open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lyngværfjorden (Sømna)

**Lyngværfjorden** er en fjord i Sømna kommune i Nordland. Fjorden strekker seg 11 kilometer nordover fra Vennesund i sør til Vik i nord. Fjorden ligger på østsiden av Kvaløya, Vågøya og Lyngværet, som den er oppkalt etter. Vest for disse øyene ligger Melsteinfjorden. Den nordligste delen av fjorden, utenfor Vik, blir kalt Vikvågen.

Fylkesvei 17 går på østsiden av fjorden.

## Referanser
Tilremfjorden

**Tilremsfjorden** er en fjord i Brønnøy kommune i Nordland. Fjorden har innløp mellom Torgnesflesan i vest og Straumøyan i øst og strekker seg 8 kilometer sørover til Brønnøysund i bunnen av fjorden. Den ligger på østsiden av øya Sauren. Vest for Sauren ligger Vegafjorden. Litt nord for Straumøyan ligger innløpet tl Velfjorden.

Fylkesvei 17 går langs østsiden av fjorden.

## Referanser
Torgfjorden

**Torgfjorden** er en fjord i Brønnøy kommune i Nordland. Fjorden ligger på østsiden av Brønnøysund og øya Torget der Torghatten ligger. Fjorden har innløp mellom Torgværet i vest og Sømnesøya i øst og strekker seg 19 kilometer nordøstover til Skille i bunnen av fjorden. Torghatten ligger på vestsiden like innfor innløpet. Det ligger mange øyer og skjær innover i fjorden. Svennøya og Kjølsøya er to av dem og på sørøstsiden av disse ligger Skillbotnfjorden.

Brønnøysund ligger på vestsiden av fjorden, nord for Svennøya. Fylkesvei 17 går langs østsiden av fjorden, mens Fv54 går langs deler av vestsiden.

## Referanser
Frank Haller

**Frank Bee Haller** (født 6. januar 1883 i San Francisco i California, død 30. april 1939 i St. Louis i Missouri) var en amerikansk bokser som deltok i de olympiske leker 1904 i St. Louis.

Haller kom på andreplass i boksing, fjærvekt, under OL 1904 i St. Louis. Han vant over sin landsmann Frederick Gilmore men tapte finalen til Oliver Kirk. Det var kun tre boksere, alle fra USA i denne vektklassen.
 
## OL-medaljer
* 1904  St. Louis  Sølv i  boksing, fjærvekt

## Eksterne lenker
*
Stig Dagermansällskapet

**Stig Dagermansällskapet** er en svensk forening som ble opprettet i mai 1987 med formål å skaffe oppmerksomhet rundt Stig Dagermans forfatterskap. En av foreningens målsetninger er å fremskaffe en komplett Dagermansamling, for at interesserte skal kunne fordype seg i Dagermans forfatterskap og den tiden han levde i. I 2005 har foreningen omkring 250 medlemmer. *Stig Dagermansällskapet* har siden  1996 delt ut Stig Dagermanprisen.

## Eksterne lenker
* Foreningens hjemmeside
Maurangsfjorden

**Maurangsfjorden** (eller **Maurangerfjorden**) er en arm av Hardangerfjorden i Mauranger i Kvinnherad kommune i Hordaland. Fjorden er 12,5 kilometer lang, og går i østlig retning fra innløpet til fjordbotnen ved Flatebø, like under vestsida av Folgefonna. 

Den har innløp fra Sildafjorden, like øst for Varaldsøy, mellom Maurangsneset og Ænes. Bygda Sunndal ligger på sørsida av fjorden. Her deler fjorden seg i to greiner som kalles Austrepollen og Nordrepollen. Austrepollen går to kilometer østover til bygda Gjerde, mens Nordrepollen fortsetter fire kilometer nordover til Flatebø. Fjordsidene er svært bratte, og stiger opp til 800-1000&nbsp;meter over havet.

Mauranger kraftverk har utløp i Austrepollen, og her munner også Folgefonntunnelen fra Odda ut. Tunnelen er en del av riksvei 551, som fortsetter utover langs sørsida av fjorden. Fv51 går fra Austrepollen og rundt Nordrepollen til Eikenes på nordsida av fjorden.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Frederick Gilmore

**Frederick Garfield «Fred» Gilmore** (1887–1969) var en amerikansk bokser som deltok i de olympiske leker 1904 i St. Louis.

Gilmore kom på tredjeplass i boksing, fjærvekt, under OL 1904 i St. Louis. Han tapte sin kamp til sin landsmann Frank Haller som siden tapte finalen til Oliver Kirk. Det var kun tre boksere, alle fra USA i denne vektklassen.
 
## OL-medaljer
*  1904  St. Louis  Bronse i  boksing, fjærvekt  USA

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bindalsfjorden

**Bindalsfjorden** er en fjord i Bindal og Sømna kommune i Nordland. Fjorden har innløp mellom Holm i sør og Vennesund i nord og strekker seg 17 kilometer nordøst og så sørøstover til øya Øksninga. Fra Øksninga deler fjorden seg i to og Tosen går nordøstover, mens Sørfjorden går sørvestover. Fra Solstad til Tosen er det 66 kilometer. 

Mellom Holm og Vennesund er det fergeforbindelse langs fylkesvei 17. Ved halvøya Gavlen halvveis inn i fjorden går sidefjorden Ursfjorden nordover. Like øst for Gavlen ligger øya Hovøya og mellom disse ligger Hardangsfjorden. Sørøst for Gavlen ligger Stavøya og Imøya og øst for disse ligger fjorden Skotnesfjorden. 

Ved Øksninga går Reppsundet på nordsiden av øya til innløpet til Tosen. På sørvestsiden av Øksninga ligger Terråkfjorden, mens Øyfjorden ligger på sørøstsiden mellom innløpet til Tosen og Sørfjorden. 

Fv6 går langs deler av vestsiden av fjorden. Der ligger også bygda Skjelsviksjøen.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Ursfjorden

**Ursfjorden** er en fjordarm av Bindalsfjorden i Bindal og Sømna kommune i Nordland. Fjorden har innløp mellom grenda Hjelmset i vest og Gaupsgavlen på halvøya Gavlen i øst og strekker seg 19 kilometer mot nordøstover inn til de små vikene Storremman og Lislremman i bunnen av fjorden.

Litt inn i fjorden ligger grendene Olsvika og Kjøssvika på vestsiden. Nord for Kjøssvika går Brekkosen nordvestover til grenda Brekkeidet. Ursfjorden fortsetter nordøstover og nord for Olderbakkfjellet på østsiden går Gravfjorden østover. 

Den indre delen av fjorden er veiløs, men har noen få gårder på begge sider av fjorden. Ved Brekkosen går Fv38 langs fjorden, mens Fv33 går på vestsiden lenger ute i fjorden.

## Referanser
Panaji

**Panaji** (portugisisk: Pangim, engelsk: Panjim, konkani: पणजी) er hovedstaden i den indiske delstaten Goa. Den ligger i det nordlige Goa ved utløpet av elven Mandovi, og har 65&nbsp;000 innbyggere (2001).

