open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bjørkelangen

**Bjørkelangen** kan sikte til

*Bjørkelangen (tettsted) &ndash; et tettsted i Aurskog-Høland
*Bjørkelangen (innsjø) &ndash; et vann i Aurskog-Høland
*Bjørkelangen (lokomotiv) &ndash; et norsk damplokomotiv
*Bjørkelangen skisenter &ndash; et skisenter i Aurskog-Høland
*Bjørkelangen tvangsarbeidsleir &ndash; en tvangsarbeidsleir brukt blant annet etter Andre verdenskrig.
Bjørkelangen (innsjø)

**Bjørkelangen** er en innsjø i Aurskog-Høland kommune i Akershus. Innsjøen er meget fiskerik og er utmerket for familieturer. Her finnes storvokst gjedde og abbor, samt en rekke interessante karpefisker.

Sjøen er meget forurenset av det omkringliggende jordbruksarealet. Bading frarådes, og fisken bør ikke spises av gravide og barn.

Bjørkelangen tilhører Haldenvassdragets øvre del, og drenerer via Botnersjøen, Fossersjøen og Hølandselva til Skulerudvannet.

## Se også
* Liste over innsjøer i Akershus

## Referanser
Transponerende instrument

Et **transponerende instrument** er et musikkinstrument som ikke noteres som det klinger. Hvis f.eks en som spiller på en trompet som er stemt i B leser en C på notene sine, vil tonen hen spiller være en B, og man må således transponere trompetstemmen opp en stor sekund når man skal skrive den på noter. Noen instrumenter behandles både som transponerende og som ikke-transponerende instrumenter. Dette gjelder bl.a tuba, trombone og eufonium, som gjerne behandles som transponerende i brassband og ikke-transponerende ellers. En vanlig tenortrombone som er stemt i B har grunntone B(store B), men noteres den transponert i G-nøkkel vil den tonen noteres som c1, en none over klingende tone. Mange blåseinstrumenter er stemt i Ess eller B, og behandles som transponerende instrumenter. Men det finnes også såkalte *oktavtransponerende instrumenter*. Dette er instrumenter som er stemt i C, men som noteres en oktav over eller under sitt egentlige leie. Eksempler på dette er kontrafagott og kontrabass, som noteres en oktav opp, og sopranblokkfløyte, som noteres en oktav ned.

## Eksterne lenker
*
Purified in Blood

**Purified in Blood** (**PiB**) er et norsk band fra Hommersåk utenfor Sandnes, som ble etablert i 2003. De ble oppløst i januar 2007, men gjenforent i 2008. De spiller Death Metal.

## Historie
Sommeren 2004 ble EP-en *Last Leaves of a Poisoned Tree* gitt ut på det amerikanske undergrunnsplateselskapet New Eden Records. Senere samme år vant de UKM Sandnes og Zoom-konkurransen, sammen med Rumble in Rhodos og Vishnu. Som følge av dette fikk de spille under  og Øyafestivalen i 2005, samt turnere landet rundt. Bandet turnerte også flere ganger i USA og Europa.

Våren 2005 signerte de for det tyske plateselskapet Alveran Records, og det var på dette selskapet at de ga ut sitt første album, *[[Reaper of Souls]]*, i 2006.

21. januar 2006 vant bandet Alarmprisen 2006 for beste liveband, i konkurranse med blant annet Madrugada, Kaizers Orchestra og Turbonegro.

### Oppløsningen av bandet
Bandet ble oppløst i januar 2007, blant annet som følge av at flere av medlemmene hadde bestemt seg for ikke lenger å følge straight edge- og den veganske livsstilen, som hadde vært et viktig tema i bandets låtmateriale. Oppløsningen av bandet ble kunngjort ved en blogg på deres MySpace-side, som lød:

### Comeback
25. april 2008 kunngjorde Purified in Blood-medlemmene at de igjen var samlet for å spille sammen, denne gangen kraftigere, hardere og bedre enn noensinne.  Tre av medlemmene har kuttet ut straight edge-livsstilen, mens Stig Skog Andersen og Lars Sindre Ånneland (tidligere vokalist) fremdeles er veganere og straight edge. De resterende medlemmene er vegetarianere. Bandet har fremdeles sterke meninger om dyrenes rettigheter og frigjøring av dyr i fangenskap. På samme måte som oppløsningen, kunngjorde også PiB at de hadde funnet tilbake til gamle takter ved hjelp av en MySpace-blogg. Her står det:

