open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tyrihjelmstilkvikler

**Tyrihjelmstilkvikler** (*Endothenia hebesana*) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae).

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 16-18 millimeter), gråspraglete vikler med forholdsvis smale vinger. Forvingen er gråbrunt spraglete med et utydelig, lyst tverrbånd i den ytre delen. Bakvingen er lyst gråbrun.

## Levevis
Larven utvikler seg i røttene og de underjordiske delene av stengelen på tyrihjelm (*Aconitum septentrionale*).

## Utbredelse
I Europa er arten kjent fra Skandinavia og Nord-Russland, den finnes også i det nordlige Asia og i Nord-Amerika, der den tilsynelatende er vanligere. Arten er sjelden i Norge, men den blir ikke vurdert som truet.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/e/endothenia_hebesana.html
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr: http://www.faunaeur.org/full_results.php?id=364063

## Eksterne lenker
* 
* *Endothenia hebesana* på BugGuide.net, amerikansk bildegalleri: http://bugguide.net/node/view/132143
Provocative

***Provocative*** er et musikkalbum med Hype, utgitt på Arcade i september . Dette ble bandets første og siste plate.

## Sporliste
# «You Don't Know What I Want»
# «Find Another Way»
# «Dingabong»
# «You and I»
# «Hands Up»
# «All of Your Dreams»
# «True Love»
# «Runaway»
# «Don't Want You to Go»
# «Promises»
# «Like It Fast?»
# «Dingabong» (Underground Mix)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sklinna fyr

**Sklinna fyr**, norsk fyrliste nummer 558000, er en fyrstasjon som ligger på Heimøya i øygruppa og fiskeværet Sklinna i Leka kommune i Trøndelag.

Fyrlykt ble første gang etablert på Sklinna i 1903. Denne lykta ble i 1910 erstattet med nytt fyr og fyrmesterbolig.

Tårnet er flyttet hit og er opprinnelig øvre del av et tidligere tårn på Runde fyr. Nedre del står fortsatt på Runde. I lyktehuset står en fransk 2. ordens linse som fortsatt er i drift.

Fyret ble automatisert i 2004. Området rundt fyret er fredet som Sklinna naturreservat.

## Se også
* Norske fyr

## Eksterne lenker
*  fyr.no
* kystverket.no Norsk fyrliste 2008; s 168 pdf 15MB
* Eli Johanne Ellingsve. *Finn et fyr = A guide to the Norwegian lighthouses*. Tapir akademisk forlag, 2007. ISBN 978-82-519-2203-6 (Google books - digitalutgave)
* *Norske fyr, nasjonal verneplan for fyrstasjoner*. Riksantikvaren, 1997. ISBN 82-7574-018-5 (bokhylla.no – digitalutgave)
*
Husker du den gang i lunden

«***Husker du den gang i lunden***» er et skillingstrykk. Alf Prøysen samlet det inn til sin visespalte i *[[Magasinet for alle]]*, i 1957, og innsenderen forteller: «Denne visa er skrevet av Hans Hestbråten, Grue, Finnskogen. Tar man den første bokstaven i hvert vers står det HANS H. BERG, som han skrev seg for den gangen på 1800-tallet.»

## Teksten

**1.** Husker du den gang i lunden,
da du skjenket meg ditt ja,
kom ditt ord fra hjertegrunnen
som du talte til meg da.

**2.** Aldri nogen gang i livet
har jeg hatt en bedre stund,
som da disse ord ble givet
som så ømt kom fra din munn.

**3.** Når jeg ganger meg i lunden
i dine samme lund som den,
tenker jeg av hjertegrunnen
her jeg funnet har min venn.

**4.** Skulle den gang tiden komme
da du dette ei tilsto,
da skal denne lunden blomme
i mitt eget hjerteblod.

**5.** Hadde du meg aldri givet
all den tro du lovet meg,
har du noen gang i livet
hatt en bedre venn enn meg.

**6.** Bær meg ved ditt hjertes indre
som en moder bær sin sønn,
da skal denne sorg meg lindre
o min venn o hør min bønn.

**7.** En gang skal vel gjøken gale,
en gang skal det blive vår,
ennu skal du meg tiltale
før din kjærlighet forgår.

**8.** Rams nu disse vers og linjer
legg den første bokstav ut,
legg dem sammen og du finner
navnet på din venn og gut.

**9.** Gledelig jul til sist jeg byder
før enn jeg til hvile går,
og godt nyttår det betyder
snart du deg en annen får.


## Kilder
*De gamle visene 4 med Alf Prøysen, Forlaget For Alle, Oslo 1975
Cruisin (Hot Rod T-album)

***Cruisin*** er et musikkalbum med Hot Rod T, utgitt i . Dette er bandets debutalbum.

## Sporliste
# «Jump Cat»
# «Hot Rod Man»
# «Spellbound Hellhound»
# «Cruisin' Cat»
# «Buddy Bluff»
# «Hot Spot»
# «Battle of the Bridge»
# «Lonely Blue»
# «Got My Eyes On You»

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Fuglenes fyr

**Fuglenes fyr** var et fyr som lå i Hammerfest kommune i Finnmark. Fyret var et hus med påbygd lyktehus.

Fyret ble nedlagt i 1911 og erstattet av fyrlykt.

## Referanser


## Se også
* Norske fyr

## Eksterne lenker
* fyr.no
* kystverket.no Norsk fyrliste 2008; s 168 pdf 15MB
* Eli Johanne Ellingsve. *Finn et fyr = A guide to the Norwegian lighthouses*. Tapir akademisk forlag, 2007. ISBN 978-82-519-2203-6
Søsterkake

**Søsterkake** er en gjærbakst, typisk for kyststrøkene i Aust-Agder. Kaken heves med gjær, og må stekes i bakerovn eller stekeovn. 

Aust-Agder hadde mye kontakt med Holland på 1600-tallet, og det har vært gjettet på at kakens navn peker mot byen Soest ved Zuiderzee, der bl.a. havnebyen Hindeloopen sendte trelastskuter til Aust-Agder. Uansett har søsterkaken fra Sørlandet sitt opphav på andre siden av Nordsjøen; i Nederland eller Nord-Tyskland der en finner en variant med navnet *Systerkochen*.  

Ingrediensene i søsterkakedeigen er hvetemel, sukker, melk, margarin, gjær, kardemomme og rosiner. Søsterkake stekes i form. 

Da man brukte bakerovn ble søsterkake stekt sammen med brød, og man plasserte søsterkakeformene ytterst i ovnen, der det var minst varme. 

