open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Río de la Plata

**Río de la Plata** er en 290 km lang bukt av Atlanterhavet beliggende mellom Uruguay og Argentina. I Río de la Platas estuarium (brakkvannsområde) munner elvene Uruguay og Paraná ut.

Río de la Plata ble oppdaget av sjømannen Juan Díaz de Solís i 1516. Elven fikk navnet Río de la Plata («Sølvelven») på grunn av de rike sølvforekomstene oppover langs elven.

## Eksterne lenker
*
Ski-VM 1991

**Ski-VM 1991** ble arrangert 7.&ndash;21. februar i Val di Fiemme i Italia.

Endringer i programmet fra forrige ski-VM var at 15 km klassisk for menn ble erstattet med 10 km klassisk og at kvinnenes 10 km klassisk ble erstattet med 15 km klassisk. 

Det ble konkurrert i 15 øvelser, av disse var det 4 lagøvelser. Norge tok 10 av 45 medaljer, mens Sverige og Sovjetunionen vant 8 medaljer hver. Jelena Välbe ble den mestvinnende utøveren med fire medaljer, tre gull og en sølv.

## Resultater
### Langrenn
#### Menn
**10 km klassisk**
***11. februar**

**15 km fri teknikk**
***9. februar**

**30 km klassisk**
***7. februar**

**50 km fri teknikk**
***17. februar**

**4 x 10 km stafett**
***15. februar**

*1. og 2. etappe gikk i klassisk, 3. og 4. etappe i fri teknikk.

#### Kvinner
**5 km klassisk**
***12. februar**

**10 km fri teknikk**
***10. februar**

**15 km klassisk**
***8. februar**

**30 km fri teknikk**
***16. februar**

**4 x 5 km stafett**
***15. februar**

*1. og 2. etappe gikk i klassisk, 3. og 4. etappe i fri teknikk.

### Kombinert
**Individuelt (Normalbakke K90 / 15 km)**
***7. februar**

**Lagkonkurranse (Normalbakke K 90 / 3×5 km)**
***13. februar**

### Skihopping
**Normalbakke K90**
***16. februar**

**Stor bakke K120**
***10. februar**

**Lagkonkurranse stor bakke K 120**
***8. februar**

## Medaljestatistikk
:  
### Nasjoner

## Kilder
* 
* Offisielle resultater, langrenn hos fis-ski.com
* Offisielle resultater, skihopping hos fis-ski.com
* Offisielle resultater, kombinert hos fis-ski.com
Ski-VM 1997

**Ski-VM 1997** ble arrangert i tidsrommet 21. februar&ndash;2. mars i og rundt Granåsen skisenter i Trondheim.

Det ble konkurrert i 15 øvelser, av disse var det fire lagøvelser. Norge tok 11 av 45 medaljer, mens Russland tok 10 medaljer. Russland ble mesterskapets beste nasjon med seks gull og Norge ble nest beste nasjon med fire gull. 

Jelena Välbe fra Russland tok 5 medaljer og ble historisk ved å ta gullmedalje i alle fem langrennsøvelser for kvinner. Bjørn Dæhlie vant også fem medaljer, to individuelle gull, én sølv, én bronse, og stafettgull.

## Resultater
### Langrenn
#### Menn
**10 km klassisk**
***24. februar**

**15 km jaktstart fri teknikk**
***25. februar**

**30 km fri teknikk**
***21. februar**

**50 km klassisk**
***2. mars**

**4 x 10 km stafett**
***28. februar**

#### Kvinner
**5 km klassisk**
***23. februar**

*Ljubov Jegorova hadde best tid i mål, men hun ble diskvalifisert etter å ha avlagt positiv dopingprøve på det forbudte medikamentet bromantan.

**10 km jaktstart fri teknikk**
***24. februar**

**15 km fri teknikk**
***21. februar**

**30 km klassisk**
***1. mars**

**4 x 5 km stafett**
***28. februar**

### Kombinert
**Individuelt (normalbakke / 15 km)**
***22. februar**

**Lagkonkurranse (normalbakke K90 / 4x5 km)**
***23. februar**

### Skihopping
**Normalbakke K90**
***22. februar**

**Stor bakke K120**
***1. mars**

**Lagkonkurranse stor bakke K120**
***27. februar**

## Medaljestatistikk
:  
### Nasjoner

## Referanser


## Kilder
* FIS Resultatside langrenn hos *FIS-Ski.com*
* FIS Resultatside skihopping hos *FIS-Ski.com*
* FIS Resultatside kombinert hos *FIS-Ski.com*
Ski-VM 1999

**Ski-VM 1999** ble arrangert fra 19. til 28. februar 1999 i Ramsau am Dachstein i Østerrike. Storbakkeøvelsene i skihopping og kombinert ble arrangert i Paul Außerleitner-bakken i Bischofshofen.

Ny øvelse var individuell sprint i kombinert med hopp i normalbakke og 7,5 km langrenn.

Det ble konkurrert i 16 øvelser, av disse var det 4 lagøvelser. Norge tok 9 av 48 medaljer, mens Russland vant 7 medaljer. Mika Myllylä ble den mestvinnende utøveren med fire medaljer, tre gullmedaljer og en sølv. Bjarte Engen Vik og Stefania Belmondo vant tre medaljer, begge tok to gull og en sølvmedalje. 

## Resultater
### Langrenn
#### Menn
**10 km klassisk**
***22. februar**

**15 km jaktstart fri teknikk**
***23. februar**

**30 km fri teknikk**
***19. februar**

**50 km klassisk**
***28. februar**

**4 x 10 km stafett**
***24. februar**

#### Kvinner
**5 km klassisk**
***22. februar**

**10 km jaktstart fri teknikk**
***23. februar**

**15 km fri teknikk**
***19. februar**

**30 km klassisk**
***27. februar**

**4 x 5 km stafett**
***26. februar**

### Kombinert
**Individuelt sprint (normalbakke K90 / 7,5 km langrenn)**
***27. februar**

**Individuelt (normalbakke K90 /15 km)**
***20. februar**

**Lagkonkurranse (storbakke / 4x5 km)**
***25. februar**

### Skihopping
**Normalbakke K90**
***26. februar**

**Stor bakke K120**
***21. februar**

**Lagkonkurranse stor bakke**
***20. februar**

## Medaljestatistikk
:  
### Nasjoner

## Eksterne lenker
* FIS Resultatside langrenn hos *FIS-Ski.com*
* FIS Resultatside skihopping hos *FIS-Ski.com*
* FIS Resultatside kombinert hos *FIS-Ski.com*

## Kilder
*
CSWS

**Continuous Spike Wave during Slow sleep** er en tilstand hvor man har kontinuerlig spike-wave-aktivitet i EEG i non REM søvn (*slow sleep*). CSWS er koblet til flere sykdommer som Landau-Kleffners syndrom og *epilepsi med CSWS-syndromet*. I den klassiske definisjonen kreves det epileptiformaktivitet i 85 % av tiden i nREM søvn, men det er vist at pasienter kan ha symptomer med epileptiform aktivitet i 40 % av tiden (se FNEA). I den senere tid er CSWS også koblet til andre kognitive forstyrrelser som ADHD, ASD og læringsvansker.
ASD