Panaji var opprinnelig en forstad til Gamle Goa, men på grunn av problemer med epidemier flyttet visekongen av Portugisisk India hit i 1759. I 1843 ble Panaji offisielt hovedstad i Goa. Den opprinnelige byen Goa ble da kjent som «Gamle Goa», mens Panaji ble kalt «Nye Goa». 

Panajis mest kjente landemerke er *Vår frue av den [[Den ubesmittede unnfangelse|uplettede unnfangelse]]*-kirken (portugisisk: Nossa Senhora da Imaculada Conceição), bygget 1541.

## Kilder
*  Panaji i Encyclopædia Britannica
Gravfjorden

**Gravfjorden** er en fjordarm av Ursfjorden i Brønnøy og Sømna kommune i Nordland. Fjorden har innløp mellom Forneset i vest og Storvikodden i øst og strekker seg 2,5 kilometer nordøstover til Hongsetstøen. Storvika ligger utenfor fjorden.

Det er ingen veiforbindelser i fjorden, men det ligger to gårder på sørøstsiden. Nordvestsiden av fjorden er bratt og Seljemarkfjellet stiger bratt opp til 375 meter over havet.

## Referanser
Simon Pedersen Holmesland

**Simon Pedersen Holmesland** (født 29. juli 1823, død 11. januar 1895) var lensmann i Holum, Vest-Agder, senere i Vanse og Stortingsmann fra Lister og Mandals amt i to perioder, 1874–1876 og 1877–1879. 
Han var også suppleant i flere perioder.

Simon Pedersen var bror til Søren Jaabæk. Også broren Peder Johan Pedersen Holmesland og sønnen Peter Karl Holmesland ble stortingsmenn.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Allround-VM på skøyter 1898, menn

**Allround-VM på skøyter 1898, menn** ble arrangert på Davos Eisstadion i Davos, Sveits den 6. og 7. februar 1898. Det var tolv deltakere fra nasjonene Russland, Tyskland, Ungarn, Finland, Nederland og Norge. Dette var det sjette verdensmesterskap i hurtigløp på skøyter med offisiell status. Løperne gikk distansene 500 meter,  meter,  meter og  meter.

Reglene var slik at en løper måtte vinne tre distanser for å bli kåret til vinner. Peder Østlund fra Norge vant de tre lengste distansene og ble kåret til verdensmester. Han ble dermed den første norske verdensmester på skøyter i historien. Det ble ikke utdelt sølv- og bronsemedaljer i mesterskapet.

Peder Østlund satte verdensrekord på  meter med tiden 2.23,6.

## Resultater

## Referanser




## Kilder
* www.skateresults.com 
* www.speedskatingbase.eu 
* www.speedskatingnews.info
Konstrukt

**Konstrukt** er et begrep fra vitenskapsfilosofi som betegner et mentalt objekt eller forestilling, dvs. at dets eksistens er avhengig av individuelle, mentale forestillinger og bilder, i motsetning til virkelige objekter som eksisterer uavhengig av mentale forestillinger. 

Konsepter, teorier, hypoteser, klassifiseringer og idéer som f.eks representert ved ordene frihet og demokrati, utviklingsterori og attityde/holdning, nerd og sosial type er konstrukter, mens stener, datamaskiner, blyanter og filosofer ikke er konstrukter, men reelle objekter. 

## Referanser
Skotnesfjorden

**Skotnesfjorden** er en fjordarm av Bindalsfjorden i Bindal kommune i Nordland. Fjorden strekker seg 9 kilometer sørøstover til Sagbotn i bunnen av fjorden. Den indre delen av fjorden blir kalt Selfjorden. Fjorden ligger øst for øyene Stavøya og Imøya. Innløpet mellom disse øyene er Skotnessundet i nord og Stavøysundet i vest mellom Stavøya og Imøya og Kråksundet sør for Imøya.

Gården Skotnes ligger på nordsiden av fjorden og har ikke veisamband til resten av omverdenen. Nord for Skotnes ligger Skotnesfjellet eller Kalfjellet med en høyde på 353 meter over havet.

## Referanser
Terråkfjorden

**Terråkfjorden** er en fjord i Bindal kommune i Nordland. Den er en fortsettelse av Bindalsfjorden på sørsiden av øya Øksninga og strekker seg 6,5 kilometer fra Bindalseidet i vest til Terråk i sørøst. Ved Terråk går Osan videre sørøstover. I nordøst går fjorden Tosen videre innover i landet, mens Sørfjorden går sørvestover.

## Referanser
Hardangsfjorden

**Hardangsfjorden** er en fjordarm av Bindalsfjorden i Bindal kommune i Nordland. Fjorden har innløp ved sundet Gauphola mellom halvøya Gavlen i vest og Hovøya i øst, og Hovøysundet, som går på sørøstsiden av Hovøya, og den strekker seg 6,5 kilometer østover til Bjørnvika.

Flere øyer og viker danner en ujevn kystlinje. I nord ligger Svarthopen og Granåshopen på nordsiden av Fulsaltøya. Lenger øst ligger Valen, Øysundet og Jektvika. Den innerste delen av fjorden ble kalt Vågen og her går Bjørnvika lengst inn i sør, Nebbengsbukta ligger i midten og i nord ligger Hardangsbukta med gården Hardangen, som fjorden er oppkalt etter i bunnen av bukten.

## Referanser
Ceroglossus

***Ceroglossus*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) jordløpere (Carabinae) i familiegruppen løpebiller.  Alle slektens arter er registret fra Chile. 

## Utseende
Ganske store, slanke, skinnende metallisk fargede løpebiller. De er blant de fargerikeste representantene for denne familien. Pronotum er mye smalere enn dekkvingene, som er rundede og noe tilspisset bak, med fine lengdestriper.

## Systematisk inndeling
Systematikken følger Carabidae of the World

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[jordløpere]]** Latreille, 1802 Carabinae Latreille, 1802
****** stammen **[[Carabini]]** Latreille, 1802
******* slekten *Ceroglossus* Solier, 1848 
******** *[[Ceroglossus buqueti]]* Laporte, 1834  
******** *[[Ceroglossus chilensis]]* Eschscholtz, 1829 
******** *[[Ceroglossus darwini]]* Hope, 1837   
******** *[[Ceroglossus guerini]]* Gehin, 1885  
******** *[[Ceroglossus magellanicus]]* Gehin, 1885  
******** *[[Ceroglossus ochsenii]]* Germain, 1895 
******** *[[Ceroglossus speciosus]]* Gerstaecker, 1858 
******** *[[Ceroglossus suturalis]]* Fabricius, 1775

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Ceroglossus'' – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
* ''Ceroglossus buqueti deuvei'' - bilde
*  ''Ceroglossus buqueti lepidus'' - bilde
* ''Ceroglossus buqueti subnitens'' - bilde
* ''Ceroglossus buqueti sybarita'' - bilde
* ''Ceroglossus darwini'' - bilde
* ''Ceroglossus magellanus candens'' - bilde
* ''Ceroglossus) speciosus'' - bilde
* ''Ceroglossus chilensis cyanicollis'' - bilde
* ''Ceroglossus chilensis fisheti'' - bilde
* ''Ceroglossus chilensis gloriosus'' - bilde
* ''Ceroglossus chilensis latemarginatus'' - bilde
* ''Ceroglossus chilensis seladonicus'' - bilde
* ''Ceroglossus ochsenii'' - bilde
* Norsk Entomologisk forening
Vasco da Gama (by)

**Vasco da Gama** (ofte forkortet til **Vasco**; konkani ) er en by i den indiske delstaten Goa. Byen er oppkalt den portugisiske oppdageren Vasco da Gama. Vasco er Goas største by og har omtrent 100&nbsp;000 innbyggere (2005) og er en betydelig havneby.

