open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liste over Finlands statsministre

**Liste over Finlands statsministre** og Finlands regjeringer fra og med selvstendigheten i 1917, gir en oversikt over navn, datoer og sammensetningen av koalisjonsregjeringer.

## Historie
I 1918, ble det keiserlige senatet for Finlands økonomidepartement, gjort om til Statsrådet (eller kabinettet) i Finland, og stillingen som *Viseordfører for senatets økonomidepartement* ble gjort om til statsminister. Villa Bjälbo (på finsk *Kesäranta*), som ligger i Meilahti i Helsingfors, har vært statsministerbolig i Finland siden 1919.

Siden uavhengigheten, den 6. desember 1917, har Finland hatt 47 statsministere og 77 regjeringer, inkludert den nåværende. Den lengstsittende regjeringen var statsminister Paavo Lipponens to regjeringer, som begge satt i 1 464 dager.

## Liste over statsministre

## Referanser


## Se også
* Politiske partier i Finland
* Liste over Finlands statsoverhoder

## Litteratur
* Osmo Jussila, Seppo Hentilä, Jukka Nevakivi: *Finlands politiska historia 1809-1998*. Schildts, Esbo 1998.
Paul Singer

**Paul Singer** (født 16. januar 1844 i Berlin, død 31. januar 1911) var en tysk sosialdemokratisk politiker og fabrikkeier, født som sønn av en jødisk kjøpmann. Han var en av grunnleggerne av SPD, som han var den første formann for sammen med August Bebel. Han var medlem av den tyske Riksdagen.

Da han døde deltok nesten en million mennesker i begravelsen, som var den største i Berlins historie.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 3 Seiten Singer. Mit dem wichtigen Verweisen auf den Kaufmann, Juden und Sozialpolitiker Singer
* Singer-Biografie beim DHM
* Singer-Biografie der Berliner SPD
Metaspråk

**Metaspråk** er et generelt språk som brukes for å beskrive spesifikke språk.  Et metaspråk er *nødvendig* da man ikke kan beskrive spesifikke språk uten å ty til et annet språk (som da er metaspråket).  Beskrivelser i et generelt metaspråk forenkler sammenligning mellom forskjellige spesifikke språk, eller samme spesifikke språk på ulike tidspunkt.  For å sjekke om et gitt språk er korrekt brukt, må en kontrollere anvendelsen mot metaspråket.  Med et metaspråk kan en også lage nye spesifikke språk.  Metaspråk er brukt i alle fagfelt og vitenskaper der man uttrykker kunnskap språklig.  Mest nærliggende er lingvistikk, der en grammatikk for et gitt språk, være det språkets metaspråk.  Innen informatikk finner en metaspråk som danner grunnlag for å sammenligne ulike markeringsspråk og programmeringsspråk (for eksempel SGML).
Cannes

**Cannes** (uttales *kan*) er en by og kommune på den franske Riviera i Sør-Frankrike. Stedet ligger i departementet Alpes-Maritimes.

Byen har om lag 70&nbsp;000 innbyggere. Cannes er en del av det, stort sett, sammenhengende, urbane området som omgir Nice og som har totalt 933&nbsp;080 innbyggere (1999).

Cannes er spesielt kjent for sin filmfestival som avholdes i mai hvert år.

## Geografi
Cannes ligger på den delen av Rivieraen som kalles Côte d'Azur med kort vei til Alpene. Byene er kjent for sine fine sandstrender (i motsetning til Nice). De fleste strendene langs hovedgaten, Boulevard de la Croisette, disponeres av hoteller, men det finnes også offentlige strender, spesielt mot vest i retning Cannes Bocca. 

## Historie
Fra middelalderen og til tidlig på 1800-tallet var Cannes en liten fiske- og jordbruksby. På 1830-tallet begynte franske aristokrater og velstående utlendinger å bygge feriehus i området og byen endret seg gradvis til et ferie- og rekreasjonssted.

Lord Henry Peter Brougham (1778–1868) tilskrives mye av æren for Cannes utvikling. Lord Henry var en respektert og talentfull britisk politiker i sin tid og oppdaget Cannes på vei til Italia i 1834. Han kjøpte områder vest for Suquet (gamlebyen) og brukte så sine mange kontakter i fransk politikk til å utvikle området.

## Økonomi
Området rundt Cannes har tiltrukket seg virksomheter innen teknologi. I fjellene bak Cannes ligger blant annet Sophia-Antipolis som har en spesielt stor konsentrasjon av slike virksomheter.

Cannes Film Festival som holdes hvert år i mai er viktig både for byen og for hele verdens filmindustri. Denne festivalen er kanskje også den enkeltbegivenhet som har bidratt mest til å gjøre Cannes kjent verden over. Mange store stjerner innenfor film pleier å delta på denne festivalen. Førsteprisen heter Gullpalmen eller Palme d'Or. Festivalen ble første gang arrangert i 1946 (første festival ble utsatt fra 1939 på grunn av krigen).

Ellers har byen en TV-festival hvert år i september, mens reklamefilmindustrien inntar byen med sin festival hvert år i juni. Takket være de store, internasjonale festivalene, har byen bygd et stort, moderne festivalpalass på en attraktiv tomt ved Boulevard de la Croisette.

Mellom de store festivalene er det en rekke kulturarrangementer i byen, både innen musikk og drama.

## Transport
Cannes ligger ved hovedjernbanelinjen mellom Italia og Marseille og betjenes av hurtigtoget TGV, interregionale- og regiontog. Cannes jernbanestasjon ligger nær sentrum. I tillegg til at en rekke busslinjer har stoppested ved stasjonen er det også buss-stasjon ved rådhuset.

Nærmeste internasjonale flyplass er Nice – Côte d'Azur.

I sentrum kjøres elektriske busser – E-LO – og ”cabrioletbusser” betjener i høysesongen strekningen mellom rådhuset og Palm Beach Casino.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* FerieiProvence.no – Cannes
Ole Midtlien

**Ole Midtlien** (født 18. juni 1947, død 26. januar 2007) var en norsk politiker (Ap). Han var ordfører i Nes kommune fra 1994 til sin død i 2007.

Midtlien var utdannet lærer og jobbet i mange år ved Runni ungdomsskole på Årnes. Han gikk inn i kommunepolitikken etter valget i 1991, og i 1994 avløste han den sittende ordføreren, Halvor Western (Sp), midtveis i perioden.

## Referanser
Salangsdalen kapell

**Salangsdalen kapell** ligger i Bardu kommune og beboerne i den sørlige delen av kommunen sokner til dette.

Kapellet ble tatt i bruk i 1982 da det var gjenoppbygd etter brann.

Kirkegården ved kapellet har vært i bruk siden 1920. Før det brukte man Gamle Lund kirkegård.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
* 
* Informasjon på Bardu kommunes nettsted
* Bardu menighet
Hannes Kolehmainen

**Johan Petteri «Hannes» Kolehmainen** (1889–1966) var en finsk friidrettsutøver. Han var den første i en generasjon med flere finske toppløpere.

