Skipreide

**Skipreide** (norrønt *skipreiða*) (også skrevet *skibrede* og *skipreite*) var en administrativ inndeling av Norge i geografisk avgrensede områder der innbyggerne var kollektivt ansvarlige for å bygge, holde, ruste ut og bemanne et leidangsskip.

Skipreidene lå ikke bare ved kysten, de fleste skipreidene i Trøndelag var innlandsreider opp langs de brede elvene i Trøndelag. For eksempel hadde skipreidene ovenfor Gaulfossen i Gauldalen foruten fiskale formål, herunder smier, tjærebrenning (tjurru) også som hovedoppgave å skaffe tømmer ned til reidene nedenfor der det ble bygget vikingskip (snekker) som kunne ros helt ut til fjorden.

Nøyaktig hvor gammel skipreideinndelingen er vet man ikke, men skipreidene oppsto sammen med leidangssystemet og i flg. Snorre ble lovene utviklet/forbedret under Håkon den gode og Sigurd jarl på midten av 900-tallet.

Mot slutten av 1200-tallet ble skipreidene etterhvert kun fiskale formål, og skipreidene ble utgangspunkt for den administrative inndelingen i len for skatteformål helt frem til 1660-tallet.

En skipreide besto etter gammel ordning av frie menn, som skulle bygge, utruste, vedlikeholde og bemanne et leidangskip fullt proviantert for to eller tre måneder. Størrelsen på skipet ble bestemt etter antall årer eller sesser. Til å begynne med var kravet 40 årer (20 sesser) og et mannskap på oppimot 100 mann eller flere.

Hele Norge var inndelt i 279 skipreider i 1279 under Magnus Lagabøte.

Sjefen for en skipreide hadde tittelen *styrmann* og ble utnevnt av jarlen, eventuelt kongen. Mannskapet på et vikingskip ble plukket ut etter bestemte regler i lovenes leidangsbolker, og i Gulatingslova ble denne verneplikten begrenset oppad til hvert syvende hode, altså 14 % av befolkningen. Den minste enheten var de bøndene som skulle utruste en roer. Skipreidet skulle mobiliseres når det var fiender i landet, og det var fast prosedyre for dette stadiet. Det ble da utlyst allmenning, og vardene ble tent.

Skipreidene var opprinnelig et system for forsvar av landet. Etterhvert, og gradvis, utviklet skipreidetinget seg til det lokale finansielle og judisielle senteret, der lov og rett ble hevdet og skatt ble innbetalt. Skipreidene ble omdannet til tinglag ca. 1660.

## Oversikt over skipreider
Leidangen og skipreidene i Norge ca. 1300
I *[[Heimskringla]]* skriver Snorre om skipreide: «Kong Håkon satte en lov for hele landet langs hele kysten og så langt inn i landet som laksen går &ndash; han delte det i skipreider». Magnus Lagabøtes testamente inneholder en fylkesinndeling med navn og antallet skipreider. Mange av skipreidenes navn er kjent fra andre kilder som Aslak Bolts jordebok, men mange opplysninger har også gått tapt. I hht. P. A. Munchs *Beskrivelse over kongeriket Norge* var de historiske fylkene i Norge inndelt i følgende skipreider:

### [[Hålogaland|Háleygjafylki]]
13 skipreider:
* Lófótar (Lofoten)
* Vestrál (Vesterålen)
* Andarnes (Andenes)
* Þrándarnes (Trondenes)
* Vága (Vågan)
* Steigar (Steigen)
* Salsta (Salten)
* Rauðeyjar (Rødøy)
* Mjölu (Meløy)
* Raðundar (Rana)
* Þjóttu (Tjøtta)
* Vefsnis (Vefsn)
* Sæfnarinnar (Alstahaug)

### [[Naumdølafylke|Naumdælafylki]]
9 skipreider:
* Birnudalr (Bindal)
* Narðeyjar (Nærøy)
* Lauga (Lauvsnes)
* Hunnar (Overhalla)
* Ranheim (Ranem)
* Fósnes
* Vikr (Vikna)
* Hálmeyar (Halmøya)
* Byrðu (Bjørnør)
* Eldueiðs (Namdalseid)

### [[Sparbyggjafylke|Sparbyggjafylki]]
8 skipreider:
* Snasar (Snåsa)
* Skaunar (Kvam i Steinkjer)
* Vigmundar (Egge i Steinkjer)
* Stóðs (Stod i Steinkjer)
* Ógnardal (Ogndal)
* Íþrottar (Mære)
* Sparbýggja (Sparbu)
* Bagabú (Henning i Steinkjer)

### [[Øynafylke|Eynafylki]]
6 skipreider:
* Beitstaðar (Beitstad i Steinkjer)
* Vera (Verran)
* Ýzta (Utøy i Inderøy)
* Sandavalla (Sandvollan i Inderøy)
* Viðbyggja (Sakshaug i Inderøy)
* Ryrinar (Røra i Inderøy)