Byen befinner seg på den vestlige enden av Mormugão-halvøya, og ligger ved munningen av elven Zuari. Vasco ligger omtrent 30 kilometer unna delstatshovedstaden Panaji.

Vasco ble grunnlagt i 1543.
Allround-VM på skøyter 1899, menn

**Allround-VM på skøyter 1899, menn** ble arrangert i Berlin, Tyskland   4. og  5. februar 1899.  Det var åtte deltakere fra nasjonene Russland, Tyskland, Østerrike, Storbritannia,  Nederland  og Norge.
Dette var det syvende skøyte verdensmesterskap i historien  med  offisiell status. 
Løperne gikk distansene 500m, 1500m, 5000m og 10&nbsp;000m.
Reglene var slik at en løper måtte vinne tre distanser for å bli kåret til vinner. Peder Østlund fra Norge som ble verdensmester i 1898 forsvarte tittelen med å vinne de tre korteste distansene og ble kåret til verdensmester.     
Det ble ikke utdelt sølv- og bronsemedaljer i mesterskapet.

## Resultater

## Referanser




## Kilder
* www.skateresults.com 
* www.speedskatingbase.eu 
* www.speedskatingnews.info
William Perry

**William James Perry** (født 11. oktober 1927 i Vandergrift i Pennsylvania) er en amerikansk ingeniør, forretningsmann og demokratisk politiker, kjent som landets 19. forsvarsminister under president Bill Clinton i perioden mellom 3. februar 1994 til 23. januar 1997.

Perry avla sin doktoreksamen i matematikk ved Pennsylvania State University i 1957, og hadde i perioden mellom 1954 til 1964 en lederstilling ved Electronic Defense Laboratories i California. Senere var han med på å grunnlegge selskapet ESL Inc. som han også var visepresident for i perioden 1964 til 1977. Fra 1977 til 1981 tjenestegjorde Perry som undersekretær i forsvarsdepartementet for forskning og ingeniørarbeid underlagt administrasjonen til Jimmy Carter, hvor han blant annet hadde ansvaret for anskaffelse av våpensystemer samt forskning og utvikling. I ly av sin stilling var han blant annet med på utviklingen av stealth.

Etter å ha forlatt forsvarsdepartementet i 1981 arbeidet han som *managing director* for investeringsbanken Hambrecht and Quist i San Francisco, før han deretter ble professor ved Stanford University. I president Bill Clintons første mandatperiode i 1993 ble Perry utnevnt til viseforsvarsminister, en stilling han hadde til 1994 da han ble utnevnt til forsvarsminister. I 1997 ble han for øvrig tildelt Presidentens frihetsmedalje. I tiden etter å ha tjenestegjort som forsvarsminister var han igjen professor ved Stanford og Freeman Spogli-institutet.

Perry var med i kommisjonen Iraq Study Group, som ble ledet av James Baker og Lee Hamilton, og som i desember 2006 publiserte sine anbefallinger for en ny strategi i Irakkrigen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Defenselink.mil – William J. Perry – Biografien hos Departement of Defense.
* fsi.stanford.edu – William J. Perry, MS, PhD – Biografien hos Freeman Spogli Institute for International Studies.
Dyson-sfære

En **Dyson-sfære**, eller «skall», er en hypotetisk megastruktur som omslutter en stjerne og fanger opp en stor prosentandel av energien den produserer. Konseptet er et tankeeksperiment som forsøker å forestille seg hvordan en romfartsbasert sivilisasjon kunne dekke sitt energibehov når dette overstiger det som kan genereres med bare hjemplanetens ressurser. Bare en ørliten del av en stjernes utstråling av energi når overflaten på en planet i bane rundt den, så bygging av strukturer som omslutter stjernen ville muliggjøre innsamling av langt større energimengder.

Ideen ble først benyttet i romanen *Star Maker* av Olaf Stapledon i 1937. Fysikeren og matematikeren Freeman Dyson, som var inspirert av Stapledons verk, utforsket og formaliserte konseptet i sin avhandling fra 1959, «Search for Artificial Stellar Sources of Infrared Radiation» (*Søken etter kunstige stellare kilder til infrarød stråling*), som ble gitt ut i tidsskriftet Science. Dyson spekulerte at slike strukturer ville være en logisk konsekvens av det stadig økende energibehovet til en teknologisk sivilisasjon og ville være nødvendig for dens overlevelsesevne på lang sikt.

Dyson gikk ikke i detalj på hvordan et slikt system kunne konstrueres, og i artikkelen beskrev han det som et «skall» eller «biosfære». Han presiserte senere at han ikke hadde en solid struktur i tankene, og sa: «Et solid skall eller en ring som omgir en stjerne er mekanisk umulig. Formen for 'biosfære' som jeg så for meg består av en løs samling eller sverm av objekter som beveger seg i uavhengige baner rundt stjernen.» Dette konseptet har senere blitt omtalt som en **Dyson-sverm**.

## Referanser
Heikki Turunen

**Heikki Turunen Anton** (født 1945) er en finsk forfatter som bor i Joensuu.

Han vokste opp sammen med seks søsken i en bondefamilie. I 1964 fikk han jobb som journalist i Karjalan Maa i Joensuu. Den jobben hadde han til 1974, de siste årene som redaktør.

Turunen skriver om forholdene slik de var i Finland på den tiden han vokste opp, før urbanisering, industrialisering og borettslagenes tid. Ofte beskriver han personer som er litt utenfor samfunnet. Flere av hans bøker er blitt filmatisert.