Kolehmainen kom fra en idrettsfamilie, der også brødrene Willy og Tatu var sterke langdistanseløpere.

I 1912 var Kolehmainen med tre gull og en sølv blant de mestvinnende utøverne under de olympiske lekene i Stockholm. Den ypperste prestasjonen leverte han i -meterløpet, der publikum fikk oppleve Kolehmainens spennende tvekamp med franskmannen Jean Bouin. Etter at de to løperne hadde ligget fremst i feltet under hele løpet, avgjorde Kolehmainen løpet på de siste metrene, og satte ny verdensrekord med tiden 14.36,6. I tillegg vant Kolehmainen  m og terrengløpet over  meter. Han var også med på det finske laget som fikk sølv i lagdelen av terrengløpet.

Kolehmainens sportslige karriere ble avbrutt av første verdenskrig, men greide likevel å holde posisjonen som en av verdens fremste langdistanseløpere. Under sommerlekene i Antwerpen i 1920 vant Kolehmainen sin fjerde olympiske gullmedalje, denne gang i maraton.

Han deltok også i maraton under OL 1924 i Paris, men fullførte ikke løpet. På denne tid hadde landsmannen Paavo Nurmi vist seg å være en verdig arvtager etter Kolehmainen.

Da OL ble arrangert i Helsingfors i 1952, inviterte man Kolehmainen og Nurmi til å tenne den olympiske ild i fellesskap.

## OL-medaljer
*  1912  Stockholm - **Gull** i friidrett,  meter  Finland
*  1912  Stockholm - **Gull** i friidrett, meter  Finland
*  1912  Stockholm - **Gull** i friidrett, terrengløp  Finland
*  1920  Antwerpen - **Gull** i friidrett, maraton  Finland
*  1912  Stockholm - Sølv i friidrett, terrengløp lag,  Finland

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nedre Bardu kapell

**Nedre Bardu kapell** ligger i Bardu kommune og beboerne i den nordlige delen av kommunen sokner til dette. Kapellet ble tatt i bruk 1981.

Det er ikke kirkegård ved kapellet, men Skoelvli kirkegård er 3–4 kilometer unna.

## Referanser


## Litteratur
* 
*  

## Eksterne lenker
* Bardu kommune
* Bardu menighet
Lajia

Landsbyen **Lajia** (kinesisk: 喇家, pinyin: *Lǎjiā*) i storkommunen Guanting er et arkeologisk funnsted nordvest i Qinghai-provinsen i Kina. 

Laija var en del av Qijiakulturen (2400 f.Kr. – 1900 f.Kr.), altså tidlig bronsealder. Landsbyen ble oppdaget i år 2000, og dekker et område på ca. 200.000 m². Arkeologer mener at landsbyen ble forlatt da den ble rammet av et jordskjelv og en påfølgende oversvømmelse. 

I 2002 ble verdens eldste intakte nudler funnet her, fra rundt 2000 f.Kr. Disse var laget av hirse. 

Her ble det også oppdaget en klangstein (91 x 61 x 4 cm) (*Huang He qing wang*, 黄河磬王), og den gjelder som landets største.

Lajia-funnstedet står oppført på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner.

## Referanser
Kuling

**Kuling** er i meteorologien definert som vind med styrke mellom frisk bris og liten storm, dvs. med fart fra 10,8 m/s (22 knop) til 20,7&nbsp;m/s (40 knop). Dette gjelder gjennomsnittsvinden i en periode på 10 minutter, målt 10 m over bakken (tilsvarer 3.-4. etasje i et vanlig hus). *Kulingbyger* er mer kortvarige perioder med vind av kulings styrke.

Det er tre grader av kuling:
**Liten kuling* er vind med fart fra 10,8&nbsp;m/s til 13,8&nbsp;m/s (22–27 knop), og nivå 6 på Beauforts skala.
**Stiv kuling* er vind med fart fra 13,9&nbsp;m/s til 17,1&nbsp;m/s (28–33 knop), og nivå 7 på Beauforts skala.
**Sterk kuling* er vind med fart fra 17,2&nbsp;m/s til 20,7&nbsp;m/s (34–40 knop), og nivå 8 på Beauforts skala.

Når det blåser kuling, rører trær på seg. Ved stiv kuling er det tungt å gå mot vinden. Til fjells reduserer snøfokk sikten til 1 km ved liten kuling og til under 100 m ved sterk kuling. Til sjøs forekommer bølger på opptil 5,6 m ved liten kuling, og opptil 9,5 m ved sterk kuling. Bølgene bryter, det dannes sjøsprøyt, og ved stiv eller sterk kuling driver skummet med vinden.

### Ikke ekstremvær
Normalt utsendes ikke ekstremvarsler når meteorologene forventer kuling, det vil si at kuling normalt ikke antas å medføre betydelig risiko for liv og eiendom. Under visse forhold er likevel kuling noe som bør unngås, og enkelte ganger har kuling utløst eller bidratt til alvorlige ulykker. Eksempler:
*I åpen sjø kan kuling, særlig sterk kuling, være farlig for småbåter – og selv erfarne seilere bør unngå kuling.
*Hvis vinden er mer byget enn normalt, dvs. at de sterkeste vindkastene er sterkere enn normalt ved en gitt vindstyrke, kan også skadene bli tilsvarende mer alvorlige. Det gjelder særlig i områder hvor sterk vind ikke er vanlig, f.eks. mange indre lavlandsstrøk på Østlandet. Således gjorde ekstremværet Dagmar betydelige skader, særlig i form av nedblåste trær, også på steder hvor det «bare» blåste kuling.
*Skiturer på høyfjellet i kuling er en alvorlig utfordring selv for veltrente personer.
*Ved langvarig tørke øker brannfaren svært mye når vinden øker til kuling. Svensk statistikk kan tyde på at de fleste bybranner har forekommet når det har blåst kuling (storm øker selvfølgelig brannfaren enda mer, men er sjelden inne i landet de fleste steder). Det samme gjaldt etter all sannsynlighet f.eks. brannen i Chicago 1871 og flere av historiens mest dødbringende branner i fredstid, som Peshtigo-brannen og Cloquet-brannen 1918.

## Etymologi
Ordet kommer fra nederlandsk i form av «koeling». Dette stammer i sin tur fra nederlandsk *koelen* (eldre *coelen*), kjøle. Urbetydningen er altså *kjølig vind*. På norsk har ordet sammenheng med verbet «å kule», som betydde «å blåse friskt».

## Referanser
Løss

**Løss** (fra tysk *los(e)*, «løs») er en type finkornet, porøs jordart som driver med vinden. Den består ofte av kvarts, feltspat, kalk og andre mineraler og inneholder normalt også organisk materiale. Løsskornene er kantet og holder seg derfor lenge i store skråninger uten å rase ned. Små partikler av løss kan karakteriseres som støv. 

Løssjorder, likesom andre sedimenter med høyt kvartsinnhold, har sin opprinnelse i erosjon av den blottede underliggende berggrunnen, ofte etterhjulpet av eoliske prosesser. Dette kan for eksempel skje mekanisk med hjelp av en stor ismasse (isbre) der silten transporteres og avsettes med hjelp av vinden, eller ved at vinden eroderer ned fjellgrunnen; slik har for eksempel løssjordene i Kina blitt til.