## Sideprosjekter
Lars Sindre Ånneland er i dag vokalist i straight edge-bandet Gerilja, mens Stig Skog Andersen og Tommy Svela spiller i metal-bandet Soulvenom. Hallgeir Skretting Enoksen er vokalist i Real Heroes Die!, mens Anders Mosness er gitarist i Kvelertak, og spiller sammen med Glenn Cato Rasmussen og Sander Loen i Helldiver. Sander Loen er i dag aktiv i Lindesnes trekkspillklubb.

## Bandmedlemmer
* Hallgeir Skretting Enoksen (vokal og DJ)
* Tommy Svela (gitar)
* Sander Loen (gitar)
* Stig Skog Andersen (bass)
* Anders Mosness (trommer)

## Diskografi
;Studioalbum
* *[[Reaper of Souls]]* (2006)
* *[[Under Black Skies]]* (2010)
* *[[Flight of a Dying Sun]]* (2012)

;EP-er
* *Last Leaves of a Poisoned Tree* (2004), 7 spor

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Velmunden

**Velmunden** er en del av Fjorda, en innsjø mellom Randsfjorden og Sperillen i Gran kommune i Innlandet. Området er populært for kanopadling og har flere muligheter for kanoutleie. Navnet Velmunden blir ofte også brukt for hele området.

Området består flere små og større vann som henger mer eller mindre sammen. Velmunden henger sammen med Vestlandsfjorden mot vest. Området er spennende å padle i, med flere trange viker og sund. Vannene har gode fiskemuligheter, og det grunne vannet får forholdsvis tidlig god badetemperatur. På holmene og nesene i området er det fine teltplasser, og det er satt opp noen toaletter.

Navnet er vanskelig forklart innenfor germansk. Det kan være avledet av et bortkommet elvenavn *Velma* lånt fra sørsamisk *Vealma:* «stille, dypt stykke elv» eller «stilla». 

Vestland kanoutleie har godt utvalg av kanoer, packraft og robåt og en mindre kiosk med salg av is, ved etc. De leier ut hytter og har opparbeidet leirplasser. Fiskekort løses på nett inatur.no. 

## Referanser
Reinevatn

**Reinevatn** er en innsjø i Bykle kommune i Agder. Den er regulert som magasin for Holen kraftverk. Innsjøens naturlige utløp er mot sør til Reinevassåni.

## Referanser
Elsassisk

:*«Alsacisk» omdirigeres hit, se også [[Alsace]]*

**Elsassisk** eller **elsassertysk** (elsassisk: *Elsässisch* eller *Elsässerditsch*, standard-høytysk: *Elsässisch* eller *Elsässerdeutsch*, fransk: *Alsacien*) er en nederalemannisk dialekt som snakkes i Alsace (tysk: Elsass). Alsace ble etter den andre verdenskrigen lagt til Frankrike, men har i løpet av historien en rekke ganger skiftet mellom å tilhøre fransk og tysk overherredømme.

Elsassisk dialekt ble i 1946 talt av 90 % av befolkningen. Dette tallet har siden vært synkende til dagens (2012) 46 %. 

Selv om dialekta ikke lett forstås av personer som snakker vanlig tysk, slekter det på andre nærliggende alemanniske dialekter, som sveitsertysk, schwabisk og badensk med fransk innflytelse. Noen steder i Alsace tales det sør- og rhinfrankiske dialekter, som tilhører en annen gruppe av de tyske dialektene. Det tyske språket i Lorraine er også frankisk.

Mange som snakker elsassisk skriver på standardtysk. Gatenavn som er skrevet på to språk, spesielt i Strasbourg, kan være skrevet med lokal stavemåte.

Siden Frankrikes grunnlov konstaterer at fransk er landets eneste offisielle språk, er ingen lokale språk offisielle. Men den franske regjeringen har inkludert tysk (elsassisk dialekt) i en liste over landets språk.

