aleksej Tsjerkasskij, dens første eier. Bystatus ble innvilget i 1954.

## Demografi
Befolkningsutvikling:
:

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Aleksejevka

**Aleksejevka** kan vise til:

*Aleksejevka (Kasakhstan) – en by i Kasakhstan
*Aleksejevka (Belgorod oblast) – en by i Belgorod oblast i Russland
Statens skole for husøkonomer

**Statens skole for husøkonomer** var en skole etablert i Oslo i 1974 under navnet Statens oldfrueskole. Skolen fusjonerte i 1985 med Statens husstellærerhøgskole og Statens skole for kostholdsøkonomer til Stabekk høgskole, som igjen i 1994 ble innlemmet i den nye Høgskolen i Akershus, og nå er flyttet til Lillestrøm.

Skolen var en videreføring av husøkonomutdanningen som startet på Statens Kvinnelige Industriskole som 4 måneders kurs for sykehusoldfruer i 1955. Norsk hotell- og restaurantforbund meldte også behov for kvalifiserte oldfruer, og i 1959 ble kurset utvidet til å omfatte «hotell- og anstalthusholdninger» og ble forlenget til 7 måneder. Fra 1969 ble kurset 1-årig. I 1973 fikk utdanningen navnet Statens Oldfrueskole og hadde undervisningslokaler på Linderud i Oslo. Skolen skiftet i 1980 navn til Statens skole for husøkonomer. 

Skolen ble i forbindelse med fusjonen i 1985 oppgradert til høgskolestatus.
Tylösand

**Tylösand** er et tettsted i Halmstad kommune i Hallands län i Halland i Sverige. Det ligger cirka syv kilometer vest for Halmstad. I 2010 hadde tettstedet 399 innbyggere.


Fil:Tylösands strand.jpg|Tylösands strand
Fil:Strand1 halmstad.JPG|Stranden


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Statens skole for kostholdsøkonomer

**Statens skole for kostholdsøkonomer** var en skole som ble etablert i Oslo i 1956 av Helsedirektoratet under navnet *Statens kjøkkensjefskole*, Oslo. Skolen skiftet i 1980 navn til *Statens skole for kostholdsøkonomer*. 

Skolen fusjonerte i 1985 med Statens husstellærerhøgskole og Statens skole for husøkonomer til Stabekk høgskole, som igjen i 1994 ble innlemmet i den nye Høgskolen i Akershus, og i 2003 flytta til Kjeller ved Lillestrøm.  Skolen ble i forbindelse med fusjonen i 1985 oppgradert til høgskolestatus. Studiet ble senere lagt ned.

Skolen var toårig fra starten, med to semester i skole og to semester i styrt praksis. Utdanninga var rettet mot arbeid i storhusholdninger: sykehus, barnehjem, pleiehjem og forlegninger.

## Referanser
Statens lærerhøgskole i forming, Blaker

**Statens lærerhøgskole i forming, Blaker** var en høgskole for formingslærerutdanning, etablert i Sørum i 1917 under navnet Statens husflidskole, Blaker.  Skolen lå på Blaker skanse.

Skolen var opprinnelig en fagutdanning i håndverk og husflid. En egen linje for lærerutdanning kom i 1934. Skolen fikk navnet Statens lærerskole i forming, Blaker (SLFB) i 1966, deretter navnet Statens lærerhøgskole i forming, Blaker fra 1984.

Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Akershus og forsette som en egen avdeling, Avdeling for produktdesign. Utdanninga ble flyttet til Kjeller i 2003 da Høgskolen i Akershus ble samlokalisert der. Ved sammenslåinga mellom Høgskolen i Oslo og Høgskolen i Akershus i 2011, ble den organisert som Institutt for produktdesign ved Høgskolen i Oslo og Akershus.

## Litteratur
* Anne Fossnes. *1683-1983 Blaker skanse 300 år : 1917-1983 Statens lærerhøgskole i forming Blaker : jubileumsalbum*.  Utgitt av Statens lærerhøgskole i forming Blaker, 1983
* Georg Brochmann. *Blaker, Skansen og skolen*. Blaker og Sørum historielag, 2004 (''Først utgitt 1950)
Jim Protector

**Jim Protector** ble startet i 2001 Alexander Svanberg og Jarle Nordaas fra Horten. I 2002 ga de ut sin første EP *Half Finished / Half Begun*, og to år etter kom EP-en *Jim Protector's Guide to Self-Pity*, utgitt av Switch Off Records.

I 2007 ga de ut sin første full-lengder *Shields Down* der Ken Stringfellow bidrar på tittelsporet og står for produksjon og miksing av plata. På skiva bidrar også Jad Fair på et spor. Plata fikk mye oppmerksomhet blant annet i motebladet Det Nye og førte til deltagelse på bl.a. Quartfestivalen og *North by North East* i Toronto, Canada.

*Shields Down* fikk terningkast 5 i *Tønsbergs Blad* og 4 i *Hamar Arbeiderblad*, *Bergensavisen*, og *Stavanger Aftenblad*.

## Diskografi
;EP-er
**Jim Protector's Guide to Self-Pity* (Switch Off Records, 2004)
**Half Finished/Half Begun* (Switch off Records, 2002)

;Studioalbum
**Artefact*, 2011
**[[Shields Down]]* (Switch Off Records, 2007)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Jim Protector på MySpace
Rydöbruk

**Rydöbruk** er et tettsted i Hylte kommune i Hallands län i Halland og Småland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 388 innbyggere.

Grensen mellom Småland og Halland går gjennom Rydöbruk.

## Referanser
Åled

**Åled** er et tettsted i Halmstad kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

Åled ligger cirka 10 kilometer nordøst for Halmstad.

## Referanser
RIM-116 Rolling Airframe Missile

**RIM-116 Rolling Airframe Missile** (RAM) er et kortdistanse sjøbasert luftvernmissil utviklet i fellesskap av USA og Tyskland. Systemet brukes primært for å beskytte skip mot innkommende sjømålsmissiler og fly.

Navnet «rolling airframe» viser til at missilet roterer raskt rundt sin lengdeakse i flukt, noe som gir gyroskopisk stabilitet og gjør at missilet kan bruke enkle styreflater for høy manøvrerbarhet.

## Systemet
RAM er et lett og hurtigmissil som styres både av infrarød (IR) målsøker og radiosignaler. Det roterer i flukt, noe som gjør at søkeren kan «se» i alle retninger og gir missilet høy manøvrerbarhet.