Løssområdene kan bli flere hundre meter tykke, og i visse deler av verden har det blitt bygd bosteder i dem. Løss kan omvandles til svært fruktbar matjord, og mange viktige jordbruksområder ligger på slike avsetninger.

Løss finnes på mange steder i verden, først og fremst i USA, Argentina, Kina, Sentral-Europa, det sentrale Asia, men også i bl.a. Nord-Afrika og Australia.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Al dente

**Al dente** er et begrep som betegner konsistensen på pasta som er kokt til den er fast, men ikke hard. Uttrykket brukes også for grønnsaker. 

Pasta *al dente* skal være kokt så lenge at den er myk nok til å spises, men fast nok til å gi litt motstand når den tygges. Dette anses å være den «korrekte» måten å koke pasta på. 

Uttrykket «al dente» er italiensk og betyr «til tannen» eller «for tannen».
Katalogisering

**Katalogisering** er registrering og beskrivelse av dokumenter for gjenfinning i blant annet bibliotek. Beskrivelsen av dokumentene blir registrert i kataloger (enten trykte eller elektroniske) for å gjøre det enklere å skaffe seg oversikt over samlingen, hva de enkelte dokumentene inneholder og hvor disse dokumentene befinner seg. Hvert dokument får sin egen katalogpost. Til forskjell fra klassifikasjon så beskriver man primært ytre kjennetegn ved dokumentet, det vil si bidragsytere, utgiver, utgivelsesår, osv, med andre ord informasjon som ikke omhandler emnet i dokumentet.

## Katalogiseringsregler

Det er utarbeidet katalogiseringsregler som legger føringer på hvordan man beskriver et dokument. I Norge benytter man katalogiseringsreglene etter AACR2 (*Anglo-American Cataloguing Rules*, 2. utg). Innenfor disse reglene er det ulike nivåer av detaljgrad. Hvor detaljert man beskriver dokumentet kan avhenge av behovet til brukerne. Et vitenskapelig bibliotek vil ha større behov for nøyaktighet enn for eksempel et skolebibliotek.

## Katalogformat
Katalogpostene har en spesiell utforming. Tidligere var denne utformingen tilrettelagt for kortkatalogen. Dette formatet heter ISBD. Idag er katalogpostene utformet slik at de kan identifiseres og leses av datamaskiner i MARC-formatet, men de bygger fortsatt på ISBD-formatet.
 
## Referanser


## Se også
* Klassifikasjon (bibliotekvitenskap)
Klassifikasjon (bibliotekvitenskap)

**Klassifikasjon** benyttes i blant annet bibliotek for å gruppere dokumenter etter emneinnhold. I de fleste bibliotek skiller man mellom faglitteratur og skjønnlitteratur. Skjønnlitteraturen blir som regel stilt opp alfabetisk etter forfatterens etternavn eller tittelen på boken. Når det gjelder faglitteratur er emnet viktigst. Her er det hensiktigsmessig å plassere bøker med like emner sammen og at emner og fag som har naturlig tilknyttning står nær hverandre på hyllen. Metoden for slik systematisk oppstilling er avhengig av hvilke klassifikasjonssystem man bruker.

## Klassifikasjonssystem
Det mest utbredte klassifikasjonssystemet er Deweys desimalklassifikasjon (DDK). Tross sin utbredelse har DDK sine svakheter, blant annet: En vektlegging på vesten, få muligheter til fininndeling og noen logiske brister i faginndelingen. I de fleste norske folkebibliotek bruker man den norske forkortede utgaven, som er mindre omfattende. Andre utbredte klassifikasjonssystem er Universell desimalklassifikasjon (UDK) som er vanlig i fagbibliotek fordi det gir en mulighet til å legge inn flere emner i hovednummeret. I medisinske bibliotek brukes ofte klassifikasjon fra National Library of Medicine (NLM).

## Referanser


## Se også
* Katalogisering
Sesam

**Sesam** (*Sesamum indicum*) er en ettårig steppegressplante med opprette, forgrenede og tetthårede stengler. 

## Kultivering
Planten blir dyrket mange steder i verden, hvor man bruker både blad og frø.

### Sesamolje
Av frøene presses en gyllengul, søtlig og luktfri olje. Den harskner sjelden og er en god erstatning for olivenolje.

### Sesamfrø
Sesamfrø kommer fra sesamplanter dyrket i Kina, India, Sentral- og Sør-Amerika. De er rike på mineraler, E-vitamin, flerumettet fett og protein. De selges både med og uten skall. Frøene med skall har et langt større innhold av jern og kalsium. Sesamfrø inneholder betydelig mere kalsium enn kumelk. Sesamfrø kan brukes til baking av brød og liknende bakverk, i vegetariske posteier og vegetarisk farse. De ristede frøene smaker også godt i salater.

## Betydning i språk og mytologi
Kunnskapen om denne planten og dens mangesidige bruk i mat og somurteplante, ga planten en mytisk rolle i oldtiden, derav trylleordene «sesam, sesam, lukk deg opp!», kjent blant annet fra det arabiske eventyret *Ali Baba og de 40 røverne* fra samlingen *[[Tusen og en natt]]*.

Denne bruken av trylleordet sesam har overlevd til vår moderne tid og er like populært å bruke som for eksempel «eureka!». Uttrykket sesam ble som kjent brukt som en døråpner i eventyret, dermed blir uttrykket ofte forbundet med muligheten for tilgang til en skatt eller en viktig løsning. 

Dette gjenspeiler seg i våre dagers bruk av uttrykket som et navn på programvare eller løsninger som gir tilgang til viktige data, enten i form av databaser eller relevante informasjonsmengder. Sesam henspiller på verdien som ligger skjult bak en dør, der bare de som kjenner trylleformelen har adgang til rikdommene.

En beslektet trylleformel er «sim sala bim», som kan ha opphav i det arabiske ordet *simsim* som betyr sesam.
## Eksterne lenker
*
Penne

**Penne** eller **pennine** er en type pasta. I Norge kalles den også **pastarør**. Den er formet som en hul sylinder. Endene skal være kuttet diagonalt. 

Dersom penne er riflete, og ikke glatte, kalles den *penne rigate* (*rigate* betyr riflet). Den glatte varianten kalles *penne lisce*.

Samme eller bare litt forskjellig utforming av pastaen har betegnelsene **mostaccioli** og **ziti** (men de har rettkuttede ender og er alltid glatte, ikke riflete). Samtidig er mostaccioli og ziti navn på noen matretter som kan lages ved hjelp av penne. 