I mange hjem på Sørlandet er det tradisjon å bake søsterkake til jul. Men søsterkake ble også bakt ved andre anledninger. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kirsten Hellerdal: Søsterkake – innvandret kulturgods
La Musica Electronica

***La Musica Electronica*** er et musikkalbum med Il Caesar, utgitt i 2001. 

## Sporliste

# «La Musica Electronica» (2001-versjon)
# «Silencio»
# «Sintetica»
# «Calma»
# «Take 1»
# «Caesar Plays»
# «La Melodia»
# «Da Machina»
# «Are u Afraid of My Eyes?»
# «La Musica Electronica»
# «Silenco» (Love Design Remix)
# «La Melodia» (Love Design Remix)
# «Calma» (Showcase Edit)

## Eksterne lenker
*
Greatest Hiss

***Greatest Hiss*** er et musikkalbum med House of Hiss, utgitt i .

## Sporliste
# «All the Things»
# «Send»
# «Slab City»
# «Shang»
# «The Jack Comes Back»
# «In the Rain»
# «Void Vermillion»
# «Helicopter Lands»
# «Dark Sierra»
# «Dappled Park»
# «Dim Sum Moon»
# «Passing Game»
# «Stetson Terrfic»
# «Ice Cream Blues»
# «Somchai»
# «Skylab Revolver»
# «Little Angel»
# «Folk From Nowhere»
# «Almost»
# «Holland Park»
# «Sugar Shoop»

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Odd Narud

**Odd Narud** (født 3. februar 1919 i Furnes i Ringsaker, død 22. april 2000) var en norsk siviløkonom og industrimann som har hatt flere verv og stillinger innen Norsk Hydro.

Narud var student fra 1939 til 1940 ved Otto Treiders Handelsskole, før han studerte til siviløkonom ved Norges Handelshøyskole (NHH) frem til 1943. Samme år ble han ansatt som sekretær på Norsk Hydros Rjukan Salpeterfabrikk i Rjukan, og fra 1950 var han kontorsjef samme sted. Fra 1958 var han kontorsjef på Eidanger Salpeterfabrikk før han i 1963 ble utnevnt til økonomidirektør i hovedkonsernet. 

I 1975 ble han utnevnt til administrerende direktør. Året etter ble han assisterende generaldirektør før han i perioden fra 1977 og frem til 1984 var generaldirektør for samme selskap. Narud hadde også styreverv i Alnor, Røldal-Suldal Kraft, Norsk Regnesentral, Rafinor, Norges Industriforbund og Norsk Arbeidsgiverforening.

## Litteratur

## Eksterne lenker
*
Primærstruktur

**Primærstruktur** er innenfor luftfartøy de strukturene av luftfartøyet som bærer store belastninger med trykk, vridning og vektbæring på bakken og ved manøvre i lufta, og som er essensielle for kontroll av flyet. Dersom disse strukturelementene skulle svikte, ville luftfartøyets flygedyktighet, styrke og integritet være i stor fare.

Eksempler på primærstruktur på en moderne flymaskin er:
*Hovedbjelker
*Formers: "Spant" som holder formen på plater eller duk på overflaten av vinger, haleflater og flykropp
*Longerons: Langsgående bjelker i flykroppens lengderetning
*Vingebjelker: En eller to bjelker langs vingene med solid innfesting i flykroppen
*Motorfester: Oftest en motorbukk som festes mellom motor og strukturene i flykroppen, eller i vingen på flermotors fly
*Flystyting (flight controls): Stikke, pedaler, flapshåndtak, trimregulering, propellkontroll og motorregulering

## Kilder
*Jeppesen: The Aviation Dictionary For Pilots And Aviation Maintenance Technicians
Sekundærstruktur

**Sekundærstruktur** er innenfor luftfartøy den strukturen av luftfartøyet som bærer egenbeleastninger eller luftbelastninger som genereres på eller i komponenten. Dette er komponenter som dersom de skulle svikte ikke ville vise noen fare for luftfartøyets struktur.

Eksempler på primærstruktur på en moderne flymaskin er:

*Ikke-bærende deksler
*Farings
*Fillets
*Halekon
*Nesekon

## Kilder
* Jeppesen: *The Aviation Dictionary For Pilots And Aviation Maintenance Technicians*
Ila Auto (album)

***Ila Auto*** er et musikkalbum med Ila Auto, utgitt i 2010. Albumet lå fire uker på VG-lista og endte med 23.-plass som beste plassering.

## Sporliste

# «Creedence på kassett»
# «Regn og snø»
# «En som blir igjen»
# «Alle dør, men ikke alle lever»
# «Grønland»
# «Slakt»
# «Fem mil unna»
# «Fagerborg»
# «Ikke mere tid»
# «Få meg hjem»
# «Nå kommer natta»
# «Ingenting igjen»

## Eksterne lenker
*
Ringborg

**Ringborg** er en populær betegnelse for en type borg eller festningsanlegg som er rund som sirkel i utformingen. Ringborger fra tidlig middelalder, som de danske trelleborger, var bygd av tre og med palisader av stolper med en voll rundt, mens i senmiddelalderen var en ringborg en borg bygget av stein og omkranset av en vollgrav.

## Nordiske ringborger i vikingtiden
I Danmark forbindes ringborger med de fem kjente festningsanleggene fra vikingtiden: Fyrkat og Aggersborg i Jylland, Nonnebakken på Fyn og Trelleborg på Sjælland, samt Borgring som først ble avdekket i 2014 ved Køge. Disse kalles **trelleborger, sirkelborger** eller **ringborger**. Navnet har ikke noe med treller (slaver) å gjøre, men er et norrønt ord for tømmer og henviste således til borgens struktur. Disse ringborgene har en meget streng geometrisk utforming, både når det gjelder den runde vollen og portåpningenes plassering, samt bebyggelsen innenfor vollene. De fire første må være bygd samtidig, siden de er dendrokronologisk datert til år 981.

Foruten de fire danske borgene kjennes det også to ringborger ved Trelleborg og Borgeby i Skåne i det som i dag er Sverige, men som i middelalderen tilhørte Danmark. Et satellittbilde fra Lyby i Rygge, Østfold, har avslørt en sirkel på 140 meter i diameter, som muligens kan være et tilsvarende borganlegg.

## Burgwall

En form for ringborg kjennes også fra det slaviske området øst for Elben og vest for Weichsel fra en gang på 700-tallet. Denne typen kalles for *burgwall*. Hva angår byggmaterialer og oppbygging av selve vollen, ligner en *burgwall* de senere ringborgene eller trelleborgene i Danmark. *Burgwall* utviklet seg senere til større bebyggelser i løpet av middelalderen, og mistet da sitt vesen og karakter som borg.

