St. Johanneslogen Kolbein til den opgaaende Sol

**St. Johanneslogen Kolbein til den oppgaaende Sol** er St. Johannesloge nr. 23 i Den Norske Frimurerorden. Den ble innviet den 15. november 1891 i Lillehammer, og ble flyttet den 9. juli 1915 til Christiania.

Losjen er en av fem losjer som ble grunnlagt med en patent fra den tyske storlosjen Zur Sonne i Bayreuth i Bayern. Losjen var opprinnelig underlagt Provinciallogen Polarstjernen/St. Johannes Logeforbundet Polarstjernen.

Losjens valgspråk er **Ex Orient Lux** (Lyset fra Østen).

## Navnet
Losjen er oppkalt etter Kolbein Sterke, som ifølge kapittel 113 av Olav den helliges saga bidro til kristningen av bøndene i Gudbrandsdalen ved å knuse hersen (høvdingen) Dale-Gudbrands gudebilde av den norrøne guden Tor.

I sagaen beskriver Snorre Sturlasson på 1230-tallet om en hendelse fra et Ting mellom kong Olav's følge og bøndene i Dalen under ledelse av Dale-Gudbrand. Under dette Tinget ble det utvekslet meninger mellom kong Olav og Dale-Gudbrand om deres respektive guder. Under denne samtalen ga Dale-Gudbrand uttrykk for at han ikke kunne se Olav's kristne gud, men at hans egen gud var fullt synlig.

Neste morgen møttes de igjen til Ting. Kong Olav hadde en mann i sin flokk som het Kolbein Sterke. Han var alltid bevæpnet med sverd ved lend, men bar dessuten en stor klubbe i hånden. Kongen avtale med Kolbein at han under møtet med bøndene skulle stå ved kongens side.

Da Tinget var satt, kom en flokk bærende med gudebildet av Tor. Det var pyntet med gull og sølv, og sto på en ramme. Figuren var hul. Den ble daglig fôret med både brød og kjøtt. Figuren ble satt ned midt på Tingvollen, og bøndene bøyde seg i ærbødighet for den. Kong Olav og hans menn satt på den ene siden, og Dale-Gudbrand og hans menn på den andre. Så spurte Dale-Gudbrand kongen om hvor hans gud var. Nå er vår gud kommet, sa Dale-Gudbrand - Han som rår for alt. Og Dale-Gudbrand anbefalte kong Olav og hans menn å godta denne mektige gud.

Kong Olav avtalte da med Kolbein at hvis bøndene så bort fra gudebildet mens kongen talte, så skulle Kolbein dra til det med klubben så hardt han kunne. Så talte kongen til bøndene og Dale-Gudbrand: «Nå skal dere snart få se vår gud. Dere skremmer oss med deres gud, men nå tror jeg at det snart skal gå ham ille. Se nå opp mot Øst, der kommer vår gud med Stort Lys.» Da rant solen akkurat over åsene i Øst, og alle så dit. I dette øyeblikk slo Kolbein Sterke til gudebildet med sin klubbe. Figuren gikk i stykker, og ut strømmet all slags utøy, mus, rotter, øgler og ormer.

Bøndene forsøkte å redde seg unna, men kong Olav's menn hadde på forhånd senket båtene ved elvebredden og jaget bort hestene. Det var derfor ingen som kom seg unna. Kong Olav kalte da alle til seg igjen, holdt Ting med dem, og det hele endte med at bøndene tok imot kong Olav's kristne gud.

Beretningen er grunnlaget for losjens navn. Dens arbeide skulle bidra til å knuse det falske, og bygge i sannhet og lys.

### Våpenskjold
Losjens våpenskjold symboliserer øyeblikket da solen rant under slaget på Hundorp og gudebildet ble slått i stykker mens ormer og rotter føk ut. Våpenskjoldet er trekantet med en stilisert sol i gull på blå bunn.

Losjens valgspråk er **Ex Orient Lux** (Lyset fra Østen).

## Historie
### Broderforeningen Kolbein til den opgaaende Sol
Losjens historie starter med en broderforening underlagt St. Johanneslogen Olaf Kyrre til det gyldne Kjæde i Christiania. To medlemmer av loge Olaf Kyrre, Einar Østgaard og Joh. S. Christiansen, arbeidet som handelsreisende i Lillehammer og i bygdene rundt Mjøsa. Gjennom deres kontaktflate, ble flere personer opptatt som medlemmer av loge Olaf Kyrre.

Den første som ble innviet i loge Olaf Kyrre, var Proprietær Christian Hunder fra Øyer. Den 28. februar 1891 ble broderforeningen stiftet i Lillehammer under hans ledelse.

Den 31. mai 1891 ble det sendt en søknad til loge Olaf Kyrre om å opphøyes til loge, under den tyske storlosjen Zur Sonne i Bayreuth i Bayern. Godkjennelsen fra *Zur Sonne* kom den 29. juli 1891.

