open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Audru kommune

** Audru ** er en tidligere landkommune (*vald*) i Pärnu fylke i det sørvestlige Estland, og lå vest i fylket som en vestlig, ytre forstadskommune til byen Pärnu. Kommunen hadde cirka 4&nbsp;850 innbyggere og et areal på om lag 379&nbsp;km². Folketallet var sterkt økende. Kommunens administrasjonssenter lå i Audru, som hadde 30 % av kommunens befolkning.

Det største tettstedet var Audru med 1&nbsp;552 innbyggere, etterfulgt av Papsaare med 725 innbyggere, og Jõõpre (475 innbyggere).

## Referanser


## Kilder
* *A ja O, Taskuteatmik Eesti*, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007.
Halinga kommune

** Halinga ** er en tidligere landkommune (*vald*) i Pärnu fylke i det sørvestlige Estland, og lå nord-nordvest i fylket og rett nord for byen Pärnu. Kommunen hadde cirka 3&nbsp;450 innbyggere og et areal på om lag 365&nbsp;km². Folketallet var tydelig fallende. Kommunens administrasjonssenter lå i Pärnu-Jaagupi, som har 35 % av kommunens befolkning.

Det største tettstedet var Pärnu-Jaagupi med 1&nbsp;291 innbyggere, etterfulgt av Libatse med 463 innbyggere.

## Referanser


## Kilder
* *A ja O, Taskuteatmik Eesti*, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007.
Sammen er vi dynamitt

***Sammen er vi dynamitt*** er et samlealbum med Tomboy, Return, Viggo Sandvik og Kine Hellebust, utgitt i 1989. Tande-P og Elsa Lystad medvirker også på albumet.

## Sporliste
# Tomboy: «All That I Need»
# Return: «Change the Attitude»
# Viggo Sandvik: «Mørke slips og pene jakker»
# Kine Hellebust: «Solidaritet»
# Drama: «When We Are Together»
# Kjetil Kjelle: «OL-fatter'n»
# Point of Pleasure: «Gabriella»
# Laban: «Prisoner of the Night»
# Bjøro Håland: «I Love Norwegian Country»
Häädemeeste kommune

**Häädemeeste** er en landkommune (*vald*) i Pärnu fylke i det sørvestlige Estland som ligger helt sør i fylket og langs grensen til Latvia. Kommunen har cirka 4&nbsp;800 innbyggere og et areal på om lag 494&nbsp;km². Kommunens administrasjonssenter ligger i Häädemeeste, som har 30% av kommunens befolkning.

Det største tettstedet er Häädemeeste med 816 innbyggere, etterfulgt av en rekke små landsbyer.

Den 24. oktober 2017 ble Tahkuranna kommune innlemmet i Häädemeeste.

Nigula naturreservat ligger delvis inne i denne kommunen.

## Referanser


## Kilder
* *A ja O, Taskuteatmik Eesti*, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6

## Eksterne lenker
*
Ranka Knudsen

**Ragnhild Elisabeth** «**Ranka**» **Knudsen Samuelsen** (1886&ndash;1966) var en norsk skuespiller, forfatter, oversetter og radioprogramleder. 

Ranka Knudsen var gift med Sverre Samuelsen (1884&ndash;1947) og mor til forfatteren Merete Wiger. Ranka Knudsen ligger begravet på Vår Frue kirkegård i Trondheim.

NRK har lagt ut på sine hjemmesider et radiointervju Håkon Karlsen gjorde med Ranka Knudsen i 1958 i anledning av hennes 70-årsdag.

## Skuespiller
Ranka Knudsen debuterte som skuespiller på Theatret i Trondheim 16. oktober 1907, da hun overtok rollen som *Dina Dorf* i en turnerende oppsetning av ''Samfundets Støtter''. I 1908 og 1909 turnerte hun i rollen *Fru Halm* i stykket ''Kjærlighedens Komedie''. Disse to turnéoppsetningene ble begge kalt Nationalturneen, og begge turneene ble ledet av Ludovica Levy.

I 1911 spilte Ranka Knudsen rollen som *Thora* i De unges forbund på Den Nationale Scene i Bergen. I 1915 hadde hun rollen som Hønse-Lovisa i Oskar Braatens *[[Ungen (skuespill)|Ungen]]* på Det norske teatret. I 1916 spilte hun *Hedwig* i Det norske teatrets oppsetning av Gerhart Hauptmanns skuespill *Hannemor*. I 1938 var hun *mor Aase* mot Alfred Maurstads *Peer Gynt* i en oppsetning av Peer Gynt ved Trøndelag Teater. I 1940 spilte hun *presten Brands mor* i Brand på Trøndelag Teater. 

## Programleder
På 1930-tallet var hun programleder *(som "tante Ranka")* for barnetimesendingen til Trøndelag kringkasting.

## Forfatter
Blant de mest kjente av Ranka Knudsens bøker er pikebøkene om *Uroa*. *Uroa* er kallenavnet til tenåringsjenta Jessie, som er født i Sør-Afrika av norske foreldre, og flytter til slektninger i Norge etter foreldrenes død. Flere av *Uroa*-bøkene ble oversatt til svensk og finsk.

## Bibliografi

### Bøker
* 1913: *Drude Helmers egteskap*
* 1923: *Sommerferien min*, Norli – utgitt under psevdonymet «Eigil»
* 1925: *I den nye byen. Fortalt av Ragna Kristine 13 1/2 år gammel* – omslagsillustrasjon av Gerhard Gjerding
* 1926: *Hjemlandets jord. Fem fortellinger fra gamle dager*., Aschehoug
:Innhold:
:* *Buen (fra vikingtiden);* 
:* *Klosteret (fra middelalderen;* 
:* *Svartedauden;* 
:* *I Hansestaden;* 
:* *Hjemlandets jord (fra krigs- og nødsårene 1807-1814)*
* 1933: *Uroa fra Afrika* – illustrert av William Lunden
* 1934: *Uroa går over grensen* – illustrert av William Lunden
* 1935: *Uroa i England* – illustrert av William Lunden
* 1936: *Thoras sommerferd i sagaland*
* 1937: *Frøken Uroa drar til Afrika* – illustrert av William Lunden
* 1941: *På krøtterstien - med S i norsk* – utgitt under psevdonymet «Liv Heide»
* 1948: *Ingrid på Håve*, Aschehoug

### Dramatikk
* *Arne Vangen*. Skuespill oppført på Det Norske Teatret, 1919(?) – ikke trykt. Omtalt i teaterkritikk av Fernanda Nissen i Social-Demokraten i 1919.
* *Kjærleik og bureising. Ei bygdekomedie i tri vendingar*. (1936, *Norli*)
* *Thorbjørn Prest*. Hørespill sendt i NRK Radioteatret i 1950.
* *Då kongen tok odelen*. Historisk skuespill. Ukjent årstall.
* *Veslefrikk med fela*. Eventyrspill for barn. Ukjent årstall.