**ASD** er forkortelse for blant annet: 

* Autismespekterforstyrrelser
* Australian Signals Directorate, Australias signaletterretningsorganisasjon.
* Arbeids- og sosialdepartementet, et norsk departement.
Demokrati (teaterstykke)

***Demokrati*** er et teaterstykke av briten Michael Frayn. Det hadde première i London i 2003, og ble satt opp på National Theatre og West End Theatre, hvor det var en stor suksess. Senere er det blitt satt opp på teatre i København og på Broadway i New York. Høsten 2005 ble det satt opp på Nationaltheatret i Oslo. Det omhandler den tyske kansleren Willy Brandts fall i 1974 gjennom avsløringen av den kommunistiske spionen Günter Guillaume som arbeidet som sekretær for Brandt og hørte til kanslerens innerste krets. Noe av stykket finner sted Hamar i Norge.
Anita Killi

**Anita Killi** (født 17. januar 1968 i Stavanger) er en norsk animatør og filmskaper. 

## Bakgrunn og arbeid
Anita Killi studerte grafisk design og illustrasjon ved Statens håndverks- og kunstindustriskole (SHKS) i Oslo fra 1988 til 1990 og animasjon ved Høgskolen i Volda fra 1990 til 1992. Hun tok hovedoppgave i animasjon ved SHKS i 1996. Hun har også hatt studieopphold i Estland.

Anita Killi har laget en rekke prisbelønte animasjonsfilmer, blant annet *Tornehekken* fra 2001, som er den norske filmen som fikk flest utenlandske priser i 2002. I tillegg til animerte kunstneriske kortfilmer, har hun også laget animerte reklamefilmer og sekvenser i dokumentarfilmer og bedriftsfilmer. Hun har også arbeidet med *Gorm, trollungen på Dovrefjell*. I 2009 ble hun ferdig med tegnefilmen *[[Sinna Mann (film)|Sinna Mann]]*. Den handler om familievold  og bygger på Gro Dahles og Svein Nyhus' bildebok med samme navn. Filmen hadde fram til 2011 blitt vist på nesten hundre filmfestivaler og vunnet over førti priser. Det gjorde Anita Killi til den mest prisbelønte filmskaperen i hele verden i 2010.

Anita Killi har siden 1995 drevet animasjonsstudioet Trollfilm AS på familiegården Megarden på Dovre. Teknikken i de største filmene er en kombinasjon av  cut-out- og objektanimasjon i multiplan-teknikk, det vil si tegnefilm filmet i flere plan. 

## Filmer (utvalg)
* 1992: *Glassballen*, 4 min. (regi)
* 1994: *Sirkel*, 5 min. (animatør)
* 1996: *Lávrasiid Áigi* eller *Solens datter* (internasjonal tittel *Daughter of the Sun*), 12 min. (regi)
* 1997: *Langt, langt borte* (*Far, Far Away*), 4 min. (animatør)
* 1999: *Kongen som ville ha mer enn en krone*
* 2001: *Tornehekken* (*The Hedge of Thorns*), 13 min. (regi)
* 2009: *[[Sinna mann (film)|Sinna mann]]* (*Angry Man*), animasjonsfilm basert på bildeboka *[[Sinna Mann]]*

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Trollfilm A/S om Anita Killi
*  Zentropa om Anita Killi
*  Om Anita Killis animasjonsteknikk
Wilhelm Hoegner

**Wilhelm Hoegner** (født 23. september 1887 i München, død 5. mars 1980) var en tysk jurist og politiker (SPD). Han var ministerpresident i Bayern fra 1945 til 1946 og 1954 til 1957. Han var på det tidspunkt den eneste bayerske ministerpresident etter krigen som ikke hadde tilhørt CSU.

## Liv

Hoegner var det syvende av en jernbanearbeiders 13 barn. I 1914 meldte han seg som frivillig i første verdenskrig, men slapp av helsemessige årsaker. 

Han studerte jus og var mellom 1919 og 1933 virksom som statsadvokat og dommer. Han ble medlem av SPD i 1919. Mellom 1924 og 1930 var han medlem av den bayerske landdagen (delstatsparlamentet) og mellom 1930 og 1933 medlem av den tyske Riksdagen. Han var kjent som en stor motstander av nasjonalsosialistene, og holdt kraftige taler mot dem i Riksdagen. I 1933 dro han i eksil i Sveits. Da han kom tilbake til Bayern i 1945 ble han innsatt som kommissarisk ministerpresident, men ble ikke valgt ved valgene i 1946. Derimot ble han justisminister i Hans Ehards kabinett frem til 1947. Mellom 1948 og 1950 var han riksadvokat i Bayern. Etter landdagsvalget i 1950 ble han bayersk innenriksminister i en koalisjon bestående av CSU og SPD, og i 1954 ble han bayersk ministerpresident i en regjering bestående av alle partier unntatt CSU. En sentral person i forhandlingene var daværende formann i bayersk SPD Waldemar von Knoeringen. Etter landdagsvalgene i 1957 brøt denne koalisjonen av fire partier sammen, og Hoegner måtte gå av. Han var medlem av Forbundsdagen mellom 1961 og 1962.

## Publikasjoner
* *Der Faschismus und die Intellektuellen* (1934)
* *Politik und Moral* (1937)
* *Die verratene Republik. Geschichte der deutschen Gegenrevolution* (1958)
* *Der schwierige Außenseiter. Erinnerungen eines Abgeordneten, Emigranten und Ministerpräsidenten* (1959)
* *Flucht vor Hitler. Erinnerungen an die Kapitulation der ersten deutschen Republik 1933* (1977)

## Referanser


## Eksterne lenker
* »Der Volksbetrug der Nationalsozialisten« (Rede im Deutschen Reichstag 1930)
Åbjøra kraftverk

**Åbjøra kraftverk** ligger i Nord-Aurdal kommune i Innlandet fylke.

Kraftverket ble bygget i årene 1949–1951, og ble ombygget i 2002. Det har francisturbin på 94&nbsp;MW, og midlere årsproduksjon er på 519&nbsp;GWh.

Opprinnelig var det tre doble peltonturbiner som ga en samlet effekt på 81 MW. Ombygging til francisturbin har gitt en økning på 13 MW. Det kommer delvis av at fallhøyden er øket med 15 meter, fordi en francisturbin kan plasseres under vannspeilet.

Kraftverket utnytter en fallhøyde på 442 meter fra Ølsjøen ned til utløpet ved Aurdalsfjorden.

Kraftverket har en slukeevne på 24&nbsp;m³/s.  Åbjøra har et nedbørsfelt på 871&nbsp;km², og i tillegg til inntaksmagasinet er det regulering på Helin, Flyvatn, Storevatnet og Tisleifjorden.

Kraftverket eies av Skagerak Kraft.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Skagerak Kraft
Odd Klippenvåg

**Odd Klippenvåg** (født 22. mai 1951 i Vågan i Lofoten) er en norsk forfatter.

Klippenvåg vokste opp i Vågan i Lofoten, og flyttet til Oslo i 1970. Han utdannet seg til cand. philol. ved Universitetet i Oslo, med fagene tysk, historie og nordisk. Deretter var han lærer i videregående skole frem til han i 1996 ble forfatter på heltid.