Missilet avfyres fra Mk 49 utskytningssystem, som rommer 21 missiler og utgjør kjernen i RAM Mk 31 våpensystem. I standardversjonen er systemet koblet til skipets egne sensorer for måloppdagelse og ildledning.

En egen variant, SeaRAM, har integrerte radar- og IR-sensorer i samme tårn som Phalanx CIWS, og kan dermed operere uavhengig av skipets øvrige kampsystem.

## Utvikling
RAM ble utviklet på 1970- og 1980-tallet som et fellesprosjekt mellom US Navy, Raytheon og det tyske selskapet Diehl BGT Defence. Første operative installasjon kom i 1992.

## Varianter

* **Block 0** – første operative versjon, med passiv radarsøker hentet fra AIM-7 Sparrow kombinert med IR-søker fra AIM-9 Sidewinder.
* **Block 1** – Innført rundt år 2000, har forbedret infrarød målsøker som tillater angrep mot mål uten radarutsendelse.
* **Block 2** – introdusert fra 2015, med kraftigere motor, større rekkevidde og bedre søker.
* **HAS-modus** (*Helicopter, Aircraft, Surface*) – en operasjonsmodus som gir evne til å engasjere ikke bare innkommende missiler, men også fly, helikoptre og små overflatemål.
* **SeaRAM weapon system** – en selvstendig versjon der RAM er integrert med CIWS-tårnet fra Phalanx CIWS, men med RAM-missiler i stedet for 20 mm gatlingkanon. SeaRAM har egen radar- og IR-sensor og krever ikke skipets sensorer for å operere.

## Brukerland
Per 2024 er det levert over 500 utskytningsenheter og mer enn 5000 missiler av RAM-systemet.

**Systemet er i bruk hos følgende land:**

*  US Navy har RAM på hangarskip, amfibieskip, destroyere og LCS.
*  Tyskland var opprinnelig partner i utviklingen og har hatt RAM på marinefartøy siden 1992.
*  Brukes på Hyūga-klassen og andre destroyere.
*  Tyrkia har systemet på fregatter av Gabya- og Istanbul-klassen.
*  Sørkorea har RAM på KDX-II og KDX-III jagere.
*  Hellas’ marine benytter RAM på MEKO-fregatter.
*  Egypt har RAM på nyere fregatter.
*  Marina Armada de México har installert RAM på SIGMA-fregatter.
*  Saudi-Arabias marine har systemet på sine fregatter.
*  De forente arabiske emirater har RAM på Baynunah-korvettene.

**Kommende brukere:**

*  Indonesia signerte kontrakt i 2023 for RAM til FREMM-fregatter.

## Referanser


## Eksterne lenker
Times Higher Education

***Times Higher Education*** (**THE**), tidligere ***The Times Higher Education Supplement*** (også omtalt som *The Times Higher*), er et magasin som utgis i London, og med fokus på høyere utdannelse.

*The Times Higher Education Supplement* ble utgitt i avisformat mellom 1971 og 2008. I 2008 ble bilaget relansert i magasinformat under navnet *Times Higher Education*.

*Times Higher Education* er spesielt kjent for sine rangeringer av universiteter, som det daværende bilaget begynte med i november 2004, under navnet THE–QS World University Rankings.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hamar lærerhøgskole

**Hamar lærerhøgskole** var en høgskole for lærerutdanning, etablert i Hamar i 1867 under navnet Hamar offentlige lærerskole. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Hedmark.

Skolen ble opprettet ved stortingsvedtak i 1866. Den fikk navnet Hamar lærerskole i 1967, deretter navnet Hamar lærerhøgskole fra 1981 til 1994.
Skolen ble nedlagt i 1937 og undervisningen flyttet til Elverum. Skolen ble gjenåpnet i 1945.

## Litteratur
* *Hamar lærerskole 100 år*. Hamar, 1967. 207 sider
* *I forandringens tegn : Hamar lærerskole 1967-1977*. Hamar, 1977. ISBN 82-990479-0-0
Valujki

**Valujki** (russisk: Валуйки) er en by i Belgorod oblast i Russland. Den ligger ved samløpet av elvene Valuj og Oskol, rundt 120&nbsp;km øst for Belgorod.

Valujki ble grunnlagt i 1593 som en festning for beskyttelse mot raid fra tatarer.

## Demografi
Befolkningsutvikling:
:

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Elverum lærerhøgskole

**Elverum lærerhøgskole** var en høgskole for lærerutdanning, etablert i Elverum i 1892 under navnet *Elverum friseminar*. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Hedmark.

Elverum friseminar ble grunnlagt av Olav Andreas Eftestøl. Skolen ble overtatt av staten i 1937 og fikk navnet *Elverum offentlige lærarskule*; deretter navnet *Elverum lærerskole* fra 1967 og *Elverum lærerhøgskole* fra 1981.

## Litteratur
* 
* 
* Gunnar Bæra. *Elverum lærerhøgskole : en bibliografi*. 2. utg. Elverum, høgskolen, 1991. 108 sider.

## Eksterne lenker
* Elverum lærerskole lokalhistoriewiki.no
Staryj Oskol

**Staryj Oskol** (russisk: Ста́рый Оско́л) er en by i Belgorod oblast i Russland. Den ligger ved elva Oskol, rundt 120&nbsp;km nordøst for Belgorod.

Den ble grunnlagt som en festning i 1593, som en del av de sørlige befestningene rundt Moskva. På 1600-tallet ble byen plyndret av krimtatarer og ukrainske kosakker. 

Staryj Oskol er en gruveby som lever av utvinning av jernmalm. Den ligger i utkanten av Kursk magnetiske anomali, en av de største forekomstene av jernmalm i hele verden. Mer enn åtte millioner tonn jernmalm blir utvunnet her hvert år. Av samme grunn ligger det også en avdeling av Moskvas føderale institutt for stål og legeringer i byen.

Staryj Oskol er hjembyen til MMA-utøveren Fjodor Jemeljanenko.

## Demografi
Befolkningsutvikling:
:

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Statens lærerhøgskole i forming, Oslo

:*«Statens lærerhøgskole i forming» omdirigeres hit; se også [[Statens lærerhøgskole i forming, Blaker]]

*'Statens lærerhøgskole i forming, Oslo*' var en [[høgskole]] for [[husflid]] og [[formingslærer]]utdanning, etablert i [[Oslo]] i [[1875]] under navnet Den kvindelige industriskole i Christiania. Arkitekt var [[Henrik Thrap-Meyer]]. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i [[Høgskolen i Oslo]], nå [[Oslomet – storbyuniversitetet]].

