Det norske litrasystemet i jernbanen

**Det norske litrasystemet i jernbanen** er et system for å kategorisere rullende jernbanemateriell etter funksjon. Ved å lese av litraet kan man lett finne ut hva slags bruksområde enheten har.
Litrasystemet i Norge er ikke ulikt slik det er i andre land. 

## Norske hovedlitra for trekkraftmateriell
* **Di** = Diesellokomotiv
* **Ea** = Elektrisk akkumulatorlokomotiv (batteridrevet, ikke i bruk siden 1944)
* **El** = Elektrisk lokomotiv
* **Sk** = Skiftetraktor (fram til 1942, etter det oppdelt i undertyper)
** **Ska** = Akkumulator (batteri)
** **Skb** = Bensin (ikke lenger i bruk)
** **Skd** = Dieselmekanisk/-hydraulisk
** **Skde** = Dieselelektrisk (ikke lenger i bruk)
* **Xd** = Dieseldrevet lastetraktor (ikke lenger i bruk)

Litraen følges av et serienummer for typen. For Di, Ea og El er det unike nummerserier som startet på 1, mens øvrige har én felles serie som startet på 201.

## Norske hovedlitra for persontogmateriell i dag
Under følger en grov liste over litrasystemet for persontogsmateriell i Norge:
***A** = 1. klasse / Komfort
***B** = 2. klasse / Standard
***C** = Spesialavdeling / HC / Salong / (Komfort)
***D** = Postavdeling (ikke i bruk de senere årene)
***F** = Konduktøravdeling, gjerne med rom for reisegods og ekspressgods
***M** = Motorvogn med førerrom
***MU** = Motorvogn uten førerrom
***MX** = Ekstra motorvogn uten førerrom
***P** = Vogn utstyrt med strømavtager (Pantograf)
***R** = Restaurant / Bistro
***S** = Styrevogn (det vil si vogn med førerplass, men ikke motor)
***WL** = Sovevogn

Et komplett litra settes sammen av enkeltlitra slik at sammensetningen beskriver vognens bruksområde. Litraene settes i utgangspunktet sammen alfabetisk, men WL settes alltid først. 

## Loktrukne personvogner

Etter litrabokstavene følger for personvognene som ikke inngår i et motorvognsett, en tallkode som sier noe om vognens tekniske konstruksjon, men som først og fremst brukes for å skjelne de ulike vognene med lik bokstavlitra fra hverandre. Tallkoden sier følgende om vognes konstruksjon:

*1-9 – Midtgangsvogn av metall
*10-19 – Sidegangsvogn av metall
*20-29 – Midtgangsvogn av tre
*30-39 – Sidegangsvogn av tre

Trevognene er i dag forlengst ute av bruk på ordinære driftsbaner, og sidegangsvogner finnes knapt.

Da dette systemet ble innført av NSB i 1970, ble tallkoden innen hver tiergruppe tatt i bruk kronologisk og fortløpende. Senere er vogntyper av samme hovedkonstruksjon samlet under samme tallkode. For å skjelne mellom de ulike variantene har man derfor innført undertyper som angis med bindestrek og en ny tallkode. I dag er det nesten bare vogner fra den første tiergruppen som er i bruk. 

Man kan identifisere tre hovedgenerasjoner med personvogner som er i bruk ved NSB de senere årene, typene 3, 5 og 7. De angis ved basisvognens tallkode. For type 7 har man forsøkt å bruke 7-tallet som tallkode for samtlige vogntyper av denne generasjonen. Tallkoden er her brukt bevisst for å samle vogner som passer sammen. Det opprinnelige systemet med å bruke tallkoden fortløpende er derfor forlatt som et slavisk system. De tre generasjonene består av disse enkeltvogntypene

## Motorvognsett

NSB har i dag et svært begrenset antall rene personvogner som trekkes av lokomotiv, i forhold til tidligere. I stedet satses det bredt på motorvogner. Disse har litra som inngår pent i det nevnte systemet, men tallkoden er oppbygd helt annerledes. Her følger tallkoden motorvognens typebetegnelsen slik at alle vogner som brukes i samme motorvognsett, har samme typenummer i litraet. Typenummeret er historisk forankret i et litrasystem fra 1956 der de elektriske motorvognene hadde typenummer på 60- og 70-tallet, og dieselmotorvognene på 80- og 90-tallet. Nedenfor følger eksempler på noen komplette motorvognsett og hvordan de er bygget opp av vogner med ulike ltira, men samme type:

*Type 69A: BM 69 + BS 69 (2-vogns lokaltogsett lansert i 1970)
*Type 69E: BFM 69E + B 69E  + BCS 69E (3-vogns mellomdistansesett)
*Type 70: BFM 70 + B 70 + B 70 + ABS 70 (4-vogns IC-sett lansert 1992, brukes i dag mellom Skien og Lillehammer)
*Type 71: BM 71 + BMU 71 + BFM 71 (Flytoget i opprinnelig 3-vognsutførelse)
*Type 72: BMa 72 + BP 72 + BC 72 + BMb 72 (4-vogns lokaltogsett lansert 2002)
*Type 73B: BM 73 + B 73 + BMU 73 + BFM 73 (4-vogns IC-tog, brukes helst på Østfoldbanen)
*Type 92: BM 92 + BS 92 (2-vogns dieselelektrisk motorvognsett, brukes på Rørosbanen og mellom Trondheim og Steinkjer)
*Type 93: BM 93 + BCM 93 (Tett sammenkoblet 2-vogns dieselmekanisk mellomdistansesett, brukes på Raumabanen, Rørosbanen og Nordlandsbanen)

## Historisk i Norge

Det norske litrasystemet av i dag har røtter bakover i tid. For persontogsmateriellet har de enkelte litraers betydning endret seg lite siden litraene ble innført en gang i siste halvdel av 1800-tallet. Den gangen var godsvogner innordnet i samme systemet. Godsvogner ble fra 1966 omlitrert til et felles europeisk litrasystem, UIC-litra. For godsvogner var dette viktig og nyttig siden godsvogner i større grad enn personvogner går over landegrensene. Innordning i UIC-litra gjelder for så vidt også personvognene (fra 1970), men der var forskjellen så liten i 1970 at den eneste vesentlige endringen var at spisevogner endret litra fra E til R.

Det komplette systemet for hovedlitra for både person og godsvogner ved norske jernbaner gjeldende fram til 1966/1970 så slik ut:

*A – 1. klasseavdeling (i perioden ca. 1890–1956 bare brukt om sovevogner og særskilte salongvogner)
*B – 2. klasseavdeling (omlitrert til A i 1956)
*C – 3. klasseavdeling (omlitrert til B i 1956)
*D – Postavdeling
*E – Spiseavdeling (endret til R fra 1970)
*F – Konduktøravdeling
*f – Bremserrom/hus på godsvogn (godstogene var håndbremset fram til slutten av 1930-tallet)
*G – Lukket godsvogn
*H – Kjølevogn
*K – Tømmervogn (bolstervogn, en kort vogn der lange tømmerstokker kunne legges over to K-vogner)
*L – Høykarmet kassevogn, "Lars-vogn"
*M – Grusvogn (lavkarmet kassevogn), "Martin-vogn"
*N – Lavkarmet kassevogn med staker, "Nils-vogn"
*P – Malmvogn
*Q – Tankvogn
*R – Vogn for internt bruk (X etter 1970, da litra R ble tatt i bruk for spisevogner)
*S – Melkvogn
*T – Plattformvogn
*U – Bulkvogn
*Z – Sanitetsvogn
*Ø – Bunntømmingsvogn

## Referanser