### Oversettelser
* 1949; John Buchan: *De niogtredve trinnene*
* 1951: J.M. Barrie: *[[Peter Pan og Wendy]]*

## Referanser
Vändra kommune

** Vändra kommune ** er en tidligere landkommune (*vald*) i Pärnu fylke i det sørvestlige Estland, og lå helt nordøst i fylket og nordøst for byen Pãrnu. Kommunen hadde cirka 3&nbsp;090 innbyggere og et areal på om lag 642&nbsp;km². Folketallet var merkbart fallende. Kommunens administrasjonssenter lå i Vändra, som hadde 80% av kommunens befolkning. Gjennom kommunen renner fra nordøst elva Pärnu, på sin vei mot kystbyen av samme navn. Øst for elva starter det store myr-området Soomaa, som om våren skaper oversvømmelser rundt elvene i kommunen.

I denne kommunen er også den tidligere *Kaisma kommune* opptatt gjennom sammenslåing i 2009. Kaisma kommune hadde et folketall på bare 564 i desember 2007, og et areal på 183.98 km². Tidligere ***Vändra kommune*** hadde samme år – et år før sammenslåingen, 2&nbsp;552 innbyggere fordelt på 458.24 km².

Det største tettstedet var Vändra småby (*alev*) med 2&nbsp;705 innbyggere, etterfulgt av en mengde små landsbyer. 

Vändra alev er en autonom småby med egen kommunestatus, som ligger som en enklave inneklemt inne i Vändra kommune (Vändra vald). Inne i denne kommunen ligger også enklave-kommunen Tootsi. Verken Vändra eller Tootsi er bykommuner, til tross for at de bare utgjøres av selve tettstedene. Småbyen Vändra er administrasjonssenter både for kommunen Vändra alev, og for kommunen Vändra vald.

I Vändra kommune fødtes og bodde den sentrale nasjonale opplysningsmannen Carl Robert Jakobson (1841–1882), som drev gården *Linnutaja* i landsbyen Kurgja ved Pärnuelva. Han startet her en estisk-nasjonal avis, skrev estisk-språklige lesebøker for barn, og ikke minst landbruksmanualer for bøndene. Han var en typisk opplysningsmann som underviste bøndene i bedre dyrkingsteknikker og drev *Linnutaja* som en vitenskapelig mønsterfarm. Han hadde planer om å utvikle Kurgja til et landbruksvitenskapelig sentrum i Estland, men døde bare 41 år gammel før planene ble satt ut i livet.  

Kunstneren Märt Laarman (1896–1979) malte en rekke landskapsmalerier fra Pärnu-elva i kommunen, også fra Jakobsons mønsterfarm. 

## Referanser


## Kilder
* *A ja O, Taskuteatmik Eesti*, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6
Vinni kommune

** Vinni ** er en landkommune (*vald*) i Lääne-Viru fylke i det nordøstlige Estland, og ligger helt øst i fylket. Kommunen har cirka 6&nbsp;800 innbyggere (2019) og et areal på om lag 1&nbsp;013&nbsp;km². Kommunens administrasjonssenter ligger i Pajusti, som har 15% av kommunens befolkning.

Større tettsteder er Vinni med 1&nbsp;016 innbyggere, etterfulgt av Pajusti med 748 innbyggere, Roela (544 innbyggere), og Tudu (414 innbyggere).

I 2017 ble kommunene Laekvere og Rägavere innlemmet i Vinni kommune.

## Referanser


## Kilder
* *A ja O, Taskuteatmik Eesti*, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6

## Eksterne lenker
*
Vitsekrigen

***Vitsekrigen*** er et album med Arve Opsahl og Carl Gustaf Lindstedt, utgitt i 1979.

## Sporliste
# «Nyheter fran TT»
# «Televerket i Göteborg»
# «Kungsgatan»
# «På Arlanda»
# «Kryssordet/korsordet»
# «Restaurangbesök»
# «Det gamla paret»
# «Jag är så glad»
# «Svenske-fan»
# «Sahara»
# «Norrman intervjuan svensk»
# «Vitseduellen»
# «Nyheter fra radio Svinesund»
# «Vetrinären/Dyrlegen»
# «Ramona»
# «Om norrmän»
# «När vi snakker om svensker»
# «Norsk gjestefrihet/gästfrihet»
# «Suktalaren»
# «På travbanan»
# «Hembrännt/Hjemmebrent»
# «Korvfabriken/Pølsefabrikken»
# «Norska astronauter»
# «Norrman i New York»
# «John Wayne»
# «Herregud, pass opp Bresjnev – her kommer vi»
# «Forbrødring/Förbrödring»
# «Norsk-svenska TV-satelliten»
Gamle revyviser

***Gamle revyviser*** er et musikkalbum med Sigurd Jansens Orkester, Frank Robert, Jens Book-Jenssen, Nora Brockstedt, Rolf Just Nilsen og Arve Opsahl, utgitt i 1978.

## Sporliste

# *[[På Karl Johan (sang)|På Karl Johan]]* – Jens Book-Jenssen
# *[[Farvel Blom]]* – Rolf Just Nilsen
# *[[Klonken]]* – Arve Opsahl
# *[[Liberia hushjelp]]* – Nora Brockstedt
# *[[Det holder det, sa Gundersen|Det holder det sa Gundersen]]* – Arve Opsahl
# *[[Annen fiolin]]* – Rolf Just Nilsen
# *[[N'Jon]]* – Nora Brockstedt
# *[[Du ska'kke ta det tungt]]* – Frank Robert
# *[[Bestefar og lillegutt]]* – Nora Brockstedt
# *[[Visen om Vigeland]]* – Arve Opsahl
# *[[I brenning og vær]]* – Jens Book-Jenssen
# *[[All Right]]* – Nora Brockstedt
# *[[Ikke bare små]]* – Rolf Just Nilsen
# *[[Gutten som har vaska seg]]* – Frank Robert
## Referanser
Wo finde ich den Mann

***Wo finde ich den mann*** er et musikkalbum med Lill-Babs, utgitt i 2003.

## Sporliste
# «Wo finde ich den mann»
# «Heut' nacht im sternenschein»
# «Amore, Amore, Amore»
# «Good-Bye Cowboy»
# «Yes, Mister Supermann»
# «Aber du»
# «Heja, heja ein sombrero»
# «Blue Boy»
# «Holl-Dolly-Day»
# «Das weiss sogar der kleinste spatz»
# «Diavolo»
# «Glaub' an mich»
# «Dass ich dich liebe, weiss dieganze stadt»
# «Baby, Lass deine sorgen sorgen sein»
# «Kleines schiff auf grosser reise»
# «Noch einmal und noch einmal»
# «Belle mademoiselle»
# «Wow wow wee»
# «Hand aufs herz, mon ami»
# «Doch dann kam rosamaria»
# «So sind alle maenner»
# «Wer hat meinen Jo Gesehn»
# «Hopsassa»
# «Andere sind genauso lieb wie du»
# «Weekend und sonne»
# «Frankie ist mein boy»
# «Wir jungen leute» med Ted Herold
# «Das macht die liebe» med Peter Kraus
# «Mein liebling ist mir treu» med Peter Kraus
# «Schoen ist die liebe» med Peter Kraus
# «Ich traeum vom honey moon» med Peter Kraus
# «Sonne, pizza und amore» med Peter Kraus
# «Stell dir vor wir waeren einpaar» med Fritsch
# «Tschau, tschau-auf-wiedersehn» med Ted Herold
En time til

***En time til*** er et musikkalbum med BokkeReidars Bluesband, utgitt i 2004.

## Sporliste
# «Hvis du gjer slik med mej»'
# «Lokka mej med sjarm»
# «Ut å gå»
# «Det du he»
# «Gjer det godt igjen»
# «Bondeknøl»
# «Gal etter kvinnfolk»
# «Skuldig»
# «Hypp på dej»
# «En time til»
# «So gla'»
# «Du har mej»
# «Deilig og pen»
# «Ikkje lyg til mej»

