open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Parken ungdomsskole

**Parken ungdomsskole** er en ungdomsskole i bydelen Taraldsvik i Narvik kommune i Nordland. Skolen har 287 elever (2013-14), og den er mottaksskole for elever med minoritetsspråk.  Rektor ved skolen er Åshild Amundsen (per 2014).

Skolebygget ble tegnet av arkitekten Jan Inge Hovig i 1964.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Narvik kommune, Parken ungdomsskole
Gruppe Lambda

**Gruppe Lambda** var en norsk homofil frigjøringsorganisasjon som besto 1978–1992. Gruppe Lambda ble opprettet av tidligere medlemmer av AHF, Arbeidsgrupper for homofil frigjøring, som våren 1978 meldte seg ut av denne organisasjonen etter stadige konflikter med ml-fraksjonen (medlemmer eller tilhengere av Arbeidernes kommunistparti). Gruppe Lambda deltok i opprettelsen av FHO – Fellesrådet for homofile organisasjoner i Norge, i 1979, og markerte seg blant annet i det internasjonale arbeidet der, med deltakere på konferansene i The International Gay Association (nå ILGA). 1992 nedla gruppen seg selv, som ledd i at de norske homoorganisasjonene gikk sammen om å danne en felles organisasjon, LLH.
Arbeidsgrupper for Homofil Frigjøring

**Arbeidsgrupper for homofil frigjøring** (**AHF**) var en norsk organisasjon som besto 1976–1992. Fra 1979 var AHF medlem av Fellesrådet for homofile og lesbiske organisasjoner i Norge (FHO). Organisasjonen ble nedlagt i 1992, som ledd i at de norske homoorganisasjonene gikk sammen i en felles organisasjon, LLH.

*[[Tidsskriftet Løvetann]]* ble startet i 1977 som AHFs utadrettede organ, men ble senere løst fra organisasjonstilknytningen, og fortsatte etter at AHF var oppløst, frem til nedleggelsen i 2003.

## Referanser
Homofil Bevegelse i Bergen

**Homofil Bevegelse i Bergen** (**HBB**) var en norsk organisasjon som ble opprettet i 1979 og besto frem til opprettelsen av LLH i 1992.

Da Homofil Bevegelse ble etablert i Bergen i 1979 var Leif Pareli den første lederen. Han var også med på stiftelsen av Fellesrådet for homofile organisasjoner i Norge (FHO), og var redaktør for organisasjonsavisen *Frimerket*.

Bakgrunnen for opprettelsen av HBB ligger i den såkalte *eksklusjonsstriden*, som fra 1978 splittet den norske homobevegelsen i to leire. I november 1978 vedtok landsstyret i Det Norske Forbundet av 1948 (DNF-48) å ekskludere en rekke medlemmer, under påskudd av at de var medlemmer eller tilhengere av Arbeidernes Kommunistparti og derfor sto for en anti-homofil holdning, slik det var kommet til uttrykk i et arbeidsdokument fra ledelsen i dette partiet (*Utkast til fråsegn om homofili,* 1975). Da eksklusjonene ble stadfestet på generalforsamlingen i DNF-48 i april 1979, stiftet de opposisjonelle i Bergen den 24. mai 1979 Homofil Bevegelse i Bergen (HBB).

Kort etter stiftelsen inviterte HBB en rekke andre, lokale organisasjoner rundt om i landet til et seminar i Bergen i pinsen 1979 som resulterte i opprettelsen høsten samme år av Fellesrådet for homofile og lesbiske organisasjoner i Norge (FHO).

HBB såvel som Fellesrådet og DNF-48 ble alle nedlagt som ledd i samlingen i en ny, landsdekkende organisasjon, LLH, som ble stiftet på et møte i Oslo 29. november 1992.

## Referanser
Ankenes skole

**Ankenes skole** er en barne- og ungdomsskole på Ankenes i Narvik kommune i Nordland. Skolen har 481 elever (2019-20), og er den største skolen i Narvik kommune. Elever og ansatte er fordelt på tre bygg: *Lilleskolen* for elever fra 1. til 3. klasse og brukere av skolefritidsordningen, *Storskolen* med elever fra 4. til 7. klasse og *[[Ungdomsskole]]n* med elever fra 8. til 10. klasse. Rektor er Vera Olaussen (per 2020).

## Referanser


## Eksterne lenker
*Hjemmeside
* Narvik kommune, skolene
Donjonen på Huth

**Donjonen på Huth**, også bare kalt **Donjonen** på Fredriksten festning i Halden er en del av festingsverket oppført i 1683. Den ble som resten av festningen administrativt fredet i 1928.

## Beskrivelse

Donjonen ligger lengst nord på festningen, i hjørnet der Vestre kontreeskarpe og Ytre kontreeskarpe møtes. Tårnet ble bygget av murmester Johan Olsen i 1683. Tårnet gjennomgikk mange reparasjoner opp gjennom årene, og det var også uenighet om tårnet hadde noen verdi forsvarsmessig, noen mente også at det snarere var til hinder for forsvaret. Det var flere ganger problemer med råteskader i gulvet, og i 1786 ble det endelig murt hvelv i stedet for tregulvet som hadde vært brukt før. Skuret over tårnet var en av de få bygninger på festningen som ikke ble rammet av brannen 18. juni 1826.

## Bruk

Donjonen var opprinnelig bygd som en kanonstilling for å beskyte åssiden ned mot Tistedal. Under stillingen var det dekningsrom og lager for ammunisjon og mat. I 1880 var rommene ikke lenger i bruk, men i 1899 foreslo Befestningskomitéen å utstyre donjonen med en 7,5&nbsp;cm hurtigskytende festningskanon traversert mot Svinesund, ev. å rive donjonen og sette opp en 12&nbsp;cm festningskanon i dreietårn. Dette ble det ikke noe av, men i 1902-03 i forbindelse med reetableringen av festningen ble det igjen foreslått montere en 7,5&nbsp;cm kanon uten at dette ble gjennomført. Det ble derimot lagd ny dør, gjenmurt gammel dør og vindu, og installert sengeplass for 10 mann i hvelvingen. På 1980-tallet ble det satt inn en bod med teknisk utstyr for radio- og TV-signaler inne i tårnet.

## Referanser


## Litteratur
*
*

## Eksterne lenker
Skutvik oppvekstsenter

**Skutvik oppvekstsenter**, tidligere **Skutvik skole**, er et oppvekstsenter på Steinsland, en kilometer nordøst for Skutvik, i Hamarøy kommune i Nordland. Skolen har 11 elever (2013-14), og enhetslederen er Dag Winsjansen (per 2014).

Skolebygget ble oppført i 1952, etter at undervisningen tidligere hadde foregått på ungdomshuset på Steinsland. I 2012 ble skolen truet med nedleggelse, men den store motstanden blant lokalbefolkningen førte til at kommunestyret i stedet stemte for å omgjøre skolen til oppvekstsenter, og at den dermed mistet elevene i klassetrinnene 4.-7. 