## Bibliografi
* *Simpauttaja* (1973) 
* *Joensuun Elli* (1974) 
* *Kivenpyörittäjän kylä* (1976) oversatt til norsk som *Steintrilleren* 1979 ISBN 82-02-04341-7
* *Hupeli* (1978) 
* *Soakkunoita susirajalta* (1979) 
* *Kolmen hevosen mies* (1981) 
* *Punahongan hehku* (1982) 
* *Mustarinnan lapset* (1985) 
* *Maan veri* (1987) 
* *Turusen pyssystä* (1988) 
* *Karhunpäinen metsänvartija* (1992) (runokokoelma)
* *Maalainen* (1994) 
* *Hojo, hojo* (1995) 
* *Seitsemän kurvin suora* (1998) 
* *Kaikkitietävän tasavalta* (2000) 
* *Jumalan piika* (2002) 
* *Orpopojan valssi* (2003) 
* *Yö kevään kuun* (2005) 
* *Pohjoinen ulottuvuus* (2007)

## Priser
*  - Kalevi Jäntti-prisen
*  – Takk for boken-medaljen (finsk) for *Simpauttaja* (Svensk: *Livaren*)

## Referanser
Paul Biedermann

**Paul Biedermann** (født 1986) er en tysk svømmer. Han holder verdensrekord på 200 m fri (1.40,83 sekunder, kortbane) og nasjonale rekorder på 400 m og 1500 m (kortbane) fri. Biedermann tok gull på 200 m fri under det europeiske langbanemesterskapet i svømming 2008 med tiden 1.46,59 sek. Med tiden 3.47,69 på 400 m fri og 1.46,37 200 m fri (nasjonal rekord) klarte Paul Biedermann å kvalifisere seg til Sommer-OL 2008 i Beijing. Han kom på femteplass i finalen på 200 m fri.

## Rekorder
### Langbane
* 200 m fri: 1.46,37 **NR**
* 400 m fri: 3.47,69

### Kortbane
* 200 m fri: 1.40,83 **VR**
* 400 m fri: 3.38,22 **NR**
* 1500 m fri: 14.36,70 **NR**

## Referanser


## Kilder
*  Resultater fra DSV

## Eksterne lenker
* 
* Videoer og resultater fra SwimPassion.net
*  Offisiell nettside
Maoripamborus fairburni

***Maoripamborus fairburni*** er en bille og den eneste i slekten *Maoripamborus*, i delgruppen (underfamilien) jordløpere (Carabinae) i familiegruppen løpebiller. Systematikken følger Carabidae of the World.  Den er registret fra New Zealand. 

Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.
 
## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Maoripamborus fairburni'' – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
* ''Maoripamborus fairburni'' - bilde
* Norsk entomologisk forening
Øksninga

**Øksninga** er ei øy i Bindal kommune i Nordland. Den ligger der Bindalsfjorden ender og Tosen fortsetter videre nordøstover. 

Den har et areal på cirka 8,7 km² og det høyeste punktet er Øyhotten på 255 meter over havet.
Osan (Bindal)

**Osan** er en fjord i Bindal kommune i Nordland. Den er en fortsettelse av Terråkfjorden og Bindalsfjorden og strekker seg 5,5 kilometer østover til Helstad i bunnen av fjorden.

Fjorden har innløp mellom Terråk i sørvest og Vassås i nordøst. Mellom disse stedene går den 400 meter lange Vassås bru over fjorden langs Fv1, som går langs nesten hele fjorden.

## Referanser
Margao

**Margao** (konkani: मडगांव, også kjent under navnene *Madgaon*, *Margaon* og *Margão*) er en by i delstaten Goa i India. Byen er Goas nest største, og har omtrent 78&nbsp;000 innbyggere (2007).

Margao er en viktig handelsby, og ligger langs jernbanen mellom Bombay og Kerala. Byen er også kjent for turisme, da den ikke ligger langt unna de fine strendene i blant annet Benaulim og Colva.
Kollbotnet

**Kollbotnet** er en fjordarm av Sørfjorden i Bindal kommune i Nordland og Nærøysund kommune i Trøndelag. Fjorden strekker seg 7,5 km sørover til gården Kolla, som fjorden er oppkalt etter og gården Botnet innerst i fjorden. Bare den innerste delen av fjorden, vest for Kolla, ligger i Nord-Trøndelag.

Fjorden har innløp mellom Årsandsøya i vest og Kvitnesodden i øst. Denne ytterste delen av fjorden heter Kollstraumen og riksvei 801 krysser dette sundet på Kollstraumen bru. Like over på vestsiden møter den fylkesvei 17 som går langs hele vestsiden av fjorden. 

## Referanser
VM i kunstløp 1913

**VM i kunstløp 1913**. Verdensmesterskapet i kunstløp single for kvinner og parløp ble arrangert i Stockholm i Sverige 10. og 11. februar 1913. Singlekonkurransen for menn ble arrangert i Wien i Østerrike-Ungarn 23. februar 1913- 

Fritz Kachler fra Østerrike ble verdensmester i kunstløp for menn og ungarske Opika von Méray Horváth for kvinner, begge forsvarte dermed sine titler fra i året før. Helene Engelmann & Karl Mejstrik ble verdensmesterne i parløp. 

## Medaljer

## Resultat
### Menn

### Kvinner

### Par
Tosen

**Tosen** (sørsamisk: *Dåasa*) er en fjord i Bindal og Brønnøy kommune i Nordland. Fjorden er en fortsettelse av Bindalsfjorden og strekker seg  nordøstover til Tosbotn.

Fjorden har innløp mellom Storvardneset i nord og Hikkilsberget i sør like øst for øya Øksninga. Den første delen av fjorden er uten veisamband på begge sider og er forholdsvis urørt med bratte fjellsider med høyder på  Lande med Tosen kapell ligger  inn i fjorden på nordsiden. Fra her følger fylkesvei 76 nordsiden av fjorden inn til Tosbotn. Fjellsidene er derimot høyere der inne, rundt 600–700 meter, men på østsiden stiger Kallklavtinden opp til  Nesten innerst i fjorden ligger Tosbotnøya.

## Referanser
Lysfjorden

:*For fjorder med lignende navn se [[Lysefjorden]].*

**Lysfjorden** er en fjordarm av Kjella i Bindal kommune i Nordland. Fjorden har innløp mellom Heggbærneset i vest og Grannen i øst og strekker seg 4,5 kilometer mot sør, og så østover til Kveinsjøen og Bursvikbotn i bunnen av fjorden.

Grenda Lysfjord ligger helt sør i fjorden, og fra her svinger fjorden nordøstover mot Bursvikbotn. 

Fylkesvei 17 går langs sørlige og østlige deler av fjorden.

## Referanser
Pamborus

***Pamborus*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) jordløpere (Carabinae) i familiegruppen løpebiller. Ingen arter er registret fra Europa. 

