Surselva

**Surselva** er dalen til Rein anteriur (tysk *Vorderrhein*) i den sveitsiske kantonen Graubünden. Dalens forløp er fra vest til øst. Sammen med de sørlige sidedalene Val Medel, Val Sumvitg, Val Lumnezia og Safiental utgjør Surselva også det største og vestligste av Graubündens elleve forvaltningsdistrikter. Befolkningen i Surselva er retoromansk- og tysktalende (hhv. 58 og 36 %). Landskapets retoromanske dialekt heter [sursilvan[sk]''](https://no.wikipedia.org/wiki/sursilvan) og er det offisielle språket i de fleste av distriktets kommuner. 
Noen av de tyske kommunene (nærmere bestemt de som har over 80 % tysk språkandel) er walserlandsbyer. Dette gjelder områdene Obersaxen vest for Glion, sidedalen Valsertal og sidedalen Safiental.

Landskapets retoromanske navn *Surselva* betyr «ovenfor skogen». Skogen som menes er det ville, fremdeles forholdsvis urørte og store skogsområdet rundt juvet *Ruinaulta* (tysk *Rheinschlucht*), som oppstod etter et gedigent fjellskred etter den siste istiden for om&nbsp;lag 10&nbsp;000 år siden. Juvet ligger på omtrent 800&nbsp;moh. og er opptil 400&nbsp;m dyp; det begrenser Surselva mot øst og de lavereliggende delene av Rhindalen (Imboden). Dalens sluttpunkt i vest er Alpsu-passet (2044&nbsp;moh.; tysk *Oberalppass*) mot kantonen Uri. I nærheten av dette passet ligger flere av kildene som kan betraktes som Rhinens hovedkilder (siden de ligger lengst fra Rhinens munning). På tysk betegnes dalen også som *Bündner Oberland* (eller bare *Oberland*), men betegnelsen *Surselva* har nå blitt vanlig på tysk òg.

Surselva avgrenses av Glarner Alpen mot nord (3614&nbsp;moh. i Piz Russein, tysk *Tödi*) og av Adulagruppen i sør (3402&nbsp;moh. i Rheinwaldhorn). Landskapet er derfor preget av til dels nokså uberørte alpine økosystemer. Med 22&nbsp;300 innbyggere fordelt over 1377&nbsp;km² er distriktet Surselva dessuten forholdsvis tynt befolket (16&nbsp;innbyggere/km²).

Nabodistrikter er Imboden i nordøst og Hinterrhein i sydøst. Dessuten grenser det til Ticino i syd, Uri i vest og Glarus i nord. Det fins ingen direkte trafikkforbindelser til Hinterrhein eller Glarus. Forbindelsen til Ticino skjer over Cuolm Lucmagn (1914&nbsp;moh., tysk *Lukmanierpass*) i slutten av Val Medel.

Distriktene i Graubünden er rent administrative enheter. Distriktet Surselva består av fem kretser (ret. *circul*, tysk *Kreis*) og 43 kommuner (ret. *cumün*, tysk *Gemeinde*), som har stor grad av politisk selvstyre. Kretsene gjenspeiler også til en viss grad dalens geografiske inndeling:
* Kretsen Mustér (tysk *Disentis*) er Surselvas øvre (vestlige) del inkl. Tujetsch, pluss sidedalene  *Val Medel* og *Val Sumvitg*.
* Kretsen Rueun (tysk *Ruis*) er Surselvas midterste del.
* Kretsen Glion (tysk *Ilanz*) er Surselvas nedre (østlige) del.
* Kretsen Lumnezia (tysk *Lugnez*) tilsvarer den retoromansktalende sidedalen *Val Lumnezia* samt dennes walserspråklige sidedal *Valsertal*. Valsertal heter Val Sogn Pieder på retoromansk.
* Kretsen Safien tilsvarer sidedalen *Safiental* med walserbefolkning. Safiental heter Val Stussavgia på retoromansk.

## Oversikt over distriktets kretser og kommuner

Alle befolkningstall og språkandeler bygger på folketellingen fra 2005.