Briseis

**Briseis** (gresk: Βρισηΐς, *Brisēís*), også kjent som **῾Ippodameia** (gresk: ῾Ιπποδάμεια, *῾Ippodámeia*)Dictys Cretensis kaller Briseis ved det siste navnet i sin redegjørelse om trojanerkrigen. Se Dué (2002): *Homeric Variations on a Lament by Briseis*, s. 56-58. er en kvinneskikkelse i  Homers epos *[[Iliaden]]*. Grekerne tok henne til fange under trojanerkrigen, og som krigsbytte ble hun tatt til konkubine av Akilles, og dermed utløsende faktor for «Akilles' vrede» som driver handlingen i *Iliaden* fremover. Striden mellom Akilles og Agamemnon om Briseis resulterte nesten i at grekerne tapte krigen. 

*Iliaden* er så lang at det ville ta 27 timer å fremføre den uten pause; likevel opptrer Briseis som er vesentlig i plottet, bare fire ganger. I antikkens litteratur nevnes hun først i *Iliaden* fra rundt 700-tallet f.Kr.; senere i den romerske forfatteren Ovids *Heroides* («Heltinner») rundt 20 f.Kr. Ovid skriver ut fra det han mente var hennes perspektiv, i kontrast til Homer som ikke lar henne komme mer til orde enn hesten Xanthos som trekker Akilles' stridsvogn. (Gudinnen Hera ga angivelig Xanthos evnen til å snakke, og i *Iliadens* bok 19 trygler hesten Akilles om å flykte fra Troja mens tid er.)

## Fortellingen
I gresk mytologi var Briseis ​datter av Brises, prest i byen Lyrnessos (Λυρνησσός) i Dardanellene. I *Iliadens* 2. bok fortelles at «Akilles' vrede» ulmer, der han ligger om bord på ett av de greske skipene og minnes «den lyshårede piken Briseis», som han fikk med seg fra Lyrnessos som krigsbytte, da han plyndret Lyrnessos og drepte Mynes og Epistrofos, «*krigere som kjempet med [[spyd]], sønner av kong Evenos. I sorg over piken lå Akilles; men snart stod han opp.*» Hennes epitet er «Briseis med de vakre kinnene», slik Akilles er «den fotrappe Akilles».

I *Iliaden*s 1. sang, da kong Agamemnon tvinges av solguden Apollon til å oppgi sin egen frille, Khryseis, krever han å få Briseis som erstatning. Dette utløser  krangelen mellom Akilles og Agamemnon som ender med at Briseis hentes av to av Agamemnons menn. Etter denne forsmedelsen nedlegger Akilles sine våpen; han nekter å delta i videre krigshandlinger mot Troja. Hans fravær får katastrofale konsekvenser for grekerne. Agamemnon forsøker å lokke ham med store rikdommer og andre kvinner, men Akilles er upåvirkelig, og situasjonen fastlåst fram til hans våpenbror Patroklos ble drept.

I trojanerkrigen ble kvinner rutinemessig fanget og betraktet som objekter som kunne byttes mellom krigerne. Akilles' nærmeste kampfelle, Patroklos, var annerledes. I bok 19 klager Briseis fortvilt over hans død: «*Du ville ikke la meg gråte da den fotrappe Akilles drepte min ektefelle og plyndret byen. Nei, du pleide å love å få meg gift med Akilles, en som han ville seile hjem i sine skip, der du ville feire mitt [[bryllup]] blant [[myrmidonere|myrmidonerne]]. Så nå gråter jeg over deg som er død og alltid var snill.*» Også de andre kvinnene klager høyt, for Patroklos ville bli sårt savnet.

I bok 9 av *Iliaden* elsker Akilles Briseis, og ruger hevngjerrig på hvordan Agamemnon har overtatt piken: «*Noen kvinner ga han som belønning til høvdinger og konger, og at de skulle være urørte til da; men meg, den eneste av grekerne, fratok han min kone, mitt hjertes elskede. La ham ligge ved hennes side og ta sine gleder. Men hvorfor førte han oss hit, var det ikke for den blonde [[Helena|Helenes]] skyld? Elsker bare de, som de eneste blant dødelige menn, sin kone, disse sønner av [[Atreus]]? Nei, for den som er sann mann og sunn i [[sjel]]en, elsker sin egen og holder henne i [[ære]], slik også jeg elsket henne av hele mitt hjerte, selv om hun bare var en fange, tatt med mitt spyd. Men nå som han har tatt ut av armene mine mitt bytte, og slik bedratt meg, la ham ikke friste meg som kjenner ham godt. Han skal ikke få meg overtalt!*» 

Akilles koker av sinne i sitt telt, rasende ved tanken på at Agamemnon har overtatt Briseis. Da han til sist tar opp våpen for å hevne Patroklos' død, og får Briseis tilbake, sverger Agamemnon ved Zeus og sol og jord og erinyer, at «*aldri la jeg hånd på piken Briseis, verken i en elskers favntak eller på annet vis, for hun bodde urørt i hyttene mine*».