## Systematisk inndeling
Systematikken følger Carabidae of the World

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[jordløpere]]** Latreille, 1802 Carabinae Latreille, 1802
****** stammen **[[Carabini]]** Latreille, 1802
******* slekten *Pamborus* Latreille 1817 
******** *[[Pamborus cooloolensis]]* Takami & Sota, 2006
******** *[[Pamborus monteithi]]* Takami & Sota, 2006
******** *[[Pamborus moorei]]* Takami & Sota, 2006
******** *[[Pamborus alternans]]* Latreille, 1817  AST 
******** *[[Pamborus brisbanensis]]* Castelnau, 1867
******** *[[Pamborus elegans]]* Sloane, 1904
******** *[[Pamborus euopacus]]* Takami & Sota, 2006
******** *[[Pamborus guerini]]* Gory, 1830
******** *[[Pamborus macleayi]]* Castelnau, 1867
******** *[[Pamborus opacus]]* Gehin, 1885
******** *[[Pamborus pradieri]]* Chaudoir, 1869  AST 
******** *[[Pamborus punctatus]]* Darlington, 1961
******** *[[Pamborus sedlaceki]]* Coussement,
******** *[[Pamborus striatus]]* 1983
******** *[[Pamborus subtropicus]]* Darlington, 1961
******** *[[Pamborus transitus]]* Darlington, 1961
******** *[[Pamborus tropicus]]* Darlington, 1961
******** *[[Pamborus viridis]]* Gory, 1836

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Pamborus'' – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
* ''Pamborus pradieri'' - bilde
* ''Pamborus alternans'' - bilde
* Norsk Entomologisk forening
Hortafjorden

**Hortafjorden** er en fjord, eller snarere et åpent havstykke, i Leka kommune i Trøndelag. Fjorden ligger mellom øygruppen Horta, som den er oppkalt etter, og øya Leka. Hortafjorden har en lengde på cirka 13 kilometer fra sørvest til nordøst, og ender i nord ved fylkesgrensen til Nordland.

Fra Horta til Leka er det cirka 10 kilometer.

## Referanser
Allround-VM på skøyter 1900, menn

**Allround-VM på skøyter 1900, menn** ble arrangert i Frognerkilen, Kristiania, Norge. 24. og  25. februar 1900. Dette var det åttende verdensmesterskap på skøyter i historien med offisiell status. Det var tolv deltakere, alle fra Norge. Løperne gikk distansene 500 m, 1500 m, 5000 m og 10&nbsp;000 m. Reglene var slik at en løper måtte vinne tre distanser for å bli kåret til vinner. Edvard Engelsaas ble kåret til  verdensmester etter å ha vunnet de tre lengste distansene. Det ble ikke utdelt sølv- eller bronsemedaljer i mesterskapet.

## Resultater

## Referanser




## Kilder
* www.skateresults.com 
* www.speedskatingbase.eu 
* www.speedskatingnews.info
Båfjorden

**Båfjorden** er en fjordarm av Risværfjorden i Nærøysund kommune i Trøndelag. Fjorden har innløp mellom Båfjordstranda i øst og Sørnesodden i vest og strekker seg ca 2 kilometer sørover til den veiløse gården Båfjord i bunnen av fjorden.

En annen veiløs gård i fjorden er Klungvika. Båfjordfjellet på 290 meter over havet ligger på østsiden av fjorden. Ramntind på nordsiden av Båfjordfjellet er derimot høyere med 301 meter over havet. 

## Referanser
VM i kunstløp 1914

**VM i kunstløp 1914**. Verdensmesterskapet i kunstløp single for damer og parløp ble arrangert i St. Moritz i Sveits 24. og 25. januar 1914. Singlekonkurransen for menn ble arrangert i Helsingfors i Finland 21. og 22. februar 1914.

Gösta Sandahl fra Sverige ble verdensmester i kunstløp for menn og ungarske Opika von Méray Horváth vant sitt tredje strake verdensmesterskap for kvinner. Ludowika Jakobsson-Eilers & Walter Jakobsson fra Finland  ble verdensmesterne i parløp.

## Medaljer

 
## Resultat
### Menn

### Kvinner

### Par
Harold Brown

**Harold Brown** (født 19. september 1927 i New York City, død 4. januar 2019 i Rancho Santa Fe i California) var en amerikansk fysiker og demokratisk politiker, kjent som forsvarsminister under president Jimmy Carter i perioden mellom 21. januar 1977 til 20. januar 1981.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Harold Brown ble født i Brooklyn som sønn av Abraham, en jurist som hadde kjempet i første verdenskrig, og Gertrude (Cohen) Brown, regnskapsfører for en diamanthandler. Foreldrene hadde jødisk bakgrunn og var tilhengere av Franklin D. Roosevelt.

Fra han var barn ble han ansett som et geni. Brown fullførte Bronx high school 15 år gammel med beste karakterer og avla sin doktoreksamen i fysikk ved Columbia University i en alder av 21 år. Etter studietiden arbeidet han som forsker ved University of California, Berkeley. I 1952 ble han del av bemanningen ved Lawrence Livermore National Laboratory i California, og i 1960 ble han laboratoriets direktør.

### Arbeide for regjeringen
Mellom 1961 til 1965 arbeidet Brown under Robert McNamara som direktør for forsvarsforskning, før han i oktober 1965 ble utnevnt til statssekretær for United States Air Force under president Lyndon B. Johnson, et embete han beholdt til februar 1969. 

Mellom 1969 og 1977 var Brown president for California Institute of Technology.

### Forsvarsminister

I januar 1977 ble Brown utnevnt til landets forsvarsminister av president Jimmy Carter. I Carters kabinett var han talsmann for avspenningspolitikken, noe som gjorde at han stadig kom i konflikt med presidentens sikkerhetsrådgiver Zbigniew Brzezinski. Brown deltok som mekler i det grunnleggende arbeidet for Camp David-avtalen i Midtøsten. Han støttet også ratifiseringen av SALT II–avtalen i 1979, men avtalen gikk ikke igjennom i Senatet på grunn av den afghansk-sovjetiske krigen. I hans tid mislykkes forsøket på å redde ut gislene fra den amerikanske ambassaden i Teheran, det største nederlaget i karrieren ifølge ham selv.

Brown hadde større fremgang i Senatet da han anbefalte ratifiseringen av avtalen om overføringen av Panamakanalsonen til Panama før år 2000. Brown mente at avtalen var til nytte for USA, samtidig som den garanterte for Panamakanalens sikkerhet og fremtidige bruk. 

### Etter ministertiden

Han ble tildelt Presidentens frihetsmedalje i 1981 og har i sin tid etter at han forlot ministerembetet vært leder for den utenrikspolitiske instituttet ved Johns Hopkins University.

## Referanser


## Litteratur
* Keefer, Edward C. *Harold Brown: Offsetting the Soviet Military Challenge, 1977—1981* (Washington: Historical Office of the Secretary of Defense, 2017), xxii, 815 s.

## Eksterne lenker
* 
* Af.mil – Dr. Harold Brown – Biografien hos United States Air Force Link.
Den himmelske sørpol

**Den himmelske sørpol**, eller **Sørstjerna**, kalles også **sørlige [[Polarstjernen|polarstjerne]]**, viser til den stjerna som ligger nærmest celestial pol (SCP), og som tilsynelatende ligger direkte over hodet når en observerer Jordas sørpol. For tiden ligger den stjerna som er nærmest og synlig ved dette punktet med det blotte øye Sigma Octantis. Stjernas klasse er 5,45, og siden den er så svak er den relativt unyttig for navigasjon. Dette i kontrast til den mye sterkere (2) Nordstjerna, Polaris, som viser tilsvarende det nordlige punktet.
Horsfjordbotnet

**Horsfjordbotnet** er en fjordarm av Kjella på øya Austra i Bindal kommune i Nordland. Fjorden har innløp mellom grendene Nordhorsfjord i nord og Sørhorsfjord i sør. Midt i innløpet ligger Horsfjordøya. Fjorden strekker seg fem kilometer mot sørvest inn til Lendinga, en liten poll innerst i fjorden. Lendinga ligger i Leka kommune i Nord-Trøndelag.