## Eksempler

## Elsassisk slang
Ord i kursiv er hentet fra en fransk ordbok hvor ordene har etymologisk bakgrunn fra elsassisk og tysk: 

Entendais-tu le *schproum*!? Ça *schlingue* que le *schupo*, *schnock* me controle à la *schlague* après il m'attrappait *schlass* avec de la *schnouff* et un *schlass*! Alors faisons-nous avancer le *schmilblick* avec du *schnaps*!

Oversatt: Hørte du *oppstyret*!? Det *stinker* at den *dumme*, *tyske politimannen* kontrollerer meg med *jernhånd* etter han fanget meg *full* med *narkotika* og en *kniv*. Så la oss sette i gang *utfordringen* med *brennevin*!

## Se også
Euromosaic – tysk i Frankrike &ndash; Informasjon om elsassisk i Frankrike

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Eggceller

**Eggceller** er de hunnlige kjønnscellene hos planter, dyr, sopp og enkelte protister, dannet ved meiose.  Eggceller hører til de største av cellene til dyrene. Hos noen organismer kan eggcellen begynne cellekløyving og gjennomgå fosterutviklingen uten å bli befruktet, men i de fleste tilfeller vil en eggcelle måtte smelte sammen med en sædcelle for å kunne utvikle seg. En eggcelle som har smeltet sammen med en sædcelle kalles en zygote.

## Genetikk
En eggcelle dannes ved meiose i nesten alle tilfeller. En slik eggcelle er haploid, og inneholde bare et kromosom fra hvert av kromosomparene. Får å få et fullt diploid kromosomsett må eggcellen ta opp i seg kjernen fra en sædcelle. 

Noen eggceller vil imidlertid utvikle seg selv uten befruktnng. Hos mange encellede organismer vil en slik organisme gjennomføre et helt livsløp som haploid, og selv produsere sæd- og eggceller uten foregående meiose. Et slik system gir opphav til generasjonsveksling, der annenhver generasjon er haploid og annenhver diploid. Slike egg kalles gjerne sporer, og de diploide individene kalles gametofytter. Generasjonsveksling finnes hos mange alger, men også hos primitive landplanter som moser og karsporeplanter.

Hos en del dyr vil ubefruktede haploide eggceller gi opphav til hanner, mens befruktede egg gir opphav til hunner. Dette er særlig vanlig hos sosiale insekter som vepser og maur, der en hunn vil lagre større mengder spermier fra flere paringer og bruke disse til å lage arbeidere. Når sædlageret er tomt, vil det dannes haploide egg, som gir opphav til hanner. Dette systemet finnes hos alle vepser (veps, bier, maur), skallskjoldlus og trips, og finnes hos enkelte arter av barkebiller og hjuldyr.

Enkelte eggceller dannes uten at de gjennomgår meiose. Disse eggene vil ha morens fulle diploide kromosomsett og vil ikke trenge befruktning for å begynne fosterutviklingen. Dette fenomenet kalles partenogenese, og individer som vokser opp fra slike eggceller vil være naturlige kloner av moren. Dette systemet finnes hos flere grupper både hos insekter, krepsdyr, fisk, amfibier og krypdyr, men er ukjent hos pattedyr og fugler. I de fleste tilfellene vil artene veksle mellom generasjoner med kjønnet og ukjønnet formering.

## Eggceller hos pattedyr
Pattedyrenes eggceller (herunder menneskets) er en kvinnelig kimcelle. Eggcellen dannes ved meiose der nesten all cytoplasma blir i den ene dattercellen. Den andre cellen kalles en «polcelle»og er svært mye mindre og går normalt i oppløsning. Deretter følger en ny celledeling, der hvert kromosom strippes ned til enkle DNA-tråder. Igjen vil det dannes en polcelle. Etter modning løsner eggcellen fra eggstokken og blir fanget opp av egglederen (ovulasjon, eggløsning). Hos de aller fleste pattedyr vil disse hormonene også være aktive i å bringe hunnen i løpetid, der kroppen hennes blir klargjort for paring. I egglederen blir eggcellen liggende i et par døgn, og kan da bli befruktet. Eggcellen gjennomgår en utvikling som er regulert av hormoner.

