Longmanspisshval

**Longmanspisshval** (*Indopacetus pacificus*) er eneste nålevende art i slekten ***Indopacetus***, som videre inngår i nebbhvalfamilien (Ziphiidae). Dette er en dyptdykkende hvalart i gruppen tannhvaler (Odontoceti), og det er grunn til å tro at den lever i tropiske og subtropiske deler av Indo-Stillehavet, selv om utbredelsen ikke er fullt ut kjent. Longmanspisshval har status som levedyktig.

Longmanspisshval er også kjent som *indo-stillehavsspissnebbhval*, *tropisk spissnebbhval*, *tropisk bottlenose* og *tropebottlenose* med mer. Det er uklart hvor tallrik arten er, men den er ikke sjelden. Et estimat gjort ved Hawaii anslo antallet individer der til cirka , men det er neppe i dette området at denne hvalarten er mest tallrik. Et annet estimat for det østlige Stillehavet anslo antallet individer til 291.

## Taksonomi
Arten har hatt en lang historie spekket med feilidentifikasjoner, som nå stort sett er løst. En hodeskalle og en kjeve funnet på en strand i Mackay i Queensland, Australia, i 1882, ga grunnlaget for den første beskrivelsen av denne arten av H. A. Longman i 1926.

Andre forskere var imidlertid ikke overbeviste og mente det var mer sannsynlig at hvalen representerte en stillehavsform av truespisshval (*Mesoplodon mirus*) eller at det var et hunnkjønn av nebbhval (*Hyperoodon ampullatus*). Nesten 30 år senere, i 1955 ble det imidlertid funnet en ny strandet død hval nær Danae i Somalia. Den døde koppen ble imidlertid gjort om til gjødsel, men kraniet overlevde. Dette kom biologen Joseph C. Moore i hende, og han brukt det, sammen med det opprinnelige funnet i Mackay, Queensland i 1926, til å bevise at longmanspisshval så visst var en unik art, og han plasserte den i sin egen slekt – *Indopacetus*.

## Biologi
Longmanspisshval lever i den tropiske delen av Indo-Stillehavsregionen, nordover til den sørlige delen av Bengalbukta. Arten er bare sjelden observert i den østlige delen av Stillehavet, så man regner med at den er mest vanlig i de vestlige delene og Indiahavet. Rundt Maldivene er den ganske vanlig. Stranda individer er dessuten kjent fra Australia, Somalia, Sør-Afrika, Maldivene, Kenya, India, Myanmar, Ny-Caledonia, Filippinene, Kina, Taiwan, Japan og Hawaii. De fleste observasjoner gjort av arten skjer i havområder der overflatetemperaturen ligger rundt 21–31 °C. Som regel ferdes arten i grupper. Dykkertider på opp mot 33 minutter har også blitt registrert.

Arten jakter trolig på bløtdyr, fisk og reker, spesielt kanskje blekksprut. Mageinnhold fra dyr strandet i Japan og på Filippinene tyder på at hvalene fanger mest tiarmet blekksprut i de midtre vannmassene. Dette er en dyptdykkende hvalart, så jakten foregår trolig på store havdyp i de tropiske og subtropiske farvannene. Arten er en av de minst kjente nebbhvalene.

Tidligere klassifiseringer var basert på funnet av to kranier funnet i henholdsvis 1926 og 1968, men i 2003 var prøveeksemplarene blitt sju. Ett av disse var et strandet dødt dyr som i juli 2002 ble funnet i Kagoshima Litt senere samme året (i august) dukket det også opp et strandet dødt dyr i Sør-Afrika. Basert på disse og noen andre funn har det blitt estimert at denne hvalarten kan bli 6–8 meter lang, men et estimat for vekten finnes ikke.

## Inndeling
Inndelingen følger Society for Marine Mammalogy og er i henhold til Committee on Taxonomy (2022).

* Artiodactyla, klovdyr
** Cetacea, hvaler
*** Odontoceti, tannhvaler
**** Ziphiidae, nebbhvalfamilien
***** *[[kjempenebbhvaler|Berardius]]*, kjempenebbhvaler
****** *[[sørlig kjempenebbhval|B. arnuxii]]*, sørlig kjempenebbhval
****** *[[nordlig kjempenebbhval|B. bairdii]]*, nordlig kjempenebbhval
****** *[[Berardius minimus|B. minimus]]*, (dvergkjempenebbhval eller satokjempenebbhval)
***** *[[Hyperoodon]]*, (egentlige nebbhvaler)
****** *[[nebbhval|H. ampullatus]]*, nebbhval
****** *[[sørnebbhval|H. planifrons]]*, sørnebbhval
***** *[[longmanspisshval|Indopacetus]]* (monotypisk)
****** *[[longmanspisshval|I. pacificus]]*, longmanspisshval
***** *[[spissnebbhvaler|Mesoplodon]]*, spissnebbhvaler 
****** *[[nordspisshval|M. bidens]]*, nordspisshval
****** *[[andrewsspisshval|M. bowdoini]]*, andrewsspisshval
****** *[[buespisshval|M. carlhubbsi]]*, buespisshval
****** *[[blainvillespisshval|M. densirostris]]*, blainvillespisshval
****** *[[gervaisspisshval|M. europaeus]]*, gervaisspisshval
****** *[[ginkgospisshval|M. ginkgodens]]*, ginkgospisshval
****** *[[grayspisshval|M. grayi]]*, grayspisshval
****** *[[hektorsspisshval|M. hectori]]*, hektorsspisshval
****** *[[layardspisshval|M. layardii]]*, layardspisshval
****** *[[truespisshval|M. mirus]]*, truespisshval
****** *[[perrinspisshval|M. perrini]]*, perrinspisshval
****** *[[dvergspisshval|M. peruvianus]]*, dvergspisshval
****** *[[stejnegerspisshval|M. stejnegeri]]*, stejnegerspisshval
****** *[[bahamondespisshval|M. traversii]]*, bahamondespisshval
***** *[[tasmansk nebbhval|Tasmacetus]]* (monotypisk)
****** *[[tasmansk nebbhval|T. sheperdi]]*, tasmansk nebbhval
***** *[[blekhodenebbhval|Ziphius]]* (monotypisk)
****** *[[blekhodenebbhval|Z. cavirostris]]*, blekhodenebbhval

## Referanser




## Eksterne lenker
*