Skolen var opprinnelig privat, og ble overtatt av staten i [[1900]] og gitt navnet Statens kvinnelige industriskole i Oslo. Skolen fikk navnet Statens lærerskole i forming, Oslo i [[1966]], deretter navnet Statens lærerhøgskole i forming, Oslo fra [[1981]]. Begrepet [[industriskole]] omfattet det man i dag forstår som [[håndverk]] og [[husflid]].

== Litteratur ==
* *Den kvindelige industriskole i Kristiania : beretning om skolens virksomhed 1875–1895*. Kristiania, 1895
* *Den Kvinnelige industriskole i Oslo 1875–1925*. Med bidrag av Annette W. Schirmer mfl. Oslo, 1925 
* *Statens kvinnelige industriskole 1875–1950*. Redigert av Astrid Bugge, Helen Engelstad, Valborg Kvaal. Aschehoug, 1950
* *Forming i 100 år : Fra den Kvindelige industriskole i Christiania til Statens lærerskole i forming Oslo 1875–1975'' / Redigert av Helen Engelstad. Oslo, 1975
Mors (latin)

**Mors** er latin for døden. Uttrykket brukes i dagens Norge primært som eufemisme i medisinske journaler.

Forfatteren Alfred Hauge brukte deklinasjonen *Mortem* («Frater Mortem») i sin Utstein kloster-trilogi som navn på den gjestende klosterbroren som bragte med seg svartedauden til klosteret. Han lar alle munkene misforstå navnet for Morten helt til siste slutt, da det endelig gikk opp for abbeden at det var selve *broder død* de hadde gitt husly til.
Kläppa

**Kläppa** er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 318 innbyggere.

## Referanser
Gundal och Högås

**Gundal och Högås** er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län, samt Göteborg og Mölndal kommuner i Västra Götalands län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 384 innbyggere, hvorav 283 i Kungsbacka, 61 i Göteborg og 40 i Mölndal kommune.

## Referanser
Åsa (Halland)

**Åsa** er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Sverige. Det ligger cirka 45 kilometer sør for Göteborg. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

Åsa er en populær badeby for folk fra Göteborg, og tidligere på 1900-tallet også for folk fra Borås. Spesielt populær er «Vita Sand» (Sörvik) som ligger ved Åsa Camping.

Byen har en skole, Åsaskolan, med ca. 550 elever. Den store innflyttingen til byen de senere år har medført at ennå en skole, Åsa Gårdsskola, ble innviet i 2008.

Åsa IF er en meget aktiv idrettsforening, med aktiviteter innen blant annet fotball og innebandy. Hvert år arrangeres «Åsa-cupen» i fotball for jenter og gutter t.o.m. 12 år. Cupen trekker til seg lag fra hele det sørlige Sverige.

I byen finnes dagligvarebutikk, bakeri, bensinstasjon med bilverksted, klesbutikker, pizzeriaer og thairestaurant.

## Referanser
Yngvar Hagen

**Yngvar Hagen** (født 24. september 1909 i Fredrikstad, død 22. mars 1993) var en norsk zoolog.

Hagen arbeidet både ved Universitetet i Oslo, og Vitenskapsmuseet i Trondheim. Hans viktigste arbeidsplass var likevel Statens viltundersøkelser, der han var leder fra 1955 til 1977. I 1937 deltok han i den norske vitenskapelige ekspedisjonen til Tristan da Cunha i den sørlige delen av Atlanterhavet. Materialet fra denne ekspedisjonen ble brukt i hans doktoravhandling *Birds of Tristan da Cunha*.  

*Rovfuglene og viltpleien* fra 1952 er det verket som Hagen er mest kjent for. Denne boka skapte debatt med sitt moderne syn på rovfuglenes plass i naturen.

Hagen var formann i Norsk Zoologisk Forening fra 1955 til 1958.

## Referanser


## Eksterne lenker
* arkivverket.no – Zoolog Yngvar Hagen
Kullavik

**Kullavik** er en tettbebyggelse i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. Den utgjør den sørlige delen av tettstedet Billdal, som også strekker seg inn i Göteborg kommune.

Opprinnelig besto området av mange små gårdsbruk, men etter at Säröbanan kom i 1903 ble det bygget spredte sommerhus, som gradvis ble til permanente boliger. På 1970-tallet ble det bygget et stort antall moderne villaer og på 1980-tallet kom Kullaviks Centrum med butikker og leiligheter.

Kullavik ble definert som tettsted med 679 innbyggere i 1975. I 1980 hadde befolkningen økt til . Fra og med 1990 var stedet regnet som sammenvokst med Billdal. I 2010 hadde Kungsbacka-delen av Billdal  innbyggere.

## Referanser
Bua

**Bua** er et tettsted i Varberg kommune i Hallands län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere. Bua ligger ytterst ved kysten, cirka 20 kilometer nord for Varberg, og fem kilometer vest for Väröbacka.

Stedet var opprinnelig et fiskevær, og det er ennå et av länets største. I Bua ligger en sjøredningsstasjon, hvor redningskrysseren *R/K Odd Fellow* er stasjonert. 

Tre kilometer nord for Bua ligger Ringhals kärnkraftverk. Like sør for byen ligger Södra Cell Värös store anlegg, som produserer papirmasse og saget trelast. Spillvarme fra Södra Cell forsyner byen Varbergs fjernvarmesystem med varmvann. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bua kirke
* Ringhals
Egypts guvernementer

**[[Egypt]]** er inndelt i 27 guvernementer (*[[muhafazah|muḥāfaẓah]]*). Egyptiske guvernementer er øverste ledd i Egypts administrative inndeling. Guvernementene blir styrt av guvernører (*muhafez*) som blir utnevnt av Egypts president. De fleste guvernementene har en befolkningstetthet på mer enn 1000 innbyggere per kvadratkilometer, mens de tre største guvernementene har en befolkningstetthet på færre enn to innbyggere per kvadratkilometer.

To guvernementer, Helwan og 6. oktober, ble skilt ut april 2008. Disse to guvernementene ble oppløst i april 2011.

## Liste over Egypts guvernementer

Guvernementene er videre inndelt i regioner (*markazes*).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rääkkylä

**Rääkkylä** er en kommune i landskapet Norra Karelen i Finland. Den grenser til kommunene Kides, Tohmajärvi, Joensuu, Libelits og Nyslott. Kommunen er enspråklig finsk. Rääkkylä hadde .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hjulplog

**Hjulplog** er gammel type plog som ble benyttet i jordbruket. Den var den dominerende plogtype fra tidlig middelalder og fram til midten av 1800-tallet da den ble avløst av svingplogen. 