## Eksterne lenker
*
Här är jag

***Här är jag*** er et musikkalbum med Lill-Babs, utgitt i 2005.

## Sporliste
# «Hela världen»
# «Jag står här på ett torg»
# «Jag vill leva»
# «Lite skit och smällar»
# «Lite som du»
# «Mitt liv»
# «Nu väntar något nytt»
# «När vi älskar»
# «Om inte du fanns»
# «Snurra min jord»
# «Vänta inte»

## Eksterne lenker
*
Nordre Krokvannet

**Nordre Krokvannet** ligger 207 meter over havet midt i Losbyvassdraget i Østmarka nasjonalpark, på grensa mellom Lørenskog og Rælingen kommuner i Akershus. Vannet var tidligere oppdemmet på grunn av tømmerfløting, og vannflaten lå da 2-3 meter høyere. Denne demningen ble imidlertid fjernet midt på 1990-tallet.

Vannet har tilsig fra Tappenbergvann og noen mindre tjern, og avløp gjennom en kort elv ned til Røyrivannet ved Røyrivannskoia.

Vannet er dypt, og dette er det øverste vannet i Losbyvassdraget som huser gjedde og mort. Her finnes også abbor og noe ørret.

## Referanser




## Eksterne lenker
*Lørenskog Jakt- og Fiskeforening om Nordre Krokvannet med flere
Tredje Stedje

***Tredje Stedje*** er et musikkalbum med Olav Stedje, utgitt i 1982.

## Sporliste
# «Andre jenter»
# «Farande fant»
# «Tida renn ifrå deg»
# «Nattog i Januar»
# «Høg tid»
# «Ein song til deg»
# «Rosanna»
# «Eventyr»
# «Livet ler»
# «Sommarminne»

## Eksterne lenker
*
Fekting under Sommer-OL 2012

**Fekting under [[Sommer-OL 2012]]** fant sted fra 28. juli til 5. august 2012 på ExCeL Exhibition Centre i London. Det ble fektet i til sammen ti øvelser (seks individuelle og fire lag). Det internasjonale fekteforbundet ville ha med ytterligere to øvelser, men forslaget ble nedstemt i IOC og formatet var derfor det samme som under Sommer-OL 2008.

Totalt deltok maksimum 212 fektere i konkurransen, med maksimum tre fektere fra hver nasjon. Totalt ble det 102 kvinner og 102 menn, pluss åtte plasser til Storbritannia som vertsnasjon.

For lagkonkurransen ble åtte lag bli kvalifisert, pluss et niende lag der vertnasjonen Storbritannia ikke kvalifiserte seg automatisk. De fire toppnasjonene ble kvalifisert, og de neste fire plassene gikk til beste nasjon i Amerika, Europa, Afrika og Asia/Oseania.

Italias Valentina Vezzali ble den fjerde utøveren i historien som vant gull i fire sommer-OL på rad, da hun var med på Italias lag i kvinnenes florettkonkurranse.

Norge tok sin aller første olympiske medalje i fekting gjennom tidene da Bartosz Piasecki (Bygdø Fekteklubb) tok sølvmedalje i kårde den 1. august 2012.

## Medaljer

## Medaljevinnerne

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gerhard Gjerding

**Gerhard Gjerding** (født 10. april 1886 i Flekkefjord, død 1. januar 1971 i Oslo) var en norsk illustratør. Gjerding står for svært mange bokomslag til norske barnebøker. Motivene på disse viser ofte en eller flere personer, gjerne iført moteriktige klær, i et utemiljø.

Blant bøkene han har illustrert omslaget til, er

* Johan Bojers *Liv* (1922)
* Anne Margrethe Ullenstens *Else og jeg* (1923)
* Hans Aanruds *Sølve Solfeng* (1924)
* Ranka Knudsens *I den nye byen. Fortalt av Ragna Kristine 13 1/2 år gammel.* (1925),
* Oluf Vilhelm Falck-Ytters roman *[[Håkon Håkonsen]]* (1927)
* Margit Ravns ungpikeroman (og debutbok) *Sorenskriverens tvillinger* (1927)
* E. Phillips Oppenheims roman *[[Felice]]*, oversettelse ved Hans Krag utgitt på H. Aschehoug & Co. (W. Nygaard) (1932)
* Ruth Nissen-Drejers *Reisen til Nizza* (1933)

## Eksterne lenker
* Eksempler på Gerhard Gjerdings bokillustrasjoner 
* Søkeresultat i BIBSYS: liste over bøker illustrert av Gerhard Gjerding
* Katalog til arkiv etter Gerhard Gjerding hos Statsarkivet i Kristiansand
Røykbadstue

**Røykbadstue** er en tradisjonell bygningtype kjent fra ulike deler av Norge, særlig i områder knyttet til finsk kultur. 

Røykbadstuene har tradisjonelt blitt brukt til å skjøtte den personlige hygiene. Røykbadstuer er kjent blant annet fra Neiden, Færsnes og Finnskogen. Norsk Skogfinsk Museum har arbeidet for å kartlegge og opplyse om røykovnsteknologien som benyttes for å varme opp *røykbadstuer*.   

## Referanser


## Eksterne lenker
* Norsk Skogfinsk Museum((http://www.skogfinskmuseum.no/))
Rie

**Rie** er et tørkehus for korn. Ria er en bygningstype som ble innført til Norge av skogfinnene. Norsk Skogfinsk Museum er blant pådriverne for å bevare eksisterende rier og kunnskapen om denne bygningstradisjonen. Ria fyres opp ved hjelp av en røykovn. I likhet med røykstuer og røykbadstuer har ria ingen pipe, men en ljore, det vil si en åpning i taket der røyken slipper ut.

## Eksterne lenker
* Norsk Skogfinsk Museum
* Grue kommunes hjemmesider – artikkel om Finnetunet
I levande live (1989-album)

***I levande live*** er et konsertalbum med BokkeReidars Bluesband, utgitt 26. august . Albumet er innspilt og produsert i Volda. Dette er bandets debutalbum.

## Sporliste
# «Intro – Theme»
# «Fast Swing, Hot Blues»
# «Sick'n Tired»
# «Come on Home»
# «A Nice Experience»
# «Flip Flip & Fly»
# «Shotgun Blues»
# «I'm With You»
# «The Hex»
# «Sheakin' Around»
# «Fannie Mae»
# «Sweet Home Chicago»

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tour de France 1969

**Tour de France 1969** var den 56. utgaven av Tour de France, fra 28. juni til 20. juli. 

Rittet var 4110 km langt, fordelt på 22 etapper, 4 tempoer og en lagtempo. Syklistene kjørte med en gjennomsnittsfart på 35,409 km/t. Det var i dette året at noe veldig spesielt skjedde, noe som ingen andre ryttere hadde gjort og fortsatt ikke har greid. Eddy Merckx vant sammenlagtkonkurransen, poengkonkurransen, klatrekonkurransen, kombinasjonstrøya og laget hans, FAEMA vant lagkonkurransen.