## Festningsanlegg
 
I Europa kjennes det til festningsanlegg helt tilbake til neolittisk tid. Oldtidens greske og romerske kultur, foruten også enkelte fønikiske kolonier, fremmet andre byggeformer og festningsanlegg, og generelt andre måter å organisere samfunnet på. Men nord for Alpene er lokale fesningsverk blitt brukt og forlatt, og gjenbrukt, gjennom tidene. Langs Rhinen og øvre Donau gikk den romerske *[[limes]]* (grense) og langs denne strekning er det avdekket flere høydeborger.

## Referanser


## Litteratur
* Steuer, Heiko; Bierbrauer, Volker; Hoeper, Michael, red. (2008): *Höhensiedlungen zwischen Antike und Mittelalter von den Ardennen bis zur Adria*, Reallexikon der Germanischen Altertumskunde. Ergänzungsbände, **58**, Berlin: De Gruyter, ISBN 978-3-11-020235-9
* Brather, Sebastian (2001): *Archäologie der westlichen Slawen*, Reallexikon der Germanischen Altertumskunde. Ergänzungsbände, **30**, Berlin: De Gruyter, ISBN 3-11-017061-2

## Eksterne lenker
* Stylegar, Frans-Arne (29. mars 2005): En trelleborg i Rygge? Arkeologi i nord 
* Pedersker: Rispebjerg – Ringborgen, (Bornholm), pedersker.dk
Makkaur fyr

**Makkaur fyr** er et fyr som ligger ytterst i Båtsfjorden i Båtsfjord kommune i Finnmark.

Fyret har et 3. ordens lynblinkapparat,

Fyrbygningen har en dominerende plassering på toppen av en knaus i et opprevet fjellandskap, og fyrbygningen regnes som en av landets mest særpregede. Maskinhall med trykktanker til diafon tåkeanlegg og aggregater er intakt. Fyrbygningen og fyrvokterboligen er bevart fra før krigen.

## Referanser


## Se også
* Norske fyr

## Eksterne lenker
* fyr.no
* kystverket.no Norsk fyrliste 2008; s 78 pdf 15MB
* Eli Johanne Ellingsve. *Finn et fyr = A guide to the Norwegian lighthouses*. Tapir akademisk forlag, 2007. ISBN 978-82-519-2203-6 
* *Norske fyr, nasjonal verneplan for fyrstasjoner*. Riksantikvaren, 1997. ISBN 82-7574-018-5 (bokhylla.no – digitalutgave)
* Kystverket.no; 12.9.2005 «Den siste vakta på Makkaur»
*
Jonsokkollstilkvikler

**Jonsokkollstilkvikler** (*Endothenia ustulana*) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae).

## Utseende
En middelsstor, tettbygd, gråbrun vikler. Arten har ingen påfallende fargetegninger. Forvingen er gråspraglete med et utydelig, lyst tverrbånd nær vingespissen. Bakvingen er gråbrun.

## Levevis
Arten lever på enger og lysninger i skogen. Larvene skal etter litteraturen leve på krypjonsokkoll (*Ajuga reptans*), men denne arten vokser ikke vilt der denne vikleren er funnet i Norge. Trolig kan larvene også leve på vanlig jonsokkoll (*Ajuga pyramidalis*).

## Utbredelse
Arten er utbredt i Europa, unntatt de nordligste og sørligste delene, og i Nord-Asia.
I Norge finnes arten bare på Sørlandet med funn fra Telemark, Aust-Agder og Vest-Agder. Den er vurdert som Sårbar (VU) på Norsk rødliste for arter fra 2015.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/e/endothenia_ustulana.html
* *Endothenia ustulana* på UK Moths https://web.archive.org/web/20111016200402/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=1101
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr: http://www.faunaeur.org/full_results.php?id=364050
* Rødlistevurdering for jonsokkollstilkvikler https://web.archive.org/web/20160305003155/http://www.artsportalen.artsdatabanken.no/Rodliste2010/Vurdering/Endothenia+ustulana/30229

## Eksterne lenker
* 
* http://www.szigetkoz.eu/lepke/alepkemolytort/13tortricidae/endothenia_ustulana.jpg Bilde av arten
Myntestilkvikler

**Myntestilkvikler** (*Endothenia ericetana*) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae).

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 14-20 millimeter), kraftig bygd vikler. Thorax er grå med svarte sidestriper, i bakre delen med en oppstående kvast av hårlignende skjell. Forvingen er bredere og mindre tilspisset enn hos de andre *Endothenia*-artene. Grunnfargen er oker til gråbrun, med en diffus, mørk flekk i midten og et diffust, lysgrått tverrbånd langs ytterkanten. Bakvingen er gråbrun.

## Levevis
Arten finnes i tilknytning til dyrket mark. Larven lever i den underjordiske delen av stengelen på åkermynte og svinerot. De voksne sommerfuglene flyr i juli-august.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Europa, unntatt de nordligste og sørligste delene, og i Nord-Asia.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/e/endothenia_ericetana.html
* *Endothenia ericetana* på UK Moths: https://web.archive.org/web/20111016185842/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=1103
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr: http://www.faunaeur.org/full_results.php?id=364054

## Eksterne lenker
*
Hulveien (Arendal)

**Hulveien** er en gate i strandstedet Barbu i Arendal kommune. 

Hulveien er den gamle hovedveien fra nederst til øverst gjennom den sentrale, gamle del av strandstedet. Veien går fra Kystveien til Barbu kirke og følger et naturlig søkk eller skorte i terrenget. Veien er brolagt. Dette ble utført som nødsarbeid i 1930-årene. «Hulkleiva» er et eldre navn på Hulveien, og har sine paralleller i andre bratte bakker i byen, som Bendiksklev og Iuellsklev.

Hulveien brukes i dag hovedsakelig som gangvei mellom østre deler av byen og sentrum.

Hulveien var lenge eneste kjørevei fra Arendal sentrum gjennom strandstedet Barbu og videre østover til Songe. Denne gamle ferdselsåren gikk fra Arendal torv, Bendiksklev, Iuellsklev, Møllebakken, Barbu, Hulveien og Gamle Songevei.

I 2001–2002 ble Hulveien gravd opp for å fornye og utbedre vann- og kloakkrør. Det var nødvendig å sprenge bort fast fjell i grunnen og veiens profil ble utjevnet der det var brattest. Veiens gamle brosteinsdekke ble lagt tilbake.

## Bildegalleri

Fil:Arendal Hulveien d.JPG|Nedre del av Hulveien. Til høyre begynner vestre del av Lykkensborgveien. 
Fil:Barbu Hulveien b.JPG|Øvre del av Hulveien, fotografert i 2004. 
Fil:Barbu Hulveien a.JPG|Hulveien er steinsatt, siste gang etter fornying av vann- og kloakkrør i 2001–2002. 


