open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gartnerlosjen

**Gartnerlosjen** var et norsk rockeband som var kjent for sine snodige og humoristiske tekster. Blant medlemmene i bandet var vokalist Kristopher Schau, gitarist/vokalist Lars Lønning og bassist/vokalist Egil Hegerberg («Bare Egil»). 

Bandet ble startet i Oslo i 1987 og var stort sett inaktivt mellom 1997 (siste konserten var på Roskildefestivalen i 1997, ifølge Egil Hegerberg) og 2010. Høsten 2010 ble de gjenforent, med ny trommeslager Gunnar Berg-Nielsen, og spilte inn fire nye sanger til samleplaten ''Duplex Records 25. 25 låter, 25 år'' som ble gitt ut i forbindelse med 25-årsjubileumet til plateselskapet Duplex Records i 2011. I samme anledning spilte bandet på Duplexfestivalen 25 i seks utvalgte byer sammen med Hurra Torpedo, Bare Egil Band, Black Debbath, Maroder og Lars Lønning.

Gartnerlosjen har gitt ut albumene *[[Kremfjes]]* (1994) og *[[Due]]* (1995), samt en rekke EP-er og demokassetter. I 2003 ble samlealbumet *[[Adjø kreavitet &ndash; 30 år med slurv]]* gitt ut.

Medlemmene i bandet har senere vært med i band som Black Debbath, Bare Egil Band, The Cumshots, Hurra Torpedo, Thulsa Doom og Mongo Ninja.

## Medlemmer

* Egil Hegerberg: bass, vokal, gitar (1987&ndash;)
* Kristopher Schau: vokal (1987&ndash;)
* Lars Lønning: gitar, vokal (1988&ndash;)
* Harald Hegerberg: gitar, vokal (1992&ndash;)
* Gunnar Berg-Nielsen: trommer (2010&ndash;)
* Thomas Gavin: trommer (1987&ndash;1989)
* Terje Jørgensen: bass (1987&ndash;1989)
* Hans Jardar Reinmann: trekkspill, synth (1987&ndash;1989)
* Sindre Østereng: fiolin, perkusjon (1992&ndash;1992)
* Harald Egeberg («Trommern»): trommer (1992&ndash;1994)
* Per Aanonsen: trommer (1994&ndash;2004)

## Utgivelser
*Heldiggrisene* er en musikk-EP utgitt i 1995 av Tylden & Co.
# «Heldiggrisene» (Lars Lønning)
# «Åttitallet» (Marius Müller/Gartnerlosjen)
# «Til Marit» (Kristopher Schau/Harald Hegerberg), (live)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Inge Ryan

**Inge Ryan** (født 15. august 1956 i Overhalla i Nord-Trøndelag) er en norsk tidligere politiker (SV). Han var fylkesmann i Nord-Trøndelag 2009–2017 og satt som stortingsrepresentant for fylket i to perioder, 2001–2009. I den siste perioden var han partiets parlamentariske leder. Fra 2017 til 2020 var han prosjektleder og deretter rådmann i «nye Namsos», kommunesammenslåingen mellom Namsos, Fosnes og Namdalseid.

## Bakgrunn og tidlig yrkeskarriere
Han har examen artium fra Namdal gymnas fra 1975, og tok lærerutdannelse ved Alta lærerhøgskole og Levanger lærerhøgskole 1977–1980. Han har også historiestudier fra Bodø distriktshøgskole, pedagogisk utdannelse fra Universitetet i Trondheim og lederutdannelse fra Høgskolen i Levanger. Ryan var lærer 1975–1977 og 1980–1987, rektor 1987–1991, lærer og pedagogisk konsulent 1991–1992, distriktsarbeidssjef 1994–1997 og daglig leder i Indre Namdal regionråd 1997–2001.

Ryan er far til sangeren Ola Marius Ryan. Inge Ryan er fra 2005 gift med Kristelig Folkeparti-politiker Bjørg Tørresdal.

## Politisk arbeid
Ryan var medlem av Namsskogan kommunestyre 1992–2001, herunder som ordfører 1992–1995 og varaordfører 1995–1999. Han ble valgt gjennom et valgteknisk samarbeid med Senterpartiet. Han var også medlem av Nord-Trøndelag fylkesting 1992–2001 og medlem av fylkesutvalget 1995–2001. Av andre verv kan nevnes leder i Namsskogan SV 1992–1994, styremedlem i Nord-Trøndelag Elektrisitetsverk 1992–1999, styremedlem i Kommunenes Sentralforbund 1999–2001, styremedlem ved Høgskolen i Nord-Trøndelag 1999–2001 og nestleder i Sosialistisk Venstreparti 1999–2003.

Han tapte kampen om nominasjon til Stortinget fra Nord-Trøndelag mot sittende stortingsrepresentant Jorunn Hageler foran stortingsvalget i 1997. Ryans distriktspolitiske engasjement gav ham rollen som partiets distriktspolitiske talsmann i forkant av nominasjonen foran stortingsvalget i 2001. På Stortinget var han medlem av Stortingets næringskomité 2001–2005, parlamentarisk leder 2005–2009 og 1. nestleder i Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité 2005–2009. Den 19. juni 2008 offentliggjorde Ryan at han ikke ville søke gjenvalg til Stortinget i 2009.

## Karriere etter politikken
Han ble i statsråd den 19. desember 2008 utnevnt til fylkesmann i Nord-Trøndelag for en periode på seks år, og tiltrådte da stortingsperioden var over, 2. november 2009. Han var fylkesmann i Nord-Trøndelag til 30. september 2017. Fra oktober 2017 til oktober 2020 var han prosjektleder og rådmann for nye Namsos kommune som er en sammenslåing av de tidligere kommunene Namsos, Fosnes og Namdalseid. 

Fra 2011 til 2019 var Ryan leder i programstyret for Merkur-programmet, Kommunal- og regionaldepartementets program for å utvikle og styrke dagligvarebutikker og bokhandler i Distrikts-Norge.

I 2021 ble Ryan leder for ekspertutvalget som skulle finne årsaken til kvikkleireskredet i Gjerdrum 30. desember 2020.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Bonnet

**Automobiles René Bonnet** var en fransk bilprodusent. Selskapet var en etterfølger til *DB*, som ble stiftet av René Bonnet da Charles Deutsch (opphavet til *D* i *DB*) trakk seg ut og startet sitt eget selskap, *CD*. 

Bonnet produserte hovedsakelig sportsbiiler med karosseri av glassfiber og motorer fra Renault.

Selskapet ble senere solgt til Matra, og fikk navnet Matra Automobiles.

## Eksterne lenker
* Mer informasjon (fransk)
Jerry Seinfeld

**Jerome Allen «Jerry» Seinfeld** (født 29. april 1954) er en amerikansk skuespiller, komiker og humorist fra Brooklyn i New York City. Han er mest kjent for fjernsynsserien *[[Seinfeld]]*, men også fra sine stand-up-opptredener som blir vist som klipp  i fjernsynsserien.