Eddy Merckx brukte 116 timer, 16 minutter og 2 sekunder, 17 minutter og 54 sekunder foran franske Roger Pingeon. I 1967 og 1968 var det nasjonale lag, men i 1969 ble det forandret slik at de lenger ikke var det, fra da av het det som sponsorene deres het.

## Sammenlagt

## Etappene

## Trøyene dag for dag
Fotball under Sommer-OL 2012

**Fotball under Sommer-OL 2012** fant sted fra 25. juli til 11. august 2012 i London og flere andre byer. Turneringen startet to dager før den offisielle åpningen av Sommer-OL 2012.

Alle fotballnasjoner som er tilknyttet FIFA ble invitert til å påmelde sine damelandslag og U-23-landslag for herrer. Turneringen bestod av 16 lag for herrer og 12 lag for damer; til sammen deltok 504 fotballspillere i selve lekene. Finalene ble vunnet av henholdsvis Mexico for herrer og USA for damer.

## Medaljer

## Kvinner
For mer utfyllende detaljer for kampene, se Fotball under Sommer-OL 2012 – Kvinner

### Kvartfinaler

### Semifinaler

### Finaler

### Medaljevinnere

## Menn
For mer utfyllende detaljer for kampene, se Fotball under Sommer-OL 2012 – Menn.

### Kvartfinaler

### Semifinaler

### Finaler

### Medaljevinnere

## Spillesteder

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Svedjerug

**Svedjerug**, også kalt **fallrug** og **finnrug**, er en rugsort som egnet for dyrking på mark der det drives svedjebruk. Svedjerugen er toårig, den trenger kulde og kort dag for å danne aks på samme måte som dagens rugsorter. Svedjerugen ble normalt sådd tidlig på sommeren, og det ble brukt svært lite såkorn per arealenhet, mens dagens rugsorter såes på ettersommeren eller tidlig høst og det brukes langt større såmengder. Svedjerugen hadde den egenskapen at den ga god avling i askeblandet jord.

## Historie
Som all annen rug, stammer også svedjerug fra Sentral-Asia. I høydeområdene i Afghanistan og Irak finnes det mange varianter av rug. Disse opptrådte tidlig som ugress i hvete, men når de ble spredt med frøhandel lenger nord inn i Russland, viste rugen seg mer egnet til å dyrke her enn hvete. Ekspansjonen skjedde i perioden fra 400 f.kr. og fremover. 
Noen steder i det sentrale Russland utviklet det seg etter hvert en rugtype som var spesielt godt egnet til svedjebruk. En gang før år 1000 nådde denne svedjerugen Øst-Finland og Karelen. I disse store granskogområdene gav den etter hvert opphav til en befolkningsekspansjon, slik at det mot slutten av 1400-tallet oppsto mangel på egnede svedjeområder som kunne brennes. Først dro de til vestre Finland, deretter til Øst-Sverige, og videre vestover. Omkring 1640 nådde de første svedje-finnene Norge.

Den særegne skogfinske svedjerugen var ansett som tapt, men Per Martin Tvengsberg fant noen få rugkorn i en gammel låve på Finnskogen og klarte å få dem til å spire. Fra disse få kornene stammer all moderne svedjerug. 

## Kvalitet
Ifølge Norsk Genressurssenter har svedjerugen gode dyrkingsegenskaper. Den har god buskingsevne, opp til 94 strå fra samme plante, med over 50 korn per aks. Den blir over to meter høy, dekker derfor jorda godt og gir god avling og en spesiell halm. I tillegg skal den gi et korn som er godt på smak.

## Såvare
I 2003 ble en rekke bestemmelser om produksjon av forskjellige jordbruksprodukter, inkludert såvareloven, fjernet. I stedet ble lov om mattrygghet innført for å sikre *helsemessig trygge næringsmidler og fremme helse, kvalitet og forbrukerhensyn langs hele produksjonskjeden, samt ivareta miljøvennlig produksjon.* Loven skulle videre fremme god plante- og dyrehelse. 

Kort tid etter ble såvareforskriften endret i tråd med den økte oppmerksomheten på matsikkerhet og sikring av innsatsvarer, slik at bare såvareforretninger skulle kunne innføre, eksportere, omsette og produsere såvare. I 2008 ble det gjort unntak for ikke-kommersiell omsetning av bevaringsverdige frøsorter.

## Referanser
Norsk Genressurssenter

**Norsk Genressurssenter** ble etablert i 2006 som et rådgivende og utøvende organ for Landbruks- og matdepartementet. Formålet med senteret er å fremme bevaring og bruk av norske genressurser innen husdyr, planter og skogtrær, for blant annet å sikre artsmangfoldet. Norsk Genressurssenter er en avdeling ved Norsk institutt for bioøkonomi. Senteret har ansvar for å bevare genetisk materiale fra norske kulturplanter. 

## Bevaring av frø
Planter som kan bevares som frø tas hånd om i den fellesnordiske genbanken NordGen og Svalbard globale frøhvelv. 

## Bevaring av frukt
Genressurssenteret bevarer fruktsorter i Norge i samarbeid med museer, bygdetun og undervisningsinstitusjoner. Dette er:
* Hedmarksmuseet/ Domkirkeodden
* Hardanger folkehøgskule
* Hardanger folkemuseum
* Hjeltnes vidaregåande skule
* Hvaler fruktprosjekt
* Karnilstunet
* Lier bygdetun
* Lund bygdemuseum og kulturbank
* Nordfjord folkemuseum
* Norsk fruktmuseum
* Norsk hagebruksmuseum
* Ryfylkemuseet
* Sagaplant
* Universitet for miljø og biovitenskap

## Bevaring av prydvekster
Bevaring av historiske prydplanter skjer ved at levende planter tas vare på i plantesamlinger/feltgenbanker. Tilsammen er ti institusjoner involvert i arbeidet med å ta vare på roser og stauder, inkludert georginer og løkvekster som liljer og tulipaner. Disse er:
* Agder naturmuseum og botaniske hage (Tusenårshagen)
* Tromsø arktisk-alpine botaniske hage (tradisjonshagen)
* Historiske hager i Lofoten
* Ringve botaniske hage (gamlehagen)
* Botanisk hage (Oslo) (Oldemors hage)
* Gamle Hvam Museum
* Arboretet og Botanisk hage i Bergen
* Lier bygdetun
* Norsk hagebruksmuseum
* Universitet for miljø og biovitenskap

## Plantearven-prisen
Norsk Genressurssenter deler ut den årlige Plantearven-prisen for å «stimulere til opplysning, engasjement og tiltak for å bevare og bruke våre genressurser». Prisen går til Den går til «personer, institusjoner eller organisasjoner som har gjort en særlig innsats for bevaring og bruk av genetisk plantemangfold».

## Referanser


## Eksterne lenker
* Norsk Genressurssenters hjemmesider
* Plantearven-prisens hjemmesider
Buskingsevne

**Buskingsevne** er planter i gressfamiliens evne til å danne strå. Dersom en jordbruksplante har god buskingsevne, trengs det forholdsvis mindre såkorn til samme dyrkingsareal enn ved bruk av en plantesort med dårligere buskingsevne. Svedjerug er et eksempel på en kornsort som har meget god buskingsevne, det vil si at den har evnen til å danne mange strå fra én plante.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Norsk Genressurssenter
Finnemanntallet for 1686

**Finnemanntallet for 1686** var en folketelling iverksatt av norske myndigheter i 1686 for å få en oversikt over hvor mange finske innvandrere, eller skogfinner, som hadde slått seg ned i Norge.

