Dubbing

**Dubbing** (*dub* på engelsk, også kalt **versjonering** på norsk) er å spille inn en ny versjon av det talte lydsporet til en film eller en TV-serie på et annet språk enn det originale. 

Dubbing skiller seg fra voiceover-teknikken der den originale talen beholdes i neddempet versjon mens en oversatt taleversjon av vedkommendes utsagn legges over.

I Norge er dubbing mest brukt på tegne- og animasjonsfilmer rettet mot barn. I andre sammenhenger er undertekster blitt mest vanlig. I senere tid har de som legger til slik stemme ofte blitt omtalt som stemmeskuespillere.

## Etymologi
Dubbing er avledet fra engelsk *dub* i betydningen «å legge til eller endre lyden på film», først dokumentert i 1929, og er en forkortelse av *double*; kalt slik ettersom det involverer å legge til en ekstra innspilling av stemmer og kombinere det med lydsporet.

## Fordeler og ulemper
Fordelen med dubbing er at seeren slipper å se ned på teksten, og dermed kan konsentrere seg om hva som skjer i bildet. Dette er kanskje viktigst for mindre barn, som leser sakte eller ikke kan lese i det hele tatt.

Ulempen er at det verbale som originalskuespillerne bidrar med, kan delvis gå tapt i oversettelsen. Forholdet til dette varierer imidlertid sterkt fra land til land. I land som Frankrike og Tyskland er innbyggerne vant til at utenlandske filmer er dubbet, og synes dette er helt naturlig. Her legges det ofte mye arbeid i dubbingen for at den skal bli så nær opp til originalen som mulig.

En kommersiell ulempe er at dubbing kan forsinke premieren på filmen med flere måneder i forhold til premieredatoen i opprinnelseslandet. Dette har gjort at en del filmer først dubbes når de kommer på TV/DVD, mens de vises i tekstet versjon på kino.

## Dubbing og engelskkunnskaper
I flere europeiske land dubbes alle utenlandske filmer og TV-serier. Lydsporet spilles inn i helt ny versjon. Noen andre enn original-skuespillerne snakker for eksempel tysk, spansk eller italiensk – og forsøker som best de kan å snakke i takt som skuespillernes leppebevegelser. Ulempen er at de gir glipp av filmens egentlige lyd.

Bruk av dubbing er ofte brukt som en forklaringsfaktor på at engelskkunnskapene er lavere i Sentral-Europa, enn i for eksempel de skandinaviske landene der dubbing er mye mindre utbredt. Noen steder som i Nederland, Sverige og Danmark bekrefter over 80 prosent av innbyggerne at de kan føre en samtale på engelsk. I andre land er andelen klart lavere. En intereuropeisk forskningsgruppe har gått systematisk gjennom hvilke land som har dubbing eller teksting. Deretter sammenlignet de dette med hvor gode innbyggerne er i engelsk. Undersøkelsen viser at land med dubbede engelskspråklige filmer og TV-serier, skårer hele 23 prosentpoeng dårligere enn land uten. En EU-undersøkelse gjort i 2006 viste at flere enn 90 prosent i tekste-landene Norge, Sverige, Danmark og Nederland, vil ha tekstede filmer. De vil ikke ha dubbing.

## Dubbebransjen i Norge
I Norges dubbes omtrent bare filmer, TV-serier og spill osv rettet mot barn. Det finnes noen få tilfeller der ting rettet mot ungdom og voksne er blitt dubbet på norsk, for eksempel *[[The Simpsons Movie]]* og videospillet *[[Resistance 2]]*.

### Historie
Norge begynte hovedsakelig ikke med dubbing før 1980-årene, med noen få unntak. For eksempel *[[Alice i Eventyrland (film fra 1951)|Alice i Eventyrland]]* og *[[Peter Pan (film fra 1953)|Peter Pan]]* som ble dubbet på norsk i henholdsvis 1951 og 1953.

#### 1980-årene
Dubbing begynte å ta av i Norge omkring 1983 da Disney oversatte *[[Snehvit og de syv dvergene]]* til norsk. Gradvis dubbet de tidligere lanserte filmer til norsk, og i tillegg gjorde de nye versjoner av tidligere dubbinger.

## Referanser


## Litteratur
* Abend-David, Dror (2014): ''Media and Translation: An Interdisciplinary Approach'', Bloomsbury Publishing. ISBN 978-1-62356-101-7.
* Rose, Jay (2014): *Producing Great Sound for Film and Video*, Focal Press, 4. utg., Book info. ISBN 9780415722070

## Eksterne lenker
*ASINC , online magasin om kritikken av tradisjonen med dubbing