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wayne Clark

**Wayne** Maxwell **Clark** (født 19. september 1953 i Perth, Vest-Australia) er en tidligere australsk cricket-spiller.

Clark er kjent for å ha forkastet Kerry Packers tilbud om å være en del av World Series Cricket, fordi han i stedet foretrakk å konsentrere seg om å spille for landet sitt. Clark ble utelatt fra den australske cricket-troppen som ble sendt til World Cup i 1979 som ble arrangert i England, samt at han ble utelatt fra Australias turer til England i 1980, 1981 og 1983.

Clark var trener for det australske cricket-laget Warriors. I januar 2007 ble det annonsert at Clark skulle trappe ned fra sin rolle som cricket-trener, en rolle han har hatt i hele ti sesonger. Han var også trener for Yorkshire under 2001-2002 sesongen hvor han ledet dette laget til deres første County Championship tittel på 33 år i 2001.

## Eksterne lenker
*
Edward Osóbka-Morawski

**Edward Bolesław Osobka-Morawski** (født 5. oktober 1909, død 9. januar 1997) var en polsk politiker som var statsminister i den kommunistiske Lublinkomitéen (Polski Komitet Wyzwolenia Narodowego) før han var fungerende statsminister i Polen like etter den andre verdenskrig var over.

Han ble deretter utnevnt til statsminister i Polens provisoriske regjering fra januar og til juni 1945, og han var statsminister i regjeringen som satt fra juni 1945 og frem til 1947. Han ble etterfulgt av Józef Cyrankiewicz som hadde statsminister-embetet fra 1947 til 1952.

## Referanser
Svinerotstilkvikler

**Svinerotstilkvikler** (*Endothenia quadrimaculana*) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae).

## Utseende
En middelsstor til ganske stor (vingespenn 18-22 millimeter), kraftig bygd vikler. Forvingens grunnfarge er lysbrun med små, mørkbrune flekker langs framkanten, en firkantet, brun flekk midt i vingen og et innoverbuet, brunt tverrbånd i spissen. Bakvingen er lysbrun.

## Levevis
Arten har larver som lever i røtter og rotstokker av planter i leppeblomstfamilien, blant andre mynte (*Mentha*), svinerot (*Stachys*) og dauvnesle (*Lamium*).
De voksne sommerfuglene flyr i juli-august.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Europa og østover til Sibir, Mongolia og Kina, og også i Nord-Amerika.
I Norge finnes den i de sørligste delene.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/e/endothenia_quadrimaculana.html
* *Endothenia quadrimaculana* på UK Moths: https://web.archive.org/web/20111016200228/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=1104
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr: http://www.faunaeur.org/full_results.php?id=364056
## Eksterne lenker
*
Kystsumpvikler

**Kystsumpvikler** (*Bactra robustana*) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae).

## Utseende
En middelsstor til ganske stor (vingespenn 16-23 millimeter), smalvinget, brun vikler. Forvingen er brun- eller gråaktig med fine, lsye lengdestreker, midtpartiet ofte mørkere. Bakvingen er gråbrun. Arten kan kjennes på habitatet den lever i, men ligner ellers mye på de andre *[[Bactra]]*-artene.

## Levevis
Denne vikleren lever bare på saltenger ved havet der larvene utvikler seg inne i stenglene på havsivaks (*Bolboschoenus maritimus*). De voksne sommerfuglene flyr i juni-juli.

## Utbredelse
Den er utbredt over mye av Europa og finnes også i Nord-Afrika og det nordlige Asia.
I Norge er den bare kjent fra kysten vestover til Rogaland. Den blir vurdert som Sårbar (VU) i Norsk rødliste for arter fra 2015.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/b/bactra_robustana.html
* *Bactra robustana* på UK Moths: https://web.archive.org/web/20111017024708/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=1112
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr: http://www.faunaeur.org/full_results.php?id=364037
* Rødlistevurdering for *Bactra robustana* https://web.archive.org/web/20160304232105/http://www.artsportalen.artsdatabanken.no/Rodliste2010/Vurderinger/Bactra+robustana/45824

## Eksterne lenker
*
Sivsumpvikler

**Sivsumpvikler** (*Bactra lancealana*) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae).

## Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn 10-20 millimeter), smalvinget, brunlig vikler. Arten er svært variabel både i størrelse og farge og kan derfor være vanskelig å bestemme. Forvingen er gjerne lyst brunlig med mer eller mindre utbredte, lyse tegninger. Midt i vingen er det gjerne en kommaformet, mørk flekk. Bakvingen er forholdsvis smal og lyst gråbrun.

## Levevis
Arten lever på fuktige steder, der larvene utvikler seg på siv (*Juncus* spp.) og sivaks (*Scirpus* spp.).
De voksne sommerfuglene flyr i juli-oktober.

## Utbredelse
Arten er vidt utbredt og finnes i den den palearktiske soneke økosonen, i Nord-Amerika og i Sørøst-Asia.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/b/bactra_lancealana.html
* *Bactra lancealana* på UK Moths: https://web.archive.org/web/20111016183203/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=1111
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr: http://www.faunaeur.org/full_results.php?id=364030
## Eksterne lenker
*
Peter Larsson (fotballspiller)

**Peter Nils-Gösta Larsson** (født 8. mars 1961 i Nässjö) er en tidligere svensk fotballspiller.

## Karriere
Larsson startet sin fotballkarriere i IF Hallby 1971-81. Han debuterte i Allsvenskan for Halmstads BK. Han har også spilt for IFK Göteborg. Med dette laget vant ham 3 seriretitler og også finalen i UEFA-cupen i 1987, samme år som han vant Guldbollen. Han spilte for AFC Ajax i perioden 1987-1991. Fra 1991 til 1993 spilte han igjen i Sverige, for AIK og ble svensk seriemester igjen i 1992.

Peter Larsson fikk 47 kamper for Sveriges herrelandslag i fotball og scoret tilsammen 4 mål. Han var del av Sveriges tropp i verdensmesterskapet i fotball 1990.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* «1987: Peter Larsson, IFK Göteborg», Aftonbladet om Guldbollen
* «Peter Larsson – en av männen bakom AIK:s SM-guld 1992», AIK.se
* Svenska Fotbollförbundet
* ifkdb.se
Laura Gundersens gate (Oslo)

**Laura Gundersens gate** (1–3, 2B–6) på Bislett i Oslo er en kort gate mellom Louises gate og Thereses gate, rett nord for Bislett Stadion. Det er gangveiforbindelse nordover til Wilhelms gate.