Klippenvåg debuterte med romanen *Nattbilde* i 1978, og har siden utgitt en rekke romaner og noveller. Noen tematiserer homofilt samliv, blant dem er romanen *Otto, Otto* og novellesamlingen *Body & Soul*. Han har også skrevet en trilogi over klassiske komponisters liv. Den består av romanene *Bruckner. En lengsel* (om Anton Bruckner), *Camille* (om Camille Saint-Säens) og *Prins Carlo* (om Carlo Gesualdo).

I 1998 ble Odd Klippenvåg tildelt Havmannprisen for novellesamlingen *Body & Soul,* i 2014 mottok han Riksmålsforbundets litteraturpris for romanen *Ada* og i 2021 ble han tildelt Ungdommens kritikerpris for novellesamlingen *En lykkelig gift mann og andre noveller*.

## Bibliografi
* 1978: *Nattbilde* (roman)
* 1979: *Ingen fugl Fønix* (noveller)
* 1983: *Otto.Otto* (roman)
* 1985: *Det sønderknuste hjertet* (roman)
* 1987: *Dagers ende* (roman)
* 1989: *Triptykon* (roman)
* 1991: *Et virkelig liv* (roman)
* 1996: *Utsatt hjemkomst* (roman)
* 1997: *Bruckner – en lengsel* (roman)
* 1998: *Body & Soul* (noveller)
* 2000: *Forventninger og innfrielse* (noveller)
* 2001: *Camille* (roman)
* 2003: *Et spørsmål om trøst* (noveller)
* 2005: *Prins Carlo* (roman)
* 2006: *Nord og andre noveller* (noveller)
* 2008: *Tingenes tilstand* (roman)
* 2009: *Sikadene* (noveller)
* 2011: *Ljublju* (roman)
* 2013: 2013: *Et personlig anliggende* (roman)
* 2014: *Ada* (roman)
* 2016: *En enda større ensomhet* – noveller
* 2018: *Et elskelig menneske* (roman)
* 2020: *En lykkelig gift mann : og andre noveller* (noveller)
* 2022: *I skyggen av Eiliv* (roman)

## Priser
* 1998: Havmannprisen – for *Body & Soul*
* 2014: Riksmålsforbundets litteraturpris – for *Ada*
* 2020: Havmannprisen – for *En lykkelig gift mann*
* 2021: Ungdommens kritikerpris – for *En lykkelig gift mann*

## Referanser


## Eksterne lenker
* *Presentasjon av Odd Klippenvåg i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
* Odd Klippenvåg i Cappelen Damm Forlag
* Odd Klippenvåg i NRK Forfatter
* Raimund Wolfert: *Das Leben, wie es ist: Dem Norweger Odd Klippenvåg gelingt Romandebüt auf Deutsch*, s. 34-37. (pdf)
Nikolaikirken på Gran

**Nikolaikirken** er den største av to steinkirker fra middelalderen på Granavollen i Gran kommune, Innlandet fylke. De to kirkene går under fellesnavnet Søsterkirkene på Granavollen. Det har vært vanlig å datere Mariakirken til rundt midten eller siste halvdel av 1100-tallet og Nikolaikirken til noe senere i det samme århundret (basert på opprettelsen av Hamar bispedømme i 1153), men noen har også ment at den større kirken først ble bygget i første halvdel av 1200-tallet. Ekroll *m.fl.* (2000) poengterer at Nikolaikirken har to middelalderske byggefaser. Første fase plasseres stilmessig på 1100-tallet og ombyggingen (andre byggefase) til slutten av 1200-tallet eller omkring år 1300.

Nicolaikirken har 250 plasser, og var trolig fylkeskirke og sognekirke. Kirken er en basilika, med midtskip og to sideskip der kraftige romanske søylerekker løfter taket over ytterveggene og gir luft i rommet. Den har firefaset ribbehvelv over midtskipet med to travéer og tønnehvelv i sideskipene. Veggene er hvitkalket, med koret innrammet av en steinbue.

## Eksteriøret
Stilistisk er Nikolaikirken nært beslektet med den gamle domkirken på Hamar, Gamle Aker kirke i Oslo og Ringsaker kirke. Det felles forbildet var Hallvardskatedralen nordøst for Oslo torg (krysset Bispegata-Oslo gate) i Gamlebyen i Oslo. Hallvardskatedralen innledet en ny æra i kirkebyggerkunsten her til lands. Mens domkirkene i Trondheim, Bergen og Stavanger var inspirert av kirkebygg i vest, ble Hallvardskatedralen bygd etter inspirasjon fra nyere kirkebygg lenger sør og øst i Europa.

### Kirketårnet
Nikolaikirkens kraftige tårn mener fagfolk at kirken fikk allerede på slutten av 1200-tallet, denne utbyggingen endret kirkens kor fra apsidalt (halvsirkelformet) til rett, samme form som i  Mariakirken, den andre av Søsterkirkene. Nikolaikirkens tårn har hatt et høyt spir, men dette ble ødelagt under brannen i 1799.

## Interiøret

Mye av det opprinnelige interiøret gikk tapt i brannen i 1799, og den hardhendte moderniseringen i 1860-årene må ta mye av skylden for det tapte interiøret.

Altertavlen fra 1625 ble reddet gjennom både brannen i 1799 og perioder hvor den ikke var i kirken. Den kan ha vært et alterskap med fløyer som kunne åpnes og lukkes. Midtfeltet viser korsfestelsen, flankert av syndefallet og kobberslangen.

Prekestolen er fra 1728 og er utsmykket med akantusdekor. Den ble restaurert og fikk ny himling i 1960. Under denne restaureringen ble benkene i kirken erstattet med løse stoler.

Døpefonten er fra samme tid som prekestolen, mens fatet er en del eldre. Tidligere hadde kirken en døpefont i stein som stod ved vestdøren. I koret står det dessuten ei lita almissetavle med et maleri av Søsterkirkene fra før de brant (Nikolaikirken i 1799 og Mariakirken i 1813).

Maleriet som viser nattverden var tidligere alterbilde. 

Kirken har glassmalerier og det i øst som er lagd av Frøydis Haavardsholm.

Pipeorgel fra Paul Ott, Tyskland, bygget i 1979.

## Referanser




## Litteratur
* Ekroll, Øystein, Stige, Morten, Havran, Jiri, *Middelalder i Stein* bind 1 i serien *Kirker i Norge*, Oslo 2000, ISBN 82-91399-09-3

## Eksterne lenker
*
Stella East

**Stella Dorothy Loring East** (født 1955) er en kanadisk-norsk billedkunstner og illustratør fra provinsen Ontario i Canada. 

## Bakgrunn og arbeid
Stella East har utdannelse fra Canada, USA, England og Vestlandets Kunstakademi i Bergen. Siden midten av 1980-tallet har hun illustrert en rekke bøker, blant annet *Julemysteriet* av Jostein Gaarder, og ei bok om Buddhas tidligere liv skrevet av Tor Åge Bringsværd. Den siste er òg utgitt på tysk. *Ulveungen Sim: Fortellinger om verden utenfor*, 2006, har hun illustrert og skrevet selv. Boka ble innkjøpt av Kulturrådets innkjøpsordning, ble tildelt *diplom* i Årets Vakreste Bøker 2007, og utgitt på tysk og dansk. Stella East har òg arbeid med offentlige utsmykkingsoppdrag, har hatt flere utstillinger og har mottatt flere priser og stipend.