*Penne* er flertallsform av det italienske ord *penna*, som kommer fra det latinske * penna* (for «fjær», «[fjær]penn».
Vermicelli

**Vermicelli** (italiensk, «små ormer») er en type pasta.

Den er lang, tynn og rund som spaghetti, men noe tynnere og kortere.
Espen Gangvik

**Espen Gangvik** (født 1958 i Tromsø) er en norsk bildekunstner og kurator.

## Utdannelse
Gangvik er utdannet ved Kunstakademiet i Trondheim fra 1980 til 1984.

## Kunstnerisk virke
Espen Gangvik er en norsk kunstner, kurator, produsent og direktør (Trondheim Elektroniske Kunstsenter – TEKS og Trondheim internasjonale biennale for kunst og teknologi – Meta.Morf).

Som kunstner arbeider Gangvik bl.a. med tredimensjonal persepsjon, ofte visualisert gjennom geometrisk baserte skulpturer og 3D objekter. Kunsthistoriker Øivind Storm Bjerke har karakterisert ham som en kunstner som fra et konstruktivistisk ståsted arbeider i grenselandet «…mellom realitet og virtualitet. Hans skulpturer – som oftest utført i metall eller i andre materialer som gir en følelse av å besitte masse og en fast form – er basert på manipulasjon av rom ved hjelp av geometri og matematikk som de grunnleggende verktøy.»

Gangvik presenterte i 1996 skulpturserien *Compustructions* under utstillingen *Electra'96* ved Henie Onstad Kunstsenter. Skulpturene var konstruerte med hjelp av data-assisterte utregninger og 3D verktøy, hvor den digitale informasjonen ble overført til et automatisert tre-akset freseverktøy. Dette var det første heldigitaliserte norske skulpturprosjektet fra konstruksjon til fysisk objekt.  

I 1996 og 1997 var Espen Gangvik engasjert som konstituert direktør ved Trondheim kunstmuseum, og  i samarbeide med professor Jeremy Welsh var han samme år ansvarlig for Trondheim bys 1000-årsjubileums kunstutstilling *Screens.* Etter *Electra'96* var denne utstillingen Norges andre kollektive mønstring for teknologirelaterte kunstprosjekter.  

I 2002 opprettet Gangvik stiftelsen TEKS – Trondheim Elektroniske Kunstsenter, som har som formål å tilrettelegge for produksjon og formidling av kunst som nyttiggjør seg nye teknologier og nye vitenskapelige gjennombrudd. Fra 2002 til 2009 arrangerte TEKS en årlig kunst- og teknologifestival – Trondheim Matchmaking – og fra og med 2010 opprettet «Trondheim internasjonale biennale for kunst og teknologi».

Espen Gangvik har siden 1984 deltatt i en rekke kollektivutstillinger i inn- og utland. Han har gjennomført flere større utsmykninger og er innkjøpt av blant andre Norsk kulturråd, Riksgalleriet og Nasjonalmuseet.  

## Referanser


## Eksterne lenker
* gangvik.no
* TEKS – Trondheim Elektroniske Kunstsenter
* Meta.Morf – Trondheim internasjonale biennale for kunst og teknologi
Svennsgrunnen

**Svennsgrunnen** er et fiskefelt i Andfjorden, havområdet mellom Senja og Andøya.  

Fiskefeltet er i stor utstrekning benyttet til linefiske av kystlinebåter fra Torsken, med overvekt av fartøy på om lag 15 meters lengde.
Spagetti

**Spagetti** (bokmål) eller **spaghetti** (riksmål) er en type pasta som er formet som lange, tynne, runde strimler eller tråder av middels tykkelse (1,8–2,4 mm). Spagetti blir laget av vann, eventuelt egg, og durumhvete, men også andre typer mel blir brukt.

## Etymologi
Ordet *spaghetti* er italiensk, og har blitt tatt i bruk i et stort antall andre språk etterhvert som denne matretten har blitt utbredt internasjonalt. Ordet er på italiensk en flertallsform av ordet *spaghetto*, som igjen er en diminutivsform av *spago*, som betyr «streng» eller «tråd». *Spaghetti* betyr dermed «små strenger»/«små tråder». På norsk er ordet tatt i bruk i den opprinnelige formen spaghetti og senere også med den fornorskede skrivemåten *spagetti*.

## Tilberedning
Mesteparten av spagetti som selges er halvfabrikert og tørket. Spagetti kokes ved at man først koker opp vann med salt og deretter tilsetter pastaen. Den kan kokes til den er «al dente», som er myk men litt hard i midten, eller til den er helt myk. 

Spagetti er basen for tilberedning av sauser som bolognese og carbonara. Bolognese er en kjøttsaus med tomater, mens carbonara har en saus av egg og baconbiter.

## Servering
Spagetti serveres oftest med en tomatsaus som kan inneholde et utvalg av urter og krydder, olivenolje, kjøtt eller grønnsaker. Spagetti serveres ofte i middelhavslandene med revet ost, for eksempel: Pecorino Romano, Parmesan eller Asiago. Utenfor Italia serveres ofte spagetti med kjøttboller, noe som ikke inngår i den typiske italienske oppskrift.

## Typer
* **Spagetti** – den vanligste typen
* **Spagettini** – (tynn spagetti) tar kortere tid å tilberede enn vanlig spagetti.
* **Spagettoni** – (tykk spagetti) tar lengre tid å tilberede enn vanlig spagetti.

## Retter
Et utvalg spaghettiretter:

* Spaghetti bolognese
**Spaghetti all' arrabbiata*
*Spaghetti alla carbonara
* Spaghetti alla puttanesca
* Spaghetti alle vongole
* Cacio e pepe

## Spising
I USA er det vanlig å spise spagetti med gaffel og skje, mens i Europa er det vanligst å spise med kun gaffel. Noen foretrekker å rulle en munnfull på gaffelen før de fører spagettien inn i munnen, mens andre bare fører spagettien opp til munnen, slik at spagettien henger ned fra munnen og trekker mer spagetti inn i munnen ettersom de tygger.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Makaroni

**Makaroni** (fra italiensk *maccheroni*, flertall for *maccherone*) er en type pasta.

Makaroni er pasta laget uten egg. Den er ofte formet som små tuber eller spiraler, men kan også fås nuddelformet. Den mest kjente makaroni-formen er kort, hul og bøyd («albueformet»). Den selges normalt som tørket, ikke fersk, pasta.
Radiatori

**Radiatori** eller **marziani** er en type pasta.

Den er formet som en radiator, altså som en kort, hul sylinder med «kjølefinner».
Gnocchi

**Gnocchi** (italiensk, «klumper») er en type pasta. 

Den er formet som store skjell, med bølgete kant. Hovedingrediensen er normalt potet, men den kan også lages av durumhvete. De kan serveres kokt, grillet eller gratinert. 

I Toscana kalles gnocchi som for smakens skyld er tilsatt spinat- eller ricotta (ost) for *[[strozzapreti]]* («prestekvelere»).

I Uruguay, Argentina og Brasil kalles gnocchi *ñoquis*. Her spises dette tradisjonelt den 29. i hver måned, dagen før lønningsdag, og dermed den dagen de hadde minst penger. 

Det finnes også en variant som er lik gnocchi, men litt mindre, som heter *gnocchetti*. 