Plogen ble oftest trukket av okser, men også med sterke arbeidshester da man med en ny type seltøy fikk økt hestenes trekkraft. Hjulplogen med en vendeskive var en betydningsfull oppfinnelse i middelalderen, og gjorde det mulig å pløye tung, leireholdig jord, og var avgjørende for at store deler av Europas villmark og myrområder ble kultivert i løpet av middelalderen, spesielt sørlige England, nordlige Frankrike og nordlige Italia. Hjulplogen bidro således til en økt jordbruksproduksjon som igjen ga grunnlaget for en befolkningsvekst.
Tamsui

**Danshui** (kinesisk: 淡水區, pinyin: *Dànshuǐ Qū*, offisielt **Tamsui**, tidligere også stavet *Danshuei*) er et distrikt og en havneby i Taipei, Taiwans hovedstadsområde. Det har en historie som går flere århundrer tilbake.
Liste over ordførere i Sør-Varanger

**Liste over ordførere i [[Sør-Varanger]]** er en liste over de som har vært ordfører i kommunen siden 1858.

## Merknader


## Kilder
*Sør-Varanger kommune – hvor du også finner billedgalleri over Sør-Varangers tidligere ordførere
Claude Gotteland

**Claude Gotteland** (født 12. juni 1803 i Savoia, død 17. juli 1856 i Shanghai i Kina) var sammen med pater  Eugène-Martin-François Estève den første jesuitt som kom som misjonær til Kina på 1800-tallet, etter at ordenen var blitt oppløst i 1770-årene og gjenopprettet i 1814.

Det var Luigi de Besi, den apostoliske vikar for Shandong og Henan, og midlertidig ansvarlig for bispedømmet Nanjing, som i brev til jesuittergeneralen, pater Roothaan, den 18. september 1841 bad om å få jesuittmisjonærer så fort som mulig. De kristne i Jiangnan hadde allerede tidligere fremført samme ønske til jesuittgeneralen (1832), dronningen av Portugal (1838) og pave Gregor XVI (1840). 

De to franske jesuittene ankom Shanghai 12. juni 1842. Snart etter kom det flere, og under pater Gottehards ledelse begynte de etableringen av et betydningsfullt katolsk kraftsenter i bydelen Zikawei i Shanghai. 

## Litteratur
* Jean-Marie Mayeur og Yves-Marie Hilaire: *Les Jésuites*, i *Dictionnaire du monde religieux dans la France contemporaine*, tome I, Paris, Beauchesne, 1985

## Se også
* Liste over kinamisjonærer tilhørende jesuittordenen
Mors (øy)

**Mors**, **Morsø** eller **Morsland** – øya bak havet – ligger i Limfjorden like nordvest for Salling.

Hovedbyen Nykøbing Mors er hovedsete for Morsø kommune som foruten Mors omfatter Agerø og noen småøyer. Mors er 363,3 km² stor og har 19&nbsp;699 innbyggere (2024). Øya forbindes mot nordvest med Thy via Vilsundbroen og mot sørøst med Salling via Sallingsundbroen.

På Mors finner man, blant andre attraksjoner, Jesperhus med blomsterpark, zoo og fornøyelsespark.

Innbyggertallet på Mors nådde toppen på 1950-tallet og har vært fallende siden.

## Referanser




## Litteratur
* Steen Andersen & Steen Sjørring (Red.): *Det nordlige Jylland*  - 208 S., zahlr. Abb. und Karten, Geografforlaget, Brenderup (DK) 1997 (2.opplag
* Stig Schack Pedersen, Gunver Krarup Pedersen & Per Noe: *Moleret på Mors - Mors Kort og godt Nr. 1*. Morsø Lokalhistoriske Forlag 1994. 

## Kilder
* Danmarks Statistikk
* Morsø Kommune

## Eksterne lenker
*
Jan Pieterszoon Coen

**Jan Pieterszoon (Johann Peterssohn) Coen** (født 8. januar 1587 i Hoorn i Nederland, død  20. september 1629 i Batavia (Jakarta)) var nederlandsk generalguvernør for Nederlandsk Ostindia og denne koloniens egentlige grunnlegger.

## Liv og virke
Coen arbeidet fra 1607 i Det nederlandske ostindiakompanis tjeneste og var generalguvernør mellom 1618 og 1623. Han grunnla et fort ved Javas nordkyst for å verne nederlenderne mot britene og de innfødte som til tider gikk imot dem, oppviglet av britene. Etter å ha tapt et sjøslag mot de langt bedre utrustede engelskmennene trakk han seg tilbake til Molukkene i januar 1619. Men han kom snart tilbake, nå med bedre utrustning, og bygde en ny bosetningen Batavia på et sted kalt «Jacatra», som hans styrker hadde brent ned. Senere har Batavia skiftet navn, først til Djakarta og senere til Jakarta. 

Etter et seierrikt felttog mot sultanen av Bantam angrep og slo han engelskmennene. Etter å ha underkuet Bandaøyene dro Coen hjem til Nederland, der han uten hell gikk inn for å innskrenke Det  ostindiakompaniets handelsmonopol.

Fra 1627 til 1629 var han igjen generalguvernør, og motstod to beleiringer av Batavia av den mektige sultanen av Mataram. 

Coen døde under den andre beleiringen den 20. september 1629.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på nederlandsk hos www.vocsite.nl
Rohnny Westad

**Rohnny André Westad** (født 12. februar 1972 i Trondheim) er en norsk tidligere fotballspiller (keeper).

Han spilte for Malvik, og var etterhvert tredjekeeper blant annet under Ola By Rise i Rosenborg Ballklub (til 1992). Med Fotballklubben Bodø/Glimt (1993–97) vant han Norgesmesterskapet i fotball for herrer 1993, fikk annenplass i Tippeligaen 1993, tapende finalist i Norgesmesterskapet i fotball for herrer 1996, samt tredjeplass i Tippeligaen 1995. Deretter flyttet han til Bergen for studier i historie og psykologi samt spill for Sportsklubben Brann (september 1997–2000). Senere var han tilbake i Glimt (2000).