## Biografi

### Tidlig liv
Da Seinfeld var ganske ung flyttet han med foreldrene, Kalman og Betty, samt søsteren Carolyn, til Massapequa på Long Island. Han studerte ved Oswego College, men flyttet senere til Queens College i New York. Etter å ha tatt del i collegeproduksjoner, fikk han sansen for stand-up.

Seinfeld opptrådte på lokale klubber til karrieren fikk et løft etter en opptreden hos *Rodney Dangerfield HBO* i 1976. Han hadde sin TV-debut i 1980 i situasjonskomedien Benson. Her spilte han i tre episoder før han ble sparket. Han sverget den gang at han aldri ville opptre i en komiserie uten mer kontroll. Karrieren tok av etter å ha vært hos *The Tonight Show Starring [[Johnny Carson]]* i mai 1981, da han var 27 år. Deretter fulgte opptredener hos *[[The Late Show with David Letterman]]* og *The Merv Griffin Show*. I 1989 ble han tilbudt å lage en serie for NBC med stand-up komikeren Larry David.

### ''Seinfeld''

Serien som etter få år ble en enorm suksess og en av TV-historiens mest populære komiserier, startet med navnet *The Seinfeld Chronicles*, men skiftet raskt navn til *Seinfeld*.  

Etter at serien ble avsluttet flyttet Seinfeld, fremdeles ugift, tilbake til New York City. Her kjøpte han en ny og betraktelig dyrere leilighet i Central Park West, like nedenfor hans forrige ungkarsbolig i West 81. street.

## Privatliv
Seinfeld datet den mye yngre Shoshanna Lonstein fra 1993 til 1997. Et forhold det ble snakket mye om på grunn av den store aldersforskjellen.

25. desember 1999 giftet Jerry Seinfeld seg med Jessica Sklar (født Nina Sklar 12. september 1971). De møttes på Reebok Sport Club i 1998, og begynte å gå ut sammen like etter. Dette, til tross for at hun nettopp hadde giftet seg med Eric Nederlander. På et tidspunkt var det snakk om at Nederlander ville saksøke Seinfeld for det hele. Dette ble aldri gjort.

Seinfeld har tre barn med kona. Det første er datteren Sascha, født 7. november 2000. De fikk en sønn 1. mars 2003, som heter Julian Kal Seinfeld. Tredje og til nå siste er sønnen Shepherd Kellen Seinfeld, som ble født 22. august 2005.

## Annet
* Seinfeld hadde en vane å kaste alle klærne han hadde brukt på turer hver gang han kom hjem.
* Seinfeld kjøpte Billy Joels hus i Amagansett village i the Hamptons (Long Island) i mars 2000 for 32 millioner dollar – en rekord den gang.
* Seinfeld søster, Carolyn Liebling, er manageren hans.
* George Wallace var forloveren hans i bryllupet.
* Seinfeld er en fan av New York Mets.
* Seinfeld er en stor fan av Superman, som også kommer fram i komiserien *Seinfeld*.
* Seinfeld kjøpte den aller første Porsche 911 som ble laget. Paparazzifotografer har sett ham i minst 20 forskjellige Porscher.
* Seinfeld har over 500 par sneakers, og alle er hvite.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Torgeir Schjerven

**Torgeir Even Schjerven** (født 28. august 1954) er en norsk forfatter og lyriker. Schjerven er utdannet billedkunstner. Han har tidligere arbeidet som filmskuespiller, blant annet i filmene ''Lasse & Geir'' (1976, regi Wam og Vennerød) og ''Det tause flertall'' (1977, regi Svend Wam). 

I 1995 ble Schjerven innstilt til Nordisk råds litteraturpris for romanen *Omvei til Venus*.

Torgeir Schjerven er gift med forfatteren Inger Elisabeth Hansen. 
## Bibliografi

### Diktsamlinger
* *Vekk* &ndash; dikt (1981)
* *Nettenes melk* &ndash; dikt (1986)
* *Tanker og andre personlige bedrifter* &ndash; dikt (1989)
* *En nåde uten mål* &ndash; dikt (1998)
* *I anledning dagen* &ndash; dikt (2002) (lydbokutgave 2003 lest av forfatteren selv)
* *Den stødige tilstundelsen av jubel i virkelig trist musikk* &ndash; dikt (2006)
* *Harrys lille tåre &ndash;* dikt (2015)

### Romaner
* *I det blodige blå* &ndash; roman (1984)
* *Omvei til Venus* &ndash; roman (1994)

### Barnebøker
* 1992 *Hugo og de tre som forsvant*, barnebok skrevet sammen med Inger Elisabeth Hansen, illustrert av Hilde Kramer

## Priser
* 1986 – Hartvig Kirans minnepris
* 1994 – Litteraturkritikerprisen, for *Omvei til Venus*
* 1995 – nominert til Nordisk råds litteraturpris for *Omvei til Venus*
* 2002 – Halldis Moren Vesaas-prisen
* 2005 – Det Norske Akademis pris

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Torgeir Schjerven i NRK Forfatter
*  Digitaliserte bøker av Torgeir Schjerven hos Nasjonalbiblioteket
Phi

:*For den matematiske konstanten phi, se [[Det gyldne snitt]].

*'Phi**, phei eller fi (**&Phi;**, **&phi;**, **ϕ*') er den 21. bokstaven i [[det greske alfabetet]].

==Bruk==
* I matematikken er *tallet'' \varphi = {1 + \sqrt{5} \over 2} =1,618\ 033\ 989\dots, som er det det gyldne snitt.
* I filosofien er &Phi; et uttrykk for en enkelt handling.
* Symbol for magnetisk fluks, som måles i weber.
Forró

**Forró** er en musikksjanger og dans som har sin opprinnelse nordøst i Brasil. Dette er en musikkstil som har økt i populartitet og som gradvis er i ferd med å spre seg fra den nordøstlige regionen og til resten av landet. Forró har utviklet seg til ulike sub-sjangere. Tradisjonell forró kalles *forró pé-de-serra* og spilles med kun tre instrumenter: trekkspill, tromme (zabumba) og et triangel. 

## Opprinnelse til navnet

Det finnes to ulike forklaringer på ordet «forró».

### «For all»
En teori for navnet er at navnet stammer fra det engelske uttrykket «for all». Tidlig på 1900-tallet var engelske arbeidere fra Great Western Railroad i ferd med å bygge jernbane i Nordøst. I helgene arrangerte de fester som enten hadde adgang kun for jernbanearbeidere eller for jernbanearbeidere og lokalbefolkning («for all»). Denne teorien har blitt noe styrket ved at militære fra USAF stasjonert ved flybasen i Natal under 2. verdenskrig hadde samme type praksis når de arrangerte fester. Denne teorien har litt troverdighet og er mest sett som en myte av akademikere i Brasil.

### «Forrobodó»
Den andre teorien regnes som mer pålitelig og hevder at Forro er avledet av det franske ordet forrobodeaux, som førte til det portugisiske «Forrobodó», som betyr «stor fest» eller «samling». Denne teorien er blant annet fremmet av den brasilianske folkloristen Câmara Cascudo som studerte kulturen i nordøstre Brasil gjennom mesteparten av sitt liv.