## Referanser
Strozzapreti

**Strozzapreti** (italiensk for «prestekveler») er en type pasta. Den er en forlenget variant cavatelli, eller pasta rullet for hånd. I regionene Emilia-Romagna, Toscana og Umbria i Italia brukes navnet om bakte «melboller» med ost og grønnsaker, som også kalles gnocchi.
Mæcenas

**Gaius Cilnius Mæcenas** (født 70 f.Kr., død 8 f.Kr.) var en romersk statsmann fra Arretium, sønn av en rikmann og rådgiver til og venn av *Gaius Octavius* som siden ble den første keiser av Roma under navnet Augustus. Han representerte ofte Augustus politisk, selv om samarbeidet kjølnet noe mot slutten av hans liv. Han var en av hovedmennene i Augustus' kulturpolitikk og støttet håpefulle kunstnere som skrev pent om Augustus. Hans navn ble således et fast uttrykk i ordet mesén som finnes i dag i mange språk i betydningen en rik, sjenerøs og opplyst beskytter av kunstartene.

Første gang Mæcenas omtales er i 40 f.Kr. da han hjalp til ved fredsforhandlingene mellom Augustus og Marcus Antonius. Siden er han mindre synlig i det politiske liv. Fra omkring 30-tallet f.Kr. begynte han å støtte kunstnere som Vergil, Varius Rufus, Propertius og Horatius. Flere store verker, deriblant Vergils *Georgica* og Horatius' *Oder* er tilegnet Mæcenas, og han tilskrives også Propertius' forandring fra en grov dikter til en mer urban. Rebellen i Augustus' tid, dikteren Ovidius, fikk derimot ikke støtte av Mæcenas, og Ovidius skrev heller ikke særlig pent om Augustus. Mæcenas' praktvilla i Roma er utgravd.

## Omdømme
Meningene er delte allerede i oldtiden til Mæcenas' personlige karakter, men hans administrative og diplomatiske evner ble høyt verdsatt. Han ble tillagt stor innflytelse over Augustus' humane politikk etter hans første allianse mellom Antonius og Lepidus. Den beste karakteristikken av hans vesen som menneske og statsmann er gitt av Marcus Velleius Paterculus, som beskrev ham som *«en søvnløs vaktsomhet i kritiske nødssituasjoner, framsynt og handlekraftig, men avslappet i forretninger og mer luksuriøs og feminin enn en kvinne.»* Uttrykk i Horatius' Oder synes å antyde at Mæcenas var utilstrekkelig i den hardførhet som romerne likte å se for seg som karakteristisk for deres by.

## Verker

Mæcenas skrev også litteratur selv, både i prosa og poesi. De rundt tyve fragmenter som har overlevd viser at han var mindre suksessfull som forfatter enn som dommer og beskytter av kunstartene.

Hans prosa dreide seg om ulike emner, *[[Prometheus]]*, dialoger som *[[Symposium]]* (en bankett hvor Virgil, Horatius og Messalla var samlet), *De cultu suo* (om hans væremåte i livet) og et dikt *In Octaviam* («Mot Octavia») hvor innholdet er uklart, og det ble latterliggjort av Augustus, Seneca den yngre og Quintilianus for dets merkelige stil, bruken av sjeldne ord og merkverdige ordstillinger.

I henhold til Dio Cassius var Mæcenas også oppfinneren av en form for stenografisystem.

## Referanser
Transportøkonomi

**Transportøkonomi** er studiet av økonomiske forhold innen offentlig og privat transport. Faget omfatter alle former for transport, til lands, i sjøfart og i luftfart; og, det som befraktes er gods, pakker, mennesker og alt av fysisk art.

De problemstillinger i transportøkonomien som behandles er eksempelvis:

* Nytte-/kostnadsanalyser av investeringer i offentlig infrastruktur
* Infrastruktur og næringsøkonomisk utvikling
* Utvikling av transportmodeller 
* Analyse av kollektivtransport
* Intermodale transportløsninger, altså med mikset befraktning
* Reguleringsordninger og innkjøp av offentlige transporttjenester

I Norge har man spesielle utdanninger innen transportøkonomi ved Handelshøgskolen i Bodø, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet og Høgskolen i Molde. Forskning og utvikling skjer på Transportøkonomisk institutt, de nevnte skoler og enkelte regionale forskningssentra som Møreforsking.

## Litteratur
* Finn Jørgensen og Gisle Solvoll *Transportøkonomi* Universitetsforlaget 2021 ISBN 9788215034249
FedEx-cupen

**FedEx Cup** er en poengbasert serie på PGA-touren som introduseres fra 2007. Spillerne vil samle poeng basert på deres resultater i turneringene på PGA-touren.

FedEx Cup arrangeres for de 125 spillerne med flest poeng gjennom PGA-touren, og er en mesterskapsserie på tre turneringer. De 30 beste etter de to første turneringene spiller finalen, The Tour Championship. Spilleren med flest poeng etter The Tour Championship vinner FedEx Cup og vil motta «den største utbetalingen innen konkurranseidrett» .

Serien ble annonsert 2. november 2005 under den årlige *State of the Tour*-talen til PGA-tourens sportsdirektør Tim Finchem. Hensikten er å ta opp konkurransen med andre idretter som preger høstsesongen på TV. Golfsporten har tradisjonelt hatt lavere seertall etter PGA-mesterskapet i august, sesongens siste ''major''-turnering.

Etter The Tour Championship og FedEx Cup følger høstserien, der spillerne fortsetter å konkurrere i håp om å ende blant de 125 beste på pengelisten som får spillerett til neste sesong. I tillegg vil mange av spillerne også delta i lagkonkurransene Ryder-cupen og The Presidents Cup.*

==Playoff-turneringer==
# [[St. Jude Championship]] (topp 70)
# [[BMW Championship]] (topp 50)
# [[The Tour Championship|Tour Championship]] (topp 30)

== Eksterne lenker ==
* 
* [http://www.pgatour.com/story/9019324 Artikkel på PGATOUR.com]
* [http://www.nytimes.com/2005/11/03/sports/golf/03golf.html Artikkel i *The New York Times'']
* Liste over turneringer i FedEx Cup
Fauna

**Fauna** (av latin) betegner dyrelivet som forekommer i et avgrenset område (og/eller i en avgrenset geologisk periode). Begrepet tilsvarer den botaniske betegnelsen flora. Studiet av faunaen i et område kalles **faunistikk**.

Faunaen kan videre deles inn i ulike underdivisjoner med basis i mange ulike kriterier. Begrepet megafauna refererer i så måte til spesielt store dyr, som enten eksisterer eller har eksistert, på kloden vår. Mammuter, elefanter og finnhvaler er eksempler på dette. Likeens refererer begrepet **avifauna** til klodens fugler, men ofte innenfor et gitt område. Norges eksisterende avifauna er således alltid synonym med de fugler som til enhver tid befinner seg innenfor landets gitte grenser.

*Fauna* (også kalt *Bona Dea*, som betyr *gode gudinne*) var ei romersk gudinne som hersket over skogen, markene og buskapen i romersk mytologi. Hun var søster og hustru til Faun (av latin *Faunus*) og mor til *faunene*.