Stella Easts bilder er preget av glødende farger, tydelige detaljer og en myk og malerisk naturalisme. Motivene har ofte et anstrøk av surrealisme med dekorative og symbolske elementer.

Stella East bor og arbeider i Oslo.

## Bibliografi
### Billedbøker
* 1987: Wenche Krossøy: *Gullnøkkelen* – utgitt av Eide forlag, Bergen
* 1987: Tor Åge Bringsværd: *Heimdalls sønner* – Gyldendal Norsk Forlag, Oslo
* 1990: Eyvind Skeie / Hyemeyohsts Storm: *Syngende Stein* – Eide forlag
* 1992: Ivar Selmer-Olsen: * Glemmekista* – Tiden Norsk Forlag, Oslo *
* 1995: Jostein Gaarder: *[[Julemysteriet]]* - Aschehoug forlag, Oslo
* 1999: Maxine Trottier: *Dreamstones* – Stoddart Kids, Toronto (Thorup Forlag, København 2000)
* 2003: Maxine Trottier: *The Paint Box* – Fitzhenry & Whiteside, Toronto (Thorup Forlag, København 2003)
* 2003: Tor Åge Bringsværd: *[[Buddha]]* – Gyldendal Norsk Forlag (Carl Hanser Verlag, München 2003)
* 2006: Stella East: *Ulveungen Sim* – Skald forlag, Leikanger (Thorup Forlag, København 2007 og Carl Hanser Verlag, München, 2009)

### Illustrerte bøker
* 1988: Edith Nesbit: *Jernbaneborna* – *The Railway Children*, oversatt av Inger Margrethe Gaarder, utgitt av Bokklubbens Barn, Oslo
* 1991: Marianne Havdal: *Forden og andre fortellinger* – Gyldendal Norsk Forlag, Oslo
* 1991: *[[Å jul med din glede]]* – redaktør Trine Kolderup Flaten, Eide Forlag, Bergen
* 1992: *En bestemors julebok for de små.* – redaktør Trine Kolderup Flaten. Eide forlag, Bergen
* 1994: Berit Molander: *Bibi Bak Bomber og Burka* – Kirkens Nødhjelp, Oslo
* 2008: Jon Ewo: *Hjertet som ingen kunne brenne: En reise til [[Jeanne d’Arc]]* – Omnipax forlag, Oslo

Stella East har også laget omslagsbildet til Knut Kristofersens roman *Borgermesteren i Hadesburg* utgitt på Grøndahl & søn forlag 1986.

### Annet
Stella East har skrevet mastergradsoppgaven *Picturing Stories: The Integrity and Marginalization of Visual Storytelling in Children’s Picturebooks* som student ved York University i Toronto i 2008. Den forsvarer billedbokillustrasjon som et språk og en kunstform innenfor en billedkunsttradisjon. *Picturing Stories* er innkjøpt av Norsk Barnebokinstitutts bibliotek.

## Referanser




## Eksterne lenker

* Stella Easts hjemmeside
Granavollen runestein

**Granavollen runestein** er en runestein som står på østsiden av Nikolaikirken på Granavollen i Gran kommune i Innlandet fylke. Nikolaikirken er også kjent som den ene av de to Søsterkirkene på Gran. I akademiske kretser er steinen kjent som *N63 Gran kirke I*.

Teksten på steinen er fra sen vikingtid, rundt 1050, og er til minne om en bror av søskenflokken som fikk teksten skåret inn.

Det står skrevet (runer):

᛫ᛋᛦᚿᛁᚱ᛬ᛆᚢᚿᛆᚱ᛬ᚱᛦᚴᛁᚢ᛬ᚱᛁᛋᚦᛐᚢ᛬

—(ᚠ)ᛐᛁᚱ᛬ᛆᚢᚠᛆ᛬ᛒᚱᚢᚦᚢᚱ᛬ᛋᛁᚿ᛬ᚼᛁᛆᛚᛒᛁ᛬

ᚴᚢᚦ᛫ᛋᚮᛚ᛫ᛆᚢᚠᛆ 

Den lyder (norrøn språkform): 
:*Synir Aunar rykiu reistu (ep)tir Aufa bróðdur sinn. Hjalpi Gud sál Aufa*

Dette kan oversettes til:
:*Aun R...s sønner reiste (steinen) etter Aufi, sin bror. Gud hjelpe Aufis sjel.*

## Se også
*Dynnasteinen

## Referanser


## Eksterne lenker
* Diskusjon om innskriften I 
* Diskusjon om innskriften II
Fjorda

**Fjorda** er en stor og sterkt forgrenet innsjø på åsen mellom Sperillen og Randsfjorden sør for Bjoneroa. Fjorda var opprinnelig seks separate innsjøer, men disse fløt sammen ved oppdemming etter konsesjon gitt i 1918. Innsjøen er regulert som magasin for Toverud kraftstasjon ved Randsfjorden, med reguleringshøyde 2,10 meter. Ofte blir området kalt Velmunden, men Velmunden er egentlig navnet på den største av de opprinnelige innsjøene i området. Deler av Fjorda drenerte naturlig til Bjoneelva, men dette utløpet er nå stengt med dam. Utløpet er nå via Velmundselva i øst til Sortungen.

Det spesielle landskapet som ble skapt av oppdemmingen, er et sjeldent eksempel på at industrielle inngrep har gitt positive virkninger for naturen.

Området er kjent som et eldorado for kanoentusiaster, og er spennende å padle i, med alle sine øyer, trange viker og sund. I området er det tillatt å slå leir og gjøre opp ild på anviste plasser. Å gjøre opp ild forutsetter medbrakt ved og underskrevet midlertidig dispensasjon. Anlegget har over 10&nbsp;000 besøkende årlig, med hyppigst besøk i sommerhalvåret. Mange skoler legger friluftslivkurs hit. Vannene har gode fiskemuligheter, og flere plasser er vannet så grunt at det blir forholdsvis tidlig bra badetemperaturer. Det er flere kommersielle aktører som leier ut kanoer i området. *Solvik kanoutleie* på nordsiden av anlegget har godt utvalg på kanoer og en mindre kiosk og salg av fiskekort. *Vestland* i nordenden av Saltbufjorden har både hytter og kanoer.

## Geografi
Fra Velmunden som ligger mot øst, kan man nå Haukfjorden som ligger mot sør gjennom noen trange sund. Fjorda er delt av halvøyene Sevaldrudholmen i nord, og Ålbogan fra sør. Mellom disse landområdene henger østdelen sammen med vestdelen gjennom sundene Smørmarksundet og Saltbusundet. I våtområdets vestside finnes innsjøene Saltbufjorden og Vestlandsfjorden. Disse henger sammen via trange sund. Vestlandsfjorden henger sammen med Båhusfjorden og Svarttjern mot nordøst i Fjordaområdet. Mot sør fra Vestlandsfjorden ligger Osfjorden med mulighet til å nå Bjørnsjøen med kano via elver og de mindre vannene Fløyta og Sekken.