### Selvstendig loge (1891–1903)
Den 15. november 1891 ble losjen innviet i Lillehammer, som den tredje humanitære St. Johannesloge i Norge. Losjens første *recipiend* (innviede) var Anders Sandvig (1862–1950). Den 2. juli 1904 grunnla han museet Maihaugen på Lillehammer. Senere ble han utnevnt til Lillehammers eneste æresborger.

Losjen inngikk en leieavtale om lokaler i et nytt bygg, og de nye lokalene ble innviet den 30. januar 1898. En økonomisk depresjon skulle imidlertid skape problemer. Området opplevde fraflytting, og i 1900 var bare 24 av losjens brødre fortsatt bosatt på Lillehammer. Losjens svake økonomi førte til at leien av lokalene ble sagt opp den 1. februar 1902.

### Sovende loge (1903–1915)
Den tyske storlosjen *Zur Sonne* ba om at losjens ritual og patent skulle sendes til Provinciallogen i Kristiania. Dette ble vedtatt på losjens rådsmøte den 20. august 1902, og den 5. desember 1903 erklærte losjen seg som «hvilende».

Mange av brødrene sluttet seg til en broderforening i Hamar, som ble opprettet under loge Olaf Kyrre i 1891.

### Losjen flyttes til Christiania (1915)
Loge Olaf Kyrre hadde mange medlemmer etter datidens forhold, og under et logemøte med 29 brødre tilstede i begynnelsen av mai 1915, ble det besluttet å søke om opprettelsen av en ny broderforening i Christiania. Søknaden ble godkjent av loge Olaf Kyrre den 19. mai.

Broderforeningen avholdt sitt første møte den 26. mai, med 41 medlemmer. Tidligere Ordførende Mester i loge Olaf Kyrre, Anstein Myhr, foreslo på møtet å flytte loge Kolbein til den opgaaende sol til Christiana, dersom Provinciallogen Polarstjernen godkjente dette.

På et lærlingemøte i Olav Kyrre den 2. juni, ble det vedtatt å dele loge Olaf Kyrre i to loger. Den 9. juli 1915 avholdt loge Kolbein sitt første Logerådsmøte i Nedre Slottsgate 1 (Gamle Rådhus), Christiania under ledelse av Ordførende Mester Anstein Myhr, med 48 medlemmer. Den 3. november samme år ble det første ordinære logemøte avholdt.

### Mellomkrigstiden
I forbindelse med en ombygging av logelokalet, ble møtene i losjene Olaf Kyrre og Kolbein i årene 1916&ndash;1917 avholdt i lokalene til Odd Fellow logen Norvegia i Kristian Augusts gate 6.

Den 8. desember 1917 flyttet begge losjene tilbake til *A/S Frimurerhuset* i Nedre Slottsgate 1. I logeåret 1917 - 18 ble holdt opptil tre møter i uken.  Ved grunnleggelsen av St. Johanneslogen Haakon til de tre Lys den 27. mars 1920, huset denne bygningen tre loger underlagt Provinciallogen Polarstjernen.

### Etter 1945
Etter frigjøringsdagen den 8. mai 1945 ble lokalene i Nedre Slottsgate 1 tatt i bruk av frigjøringsstyrkene. I mai samme år ble et embedsmannsmøte avholdt hjemme hos broder Albert Carlsen, og det første logemøtet ble avholdt i restaurant Lidoens selskapslokaler den 2. oktober 1945.

På møte i Logerådet den 8. november 1946 ble planene for en sammenslutning med Den Norske Frimurerorden tatt opp, og et flertall var for dette. I Logerådsmøte den 18. november ble planen vedtatt.

Sammenslutningen innebar at brødre med III grad fikk tilgang til høygradene i det svenske frimurersystem. De tidligere Polarstjernelogene har likevel beholdt sine opprinnelige ritualer.

Losjen arbeider, som én av seks i Norge, med ritualer som avviker fra ritualene de andre St. Johannes logene i Den Norske Frimurerorden.

Den 7. september 1960 ble losjen innlemmet i Den Norske Frimurerorden som St. Johannesloge nr. 23.

I møte i grad den 7. september 1960 ble det referert skriv fra O.S.M. av 26. august angående om- og på-bygging av Ordenens Stamhus i Nedre Vollgate 19 for å samle arbeidet i Oslo-logene der.

Den 27. september 1961 ble siste møte i I grad avholdt i Nedre Slottsgate. Onsdag 4. oktober 1961 avholdt Loge Kolbein så sitt første møte i Nedre Vollgate.

I 1970-årene ble det tatt regelmessig kontakt med flere utenbys St. Johannesloger. Også innen Stamhuset er det gjensidige besøksmøter. På grunn av de noe forskjellige ritualene er slike besøk meget givende for alle.

## Ordførende Mestere
Losjen har hatt følgende Ordførende Mestere:

## Litteratur
* Matrikkel over Den Norske Frimurerorden for arbeidsåret 1996/97, Aktietrykkeriet i Trondhjem
* Matrikkel over Den Norske Frimurerorden for arbeidsåret 2007, Aktietrykkeriet i Trondhjem

## Referanser