## Referanser
Liste over ordførere i Karasjok

**Liste over ordførere i [[Karasjok]]**

*1867 – 1893 Mathis Isaksen
*1894 – 1895 Carl Maxmilian Fandrem
*1896 – 1903 Hans Olaus Saxlund
*1904 –  Anders J. Lindi
*1905 – 1907 Josef Isaksen
*1908 – 1910 Kristian Nissen
*1911 – 1916 Bendiks Løining
*1917 – 1919 Oluf Hagen
*1920 – 1922 Oluf Ludvig Jenssen
*1923 – 1925 Arne Havig Faye
*1926 – 1928 Oluf Hagen
*1929 – 1931 Einar Isaksen
*1932 – 1934 Alf Wiig
*1935 – 1940 Samuel Norvang
*1941 – 1943 Einar Isaksen
*1944 – 1947 Samuel Norvang
*1948 – 1955 Jon Fagerli
*1956 – 1962 Lydolf Lind Meløy
*1962 – 1965 Amund Nedrejord
*1966 – 1971 Hans Rønbeck
*1972 – 1975 Hans Guttorm
*1976 – 1979 Norvald Soleng
*1980 – 1981 Hans Guttorm
*1982 – 1983 Svein Ole Persen
*1984 – 1987 Norvald Soleng
*1988 – 2011 Kjell H. Sæther
*2011 – 2015 Anne Toril Eriksen Balto
*2015 – 2025 Svein Atle Somby
*2025 – d.d Kjell Olav Guttorm

## Kilder
*Karasjok kommune
Statens yrkespedagogiske høgskole

**Statens yrkespedagogiske høgskole** var en høgskole for lærerutdanning innen yrkesskolene, etablert i Oslo i 1947 under navnet Statens yrkeslærerskole. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Akershus.

**Statens yrkeslærerkurser for verkstedskolen** ble opprettet i 1960, skiftet senere navn til Statens yrkeslærerkurs. Yrkeslærerskolen og yrkeslærerkursene ble i 1967 slått sammen under navnet **Pedagogisk seminar for yrkeslærere, Oslo**; som igjen skiftet navn til Statens yrkespedagogiske høgskole i 1978/1982. Forholdsvis samtidig med omdanningen til PSY ble Statens trafikklærerskole og Statens lærerskole i handels- og kontorfag opprettet som særskoler for disse grenene.

## Litteratur
* Egil Frøyland. *Glimt fra yrkeslærerutdanningens historie : på jakt etter opphav og faglig identitet*. Utgitt av Høgskolen i Akershus, 1997 ISBN 82-90824-04-1
* hiak.no Egil Frøyland: ''Norsk yrkeslærerutdanning 60 år'' (pdf)
Varmebølgen i Nord-Amerika 2006

**Varmebølgen i Nord-Amerika 2006** var en hetebølge som omfattet det meste av USA og Canada fra 15. juli 2006. Minst 225 mennesker omkom som følge av varmen. Den 15. juli rakk temperaturen opp i 47&nbsp;°C i Pierre i Sør-Dakota. Hetebølgen gjennomgikk flere adskilte perioder:

*Fra 15. juli til 22. juli bredte svært høye temperaturer seg over mesteparten av USA og Canada.  Mandag 17. juli målte man temperaturer på 32&nbsp;°C eller høyere i alle stater unntatt Alaska, Minnesota og Nord-Dakota. Nord-Dakota hadde en temperaturmåling på 40&nbsp;°C dagen før.
*Fra 23. juli til 29. juli var den abnorme heten konsentrert om vestkysten og ørkenområdene i sørvest. 164 dødsfall ble rapportert i California i denne perioden.
*Fra 29. juli til 4. august beveget hetebølgen seg østover, noe som førte med seg flere dødsfall.
*Fra 4. august til 27. august, var det høye temperaturer i Sør- og Sørøst-USA. Hetebølgen sluttet med en progresjon av hete på de sørøstlige steppeområdene.
I tidlige rapporter fra hetebølgen, ble det rapportert om minst tre døde i Philadelphia, Arkansas, og Indiana. I Maryland rapporterte statstjenestemenn at tre mennesker dødde av heterellaterte årsaker. Også ett dødsfall i Chicago mistenkes å skyldes heten.

Selv om mange heterelaterte dødsfall forblir urapportert, rapporterte Associated Press 19. juli at den kvelende heten allerede hadde medført 12 dødsfall fra Oklahoma City til Philadelphia området. Rapporter tidlig om morgen 20. juli hevet dødsstatistikken til minst 16 i syv stater.

Denne varmeperioden hadde også stormvinder i St. Louis som medførte strømbrudd, som også rammet kjøleanlegg som skulle hjelpe dem som led av heten. Dessuten opplevde steder på vestkysten av USA som Californias Central Valley og Sør-California fuktig hete, noe som er uvanlig for området.

## Se også
* Varmebølgen i Nord-Amerika 1936
* Varmebølgen i USA 1980
* Varmebølgen i Chicago 1995
* Varmebølgen i østlige deler av USA 2001
* Varmebølgen i Europa 2003
* Varmebølgen i Europa 2006

## Referanser
Bergen lærerhøgskole

**Bergen lærerhøgskole** var en høgskole for lærerutdanning, etablert i Bergen i 1953 under navnet *Statens lærerskoleklasser i Bergen*. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Bergen.

Skolen fikk navnet *Bergen offentlige lærerskole* i 1962, deretter navnet *Bergen lærerskole* fra 1967 og *Bergen lærerhøgskole* fra 1981. Skolen fikk sine lokaler på Landås i 1965.

Pianisten Ivar Benum var skolens første rektor og bidro til at lærerhøyskolen fikk sin musikkprofil. 

Barnevernsskolen i Bergen som utdannet førskolelærere, etablert 1948 ble en del av lærerskolen i 1972, og Statens lærerskole i heimkunnskap, etablert 1950, ble slått sammen med lærerskolen i 1973. 

## Litteratur
* *Profesjonsutdanninger i Bergen*. Redaktør: Egil Ertresvaag. Bergen, 2007. ISBN 978-82-77-09091-7
* Egil Ertresvaag. *Veien til Kronstad : høgskolebygninger i Bergen*. Bergen, 2001. ISBN 82-7709-042-0
Bodø lærerhøgskole

**Bodø lærerhøgskole** var en høgskole for lærerutdanning, etablert i Bodø i 1951 under navnet *Statens lærerskoleklasser i Bodø*. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Bodø.

Skolen fikk navnet *Bodø offentlige lærerskole* i 1962, deretter navnet *Bodø lærerskole* fra 1967 og *Bodø lærerhøgskole* fra 1981.

Bygget eies idag av Nordland fylkeskommune, som skal oppusse lokalene til en ny videregående skole, som skal stå klar til skolestart 2015.