Gata er oppkalt etter skuespilleren Laura Sofie Coucheron Gundersen (1832–1898). Navnet ble vedtatt i 1914.

## Litteratur
*  

## Eksterne lenker
* Oslo kommunes bydelsoversikt
Ragnvald Blakstads vei

**Ragnvald Blakstads vei** er en 770 meter lang vei i Arendal kommune i Aust-Agder.

Den går fra fylkesvei 410 i Barbudalen i nord, like ved Langsækrysset, til Fylkeshuset i Aust-Agder på Fløyheia i sør. Veien går på skrå i en fjellskråning, og er nærmeste nabo til den såkalte Naturparken i Barbudalen. Kun en eiendom har adresse i gaten.

Veien er oppkalt etter Ragnvald Blakstad som var en av entreprenørene bak utbygging av elektrisk vannkraft via Barbuvassdraget helt i begynnelsen på 1900-tallet. Veien krysser Barbuelva, og vannet i denne elva drev Arendals første vannkraftverk.

## Referanser
Starrsumpvikler

**Starrsumpvikler** (*Bactra lacteana*) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae).

## Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn 10-17 millimeter), smalvinget, lysbrun vikler. Som de andre *[[Bactra]]*-artene er den ganske variabel i fargen. Forvingen er smal og tilspisset, grunnfargen er lys gråbrun. Det er gjerne noen lyse lengdestreker, og en eller to firkantede, mørke flekker i vingen. Forvingen er lyst gråbrun.

## Levevis
Arten finnes i fuktige områder der larvene trolig lever på starr (*Carex* spp.) eller siv (*Juncus* spp.).

## Utbredelse
Den er utbredt i Mellom- og Nord-Europa og i det nordlige Asia.

## Litteratur
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000): *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri
* ''Bactra lacteana'' hos UK Moths
* ''Fauna Europaea'', utbredelsesdatabase for europeiske dyr

## Eksterne lenker
*
Western Reality

***Western Reality*** er et musikkalbum med Jetsurfers, utgitt i 2007. Dette ble bandets siste plate. Musikkbladet Plus kalte albumet et middelmådig produkt som vil forsvinne i mengden. *[[Bergens Tidende]]* kalte albumet stilsikkert og gjennomarbeidet men ujevnt og 4 av 6 poeng. *[[VG]]* ga terningkast 4, og kalt bandet "uekte norske sønner av Steve Earle og Dwight Yoakam". Ifølge VG er albumet ujevnt med noen "fabelaktige høydepunkter".

## Sporliste
# «The Rivers Roll»
# «Honkytonk Hellraisin' Hillbilly Blue»
# «That Ol' Fishing Boat»
# «When the Town Blew Up (I Was Out of Town)»
# «Make Love Like a Pornstar (and Cook Like Mama)»
# «Swagman's Lament»
# «Missing Colors»
# «Halfway There»
# «Acceptable»
# «Country Soul #5»
# «How 'Bout You»

## Referanser
Helgenattributt

Et **helgenattributt** er det faste symbolet eller kjennetegnet som helgener blir avbildet med. 

De mest kjente attributtene er Sankt Peters nøkler og apostelen Andreas' X-formede kors.

Attributten kan være den redskapen som ble brukt til å pine og drepe helgenen. For eksempel ble Sankt Laurentius avbildet med en jernrist i hånden fordi han led martyrdøden ved å bli stekt på en rist. 

Den norske helgenen Sankt Sunniva ble avbildet med en klippeblokk i hånden. Sunniva gjemte seg for Håkon jarls menn i en hule på øya Selja i Nordfjord. Store klippeblokker falt ned foran inngangen og skjulte gjemmestedet for jarlens menn.

## Se også
* Kristne symboler#Personer

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Heiligenlexikon
Anders M. Andersen

**Anders Magne Andersen**  (født 31. desember 1940 på Tasta i den gang Hetland kommune) er en norsk litteraturviter og målmann.

Andersen var elev ved Kongsgård skole i Stavanger.Han er amanuensis i nordisk litteraturvitenskap ved Universitetet i Stavanger, og har i hele sitt voksne liv vært en profilert målmann og engasjert i målbevegelsen.

Andersen arbeidet i 1960-årene som redaksjonssekretær i avisen *[[Orientering (avis)|Orientering]]*. 

I 1966 ble han valgt til formann i Studentersamfunnet i Bergen. 

Da ungdomsorganisasjonen SUF og deler av SF brøt med partiet i 1969 fulgte han den nye ml-bevegelsen, og ble den første redaktøren i avisen *[[Klassekampen]]* da denne ble startet samme året.

## Referanser
Båndsumpvikler

**Båndsumpvikler** (*Bactra furfurana*) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae).

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 11-18 millimeter), smalvinget, brun vikler. Artene i slekten *[[Bactra]]* er ganske variable og kan være vanskelige å skille fra hverandre bare på ytre utseende. Forvingen er temmelig smal, brunlig med mer eller mindre utydelige, lyse tegninger. Det er ofte en kommaformet, mørk flekk midt i vingene.

## Levevis
Arten lever i sumper der larvene utvikler seg inne i stenglene av siv (*Juncus* spp.) og sivaks (*Scirpus* spp.). Den finnes på svært våte fuktenger og på sumpmark. De voksne viklerne flyr i juni-juli. I Norge finnes arten nesten utelukkende ved kysten. 

## Utbredelse
Arten forekommer over hele Europa, og også i Nord-Afrika og det nordlige Asia.
Den er påvist på cirka 50 lokaliteter fra Bømlo i Rogaland i vest, langs sørlandskysten og til Oslofjorden. Det er et finnested inne i landet, Ringebu i Oppland.

## Rødlistevurdering
Arten er veldig lokal, og det synes å være store huller i utbredelsen. Drenering og gjenfylling av artens levesteder er aktuelle trusler. Lokalt kan utbygging også true forekomster. I de senere år er den likevel funnet på flere nye lokaliteter, spesielt i den vestlige delen av landet. Det kan tyde på at arten er i en svak ekspansjon og står sterkere enn man tidligere har trodd. Arten vurderes i 2021 som livskraftig LC, som er en nedgradering i forhold til forrige utgave av rødlista.