## Eksterne lenker
* 

* Greatest Forró Festival in Europe - Forró de Domingo Festival - Stuttgart / Germany
David Trimble

**David Trimble** (født 15. oktober 1944 i Belfast, død 25. juli 2022) var en nordirsk protestantisk politiker, formann i Ulster Unionist Party og Nord-Irlands førsteminister 1998–2002. Han mottok Nobels fredspris i 1998 sammen med katolikken John Hume, for deres arbeid for å finne en fredelig løsning til konflikten i Nord-Irland.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Afrikansk

**Afrikansk** kan vise til:

* Person eller annet fra Afrika
* Afrikaans, et nederlandskbeslektet språk som tales i Sør-Afrika
Aluminiumoksid

**Aluminiumoksid** er et mineral og et kjemisk stoff med kjemisk formel
Al2O3

I naturen opptrer aluminiumoksid som mineralet korund. Al2O3 inngår i mange andre mineraler som feks. bauksitt.

Aluminiumoksid er et viktig råstoff i forbindelse med produksjon av aluminium. Gjennom smelte-elektrolyse i en elektrolytt som hovedsakelig består av kryolitt reduseres oksidet til aluminium. Oksygenet reagerer med karbon ved anoden og danner CO2- eller CO-gass.

## Litteratur

* 
* 
* 
*
Fotomultiplikator

En **fotomultiplikator** er et svært lysfølsomt lufttomt elektronrør som brukes til registrering av svake lyssignaler. Lyssignalet omgjøres til en elektronstrøm av en fotoelektrisk plate ved inngangsåpningen, som kalles en «fotokatode». Elektronstrømmen blir så forsterket i en etterfølgende kaskade av et antall såkalte dynoder, ved hjelp av en fysikalsk effekt som kalles sekundæremisjon. Elektronene som treffer en dynode slår løs flere elektroner enn antall elektroner som treffer. Heri ligger den forsterkende effekten, som i praksis ligger rundt 3 til 10 x per dynodepar. Denne forsterkningen har svært svak egenstøy og det er derfor mulig å forsterke et signal 100 millioner ganger og å detektere enkelt-fotoner. Der er ingen termisk støy (Johnson noise), men noe «shot noise», eller haglstøy.

Fotomultiplikatoren er et av de rørene som ikke helt kan erstattes med halvlederteknologi. De brukes til nuklear- og partikkelfysikk, i astronomien og til medisinsk diagnostikk, såvel som til trommelscanning av bilder.

Betegnelsen multiplikator henviser til at elektronstrømmen fra dynode til dynode multipliseres med forsterkningsfaktoren mellom hvert par. Med ti dynodestrekninger som hver har fire gangs forsterkning (dette er typiske verdier) blir hele forsterkningen lik rundt 410 = 1.050.000 ganger. Hver etterfølgende dynode blir tilført omtrent 90 til 100 V mere enn den forrige for å oppnå denne forsterkningen. Elektronene som forlater en dynode har forholdsvis lav hastighet, som økes ved akselerasjon mot neste dynode, som altså har en høyere spenning.

For å optimalisere følsomheten blir dynodene belagt med belegg som har lav arbeidsfunksjon; det vil si at de lett gir fra seg elektroner. Berylliumoksid BeO og manganoksid MgO er populære. Navnet dynode kommer av at hver av dem er både katode og anode; en av dem er katode for neste trinn, som da er anode. Det siste elementet kalles derfor anode og ikke dynode. Anoden er utgangselektroden og signalet avgis der som en elektrisk strøm.

Den fotoelektriske platen ved inngangen er et krystall som omvandler lyskvanter til en elektronstrøm. Denne strømmen tiltrekkes av den første dynoden etter en fokusering. Stoffet som krystallet består av bestemmer hvilke bølgelengder røret kan se. I 1936 kom Cesium-antimon krystallet (Cs3Sb) som viste seg å være ganske sensitivt.

Svært ofte er en interessert i å måle eller observere stråling ved helt andre bølgelengder enn lys, og også ioniserende stråler. Til det bruk settes en scintillator foran lysinngangen. Scintillatoren omformer innkommende stråling til lys med en bølgelengde som passer til den fotoelektriske platen. 

Fotomultiplikatoren ble utviklet på 1930-tallet som en del av jakten på å realisere drømmen om fjernsyn. Det var særlig det amerikanske firmaet RCA som utviklet den som produkt og solgte den.

## Eksterne lenker
* 
* ''Photomultiplier Tubes – Basics and Applications''  (HAMAMATSU PMT Handbook, PDF, 2571&nbsp;kB) 
* ''Interactive Flash Tutorials – Photomultiplier Tubes'' (Grafisk simulasjon av en PMT)
MIT-lisensen

**MIT-lisensen** er en lisensbestemmelse som opprinnelig ble brukt for programvare med åpen kildekode fra Massachusetts Institute of Technology (MIT). Den brukes i dag også av andre organisasjoner og utviklere. Vindussystemet X og Wayland er eksempler på programvare som er lisensiert under MIT-lisensen.

Lisensen er veldig lik BSD-lisensen, blant annet gjør den det mulig å gjenbruke kildekoden uten å gjøre endringene tilgjengelig. Den største forskjellen mellom de to lisensene er at BSD-lisensen inneholder en klausul om at man ikke kan bruke navnet på kopirettinnehaveren eller andre bidragsytere til det originale produktet for å promotere et avledet produkt, uten å ha tillatelse fra disse. MIT-lisensen inneholder ikke denne klausulen.

Lisensen blir også kalt X11-lisensen, siden MIT utgir programvare under flere lisenser. Blant annet Free Software Foundation kaller den X11-lisensen på sin lisensliste http://www.gnu.org/licenses/license-list.html#X11License.

## Lisensteksten

```
Copyright (c) <year> <copyright holders>

Permission is hereby granted, free of charge, to any person obtaining
a copy of this software and associated documentation files (the
"Software"), to deal in the Software without restriction, including
without limitation the rights to use, copy, modify, merge, publish,
distribute, sublicense, and/or sell copies of the Software, and to
permit persons to whom the Software is furnished to do so, subject to
the following conditions:

The above copyright notice and this permission notice shall be
included in all copies or substantial portions of the Software.

THE SOFTWARE IS PROVIDED "AS IS", WITHOUT WARRANTY OF ANY KIND,
EXPRESS OR IMPLIED, INCLUDING BUT NOT LIMITED TO THE WARRANTIES OF
MERCHANTABILITY, FITNESS FOR A PARTICULAR PURPOSE AND NONINFRINGEMENT.
IN NO EVENT SHALL THE AUTHORS OR COPYRIGHT HOLDERS BE LIABLE FOR ANY
CLAIM, DAMAGES OR OTHER LIABILITY, WHETHER IN AN ACTION OF CONTRACT,
TORT OR OTHERWISE, ARISING FROM, OUT OF OR IN CONNECTION WITH THE
SOFTWARE OR THE USE OR OTHER DEALINGS IN THE SOFTWARE.
```

## Se også
*BSD-lisensen
*GNU General Public License
*Apache-lisensen

## Eksterne lenker
* Open Source Initiative: The MIT License
Vinstre

**Vinstre** er en innsjø i kommunene Vang og Øystre Slidre i Innlandet fylke. Innsjøen er regulert som magasin for Øvre Vinstra kraftverk.