## Litteratur
* *Bodø lærerskole 25 år*. I redaksjonen: Roald Kjærstad, mfl. Bodø, 1976.  Jubileumsnummer av *Tabula rasa : organ ved Bodø lærerskole*.
* *Bodø lærerhøgskole 40 år : 1951-1991*. – Bodø, 1993 ISBN 82-7524-003-4
* *Lærerutdanningen i Bodø : en kilde til kunnskap i 50 år 1951 – 2001*. Redaktør: Per Th. Eggesvik. Bodø, 2001

## Referanser
Lett bedervelige næringsmidler

**Lett bedervelige næringsmidler** er mat og drikke som på grunn av mikroorganismer eller enzymer kan bli helseskadelig eller få vesentlig nedsatt hygienisk kvalitet. 

Lett bedervelige matvarer må behandles slik at de ikke så lett blir bedervet. For å begrense bederveligheten i matvarene må mat og drikke oppbevares riktig og det må nedkjøles raskt hvis det har blitt varmet opp. Tilførselen av mikroorganismer må i matvarer begrenses så mye som mulig.
Eik lærerhøgskole

**Eik lærerhøgskole** var en høgskole for lærerutdanning, etablert i Horten i 1958 under navnet *Statens lærerskoleklasser i Vestfold*. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Vestfold.

Skolen fikk navnet *Eik offentlige lærerskole* i 1962, deretter navnet *Eik lærerskole* fra 1967 og *Eik lærerhøgskole* fra 1981.

## Litteratur
* *Eik lærerhøgskole gjennom 25 år : 1958-1983 : jubileumsskrift*. 1983
Magne

:*For den norrøne guden, se [[Magne (norrøn mytologi)]]*

**Magne** er et mannsnavn med opprinnelse i de norrøne ordene *magn* og *megin* som betyr «makt, styrke». *Magni* var den norrøne formen av navnet.

## Utbredelse

|}

Magne var et populært navn på norske guttebarn fra 1920-tallet og fram til 1950-tallet.

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
* Magne, norrøn mytologisk figur, sønn av Tor og jotunkvinnen Jernsaksa
* Magne Skodvin (1915–2004), norsk historiker
* Magne Lerheim (1929–1994), norsk embedsmann og politiker
* Magne Bleness (1933–1992), norsk skuespiller
* Magne Hagen (f. 1938), norsk offiser
* Magne Raundalen (f. 1941), norsk barnepsykolog
* Magne Thomassen (f. 1941), norsk skøyteløper
* Magne Myrmo (1943–2025), norsk langrennsløper
* Magne Aarøen (1944–2003), norsk politiker og stortingsrepresentant
* Kjell Magne Bondevik (f. 1947), norsk politiker og tidligere statsminister
* Magne Austad (f. 1948), norsk bildekunstner
* Magne Lerø (f. 1954), norsk redaktør og forfatter
* Magne Furuholmen (f. 1962), norsk musiker
* Magne Havnaa (1963–2004), norsk bokser
* Magne Sturød (f. 1979), norsk fotballspiller
* Magne Hoset (f. 1980), norsk fotballspiller

## Annet
Barnebladet Magne ble gitt fra 1891 til 1989, med formål å fremme avholdssaken blant barn.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Anhalt

**Anhalt** er en historisk region i det sentrale Tyskland, mellom Harzfjellene og elven Elben. Regionen utviklet seg ut fra distriktene Schwabengau og Gau Serimunt innenfor det tysk-romerske rike på 1000- og 1100-tallet, da det delvis østsaksiske og delvis svebiske huset Askanien ble besittere av området. I 1212 ble Anhalt et grevskap, under greve Henrik I. I 1570 ble deretter Anhalt et fyrstedømme, før det i 1863 ble et hertugdømme.

Under opprettelsen av Weimarrepublikken i 1918, ble hertugdømmet avløst av Fristaten Anhalt. Fristaten opphørte *de facto* å eksistere i 1933 under nasjonalsosialismens maktovertagelse, men eksisterte formelt inntil slutten av andre verdenskrig i 1945.

I 1945 ble regionen innlemmet i provinsen Sachsen. I 1946 skiftet denne navn til provinsen Sachsen-Anhalt. Etter den formelle oppløsningen av Fristaten Preussen i 1947, ble denne reorganisert som den nye delstaten Sachsen-Anhalt. I 1949 ble regionen Anhalt en del av Den tyske demokratiske republikk og under oppløsningen av landene i 1952, havnet Anhalt delvis i Bezirk Halle og dels i Bezirk Magdeburg.

Etter Tysklands gjenforening i 1990 ble regionen igjen en del av Sachsen-Anhalt. Navnet Anhalt overlevde i Landkreis Anhalt-Zerbst (1994&ndash;2007) og er siden 2007 å finne i Landkreis Anhalt-Bitterfeld. Den evangeliske landskirke i Anhalt har ennå den dag i dag sitt virkeområde i den historiske regionen Anhalt.

## Historie

## Samfunn
### Folketall

Hovedstaden Dessau hadde 54&nbsp;898 innbyggere i 1905.

## Stat og forvaltning
### Landkretser
Anhalt var frem til 1932 inndelt i 5 landkretser (Landkreise). Landkretsene var inndelt i kommuner (*Gemeinden*) og kommunefrie *bezirke*. De sistnevnte var igjen inndelt i slottsbezirke (*Schloßbezirke*), skogsbezirke (*Forstbezirke*), domenebezirke (*Domänenbezirke*) og riddergodsbezirke (*Rittergutsbezirke*). Tabellen nedenfor viser statistikken for 1. desember 1900 og 1. desember 1910.

### Store byer
De 16 største byene i 1939:

Andre byer:

* Gröbzig
* Harzgerode
* Hoym
* Sandersleben

## Referanser


## Litteratur
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Eksterne lenker
* Verein für Anhaltische Landeskunde e.V.
Forus flyplass

**Forus flyplass** er en nedlagt flyplass beliggende i Sandnes, Sola og Stavanger kommune. 
## Historie
Flyplassen ble bygget i 1940 av tyskerne som så store muligheter med to flyplasser (Sola og Forus) ved siden av hverandre. Byggingen var svært krevende på grunn av varierende grunnforhold og store myrområder. Grøfter ble gravet til Gandsfjorden og til Hafrsfjord. Mesteparten av flyplassen sto ferdig i 1941. På grunn av vanskelige vær- og vindforhold ble ikke Forus brukt som operativ base av tyskerne, og det ble mest testflyging og teknisk vedlikehold.