## Se også
* Rewilding

## Eksterne lenker
*
Need for Speed

:*For filmen, se [[Need for Speed (film)]]

***Need for Speed*** er en serie bilspill for [[Android]], [[iOS]], [[PlayStation 3]], [[PlayStation 4]], [[Xbox 360]], [[Xbox One]], [[Nintendo DS]], [[Nintendo 3DS]], [[PlayStation Vita]], [[Game Boy Advance]], [[Wii]], [[Wii U]], [[Personlig datamaskin|PC]] og [[Apple Macintosh]]. [[EA Games]] utvikler de fleste og utgir alle spillene.

I 2014 kom [[Need for Speed (film)|en spillefilm]].

==*Need for Speed''-utgivelser==

## Eksterne lenker
* Hjemmeside
PGA-touren 2006

**2006-sesongen på [[PGA-touren]]** starter med turneringen Mercedes Championships i uke&nbsp;1 og ender med The Tour Championship i uke&nbsp;44.

2006-sesongen omfatter 49 turneringer på 45 uker, inkludert lagturneringen Ryder Cup uten pengepremie. Touren starter i Hawaii i januar, tilbringer det meste av de to første månedene i California og Arizona, og flytter seg deretter til Florida. I april begynner den å flytte nordover. Sommermånedene blir hovedsakelig tilbrakt i de nordøstre og sentrale deler av USA, og på høsten flytter touren sydover igjen.

## Turneringer

Etter sesongavslutningen deltar mange av spillerne i andre turneringer som ikke inngår i PGA-touren og som ikke har betydning for pengelisten. Blant disse er PGA Grand Slam of Golf, Merrill Lynch Skins Game og WGC&ndash;World Cup.

## Se også

* PGA-touren 2005
* Golf 2006
* Europatouren 2006
* LPGA-touren 2006
* Ladies European Tour 2006

## Eksterne lenker
*
Pizzoccheri

**Pizzoccheri** er en type pasta. 

Den er populær i det nordlige Italia, er lagd av bokhvete og serveres gjerne med smør og ost fra Valtellina. 

Pizzoccheri er formet som lange, flate plater, ikke ulikt lasagne, og er en del mørkere i fargen enn vanlig pasta. 

Pizzoccheri skal stamme fra Teglio, en liten by i provinsen Sondrio i Italia. Her arrangeres det marked to ganger i året; «La Sagra dei Pizzoccheri» i juli og «festivalen for den gyldne pizzocchero» i september.
Rigatoni

**Rigatoni** er en type pasta. Den er stor, rørformet og lett bøyd. En mindre variant finnes også, denne kalles *rigatoncini*.

Rigatoni er vanligvis riflet, derav kommer også navnet; *rigati* betyr riflet. Rørendene er ikke kuttet diagonalt, i motsetning til hvordan  penne vanligvis er skåret. Rigatoni er også noe større i diameter enn penne er.

Rigatoni kombineres tradisjonelt med en lang rekke sauser, fra de glattere kremete til de mer klumpete. Det gjør denne pastatypen særlig populær hos spisesteder som ikke ønsker å ha et stort antall rørformede pastavarianter i spiskammeret, men benytter den typen som tradisjonelt passer med det meste. 
 
Røret kan også fylles med ost eller annet mykt fyll.
Farfalle

**Farfalle** (italiensk: *sommerfugler*), også kalt **fiocconi** eller **farfalloni**, er en type pasta.  Den er formet som en sløyfe eller sommerfugl. Pastaen får denne formen ved det at et lite firkantet stykke pastadeig trykkes sammen i midten. 

Denne pastasorten er en spesialitet fra 1500-tallet som opprinnelig ble utbredt i regionene Lombardia og Emilia-Romagna. I byen Modena er farfalle kjent under navnet **strichetti**.

Varianter av de vanlige farfalle er: *Farfalle tonde* (som har runde sider), *Farfalle tricolori* (fargede farfalle, slik at retten får tre farger), *Farfalline* (små), *Farfalloni* (store), *Farfalle rigati* (riflede).
Pipe rigate

**Pipe rigate** er en type pasta.

Den er formet som svært korte rør, som er bøyd og klemt igjen i den ene enden, slik at de minner om en tobakkspipe.

De er ca. 2,5&nbsp;cm lange og 1&nbsp;cm i diameter.
Anellini

**Anellini** (italiensk, «små ringer») er en type pasta. 

De er formet som små ringer. Anellini er en mindre versjon av anelli.
Fusilli

**Fusilli** er en type pasta. Den kan også kalles **eliche**, **tortiglioni** eller **spirali**.

Fusilli er formet som skruer, og kalles ofte **pastaskruer** på norsk. Den fås i både ufarget (hvit) og farget type, typisk «tricolore» med hvit, orange og grønn i samme pakke.
Henry David Thoreau

**Henry David Thoreau** (født i Concord, Massachusetts, 12. juli 1817, døpt **David Henry Thoreau**, død samme sted, av tuberkulose 6. mai 1862) var en amerikansk forfatter, filosof og talsmann for friluftslivet.  

Thoreau var utdannet ved Harvard University (1837), men avsto fra diplom grunnet diplomavgiften. Etter dette arbeidet han delvis som lærer, delvis på familiens pennefabrikk, samt skrev dikt og poesi. Han sørget også for å legge om fabrikkens drift slik at den kunne produsere blekkstoffet som ble brukt til typesetting. 

Fra og med høsten 1837 utviklet Thoreau det som skulle bli et livslangt vennskap med den amerikanske filosofen og forfatteren Ralph Waldo Emerson, en av de tidligste representantene for den såkalte New England transcendentalismen.

Mellom 4. juli 1845 og 6. september 1847 bodde Thoreau i en hytte ved innsjøen Walden i Concord. Der viet han seg til såkalt simple living. Oppholdet er skildret i boken *[[Walden (bok)|Walden – Livet i skogene]]*, som inspirerte miljø- og selvbergingsbevegelsen på 1970-tallet. Under oppholdet ved Walden utga Thoreau også *[[Civil Disobedience (Thoreau)|Civil Disobedience]]*, som omhandler hans opposisjon mot Mexico-krigen, en sivil ulydighet som det hevdes har inspirert Lev Tolstoj, Gandhi og Martin Luther King. Thoreau talte og foreleste om menneskerettigheter og mot slaveriet. 

Etter oppholdet ved Walden jobbet han som landmåler for å livnære seg.

Thoreaus mest omfattende skriftlige verk er hans journaler, omtrent to millioner ord totalt. 

«The Thoreau Society» ble etablert i 1941.