Savolaksere hadde gamle navn som noen feilaktig har oppfattet som slektsnavn, men det er snakk om adressenavn, det er altså navnet på en gård eller område, og var ikke bundet til slekt. Enhver som ble boende på gården fikk dette tilnavnet, den som giftet seg med en datter og ble boende på gården eller området fikk med seg navnet. Da Finland fikk lov om etternavn, så ble disse navnene rett nok slektsnavn, og skikken med at drenger og inngiftede tok samme tilnavn eller adressenavn forsvant. Navnene de hadde med seg fra Finland var viktige for dem. Norge, akkurat som Finland, hadde ikke etternavn for allmuen. Innvandrede borgere fra Tyskland, samt adelen og embetsmennene hadde tatt i bruk etternavn, ofte benevnt slektsnavn Eilert Sundt nevner i 1850 etter sitt besøk på Finnskogen, at «*enhver Fin bærer nemlig i stedet for Fadernavn et ældgammelt, vistnok allerede fra Finland medtaget Slægtsnavn… Ogsaa Finnernes Gaarde og Torper (som Husmandspladsene her kaldes) have finske Navne ved Siden af de norske*». Kristian Østberg bekrefter at «bøndene i Savolax har fra meget gammel tid kalt og brukt særpregede slektsnavn. Alle innflytterne til de norske Finnskogene kjente sine slektsnavn. Solør-finnene brukte dem lenge og holdt dem ved like seg imellom. Men in Norge ble de tilpasset norsk navneskikk, der farsnavnet med tillegg av sen eller son. Carl Axel Gottlunds bidro til oppfriskning av de gamle finske tilnavnene. I 1820-årene svært meget.» Men svenske og norske protokoller har svært få finske slektsnavn. Kanskje var de vanskelige å stave, og svenske og norske embetsmenn fant det kanskje heller ikke nødvendig. I stedet ble disse fremmedartede navnene erstattet med fornavn og farsnavn med tillegget -sen eller -datter, eventuelt tilføyelsen «finne». Men finnemanntallet fra 1686 inneholder mange finske navn tilpasset norsk: Hammelan for Hämäläinen, Pur og Puran for Purainen, Reisen for Räisäinen og Tysk for Tyyskiäinen.

Bjørnstjerne Bjørnson og fetteren Rikard Nordraak nedstammet fra skogfinnen Mads Mikkelsen Finne på Land. Mads Mikkelsen Nordraach, som var Bjørnsons morfar og Nordraaks farfar, kom fra husmannsplassen Nordråkeidet.

## Referanser


## Litteratur
* *Finnemanntallet for Asker og Bærum 1686. Et litet bidrag til skogfinnenes saga.* I Asker og Bærum historielags årbok nr 2 (1957). S. 61-78. Red. Kristian Nissen.
* Berit Sagen Ramsfjell: *Finneinnvandringen*. Asker og Bærum historielags årbok nr. 47 (2006).

## Eksterne lenker
* Asker og Bærum Historielag
* Finnemantallet 1686
* Finnskogen Turistforening
Ole F. Bergan

**Ole Ferdinand Bergan** (født 30. oktober 1876 i Våle, død 21. juni 1956 i Tønsberg) var en norsk forretningsmann og oppfinner. Han var blant pionerene innen biltrafikk og bilomsetning i Vestfold, men er i dag best kjent som oppfinneren av den moderne ryggsekken med meis, «Bergans meis».

## «Bergans meis»

## Referanser


## Kilder
* Bergans 1908–2008 Brosjyre fra Bergans of Norway
Holtsmark Golfklubb

**Holtsmark golfklubb** ligger i Sylling i Buskerud. Klubben ble stiftet i 2003 og hadde ved utløpet av 2022  medlemmer.

Klubben disponerer en 18-hullsbane som måler  meter fra det bakerste utslagsstedet og har par 72. Den er designet av Robert Trent Jones II og åpnet i 2005. I tillegg har klubben en slopet korthullsbane med ni hull.

18-hullsbanen er kåret til Norges fjerde beste av tidsskriftet *[[Golf Digest]]*.

## Referanser



## Eksterne lenker

*
Lydighet

**Lydighet** kan referere til:

* Lojalitet, en personlig egenskap
* Disiplin, evne til å utføre handlinger under ledelse av andre
* Lydighet (hundesport)
* Underkastelse
Konrad II Ota av Böhmen

**Konrád II Ota** (født ca. 1135, død 9. september 1191) var hertug av Böhmen fra 1185. Før det var han hertug av Znojmo fra 1177 og deretter markgreve av Mähren fra 1182 til 1186. Han tilhørte huset Přemyslid. 

Han var sønn av hertug Konrad II av Znojmo og den serbiske prinsessen Maria, datter av Uroš I av Serbia. 

Sommeren 1176 invaderte han områdene til hertug Sobeslav II av Böhmen, nord for Donau. Han ble bannlyst av pave Alexander III på grunn av plyndring av kirker og klostre. 

I 1182 gjorde Konrad opprør mot hertug Fredrik av Böhmen og ble utnevnt som markgreve av keiser Frederik Barbarossa, som var en fiende av hertugen. Etter hertug Frederiks død i 1189, ble han valgt til ny hertug av Böhmen, med støtte av adelen. I mai samme år ble han anerkjent av keiseren.

I sin regjeringstid støttet han seg på adelen og ga dem utvidede rettigheter.

Konrad fulgte keiserens sønn Henrik, på hans felttog for å erobre kongeriket Sicilia, som Henriks hustru Constance hadde arverett til.

Konrad døde av pest i Napoli.

## Referanser
Konfliktåret 1798

## Pågående kriger
*Revolusjonskrigene  (1792-1802)
** Keiserdømmet Østerrike, Preussen, Storbritannia, Det russiske keiserdømmet, Franske rojalister, Spania, Kongedømmet Portugal, Kongedømmet Sardinia, Kongedømmet Sicilia, Andre italienske stater, Det osmanske rike, De forente Nederlandene
** Frankrike, franske satellittstater, United Irishmen, United Legions, Danmark-Norge
*Den fransk-amerikanske krig (1798-1800)
**USA
**Frankrike
*Den haitiske revolusjon (1791-1804)
** Haiti på den ene siden.
** Frankrike og De polske legioner på den andre siden.

## Opprør
*Den hvite lotus' opprør (1796-1804)

## Hendelser
* 23. mai – 23. september – Det irske opprøret 1798 pågår. 
* 21. juli – Napoléon Bonaparte beseirer mamelukkene i slaget ved pyramidene.
* 2. august – Horatio Nelson seirer mot Frankrike i slaget på Nilen.

## Fødsler

## Dødsfall
…
Konfliktåret 1757

## Pågående kriger
* Det korsikanske opprøret (Korsika) (1755-1769
*Pommerske krigen (**1757**-1762)
**Sverige på den ene siden
**Preussen på den andre siden

### Sjuårskrigen
*Sjuårskrigen (1756-1763)
*Den nordamerikanske delen av syvårskrigen: Den franske og indianske krig (1754-1763)
**Storbritannia, Irokeserføderasjonen, de tretten koloniene  
**Frankrike, First Nation-allierte:  Algonquin, Lenape, Wyandot, Ojibwa, Ottawa, Shawnee

## Hendelser
* 6. mai – Preussen seirer mot Østerrike i slaget ved Praha.
* 13. september – Pommerske krigen starter.
* 5. november – Preussen seirer mot Frankrike og Østerrike i slaget ved Rossbach.