## Fasiliteter
Forus bestod av tre rullebaner i betong; en hovedbane nordvest-sørøst og to mindre på tvers av denne. Tre store vedlikeholdshangarer ble bygget i forbindelse med rullebanene. Det ble anlagt en 5&nbsp;km lang taksebane, Løwenstrasse, mellom Sola og den søndre enden av flyplassen ved Stokka. Ved denne taksebanen ble det også bygd flere splintsikre hangarer. Det ble bygget et større drivstoffanlegg som ble skjult i bakken. På nordsiden ble en stor leir med kapasitet til å huse flere hundre mann anlagt. Her lå også hovedkvarteret for Forus flyplass, samt det tyske hovedkvarteret for jagerflystyrker og varslingsregimenter i Norge.

## Flyoperasjoner
Fra 1944 var Jagdgeschwader 5 (JG5) stasjonert på Forus med Messerschmitt Bf 109G og Focke-Wulf Fw 190A. I 1945 ble en skvadron Arado Ar 234 flyttet til Forus. Etter frigjøringen 8. mai 1945 benyttet det norske forsvaret seg i en periode av hangarene på Forus for vedlikehold. F84 Thunderjet ble brukt på flyplassen. Luftforsvaret skulle egentlig bare bruke Sola flyplass frem til Forus ble satt i brukbar stand, men det skjedde aldri.

## Helikopteroperasjoner
I slutten av 60-årene begynte oljeutbyggingen i Nordsjøen å kreve helikopterstøtte, og Forus ble valgt som helikopterbase. Helikopter Service ble etterhvert den største operatøren på Forus. I 1968 leide Helikopter Service den ene store hangaren for å huse sine to Sikorsky S-61N helikopter. Helikopteroperasjonene ble flyttet til Sola i 1989 da den nye helikopterterminalen åpnet på Sola.

## Bruk idag
Forus-området er idag det største industriområdet i regionen. Så godt som alle spor etter rullebaner og fasiliteter er revet for å gi plass til bygningsmasse og infrastruktur. Den ene vedlikeholdshangaren står fremdeles igjen og blir brukt av Biltema. Løwenstrasse ble ombygget til vanlig åtte meter bred bilvei midt på '70-tallet og er ennå i bruk som den viktigste bilvei mellom Sola og Lura. Det er bare en kort strekning av den opprinnelige taxebanen som idag bærer navnet Løwenstrasse, det lengste strekket fra Stavanger lufthavn mot Forus har blitt hetende Forusbeen i dag.
Nadderud videregående skole

**Nadderud videregående skole** er en videregående skole på Bekkestua i Bærum kommune i Akershus fylke. Skolen har ca. 600 elever og rundt 100 ansatte. Den var fra 1958 lokalisert på Nadderud ved siden av Nadderud stadion, derav navnet, men et nytt bygg nærmere Haslum sto klart i 2004.

Skolen tilbyr studieretningene studiespesialisering og idrettsfag. I tillegg har skolen et treårig studiespesialiserende løp for minoritesspråklige elever og et forberedende vg1 for minoritetsspråklige elever.

Hver vinter setter elevene ved skolen opp revy, og i 2011 vant Nadderudrevyen Budstikkas revypris for beste revy i Asker og Bærum med forestillingen "2 x 45 pluss tillegg". Seieren ble delt med Sandvikarevyen.

## Kjente personer
### Lærere
*Einar Granum, grafiker
*Marit Nybakk, politiker
*Einar Rasmussen, kajakkpadler
### Elever
*Lars Bohinen, fotballspiller
*Nadia Hasnaoui, programleder
*Peter Esdaile, kunstner
*Lars Klevstrand, sanger
*Kaci Kullmann Five, politiker
*Henrik Bull, høyesterettsdommer
*Synnøve Svabø, programleder
*Morten M. Skjønsberg, fotballspiller
*Olli Wermskog, komiker
*Arif Salum, rapper
*Lars Berrum, komiker
*Pernille Sørensen, komiker
*Thea Olsen, journalist
*Bjørgulv Braanen, redaktør
*Hans Geelmuyden, pr-agent
*Yan Friis, journalist, forfatter, humorist
*Hege Tunaal, sanger
*Knut Ivar Skeid, journalist, redaktør, gründer
*Jan Tore Sanner, nestleder, Høyre
*Knut Borge, programleder, konferansier, journalist

## Referanser



## Litteratur
**Nadderud videregående skole 50 år*. Bærum 2008. 107 s. ill. + 1 DVD. ISBN 978-82-303-1146-2

## Eksterne lenker
* Skolens hjemmeside
Varmebølgen i Nord-Amerika 1936

**Varmebølgen i Nord-Amerika 1936** var den alvorligste hetebølge i moderne historie i Nord-Amerika. Den kom i midten av *[[Den store depresjonen]]* og førte til enorm menneskelig og økonomisk belastning. Dødstallene overgikk 5,000, noe som gjorde dette til en av de dødeligste naturkatastrofer i det 20. århundre i USA. Jordbrukstapene var enorme, da avlinger ble ødelagt av hete og mangel på fuktighet.

Året 1936 hadde flere abnorme ekstremværperioder. Vinteren var en av de kaldeste som er målt, og sommeren var en av de varmeste.
Truls Klausen

**Rolf Fredrik «Truls» Klausen** (født 1946) er en norsk tidligere fotballspiller (forsvar). Han spilte i toppserien i flere sesonger, for Frigg Oslo (36 kamper i 1. divisjon 1971 og 1973, én scoring), samt Bodø/Glimt (58 kamper i 1. divisjon, 1977&ndash;79). Han vant Norgesmesterskapet i fotball for herrer 1975 og var kaptein etter Harald Berg ga seg (1981).

Klausen arbeider som fysioterapeut, tidvis for Glimt og ble kjent da Harald Aabrekk (trener for Tromsø Idrettslag) falt om på sidelinjen, angivelig etter en tackling av Klausen (16. mai 1995).

Sammen med kunstneren Ann-Karin Bodøgaard fikk han artisten Maria Bodøgaard.

## Referanser
Den norske skole Costa Blanca

**Den norske skole Costa Blanca** er en privat skole i landsbyen Alfaz del Pi, på Costa Blanca-kysten i Øst-Spania, etablert i 1972. Skolen eies av den spanske stiftelsen Fundacion Noruega Costa Blanca og drives med statsstøtte, godkjent av norske myndigheter. Den norske skole Costa Blanca har ca. 40 ansatte, hvorav ca. 30 er norskespråklige lærere. De følger samme læreplaner og forskrifter som det offentlige skoleverket i Norge. Fra og med skoleåret 2004/2005 hadde skolen tilbud til hele det 13-årige skoleløp. Grunnskolen er fulldelt. Den videregående skolen tilbyr studiespesialisering, VG1 til VG3. Fra høsten 2025 har skolen rundt 270 påmeldte elever. Den norske skole Costa Blanca er den eldste og største norske skolen i utlandet.