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* http://www.youtube.com/watch?v=r97pNk7PhSg
Francis Scott Key

**Francis Scott Key** (født 1. august 1779, død 11. januar 1843) var en amerikansk advokat og amatør-dikter.

Key ble fange ombord på et engelsk skip under krigen om Fort McHenry i Baltimore, Maryland havn. Da han fikk se at USAs flagg fremdelses var oppe i grålysningen, ble han inspirert til å skrive om den amerikanske seieren . Hans dikt, «The Defence of Fort M'Henry», ble senere lagt til den eksisterende musikken «To Anacreon in Heaven» av den engelske komponisten John Stafford Smith, men teksten og musikken ble senere kjent som «The Star-Spangled Banner».. Med dette navnet ble sangen kjent og Den amerikanske kongressen bestemte i 1931 at The Star-Spangled Banner skulle være USAs nasjonalsang.

Francis Scott Key Bridge i Washington, DC og Francis Scott Key Bridge, som er del av hovedveien rundt Baltimore er gitt navn til minne om ham.  

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Kevin Federline

**Kevin Federline** (født 21. mars 1978) er en amerikansk danser og rapper.

Kevin Federline var gift med Britney Spears. Tidligere var han forlovet med skuespillerinnen Shar Jackson, som han har to barn med; Kori (født 2002) og Kaleb (født 2004). Den 14. september 2005 fikk Kevin og Britney en sønn, den 12. september 2006 fikk de sin andre sønn. 

Før han møtte Britney Spears danset han blant annet for Justin Timberlake.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Statskupp

Et **statskupp** (fra fransk *coup d'état*) er en rask, forfatningsstridig maktovertakelse av en stat, vanligvis utført av en liten gruppe personer som kun erstatter de øverste politiske lederne. Det regnes også som statskupp dersom et statsoverhode utsteder et dekret som går ut over vedkommendes forfatningsmessige fullmakter.

Statskupp skiller seg fra revolusjon, som er en grunnleggende samfunnsmessig endring. Den foregår ved en egen dynamikk og i en akselererende prosess med en bredere deltakelse og medfører en omveltning der det politiske system endres radikalt.

## Litteratur
* orig. *Coup d'État: A Practical Handbook*. En revidert utgave utkom i 2016

## Eksterne lenker
* 
* Om Statskupp, fra *[[Store norske leksikon]]*
* «Lydklipp: Quislings statskupp i radio», fra NRK Skole
Storfosna

**Storfosna** er en øy i Ørland kommune. Øya har om lag 100 innbyggere.

Herregården Storfosen gods, som er den dominerende jordeiendommen, er kjent siden 1300-tallet, også som krongods. En rikt utstyrt kvinnegrav fra 600-tallet er funnet på gården Steinan, og tyder på at øya kan ha vært et maktsenter også tidligere.

I en tid da sjøveien var hovedveien i Norge, lå Storfosna sentralt til. Navnegranskerne antar at ordet *[[Fosen]]* kommer av det gammeltnorske *folskn* (*skjulested*), som viser til at Vågen (*se flyfoto*) var et sted hvor skip kunne ligge i le for vær og fiender. Denne naturhavna er således trolig opphav til navnet Fosen. Litt lenger sør i skipsleia lå en noe mindre havn av samme type; kalt Lille-Fosen, som i 1742 skiftet navn til Kristiansund. Den arkeologiske periodebetegnelsen *[[Fosnakulturen]]* er knyttet til området rundt Kristiansund, ikke til Storfosna.

Øya hadde egen barne- og ungdomsskole inntil 2008. Det er 12 daglige ferjeavganger mellom Storfosna og Garten, som har bro til fastlandet. Siden 2003 går Kråkvågbrua mellom Storfosna og Kråkvåg.
Poståpneriet ble opprettet i 1892, med godseier Fredrik C. Hagen som den første poståpner.

## Referanser
Nicolaikirken

**Nikolaikirken** kan referere til:

* Nikolaikirken på Gran
* Nikolaikirken i Borg
* Nikolaikirken i Oslo &ndash; en tidligere kirke på Sørenga i Oslo.
Sophie Dahl

**Sophie Dahl** (født **Holloway**; 1977) er en britisk forfatter og tidligere modell. 

## Bakgrunn
Hun ble født som *Sophie Holloway*, den 15. september 1977 i London, som datter av skuespilleren Julian Holloway og forfatteren Tessa Dahl. Hennes besteforeldre på morssiden er forfatteren Roald Dahl og skuespilleren Patricia Neal. Hennes besteforeldre på farssiden er skuespilleren Stanley Holloway og skuespilleren og danseren Violet Lane. Sophie Dahl var inspirasjonen for figuren «Sophie» i Roald Dahls barnebok *[[SVK]]* (1982).

## Modell
Dahl gjorde sin debut som modell på catwalken til Lainey Keogh i løpet av Londons moteuke høsten 1997. Samme år opptrådte hun også sammen med modellen Kate Moss i musikkvideoen til Elton John, «Something About the Way You Look Tonight». I 2000 ble Dahl modellansiktet til Yves Saint-Laurents varemerke *Opium*.

## Forfatterskap
Dahl begynte å skrive for motemagasiner, særlig for *[[Vogue]]* hvor hun hadde en fast spalte, men skrev etter hvert også for aviser som *The Observer*, *The Guardian*, og *The Saturday Times*.

Hun har skrevet tre bøker, to av dem er koke- og matbøker: *Playing with the Grown-Ups* (2008), som var en eventyrfortelling, og to kokebøker, *Miss Dahl's Voluptuous Delights* (2009) og *From Season To Season* (den amerikanske tittelen er *Very Fond of Food*) (2011). Hun har også bidratt til en antologi.

## Privatliv
Den 9. januar 2010 giftet hun seg med sangeren Jamie Cullum. Den 2. mars 2011 fikk paret sitt første barn, en datter ved navn Lyra, fulgt av ytterligere en datter, Margot, som ble født den 4. mars 2013. De bor i Great Missenden i Buckinghamshire, som også var landsbyen hvor hennes bestefar Roald Dahl bodde.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*  Vincent Graff meets Sophie Dahl (*The Guardian*)
*  Interview with Kate Lauer (*The London Paper*)
*  Jenny Tucker reviews Voluptuous Delights (*so Feminine*)
*  Announcement of BBC cookery series  (*The Telegraph*)
Mariakirken

**Mariakirken** betegner kirker viet til jomfru Maria / Vår frue. I Norge kan navnet vise til:

*Mariakirken på Austbø
*Mariakirken i Bergen
*Mariakirken i Båstad
*Mariakirken på Gran
*Mariakirken på Lillehammer
*Mariakirken i Oslo
*Mariakirken i Sarpsborg
*Mariakirken i Skien
*Mariakirken i Stavanger
*Mariakirken i Tønsberg
*Mariakirken, revet stavkirke i Våler i Hedmark

I andre land, særlig katolske, finnes mange mariakirker, for eksempel:
*Mariakirken i København, Danmark
*Mariakirken i Kraków, Polen
*Mariakirken i Mühlhausen, Tyskland
*Mariä Himmelfahrt Kirche (Pettneu), Mariakirken i Pettneu, Østerrike

## Se også
*Vår Frue kirke
*Frauenkirche
*Liebfrauenkirche
*Notre-Dame
Capitol

**Capitol** er en betegnelse som gjerne brukes om bygningene som huser Kongressen og delstatsforsamlingene i USA, og de tilsvarende bygningene i en del søramerikanske land. Ordet stammer fra latinske *Capitolium*, navnet på guddommen Jupiter Optimus Maximus, byen Romas beskytter, som var lokalisert på *Capitolinus Mons* (Capitolhøyden) og som var sete for Den romerske republikk. Det er mulig at *capitol* har dannet grunnlaget for ordet kapital, men det er ikke sikkert.