## Se også
* Liste over innsjøer i Oppland

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Altevatnet

**Altevatnet** (nordsamisk: *Álddesjávri*) er en innsjø i Bardu kommune i Troms fylke. Den er utspring for Barduelva, som renner ut i vest.

Altevatnet er Norges 13. største innsjø og den største i Troms. Den er regulert som magasin for Innset, Straumsmo og Bardufoss kraftverk. Vannstanden reguleres mellom 489 og 472,8 moh og magasinkapasiteten er på 1,027 millioner m³.

## Se også
*Liste over innsjøer i Skandinavia

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Dybdekart, NVE
Blåsjø

**Blåsjø** er en kunstig innsjø i kommunene Bykle i Agder, Hjelmeland og Suldal i Rogaland. Den ble dannet ved å demme opp de øvre delene av elvene Ulla, Førreåa og Brattelielvi til de dannet en sammenhengende innsjø. Blåsjø har et areal på , og er med det den 12. største innsjøen i Norge. 

## Som kraftmagasin
Innsjøen er hovedmagasin for Ulla-Førreverkene, som har en total installert effekt på 2&nbsp;100 MW. Blåsjø er det største kraftmagasinet i Norge målt i energiinnhold, med et energipotensial på ca. 7,8&nbsp;TWh. Med magasinkapasitet på 3105 millioner m³ er Blåsjø Norges nest største reguleringsmagasin – bare Storglomvatnet er større. Rundt Blåsjø finner en fjorten dammer, flere av dem er blant Norges største:

*Oddatjørndammen er en steinfyllingsdam med tetningskjerne av morenemasse, med sine 142 m er den Norges høyeste steinfyllingsdam.
*Storvassdammen er en steinfyllingsdam med tetningskjerne av asfalt, med sine 9,7 mill. m³ stein er den Norges største. 
*Førrevassdammen er en betongdam med flomoverløp, dammen er Norges største betongdam.  Den er 1&nbsp;300 m lang og 255&nbsp;000 m³ betong gikk med til å bygge dammen. Dammen fikk i 1989 æresprisen Betongtavlen.

Til Blåsjø overføres det vann fra Skorpevadshølen og Saurdal kraftverk kan både tappe og pumpe vann fra og til Blåsjø. Pumpingen skjer fra Sandsavatnet. Blåsjø reguleres mellom 1&nbsp;055 og 930 moh og er et flerårsmagasin.

## Bilder

Storvassdammen 3.JPG|Storvassdammen
Oddatjørndammen.JPG|Oddatjørndammen
Førrevassdammen.JPG|Førrevassdammen
Førrevassdammen1.JPG|Førrevassdammen går over Førrejuvet


## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Energimagasinet Blåsjø
* Informasjon om betongdammer
Møsvatn

**Møsvatn** er Telemarks største innsjø. Så godt som hele innsjøen ligger i Vinje kommune, mens ca. 5,5&nbsp;km² av Sundet som går mot Skinnarbu og Møsvassdammen, ligger i Tinn kommune. Møsvatn er oppdemmet av Møsvassdammen og Torvehovdammen, og er hovedmagasin for Frøystul kraftverk. Vannet går igjennom fem kraftverk før det renner ut i Tinnsjøen. Møsvann, som tilhører Skiensvassdraget, er Norges åttende største reguleringsmagasin med en kapasitet på 1&nbsp;066 millioner m³.

Før oppdemningen besto Møsvatn av tre separate innsjøer, og langs breddene av disse er det funnet en mengde etterlatenskaper fra steinalderen. Oppdemmingen av Møsvatn ble foretatt uten hensyn til mulige kulturminner. Arkeologiske undersøkelser i forkant av vannkraftutbygging ble ikke innført i 1960. Tradisjonen fortalte om fast bosetning i området før svartedauden, og utgravningene i årene 1961–1983 bekreftet dette. Etter 1349 lå gårdene for det meste øde etter pesten, og sagnet om hesten Førnesbrunen som fraktet de døde fra traktene ved Møsvatn til Rauland kirke har holdt seg, i likhet med slåtten hesten fikk oppkalt etter seg, og som fortsatt spilles på hardingfele. På 1500- og 1600-tallet tok bosetningen seg opp igjen.

Her finnes noen av Norges høyestliggende fjellgårder. Innsjøen er en viktig ferdselsåre for fastboende og turister. Den trafikkeres av rutebåten MB «Fjellvåken II» om sommeren og av snøscootere om vinteren. Båtruten går mellom Skinnarbu, som ligger ved fylkesvei 37 og Mogen turisthytte, som ligger i den nordvestre enden av Møsvatn, innerst i Vinjefjorden, som er den innerste delen av Juvikfjorden.

Møsvatn ble regulert i årene fra 1903, og Olav Heggstad ledet disse arbeidene. Det ble sagt at reguleringen ville ta to meter av jordene, men det ble to meter i høydeforskjell. Møsvann er regulert flere ganger. På grunn av reguleringen blir det liggende store mengder is på land etter at vannet er tappet ned i løpet av vinteren. Denne isen bruker lang tid på å smelte, og skaper kulde 
i luften.

## Se også
* Møsstrond
* Møsvasstangen landskapsvernområde
* Liste over innsjøer i Skandinavia

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Nasjonalparksenter Hardangervidda 
* M/B Fjellvåken
* Dybdekart Møsvatnet, NVE 2001
Iešjávri

:*For andre innsjøer med samme navn, se [[Iešjávri (andre betydninger)]].*
**Iešjávri** er en innsjø i kommunene Alta, Kautokeino og Karasjok i Finnmark fylke. Den er Finnmarks største innsjø, og den 15. største innsjøen i Norge, med et areal på  og en lengde på over 14 kilometer fra nord til sør.

Innsjøen er en del av Tanavassdraget og har utløp mot sørøst til Iešjohka.

## Se også
* Liste over innsjøer i Skandinavia

## Referanser




## Eksterne lenker
* NVE, dybdekart
Osensjøen

:*Denne artikkelen er om innsjøen i [[Innlandet]]. For innsjøen i Hol kommune i [[Buskerud]], se [[Ossjøen]].*

**Osensjøen** (også skrevet **Ossjøen**) er en innsjø i kommunene Åmot og Trysil i Innlandet fylke. Innsjøen har utløp gjennom Søndre Osa til Rena og Glåma.

Ved nordenden av Osensjøen ligger bygda Nordre Osen i Åmot kommune. På vestsida av sjøen ligger Sørlistøa Fløtermuseum. I sørenden av sjøen ligger bygda Søre Osen, som tilhører Trysil kommune. Størstedelen av sjøens areal ligger i Trysil kommune. På østsida av Osensjøen ligger noen av de eldste gårdene i området, som skriver seg fra skogfinnenes innvandring midt på 1600-tallet.