Etter vedtaket i 2012 fikk Utdanningsdirektoratet inn en søknad om å godkjenne oppstarten av en Montessoriskole for 1.-10.-klasse på Skutvik og Hamarøy kommune ble bedt om å selge skolebygget. Søknadene ble avslått i desember 2012. I desember 2015 ble skolebygget solgt til Hamarøy Montessoriforening. Den kommunale skolen vil bli nedlagt fra høsten 2016, da skolen blir omgjort til Montessoriskole for elever fra 1. til 4. klasse.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hamarøy kommune
Ulvsvåg oppvekstsenter

**Ulvsvåg oppvekstsenter**, tidligere **Ulvsvåg skole**, er et oppvekstsenter på Ulvsvåg, i Hamarøy kommune i Nordland. Skolen har 6 elever (2013-14), og enhetslederen er Kirsten H. Christensen (per 2014).

I 2012 vedtok kommunestyret å gjøre skolen om til et oppvekstsenter, og den mistet dermed også elevene i klassetrinnene 4.-7. På grunn av det lave elevantallet ved skolen, står den, per 2014, i fare for å bli nedlagt. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hamarøy kommune
Innhavet oppvekstsenter

**Innhavet oppvekstsenter**, tidligere **Innhavet skole**, er en barne- og ungdomsskole samt barnehage på Innhavet, i Hamarøy kommune i Nordland. Skolen har 38 elever (2013-14), og enhetslederen er Eirik Stensland (per 2016).

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hamarøy kommune
Ravelinporten

**Ravelinporten**, også kalt **Østre ravelinport** på Fredriksten festning i Halden er en festningsport oppført i 1709. Porten ble som resten av festningen administrativt fredet i 1928. 

## Beskrivelse

Ravelinporten gir adgang til Citadellet gjennom Ravelinet fra Place d'Armes. Ravelinet ble først oppført i mur i 1682, det hadde tidligere kun vært en palisade. Ved en ombygging i 1709 ble muren gjort tykkere og porten måtte flyttes ut for å flukte med murens utside. I 1715 ble det lagd en ny hvelvet port på innsiden, hvor det bl.a. ble brukt 32000 hollandske murstein. Porten ble reparert på begge sider i 1730-31, og i 1749 ble toppstykket på utsiden satt opp. Det var prydet med en av marmorplatene fra det første minnesmerket over Carl XII. I 1765 ble innsiden av porten reparert. Det er grunnen til at porten har årstallet 1765 og Fredrik Vs monogram. Over porten var det skurtak for å hindre vanninntrengning, dette er først nevnt i 1896, men var trolig på plass før det. Under andre verdenskrig ble portåpningen utvidet for at tyske lastebiler skulle komme gjennom, og Fredrik Vs kronede siffer ble fjernet. Dette ble rekonstruert i 1971.

## Referanser


## Litteratur
*
*

## Eksterne lenker
Hamarøy sentralskole

**Hamarøy sentralskole** er en barne- og ungdomsskole på Oppeid, i Hamarøy kommune i Nordland. Skolen har 132 elever (2013-14), og rektoren er Anne Reiten (per 2014).

Sentralskolen ble bygd i 1966, og har senere blitt totalrenovert, med bygging av ny skole på det eksisterende dekket. Prosjektet ble ferdigstilt i 2010, med offisiell åpning den 25. mars samme år.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hamarøy kommune
Ballata

**Ballata** (flertall: *ballate*) er en italiensk poetisk og musikalsk form som var i bruk på slutten av 1200-tallet og fram til 1400-tallet. Betegnelsen har sin opprinnelse fra verbet *ballare*, som betyr dans, og verseformen begynte ganske sikkert som dansemusikk.

Den har den musikalske strukturen *AbbaA* hvor den første og siste strofen har samme tekst. Den er således mest lik den franske musikalske ''forme fixe'' («bestemt form») virelai (og ikke balladen slik navnet i seg kan antyde). Den første og siste «A» er kalt for en *ripresa*, linjene med «b» er *piedi* (føtter), hvor den fjerde linjen er kalt for en *volta* (vending). Lengre ballater kan bli funnet i formen *AbbaAbbaA*, etc. I motsetningen til franske virelai, kan de to «b»-linjene ha vanligvis nøyaktig samme musikk og kun i senere ballate plukket den opp (tidligere særskilte franske) første og andre (åpen og lukket) endinger. Voltaen snudde om på versmønsteret fra Piedo-linjene rett før, slik at det oppsto kryssrim. 

Ballata var en av de mest prominente verdslig musikkformer i løpet av *[[trecento]]* (1300-tallet), perioden kjent som den italienske *[[ars nova]]*. Ballate er sunget på slutten av hver dag i Giovanni Boccaccios *[[Dekameronen]]* (kun en musikalsk utgave av disse diktene, gjort av Lorenzo da Firenze, har overlevd). Tidlig ballate, slik som de som er funnet i *[[Rossi-kodeksen|Rossi Codex]]* er monofoniske. Senere er ballate framstilt for to eller tre stemmer. Den mest kjente komponisten for ballate er Francesco Landini som komponerte på den andre halvparten av 1300-tallet. Andre komponister av ballata er blant annet Andrea da Firenze, en samtidig av Francesco Landini, foruten også Bartolino da Padova, Johannes Ciconia, Prepositus Brixiensis og Zacara da Teramo. På 1400-tallet skrev både Arnold de Lantins og Guillaume Dufay ballate; og de var blant de siste som gjorde det. Ballataen gikk med tiden opp i frottolaen. Poetisk ble ballataen avløst av barzellettaen.

## Referanser


## Se også
* Ballo
* Ballade
Litteraturåret 1381

**Litteraturåret 1381** er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1381.

## Hendelser

## Fødsler
*Giovanni Cavalcanti, italiensk historiker (død 1450)

## Dødsfall
*2. desember - Jan van Ruusbroec, klosterleder, skribent og mystiker fra Flandern (født 1293/94)
*Lapo da Castiglionchio, italiensk forfatter (født ca. 1316)

## Referanser
Østre kurtineport

**Østre kurtineport**, også kalt **Østre port** eller **Porten gjennom Østre kurtine** på Fredriksten festning i Halden er en festningsport oppført i 1666. Porten ble som resten av festningen administrativt fredet i 1928.

## Beskrivelse

Østre kurtineport ligger i Østre kurtine og gir adgang til Citadellet fra Ravelinet. Arbeidet med porten startet i 1665, og det gikk dette året med 118 såkalte *blåstein*, som var tilhuggen stein fra Kommersøya ved Holmestrand. Det ble også brukt tegl fra festningens eget teglverk. Året etter ble hvelvingen fullført og det ble anskaffet doble eikeporter.  På innsiden står årstallet 1742 til minne om at murarbeidet på Østre kurtine var ferdig, over porten står Christian IVs kronede monogram. I 1750 ble porten reparert da en del stein hadde falt ned, og i 1896 ble to mortere plassert utenfor porten. Portalen mot øst ble i på 1960-tallet erstattet med en nyhuggen kopi og i 1969 ble Fredrik IIIs monogram plassert over porten. Over porten er også en marmorplate som er en kopi av en plate fra det første minnesmerket over Karl XII.