## Referanser




## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/b/bactra_furfurana.html
* *Bactra furfurana* på UK Moths: https://web.archive.org/web/20111017110804/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=1110
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr: http://www.faunaeur.org/full_results.php?id=364031
* Rødlistevurdering (2006) for båndsumpvikler http://www2.artsdatabanken.no/rodlistesok/Artsinformasjon.aspx?artsID=8116
## Eksterne lenker
*
Hans Methlie Michelsen

**Hans Methlie Michelsen** (1920–2014) var en norsk jurist, høyesterettsdommer og motstandsmann.

Michelsen var jusstudent fra 1939, men deltok i den norske motstandsbevegelsen under andre verdenskrig. I november 1943 ble han arrestert og sendt til konsentrasjonsleiren Buchenwald i januar 1944. Han ble med tiden sendt videre til Sennheim før han igjen kom tilbake til Buchenwald. Han ble løslatt fra fangenskap i desember 1944. Fra 1946 til 1947 var han dommerfullmektig i Lyngdal, og i perioden fra 1947 til 1958 var han fullmektig ved regjeringsadvokaten, Henning Bødtker

I 1952 ble Michelsen høyesterettsadvokat, og i perioden fra 1958 til 1961 var han lagdommer ved Hålogaland lagmannsrett. Fra 1962 og frem til 1972 var han selv regjeringsadvokat etter Henning Bødtker, og deretter høyesterettsdommer fra 1972 til 1990.

## Referanser


## Litteratur

## Eksterne lenker
*
Ida Marie Bransfjell

**Ida Marie Bransfjell** (født 1. juni 1982) er en norsk, samisk politiker som representerer Åarjel-Saemiej Gielh (Sørsamiske Røster). Fra juli 2015 er hun prosjektleder for Tråante 2017, jubileumsmarkeringen for Samemøtet i 1917.

Ved Sametingsvalget 2009 var hun 2. kandidat for ÅaSG i Sørsamisk valgkrets. Hun ble ikke stemt inn, men 25. februar 2010 besluttet Sametingets plenumsmøte at sametingsrådets medlemmer skal tre ut av Sametingets plenum, og bli erstattet av sine varamedlemmer. Bransfjell overtok da Ellinor Jåmas plass som sametingsrepresentant fra 1. mars 2010. 

Hun var også medlem av Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen på Sametinget. I tillegg er hun medlem av interimsrådet for verdensarven Røros bergstad og Circumferensen, og hun er vararepresentant i Reindriftstyret. Som ungdomspolitiker var hun medlem i Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU) fra 2008 til 2009, og hun var også nestleder i Åarjelsaemien Noerh-prosjektet. Semesteret 2007-08 var hun leder for Samiske Studenters Forening i Tromsø, etter å ha vært nestleder året før. 

Hun var vararepresentant til Sametinget i perioden 2013–17, men søkte om fritak fra vervet i 2016, på grunn av stillingen som prosjektleder for Tråante 2017.

Bransfjell er utdannet lærer, og har vært lærer ved Aajege. Tidligere har hun også jobbet ved syke -og aldershjem. 

## Referanser
Rosenbach

**Rosenbach** kan bety:

* Landkommunen Rosenbach (Oberlausitz) i Fristaten Sachsen, Tyskland
* Landkommunen Rosenbach (Vogtland) i Fristaten Sachsen, Tyskland
Endotheniini

**Stilkviklere** (Endotheniini) er en delgruppe av viklere (Tortricidae). I Norge er det funnet seks arter, alle i slekten *[[Endothenia]]*.

## Utseende
Middelsstore (vingespenn 11-22 millimeter), kraftig bygde, grå- eller brunaktige viklere. Forvingen er mer eller mindre grunspraglete. Artene ligner hverandre mye og er ganske variable i utseende, dermed er de ikke lette å bestemme, ofte bør man dissekere ut kjønnsorganene for å bestemme disse artene korrekt.

## Levevis
Artene i denne gruppen har larver som utvikler seg inne i røtter og stengler på urteaktige planter. Hver art er gjerne spesialisert på en gruppe av vertsplanter, men ikke én bestemt art (oligofage). Disse viklerne finnes helst på enger, lysninger i skogen, åkre og andre åpne områder.

## Systematisk inndeling / norske arter

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe **[[Heteroneura]]** 
*** gruppe **[[Apoditrysia]]**
**** gruppe / overfamilie **[[Tortricoidea|viklere]]** (Tortricoidea) 
***** familie **[[viklere]]** (Tortricidae) 
****** underfamilie Olethreutinae, – 570 europeiske arter inklusiv underarter (varianter), hvorav 233 funnet i Norge.
******* gruppe Endotheniini
******** slekten stilkviklere, *[[Endothenia]]* Stephens, 1852 – 47 arter, 12 i Europa, seks arter i Norge
********* knoppurtstilkvikler, *[[Endothenia oblongana]]* (Haworth, 1811)
********* bremstilkvikler, *[[Endothenia marginana]]* (Haworth, 1811)
********* tyrihjelmstilkvikler, *[[Endothenia hebesana]]* (Walker, 1863)
********* jonsokkollstilkvikler, *[[Endothenia ustulana]]* (Haworth, 1811)
********* myntestilkvikler, *[[Endothenia ericetana]]* (Humphreys & Westwood, 1845)
********* svinerotstilkvikler, *[[Endothenia quadrimaculana]]* (Haworth, 1811)
******** slekten *[[Hulda (møll)|Hulda]]* Heinrich, 1926 – én art
******** slekten *[[Saliciphaga]]* Falkovitsh, 1962 – to arter
******** slekten *[[Taniva]]* Heinrich, 1926 – én art
******** slekten *[[Tia (møll)|Tia]]* Heinrich, 1926 – én art

## Kilder
* Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1, www.faunaeur.org 
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider.

## Eksterne lenker
* 
* www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Carin Mannheimer

**Carin Mannheimer**, registrert som *Karin Birgitta Mannheimer*, (født *Jacobson* 17. august 1934 i Osby i Skåne, død 11. juli 2014 i Göteborg) var en svensk forfatter, manusforfatter og regissør.

Mannheimer skrev boka *Rapport om kvinnor* i 1969, som kom ut i et nytt opplag i 1974 og som ble viet stor oppmerksomhet. Etter dette har Mannheimer gjort seg kjent gjennom å skape en rekke samholdsskapende TV-serier. Hun skildret blant annet skoleverket gjennom TV-serien *[[Lära för livet]]* i 1977 og livet som eldre i ** i 2003. Hun skrev også dramaserien *[[Svenska hjärtan]]*, som ble sendt på Sveriges Television i elleve sesonger fra 1987 til 1998 og som handlet om livet i et rekkehusområde utenfor Göteborg.

Hun var 1957&ndash;77 gift med politikeren Sören Mannheimer, og har sammen datteren og journalisten Anna Mannheimer. Carin Manngeimer ble i 1973 tildelt ABFs litteraturpris, mens hun i 1977 ble tildelt Stora Journalistpriset for TV-serien *Lära för livet*.