### [[Verdølafylke|Verdœlafylki]]
5 skipreider:
* Haug (Haug i Verdal)
* Ofanmýra (Leksdal i Verdal)
* Farar (Stiklestad i Verdal)
* Veddrar (Vuku i Verdal)
* Råbyggja (Vinne i Verdal)

### [[Skøynafylke|Skœynafylki]]
6 skipreider:
* Frólar
* Ölvishaug
* Refskeyna
* Ekni
* Yttrieyar
* Másarvik

### [[Stiordølafylke|Stjórdœlafylki]]
8 skipreider:
* Ogló
* Varnes
* Hof
* Hegrinar
* Eyja
* Lexudal
* Selabú
* Þýðdal

### [[Strindafylke|Strindafylki]]
4 skipreider:
* Hlaða (også Manvikr)
* Lexuvikr (hovedsognet)
* Lagatún
* Ássinn

### [[Gauldølafylke|Gauldœlafylki]]
10 skipreider:
* Tildra
* Kleppabús
* Leina
* Gimsa
* Vigleikstaða
* Haslabrekku
* Fors
* Heylanda
* Efsta
* Holtál

### [[Orkdølafylke|Orkdœlafylki]]
8 skipreider:
* Ness
* Boðvikr
* Birgsa
* Skaunar
* Orkadal
* Meðaldal
* Rennabú
* Uppdal

### [[Nordmørafylke|Norđmœrafylki]]
16 skipreider:*(Senere [[Fosen len|Fosen]])*
* Bjarnaura
* Áfjarðar
* Veiklinar
* Rissar
* Staðs
* Hitrar
* Hefnis
*(Senere [[Nordmøre len|Nordmøre]])*
* Aurar
* Ædeynar
* Hölsynjar
* Súrnadal
* Stangarvíkr
* Þingvalla
* Barknarfjarðar
* Afreynar
* Sundal

### [[Romsdølafylke|Raumsdælafylki]]
8 skipreider:
* Stims
* Sunds
* Bylingseyjar
* Vestnes
* Eiriksfjarðar
* Leirheim eller Raudven
* Straums
* Nes

### [[Sunnmørafylke|Sunnmærafylki]]
16 skipreider
* Nyrđri hlutr:
** Vatne
** Grjóta
** Borgundar
** Valla
** Sikkífli
** Slygs
** Dala
** Sunnífli
* Sýđri hlutr:
** Harundar
** Hađareiđ
** Fjarđar
** Voldar
** Rauđvinjar
** Njarđeyjar
** Úlfsstein
** Vanífli

### [[Firdafylke|Firđafylki]]
15 skipreider:
* Nyrđri hlutr sýsla
** Stađ
** Davika
** Eygis
** Horninjadal
** Gloppa
** Breiđefnis
** Innvika
** Alda
** Strjón
** Jólstr
** Brandseyar
* Sýđri hlutr sýsla
** Fjarđar
** Askvallar
** Ytri Dala
** Innri Dala

### [[Sygnafylke|Sygnafylki]]
16 skipreider:
* Sýđri hlutr sýsla
** Lámvika
** Kleifvalla
** Hvamseyjar
** Víkr
** Þjúga
** Sýrstrandar
* Nyrđri hlutr sýsla
** Nóra
** Sóknadal
** Aurland
** Sólvarna
** Marheimsfjöru
** Lustrar
** Jóstrudal
** Árdal
** Læradal
** Borgundar

### [[Hordafylke|Hǫrðafylki]]
32 skipreider:
* Norđrhǫrđaland
** Gula
** Lindiáss
** Fjannar
** Rađar
** Alnfitjar
** Hosangra
** Mjalda
** Arnar
** Eikangra
** Herđlu
** Sótr
** Sjalta
* Sunnhǫrđaland
** Framness 
** Strandvíkr
** Kvennaherađ
** Strandarbarm
** Uppdal
** Vág
** Fjón
** Fjǫru
** Fjǫlbyrju
** Etni
** Skóđinjarvikr
* Vǫrs
** Bólstađa eller Stafnnes
** Ævangra eller Vatnsverja
** Vang
** Holabygđar
* Harđangr
** Eystusynjar
** Jónadal eller Samla
** Grönvinjar
** Kinsarvikr
** Rœrgudal