## Referanser


## Litteratur
*
*

## Eksterne lenker
Deutscher Soldatenfriedhof Vladslo

**Deutscher Soldatenfriedhof Vladslo** eller *Den tyske soldatgravlunden Vladslo* ligger om lag tre kilometer nordøst for Vladslo, nær Diksmuide i  Belgia. Den ble anlagt under første verdenskrig i løpet av krigen ble det begravd  tyske soldater der. I 1956 ble en rekke omliggende tyske krigskirkegårder avviklet og levningene flyttet til fire større gravlunder; Langemark, Hooglede, Menen og Vladso. Etter dette har Vladslo hatt  soldatgraver.

Gravene administreres av *[[Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge]]*.

Gravlunden har et par statuer – *De sørgende foreldre* – av den tyske skulptøren Käthe Kollwitz. Hun laget statuene i 1930-årene til minne om sin yngste sønn, Peter, som ble drept i oktober 1914. Farsfigurens blikk er rettet mot den niende gravsteinen foran ham, som bærer sønnens navn.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Ieper (Ypres) - Belgium. Nearby site: Deutscher Soldatenfriedhof 1914–1918 (German military cemetery), Vladslo. 
* German military cemetery Vladslo.
* Ypres: Vladslo German Cemetery.
* (de) Vladslo, on website of Volksbund.
* (nl) Duitse militaire begraafplaats Vladslo (German military cemetery Vladslo), on WO1.be
Baarle-Nassau

**Baarle-Nassau** er en nederlandsk kommune i den nederlandske provinsen Noord-Brabant. Baarle-Nassau er kjent for sin noe kompliserte grense til Baarle-Hertog i Belgia. 

Baarle-Nassau består av flere eksklaver i Baarle-Hertog som er delvis en belgisk eksklave i Nederland. Der er altså snakk om nederlandske eksklaver i belgiske enklaver som ligger i Nederland. Det ligger syv nederlandske eksklaver inne i de belgiske eksklavene, og en nederlandsk eksklave i Zondereigen. Disse eksklavene tilhør Baarle-Nassau. 

Sammen med Baarle-Hertog danner Baarle-Nassau byen Baarle.


Fil:Baarle-Nassau frontière café.jpg|Grensa i Baarle-Nassau...
Fil:Baarle-Nassau - Baarle-Hertog-en.svg|Lappeteppet som utgjør grensa mellom Belgia (gult) og Nederland (lyst gult) ved  Baarle-Nassau
Fil:Gem-Baarle-Nassau-OpenTopo.jpg|Kart over kommunen Baarle-Nassau (2016)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Renneløkke av burknop med tørn

**Renneløkke av burknop (burknop med to tørn)** er nyttig til å feste tau til en jernring på en sikker måte.

## Utforming

Fil:Noeud double ganse-1.jpg|1) Før tampen gjennom festet
Fil:Noeud double ganse-2.jpg|2) Slå tørn rundt fastparten
Fil:Noeud double ganse-3.jpg|3) Slå andre tørn over den første
Fil:Noeud double ganse nouage.jpg|4) Stikk tampen under begge tørn og ut langs fastparten
Fil:Noeud double ganse-4.jpg|5) Stram først knuten
Fil:Noeud double ganse-5.jpg|6) Stram renneløkken


## Egenskaper
Sikker, men kan være vanskelig å løsne.
Ved bruk av glatte tau er det lurt å benytte en variant med flere tørn.
Atkinsons klokketårn

**Atkinsons klokketårn** (malayisk: *Menara Jam Atkinson*, engelsk: *Atkinson Clock Tower*) er en bygning i Kota Kinabalu i den malaysiske delstaten Sabah. Klokketårnet sto ferdig den 20. april 1905, og det er Kota Kinabalus eldste gjenværende bygning. Det ble bygd til minne om Jesseltons første distriktsoffiser, Francis George Atkinson, som døde av malaria i 1902.

## Referanser
Matvej Platov

**Matvej Ivanovitsj Platov** (russisk: Матвей Иванович Платов; født 19. august 1753 i Tsjerkassk, død 15. januar 1818) var en kosakkisk ataman, russisk general, greve og æresdoktor.

Platov hadde en brokete men fremgangsrik militær karriere. I 1795 ble han donkosakkenes ataman men i 1797 ble han satt i fengsel. 

Etter løslatelsen deltok han i det katastrofale felttoget mot India i 1801. Under Napoleonskrigene førte han befal over samtlige kosakkstyrker. Hans tropper spilte en avgjørende rolle ved å dekke det russiske tilbaketoget mot Moskva. I slaget ved Borodino bidro han til å redde de russiske styrkene fra total undergang. Platov var kommandant för de kosakktrupper som i det store og hele utraderte Napoleon Is store armé under dets tilbaketog mot Paris. 

I 1814 ble han mottatt som en statsmann ved et besøk i England. Et minnesmerke over Platov finnes i Novotsjerkassk, en by han selv grunnla i 1805.

## Litteratue
* Alexander Mikaberidze; *The Russian officer Corps in the Revolutionary and Napoleonic wars 1792-1815*, Savas Beatie, New York, 2005

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ballangen Museum

**Ballangen Museum** er en avdeling av Museum Nord. Museet ligger i Syllaveien 36 i Bjørkåsen i Ballangen, og ligger i den gamle administrasjonsbygningen til Bjørkaasen Gruber, som ble bygget i 1919. Museet har fokus på utstillinger som omhandler gruvevirksomheten som har pågått i Ballangen siden 1600-tallet.  

Museet hadde tidligere en om lag 600 meter dyp besøksgruve, som ikke er tilgjengelig for publikumsbesøk lengre. Gjennom bilder, tekster og gjenstander viser museet historien til Bjørkaasen Gruber AS fra oppstarten i 1911 fram til nedleggelsen i 1964. Undersøkelsesdrift startet i 1910. Gruveselskapet fikk konsesjon for drift i 1913. Det er også utstillinger som omhandler dagliglivet i området, fiskeri, jordbruk, kulturliv og skole.

## Referanser


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* Museum Nord, Ballangen Museum
* Museum Nord
Jarlinson Pantano

**Jarlinson Pantano Gómez** (født 19. november 1988) er en colombiansk landeveissyklist.

Han la opp etter å ha testet positivt for EPO i 2019.

## Meritter

;2009
:5. etappe, Coupe des nations Ville Saguenay, (U23)
;2011
:7. etappe, Vuelta a Colombia
;2016
:Circuito Feria de Manizales
:9. etappe, Sveits rundt
:15. etappe, Tour de France
;2018
: 5. etappe, Catalonia rundt

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Nikolai Torgersen

**Nikolai Torgersen** (født 1990) er en norsk kunstmaler og forfatter.

Han er utdannet ved Einar Granum Kunstfagskole og ble i en alder av 21, i 2012, den yngste kunstneren siden 1996 til å stille ut på Statens Høstutstilling, da den da 20 år gamle Sverre Koren Bjertnæs deltok. I 2013 stod han for alt av kunstnerisk arbeid til albumet The Oslo Bowl av det norske bandet Bigbang, som blant annet innebærer musikkvideoene til singlene *Little Heart Bomb* og *Like Americans Do*. I 2025 debuterte Torgersen med den selvbiografiske romanen *Gater jeg har levd*.