Innsjøen er regulert og brukes som magasin for Osa kraftverk

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Dybdekart over Ossjøen, NVE, oppmålt 1977–1978
Benedikte Ferner

**Benedikte Ferner** (født 1963) er en norsk næringsdrivende som i perioden 1997&ndash;2013 eide og drev en motebutikk i Oslo. Ferner er også styremedlem i Frogner Næringsforening.

## Motebutikk
Ferner etablerte motebutikken Benedikte Ferner a/s i 1997. Butikken ble startet på Aker Brygge, men flyttet i 2002 til Skovveien på Frogner. Ferner vant prisen Årets Motebutikk under Oslo Fashion Awards 2005. Prisen var en Smart som ble overrakt av Petter Stordalen. 
Butikken ble lagt ned 1. juli 2013 på grunn av sviktende omsetning.

## Lokstallen
I 2011 kjøpte Ferner lokstallen i Røykenvik sammen med Aage Hvinden. Bygningen var lokomotivstall da Røykenvikbanen var i drift på første halvdel av 1900-tallet, og har i årene siden vært brukt til blant annet keramikkverksted og galleri. Bygningen ble i 2012 rehabilitert, og i 2014 åpnet Lokstallen for publikum, med restaurant, kafeteria og interiørbutikk. Ferner er styremedlem i Lokstallen Røykenvik AS.

## Familie
Ferner er datter av prinsesse Astrid, fru Ferner og Johan Martin Ferner og barnebarn av kong Olav. Hun er nummer to i rekken avfem søsken: Cathrine Ferner (f. 1962), Alexander Ferner (f. 1965), Elisabeth Ferner (f. 1969) og Carl-Christian Ferner (f. 1972).

Hun har vært gift to ganger, første gang med den norsk-kanadiske spillmakeren Rolf Woods. De var gift fra 1994 til 1998. Hun brukte i denne perioden navnet Benedikte Ferner Woods. I desember 2000 giftet hun seg på nytt, denne gang med Mons Einar Stange. Paret ble skilt i juli 2002.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Benedikte Ferner a/s designbutikk
Esandsjøen

**Esandsjøen** (**Essandsjøen**, **Essand**, sørsamisk: *Saantenjaevrie*) var en innsjø i Sylan i Tydal kommune i Trøndelag. Vannoverflaten lå opprinnelig 723 meter over havet.  Esandsjøen ble regulert av Trondheim Energiverk ved at en demning ble bygd i Esna i perioden 1941–1947. Etter at Nesjødammen ble bygd i 1971, ble Esandsjøen en del av Nesjøen. I dag brukes navnet *Esandsjøen* om den nordlige delen av Nesjøen.

Neddemmingen førte til at viktige kulturminner som karolinergravene fra sommeren 1719 og deler av plantefredningsområdet fra 1917 ble lagt under vann, sammen med reinbeiteområder.

## Referanser
Storakersvatnet

**Storakersvatnet** (sørsamisk: *Aagkelsjaevrie*, umesamisk: *Ággalsjávrrie*) er en innsjø i Rana kommune i Nordland. Akersvatnet er magasin for Rana kraftverk. Som følge av reguleringen og hevet vannstand, omfatter vannet nå også det tidligere Grunnvatnet. Vannet har en overbefolket røyebestand, og en tynn ørretbestand. Utsetting av ørret har hatt god effekt i Grunnvatn.

Siden 2011 har vannet vært hoveddrikkevannskilde for Mo i Rana med forsteder.

## Referanser
Balvatnet

**Balvatnet** (lulesamisk: *Bállávvre*, tidligere også *Ballavri* og *Bálljávrre*; pitesamisk: *Balhavrre*) er en innsjø og en grunnkrets omsluttet av Junkerdal nasjonalpark, helt sør i Sulitjelmafjellene i Saltdal kommune i Nordland fylke. Balvatnet er en del av Sulitjelmavassdraget og de største elvene som renner ut i vannet er Fuglvasselva, Vuohppejåhkå, Skajddeelva og Låggejåhkå.

Balvatnet er regulert som magasin for Daja kraftverk.

7 kilometer øst for vannet ligger svenskegrensen med innsjøen Mavas rett bak åsen mot øst, i sør ligger dalen og bygda Skaiti (Saltdal kommune), mens i sørvest ligger Evenesdal (også i Saltdal kommune).

Det er rik flora rundt Balvatnet og godt fiske. Det er flere fritidsboliger i området. 

Sulitjelma og Omegn Turistforening har de ubetjente turisthyttene Balvasshytta, rett sør for vannet, og Coarvihytta i nord. Det er flere T-merkede ruter i området.

## Referanser




## Kilder
*NVE
*Salten Kraftsamband

## Eksterne lenker
*
Breimsvatnet

**Breimsvatnet** er en innsjø beliggende mot vest i bygda Breim i Gloppen kommune mens den sørlig enden av innsjøen ligger innenfor Jølster i Sunnfjord kommune. Med sine 278 dybdemeter er innsjøen fylkets nest dypeste, og landets 12. dypeste. Innsjøen har et volum på . Største vannføring ved flom er målt til 250 m3/s og minste målte er 1,5 m3/s. Den sørlige armen kalles Førdefjorden med grenda Førde i Jølster. Førde har veiforbindelse med E39 mellom Klakegg og Skei. Fjellet Skjorta stuper rett ned i den sørlige enden av vannet.

Breimsvatnet inngår i Breimsvassdraget og har utløp mot vest til Gloppeelva. Innsjøen har tilløp fra en rekke elver, hvorav den største er Storelva (eller Breimselva), som munner ut ved Reed, helt i nordøst. Andre vesentlige tilløpselver er Årdalselva, Paulselva og Nydalselva ved Førde i Jølster, Kandalselva, Neselva og Kålselva. Vannskillet mot Jølstra går mellom Skei og Klakegg. I omkring 1500 år etter siste istid drenerte Jølstravatnet til Breimsvatnet inntil landheving ed Skei stanset vannstrømmen nordover.

Nydalselva kraftverk har avløp til Breimsvatnet.

## Regulering
Spørsmålet om regulering av innsjøen og utnyttelse av fallhøydene nedenfor til vannkraft kom opp rundt år 1900. En konsensjon fra 1913 ga tillatelse til 2 meter senking og 4 meter oppdemming. I 1932 fikk Gloppen kommune tillatelse til oppdemming på 1,8 meter mens konsensjonen fra 1913 falt bort fordi den tiltaket ikke hadde blitt gjennomført.

## Fiske
Breimsvatnet har som ett av få vann i Sogn og Fjordane en dokumentert bestand av storørret. I tillegg finnes det en bestand av småfallen røye i vannet som det ble bedrevet aktiv utfisking på gjennom midten av 1990-tallet. Breimsvatnet og resten av Breimsvassdraget er kjent for gode fiskeforhold og trekker mange turister i sommerhalvåret.

## Samferdsel
Den trondhjemske postvei gikk med robåt over innsjøen. Ivar Aasen reiste over Breimsvatnet i 1942 og skrev at «dets Omegn just ikke har noget hyggeligt Udseende».