## Fødsler
*14. juli – Anders Fredrik Skjöldebrand, svensk offiser, adelsmann, forfatter og tegner (død 1834)

## Dødsfall
…

## Referanser
Konfliktåret 1746

## Pågående kriger
*Den østerrikske arvefølgekrig (1740-1748)
**Østerrike, Storbritannia, Republikken Forenede Nederlandene, Sachsen, kongeriket Sardinia og Russland på den ene siden.
**Preussen, Frankrike, Spania, Bayern og kongeriket Napoli på den andre siden
*Krigen om kaptein Jenkins' øre (1739 – 1748)
**Kongeriket Storbritannia på den ene siden
**Spania på den andre siden

## Hendelser
* 11. oktober – Frankrike seirer over Østerrike og dets allierte i slaget ved Rocoux.

## Fødsler

## Dødsfall
…
Konfliktåret 1721

## Pågående kriger
* Den store nordiske krig (1700-1721)
**Russland, Det polsk-litauiske samvelde og Sachsen på den ene siden
**Sverige på den andre siden.

## Hendelser
*Mai-juni – Den russiske marinen herjer Norrlandskysten. Hudiksvall, Härnösand, Piteå, Sundsvall, Söderhamn og Umeå brennes ned av russerne, men Gävle forsvares.
*5. juni – Slaget ved Selånger slutter med russisk seier og at Sundsvall brenner ned. Det siste feltslaget i den store nordiske krigen.
*10. september – Freden i Nystad mellom Sverige og Russland avslutter den store nordiske krigen.

## Fødsler

## Dødsfall
…
Konfliktåret 1720

## Pågående kriger
* Den store nordiske krig (1700-1721)
**Russland, Det polsk-litauiske samvelde, Sachsen, Preussen og Hannover på den ene siden
**Sverige på den andre siden.
*Kvadrupelalliansekrigen (1718-1720)
**Storbritannia, Nederlandene, Frankrike og Østerrike på den ene siden
** Spania på den andre siden

## Hendelser
*17. februar – Kvadrupelalliansekrigen avsluttes ved freden i Haag. Sicilia til Østerrike og Sardinia til Savoia. Hertugen av Savoia blir konge av Sardinia.
*27. juli – De svenske og russiske marinene støter sammen i slaget i Ledsund.

## Fødsler

## Dødsfall
…
Sankta Maria i Rosengård

**Sankta Maria i Rosengård** er en romersk-katolsk menighet i Malmö. Den nåværende kirken ble innviet 6. januar 1990 av biskop Hubertus Brandenburg.

Oblatfedrene kom till Malmö i 1966, men først i 1975 ble det etablert en anneksmenighet i Rosengård da de etablerte seg i en mindre villa i Ekgatan 35, hvor det ble innredet et kapell og prestebolig. Like etter var dette blitt for lite, og man kjøpte et større hus på andre siden av gaten  med adresse  Ekgatan 40, hvor første etasje ble bygget om til et kapell. Dette ble kalt Mariakapellet og ble innviet 18. oktober 1978 av biskop Hubertus Brandenburg.

6. januar 1986 ble Rosengård en egen menighet med navnet *Maria i Rosengård katolska församling*.

Menighetsbygningen og kirken ble etter hvert for lite, og det ble anskaffet en ny tomt og etter to års byfggearbeider kunne dagens kirke bli innviet.

Kirken har innvendige utsmykninger av Eva Spångberg. Glasskunsten er utført av den polske kunstneren Malopsza.

Kirkeklokkene ble innviet 28. september 1996 og er benevnt Johannes Paul II og Ingrid av Skänninge. 

## Eksterne lenker
* Sankta Maria i Rosengård
Konfliktåret 1719

## Pågående kriger
* Den store nordiske krig (1700 – 1721)
**Russland, Det polsk-litauiske samvelde, Danmark, Sachsen, Preussen og Hannover på den ene siden
**Sverige og Holstein-Gottorp på den andre siden.
*Kvadrupelalliansekrigen (1718 – 1720)
**Storbritannia, Nederlandene, Frankrike og Østerrike på den ene siden
** Spania på den andre siden

## Hendelser
*4. juni – Russisk seier i slaget ved Ösel under den store nordiske krig.
*13. august – Slaget ved Stäket stopper et russisk framstøt i retning Stockholm.

## Fødsler

## Dødsfall
*8. desember – Ulrik C. Gyldenløve, dansk admiral (født 1678)
Oblatfedrene

**Oblatfedrene** er det vanlige navnet på en katolsk kongregasjon. Det fulle navn er  Congregatio Missionariorum **O**blatorum Beatae **M**ariae Virginis **I**mmaculatae – OMI, **Oblatene av den ubesmittede Jomfru Maria**. Ordenen har også lekmenn.

Ordenen ble grunnlagt i Aix-en-Provence i januar 1816 av Eugène de Mazenod (1782-1861), som var prest i Marseille erkebispedømme og ble ordenens første generalsuperior. Ordenen ble stadfestet 17. februar 1826 av pave Leo XII. Ordenens formål var opprinnelig å bidra til en religiøs vekkelse i Aix-området etter den franske revolusjonens religionsforfølgelser og Napoleonskrigenes uro. Ordenen vokste imidlertid ut av den lokale rammen og ble en misjonsorden med  oblatfedre i 66 land.

Eugène de Mazenod ble ordinert til biskop i 1837. Han ble helligkåret 3. desember 1995 av pave Johannes Paul II.

Generalsuperior er Louis Lougen fra USA som ble valgt på generalkapitlet 8. september til 8. oktober 2010 i Roma. I de foregående tolv årene hadde Wilhelm Steckling vært superior.

Ordenen er også virksom i Norge med oblatfedre som virker i henholdsvis Maria-menigheten i Askim og i St. Paul menighet i Bergen. Tidligere har 15 oblatfedre virket i Norge.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Asiatic Society

**The Asiatic Society** er en institusjon for asiatiske studier som ble grunnlagt av William Jones den 15. januar 1784, under et møte ledet av Robert Chambers, øverste dommer i høyesterett ved Fort William, den gangen hovedstaden i Britisk India. Ved grunnleggelsen hadde den navnet *Asiatick Society*. I 1825 ble den antikke bokstaven *k* fjernet uten noen formell resolusjon, og institusjonen ble omdøpt til *The Asiatic Society*. I 1832 ble navnet endret til *The Asiatic Society of Bengal* og igjen i 1931 til *The Royal Asiatic Society of Bengal*. Den 1. juli 1951 fikk institusjonen endelig sitt nåværende navn.

Asiatic Society har sin bygning i Park Street in Kolkata (Calcutta), hvor den flyttet inn i 1808. I 1823 ble Medical and Physical Society of Calcutta etablert, og alle møtene til denne organisasjonen ble avholdt i Asiatic Society.