## Utgivelser

; På norsk
* *Sivil ulydighet og andre politiske tekster* oversatt av Kurt Narvesen Pax 2011 (Originaltittel *Civil disobedience*) ISBN 9788253033983
* *Walden : livet i skogene* oversatt av Andreas Eriksen Pax 2008 (Originaltittel *Walden, or Life in the woods*) ISBN 9788253031156
* 

; Engelsk
* *Civil Disobedience* (1849) (kan leses på )  
* *Walden* (1854) kan leses på wikisource)
* notater fra arbeidet som landmåler (utgitt som Journal of *Henry David Thoreau* (1906)
* bøker fra ekskursjoner, blant annet *A Week on the Concord and Merrimack Rivers* (1849), *A Yankee in Canada*, *Excursions* (1863), *Cape Cod* (1865) og *The Maine Woods* (1864)
* *A Week on the Concord and Merrimack Rivers* (1849)
* om menneskerettigheter: *Slavery in Massachusetts* (1854), *A Plea for Captain John Brown* (1860)
**Walking*, eller *The Wild* (1862). Opprinnelig skrevet og holdt som forelesning mellom 1851-60. Utgitt som essay i tidsskriftet *The Atlantic Monthly* i 1862.

## Referanser
Trenette

**Trenette** eller **trenne** er en type pasta. De er formet som en hul sylinder som er klemt litt sammen slik at tverrsnittet former en trekant. Trenne er litt større enn trenette, ellers er de like. 

Trenette serveres tradisjonelt særlig med den rikholdige grønne sausen pesto alla genovese, og retten kalles da *trenette al pesto*. Ofte er da medtatt poteter og grønne bønner som er kokt i det samme vannet.

Trenette er særlig forbundet med matskikkene i den italienske regionen Liguria i sin alminnelighet og byen Genova i særdeleshet. I det hele tatt stammer skikken med å koke grønnsaker og pasta sammen fra den vestlige delen av Liguria, og spredte seg derfra over hele regionen. En tilsvarende skikk utviklet seg her og der ellers i Italia, som for eksempel i Puglia, men ikke i samme grad. 

## Litteratur
* Vincenzo Buonassisi: *Il Nuovo Codice della Pasta*, Rizzoli, 1985, ISBN 88-17-11038-8
Tagliatelle

**Tagliatelle** er en type pasta. 

Den er formet som lange, smale pastaplater (ca. 0.5 cm brede), ikke ulik fettuccine. Disse brukes mye om hverandre, og kalles «båndspaghetti» på norsk. Fettuccine er imidlertid noe tykkere og bredere (tagliatelle ca. 5&nbsp;mm, fettuccine 15-20&nbsp;mm). Tagliatelle kan lages hvit eller grønn (deigen blandet med spinat). Når disse to typene blandes kalles det «paglia e fieno», som betyr «strå og høy».

Tagliatelle kan også kalles *tagliarelli*, *reginelle*, *fresine*, *nastri*, *fettuccelle*, *fettucce romane* og *fiadi*.
Fettuccine

**Fettuccine** (it.: *små bånd*) er en type pasta. Den kan også kalles **lasagnette** eller **fettucce**.

Fettuccine er formet som lange, smale pastaplater (ca. 8&nbsp;mm brede), ikke ulik tagliatelle. Disse brukes mye om hverandre, og kalles «båndspaghetti» på norsk. Fettuccine er imidlertid noe tykkere og smalere (tagliatelle ca. 10&nbsp;mm, fettuccine ca. 8&nbsp;mm).
Alene

**Alene** kan vise til:
* Alene (album), musikkalbum med Hanne Krogh

## Se også
* Ensomhet
* Aleine, singel med Odd Nordstoga
Þjórsá

**Thjórsá** (Isl: «Þjórsá») er Islands lengste elv, med 230 km. Den ligger sør på Island.

Thjórsá har sitt utspring på høysletta Sprengisandur og isbreen Hofsjökull. Den kommer ut av smale kløfter i Islands høyland og passerer blant annet den historiske gården Stöng som ligger i Thjórsárdalur. Tungnaá faller ut i Thjórsá ovenfor kraftstasjonen Sultartangavirkjun. En annen elv som kommer inn i Thjórsá er Fossá (med fossen Háifoss). Fossá renner gjennom Thjórsárdalur og faller ut i Thjórsá nedenfor kraftverket Búrfellsvirkjun.

Midt i elven er det også noen øyer, den største heter Árnes. Her lå det et «Þing» (*Ting*) tidligere. En gang i tiden var Árnes landfast mot Gnúpverjahreppur, men i gjennom tidene gravde elven seg vei i gjennom øya, så nå er det to fosser på hver sin side av øya, Hestfoss på østsiden og Búðafoss på vestsiden.

Noen av fossene i Thjórsá: Kjálkaversfoss, Dynkur, Gljúfurleitarfoss, Tröllkonuhlaup, Þjófafoss, Búðafoss, Hestfoss og Urriðafoss.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Ralph Waldo Emerson

**Ralph Waldo Emerson** (født 25. mai 1803 i Boston i Massachusetts i USA, død 27. april 1882 i  Concord i  Massachusetts) var en amerikansk forfatter og filosof. Han var gift med Elena Louse Tucker (død 1831), og var far til Waldo (død 1842 av skarlagensfeber).

## Liv og virke
### Bakgrunn
Ralph Waldo Emersons foreldre var den unitarianske presten William Emerson (1769–1811) og hans hustru Ruth Haskins (1768–1853). Han var det tredje av åtte barn. 

Emerson ble utdannet ved Harvard University (1821), der han også arbeidet som kelner og assistentlærer, og var deretter rektor for brorens skole i en kort periode.  Som sin far (død 1810) tok han utdannelse som prest i den lokale *Unitarian Church*, men sa opp i protest i 1832.  Hans senere uttalelse om at Jesus ikke er Gud, vakte bestyrtelse og ateisme-fordømming i 1838.  Rundt 1880 var likevel deler av kirkens filosofi positiv til enkelte av Emersons ideer.

Hans reise til Europa er beskrevet i boken *English Traits* (1856), og medførte møte med blant annet  John Stuart Mill.  Med Carlyle utviklet han et vennskap, som senere fortsatte i form av brevveksling over flere tiår fremover.

### Forfatter
I 1835 etablerte han seg i Concord, giftet seg med Lydia Jackson og etablerte *The Transcendental Club,* med Henry David Thoreau og andre (1836). Denne filosofikretsen utga journalen *The Dial* (1840–), der Emersons første essay, *Nature* (1836), ble trykt anonymt.

Diktene *Threnody* og *Experience* uttrykte sorgen ved sønnens død.  Skriveriene og de godt besøkte forelesningene ble oppfattet som entusiastiske, men vanskelig tilgjengelige.

Blant hans verk merkes ellers *Essays* (1841 og 1844; to bind), *Representative Life* (1850), *English Traits* (1856; med inntrykk etter et andre besøk i England i  1847) og *The Conduct of Life* (1860).

Det som kjennetegner Emersons forfatterskap, er hans dype tro på menneskenaturens evne til å utvikle seg til det gode og hans sterke vektleggelse av personlighetens rett til fri utvikling. Den høyeste autoriteten er, etter hans mening, fornuften, men dette oppfatter han ikke bare som forstand, men medtar også følelse og samvittighet. Organet for innhentelse av religiøs kunnskap er for ham ikke refleksjonen, men intuisjonen og fornuftsaskuelsen.