### Henrik Ibsen
Henrik Ibsen passerte gjennom Breim på reisen gjennom Vestlandet sommeren 1862, han beskrev området slik:

## Galleri

File:J.F.L. Dreier - Prospekt, utsikt ved Red i Nordfjord - Norsk Folkemuseum - NF.14682-005.jpg|Breimsvatnet med Breim gamle kirke fremstilt av J.F.L. Dreier
File:Breimsvatnet_barn.jpg|Breimsvatnet sett nordover fra Førde i Jølster
File:Breim gamle kirke NF.09200-002.jpg|Naust ved Breim gamle kirke på Red. 


## Se også
* Liste over innsjøer i Sogn og Fjordane

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* gloppen.sportsfiske.nu: Informasjon om Breimsvatnet
* Dybdekart for Breimsvatnet, NVE. Oppmålt i 1932 ved vannstand 61 moh.
Krøderen (andre betydninger)

**Krøderen** kan vise til:

*Krøderen – en innsjø i Krødsherad og Flå kommuner
*Krøderen (tettsted) – et tettsted i Krødsherad kommune
*Krøderen stasjon – endestasjon for Krøderbanen
Dingevatnet

**Dingevatnet** er en innsjø som ligger i Gulen kommune i Vestland. Den er en del av Dingjavassdraget og selv om innsjøen ikke er spesielt stor, er den 220 meter dyp. Dette er den 18. dypeste innsjøen i Norge.

## Se også
*Liste over norske innsjøer

## Referanser
Kviteseidvatnet

**Kviteseidvatnet** er en innsjø i Kviteseid kommune i Telemark fylke. Innsjøen er en del av Telemarkskanalen, og tilhører Skiensvassdraget.

Kviteseidvatnet har sine to tilløp fra vest. Dette er Strauman fra Bandak og Dalaåi, som munner ut Sundkilen, ei vik i Kviteseidvatnet som ofte regnes som en egen innsjø. I øst fortsetter Fjågesundstraumen, som fører vannet videre til Flåvatn. Siden av oppdemmingen av Flåvatn (Hogga sluse) ligger Flåvatn, Kviteseidvatn og Bandak på samme høyde.

Med et største dyp på 201 meter, er Kviteseidvatnet blant de 20 dypeste innsjøene i Norge, men blant de minste av disse.

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
*
Olaf Gjedrem

**Olaf Gjedrem** (født 15. desember 1948 i Bjerkreim, Rogaland) er bonde og politiker (KrF).
Han ble valgt som vararepresentant til Stortinget fra Rogaland i 1993, og har møtt som fast representant for Hilde Frafjord Johnson (17. oktober 1997 – 17. mars 2000) og Einar Steensnæs (19. oktober 2001 – 18. juni 2004). Han har vært ordfører i Bjerkreim kommune i flere perioder.

## Stortingskomitéer
* 2001&ndash;2005 medlem av Næringskomitéen til 18. juni 2004.
* 2001&ndash;2005 varamedlem av Den utvidede utenrikskomitéen til 18. juni 2004.
* 1997&ndash;2001 medlem av Kommunalkomitéen.

## Eksterne lenker
*
Stortingets valgkomité (2001–2005)

**Valgkomitéen** er en fast komité på Stortinget. Valgkomitéens hovedoppgave er å fordele
Stortingets representanter på de faste komitéene. Komitéen brukes også ellers i forbindelse med valg Stortinget skal foreta.

Komitéen består av 37 stortingsrepresentanter. Ved sammensettingen tas hensyn til partigruppenes størrelse, samt geografi. Det er også vararepresentanter som innkalles etter behov.

## Representanter
# Jørgen Kosmo (A), leder
# Inge Lønning (H), første nestleder
# Karin S. Woldseth (FrP), andre nestleder
# Marit Arnstad (Sp)
# Anne Berit Andersen (H)
# Karin Andersen (SV)
# Haakon Blankenborg (A)
# Berit Brørby (A)
# Åsa Elvik (SV)
# Grethe Fossli (A)
# Gunn Karin Gjul (A)
# Carl I. Hagen (FrP)
# Kristin Halvorsen (SV)
# Sigvald Oppebøen Hansen (A)
# Trond Helleland (H)
# Odd Holten (KrF)
# Siv Jensen (FrP)
# Sigbjørn Molvik (SV)
# Harald T. Nesvik (FrP)
# Oddvard Nilsen (H)
# Torny Pedersen (A)
# Jorunn Ringstad (Sp)
# Inge Ryan (SV)
# Reidar Sandal (A)
# Hill-Marta Solberg (A)
# Kenneth Svendsen (FrP)
# Anita Apelthun Sæle (KrF)
# Øyvind Vaksdal (FrP)
# Åse Wisløff Nilssen (KrF)
# Trine Skei Grande (V)
# Kari Lise Holmberg (H)
# Bent Høie (H)
# Ivar Kristiansen (H)
# Jon Lilletun (KrF)
# Siri A.  Meling (H)
# Jan Tore Sanner (H)
# Jens Stoltenberg (A)

## Eksterne lenker
* Valgkomitéen
*
Oppstrynsvatnet

**Oppstrynsvatnet** (også kalt Strynevatnet og Strynsvatnet) er en innsjø i Stryn kommune i Vestland fylke.

De største elvene som fyller Oppstrynsvatnet er Hjelledøla fra øst og Erdalselva fra sørøst, samt Glomsdøla fra nord. Fra innsjøen renner Stryneelva gjennom Strynedalen til Nordfjorden ved Stryn sentrum. Nedbørfeltet er  (Sægrov oppgir 498 km2). Deler av nedbørfeltet er i Oppland. Innsjøen får tilførsel fra Strynefjellet med Tystigen og fra nordlige deler av Jostedalsbreen (Erdalselva og Sunndøla). Tilførselen kommer fra høyfjellsområder med en god del store breer. Leire i brevannet farger innsjøen grågrønn om fra juni til langt utover høsten, ved Fosnes langt øst i vannet er sikten om sommeren på 2-3 meter. Innsjøen har laks, sjøørret, stasjonær ørret, røye og ål. Hornindalsvatnet, som ikke har får tilførsel av smeltevann fra bre, har til sammenligning over 20 meter siktedybde.

Med et største dyp på 230 meter, er innsjøen blant de 20 dypeste i landet. Største dyp er ved Nesje. Innsjøen har et volum på omkring .

Største lengde er 16 km og største bredde er 2,5 km. Strandlinjen er 37 km lang.

I 1879 ble det bygget bro over Mindresundet. Til langt ut på 1800-tallet var båt det viktigste fremkomstmiddelet langs hele innsjøen. I 1850 klaget veginspektør Wiese over at det var vanskelig å ta seg frem på veien langs innsjøen. Riksvei 15 går langs den sørlige bredden.

## Se også
* Liste over norske innsjøer

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Dybdekart for Strynevatnet, målinger foretatt i 1983. (NVE)
Christina, fru Magnuson

**Christina av Sverige** (Christina Louise Helena, født 3. august 1943 på Haga slott i Stockholm) er en svensk prinsesse. Hun er den yngste søsteren til kong Carl XVI Gustaf av Sverige. Hun har tre eldre søstre; Prinsesse Margaretha, fru Ambler, Prinsesse Birgitta og Prinsesse Desiree, friherinna Schilvershöld.