## Diskografi
* Bigbang: *Little Heart Bomb* (2013)
* Bigbang: *Like Americans Do* (2013)
* Bigbang: *[[The Oslo Bowl]]* (2013)

## Bibliografi
* *Gater jeg har levd* (2025), Aschehoug, 

## Referanser
Kunståret 1255

**Kunståret 1255** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1255.

## Hendelser

## Maleri

## Fødsler
*ca. 1255 – Duccio (Duccio di Buoninsegna), italiensk maler (død 1319)
*ca. 1245-1255: Giovanni Pisano - italienskbilledhugger, maler og arkitekt (død 1315-1317)

## Dødsfall
Deutsche Vaterlandspartei

**Deutsche Vaterlandspartei** var et radikalt tysk politisk parti som ble grunnlagt i september 1917, og som var aktivt i sluttfasen av første verdenskrig. Partiet hentet ideologisk elementer fra konservatisme, radkal nasjonalisme, antisemittisme og Völkischbevegelsen. Organisasjonshistorisk stod det mellom det wilhelministiske høyre og de nye høyreradikale retningene i etterkrigstiden, og kan regnes som et prototypisk fascistisk masseparti og en av forløperne for nasjonalsosialismen.

## Referanser
Theodor von Dusch

**Theodor von Dusch** (født 17. september 1824 i Karlsruhe, død 13. januar 1890 i Heidelberg) var en tysk medisiner og sønn av statsmannen Alexander von Dusch fra Baden. I 1850-årene beviste han sammen med Heinrich Schröder at et filter laget av ull er et effektivt middel til å fjerne mikrober som bakterier fra luften. 

## Referanser
Karl Schroeder

**Karl Ludwig Ernst Schroeder** (født 11. september 1838 i Neustrelitz, død 7. februar 1887 i Berlin) var en tysk gynekolog og obstetrikker.

Schroeder ble medisinsk doktor i 1864, privatdosent i Bonn i 1866, professor i Erlangen i 1868 og ordinær professor i obstetrikk og gynekologi i Berlin i 1876. Han var fremstående både som lærer, lege og forsker og ble ansett for å være Tysklands fremste mann på sitt område. Han egnet særlig interesse til antiseptikken og de store gynokologiske operasjoner.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Wildenhain (Mockrehna)

**Wildenhain** er en tidligere kommune i Landkreis Nordsachsen i den tyske delstaten Sachsen. Kommunen hadde et areal på 2,27 km², og et folketall på 430 per 1. januar 1999.

Den 1. januar 1999 ble Wildenhain innlemmet i landkommunen Mockrehna.
Ett minutts stillhet

**Ett minutts stillhet** er en vanlig sørgeseremoni som innebærer at de deltakende legger til side all aktivitet i ett minutt (i praksis en tidsperiode fra 20 sekunder til et par minutter) for å minnes én eller flere avdøde.

En slik seremoni er en form for offentlig minnemarkering i tilfeller noen ønsker å vise sorg og medkjensle med ofre og etterlatte, eksempelvis ved naturkatastrofer, store trafikkulykker, terroranslag og folkemord. På denne måten kan det uttrykkes samhørighet også av de som ikke står ofre og etterlatte personlig nært og derfor ikke kan kondolere på vanlig måte.

Tillyste minnemarkeringer kan ha karakter av protest og demonstrasjon, spesielt for å markere avsky etter en voldsdåd. 

## Kjente minnemarkeringer
* Etter mordet på Olof Palme (1986).
* Etter terrorangrepet 11. september 2001 i USA.
* Etter mordet på Anna Lindh (2003).
* Etter terrorangrepene i Norge 2011, se også minnemarkeringene i Norge 22. juli 2013. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Karl Binding

**Karl Ludwig Lorenz Binding** (født 4. juni 1841 i Frankfurt am Main, død 7. april 1920 i Freiburg im Breisgau) var en tysk jurist som fokuserte på strafferett. Hans innflytelsesrike bok «Tillatelse til tilintetgjørelsen av livsuverdige liv» (*Freigabe der Vernichtung lebensunwerten Lebens*), som ble skrevet sammen med psykiateren Alfred Hoche, ble benyttet av nasjonalsosialistene til å rettferdiggjøre deres eutanasiprogram Aktion T4. Boken tok til orde for avlivninger av psykisk syke mennesker med den begrunnelse at de utgjorde en belastning for samfunnet.

## Referanser


## Litteratur
*
Russkij mir-stiftelsen

**Russkij mir-stiftelsen** (russisk: Фонд «Русский мир») er et russisk «soft power»-initiativ lansert ved dekret av Vladimir Putin i 2007, som en statsfinansiert organisasjon med det formål å fremme russisk språk og forme *den russiske verden* [= Russkij Mir] som et globalt prosjekt», og samarbeide med den russisk-ortodokse kirke i å fremme verdier som utfordrer vestlig kulturell tradisjon.

## Nettsted
Russiske myndigheter har etablert nettstedet *russkiymir.ru*, som per april 2022 ikke er tilgjengelig for internettbrukere i Norge.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kunståret 1488

## Hendelser
* Giovanni di Stefano lager gulvintarsia som viser Hermes Trismegistus, Plato og Marsilio Ficino i den vestlige inngangen til Sienakatedralen.
* ca 1585-1489 – Jean Colombe fullfører *[[Très Riches Heures du Duc de Berry]]* for Karl I av Savoia.

## Malerier
*ca 1485-1488: Sandro Botticelli – *Dommen over Paris*

## Fødsler
* Girolamo della Robbia, italiensk keramiker (død 1566)
* ca. 1488 – Alonso Berruguete, spansk maler, billedhugger og arkitekt (død 1561)
* 1487/1488 – Xie Shichen, kinesisk landskapsmaler under Ming-dynastiet (død etter 1567)

## Dødsfall

|-
|Oktober || 7. || Andrea del Verrocchio || italiensk || innflytelsesrik billedhugger, gullsmedog maler som arbeidet ved hoffettil Lorenzo de' Medici i Firenze ||align=center|ca. 52/53 ||align=center|ca. 1435 || 
|}


André_Verrochio.jpg|Andrea del Verrocchio(ca. 1435–1488)


## Referanser
Jordan Media Institute

**Jordan Media Institute** (JMI) i Amman er en ideell utdanningsorganisasjon hovedsakelig innenfor journalistikk. Organisasjonen ble grunnlagt i 2006.

JMI tilbyr et ettårs mastergrad studium innenfor journalistikk og nye medier i samarbeid med Universitetet i Jordan i henhold til tidligere avtaler imellom de to institusjonene. 

## Eksterne lenker
*
Gildor Inglorion

**Gildor Inglorion** er en fiktiv figur fra JRR Tolkiens bøker. I Ringenes herre møter Gildor på Frodo Lommelun og vennene hans i Hobsyssel hvor han forhindrer en Nazgûls jakt på hobbitene. 