## Eksterne lenker
*
Bhartṛhari

**Bhartṛhari** (devanagari: भर्तृहरि) var en indiskforfatter som virket i det 5. århundre, sannsynligvis fra 485 til 540 e.Kr. I indisk tradisjon tilskrives to innflytelsesrike tekster på sanskrit: Vākyapadīya om sanskrit-grammatikk og lingvistisk filosofi, som er en grunnleggende tekst innenfor Sphoṭa-teorien i indisk grammatisk tradisjon, og Śatakatraya («tre århundrer»»), et arbeide med dikt på sanskrit, som består av tre samlinger med omkring 100 vers hver.

Begge tekstene har hatt stor innflytelse innenfor sine respektive områder. Grammatikken inntar et holistisk syn på språkteori, og regnes blant komposisjonalitetsprinsippet hos Mimāṃsākas og andre.

Poesien består av korte vers, samlet i tre århundrer med omkring hundre dikt i hvert enkelt. Hvert århundre dveler ved en egen rasa eller estetisk modus; i sin helhet har hans diktsamling blitt høyt ansett både innenfor tradisjonen og blant moderne akademikere.

Hans navn er noen ganger blitt forvekslet med legenden om kong Bharthari.

## Referanser
Muskelkontraksjon

**Muskelkontraksjon** er aktivering av spenningsgenererende bestanddeler i muskelfibre. I fysiologi betyr ikke nødvendigvis muskelkontraksjon muskelforkortning fordi muskelspenning kan skapes uten endringer i muskellengde, slik som å holde en tung bok eller manual i samme posisjon. Avslutningen av muskelkontraksjon følges av **muskelavslapning**, som er at muskelfibrene går tilbake til sin tilstand i lav spenning.

### Isometrisk kontraksjon

En isometrisk kontraksjon av en muskel genererer spenning uten å endre lengde. Et eksempel finnes når musklene i hånden og underarmen griper en gjenstad; leddene i hånden beveger seg ikke, men muskler genererer tilstrekkelig kraft til å hindre gjenstanden i å falle ut av hånden.

## Referanser
Bygg Reis Deg

**Bygg Reis Deg** var opprinnelig en årlig fagmesse for byggenæringen, men har de siste årene vært arrangert annet hvert år. Messen arrangeres på Norges Varemesse i Lillestrøm og er den største av sitt slag i Norge. Messen går over fire dager og samler mer enn 40&nbsp;000 besøkende og over 540 utstillere.

Bygg Reis Deg fokuserer på å dekke de viktigste trendene innen bygg, bolig og anlegg. På messen arrangeres det også en rekke konferanser og seminarer hvor de pågående debattene i bransjen diskuteres.

## Historikk
Den første Bygg Reis Deg-messen, arrangert på Festningsplassen på Akershus Festning i 1954, hadde 60&nbsp;000 besøkende og 221 utstillere.

I 1963 flyttet messen til Norges Varemesse på Sjølyst.

I 2002 flyttet messen og Norges Varemesse til Lillestrøm.

## Arrangementer
* 16. - 20. oktober 2013
* 14. - 17. oktober 2015
* 18. - 21. oktober 2017

## Eiere og styre
Bygg Reis Deg AS eies av Bygningsartikel-Grossisternes Forening og Byggevareindustriens Forening.

### Styret i Bygg Reis Deg AS (per 2016)
* Styreleder: Konsernsjef Carl Otto Løvenskiold Løvenskiold-Vækerø AS
* Nestleder: Jan Halstensen, styreleder Saint-Gobain Byggevarer as
* Styremedlem: Adm. direktør Øyvind Skarholt, Byggevareindustriens Forening
* Styremedlem: Adm. direktør Asbjørn Vennebo, Optimera AS
* Styremedlem: Kategoridirektør Janicke Mathisen, Optimera AS

### Ledelse (per 2016)
* Administrerende direktør Gunnar G. Nybø
* Salgssjef Arne Markussen

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hjemmeside http://www.byggreisdeg.no
Giovanni Pietro Berti

**Giovanni Pietro Berti** (ca. 1590 – 1638) var en italiensk komponist, organist og sanger fra barokken.

## Liv og virke
I barndomsårene sang Berti i Markuskirkens kor, senere var han ansatt som tenorsanger kirkens kapell som ble ledet av under Claudio Monteverdi. I september 1624 fikk han posten som andreorganist i Markusdomen og denne stillingen hadde han til sin død. Han ble etterfulgt av Francesco Cavalli.

Berti var en av de første komponistene som brukte begrepet *cantada* («kantate»). Med det mente han ikke den formen med resitativ og arier som ble vanlig 30 år senere, men en veksling mellom tekspassasjer og instrumentale ritorneller.

Berti komponerte over femti sanger, blant annet strofiske arier og en rekke nye musikkformer:  *Dove sei gita* fra en samling fra 1624 er kanskje det første bevarte eksempelet på en da capo-arie. Sangenes hans er viktige i kammerkantatens tidlige historie. De fleste ble utgitt i de to samlingene *Cantade et arie ad una voce solo con alcune a doi* (Venezia, 1624–1627).

## Verker (utvalg)
Omtrent 50 av Bertis komposisjoner er kjent i dag.
* *Cantade e Arie ad una voce sola con alcune a doi, commode da cantarsi nel clavicembalo chitarrone dell'Alfabetto per la chitarra spagnola*. (1624)
* *Cantade e Arie ad una voce sola con alcune a doi......., libro secondo* (1627)
* Forskjellige motetter og arier som ble utgitt i samlebind mellom 1625 og 1634.

## Referanser


## Eksterne lenker
* HOASM.
Nonneseter kloster

**Nonneseter kloster ** har flere betydninger:

* Nonneseter kloster (Oslo)
* Nonneseter kloster (Bergen)
* Nonneseter kloster (Trondheim)
Michio Mado

**Michio Mado** (født 16. november 1909 i Tokuyama, død 28. februar 2014 ) var en japansk lyriker, særlig kjent som forfatter av dikt og sanger for barn. Han vant H.C. Andersen-prisen i 1994, og to av hans diktsamlinger er oversatt til engelsk av keiserinne Michiko.

Han vokste opp hos besteforeldrene, og flyttet 10 år gammel etter foreldrene til Taiwan. Han begynte å skrive dikt da han var 19, og i 1934 ble to av hans dikt antatt i barnekulturtidsskriftet *Kodomono Kuni*. Dette ble innledningen på hans karriere som forfatter av dikt og sanger for barn. Hans mest kjente dikt, *Zo-san* (Lille elefant) ble publisert i 1952, hans første diktsamling utkom i 1968: *Tempura piripiri*, og i 1993 utkom en samlebind med 1200 dikt.

Selv om han var folkeeie i Japan var det ikke før en tospråklig japansk-engelsk utgave utkom i USA, gjendiktet av den japanske keiserinnen, at han fikk et navn utenfor Japan. Samlingen *The animals* utkom i 1992 og *The magic pocket* i 1998. I diktene ga han stemme til regndråper, dyr og fjell; og for første gang kunne ikke-japanere oppleve hans korte, estetiserende dikt.

## Referanser
Claudio Saracini

**Claudio Saracini** (1586–1630) var en italiensk komponist, luttenist og sanger fra tidligbarokken.  Han var en av de mest berømte og framtredende komponister innen den monodiske stilen.