## Film: Regi og manus (utvalg)
* 2005 – Saltön (regi og manus)
* 2003 –  (regi)
* 2001 – Fru Marianne (regi og manus)
* 1987 – Svenska hjärtan (regi)
* 1984 – Tryggare kan ingen vara ... (regi og manus)
* 1984 – Pappa och himlen (manus)

## Utmerkelser
* 1973 – ABFs litteraturpris
* 1977 – Stora Journalistpriset
* 2010 – Piratenpriset

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Carin Mannheimer hos Filmfront
Bactrini

**Sumpviklere** (**Bactrini**) er en delgruppe av viklere (Tortricidae). 

## Utseende
Stort sett middelsstore (vingespenn 10-22 millimeter), smalvingede, mer eller mindre brune eller grå viklere. Disse artene mangler påfallende fargetegninger og er dessuten ganske variable, artene er derfor ikke lette å bestemme.

## Levevis
Disse viklerne lever på fuktige steder, ofte ved kysten, slik som sumper, saltenger og lignende. Larvene lever inne i stenglene på planter i sivfamilien (Juncaceae), kanskje spesielt siv (*Juncus* spp.) og sivaks (*Scirpus* spp.).

## Systematisk inndeling / norske arter

* sommerfugler (Lepidoptera)
** gruppe **[[Heteroneura]]** 
*** gruppe **[[Apoditrysia]]**
**** gruppe / overfamilie **[[Tortricoidea|viklere]]** (Tortricoidea) 
***** familie **[[viklere]]** (Tortricidae) 
****** underfamilie Olethreutinae
******* gruppe Bactrini
******** slekten sumpviklere, *[[Bactra]]* Stephens, 1834 – 92 arter, fire i Norge
********* kystsumpvikler, *[[Bactra robustana]]* (Christoph, 1872)
********* sivsumpvikler, *Bactra lancealana* (Hübner, 1799)
********* starrsumpvikler, *[[Bactra lacteana]]* Caradja, 1916
********* båndsumpvikler, *[[Bactra furfurana]]* (Haworth, 1811)
******** slekten *[[Henioloba]]* Diakonoff, 1973 – to arter
******** slekten *[[Parabactra]]* Meyrick, 1910 – tre arter
******** slekten *[[Syntozyga]]* Lower, 1901 – 14 arter

## Kilder
* Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1, www.faunaeur.org 
* Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. *Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae.* Norsk entomologisk forening. 192 sider.

## Eksterne lenker
* 
*  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Mayonnaise-kvarteret

**Mayonnaise-kvarteret** (Majones-kvarteret) var tidligere en betegnelse for den del av København som ligger mellom Nikolaj Plads og Holmens Kanal, og i dag kalles **Minefeltet**. Forfatteren Gustav Esmann ga stedet dets gastronomiske navn med assosiasjoner til det store koldtbord. Her trivdes prostitusjon, svartebørshandel, heleri og det som verre var.

Dette området sør for Nikolajkirken rundt den nåværende gaten Bremerholm het opprinnelig Dybet, og var i middelalderen åpen sjø, men under grevens feide sørget man for å blokkere farvannet for fienden ved hjelp av senkede skip. En av gatene i strøket har likevel hett Dybensgade siden 1659. Det ble tømt jord og søppel der Dybet hadde ligget, og etter hvert anlagt kålhage for kongen her, siden flyttet nordover til den nåværende Kongens Have. Fra 1620 ble det i stedet reist boliger for flåtens mannskap i den nedlagte kålhagen, kalt «boder» og tilsvarende de offentlige tjenesteboligene i Lille Kongensgade. I nyere tid fikk flere av kvarterets gater navn etter havets dyr fordi sjøfolk hadde bodd her. **Laksegade** het opprinnelig **Skippergade**. Den østlige delen av gaten het tidligere **Reverentsgade**. En «reverens» var å hilse noen ved å bukke for dem, og gaten bøyer seg nesten 90 grader.

**Ulkegade** var så beryktet at beboerne i 1823 fikk medhold i at den ble omdøpt til **Holmensgade**. Men i 1850 lå fremdeles en fjerdedel av Københavns bordeller her, og i en skillingsvise het det at «*Holmensgade den er brent – alle ludderne er rent* [sin vei]». Etter 109 år som Holmensgade ble Ulkegade omdøpt til **Bremerholm** i 1932.

**Hummergade** løp parallelt med Laksegade, men ble nedlagt på 1930-tallet for å gi plass til offentlig nybygg.

Ordtaket «*[[Fanden]] er løs i Laksegade*» går tilbake til september 1826, da nr. 15 ble åsted for et poltergeistfenomen. Folk stimlet sammen foran bygget, der poteter, kjøkkensaker, torv og brensel kom flygende ut gjennom knuste vindusruter. Innefra hørtes uhyggelige latterbrøl, grove skjellsord og forbannelser ropt med en dyp, grov stemme, men da politiet ankom etter en times tid, ble det straks helt stille. Huset ble grundig undersøkt fra kjeller til kvist, men politiet fant ingen annen forklaring enn at det hadde vært guttestreker eller ramp. Men lokalbefolkningen festet mer lit til en av husets beboere som skal ha innrømmet at hun tidligere samme dag hadde mant frem djevelen.

Taagerup og hans kone Charlotte Cornelia drev vertshus i Laksegade 210. En kveld kastet noen en flaske inn soveromsvinduet deres. Gatens beboere ble innkalt i retten 3. oktober 1826.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Fleischer, Jens: ''København. Kulturhistorisk opslagsbog med turforslag'', Kbh., 1985
* Mayonnaise-kvarteret i ''Berlingske Tidende
Rosenbach (Vogtland)

**Rosenbach** er en landkommune (*Gemeinde*) i Vogtlandkreis i Direktionsbezirk Chemnitz i Fristaten Sachsen som ble opprettet den 1. januar 2011 gjennom en sammenslåing av de tre kommunene Leubnitz, Mehltheuer og Syrau. Disse tre kommunene hadde et interkommunalt samarbeid fra 1994 til 2010 innenfor forvaltningsforbundet Rosenbach.
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Naboløs (København)

**Naboløs** er en liten, kort gate i det indre København i forlengelse av Hyskenstræde, som den i middelalderen ble oppfattet som en del av, og ned til Slotsholmskanalen. 

Gaten opptrer i 1551 omtalt som *thet strede som Niels Tommesen wdi boer*, og i 1604 som Weigerhusstræde. I 1684 nenvnes *det Strede som gaar neder til dend forige Hummelgaard*, mens den først i 1713 og 1728 omtales om henholdsvis Naboeløsstrede og Naboeløs. 

Navnet skyldes antagelig at huset på matrikkel nr. 18 i Snarens kvarter, var det eneste hus med en fasade mot gaten. De andre bygningene hadde pga. brannen i 1728, kun bak- og sidehus mot de andre tilstøtende gatene, men ingen inngang fra Naboløs. 