## Referanser


## Annet
*Capitol Records – et amerikansk plateselskap grunnlagt i 1942.
Forum for kultur 2004

**Forum for kultur 2004** (katalansk: *Fòrum Universal de les Cultures*, spansk: *Fórum Universal de las Culturas*) var et 141 dager langt internasjonalt arrangement som ble avholdt i Barcelona, Spania, fra 9. mai til 26. september 2004.

## Historie
Forum for kultur 2004 ble arrangert av Barcelona by, den regionale katalanske regjeringen, den spanske stat, samt UNESCO. Ideen til forumet var unnfanget av Pasqual Maragall i Mira som da var borgermester i Barcelona. Hensikten var å fremme turismen i byen i kjølvannet av de olympiske leker som ble avholdt i byen i 1992. Arrangementet var også et resultat av at borgermesteren i 1996 lovet å sikre Barcelona en internasjonal utstilling.

Det offisielle formålet for forumet var å arbeide for fred, bærekraftig utvikling, menneskerettigheter, samt respekt for mangfold.

Arrangementet ble avholdt på den østre enden av Avinguda Diagonal, hovedgata som passerer gjennom Barcelona. Området ligger ved sjøen og ble utviklet spesielt for forumet. Området er på om lag 30 hektar og inneholder blant annet et konferansesenter, parker, auditorier, kaianlegg samt Forumbygningen som ble utviklet av Herzog & de Meuron.

Forumet hadde en del kontroversielle foredragsholdere og sponsorer. Det var derfor mange som stilte seg kritisk til arrangementet. Forumet hadde budsjettert med et besøkstall på 5 millioner. The offisielle tallet endte imidlertid på 3,5 millioner besøkende. Uavhengige anslag hevdet at besøkstallet var betydelig lavere.

Det siste *Forum for kultur* ble arrangert i Monterrey i Mexico i 2007.

## Eksterne lenker
* 
*  Offisiell side for Forum for kultur 2004
*  UNESCO internettside om Forum for kultur 2004
*  Internettside for de som stilte seg kritiske til forumet
*  Offisiell side for Fórum Monterrey 2007
Kristkirken i Bergen (menighet)

**Kristkirken i Bergen** er en evangelisk menighet i Bergen. 

Kristkirkens motto er Sammen i Kristus, Familien og Samfunnet.

Nåværende pastor i menigheten er Håvard Berger. 

## Referanser
Jean Fillioux

**Jean Fillioux** er et konjakkhus. De ligger i konjakkregionens beste område, Grande Champagne. De har ca. 22 hektar vinmarker, utelukkende Ugni Blanc druer. 

De er kjent for sine lagre med gammel konjakk, samt for å produsere konjakk av svært høy kvalitet. Familien Fillioux har også i en årrekke sørget for kjellermestre til konjakkhuset Hennessy. 

## Historie
Huset (Domaine de la Pouyade) ble grunnlagt i 1880 av Honoré Fillioux. Hans sønn overtok etter ham, og det er hans navn som i dag er firmanavnet. 

De lagrer konjakken i nye tønner de første 8-10 månedene, for å absorbere tanniner og farge, deretter lagres den på brukte tønner resten av lagringstiden. De bruker Limousin eik i sine tønner. 

Kjellermester er Pascal J. Fillioux, som er direkte avkommer av grunnleggeren. Han driver også hele konjakkhuset. 

## Utvalg
* Coq – 3-4 års fatlagring
* Napoleon – 8-9 års fatlagring
* Eden 
* Voyage – en VSOP med ca. 8 års fatlagring
* Cep d'Or (XO) – 13 års fatlagring
* La Pouyade (VSOP) – 7-8 års fatlagring, 42% alkohol
* Moulin Rouge
* Christmas Cognac Grande Champagne XO – en julekonjakk med 8-9 års fatlagring
* Tres Vieux (XO) – ca. 17 års fatlagring, satt sammen av årgangene 1972, 1973 og 1976.  
* XO Imperial
* Réserve Familiale – ca. 50 års fatlagring, satt sammen av årgangene 1932, 1933 og 1948. 
* Star Gourmet – en sigar-cognac, 17 års fatlagring
* Cigar Club – også en sigar-cognac, men med 30 års fatlagring

De har også hatt rene årgangscognacer til salgs, bl.a. 1924. 

I tillegg har de både rød og hvit Pineau des Charentes. 

## Eksterne lenker
Cognac Jean Fillioux
Øyvind Brunvoll

**Øyvind Brunvoll** (født 1959) er redaktør for *Rbnett.no* – nettutgaven til *[[Romsdals Budstikke]]*. Brunvoll har jobbet som journalist og vaktsjef i Romsdals Budstikke fra 1983 til 1994. Han var redigerer i *[[Dagbladet]]* fra 1994 til 1996 og nyhetsredaktør i *Romsdals Budstikke* fra 1996 til 2005. Han var også konstituert som ansvarlig redaktør i samme avis i 2001.
Front (forband)

**Front** var den sovjetiske hærens navn på en avdeling omtrent på størrelse med en britisk eller amerikansk armé eller armégruppe.  Dette må ikke forveksles med det mer vanlige, allmenne militære begrepet front.

Fronter ble satt opp under den polsk-sovjetiske krigen og andre verdenskrig.

Eksempler på fronter er den første ukrainske front og den andre ukrainske front.
Losna

**Losna** kan vise til:

*Losna (innsjø) – en innsjø i Gudbrandsdalen
*Losna (øy) – ei øy i Solund kommune i Sogn og Fjordane
*Losna stasjon – en nedlagt stasjon i Ringebu, langs Dovrebanen
*Losna (mytologi) – en etruskisk månegudinne
Mandalselvi

**Mandalselvi** er en elv i Seljord kommune i Telemark. Den har utspring fra Sundsbarmvatnet og er 5,7 kilometer lang. Den løper sammen med Åmotsdalsåi og danner Flatdøla. Systemet er en del av Skiensvassdraget.

## Referanser
Flatdøla

**Flatdøla** er en elvestrekning i Seljord kommune i Telemark. Den starter der hvor Mandalselvi møter Åmotsdalsåi, og munner ut i Flatsjå. Elva er en del av Skiensvassdraget.

## Referanser
Stormålvatnet

**Stormålvatnet** er en innsjø i Hemnes kommune i Nordland. Vannet er oppdemmet og regulert til Bjerka kraftverk. Reguleringshøyde er mellom 430 og 397 moh. Vannet drenerer normalt til Bjerkaelva, men mye av vannføringen overføres nå til Leirelva, hvor Bjerka kraftverk ligger, og videre til Røssåga. 