I kapittel tre av Ringens brorskap var Gildor og flere alver på vei hjem fra Kløvendal da de møter Frodo, Sam og Pippin som nesten ble oppdaget av en Nazgul. Alvenes tilstedeværelse gjorde at nazgulen reiste sin vei før den fikk tak i hobbitene. Alvene ga mat og husly til de tre hobbitene. Neste morgen da hobbitene våknet var alvene vekk, men de hadde lagt igjen gaver og mat til hobbitene. Gildor sendte nyheten om hobbitene flukt videre, og blant andre Tom Bombadil fikk høre om Frodos skjebne gjennom Gildor. Aragorn fikk også høre gjennom Gildor at Frodo hadde forlatt Hobsyssel uten følge av trollmannen Gandalf, og at de ble forfulgt av nazguler. Mot slutten av Atter en konge er Gildor en av alvene som reiser sammen med Bilbo Lommelun, Elrond og Galadriel til Lindon.

Gildor Inglorion ble ikke nevnt i Peter Jacksons filmtrilogi Ringenes herre, men den utvidede filmutgaven har en kort scene som viser alvene som er på vei gjennom skogen.
Vysjhorod

**Vysjhorod** (ukrainsk: Ви́шгород; russisk: Вы́шгород, *Vysjgorod*) er en by i Kyiv oblast (provins) sentralt i Ukraina. Den er en nordlig forstad til Kyiv ved elven Dnipro (Dnepr). Byen har omkring  innbyggere (2011). 

Vysjhorod er en historisk by og er i dag det administrative senteret i Vysjhorodskij rajon. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Verlegenhuken

**Verlegenhuken** er en odde på Mosellhalvøya på Ny-Friesland på Svalbard. Det er det nordligste punktet på hovedøyen Spitsbergen, og avstanden til det sydligste, Sørneset, er 390 km. Nord for odden er det åpent hav til isfronten, mot øst ligger Tolkvika og mot vest Lusholmen og Lusodden.

Navnet kommer av det nederlandske *Verlegen hoek*, som ifølge *Stadnamn på Svalbard* betyr **feilplassert hjørne** i den forstand at posisjonen var feilplassert på kartet. En alternativ forklaring kommer av betydningen **tilbaketrukket** eller **beskjedent nes**, og *hoek* benyttes som betegnelse på nes i Hoek van Holland *(Hollands nes)*.

## Eksterne lenker
*
Engøyholmen Kystkultursenter

**Engøyholmen Kystkultursenter** er en stiftelse som disponerer Engøyholmen. Stiftelsen ble grunnlagt i 1990 som en del av Fortidsminneforeningen i Rogaland og er medlem i Forbundet KYSTEN. Senteret har hatt et program for vanskeligstilt ungdom. Stiftelsen skal ivareta bygningene på holmen samt et utvalg av fartøy med lokal tilhørighet. Brannbåten MS «Nøkk» og rutebåten Hundvaag 1, blir driftet av senteret. Senteret har også bygd båtene "Meriel" og "Spiren" selv.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Engøyholmen Kystkultursenter
* Rygja Kystlag
Zemskij sobor

**Zemskij sobor** (russisk: зе́мский собо́р, omtrent «landsmøte») var navnet på de russiske stenderforsamlingene på 1500- og 1600-tallet. Forsamlingen besto av representanter fra alle stendene, unntatt de livegne. Forsamlingen møttes ikke regelmessig, men ble ved behov sammenkalt av tsaren, patriarken eller bojardumaen.

*Zemskij sobor* oppsto med utviklingen av den russiske enhetsstaten, svekkelsen av bojar-aristokratiet, styrkingen av lavadelens politiske makt og framveksten av byborgerskapet.

Den første *zemskij sobor* trådte sammen i 1549, i regjeringstida til Ivan IV «den grusomme». Denne forsamlingen besto av representanter for geistlige og godseiere. Fra 1560-årene deltok også representanter for de forretningsdrivende, kjøpmannstanden og håndverkerne. I 1598 valgte *zemskij sobor* Boris Godunov til tsar og i 1613 Mikhail I.

Med framveksten av eneveldet mistet *zemski sobor* sin funksjon og forsvant tilslutt. 

Som kuriositet kan nevnes at den japansk-kontrollerte provisoriske Amur-regjeringen i 1922 sammenkalte en *zemskij sobor* som valgte storfyrst Nikolaj Nikolajevitsj Romanov til «tsar».

## Litteratur
*С.Л. Авалиани. "Литературная история земских соборов". Odessa, 1916.
*Земские соборы The encyclopedia Brockhaus and Efron, Moscow, 1993.
Håvard Friis Nilsen

**Håvard Friis Nilsen** (født 16. april 1969) er en norsk historiker, samfunnsviter og forfatter, han er professor i samfunnsfag ved Høgskolen i Østfold.

Han har studert ved universiteter i Oslo, Strasbourg og Cambridge. Han har mastergrad fra Université Louis Pasteur, og Dr. Philos. fra Universitetet i Oslo. 

Friis Nilsen var redaktør i litterær avdeling sakprosa i Cappelen Damm forlag 2003-06. Han stiftet og var daglig leder for forlaget og tenketanken Res Publica i årene 2007-14. Han har vært gjesteforsker ved University of Cambridge 2000-01 og 2014-15. Han var førsteamanuensis ved Internasjonal avdeling med historie, Høyskolen i Lillehammer fra 2015.

## Eksterne lenker
* Om Håvard Friis Nilsen på Res Publicas nettsider
Ragnar Blomquist

**Ragnar Blomquist** (født 9. februar 1954) er en norsk konsernsjef med innen transport-bransjen. Han er administrerende direktør i Blomquist Bulk Cargo.

Blomquist startet karrièren i familie-selskapet Blomquist Transport i 1972. Dette ble solgt til ERT, og Blomquist ble da daglig leder for European Road Transport (ERT) Norge. ERT fusjonerte så med ASG, og Blomquist ble etter en tid ansvarlig for alle ASG-aktiviteter i Norge. I 1999 ble ASG kjøpt opp av tyske Danzas. Da reiste Blomquist tilbake til Larvik og etablerte BT-Spedisjon. Han hadde i 1989 etablert Blomquist Bulk Cargo sammen med sin bror, men tok senere over eierskapet for selskapet alene. I 2006 solgte han Blomquist Transport og Spedisjon AS til Posten Norge.

I 2014 fikk Blomquist åpne den nye strekningen Gulli – Langåker på E18. Blomquist mistet sin datter i en møteulykke på E18 i 2000.

## Referanser
Vasilij Tatisjtsjev

**Vasilij Nikititsj Tatisjtsjev** (russisk: Василий Никитич Татищев, født 19. april 1686 på slektens gods ved Pskov, død 15. juli 1750 i Boldino utenfor Moskva) var en russisk historiker og statsmann.

Tatisjtsjev var den første som definerte verdensdelen Europas utstrekning til området fra Atlanterhavet i vest til Uralfjellene i øst.

## Liv og virke

Han grunnla byene Perm og Jekaterinburg, som vokste til å bli de viktigste byer i Uralfjellene. Også byen Stavropol-Volsjskij (senere Togliatti) ble grunnlagt av Tatisjtsjev.