I ekstremt sjeldne tilfeller kan eggcellen befruktes av en av polcellene fra meiosen og gro fram til fødsel.

## Se også
*Egg

## Referanser
Askjellsdalsvatnet

**Askjellsdalsvatnet** er en innsjø i Vaksdal kommune i Vestland. Det er regulert som magasin for Evanger kraftverk.

## Referanser
Botnedalsvatn

**Botnedalsvatn** er en innsjø i Tokke kommune i Telemark. Den har utløp mot sør gjennom Frolandsåi, og de viktigste tilløpselvene er Vendalsåi og Hovundåi.

Innsjøen er oppdemmet og regulert som magasin for Byrte kraftverk. Det blir også overført vann til Botnedalsvatn fra Strandstøylsdalsvatnet i Smogåis nedbørfelt.

## Fotnoter



## Referanser
Småstraumvatnet

**Småstraumvatnet** (nordsamisk: *Kosenjávri* eller *Váltovuonjávri*, historisk også skrevet *Kåsenjavri* og *Valtuvuonjavri*) er en innsjø i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den har utløp mot nord til Småstraumelva.

## Referanser
Ødevatnet

**Ødevatnet** (finsk: *Evettijärvi*) er en innsjø i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den ligger 90 meter over havet, i den sørøstre delen av Øvre Pasvik nasjonalpark, og har et areal på .

Vatnet har to hovedtilløp: Fra nord kommer Hallerbekken (også kalt Lille Ødevassbekken), og fra sør Hannabekken, som har sine kilder i Russland og Finland. Ødevatnet har utløp mot øst gjennom Ødevassbekken, ei sideelv til Pasvikelva.

## Referanser
Anatomi på hest og storfe

**Anatomien på [[hest]] og [[storfe]]** er ganske lik mellom de to dyrene på de aller fleste delene. Navn på kroppsdeler, og de forskjellige måtene de kan være på, er den samme på alt unntatt på juret på kua.

## Navn på delene på dyrene
Her er en kjøttokse brukt til illustrasjon. 

***A:** Hodet
***B:** Hals med nakke (delen over den rosa linja er nakke)
***C:** Bog med manke (delen over den rosa streken er manken)
***D:** Framfot med kne
***E:** Rygg med lend (lenden er delen bak den rosa streken
***F:** Bryst
***G:** Flanken
***H:** Buk
***I:** Krysset
***J:** Lår
***K:** Bakfot med hase

## Detaljanatomi

### Metacarpal foran,metatarsal joint, bak/kode ledd foran og bak

Kodeleddet på en ku tilsvarer det innerste (proximale) finger- eller tåleddet på et menneske. Leddet kan være mykt (lavt), korrekt eller steilt (bilde). Et mykt eller steilt ledd er uønsket, fordi beinene vil bli feil belastet, og det kan føre til slitasjeskader. Ideelt sett skal vinkelen på foten (de gråe strekene på bildet) være om lag 45°.

## Hester
Lauvsnesvatnet

**Lauvsnesvatnet** er en innsjø i Flatanger kommune i Trøndelag. Den er regulert som magasin for Lauvsnes kraftverk.

## Referanser
Storgåsvatnet

**Storgåsvatnet** (sørsamisk: *Stoerrereetjke*) er en innsjø i Namsskogan kommune i Trøndelag. Den har utløp mot sørvest til Storgåsvasselva, ei sideelv til Storfrøyningselva.

## Referanser
Arnstein

**Arnstein** er et mannsnavn av norrøn opprinnelse. Førstestavelse «Arn-» er norrønt for ørn, siste stavelse er stein.

*Arnstein* er også navnet på en by i Tyskland.

