Frostskade

**Frostskade** (*congelatio* i medisinsk terminologi) er en medisinsk tilstand der lokale skader er påført hud og andre vev på grunn av ekstrem kulde. Frostskader får man mest sannsynlig i kroppsdeler lengst bort fra hjertet og som har store eksponerte flater. De første stadiene av forfrysning blir noen ganger kalt overflatisk forfrysning.

## Klassifisering
Det finnes flere klassifikasjoner for vevsskader forårsaket av ekstrem kulde, inkludert: 
* Overflatiske forfrysninger er overflatisk nedkjøling av vev uten cellulær ødeleggelse .
* Frostknuter er overfladiske sår i huden som oppstår når en disponert person gjentatte ganger utsettes for kulde 
* Frostskader involverer vevsskader.

## Faser
Ved eller under 0 ℃ (32&nbsp;°F) begynner blodårer nær huden å trekke seg sammen, og blod føres vekk fra ekstremiteter. Det samme kan også være et resultat av eksponering for sterk vind. Denne reguleringen bidrar til å bevare kjernetemperaturen i kroppen. I ekstrem kulde, eller når kroppen blir utsatt for kulde i lengre perioder, kan denne beskyttende mekanismen redusere blodgjennomstrømningen i enkelte områder av kroppen til et farlig lavt nivå. Denne mangelen på blod fører til slutt til forfrysning og dødt vev og hud i de berørte områdene. Frostskader er delt inn i fire grader. Hver av disse gradene medfører varierende grad av smerter.

### Første grad
Dette kalles overflatiske forfrysninger, og disse påvirker bare overflatehuden som er frossen. Innledningsvis medfører det kløe og smerte, og deretter utvikler huden hvite, røde og gule flekker og blir nummen. Området som er påvirket blir vanligvis ikke permanent skadet, siden kun hudens øverste lag er berørt. Noen ganger kan overfølsomhet for både varme og kulde oppstå.

### Andre grad
Hvis forfrysningen fortsetter, kan huden fryse og stivne, mens det dype vevet ikke berøres og fortsatt holder seg mykt og normalt. Andre grads skader medfører vanligvis blemmer én til to dager etter at de blir forfryst. Disse blemmene kan bli harde og svarte, men ser vanligvis verre ut enn de egentlig er. De fleste av skadene leges på en måned, men området kan bli permanent ufølsomt for både varme og kulde.

### Tredje og fjerde grad
Hvis området forfryser ytterligere, oppstår en dypere forfrysning. Muskler, sener, blodårer og nerver vil alle forfryse. Huden blir hard, føles voksaktig, og førligheten går midlertidig tapt, permanent i alvorlige tilfeller. De dype frostskadene resulterer i områder med lilla blemmer som blir svarte og generelt er blodfylte. Nerveskader i området kan føre til tap av følelse. Disse ekstreme frostskadene kan resultere i at fingre og tær må amputeres dersom området blir infisert med koldbrann. Hvis forfrysning har gått ubehandlet, kan fingre og tær falle av.

## Årsaker

Hovedårsaken til frostskader, spesielt tredje grads, er at man ikke er kledd godt nok for den effektive temperaturen (vindavkjølingseffekt). Andre faktorer kan være at man er våt, har våte klær, fuktige omgivelser, fysisk form, individuell følsomhet for frost og  dårlig blodsirkulasjon. Dårlig sirkulasjon kan være forårsaket av stramme klær eller støvler, tretthet, noen medisiner (som beta-blokkere), røyking, alkoholbruk eller sykdommer som påvirker blodårene, for eksempel diabetes og perifer nevropati.

Mens ekstreme værforhold (kulde og vind) øker risikoen for forfrysning ser det ut til at enkelte individer og befolkningsgrupper er mer motstandsdyktige mot mildere former for forfrysninger, kanskje på grunn av lengre tids eksponering og tilpasning til kaldt vær og miljø. "Hunter's Response" eller Axon reflex er eksempler på denne type tilpasninger.

Eksponering for flytende nitrogen og andre kryogene væsker kan gi frostskader.

### Kirurgi
Debridering og/eller amputasjon av nekrotisk vev blir vanligvis utsatt i tid, med unntak gjøres der det er tegn på infeksjoner eller koldbrann. Dette har ført til at ordtaket "*Frozen in January, amputate in July*".

## Prognose
En rekke langtids følgetilstander kan oppstå etter frostskader. Disse inkluderer: forbigående eller permanente endringer i følelse, elektriske sjokk, økt svetting, kreft, og bein destruksjon/artritt i berørte områder.

## Forskning
Bevisene er utilstrekkelige for å avgjøre om hyperbar oksygenbehandling som en tilleggsbehandling kan hjelpe til med vevshelbredelse.  Det har blitt rapportert om tilfeller der det har hjulpet, men få aktuelle forskningsstudier har vist effektiviteten av slik behandling.

Medisinsk sympatektomi med intravenøs reserpin har også vært forsøkt med begrenset suksess.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Norsk Luftambulanse om frostskader
* Turistforeningen om frostskader
* Norsk Helseinformatikk om frostskader 
* NIH 
* eMedicine 
* Mayo Clinic 
* Frostskader 
* eMedicineHealth 
* Definisjon av frostskade, MedicineNet.com 
* Artikkel om hvordan holde føttene varme for å unngå frostskader 
* Disease Datababse om frostskader 
* *Ett hjemmelaget tyrkisk dampbad for frosne føtter*, Popular Science monthly, februar 1919, side 35, skannet av Google Books: http://books.google.com/books?id=7igDAAAAMBAJ&pg=PA35