Briseis blir hos Akilles til han faller i kamp med prins Paris. Hun skal ha sørget over ham, enda han sa til Agamemnon, da denne hadde gitt henne tilbake: «*Hva gjorde dette med oss to, deg og meg, den tiden hjertet ble søndret av sorg, da vi raste i strid - for en pikes skyld? Om bare [[Artemis]] hadde drept henne med en pil mellom skipene, den dagen jeg tok henne blant byttet, etter at jeg hadde rasert Lyrnessus!*» I andre versjoner skal hun ha sagt at hun «var gitt til en av Akilles' våpenbrødre akkurat slik hans rustning ble det, etter Trojas fall». 

I *Iliadens* bok 6 minner Andromakhe sin mann Hektor om den lidelsen kvinnene påføres når mennene går til krig. Og ingenting sies i *Iliaden* om hva som skjer med Briseis etter Trojas fall.

I middelalderens romanser, som begynte med ''Roman de Troie'' («Troja-romanen» eller «Trojaromansen») på midten av 1100-tallet, ble Briseis omdøpt til Briseida og gjort til en datter av Kalkhas. Hun elsker og er elsket av Troilos og deretter av Diomedes. Hun er senere forvekslet med Khryseis, og under variasjoner av dette navnet at figuren er utviklet videre og ble til sist William Shakespeares Kressida (i stykket *[[Troilus og Kressida]]*, 1602).

## Litterære omtaler
* I Ovids *Heroides* («Heltinner») er det tredje diktet et apokryptisk brev fra Briseis til Akilles, hvor hun bebreider ham at han oppga henne så lett til Agamemnon, og at han var så sen til å hente henne tilbake.
* I Marion Zimmer Bradleys fabelroman *The Firebrand* fra 1986 forelsker Briseis seg i Akilles og velger å reise fra Troja sammen med ham.
* Romanen *Daughter of Troy* (1998) av Sarah B. Franklin er skrevet fra Briseis' synsvinkel, om livet hennes også før hendelsene i *Iliaden. 
* I [[Christa Wolf]]s roman *Kassandra* ([[1984]]) er Homers og middelalderens versjoner av Briseis' fortelling blandet sammen, slik at skikkelsen går fra å være Troilos' elskerinne til å bli Agamemnons og Akilles' frille.
* Briseis spilles av Gloria Milland i den [[Italia|italienske]] filmen *The Fury of Achilles* ([[1962]])
* Briseis spilles av [[Rose Byrne]] som en kusine av de trojanske prinsene Hektor og prins Paris i den amerikanske filmen *Troja* ([[2004]]). Hun forelsker seg i Akilles ([[Brad Pitt]]) og dreper hun Agamemnon ([[Brian Cox (skuespiller)|Brian Cox]]) da Troja faller. I antikkens mytologi ble Agamemnon drept ved hjemkomsten til [[Mykene]], av sin hustru [[Klytaimnestra]] og hennes elsker [[Aigisthos]].
* I Madeline Millers debutroman fra [[2011]], *The Song of Achilles*, er Briseis forelsket i Patroklos.

== Danaë i kunsten ==
<gallery widths="200px" heights="200px" perrow="5" caption="Briseis">

<center>
:Fil:Achilles Briseis MAN Napoli Inv9105 n01.jpg|[[Akilles]] stirrer forarget da Briseis, [[krigsbytte]]t hans, føres bort. Romersk [[veggmaleri]], 100-tallet e.Kr.
:Fil:Briseis by Paul Manship, 1916, bronze - National Gallery of Art, Washington - DSC09760.JPG|Bronsestatuett av Paul Manship, 1916.
:Fil:Briséis BnF Français 874 fol. 23v.jpg|Illustrasjon i middelaldermanuskript, *Héroïdes*, [[Ovid]].
:Fil:Deshays Brisis ( 2000 2 1).jpg|Utsnitt av Jean-Baptiste-Henri Deshays' maleri *Briséis entraînée de la tente d'Achille*, ca 1761.
:Fil:The Envoys of Agamemnon by Ingres (detail).jpg|*Sendebudene til Agamemnon* (1801), maleri av [[Jean Auguste Dominique Ingres|Ingres]] (detalj), Briseis i bakgrunnen.
:Fil:Giovanni Battista Tiepolo 044.jpg|*Briseis blir ført til Agamemnon*, freskomaleri av Giovanni Battista Tiepolo, 1757
:Fil:Bouclier de Scipion Cdm Paris 344.jpg|*Akilles' tallerken (Plat d'Achille)''; Patroklos fører Briseis ut av teltet hvor Akilles sitter. Missorium i sølv, slutten av 300-tallet e.Kr.



## Referanser


## Eksterne lenker
*