Som eldre statsmann viet han seg til forskeroppfaber. Han mente at russisk historiografi var blitt forsømt, og oppdaget og publiserte flere eldre rettslige dokumenter av stor interesse, som for eksempel *[[Russkaja pravda]]* og *[[Sudebnik av 1550]]*.

Hans opus magnum, historieverket *Istorija rossijskaja*, ble utgitt i fem deler etter hans død (av Gerhard Friedrich Müller, årene 1768-1848).

Han kompilerte også den første ensyklopediske ordbok for det russiske språk.

## Vurderinger
Allerede på 1700-tallet hersket det uenighet om kvaliteten av Tatisjtsjevs arbeider. Noen av de kildeskrifter han støttet seg til var nemlig senere gått tapt. Og det har fått den senere historiker Iakov Lur'e til å skrive om «Tatisjtsjev-informasjon», som han betegnet som «data unikt for denne historiker», og at mye av det (som det som stammet fra Ioachimkrøniken) var av tvilsom autentisitet. Det er også sant at Tatisjtsjev ikke hadde bakgrunn for å kunne skjelne mellom ekte kildeskrifter og forforfalskninger, og at han av og til fylte huller i historien med gjetninger fra egen fantasi.

Men senere har det tilkommet noen fremstående historikere som har kunnet påvise at Tatisjtsjevs tapte kilder faktisk var til å stole på.

## Minnesmerker
Det er blitt oppreist minnesmerker over Tatisjtsjev i alle byene han grunnla. Et monument til hans ære ble avduket i Perm i 2003.

## Referanser


## Litteratur
*
* N. Popov: *Tatischev and His Time*. Moskva 1861.
* G. M. Deutch: *Vasily Nikitich Tatischev*. Sverdlovsk 1962.
* S. L. Peshtich: *Russian historiography of the 18th century*. 2 bind, Leningrad 1961 og 1965.
* Andrei Anikin: *Los Pensadores Rusos. Ideas Socioeconómicas en la Rusia de los Siglos XVIII y XIX*, Editorial Progreso, s. 34-37, URRSS, Moscú, 1990.
* Marie-Nicolas Bouillet et Alexis Chassang (dir.): « Vassili Tatichtchev » dans Dictionnaire universel d’histoire et de géographie,‎ 1878
Pierce the Veil

**Pierce the Veil** er et amerikansk post-hardcore/progressiv rock-band fra San Diego i California, stiftet i 2007. Bandet består av vokalist/gitaristene Vic Fuentes og Tony Perry, trommeslageren Mike Fuentes og bassisten/vokalist Jaime Preciado.

Bandet slapp sitt debutalbum *A Flair for the Dramatic* i 2007 på Equal Vision Records. I juni 2010 slapp de sitt andre album *Selfish Machines*, og i juli 2012 kom det tredje albumet *Collide with the Sky* på Fearless Records.

## Diskografi
;Studioalbum
* 2007: *A Flair for the Dramatic* (Equal Vision Records)
* 2010: *Selfish Machines* (Equal Vision Records, US #106)
* 2012: *Collide with the Sky* (Fearless Records, US #12)
* 2016: *Misadventures* (Fearless Records)

## Medlemmer
;Nåværende
* Jaime Preciado – bassgitar, vokaler (2007–present)
* Tony Perry – gitar, vokaler (2007–present)
* Mike Fuentes – trommer (2007–present)
* Vic Fuentes – vokaler, gitar (2007–present)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Den mekaniske appelsin

***Den mekaniske appelsin*** (originaltitel: *A Clockwork Orange*) er en dystopisk science fiction-bok av Anthony Burgess fra 1962, i norsk oversetting 1993.

## Handling
Romanens handling foregår i framtidas (1995) England, kulturen er mørk og influert av russisk kultur, jeg-personen Alex, en femtenåring med en sosiopatisk hang til overdrevet og umotivert vold, seksualforbrytelser, melk «med nogo attåt» – og klassisk musikk, forteller sin historie på en ofte forskjønnende og innsmigrende måte.

Etter en serie voldsepisoder og et mord blir Alex dømt til 14 års fengsel, men settes fri etter to år fordi han har gjennomgått en ny eksperimentell hjernevask-behandling – Ludovico-teknikken – som i løpet av to uker får ham til å bli uvel bare ved tanken på vold eller sex. I slutten av boka er Alex redusert til en harmløs person helt ute av stand til å gjøre onde gjerninger, men dermed også redusert som menneske.

Appelsinen (*orange*) i tittelen henspiller på cockneyfrasen *as queer as a clockwork orange* og på det malayiske ordet for menneske, *orang*.

Regissøren Stanley Kubrick filmatiserte boka i *[[A Clockwork Orange]]* i 1971.

## Moralske spørsmål
Burgess stiller spørsmålet om det er verre å sosialisere/betinge et menneske slik at det blir grunnleggende godt enn det er å gi det frihet til å velge mellom godt og ondt. Burgess står på frihetens side. Slik blir *A Clockwork Orange* en fortsettelse av debatten mellom Augustin av Hippo og Pelagius, om mennesket er ondt fra fødselen av (arvesynd) og må forbedre seg, eller om det er fritt til å velge mellom godt og ondt. Innen pelagianismen rangeres friheten til å velge godt eller ondt høyere enn Guds nåde.

## Utgaver
* *Den mekaniske appelsin*, oversettelse og etterord av Isak Rogde, 	Tiden pocket 2005, ISBN 82-05-34058-7
* *A Clockwork Orange*, engelsk med ordforklaringer og kommentarer, Reclam, Ditzingen 1992, ISBN 3-15-009281-7

## Referanser


## Litteratur
* *A Clockwork Orange: A Play With Music*. Century Hutchinson Ltd. (1987). Utdrag på Anthony Burgess from A Clockwork Orange: A play with music (Century Hutchinson Ltd, 1987)
* Anthony Burgess (1978). Clockwork Oranges. I *1985*. London: Hutchinson. ISBN 0-09-136080-3 (med utdrag)
* 
* 
* Thomas Nöske: *Clockwork Orwell. Über die kulturelle Wirklichkeit negativ-utopischer Science Fiction.* Unrast, Münster 1997. ISBN 3-928300-70-9.
* Arno Heller: *Anthony Burgess: A Clockwork Orange.* I Hartmut Heuermann (red.): *Der Science-Fiction-Roman in der angloamerikanischen Literatur. Interpretationen.* Bagel, Düsseldorf 1986, s. 236–254. ISBN 3-590-07454-X

## Eksterne lenker
* 
*  ''Den mekaniske appelsin'', bokelskere.no
*  ''A Clockwork Orange'', isfdb.org
*  ''A Clockwork Orange'', sparknotes.com
*  ''A Clockwork Orange'', Literapedia
*  ''A Clockwork Orange'' (1962) | Last chapter | Anthony Burgess (1917–1993)
Helga Vaneks vei (Oslo)

**Helga Vaneks vei** (1-15, 2-6) går som blindvei sørover fra Mortensrudveien øst for Mortensrud senter.

Veien fikk navn i 2002 etter lokalpolitikeren Helga Margret Vanek.