## Referanser
Storavatnet (Sandnes)

**Storavatnet** er en innsjø i Sandnes kommune i Rogaland. Den består av fire separate bassenger, Storavatnet, **Forenesvatnet**, **Lutsivatnet** og **Kyllesvatnet**, som alle ligger på samme høyde, 25 meter over havet, og er adskilt med smale sund. Kyllesvatnet ligger øverst i vassdraget, og har forbindelse til Lutsivatnet i nord ved Hanes bru. Lutsivatnet er knyttet til Forenesvatnet i øst gjennom Forenessunda, og lengst øst ligger det egentlige Storavatnet, som er knyttet til Forenesvatnet gjennom Rennarsundet. Storavatnet har utløp via Straumstjørna og Imsvatnet til elva Imsa. Den viktigste tilløpselva er Svilandsåna, som munner ut lengst sør i Kyllesvatnet

## Fotnoter



## Referanser
Ringedalsvatnet

**Ringedalsvatnet** er en innsjø som ligger i Ullensvang kommune i Vestland. Den er demmet opp av Ringedalsdammen, bygget i årene 1910–1918 som en del av Tyssedal kraftanlegg, og er nå reguleringsmagasin for Oksla kraftverk, som åpnet i 1980.

Det naturlige utløpet er mot vest til elva Tysso, som munner ut i Sørfjorden ved Tyssedal. Elva er i dag helt tørrlagt.

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
*
Røldalsvatnet

**Røldalsvatnet** er en innsjø i Ullensvang kommune i Vestland. Den er regulert som magasin for Suldal I kraftverk.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Valevatn (Sirdal)

**Valevatn** er en innsjø og et vannmagasin i Sirdal kommune i Agder. Innsjøen strekker seg fra Lortabu i vest til Degdammen i øst, og er en fortsettelse på Hunnedalen. Den er et sentralt ledd i Sira-Kvina utbyggingen.

Elva Storå med vann fra Degevatn og Sandvassåna, og elva Bjønnåna er Valevatns naturlige tilløp. Dens naturlige utløp var tidligere mot vest til elva Deg, som munner ut i Fidjelandsvatnet.

## Vannkraftutbygging
Reguleringen av Valevatn inngikk i det 2. byggetrinnet av utbyggingen av Sira og Kvina vassdrag, og ble påbegynt i 1968. Utbyggeren besluttet å danne et sammenhengende vannmagasin fra Siras naturlige utløp i Ånesvatnet i nord, gjennom Valevatn og til Gravatn i sør. For å demme opp Valevatn ble to større steinfyllingsdammer, Degdammen og dens nordliggende dam, i tillegg til fire mindre sekundærdammer bygget. Store utmarksområder og stølsområder, spesielt i dagens nordøstlige del, ble lagt under vann. Også husmannsplassen Valevatn måtte vike.

I nord ble en betongbuedam, Dam-Kilen, bygget for hindre elva Siras naturlige løp mot Sirekrok og Ortevatnet. Sammen med Dam-Farskard og Dam-Flåthølmyra dannet de et stort vannmagasin, Flothølen, av Ånesvatnet, Svartevatnet og over området rundt Siras tidligere bredder. For at Flothølen og Valevatn skulle flyte sammen ble en mindre kanal sprengt ut.

I sør ved Gravatn ble steinfyllingsdammen Dam-Gravatn, og en kanal mellom Valevatn og Gravatn bygget. I tillegg ble innsjøene knyttet sammen med en overføringstunnel under Gravassryggen.

I dag er Flothølen/Ånesvatnet utløpet til Duge kraftverk. Gravatn er fra 1973 inntaket til Tjørhom kraftverk.

## Referanser
Flatsjå

**Flatsjå** er en innsjø i Seljord kommune i Telemark. Hovedtilløpet er Flatdøla, og utløpet er Vallaråi som munner ut i Seljordsvatn. Sjøen er en del av Skiensvassdraget.

## Referanser




## Eksterne lenker
* NVE, dybdekart 1975
Langesjå

**Langesjå** er en innsjø i Tinn kommune i Telemark. Det største tilløpet er fra Flottåi i øst. Via Gåsos har den utløp til elva Hondle, som munner ut i Møsvatnet.

I Langesjå foregår det næringsfiske for produksjon av rakfisk.

## Referanser
Sør-Mesna

**Sør-Mesna** er en innsjø som ligger i Ringsaker kommune i Innlandet. Den er 7,6&nbsp;km lang og 1&nbsp;km bred og begrenses på sydsiden av ganske steile bredder. Langs den nordre bredden ligger tettstedet Mesnali.

Sjøens utløp ligger i vestenden; her renner vannet gjennom Bustokkelva ut i Nord-Mesna, og derfra videre gjennom Mesna ut i Mjøsa ved Lillehammer. Både Sør-Mesna og Nord-Mesna er regulert mer enn den naturlige høydeforskjellen mellom vannene; Sør-Mesna er regulert 7,5 meter, Nord-Mesna 8,3 meter. Vannet blir derfor av og til pumpet opp til Nord-Mesna.

I sjøen finnes abbor, gjedde, sik og krøkle.

Birkebeinertraséen går på nordsiden av Sør-Mesna og Nord-Mesna nedover mot Lillehammer.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Dødesvatn

**Dødesvatn** (nordsamisk: *Devddesjávri*) er en innsjø i Målselv kommune i Troms. Den er regulert som magasin for Dividalen kraftverk.

## Referanser
Hovatn (Bygland)

**Hovatn** er en innsjø i Bygland kommune i Agder. Vannstanden reguleres 17 meter, og innsjøen brukes som magasin for Hovatn kraftverk. Det naturlige utløpet er i sørenden av vannet, hvor Hovassåni renner ned til Åraksfjorden ved Åraksbø.

## Historiske fakta
Elva har gjennom historien vært svært viktig for Åraksbø, da den har gitt kraft til sagbruk og kraftverk, også omtalt under Åraksbø. Allerede i 1840-åra blei det satt opp en tredam i Hovatn for å regulere vannforsyningen til Kobberværket. Denne dammen er fortsatt synlig når vannet er helt nedtappa, og ligger 50-60 meter innenfor dagens dam. I 1916 blei det bygd en ny dam for å regulere vannet. Formålet var å sikre mer vann i samband med kraftutbyggingen lenger nede i Otra. Dammen blei forsterket da Hovatn kraftverk blei bygd i 1969. Hovatn var da det kraftverket i Europa med størst effektutnytting av vannet. I nyere tid fikk Agder Energi konsesjon til å sprenge kanaler for å lede vannet som blir stående igjen på sørsida av Vikodden over til inntakstunellen, noe grunneierne var sterkt imot grunna fiske og de kraftige miljømessige inngrepene dette ville medføre. Denne saken vant grunneierne, og ingen kanal blei bygd. Derfor er den sørlige delen av vannet regulert 12 meter mens den nordlige er regulert 17 meter.

## Utfartsområde
Hovatn er omgitt av nydelig natur, og er et populært utfartsområde. Bomveger går fra både Åraksbø og Austad.

## Referanser
Langvatnet (Snåsa)

**Langvatnet** er en innsjø i Snåsa kommune i Trøndelag. Den har utløp mot vest til Langvasselva, som renner ned til Grøningen.

Langvatnet ble i 1980 vernet mot kraftutbygging i Verneplan II for vassdrag.

## Referanser
Valldalsvatnet

**Valldalsvatnet** er en regulert innsjø i Ullensvang kommune i Vestland. Den ligger i Valldalen, nord for Røldal, lengst sørøst i fylket.