Fylkesvei 771 går langs sørsiden av fjorden. Ved bruket Kjellvang går det vei nordover fra riksveien og over fjorden.

## Referanser
Bahmani-sultanatet

**Bahmani-sultanatet** var en muslimsk statsdannelse i det sydlige sentrale India. Hovedstaden i landet var Kalburgi frem til 1425, før den ble flyttet til Bidar.

Staten ble grunnlagt i 1347 av guvernør Ala-ud-Din Bahman Shah, da han brøt med Delhi-sultanatet. Bahmani-sultanatet gikk i oppløsning rundt 1490, da det ble etterfulgt av de såkalte Deccan-sultanatene. Sultanatet gikk i oppløsning i 1518.

## Referanser
Nordsalten

**Nordsalten**, eller **Nord-Salten**, er en fjord på østsiden av Kvingra i Nærøysund kommune, Trøndelag. Fjorden strekker seg 10 km sørøstover og senere nordøstover til Rødseidet i bunnen av fjorden.

Fjorden har innløp mellom Eidshaug i vest og Måneset i øst. Fra Eidshaug går det ferje ut fjorden og nord til Gjerdinga. Litt inn i fjorden ligger Straumsøya og over her går det bru mellom Kvingra og fastlandet via Fv543. Ved Dyrneset snur fjorden nordøstover. De to vågene Liavågen og Storbukta går derimot sørover fra Dyrneset og ved Storbukta går kanalen Remmastrauman sørover til fjorden Sørsalten. Nordsalten fortsetter nordøstover til Rødsbotnet. Like ved innløpet til Rødsbotnet går også Fjalbotnet østover og Ramfjordbotnet sørover.

Remmastrauman ble gravd ut i perioden 1886-88, for å skape farbar vei for båter fra Nordsalten til Sørsalten, og derved lette kommunikasjonen mellom de ulike delene av kommunen.

Fv525 går langs den indre delen av Nordsalten.

## Referanser
Brønnøyfjorden

**Brønnøyfjorden** er et havområde på sørsiden av Vikna i Nærøysund kommune i Trøndelag. Fjorden strekker seg 15 kilometer nordøstover til Mellom-Vikna.

Fjorden begynner i sørvest nord for øygruppene Sør-Gjæslingan og Nord-Gjæslingan og går mellom alle holmene som ligger mellom Vikna og Folda i sør.

## Referanser
Svinøyfjorden

**Svinøyfjorden** er en fjord i Vikna i Nærøysund kommune i Trøndelag. Fjorden begynner i sørvest ved Kalvøya og Gauksøya og strekker seg 8 kilometer nordøstover langs sørsiden av Mellom-Vikna til Hovøya. Sør for fjorden ligger Svinøya, som fjorden er oppkalt etter og Vågøya. I tillegg finnes en rekke mindre øyer og holmer i fjorden. Ved holmen Rypa på nordsiden av fjorden, nord for Svinøya, går Kleifjorden nordover til Dragspøyta.

## Referanser
Kleifjorden

**Kleifjorden** er en fjordarm av Svinøyfjorden på Mellom-Vikna i Nærøysund kommune i Trøndelag. Fjorden har innløp ved holmen Rypa i sør og strekker seg 5 kilometer nordover til Dragspøyta og bygda Drag. Like nord for Rypa ligger Hestøya og vest for denne øya går Gravsetbotnet nordvestover.

Fylkesvei 770 går langs Dragspøyta i nord.

## Referanser
Brennus (billeslekt)

***Brennus*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) jordløpere (Carabinae) i familiegruppen løpebiller. Ingen arter er registret fra Norge.

Kroppen har form som kan minne om en pæreform. Brystskjoldet har en hjertelignende form og er smalt bakerst, mye smalere enn bakkroppen. De kan ikke fly da flygevingene er reduserte og dekkvingene er sammenvokste langs midtlinjen. Dekkvingene har en oppsvulmet og rund form, de mangler lengdestrimler, men har et uregelmessig kornet mønster.  Hodet er langstrakt framover. Palpenes endeledd er hos hannene tydelig økseformet.

Biller tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

## Systematisk inndeling
Systematikken følger Carabidae of the World

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[jordløpere]]** Latreille, 1802 Carabinae Latreille, 1802
****** stammen **[[Cychrini]]** Laporte, 1834 
******* slekten *Brennus* Motschulsky, 1865 
******** *[[Brennus bullatus]]* Van Dyke, 1924
******** *[[Brennus cordatus]]* LeConte, 1853
******** *[[Brennus crenatus]]* Motschulsky, 1859
******** *[[Brennus cristatus]]* Harris, 1839
******** *[[Brennus interruptus]]* Menetries, 1844 
******** *[[Brennus johnsoni]]* Van Dyke, 1924
******** *[[Brennus marginatus]]* Fischer, 1822 
******** *[[Brennus obliquus]]* LeConte, 1868
******** *[[Brennus oreophilus]]* Rivers, 1890   
******** *[[Brennus punctatus]]* LeConte, 1874
******** *[[Brennus riversi]]* Roeschke, 1907
******** *[[Brennus rugiceps]]* Horn, 1872 
******** *[[Brennus striatopunctatus]]* Chaudoir, 
******** *[[Brennus subtilis]]* Schaum, 1863
******** *[[Brennus ventricosus]]* Dejean, 183

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* ''Brennus'' – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
* ''Brennus interruptus '' - bilde
* ''Brennus oreophilus'' - bilde
* ''Brennus striatopunctatus'' - bilde
* Norsk entomologisk forening
Pirjo Honkasalo

**Pirjo Honkasalo** (født 1947 i Helsingfors) er en  finsk filmregissør.

Allerede som 17-åring begynte hun på filmskolen. Etter det jobbet hun som fotograf, regissør og produsent på fiksjonsfilmer. I 1976, 19 år gammel, debuterte hun med spillefilmen *[[Ikäluokka]]* (*Age Class*). Da jobbet hun med regissør Pekka Lehto. 

Hun fortsatte å studere og jobbet som assistent ved Temple University i Philadelphia. Hennes første, ordentlig store regioppgave var filmen *[[Tulipää]]* (*Flame Top*) i 1980. Den ble tatt ut til Cannes filmfestival, og det regnes som hennes virkelige gjennombrudd. Hun har både regissert dokumentarfilmer og fiksjonsfilmer som en selvstendig filmskaper, men da hun rundet 30 år var hun blitt lei av film og det økonomiske styret og presset rundt filmskaping. Etter en pause på tre år, vendte hun tilbake til filmbransjen for å lage en dokumentar om et russisk nonnekloster. 

Hun fikk tilbud fra en amerikansk produsent om å regissere en amerikansk film med utgangspunkt i et av Bibelens ti bud, men takket nei ettersom hun ikke kunne godta at produsenten skulle ha siste ordet. 