På østsiden av veiens nordende er Mortensrud gård, som har gitt navn til området. Mortensrud kirke (fra 2002) har adresse Helga Vaneks vei 15. Ellers er det for det meste vestsiden (oddetallssiden) av veien som har bebyggelse av betydning per 2014, og området for øvrig bærer fortsatt noe preg av å være under utbygging. St. Martin katolske kirke planlegges oppført og vil få adresse til veien.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
* [Stedsanalyse for Mortensrud felt 6](http://www.plan-og-bygningsetaten.oslo.kommune.no/getfile.php/plan-%20og%20bygningsetaten%20(PBE)/Internett%20(PBE)/Dokumenter/Filer%20utlagte%20saker/2012/Helga_stedsanalyse.pdf)  (PDF hos Plan- og bygningsetaten)
Thomas Ulvens vei (Oslo)

**Thomas Ulvens vei** er en vei på Mortensrud i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Den går som blindvei sørover fra Dalsåsen ved Mortensrud bilsenter, øst for Mortensrud gård. Veien går parallelt med E6 og Helga Vaneks vei, mellom disse.

Veien fikk navn i 2008 etter Thomas Ulven, som kjøpte Mortensrud gård i 1921, hvoretter den var i familiens eie til 1991.

Veien ligger i et område som er under utvikling, og har per 2014 ingen bebyggelse av betydning. Omgivelsene er for tiden preget av friarealer, med gressenger i øst og skogholt i vest. Helt i nord hindrer betongsperringer biltrafikk inn i veien, som har vært brukt som snødeponi.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* [Stedsanalyse for Mortensrud felt 6](http://www.plan-og-bygningsetaten.oslo.kommune.no/getfile.php/plan-%20og%20bygningsetaten%20(PBE)/Internett%20(PBE)/Dokumenter/Filer%20utlagte%20saker/2012/Helga_stedsanalyse.pdf)  (PDF hos Plan- og bygningsetaten)
Sudebnik av 1550

**Sudebnik ([[russisk]] ***Судебник)*** 1550** *(lovsamlingen av 1550)*, gitt i juni 1550, ble utarbeidet av tsar Ivan IV av Russland med deltakelse fra broren hans, Jurij Vasilijovich, og fetteren fyrst Vladimir Andrejevitsj av Staritsa, Bojardumaen (som utførte hovedarbeidet) og skattkammeret. Utarbeidelsen av den nye lovsamlingen fulgte avgjørelsene i Zemskij sobor av 1549. Kildene til lovsamlingen fra 1550 var lovsamlingen fra 1497 samt lover og forskrifter fra første halvdel av 1500-tallet.

## Lovnormer
Lovsamlingen inneholder normer for prosessuell, strafferettslig, lovgivningsmessig og sivilrettslig rett. Den bekreftet og utviklet noe begrensningen av retten til bondeflyttning (paragraf 88), bestemte i detalj normene for arbeidsretten (paragraf 76–82), inkludert en ny type - tvangsarbeid (paragraf 78), og utviklet bestemmelsene for etterforskningsprosessen i straffesaker betydelig. Den bidro til styrking av byenes økonomiske rolle, differensiering av byens befolkning (paragraf 26, 27, 72, 73, 90) og kampen mot pant i stillinger (paragraf 91). Paragraf 43 avskaffet de gamle skattefritak og forbød utstedelse av nye, noe som først og fremst rammet kirkelige korporasjoner. Den opprettet personlige og korporative rettigheter for embets- og tjenestemenn i provinsene (paragraf 64, 81 og andre). Innen jordretten hadde den viktigste paragraf 85 (som ikke hadde noen presedens i eldre rett) om slektningers tilbakekjøp av avhendet allodialgods en kompromisskarakter mellom råderetten og de adelige familienes ønsken om å bevare godsen intakte. Den fastsatte styrking av nye lokale myndighetsorganer (bystyremedlemmer og provinsguvernører; paragraf 60), en betydelig styrking av domstolens rolle og fremveksten av nye sentrale rettslige organer, begrensningen av lensherrenes domstoler, uttrykt i innsnevring av deres kompetanse (paragraf 60, 64), og styrking av kontrollen over dem ovenfra og lokalt (paragraf 22–24, 62, 68–71, 75).

## Lovgivning
For første gang legaliserte lovsamlingen arten av den påfølgende lovgivningsaktiviteten og definerte forholdet på dette området mellom tsaren og bojardumaen (paragraf 98). Normene i denne artikkelen ble direkte videreført i lovsamlingens manuskripttradisjon. Over 40 håndskrifter er kjent med dekreter, dommer og forskrifter (som historiker har gitt den upresise definisjonen «tilleggsartikler») for 1561 og 1606. De ble ofte videreført av legaliseringer av lovbøker og forskriftbøker til en rekke kansellier. Som et resultat ble «rettsbøkene» fra 1556, 1558 og 1561 dannet av separate underavdelinger av kanselliene, i skattkammeret, Storpalasset og flere bojariske rettskommisjoner, og i 1606 i Novgordodkanselliet.

## Utgaver
Det finnes omtrent 50 kjente håndskrevne eksemplarer av lovsamlingen. De har en innholdsfortegnelse og hundre paragrafer (den siste ble lagt til noe senere og mangler i noen eksemplarer).  Den først utgitt på trykk i 1768 i to utgaver (basert på forskjellige håndskrevne eksemplarer).

## Referanser
Vic Fuentes

**Victor Vincent Fuentes** (født 10. februar 1983 i San Diego i California) er en amerikansk vokalist, gitarist og låtskriver.

Fuentes er mest kjent som vokalist og låtskriver i rockebandet Pierce the Veil, og har sammen med bandet gitt ut fire musikkalbum. I 2008 spilte Vic Fuentes sammen med sin yngre bror Mike i post-hardcore-gruppa Isles & Glaciers. Mellom 1998 og 2006 var Fuentes medlem av Before Today som vokalist og gitarist.

## Diskography

### Before Today
* 2004: *A Celebration of an Ending* (Equal Vision Records)

### Pierce the Veil
* 2007: *A Flair for the Dramatic* (Equal Vision Records)
* 2010: *Selfish Machines* (Equal Vision Records)
* 2012: *Collide with the Sky* (Fearless Records)
* 2014: *TBA* (Fearless Records)

### Island & Glaciers
* 2010: *The Hearts of Lonely People* (EP, Equal Vision Records)

## Eksterne lenker
* 
*
Rønningen (turisthytte)

**Rønningen** er en turisthytte og serveringssted i Bymarka i Trondheim, nærmere bestemt i Leinstrandmarka. Gården har historie tilbake til 1500-tallet. Rønningen har hatt servering fra 1976, og har servering hele året.

Stedet eies av Trondheim kommune, mens Trondhjems Turistforening står for driften.

## Kilder
* Tur-tips på Kvikk Lunsj-sjokolade-emballasje, Kraft Foods Norge (2014)

## Eksterne lenker
* Om Rønningen på ut.no
Øvreseterveien (Oslo)

**Øvreseterveien** er en vei i Nordmarka i Oslo.

Den går fra krysset med Holmenkollveien og Voksenkollveien og opp til Tryvannsveien vest for Øvresetertjern.

Veinavnet ble vedtatt i 1951. Nr. 20 (en avdeling av Holmenkollen dagsenter) er eneste veinummer i bruk.