Det opprinnelige Valldalsvatnet var langt mindre, rundt to kilometer langt, og lå helt nord i det nåværende magasinet. Vatnet ble oppdemmet som en del av Røldal-Suldal-utbyggingen på 1960-tallet. En demning ble bygget i Hyttejuvet lengst sør i Valldalen, og det ble dannet en ny innsjø som var 10 kilometer lang og demmet ned mesteparten av dalføret. Før kraftutbyggingen var Valldalen mye brukt til seterdrift.

I forbindelse med revidering av konsesjonsvilkårene, ble fiskebestand kartlagt i Valldalsvatnet og andre magasin i 2022. Garnfangst tyder på en relativt tett bestand av småvokst ørret, men med god kondisjon. Det er ikke kjent hvor stor andel som er utsatt eller naturlig rekruttert.

## Referanser
Aspern

**Aspern** er en innsjø som ligger i Aremark kommune i Østfold.

Mellom Brekke sluser i Halden kommune, og Strømsfoss sluser i Aremark, har Haldenkanalen samme vannspeil, 106 meter over havet, gjennom Stenselva, Hølen, Asprekfjorden, Aspern, Skotsbergelva og Ara.

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
*
Øyangsvatnet

**Øyangsvatnet** er en innsjø i Orkland kommune i Trøndelag. Den ligger 126 meter over havet og har et areal på , og er med det den største innsjøen i kommunen.

Området rundt sjøen er et populært område for hytter og friluftsliv. Det går offentlig vei fram til østenden av sjøen, og her er det opparbeidet plen ned mot en fin sandstrand ved vatnet. Det er satt opp toalettbygg med tilkomst for rullestol på p-plassen som ligger ved badeplassen. Området er flatt og godt egnet for både barn og bevegelseshemmede. Agdenes kommune har kanoer til utleie.

## Referanser
Andsvatnet

**Andsvatnet** (nordsamisk: *Áisajávri*) er en innsjø i kommunene Målselv og Sørreisa i Troms. Det har utløp mot øst til Andselva, som munner ut i Målselva.

Like øst for Andsvatnet ligger Bardufoss lufthavn og tettstedene Andselv og Heggelia. Fylkesvei 86 passerer på nordsida av innsjøen.

Andsvatnet er drikkevannskilde for store deler av Målselv kommune.

## Referanser
Olefjorden

:*For innsjøen i Øystre Slidre med lignende navn, se [[Olevatnet]].*
**Olefjorden** (også kalt **Olevatn**) er en innsjø som ligger i Vang kommune i Innlandet. Sjøen er magasin for Kalvedalen kraftverk og reguleringshøyden er 13 meter, etter konsesjon gitt 14. juli 1950.

Det finnes ørret og ørekyt i vannet. Ørreten ble i 1985 funnet å være av god kvalitet, men bestanden var relativt hardt beskattet.

## Referanser
Lyseren

**Lyseren** er en innsjø som ligger i Indre Østfold og Enebakk kommuner. Lyseren er forholdsvis stor, men har et lite nedbørsfelt og derfor ingen større tilførselselver. Innsjøen er naturlig oppdemt av et ra. Utløpet er Smalelva, som renner sørover og ut i Glomma like ved der Østfoldbanen krysser elva.

Foruten rike bestander av fisk og ender, er det lokalisert vannflaggermus ved Lyseren.

Lyseren er drikkevannkilde til store deler av Spydeberg. Det er mye hyttebebyggelse rundt innsjøen.

## Se også
*Liste over norske innsjøer

## Referanser




## Eksterne lenker
* Flyfoto over Lyseren 1961, Østfold fylkesbibliotek
Fjellfrøsvatnet

**Fjellfrøsvatnet** (også kalt **Fjellfroskvatnet**, nordsamisk: *Geatkejávri*) er en innsjø i Balsfjord kommune i Troms. Innsjøen har utløp gjennom Fjellfrøselva, som er en del av Målselvvassdraget.

Navnet kommer av *fjellfross*, et annet ord for rovdyret jerv.

## Referanser
Øyangen (Slidre og Vang)

**Øyangen** er en innsjø i kommunene Vestre Slidre, Øystre Slidre og Vang i Innlandet.  Innsjøen er reguleringsmagasin for Lomen kraftverk, og er en del av Øystre Slidre-vassdraget.

## Referanser
Ogge

**Ogge** er en innsjø i kommunene Birkenes og Iveland i Agder. Innsjøen ligger om lag 40 km nord for Kristiansand og har 360 holmer og skjær. Det er 17 km fra Sirekilen i sør til Lølandsfjorden i nord. Det har vært planer om å bygge hyttefelt nær innsjøen, men de ble stoppet, det samme gjorde planene om å regulere vassdraget. Området ved Ogge er også brukt til arrangementet Ogge Triathlon.

## Padling
Ogge er et populært sted for padling, og det er tilrettelagt med mange leirplasser med utedo og grill på holmene i innsjøen. Svært lite av strandsonen er privateid. På en padletur kan man se elg og bever, det er et rikt fugleliv ved innsjøen, og man har fått stor ørret i vannet. Fvn.no meldte i 2017 at det ble satt rekord med en ørret på 6,7 kilo.

## Fotnoter

## Referanser




## Kilder
*Harald Flå og Lars Verket: *Padlegleder i sør*, ISBN 82-90164-04-1
*Kjetil Reite: *Ett døgn på Ogge*. Fædrelandsvennen God Helg 21. juni 2008 side 20-21

## Eksterne lenker
* Ogge padleguide
Grungstadvatnet

**Grungstadvatnet** er en innsjø i Høylandet kommune i Trøndelag. Gjennom Nordåa forbindes den med Almåsgrønningen, Store Grønningen og Orsgrønningen. Vassdraget fortsetter i elva Eida til Eidsvatnet (6 moh.) og videre i elva Bjøra, som renner ut i Namsen ved Rodum i Overhalla.

## Referanser
Storvatnet (Harstad)

**Storvatnet** er en innsjø i Harstad kommune i Troms. Den ligger øst på Hinnøya og har et areal på . Sjøen har utløp via Gausvikelva til Tjeldsundet. Storvatnet er reguleringsmagasin for kraftverkene i Gausvikelva, og en demning ved utløpet regulerer vannstanden mellom 128,5 og 136 meter over havet, og gir et magasinvolum på 38 mill. kubikkmeter.

Storvatnet er den største innsjøen på Hinnøya. Den største og viktigste tilløpselva er Dalelva. Andre tilløpselver er Skjetneskarelva og Dagborelva. Øst for Storvatnet og over mot Svartevatnet ligger flere myrer med et rikt fugleliv og området er også mye brukt til småviltjakt.

Fv14 passerer langs nordenden av vatnet, med bebyggelse i tilknytning til veien. Rundt Storvatnet ligger en rekke hytter.

## Referanser
Gjømmervatnet

**Gjømmervatnet** (pitesamisk: *Siggajávvre*, lulesamisk: *Siggajávrre*) er en innsjø i Bodø kommune i Nordland. Den er regulert som magasin for Oldereid kraftverk.

## Referanser
Nåvatnet

**Nåvatnet** er en innsjø i Åseral kommune i Agder. Den er regulert som magasin for Skjerka kraftverk. Innsjøen er oppdemt i sørenden med fire demninger, og magasinet omfatter flere tidligere separate innsjøer, som Sandvatn og Svartevatn.

## Referanser