## Liv
Saracini var født inn i en adelsfamilie, sannsynligvis i Siena. Lite er kjent om utdannelsen hans, men det antas at han foretok omfattende reiser i ungdommen, for ikke bare knyttet han mange utenlandske kontakter, han tok også opp ulike lands musikkstiler i sin egen musikk. Det er ikke bevart kilder som kan dokumentere ansettelsesforhold, faktisk ser han ut til å ha vært en svært talentfull amatør, en som selv Claudio Monteverdi beundret. Saracini ble i blant kalt «Il Palusi», noe som kan tyde på at han var medlem av et akademi, men annet er ikke kjent.
 
Musikken hans ble publisert i Venezia mellom 1614 og 1624.

## Musikk og påvirkning
133 av Saracinis sanger er bevart. Alle er monodier, verdslige komposisjoner for solosang, ofte holdt i en høyt ornamentert stil med instrumentalakkompagnement. Bortsett fra én er alle på italiensk språk. Tekstene dekker et vidt spekter temaer, de kan være alvorlige, humoristiske eller erotiske. Stilen varierer fra diatonisk til kromatisk og er like eksperimentell som Sigismondo d'Indias.

Et unikt trekk hos Saracinis komposisjoner er at de i blant tar i bruk folkemusikalske trekk, deriblant musikk fra Balkan, noe som er ekstremt sjeldent i tidlig italiensk barokkmusikk. Sannsynligvis hørte Saracini folkemusikk under sine reiser i ungdommen. Påvirkningen er mest påfallende i de strofiske sangene. Én går i 5/4 – asymmetrisk metrikk er vanlig i balkansk folkemusikk.

Etter å ha vært neglisjert lenge, ble Saracinis musikk gjenstand for fornyet interesse på 1900-tallet. På grunn av musikkens eksperimentelle natur var det først bare musikkvitere som var interessert. Senere kom utøvere til, og musikken hans blir nå spilt inn relativt ofte og utgis gjerne på samlinger med verker av andre komponister fra samme epoke, for eksempel Monteverdi og Alessandro Grandi.

## Verk
* *Le Musiche... nelle quali sono Madrigali a 1 voce e continuo*, Venezia, 1614.
* *Le seconde musiche per cantar et sonar nel chitarrone arpicordo et altri stromenti. Et nel fine il Lamento della Madonna in stile recitativo*, Venezia 1620.
* *Le terze musiche...Et nel fine il pianto della Beata Maria Vergine in stile recitativo*, Venezia 1620.
* *Le quinte musiche...da cantar*, Venezia 1624.
* *Le seste musiche... da cantar*, Venezia 1624.

## Referanser


## Kilder
*Nigel Fortune, «Claudio Saracini», i *The New Grove Dictionary of Music and Musicians*, red. Stanley Sadie.  20 vol.  London, Macmillan Publishers Ltd., 1980.  ISBN 1-56159-174-2

## Eksterne lenker
*
Uri Orlev

**Uri Orlev** (hebraisk אורי אורלב‎; født **Jerzy Henryk Orlowski** 24. februar 1931 i Warszawa, død 26. juli 2022 i Jerusalem) var en israelsk barnebokforfatter. 

Orlev ble tatt til fange under andre verdenskrig og satt to år i Bergen-Belsen. Moren ble drept under krigen og han så ikke faren igjen før i 1954. 

Orlev debuterte med *Hayalei Oferet* (Blysoldatene) i 1956 og voksenromanen *Ad Mahar* (Til i morgen) i 1958. Blant hans mest kjente bøker er *Ha-Yi Be-Rehov Ha-Tziporim* (*Øya på fuglegata*; 1981, filmatisert i 1997 som *[[Øya i Fuglegata]]*) om en polskjødisk gutts opplevelser i Warszawas getto under krigen, og *Rutz, Yeled, rutz* (Løp, gutt, løp; 2001) som også handler om en polsk-jødisk gutt i 1940. Han har også skrevet *Shirim Mi-Bergen-Belsen, 1944* (Dikt fra Bergen Belsen 1944; 2005). Hans bøker er ikke oversatt til norsk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Lyngåsbanen

**Lyngåsbanen** eller **Lyngås Motorbane** var en rallycrossbane i Lier i Buskerud.

Banen var en av Norges mest kjente, og ble driftet av NMK Drammen. Banens første løp ble holdt 29. oktober 1972. Banen ble i 1979 godkjent som EM-arena for rallycross, og det første EM-løpet ble kjørt i 1980. På det meste var det 20&nbsp;000 tilskuere på banen på 1980-tallet. I 2004 ble den siste EM-rundet holdt på banen, etter 25 løp. I 2010 ble det holdt et 30-års jubileumsløp for å feire 30 år siden det første EM-løpet. Vinneren av løpet ble Sverre Isachsen fra KNA Eiker.

Lyngåsbanen hadde en sving som var oppkalt etter Martin Schanche (Schanche-svingen), og en dump etter Ludvig Hunsbedt (Ludvig-dumpa).

I 2010 ble tredje sesong av Zebra Grand Prix spilt inn på banen.

Banen var på begynnelsen av 2000-tallet truet av nedleggelse grunnet økonomiske uenigheter med grunneieren. I juni 2013 meldte NMK Drammen at klubben neppe ville få fornyet leien av banen etter 2013-sesongen.

Siste løp på Lyngåsbanen ble kjørt 1. september 2013.

## Se også
* Liste over racerbaner i Norge

## Referanser


## Eksterne lenker
* NMK Drammen
Knut Vartdal

:*For Sp-statssekretæren og fiskeridirektøren, se [[Knut Vartdal (1940)]]*
 
**Knut Vartdal** (født 1. april 1887, død 10. mars 1959) var fisker, fiskebåtreder, organisasjonsmann og ordfører. Han var født på Søndre Vartdal i Ørsta på Sunnmøre. Knut Vartdal begynte som fisker som 16-åring. 24 år gammel var han skipper under sildefiske og selfangst.

I 1922 grunnla han Vartdal Fiskeriselskap A/S. Sammen med fem brødre, som var skippere på båtene, bygde han dette selskapet opp til å bli et av de største fiskerirederlagene i landet. Knut Vartdal var første formann i representantskapet i Storsildlaget. I mange år var han formann i styret for Norges Sildesalgslag. Sammen med Georg Garshol og Hans O. Vindenes stod han bak opprettelsen av Fiskebåtredernes Forbund, organisasjonen til den havgående fiskeflåten.

Knut Vartdal var ordfører i Vartdal kommune fra 1937 til 1942, da han ble avsatt. Han trådte inn igjen i stillingen ved krigens slutt, og fungerte da som ordfører til nytt valg ble holdt.

Han ble utnevnt til Ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden.

Knut Vartdal omkom i en bilulykke i 1959. Ved hjemmet hans på Vartdal har Fiskebåtredernes Forbund reist en bauta.

## Referanser


## Eksterne lenker
* NBL-artikkel om Vartdal, skrevet av Ole Johan Østvedt.
Marshall Warren Nirenberg

**Marshall Warren Nirenberg** (født 10. april 1927, død 15. januar 2010) var en amerikansk biokjemiker, genetiker og kjemiker. Han ble tildelt Nobelprisen i fysiologi eller medisin sammen med kollegene Har Gobind Khorana og Robert W. Holley i 1968 for sitt bidrag innen genetisk koding og forklaringen av genets oppgave i proteinsyntesen. Samme år ble han også tildelt The Louisa Gross Horwitz Prize sammen med Khorana av Columbia University for sine oppdagelser.

## Referanser




## Eksterne lenker

* Profiles in Science: Biografi