Sørsamisk syntaks

**Sørsamisk syntaks** er læra om hvordan sørsamisk setter ordformer sammen til større strukturer. Det er denne delen av sørsamisk grammatikk som skiller seg mest fra det man finner i de andre samiske språka.

## Nominalfraser

Som i de fleste uralske språk, er sørsamiske nominalfraser av typen *([[Determinativ]]) – ([[Kvantor]]) – ([[Adjektiv]]) – [[Substantiv]]*. Som i alle samiske språk har adjektivet en egen attributtform når det står i samme frase som et substantiv (jf. artikkelen om sørsamisk morfologi).

Determinativene kongruerer med substantivet i kasus, til forskjell fra f.eks. nordsamisk, som bare har delvis kongruens. I sørsamisk står altså determinativen i samme kasus som substantivet, mens nordsamiske determinativer bare kongruerer i halvparten av kasusa, og står i genitiv foran de andre.

Til forskjell fra andre uralske språk står sørsamiske substantiv i flertall etter kvantorer. På sørsamisk heter det således *göökte niejth* «to jenter» (der *niejth* er nominativ flertall. I andre uralske språk står substantivet i entall, og kasus er bestemt av kvantoren. På nordsamisk heter det *guokte nieidda* (genitiv entall), på finsk *kaksi tyttöä* (partitiv entall), og i ungarsk *két lány* (nominativ entall).

## Pre- og postposisjonsfraser

Sørsamisk har, som alle uralske språk, postposisjoner, og noen av disse postposisjonene kan også være preposisjoner. Postposisjonene tar komplementa sine i genitiv, og de kan sjøl bøyes i kasus. Sammenlign disse setningene, der *roehtsen* er genitiv av *roehtse* «rot», og *nualan, nuelesne, nueleste* er illativ‚ inessiv og elativ-formene av postposisjonen «under»:

* *Riepie roehtsen nualan goegkerdi / R. roehtsen nuelesne guarjesji / R. roehtsen nueleste goegkerdi*
* Reven krøyp inn under rota / R. lå under rota / Reven krøyp fram fra under rota

Noen postposisjoner, som *sisnie* «i», kan bare bøyes i de adverbiale kasusa, mens andre kan bøyes i flere.

Postposisjonsfrasene minner om substantivfraser (som også har ei genitivfrase foran seg, men postposisjonsfrasene kan ikke bli modifisert av adjektiv på den måten substantivfraser kan.

Når de kombinerte pre- og postposisjonene opptrer som preposisjoner, i preposisjonsfraser, tar de komplementa sine i akkusativ eller (i flertall også) nominativ, fordelinga av nomininativ og akkusativ følger de samme reglene som for objektet til verb. Eksempler på preposisjoner er *rastah* «tvers over», *allkesth* «langs etter» og *lihke* «ved sida av». Noen preposisjoner, som *bijre*, har ulik betydning alt etter om de er pre- eller postposisjoner: Som preposisjon betyr *bijre* «rundt», som postposisjon betyr det «om» (*saemiej bijre* «om samene»).

## Verbalfraser

### Verb og objekt
I sørsamisk står objektet i akkusativ hvis det er entallsobjekt. Hvis det er et flertallsobjekt, står det i akkusativ når det viser til noe kjent og/eller avgrensa, og i nominativ når det viser til noe ukjent og/eller uavgrensa. Ordstillinga i sørsamisk er SOV, dvs. objektet står foran verbet. Hvis det er flere verb (finitt hjelpeverb pluss infinitt hovedverb, er ordstillinga *SHOV* (subjekt – hjelpeverb – objekt – verb)

### Komplekse verbaler
Det sørsamiske verbalsystemet har, som de andre samiske og østersjøfinske språka, et tempussystem som minner om systemet i de nordgermanske språka. 

## Subjektsløse setninger

Sørsamisk har ikke formelle subjekter av den typen man finner i norsk, verken *det regner* eller *Det kom en mann i går*. Tilsvarende setninger er uten subjekt på sørsamisk. Hvis verbet står i første eller andre person, kan subjektet bli utelatt.

## Referanser


## Litteratur
* 
* Magga, Ole Henrik og Lajla Mattsson Magga (2012). *Sørsamisk grammatikk*. Karasjok: Davvi girji.
* Trosterud, Trond (1996). Die südsamische Wortfolge als eine Kombination der deutschen und marischen Wortfolgen analysiert. *Studia Uralica Upsaliensia* 26:103-112. Uppsala.