## Rektorer
* Bjarte Buen (Fra 2022)
* Kristin Granne (2020-2022, tidligere Drøbak skole)
* Jorid Skinnehaugen Myhre (2015-2020, til leder for grunnskolene i Hamar).

## Eksterne lenker
* Nettside
Irsk Hunter

**Irsk Hunter**, den **irske sportshesten** eller **irske hesten** er en hesterase fra Irland. Den er  en krysning mellom den irske arbeidshesten (Irish draught) og engelsk fullblodshest). Rasen er  ennå ikke godkjent som selvstendig rase, selv om de aller fleste er avlet frem fra foreldre som begge er huntere.

## De tre kategoriene av Irsk hunter
Det finnes tre forskjellige Hunter-typer:

* **Lettvekt:** Disse hestene kan bære opp til 79 kg.
* **Mellomvekt:** Disse kan bære mellom 79 og 89 kg.
* **Tungvekt:** Disse kan bære over 89 kg.

Ettersom den irske hunteren er flink til å bære sin rytter i henhold til vektklassifisering, så kan den delta i jaktritt og andre anstrengende aktiviteter. 

## Karaktertrekk
Den irske hunteren er smidig og sterk og har et intelligent utseende. Den har kraftig og robust kropp. Brystet er dypt, noe som er bra i forhold til deres kapasitet i sprang. Den har et sterkt og ærlig hode, ofte med en konveks profil og uttrykksfulle øyne. Halsen er lang og svakt buet. Buken og kroppen er dyp med sterke, kraftige bakbein. Ryggen er kort og kompakt med kraftig bakpart. Mankehøyde varierer mellom 145 og 175 cm. Den kan ha alle hele farger.

Den irske hunteren har massevis av mot og styrke, takket være oppveksten og tidlig dressering. De er intelligente og allsidige, har godt gemytt, er følsomme, rolige, ærlige, men samtidig energiske.

Hunteren blir ofte kalt «krigeren». Den er både dristig og atletisk, og lite stopper den på dens vei.
Circus Maximus

:*For det norske progressive metal-bandet, se: [[Circus Maximus (band)]]*

**Circus Maximus** er en hippodrom fra antikken beliggende mellom Palatinerhøyden og Aventinerhøyden i Roma. Den skal ha blitt anlagt allerede i begynnelsen av 500-tallet f.Kr. av kong Tarquinius Priscus.

I løpet av de etterfølgende århundrene ble Circus Maximus forbedret og bygget ut. Keisertidens arena var 620 meter lang, og tilskuertribunene var opp til 30 meter høye. Man regner med at det har vært plass til et par hundre tusen tilskuere, noe som er flere ganger Colosseums kapasitet. Det ble avholdt kappløp med hest og vogn. Ved de store festlighetene til Jupiters ære i september varte disse i flere uker. 

Circus Maximus ble også anvendt for andre formål som gladiatorleker, parader og offentlige henrettelser. De fleste kristne som led martyrdøden ved de ulike forfølgelsene døde her og ikke på Colosseum.

De siste kappløpene ble arrangert 549 e.Kr. I dag er det knapt mer enn en gressplen igjen av Circus Maximus. Som en kuriostet kan det nevnes at brannen som herjet Roma år 64 e.Kr. begynte i svingen på østsiden.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dagfinn Rognmo

**Dagfinn Rognmo** (født 1948) er en norsk tidligere fotballspiller og -trener.

Han spilte for hjembyens Fotballklubben Mjølner (1967–69). Under sine lærer-studier i Halden spilte han for Kvik Halden (1970–71) og var igjen i Mjølner (1971–72) og var med som første lag nordfra som spilte i 1. divisjon fotball for herrer 1972. Han var en kort tid i Lyn FC under sine studier ved Norges idrettshøgskole (1973, 8 kamper), spilte deretter for Tromsø Idrettslag (1973-75, 34 kamper, fire scoringer) der han fortsatte som assisterende trener under Arne Karlsen (1974–75). Tilbake i Mjølner var han spillende trener (1976–85), en tid under George Armstrong frem til denne forlot (1981).

Rognmo ble kjent da han trente Tromsø Idrettslag (1986) men fikk trakk seg  og ble erstattet av Arne Andreassen før seieren i Norgesmesterskapet i fotball for herrer 1986. Laget fikk dertil  fornyet kontrakt i 1. divisjon fotball for herrer 1986. Med Terje Skarsfjord trente han Mjølner (1992-93), samt med Nils-Olav Markussen var han trener i Narvik FK (1997-98).
Han har fortsatt virke i denne organisasjonen, samt ved Frydenlund videregående skole. Han er i dag assisterende trener i Fotballklubben Mjølner under Ivar Morten Normark (2008).

## Referanser
Tsjernihiv

**Tsjernihiv** (ukrainsk: Чернігів, russisk: Чернигов – *Tsjernigov*) er en by i det nordlige Ukraina med ca. 300&nbsp;000 innbyggere (2006). Den ligger ved elven Desna i Tsjernihiv oblast.

Byens næringsliv er sentrert rundt tekstiler, lær, næringsmidler og verkstedsindustri.

Tsjernihiv er blant de eldste byer i Ukraina, og var viktig allerede under Kievriket. På 800-tallet var den hovedstad hos de østslaviske severjanene. Byen er nevnt for første gang i 907, og var fra 1000-tallet til 1200-tallet hovedstad i et eget fyrstedømme. I 1239 ble Tsjernihiv plyndret av mongolene. I perioden 1370–1503 tilhørte byen Storfyrstedømmet Litauen, før den deretter kom under Storfyrstedømmet Moskva. I 1611 ble byen avstått til Polen-Litauen, før den i 1654 kom under Bogdan Khmelnitskijs autonome ukrainske stat. Etter denne statens fall i 1775 kom byen under Russland igjen. Siden dannelsen av Sovjetunionen har byen ligget i Ukraina.

Tsjernihiv ble utsatt for kraftige russiske angrep og store deler av byen ble ødelagt under Russlands invasjon av Ukraina 2022.   

## Klima

## Referanser


## Eksterne lenker
*