### [[Rygjafylke|Rygjafylki]]
32 skipreider:
* Rygjafylkí norðan Fjarðar (senere Ryfylkí)
** Skǫru
** Nyrđri Karmtar
** Syđri Karmtar
** Leirangra
** Vatn
** Víkadal
** Hýsfjarđar
** Súladal
** Jalsa
** Hjálmaland
** Sæbœjar
** Nyrđri Árdal
** Syđri Árdal
** Hestbœjar
** Hauskeið
** Askeyjar
* Rygjafylkí sunnan Fjarðar (senere Jaðri)
** Eiđsu
** Hylju
** Guða (Tunguness)
** Játúns
** Gǫnd (Gandar)
** Sóla
** Klep
** Haug
** Haugland
** Kviđu
** Vallar
** Bjarkarheim
** Hetland
** Eikundasund
** Eikudal
** Sóknardal

### [[Egdafylke|Egđafylki]]
12 skipreider:
* Listasýsla
** Lundar (Lund i Rogaland, Tonstad, Sira og Gyland)
** Feta (Flekkefjord og Kvinesdal)
** Lista
** Berg (Lyngdal)
** Vatn (Hægebostad)
* Miðsýsla
** Fors (Vigmostad)
** Kallađaland (Holum)
** Hyljar (Søgne og Songdalen, også benevnt *Klepland*)
** Véa (Tveit/Ve)
* Austr-Agðír sýsla
** Sand (Lillesand)
** Bringsver (Landvik)
** Strengjareiđ (Tromøy)

### [[Grenafylke|Grænafylki]]
4 skipreider:
* Bamble (Bamble, Sannidal og Skåtøy)
* Hovund (Gjerpen, Siljan og Eidanger)
* Ulefoss (Holla, Lunde (ikke Ytre Flåbygd), Solum med Melum, Drangedal (ikke Tørdal))
* Lindheim (Sauherad, Bø og Heddal)

### [[Tunsbergsyssel|Tunsbergsýsla]]
6-7 skipreider:
* Numedal (Tjøme, Sandar, Tjølling, Hedrum og Brunlanes, det senere Brunla len)
* Arnadal (Stokke, deler av Sem, Andebu og Nøtterøy)
* Slagen (mesteparten av Sem, Borre og Undrumsdal)
* Råbygge (eldre navn: Røyrdal) (Lardal, Hof, Vassås, Ramnes, Fon, Vivestad og Høyjord)
* Våle (Botne, Nykirke og Hillestad) 
* Sandsvær (I 1624 ble denne skipreide skilt fra Tønsberg len ved opprettelsen av Kongsberg sølvverk).
* Sande (eldre navn: Engra) Skoger og Strømm.
Sande er av P. A. Munch oppført under Tunsbergsysla, mens A. Steinnes mener Sande tilhørte Oslosysla.

### [[Oslosyssel|Oslosýsla]]
7-8 skipreider:
* Mossedal
* Follo Eystri hlutr (Nesodden, Oppegård, Ski og nordre del av Ås)
* Follo Vestr hlutr (Frogn, Vestby og søndre del av Ås)
* Aker (Aker og Bærum)
* Asker (Asker, Røyken og Hurum)
* Lier
* Eiker
* Sande (Sande, Skoger og Strømm)
Sande er av P. A. Munch oppført under Tunsbergsysla, mens A. Steinnes mener Sande tilhørte Oslosysla.

### [[Borgarsyssel|Borgarsýsla]]
12 skipreider:
* Vǫrnu (Rygge og Våler)
* Rođa (Råde og Svindal)
* Vima (Skiptvet og Spydeberg)
* Frøylandir (Askim og Trøgstad)
* Hegginnar (Eidsberg)
* Skaunar (Rakkestad)
* Túnir (Tune, Rolvsøy, Glemmen, Kråkerøy og Varteig)
* Ođinseyjar (Onsøy)
* Ábyggja (Borge, Torsnes og Hvaler)
* Skjálberg (Skjeberg)
* Ingedal (Ingedal)
* Iddar (Idd)

### [[Ranrike|Ranafylke]]
16 skipreider:
* Ranrikissýsla
** Vettaherađ
** Lúđrlag (Ludelag)
** Kvilda (Kvilde)
** Borđerna
** Saurbœja
** Tungu
** Sótanesherađ
** Stangarnes
* Elfarsýsla
** Lana 
** Orđóst (Ordost) 
** Þjórn (Tjørn)
** Frikna
** Þorpa 
** Innland 
** Hísingar (Hisingen)

## Spor etter skipreidene
Leidangskipenes naust har vært av betydelig størrelse. I 1247 var Bergens største bygning et naust på 54×36&nbsp;m (1944 m²). Mange av nausttuftene er kartlagt av arkeologer, men det er fortsatt mulig å finne flere. I strandbeltet langs sørsiden av Beitstadfjorden er det påvist minst fem nausttufter over en strekning på 10&nbsp;km, tre av dem blant de største som er kjent i Norge. Disse er 30–38 m lange og har en bredde på 13–19 m.

## Referanser


## Litteratur
* Stig Berge (2013). *Ordo Hospitalis Sancti Johannis Jerosolomitani – eorum fratres, canones et milites. .*
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*