Hun ble født som *Hennes Kongelige Høyhet Prinsesse Christina av Sverige*, og var det fjerde barnet til arveprins Gustav Adolf og prinsesse Sibylla av Sverige. 

15. juni 1974 giftet hun seg med Tord Magnuson på Stockholms slott. Hun fikk da tittelen *prinsesse Christina, fru Magnuson*, i tråd med tituleringen av Norges prinsesse Ragnhild og prinsesse Astrid etter deres bryllup. Prinsesse Christina har i mange år vært leder for Sveriges Røde Kors, og er den av Kong Carl Gustavs søstre som representerer Sverige mest. Prinsesse Christina er innehaver av storkors av St. Olavs orden, som hun ble tildelt i 1992.

Prinsessen og hennes ektemann har tre sønner:
* Gustav Magnuson (f. 1975)
* Oscar Magnuson (f. 1977)
* Victor Magnuson (f. 1980)

## Referanser
Bue

**Bue** (eller **boge**) kan vise til:

* Bue (geometri) – en del av en sirkel
* Bue (arkitektur)
* Bue (våpen)  (pil og bue)
* Bue (musikk)
* Bue for strykeinstrument
* Bue (Bjerkreim) – et sted i Bjerkreim kommune i Rogaland
* Bue (etternavn)
Buesekund

Et **buesekund** er et mål for vinkler tilsvarende  av ett bueminutt,  av én grad og  av én full sirkel. Ett buesekund tilsvarer én millimeters bredde på drøyt 200 meters avstand eller bredden av en norsk énkronemynt på rundt fem kilometers avstand eller 30,922 meter (WGS 84) langs jordens ekvator.

For å betegne mindre vinkler kan standard SI-prefikser benyttes. Millibuesekundet (forkortelsen er mas, fra engelsk *milliarcsecond*), som er  av et buesekund, brukes noen ganger i astronomi. I navigasjon brukes ofte også  (0,1) buesekund.

## Eksterne lenker
* Jorden ifølge WGS 84.
* Grad-konverteringer (eng.).
Buelengde

**Buelengde** eller **kurvelengde** er i geometri lengden av en bue, det vil si et vilkårlig segment av en kurve. For at lengden skal være definert, må buen kunne 
«rettes ut», og dette setter matematisk krav til definisjon av kurven.

Beskrivelse av kurver blir ofte enklere og mer elegant når buelengden brukes som parameter i kurvedefinisjonen, sammenlignet med andre valg av parameter.  

## Prinsippet for definisjonen av buelengde

En kurve i planet kan tilnærmes ved å trekke linjestykker mellom et endelig sett av punkt på kurven. Linjestykkene definerer en kurve som er stykkevis lineær.  Lengden av hvert linjestykke lar seg lett 
bestemme ved hjelp av Pythagoras’ læresetning, og lengden av den stykkevis lineære linjen er lik summen av linjestykke-lengdene.  
Dersom den krumme kurven er tilstrekkelig glatt, så vil lengden av den stykkevis lineære kurven nærme seg lengden av den opprinnelige kurven når vi øker antallet punkt i settet brukt til å definere tilnærmingen.  

For mange kurver vil det eksistere en minste øvre skranke L for lengden av den stykkevis lineære kurven.  Slike kurver sies å være «rektifiserbare», det vil si i stand til å 
kunne rettes ut. Verdien L defineres som *buelengden* til den opprinnelige kurven.  

## Buelengden for en glatt romkurve

En romkurve er en kurve i det euklidske rommet \mathbf{R}^3, definert med en parameterframstilling

:
\mathbf{r}(t) = x(t)\mathbf{i}+ y(t)\mathbf{j} + z(t)\mathbf{k} \qquad  t \in [a,b] \, 


Kurven er *glatt* når funksjonene x(t), y(t) og z(t) er deriverbare og de deriverte er kontinuerlige.  For en slik romkurve er buelengden gitt ved

:L = \int_{a}^{b}| \mathbf{r}\ '(t)|\,dt= = \int_a^b \sqrt{ x'^2 + y'^2 +  z'^2} \; dt \ . 

Her betyr merket den deriverte med hensyn på parameteren t, slik at x' = dx / dt.

Som eksempel kan vi se på lengden av en full sirkelbue, gitt ved parametriseringen

:
\mathbf{r}(t) = R \cos t \, \mathbf{i}+ R \sin t \, \mathbf{j} \qquad  t \in [0,2\pi) \, 


Formelen for buelengden gir det kjente resultatet

:
L = \int_0^{2\pi} \sqrt{ (-R \sin t)^2 +  (-R \cos t)^2 } = 2 \pi R .


## Buelengden til en funksjonsgraf

Grafen til en reell funksjon av en variabel er en kurve med parametriseringen

:
\mathbf{r}(x) = x \mathbf{i}+ f(x) \mathbf{j} \qquad  x \in [a,b] \, 


Buelengden av funksjonsgrafen er dermed gitt ved

:L = \int_a^b\sqrt{1+ (f'(x))^2}\, dx 

## Buelengden til en plan kurve i polarkoordinater

For en plan kurve r = r(\theta) i polarkoordinater er buelengden

:L = \int_a^b\sqrt{r^2( \theta)+r'( \theta)^2}\,d \theta

for intervallet \theta \in [a,b] .

## Referanser




## Litteratur

*

## Eksterne lenker
* 
*  Om buelengde hos realisten.com  Besøkt 11. desember 2019.
Gymsokk

En **gymsokk** er en sokk med sklisikker plastsåle. Den brukes stort sett av barn, til innendørs gymnastikk- og turnaktivitet, samt i svømmehaller og bading i sjøen. Det svenske selskapet Nowali startet produksjon av gymsokker under navnet *Sockiplast* i 1959. Tidligere produserte Viking i Askim også gymsokker.

## Eksterne lenker
* Gymsokkens venner
* sockiplast
Bala Hissar

**Bala Hissar** er et fort i Kabul i Afghanistan. Fortet ble bygget i det femte århundre, og ligger sør for dagens bysentrum.  Kabuls bymurer starter her. Disse er 6,1 m høye og 3,7 m tykke.  Opprinnelig var fortet i to deler, det nedre med staller, brakker og tre kongelige palasser, og det øvre med våpenlager og beryktede fangehull.

Under britenes okkupasjoner brukte de til tider fortet som brakker, inntil det ble delvis ødelagt som hevn for mordet på britiske utsendinger i 1879.

I dag bemannes fortet av den afghanske hærens 55. divisjon, og rester av stridsvogner og andre tunge våpen kan sees i posisjonene som ser ut over Kabul.

## Eksterne lenker
* The British & the Bala Hissar in 1879 (engelsk)
Francesco Marchisano

**Francesco Marchisano** (1929–2014) var en italiensk katolsk kardinal. Inntil pave Johannes Paul IIs død 2. april 2005 var han generalvikar for Vatikanstaten og erkeprest for Peterskirken.