Dokumentaren *[[3 Rooms of Melancholia]]* fra 2004, har fått flere priser enn noen annen finsk film. Den omhandler Tsjetsjenia-krigen, men ifølge Honkasalo var det filmens tema som først ble bestemt. «Jeg ville lage en film om det absurde ved å hate hverandre,» sier hun selv. Opptaksstedet ble bestemt senere. 

Honkasalo sier at å lage dokumentarfilmer er mer givende for henne enn å lage fiksjonsfilmer. Hun har blitt anklaget for ha en anti-russisk holdning i noen av sine dokumentarer. Best kjent er hun kanskje for dokumentar-trilogien om «det hellige og det grufulle» *[[Mysterion]]* (1991), *[[Tanjuska ja 7 perkelettä]]* (1993), og  *[[Atman (film)|Atman]]* (1997).

## Filmografi
* *[[Melancholian 3 huonetta (Rooms of Melancholia )]]* (2004)
* *[[Tulennielijä]]* (1998)
* *[[Atman (film)|Atman]]* (1997)
* *[[Tallinnan Tuhkimo]]* (1996)
* *[[Tanjuska ja 7 perkelettä]]* (1993)
* *[[Mysterion]]* (1991)
* *[[Leonardon ikkunat]]* (1986) (TV)
* *[[Da Capo (film)|Da Capo]]* (1985)
* *[[250 grammaa - radioaktiivinen testamentti]]* (1983)
* *[[Tulipää]]* (1980)
* *[[Kainuu 39]]* (1979)
* *[[Vaaran merkki]]* (1978)
* *[[Ikäluokka]]* (1976)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Cinema in Finland The Finnish film archive
*  Pirjo Honkasalo Icarus Films
Foldafjorden

:*Se også [[Foldfjorden]] i Møre og Romsdal

*'Foldafjorden**, **Foldfjorden** eller bare **Folda''', er en fjord i Namsos og Nærøysund kommuner i Trøndelag.  Folda er et havområde som ligger utenfor fjorden og strekker seg sørover og Foldafjorden er fjorddelen av dette området. Innerfolda er en lang fjordarm av Foldafjorden og fra starten av Foldafjorden til bunnen av Innerfolda er fjorden 71 kilometer lang. 

Fjorden har innløp mellom Abelvær i nord og øya Jøa i sør og strekker seg innover i en nordøstlig retning. På østsiden av Jøa går Gyltfjorden sørover. Nordøst for innløpet til Gyltfjorden ligger bygda Salsnes. Litt lenger nordøst ligger den lille fjorden Fjærangen. Geisneset deler fjorden i to. På sørsiden fortsetter fjorden østover til Oppløyfjorden. Like etter fjorden har passert nordsiden av Geisneset deler fjorden seg videre i to. Kvisten fortsetter østover, mens Korsnesstraumen går nordover til Kolvereidvågen og Kolvereid. Her starter også Innerfolda som strekker seg 42 kilometer videre innover.

Fylkesvei 769 krysser de ytre delene av denne fjorden og går et lite stykke videre til bygda Lund. Derfra går det Ferjesambandet Hofles–Geisnes–Lund nordover til Geisnes og Hofles på nordsiden av fjorden.

## Referanser
Gyltfjorden

**Gyltfjorden** (også skrevet *Gyltefjorden*) er en fjordarm på sørsiden av Foldafjorden i Namsos kommune på østsiden av øya Jøa i Trøndelag. Fjorden har innløp mellom Gyltodden i vest og Galtneset i øst og strekker seg 4,5 kilometer sørover til Ølhammeren der den deler seg i to. Nufsfjorden og Nordsundet går sørover på østsiden, mens Seierstadfjorden går sørover på vestsiden. Øst for toppen av neset Ølhammaren går den vesle fjordarmen Kjelbotnet sørøstover til gården Nordbotnet.

## Referanser
DNB Carnegie

**DNB Carnegie**, tidligere **DNB Markets** og **Carnegie Investment Bank AB**, er en norsk investeringsbank med hovedkontor i Oslo, et datterselskap i Sverige, Finland og Danmark, samt kontorer i Storbritannia, USA og Singapore.

Den 21. oktober 2024 kunngjorde DNB Bank ASA i en børsmelding at de hadde inngått en avtale om å kjøpe Carnegie Holdning AB for 12 milliarder svenske kroner. DNB Markets, DNBs investeringsbankdivisjon, ble omdøpt til DNB Carnegie den 12. mai 2025. Samtidig skiftet Carnegie Investment Bank AB navn til DNB Carnegie Investment Bank AB.

DNB Carnegie Investment Bank er også kjent for sitt kulturelle engasjement, blant annet gjennom kunstprisen Carnegie Art Award.

## Referanser


## Eksterne lenker
* DNB Carnegie
Sørsalten

**Sørsalten** er en fjord i Nærøysund kommune i Trøndelag. Fjorden strekker seg 22 kilometer østover på sørsida av øya Kvingra til Saltbotnet i bunnen av fjorden. Fjorden har innløp gjennom Ottersøystraumen og Klungvikstraumen i vest, like sør for tettstedet Ottersøya.  Ved Halsodden på nordsiden går Remmastraumen nordover langs østsiden av Kvingra. Sundet er spesielt smalt, bare cirka 5 meter på det smaleste.

Det ligger flere småbruk langs fjorden på begge sider og på nordsiden på Kvingra ligger grenda Søråa.

Fv525 går langs deler av nordsiden i den innerste delen av fjorden, mens fylkesvei 770 går langs deler av sørsiden. Lenger ute går Fv542

## Referanser
Rossøyfjorden

**Rossøyfjorden** er en fjord i Nærøysund kommune i Trøndelag. Fjorden ligger på nordsiden av Stor-Arnøya og strekker seg 3 kilometer østover til Varøyholmen. Fjorden begynner i vest ved Rossøystraumen, som går mellom fastlandet i nord og Litl-Arnøya i sør.

Fv545 krysser sundet via en bro. På nordsiden av fjorden går Vågevågen inn til grenda Skillingstad. 

Arnøyfjorden ligger på sørsiden av Arnøya.

## Referanser
Nufsfjorden

**Nufsfjorden** er en fjord i Namsos kommune i Trøndelag. Fjorden strekker seg 3,5 kilometer sørover til bygda Nufsfjord. Fjorden har innløp mellom Eistneset i vest og Jagarneset i øst og ligger på østsiden av neset Ølhammaren. Nord for Ølhammaren ligger Gyltfjorden. Ved grenda Nufsfjord snur fjorden 180 grader og danner bukta Busalten.

Fylkesvei 777 går langs vestsiden av fjorden.

## Referanser
Indonesia-universitetet

** Universitetet i Indonesia ** (indonesisk: *Universitas Indonesia*, **UI**) er et statlig universitet i Indonesia med campus i Depok og Jakarta i provinsen Jawa Barat i det vestlige Indonesia. Det er et nasjonalt breddeuniversitet med alle de klassiske og sentrale fagtilbudene representert.

