Keyboard

:*Keyboard* kan også henvise til et tastatur til en datamaskin.*
*'Keyboard** eller **tangentinstrument*' er en vid betegnelse som brukes om forskjellige elektroniske tangentinstrument, som for eksempel [[synthesizer]]e, digitale [[piano]]er og [[MIDI]]-keyboard. Selv om keyboard brukes om de fleste elektroniske tangentinstrumenter, brukes ordet i mange sammenhenger om «hjemme-synther», altså synthesizere som har mange forskjellige forhåndslagrede lyder, rytmer og innebygde høytalere. Disse synthesizerne har som oftest 61 uveide tangenter. De som spiller på et keyboard kalles [[keyboardist]]er.

Det finnes keyboard med vektede tangenter, som finnes på pianoer samt uveide tangenter, som finnes på de fleste gamle [[orgel|orgler]]. Semiveide tangenter finnes også, og er som oftest plasttangenter med litt motstand i. De fleste klaviaturer er i ulike omfang anslagsfølsomme. Det betyr at lyden fra anslaget bytter styrke avhengig av, hvor hardt eller raskt det trykkes på tangenten. På et akustisk piano utløses et trykk på tangentene en hammer, som slår på en streng inne i pianoet og dermed lager en tone. Fornemmelsen i fingeren av den prosessen, som trykket på tangenten utløser inne i pianoet, forsøkes gjenskapt med særskilte virkemidler, slik at et elektrisk piano ikke bare lyder, men også føles som et akustisk piano.

== Historie ==

Keyboard eller klaverinstrument kan spores tilbake til [[antikken]]s *organon hydraulikon*, det vil si [[vannorgel]], på 300-tallet f.Kr., og utviklet seg senere til [[pipeorgel]] og mindre bærbare og positive orgler. [[Klavikord]]et og [[cembalo]] (eller harpsikord) dukket opp på [[1300-tallet]]. Teknologiske framskritt førte til mer avanserte klaverinstrumenter, herunder den moderne 12-toneversjonen. I utgangspunktet kunne instrumenter som pipeorgel og cembalo bare produsere lyder med ett volum. Innovasjonen fra 1700-tallet, *pianoforte*, det vil si [[piano]], med hammere som slo metallstrenger ved hjelp av tangenttrykk, muliggjorde dynamisk lydvariasjon.

Elektriske keyboarder eller klaverinstrumenter begynte med bruk av elektrisk lydteknologi. Det første var strengeinstrumentet Denis d'Or, laget av Václav Prokop Diviš i 1748, med 700 elektrifiserte strenger. I 1760 introduserte Jean Baptiste Thillaie de Laborde *clavecin électrique*, et elektrisk aktivert tagentinstrument uten lydproduksjon. [[Elisha Gray]] oppfant den musikalske telegrafen i 1874, som produserte lyd gjennom elektromagnetiske vibrasjoner. Gray la senere til en [[oscillator]] med én tone og en diafragma- eller membranbasert [[høyttaler]] for hørbarhet.

I 1973 introduserte [[Yamaha GX-1]] en tidlig [[polyfoni]]sk [[synthesizer]] med åtte stemmer. EP-30 fra selskapet [[Roland Corporation]] i 1974 ble det første berøringsfølsomme keyboardet. Roland utga også ut tidlige polyfoniske strengesynthesizere, RS-101 i 1975 og RS-202 i 1976.

I 1975 kombinerte Moogs Polymoog en synthesizer med et orgel, og tilbød full polyfoni gjennom individuelle kretskort. Crumars «Multiman»-orgel med synthesizer kom, og ARP Omni kombinerte en synthesizer med en strengemaskin og bass i 1976. Korgs PE-1000 det året hadde en dedikert [[akustiske overflatebølger]] (SAW) oscillator for hver tone.

I 1977 introduserte de polyfoniske synthesizerne Yamaha CS-60 og CS-80 «minne». I 1978 introduserte [[Oberheim]]s OB-1 elektronisk lagring av lydinnstillinger. Det året tilbød Sequential Circuits Prophet-5 funksjonen i en femstemmig polyfonisk synthesizer. Fenders [[Rhodes Chroma]], det første datastyrte keyboardet, var et resultat av at ARPs ingeniører ble kjøpt opp av Fender i 1979. Etterfølgeren, Chroma Polaris, utgitt i 1984, hadde «Chroma»-porten.

== Referanser ==
<references />

== Eksterne lenker ==
* 
* [https://www.musikkordboken.no/ord-t.html Oppslagsord på T], *Musikkordboken''