Hardanger Arbeiderblad

***Hardanger Arbeiderblad*** var en norsk lokalavis, utgitt i Odda fra 1919 til 1940, og igjen fra 1945 til 1949. Fra 1923 fram til krigen var det en NKP-avis, etter krigen et fellesprosjekt i regi av fagbevegelsen, støttet av både NKP og AP.

Da avisen ble startet var navnet ***Hardanger Social-Demokrat***. Det var imidlertid en Arbeiderparti-avis, og AP var på begynnelsen av 1920-tallet med i den kommunistiske internasjonalen. Komintern aksepterte ikke begrepet «socialdemokrat» i partipublikasjonenes navn, derfor ble det endret i 1923.

## Fulgte NKP
I november samme året skjedde også den store splittelsen i Arbeiderpartiet. Ved bruddet fulgte både partiet i Odda og avisen Norges Kommunistiske Parti, og industristedet på Vestlandet ble et av de stedene NKP sto sterkest i landet. Partiet hadde i mange år både flertall i de fleste lokale fagforeningene, et dominerende *Hardanger Arbeiderblad* som talerør og styring med det viktige Folkets Hus i Odda. Avisen ble først utgitt en gang i uka, men trappet sent på året 1927 opp til to utgivelser ukentlig

Arbeiderpartiet slet lenge for å bygge seg opp i bygda. Først i 1929 klarte de å utfordre NKPs tilnærmede «informasjonsmonopol». Det gjorde de i første omgang ved å etablere egen «Odda-side» i AP-avisen *[[Bergens Arbeiderblad]]*.

I august 1940 forbød tyskerne NKP og stanset partiets aviser. Siste utgave av *Hardanger Arbeiderblad* før forbudet kom 14. august 1940. Odda og Tyssedal Faglige Utvalg forsøkte deretter å få ut en lokal avis. Den kom under tittelen *Hardanger Folkeblad* med ujevne mellomrom fram til juni 1941, før den også  ble stoppet.

## Forsøk på enhet
Frigjøringsdagen 8. mai 1945 tok Det Faglige Utvalg raskt initiativet for å få i gang en avis igjen. Rett etter frigjøringen var det en sterk strømning i arbeiderbevegelsen som ønsket enhet, og i forsoningens ånd ble avisprosjektet nå støttet av både NKP og AP. Den 16. mai forelå derfor første nummer av *Folkebladet*, «hvori opptatt Hardanger Arbeiderblad og Hardanger Folkeblad». En tremanns, samlende redaksjonskomite skulle styre avisen: En fra NKP, en fra AP og en fra Det Faglig Utvalg. En måned senere skiftet avisen navn, og kom under tittelen *Hardanger Folkeblad/Hardanger Arbeiderblad*, før den i august samme året skiftet til førkrigsnavnet *Hardanger Arbeiderblad*.

Forholdet mellom partiene endret seg imidlertid raskt. Opptakten til den kalde krigen kom snart til å prege politikken, og indre strid kom til å prege NKP. Sommeren 1949 oppsummerte man at avstanden mellom AP og NKP var blitt så stor at det ikke lenger var grunnlag for å drive en avis med støtte i de to partiene. Avgjørelsen falt i juni 1949, da Fagforeningenes avis og trykkeri holdt årsmøte i Odda Folkets hus. Et mindretall på 125 stemte for et benkeforslag om å opprettholde *Hardanger Arbeiderblad*, men flertallet på 164 mente at de to partiene NKP og AP heretter fikk stå for sin avisdrift selv.

I avisens siste nummer avsluttet lederskribenten med et kjent ord fra unionsstriden: 
:*«Det synes meg det beste - forbindelsen å løse mellom heste - som trekker dårlig sammen - Amen!»*

## Redaktører

* Karl Bøthun (1923)
* Gabriel Sundsbø og Harald Slåttelid (1924)
* Gabriel Sundsbø (1924 - 1929)
* Bj. Jørgensen (1929 - 1930)
* Johan Strand Johansen (1930 - 1931)
* Johan Slåttelid (1931 - 1933)
* Harald Slåttelid (1933 - 1940)
* Knut Tverberg (1945)
* Th. Christiansen (1946 - 1948)
* Gunnar Larsen (1948 - 1949)

## Referanser og noter


## Kilder
*Einhart Lorenz: *Det er ingen sak å få partiet lite. NKP 1923–1931*, side 164 - 179. Pax, Oslo (1983) ISBN 82-530-1255-1. 
*Einhart Lorenz: *NKPs presse i 1920-årene*, *Tidsskrift for arbeiderbevegelsens historie* 1/1979, side 75 - 92. Pax, Oslo ISBN 82-530-0957-7