Kveif

**Kveif** eller **kveiv**, på engelsk kalt *coif*, er en liten, hetteliknende lue som var vanlig i Europa i middelalderen. Hodeplagget ble vanligvis laget av lerret og var enkelt i snittet. Det satt tett inntil hodet, dekket ørene og nakken og ble knyttet fast med bånd under haken som en kyse. Opprinnelig ble kveif båret som et beskyttelsesplagg under krigernes ringbrynjehetter, men ble seinere også et sivilt plagg, først for menn, siden for begge kjønn. 

I dag brukes kveif-liknende luer mest til barn og som små kyser og løse hetter til visse folkedrakter.

## Historikk

Det har vært ulike typer knytteluer og små underhetter opp gjennom historien, og bruken og navnene varierer. Kraftigere kveifer av lær eller av foret eller vattert tøy ble båret som beskyttelse under ringbrynjer og hjelmer tidlig i middelalderen. Kveifer ble også båret under hatter og større luer. Det kunne for eksempel være under baretter, flate luer som var populære på 1400- og 1500-tallet, eller under ulike typer hodelin og andre hodeplagg for kvinner. Innendørs var det vanlig å bruke slike luer uten noe over, særlig for barn. Det gjaldt også eldre menn, som i England ofte bar svarte kveifer. Lua kunne for øvrig bæres med snorene bundet sammen oppå hodet.

På De britiske øyer ble kveif beholdt langt inn på 1800-tallet som hodeplagg for barn og kvinner på landet.


Coiffe (Bundhaube).jpg|Kveif båret av mann ca. 1230.
Bilde:Man in shirt and coif.jpg|Mann iført  kveif, sid skjorte, såkalt *camisa*, og myke sko. Illustrasjon fra et portugisisk middelaldermanuskript fra 1200-tallet.
Hans Holbein d. J. 044.jpg|Holbeins portrett av den engelske kongen Edward VI som barn 1538. Ettåringen bærer en kveif av lerret under en kveif av brokade som igjen er under en barett med fjær.
Pieter Bruegel d. Ä. 016.jpg|Utsnitt fra Pieter Breughel den eldres maleri *Bondedans* fra ca. 1568 viser en sekkepipespiller med kveif under baretten.
Giovanni_Bellini,_portrait_of_Doge_Leonardo_Loredan.jpg|Leonardo Loredan 1501 iført tradisjonell *corno ducale*, brokadekrone og symbol for dogen av Venezia, båret over en *[[camauro]]*, lue eller kveif av finvevd lerret. Maleri av Giovanni Bellini (1430–1516).
Holbein, Hans - Thomas Howard, 3rd Duke of Norfolk.jpg|Thomas Howard, 3. hertug av Norfolk omkring 1540 bærer en svart barett over en svart *coif*, en liten innerlue som dekker ørene, men er uten hakesnor. Han er ellers kledt i tidsriktig schaube, en type bred pelsjakke, og har ordenstegn fra  Hosebåndordenen om kraven.


## Etymologi
Ordet *kveif*, også i former som *kveiv*, *kofri*, *koffri' og *kefja*, kommer fra [[gammelnorsk]] og er i slekt med det [[engelsk]]e *coif* som begge stammer fra det [[fransk]]e ordet *coif(fe)* som betyr «lue» eller «hodetøy». *Coiffe* skal i sin tur komme fra det [[latin]]ske *cofea*, «[[hjelm]]», og er i slekt med fransk *coiffure*, «[[frisyre]]». I [[italiensk]] kalles kveif *cuffia*.

Ordet *kveiv* har på norsk også blitt brukt om et høyt, [[bispelue]]liknende seremonielt stasplagg brukt tidlig i middelalderen. 

=== Coif ===

På engelsk brukes ordet *coif* om flere typer hodeplagg som minner om middelalderens hetteluer. *Coif* betegner også en spesiell lue som ble båret under [[slør]], for eksempel av nonner. *Coif* kan også være et hvitt hodeplagg som var verdighetstegn for visse britiske advokater, såkalte [[serjeants-at-law]], fram til 1800-tallet. *Coif* blir også brukt som betegnelse på denne gamle advokatstanden. *Coif'' brukes i tillegg om en solid hue av stål, lær eller vattert tøy som ble båret under en hjelm eller ringbrynjehette.  Ordet brukes tidvis også om selve brynjehetta.

## Se også
* Hølk (høllik, hyllik, hylk), enkel barnelue eller damehette i eldre tid
* Kyse, løs hette som knyttes under haken
* Hette
* Lue
* Kalott, lite hodeplagg med rund pull uten skygge
* Camauro, tilsvarende pavelue, oftest rød

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Hvordan sy en middelalderkveif (på engelsk)