## Eksterne lenker
* Fleischer, Jens: ''København. Kulturhistorisk opslagsbog med turforslag'', Kbh. 1986
Harald Løvenskiolds vei (Oslo)

**Harald Løvenskiolds vei** ligger på Røa i Bydel Vestre Aker i Oslo. Veien startet opprinnelig i det store krysset i Røa sentrum. Men med oppgraderingen av Røabanen og utbyggingen av Røa senter ble veien brutt, og starten er nå en liten blindvei fra Melumveien. Veien fortsetter vestover til den møter Kristian Auberts vei nær Lysakerelva. Der svinger veien nordover og følger elva opp forbi Grinidammen og til Rv168 Griniveien.

Veien har navn etter eieren av nordmarks- eller Sørkedalsgodset, Harald Løvenskiold.

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Cecilia (salmebok)

**Cecilia** (svensk: Cecilia psalmbok) er en salmebok som brukes av Stockholms katolska stift. Navnet er avledet av den katolske helgen Sankt Cecilia, musikkens skytshelgen. Salmeboken *Cecilia* har utkommet i 1902, 1950 og 1987. 

## Referanser
Sven Dahlkvist

**Sven Anders Peter Dahlkvist** (født 30. mai 1955 i Mockfjärd) er en svensk tidligere fotballspiller.

## Karriere
Dahlkvist var en suksessfull angreps- og forsvarsspiller som debuterte i Allsvenskan for AIK i 1974. Han var en nøkkelspiller i klubben fram til 1987. Han spilte deretter for Örebro SK i perioden 1988-1992.

Han spilte 39 kamper for Sveriges herrelandslag og vant Guldbollen i 1984.

Etter karrieren var han trener og klubbdirektør for Örebro SK i årene 1993-1999.

## Eksterne lenker
* 
* Spillerprofil på weltfussbal.de
* «Sven Dahlkvist» , profil på SvFFs hjemmeside 
* AIK
Ospevikler

**Ospevikler** (*Pseudosciaphila branderiana*) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae).

## Utseende
En stor vikler (vingespenn 21-27 millimeter), en av de større artene i familien. Den er svært variabel i fargen, men mesteparten av individene stemmer med én av to hovedformer: den ene har forvingen fullstendig ensfarget grå, den andre har forvinge med gråbrun grunnfarge, et bredt, hvitt tverrbånd i midten og bredt hvit vingespiss. Bakvingen er grå eller gråbrun.

## Levevis
Larven utvikler seg inne i et sammenrullet blad av osp (*Populus tremula*).

## Utbredelse
Arten er utbredt i Europa, bortsett fra Den iberiske halvøya, Irland og Island, og i det nordlige Asia.
I Norge er den spredt i Sør-Norge.

## Kilder
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) *Catalogus Lepidopterorum Norvegiae*. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
* Nettsiden *Svenska Fjärilar*, med bildegalleri: http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/p/pseudosciaphila_branderiana.html
* *Pseudosciaphila branderiana* på UK Moths: https://web.archive.org/web/20111016120522/http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=1088
* Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr: http://www.faunaeur.org/full_results.php?id=364190

## Eksterne lenker
*
Hikaru Nakamura

**Hikaru Nakamura** (中村光 *Nakamura Hikaru*, født 9. desember 1987 i Hirakata) er en amerikansk stormester i sjakk (GM). Per juli 2025 er Nakamura rangert som verdens nest beste spiller med en rating på 2807, kun slått av Magnus Carlsen.

## Biografi
Nakamura ble født i Hirakata, nær Osaka i Japan av en japansk far og amerikansk mor. I en alder av to år, flyttet han og foreldrene til USA. Han begynte å spille sjakk i en alder av 7 år, veiledet av sin srilankiske stefar, FIDE-mester Sunil Weeramantry. Nakamura har alltid hatt en stor lidenskap for ishockey, og hans favorittlag er Calgary, Edmonton og St Louis og Columbus.

I en alder av 10 år og 79 dager, fikk Nakamura tittelen sjakkmester av det amerikanske sjakkforbundet. Nakamura ble med det den yngste amerikaneren gjennom tidene til å oppnå denne tittelen. I 2003, i en alder av 15 år og 79 dager, fikk Nakamura tittelen stormester i sjakk (GM). Han ble dermed tidenes yngste amerikaner til å oppnå denne tittelen ved å slå Bobby Fischers rekord med 3 måneder.

Nakamura ble verdensmester i fischersjakk i 2022 etter at han slo Jan Nepomnjasjtsjij i finalen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ole Martin Augdahl

**Ole Martin Augdahl** (født 8. juni 1847 i Åsen (Levanger), død 28. januar 1944) var en norsk lærer, gårdbruker og politiker (V).

Han var sønn av kirkesanger Peder Olsen i Åsen, og ble utdannet lærer som sin far. Augdahl gikk Klæbu seminar med avgangseksamen i 1867. Han begynte sin lærergjerning i Skogn, hvor han virket et par år. I 1869 ble han ansatt i heimbygda Åsen, i de nyopprettede skolekretsene Mossing og Leangen. I åra 1894–1903 var han lærer ved Gullberget skole.

I 1894 overtok han drifta av heimgården Vedul østre. Han hadde ellers mange verv i lokalsamfunnet. I 34 år var han med i herredsstyret i Åsen, derav 27 år som ordfører, i perioden 1892–1919. Han var også valgmann ved stortingsvalg, valgt som venstremann. I åra 1878–1896 var han bokholder i Aasen Sparebank, og senere bankkasserer 1896–1933. Videre var han styremedlem i Skogn og Aasens Brandassurance-Samfund 1901–1928. Han var også med da Aasen Skytterlag ble stiftet i 1868 og var lagets første formann.

## Kilder
*
* 

## Eksterne lenker
*
Franklin Shakespeare

**Franklin «Frank» Bradford Shakespeare** (født 31. mai 1930), amerikansk roer som deltok i de olympiske leker 1952 i Helsingfors.

Shakespeare ble olympisk mester i roing under sommer-OL 1952 i Helsingfors. Han var med på den amerikanske båten som vant rokonkurransen for åttere foran Sovjetunionen og Australia. Mannskapet på den amerikanske åtteren var Franklin Shakespeare, William Fields, James Dunbar, Richard Murphy, Robert Detweiler, Henry Proctor, Wayne Frye, Edward Stevens og Charles Manring som var styrmann.

## OL-medaljer
*  1952  Helsingfors - **Gull** i roing, åtter menn  USA

## Referanser


## Eksterne lenker
*