## Referanser


## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Borger Withs gate (Oslo)

**Borger Withs gate** (1-37, 2-22) er en gate på Sandaker i Oslo. Den går nordøstover fra Hans Nielsen Hauges gate til Birch-Reichenwalds gate.

Gaten fikk navn etter ordfører Borger With i 1952. I 1930- og 1940-årene hadde dette navnet vært brukt om en gatestump på sørsiden av Hans Nielsen Hauges gate. Den sørlige delen av det nåværende gateløpet ble i 1864 regulert til å bli en del av Christies gate, men denne ble aldri forlenget opp til Brettevilles gate, slik det var tenkt. Stykket nord for Brettevilles gate het fra 1879 Thygesons gate.

## Kilder
* Oslo byleksikon

## Eksterne lenker
*
Taksteinsdagen

**Taksteinsdagen** (fransk: Journée des Tuiles) er en hendelse som fant sted i den franske byen Grenoble den 7. juni 1788. Det var blant de første av folkelige protester før den franske revolusjon og er av noen historikere pekt på som startpunkt for revolusjonen. Blant soldatene i regimentet Royal-La Marine som var stasjonert i byen og ble satt inn mot demonstrantene var Jean Baptiste Bernadotte, som etterhvert ble fransk marskalk og konge over Sverige og Norge.

## Referanser


## Litteratur

* Bjørnskau, Erik: *Carl XIV Johan: En franskmann på Nordens trone*, Cappelen, Oslo, 1999. ISBN 82-02-17638-7 (Ebok fra bokhylla.no)
* Schama, Simon:  *Citizens: A Chronicle of the French Revolution*, 1989
Lungemos

**Lungemos** er en klassisk norsk husmannsrett, laget av hakket eller malt innmat fra storfe, sau eller rein.

Retten lages tradisjonelt av lunger, lever, hjerte og kjøtt fra grisehode, løk og kjøttkraft. Den krydres med ingefær, nellik, allehånde og muskat. Sverige har en lignede middagsrett kalt Pölsa

Retten serveres normalt med kokte poteter og syltede rødbeter.

## Referanser


## Se også
* Haggis
* Pölsa

## Kilder
*«Til kamp for lungemosen», aperitif.no
Nordkappgata (Oslo)

**Nordkappgata** (1-31, 2-38) er en gate på Torshov i Oslo. Den går sørøstover fra Hans Nielsen Hauges gate og dreier etter hvert sørøstover før den ender ved Jolly Kramer-Johansens gate.

Gatenavnet ble vedtatt i 1901.

Bebyggelsen langs gate inngår for en stor del i boligkomplekser i Søndre Åsen. Mest bemerkelsesverdig er muligens nr. 21-31, der den tilstøtende Edvard Griegs allé går gjennom en portal som et hull gjennom i huset, opp fra Sæveruds plass.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Genrikh Jagoda

**Genrikh Grigorjevevitsj Dinarevic Jagoda** (russisk: ; født 7. november 1891 i Rybinsk, henrettet 15. mars 1938 i Moskva), født **Jenokh Gersjevitsj Ijeguda** () var direktør for det sovjetiske hemmelige politiet NKVD (Det sovjetiske sikkerhets- og etterretningsbyrået) fra 1934 til 1936. Han var en av lederne for Moskvaprosessene, men falt selv som ett av deres siste ofre.

## Liv og virke
### Tidlig liv og karriere
Jagoda ble født i Rybinsk i en jødisk familie. Han tilsluttet seg bolsjevikene i 1907. I motsetning til ryktene han selv satte ut, var Jagoda aldri en farmasøyt, men gravørlærling i Jakov Sverdlovs fars forretning. Jagoda giftet seg med Sverdlovs niese Ida Averbach.

### Politisk virke
Jagoda er viden kjent for å være en brutal drapsmann i det som betegnes som Holodomor i Ukraina. Jagoda var ansvarlig for at et sted mellom 7 til 10 millioner ukrainere fra alle trosretninger, inkludert minst hundre tusen jøder ble drept.

På oppdrag av Josef Stalin hadde Jagoda ansvar for arrestasjonene, rettssakene og henrettelsene av gammelbolsjevikene Lev Kamenjev og Grigorij Zinovjev, hendelser som ledet opp til den store terroren. Jagoda overså også byggingen av Hvitehavskanalen med bruk av slavearbeidere fra GULAG-systemet, hvor mange av arbeiderne døde.

Som mange sovjetiske sikkerhetspolitimenn på 1930-tallet ble Jagoda selv et offer for Moskva-prosessene. Han ble avsatt fra direktørstillingen i NKVD og ble erstattet av Nikolaj Jezjov i 1936, og arrestert i 1937.

Han ble tiltalt for sabotasje, spionasje, trotskisme, og konspirasjon, Jagoda var en av de tiltalte i «Rettssaken mot de enogtyve», den siste av de store sakene i Moskva-prosessene på 1930-tallet. Etter rettssaken og de innrømmelsene som der framkom, ble Jagoda funnet skyldig og skutt.

## Æresbevisninger
* Leninordenen
* Rødt bannerordenen, to ganger (1927, 1930)
* Rødt bannerordenen i arbeid for RSFSR (1932)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tomm Murstadbakken (Oslo)

**Tomm Murstadbakken** (sic) er en gang- og sykkelvei i Nordmarka. Den starter der Øvreseterveien går over i Tryvannsveien, og krysser Holmenkollbanen ved Voksenkollen stasjon før den ender i Voksenkollveien. Den ble tidligere regnet som en del av Tryvannsveien, og fikk sitt nåværende navn etter Tomm Murstad (1915–2001) på 2000-tallet.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Tryvannsveien (Oslo)

**Tryvannsveien** (59–61, 64) er en vei i Nordmarka, fra Øvreseterveien og oppover mot Tryvannstårnet. Tidligere var også gangveien ned mot Voksenkollen stasjon på Holmenkollbanen regnet som en del av denne veien, men den fikk navnet Tomm Murstadbakken etter Tomm Murstads død.

Navnet Tryvannsveien hadde vært i bruk i en årrekke, men ble formelt vedtatt i 1951.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*
Nordlandsgata (Oslo)

**Nordlandsgata** (3–11, 2–14) er en gate på Sandaker i Oslo. Den går mellom Amtmann Meinichs gate og Birch-Reichenwalds gate, parallelt med Grefsenveien på vestsiden.

Navnet ble vedtatt i 1901.

Bygningene i gaten ble oppført i 1930 og tilhører Sandaker byggeselskap.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
* 
*
Knud Graahs gate (Oslo)

**Knud Graahs gate** (1-7, 2-8) er en gate på Sandaker i Oslo. 

Den går nordøstover fra Hans Nielsen Hauges gate ved Hans Nielsen Hauges plass til Brettevilles gate.

Gaten fikk navn etter industrigründeren Knud Graah i 1923.

Bebyggelsen inngår i anlegget for Nordre Åsen, og søyleportalen mot Hans Nielsen Hauges plass er muligens den mest storslåtte i sitt slag i Oslo.

## Kilder
* 

## Eksterne lenker
*