Det har sin bakgrunn i det eldste videregående lærestedet i landet, og ble opprettet i 1851 som *School for Javanese Doctor*. Fra 1875 ble medisinstudiet sjuårig.  I 1924 startet *Rechts Hogeschool* som etterhvert utviklet seg til et juridisk fakultet. nederlenderne opprettet et midlertidig universitet *(Nood Universiteit)* i 1946, og året etter fikk det navn *Universiteit van Indonesie*. 

I 1950 ble universitetet uavhengig under dagens navn, med fakulteter i ulike indonesiske byer – som siden ble skilt ut som egne universiteter. Fakultetene lå i Jakarta (medisin, jus, litteratur), Bogor (agronomi, veterinærmedisin), Bandung (ingeniørfag, matematikk, naturvitenskap), Surabaya (medisin, odontologi), og Makassar (økonomi). 

*UI* er landets beste lærested og avanserte fra 395.- til 287.-plass globalt på *Times*' liste over verdens beste universiteter, en av de beste plasseringer for universiteter i Sørøst-Asia. I mellomtiden økte også finansieringen betydelig. Særlig har den medisinske vært ledende i nesten 100 år innen tropesykdommer og regional medisin. 

Ved universitetet var det 34 921 studenter og 3 600 vitenskapelig ansatte i 2007. Studiene gis opp til doktorgradsnivå. IT-dekningen på campus er meget høy.

Nobelprisvinneren Christian Eijkman (1929) underviste og forsket ved Indonesia-universitetet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lucille Wheeler

**Lucille Wheeler** (født 14. januar 1935 i Montréal, Québec) er en tidligere kanadisk alpinist. Under VM 1958 i østerrikske Bad Gastein ble hun dobbelt verdensmester (i utfor og storslalåm. I kombinasjonen tok hun sølvmedaljen. Allerede to år tidligere, under OL 1956 i Cortina d'Ampezzo, hadde hun tatt bronse i utfor.

Bare 12 år gammel ble Lucille Wheeler kanadisk juniormester, og i en alder av 14 år kvalifiserte hun seg til VM 1950 i Aspen. Foreldrene syntes imidlertid hun var ung til å ta fri fra skolen, og tillot ikke at hun deltok.

Bronsemedaljen hun tok i utfor under OL 1956 i Cortina d'Ampezzo var den første en nordamerikansk kvinnelig alpinist hadde tatt i OL-historien. To år senere fulgte den spektakulære suksessen under VM i Bad Gastein, med to gull og en sølv.

Lucille Wheeler la opp i 1959.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Seierstadfjorden

**Seierstadfjorden** er en fjord i Namsos kommune i Trøndelag. Fjorden strekker seg 4 kilometer sørover på østsiden av øya Jøa, mellom Gyltfjorden i nord og Lyngholmfjorden i sør. Fjorden starter i nord mellom Seierstad i vest og Ølhammaren i øst, og ender i sør ved Vedøya.

Fylkesvei 777 krysser fjorden via fergeforbindelse mellom Seierstad og Ølhammaren.

## Referanser
VM i kunstløp 1922

**VM i kunstløp 1922**. Verdensmesterskapet i kunstløp for kvinner og parløp ble arrangert i Davos i Sveits 29. januar 1922. Singlekonkurransen for menn ble arrangert i Stockholm i Sverige 4. og 6. februar 1922. 

Gillis Grafström fra Sverige ble verdensmester i kunstløp for menn og Herma Plank-Szabo fra Østerrike for kvinner. Helene Engelmann & Alfred Berger fra Østerrike  ble verdensmesterne i parløp. 

## Medaljer

## Resultat
### Menn

### Kvinner

### Par
Lyngholmfjorden

**Lyngholmfjorden** er en fjord i Namsos kommune i Trøndelag. Den ligger på sørøstsiden av øya Jøa, mellom fjordene Seierstadfjorden i nord, Lauvøyfjorden i sør og Raudsunda i vest. Fjorden har en lengde på cirka 2,5 kilometer og starter i nord ved Vedøya. I sør ender den ved Lyngholmen som ligger midt i fjorden.

## Referanser
Allround-VM på skøyter 1901, menn

**Allround-VM på skøyter 1901, menn** ble arrangert i Stockholm, Sverige.   9 og  10. februar 1901.  Dette var det niende skøyte verdensmesterskap i historien  med  offisiell status. Det var tretten deltakere fra Norge, Sverige, Finland og Nederland.
Løperne gikk distansene 500m, 1500m, 5000m og 10&nbsp;000m.
Reglene var slik at en løper måtte vinne tre distanser for å bli kåret til vinner. Franz Frederik Wathén fra Finland ble kåret til  verdensmester  etter å ha vunnet  500m, 1500m  og 10&nbsp;000m.  Det ble ikke utdelt sølv- og bronsemedaljer i mesterskapet.

## Resultater

## Referanser




## Kilder
* www.skateresults.com 
* www.speedskatingbase.eu 
* www.speedskatingnews.info
Ivar Lo-Johanssons personlige pris

**Ivar Lo-Johanssons personliga pris** er en litterær pris på  SEK (2012) som deles ut av Stiftelsen Ivar Lo-Johanssons Författarfond der representanter fra Sveriges Författarförbund, ABF og Svenska Akademien inngår. Prisen er innstiftet av Ivar Lo-Johansson og var nevnt i hans testamente. Prisen deles ut på Ivar Lo-Johanssons fødselsdag 23. februar og blir samordnet med Fagforeningsbevegelsens Ivar Lo-prisen. Hvert tredje år skal prisen tildeles et litteraturvitenskapelig verk om arbeiderlitteratur. 

## Prisvinnere

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gulen (Bremanger)

**Gulen** er en fjord i Bremanger kommune i Vestland. Den ligger på sørsida av Frøysjøen, og deler seg i tre fjordarmer: Nordgulen, Midtgulen og Sørgulen. Inn til Svelgen i botnen av Nordgulen, som er den lengste armen, er fjorden 12&nbsp;kilometer lang. Fjorden deler seg 3,5&nbsp;kilometer sørøst for innløpet fra Frøysjøen, som ligger mellom Gulestøa og Ospenes.

Det er ferge-forbindelse fra Smørhamn på nordsida av Frøysjøen til Kjelkenes i Midtgulen. Riksvei 614 følger østsida av Nordgulen fra Svelgen til Myklebust i Midtgulen. Fra Myklebust går Fv577 videre vestover langs Midtgulen og Sørgulen til Botnane ved Frøysjøen. 

## Referanser
Fjærangen

**Fjærangen** er en fjordarm av Foldafjorden i Namsos kommune i Trøndelag. Fjorden strekker seg 4,5 kilometer sørøstover til Fjærangsetran i botn av fjorden. Fjorden har innløp mellom Bremneset i nordøst og Sminesneset i sørvest. Ved Smineset krysser fylkesvei 769 fjorden over Gardsøya og Hestøya, som ligger ved inngangen til fjorden. Vegen går nordøstover til Lund som ligger like nord for fjorden. Fjorden har to deler. En del går østover til Breivika, mens den andre går sørøstover til Fjærangsetran som Sørfjorden.

## Referanser