Lite av Emersons poesi er gjendiktet til norsk, men enkeltdikt i Sigmund Skards gjendikting finnes i *Under nye stjerner* og *Framande dikt frå fire tusen år*.

Byen Emerson i Manitoba i Canada er oppkalt etter ham.

## Litteratur
* Hagen, Erik Bjerck. *Litteratur og handling : pragmatiske tanker om Ibsen, Hamsun, Solstad, Emerson og andre*. Universitetsforlaget, 2000. ISBN 82-00-45429-0

## Referanser


## Eksterne lenker
* PBS – Ralph Waldo Emerson (Engelsk)
Sveinung Sundli

**Sveinung Eklo Sundli** (født 1979) er en norsk musiker. Han spiller fele og tangentinstrumenter i bandet Gåte. 

Han startet Gåte sammen med søsteren Gunnhild Sundli og Martin Langlie, Gjermund Landrø og etter hvert også Magnus Robot Børmark.

Sveinung Sundli har skrevet melodier til «Storås», «Ola I», «Du som er ung», «Sjåaren» og «Fredlysning». 

I 2004 stiftet han Storåsfestivalen. Festivalen gikk konkurs i 2012 etter flere år med dårlig økonomisk styring. Sundli mottok Meldal kommunes kulturpris i 2005.

## Diskografi
### Gåte
* *[[Gåte EP]]* (2000)
* *[[Gåte EP (2002)|Gåte EP]]* (2002)
* *[[Jygri]]* (2002)
* *[[Statt opp]]* (2003)
* *[[Iselilja]]* (2004)
* *[[Liva]]* (2006)
* *[[Svevn]]* (2018)
;Singler
* *[[Liti Kjersti]]* (2000)
* *Kringelhauk* (2001)
* *Bendik og Årolilja* (2002)
* *Til deg* (2002)
* *Kara tu omna* (2002)
* *Sjåaren* (2004)
* *Sjå attende* (2004)
* *Stolt solvår* (2017)
* *Rideboll og Gullborg* (2017)
* *[[Attersyn]]* (2017)
* *Kom no Disjka* (2018), med Jon Gjelten
* *Bannlyst* (2018)

### Deltar på
* TNT: *[[The New Territory]]* (2007)
* Tre Storås Danseband: *[[Unge piker og eldre menn]]* (2008)
* Vidar Johnsen & Peter Nordberg: *[[Mål & mening]]* (2008)

## Referanser
Mønstergjenkjenning

**Mønstergjenkjenning** er et fag innen informatikk.  Det innebærer at man skal lete gjennom en ofte stor datamengde, etter visse mønstre, og rapportere funn.  I forbindelse med krigføring vil avlytting og kodeknekking innebære at man må utføre mønstergjenkjenning.  Selve letingen innebærer at man aktiverer en algoritme på det aktuelle materiale, og med spesiell instruks om hvilke mønster som er av interesse.  Funnrapporten vil vise hva som er funnet, hvor det opptrådte, og i hvilken grad funnet er relevant til det som var av interesse.  

Tidligere skjedde dette manuelt, men i dag vil datamaskiner være sentrale.  Et IT-anlegg er ofte utstyrt med automatikk som bruker mønstergjenkjenning for å oppdage forsøk på innbrudd og annet som har til hensikt å utfordre organisasjonens datasikkerhet.  Innenfor bioinformatikk brukes mønstergjenkjenning i letingen etter spesielle DNA-sekvenser.  Man kan også si at mønstergjenkjenning er sentral innen generell informasjonsgjenfinning, eksempelvis etter artikler på web.  Til sist kan nevnes at data mining også i stor grad er avhengig av effektiv mønstergjenkjenning for å ekstrahere meningsfylt informasjon fra ustrukturerte data.

## Se også

* Bevegelsesforsterkning, teknikk for å detektere og visualisere vibrasjoner
Nissan 350Z

**Nissan 350Z** er en bilmodell fra den japanske bilprodusenten Nissan. 350Z blir produsert i både coupé og roadster-varianter, og ble introdusert i august 2002. Modellen er femte generasjon i Nissans Z-serie, med chassiskode *Z33*.

## Fra konsept til produksjon
Nissan viste sin første konseptmodell av 350Z på bilutstillingen i Detroit i januar 2000, og senere på bilutstillingen i Los Angeles. Nissan var ikke fornøyd med den første konseptmodellen, og mente den var for *retro*, og mer en futuristisk utgave av 240Z enn en moderne coupé. Derfor ble konseptbilen, som nå ble kalt *Z Concept*, redesignet, og vist på bilutstillingen i Detroit to år etter at den første utgaven ble presentert. Deretter fikk bilen en ørliten redesign, motoren VQ35DE under panseret og navnet 350Z, før den ble presentert som den endelige produksjonsmodellen.

## Modeller
20. august 2002 ble 350Z lansert som 2003-modell i fem forskjellige utgaver:
* Base
* Enthusiast
* Performance
* Touring
* Track

Nissans motorsportdivisjon Nismo kom raskt etter lanseringen med oppgraderinger til modellen, både ytelse- og utseendemessig.

I 2004 ble roadster-utgaven lansert, i to forskjellige versjoner:
* Enthusiast
* Touring

## Teknikken
* Motor: 3,5&nbsp;l VQ35DE V6-motor
* Ytelser:
** 300&nbsp;hk (223 kW) 35th Anniversary Edition, 2005 Track Edition og alle 2006-modeller med 6-trinns manuell girkasse
** 287&nbsp;hk (214 kW) 35th Anniversary Edition med automatgir, alle 2006-modeller med automatgir og alle modeller fra 2003-2005
* Dreiemoment:
** 352&nbsp;Nm 35th Anniversary Edition, 2005 Track Edition og alle 2006-modeller med 6-trinns manuell girkasse
** 371&nbsp;Nm 35th Anniversary Edition med automatgir, alle 2006-modeller med automatgir og alle modeller fra 2003-2005
* Akselerasjon: 0-100 km/t: 5,4 sekunder (Track Edition) 5,6 sekunder (alle andre modeller)
* Toppfart: 251&nbsp;km/t (elektronisk begrenset)

## Priser
* Coupé: Fra 777.800 kr.
* Roadster: Fra 817.000 kr.

## Eksterne lenker
* Nissans nettsider
* Test av 350Z (Dinside.no)
* Test av 350Z (Forbruker.no)
Capellini

**Capellini** er en type pasta.

Den kan også kalles *capelli d'angelo* (englehår), *bassetti*, *tagliolini a nido*, *capelvenere* m.m. 

Dette er svært lang og tynn pasta (ca. 1 mm tykk), vanligvis nøstet opp eller kveilet sammen til en bunt. Den brukes mest til supper.
Perciatelli

**Perciatelli** er en type pasta. 

Den er formet som lange, hule rør, ikke ulik Bucatini, men er noe tykkere (ca. 4 mm). 

Perciatelli kan også kalles *Maccheroncelli*, *Maccheronicini*, *Mezzanelli* og *lang makaroni*.