Etter å ha gått på juniorseminaret i Torino og gymnaset i Giaveno studerte han filosofi i Chieri 1945&ndash;1948 og teologi i Torino 1948&ndash;1949 og i Rivoli Torinese 1949&ndash;1952. Marchisano ble presteviet i 1952.

Etter ordinasjonen ble ha sendt til Roma for å studere videre. Han tok sin doktorgrad i teologi ved Gregoriana i 1957. I 1956 viste det seg at det midlertidige oppholdet i Roma ble permanent, ettersom han ble kalt til Kongregasjonen for seminarer og universiteter. Der fikk han stadig større ansvar, og i 1961 fikk han tittelen *[[monsignore]]*. Ved siden av sitt arbeid i kurien virket han i tretti år som katekeselærer for døvstumme barn i Roma.

I 1988 ble han sekretær for Den pavelige kommisjon for bevaringen av den kunstneriske og historiske arv, og samtidig ble han utnevnt til titulærbiskop av Populonia. Han ble bispeviet i januar 1989 av pave Johannes Paul II. I 1991 ble han president for Den pavelige kommisjonen for hellig arkeologi, og i 1993 for Den pavelige kommisjon for Kirkens kulturarv.

I 1994 ble han titulærerkebiskop og president for Den pavelige kommisjon for bevaringen av den kunstneriske og historiske arv. Dermed fikk han en posisjon som ofte refereres til som Vatikanstatens «kulturminister». I forbindelse med jubelåret 2000 hadde han ansvaret for den kommunikasjon med kunstnerne.

Marchisano ble i 2002 utnevnt til generalvikar for Vatikanstaten, erkeprest for Peterskirken og president for St. Peters byggearbeider. Johannes Paul II kreerte ham til kardinaldiakon ved konsistoriet oktober 2003. Han døde den 27. juli 2014 i en alder av 85 år.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (16235-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Henry Benedict Mary Clement Stuart of York (1725-1807) *1758
* Pave Leo XII (1760-1829) *1794
* Kardinal Chiarissimo Falconieri Mellini (1794-1859) *1826
* Kardinal Camillo di Pietro (1806-1884) *1839
* Kardinal Mieczyslaw Halka Ledóchowski (1822-1902) *1861
* Kardinal Jan Puzyna z Kosielsko (1842-1911) *1886
* Erkebiskop Józef Bilczewski (1860-1923) *1901
* Erkebiskop Bolesław Twardowski (1864-1944) *1919
* Erkebiskop Eugeniusz Baziak (1890-1962) *1933
* Pave Johannes Paul II (1920-2005) *1958
* Kardinal *Francesco Marchisano*

## Referanser


## Eksterne lenker
* Fyldige kardinalsbiografier på norsk – katolsk.no
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Philippe Barbarin

** Philippe Xavier Christian Ignace Marie Barbarin ** (født 1950) er en av Den katolske kirkes kardinaler, og  erkebiskop av Lyon i Frankrike.

Philippe Barbarin studerte filosofi og katolsk teologi i Paris, og tok lisensiat i filosofi og doktorat i teologi. I 1977 ble han presteviet.  De følgende åtte år virket han som kapellan i Alfortville og Vincennes, fra  1985 til 1990 som sogneprest og lærer i Saint-Maur. Samtidig var han bispedømmets ansvarlige for den økumeniske dialog. Fra 1991 til 1994 var han sogneprest i Boissy Saint Léger.

Fra 1994 til 1998 underviste han ved presteseminaret i Vohitsoa på Madagaskar, og var samtidig aktiv i sjelesorgen.

I  1998 utnevnte pave Johannes Paul II ham til biskop av Moulins, og i 2002 til erkebiskop av Lyon. Han ble kreert til kardinal i 2003.
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santorio (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Giovanni Carlo Boschi (1715-1788) *1760
* Kardinal Bartolomeo Pacca (1756-1844) *1786
* Pave Gregor XVI (1765-1846) *1831
* Kardinal Castruccio Castracane degli Antelminelli (1779-1852) *1844
* Kardinal Paul Cullen (1803-1878) *1850
* Erkebiskop Joseph Dixon (1806-1866) * 1852
* Erkebiskop Daniel McGettigan (1815-1887) *1856
* Kardinal Michael Logue (1840-1924) *1879
* Biskop Patrick Joseph O’Donnell (1856-1927) *1888
* Biskop John Gerald Neville, C.S.Sp. (1858-1943) *1913
* Biskop Auguste Julien Pierre Fortineau, C.S.Sp. (1873-1948) *1915
* Erkebiskop Xavier Ferdinand J. Thoyer, S.J. (1884-1970) *1937
* Erkebiskop Gilbert Ramanantoanina, S.J. (1916-1991) *1960
* Kardinal Victor Razafimahatratra, S.J. (1921-1993) *1971
* Erkebiskop Philibert Randriambololona, S.J. (1927-2018) *1988
* Kardinal *Philippe Xavier Christian Ignace Marie Barbarin* (1950-) *19986

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Fyldige kardinalsbiografier på norsk – katolsk.no
* The Cardinals of the Holy Roman Church
Bernard Agré

**Bernard Agré** (1926–2014) var en av den katolske kirkes kardinaler, og erkebiskop av Abidjan.

Agré ble presteviet i 1953. Han gjennomførte fordypningsstudier ved Det pavelige universitet Urbaniana i Roma og tok doktorgraden i kirkerett. Deretter arbeidet han ved presteseminarer og i menigheter i hjemlandet, og ble så generalvikar for erkebispedømmet Abidjan. Fra 1968 til 1992 var han biskop av Man, deretter fra 1992 til 1994 biskop av det nyopprettede bispedømmet Yamoussoukro.

I 1994 ble han erkebiskop av Abidjan.

Han ble kreert til kardinal i 2001.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
* Kardinal Scipione Rebiba (1504–1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532–1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540–1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566–1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595–1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595–1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595–1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623–1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649–1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675–1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693–1769) *1743
* Kardinal Alessandro Mattei (1744–1820) *1777
* Kardinal Pietro Francesco Galleffi (1770–1837) *1819
* Kardinal Filippo de Angelis (1792–1877) *1826
* Kardinal Amilcare Malagola (1840–1895) *1876
* Kardinal Giovanni Tacci Porcelli (1840–1895) *1876
*Pave Johannes XXIII (1881–1963) *1924
*Kardinal Bernard Yago (1916–1997) *1960
*Kardinal *Bernard Agré* (1926–2014) *1968

## Referanser


## Eksterne lenker
* Fyldige kardinalsbiografier på norsk – katolsk.no
* The Cardinals of the Holy Roman Church
Blogger (tjeneste)

:*«Blogger» kan også henvise til en person som skriver en [[blogg]].*

**Blogger** er Googles blogg-tjeneste. I 2003 kjøpte Google Pyra Labs, som i sin tid utviklet Blogger. I likhet med en rekke andre leverandører tilbyr Blogger brukere å opprette blogger gratis. 

## Se også
*Google

## Eksterne lenker
* Blogger.com
*