## Utbredelse
Navnet er kjent i Norge fra slutten av 900-tallet. I nyere tid hadde navnet en liten oppsving på 50-tallet, men har siden blitt mindre populært som døpenavn.

|}

## Kjente personer som heter Arnstein

* Arnstein Rynning Arneberg (1882&ndash;1961), arkitekt 
* Arnstein Moen (1949–2021) i gammeldansorkesteret Arnsteins
* Bjarne Arnstein Brøndbo (f. 1964) i rockegruppa DDE

### Som etternavn
* Eufemia av Arnstein (f. ca. 1270), dronning av Norge

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Schloss Biesdorf

**Schloss Biesdorf** er et slott i ortsteilen Biesdorf i bydelen Marzahn-Hellersdorf i Berlin. Det ble bygget som *Turmvilla* i senklassistisk stil i 1868 på et tidligere riddergods. Eiere av slottet har inkludert Werner og Wilhelm von Siemens. Slottet, som gjennom arkitektene Walter Gropius, Heino Schmieden og senere Theodor Astfalck har fått sitt markante utseende, kom i bystaten Berlins besittelse i 1927. Herresetet, slottsparken m.v. er fredet siden 1979.

## Eksterne lenker
* 
* Historie
* Bilder av slottet
Annette Thommessen

**Annette Hilda Eliane Arosa Thommessen** (1932–1994) var en norsk menneskerettigetsaktivist som engasjerte seg for flyktninger. Hun ble født i Paris, var utdannet filolog, og flyttet til Norge i 1954. 

Hun var sammen med Eigil Nansen, en av initiativtakerne til «En båt for Vietnam», og som en følge av det ble hun formann i Vietnamflyktningenes Venner. I 1982 ble hun informasjonskonsulent for flyktninger i Statens Attføringsinstitutt. Den stillingen hadde hun frem til 1985. Hun stiftet Norsk organisasjon for asylsøkere i 1984, en organisasjon hun ledet som generalsekretær helt frem til sin død. 

Annette A. Thommessen var mor til finansmannen Christian Thommessen og venstremannen Olaf Henning Thommessen.

I 1992 fikk hun Fritt Ords Pris «for modig bruk av det frie ord til forsvar for innvandreres interesser og for sterkt engasjement for å skape gjensidig forståelse og respekt i det norske samfunn».

I 2007 ble en ny plass ved Schweigaards gate på Grønland i Oslo oppkalt etter Annette Thommessen. Annette Thommessens plass ble åpnet i juli 2010. Hvert år deles også Annette Thommessens minnepris ut, en pris som skal hedre hennes minne og bidra til at hennes engasjement og arbeid for asylsøkere i Norge blir ført videre.

## Priser og utmerkelser
* 1992 Stiftelsen Fritt Ord: Fritt Ords Pris
* 1993 Human-Etisk Forbund: Humanistprisen

## Referanser


## Eksterne lenker
* ''Annette A Thommessen'' i ''Norsk biografisk leksikon''
Reksjå

**Reksjå** er en innsjø i Tinn kommune i Telemark. Reksjå er delt i tre deler av to sund. Den vestre og nordligste delen heter *Nordfjorden*, den midtre delen heter *Midtfjorden*, og den østre og søndre delen heter *Sudfjorden*.

## Referanser
Austrumdalsvatnet

**Austrumdalsvatnet** er en innsjø i Bjerkreim kommune i Rogaland. Det er ett av flere større vann i nedbørfeltet til Bjerkreimselva.

## Referanser
Berlins senat

**Senatet** er delstatsregjeringen i den tyske bystaten Berlin. Senatorene har ministerporteføljer tilsvarende ministrene i andre tyske delstater. Regjeringen ledes av Berlins regjerende borgermester. Hans to stedfortredere, som også er senatorer, har tittelen *borgermester*.

Senatet møtes ukentlig til statsråd i senatssalen i Berliner Rathaus.

## Senater i Berlin
* Müller (Michael Müller) (2014 –  )
* Wowereit IV (2011 – 2014)
* Wowereit III (2006 – 2011) 
* Wowereit II
* Wowereit I (Klaus Wowereit)
* Diepgen V 
* Diepgen IV 
* Diepgen III
* Momper (Walter Momper)
* Diepgen II
* Diepgen I (Eberhard Diepgen)
* Weizsäcker (Richard von Weizsäcker)
* Vogel (Hans-Jochen Vogel)
* Stobbe II 
* Stobbe I (Dietrich Stobbe)
* Schütz III 
* Schütz II
* Schutz I (Klaus Schütz)
* Albertz II 
* Albertz I (Heinrich Albertz)
* Brandt III 
* Brandt II
* Brandt I (Willy Brandt)
* Suhr (Otto Suhr)
* Schreiber (Walther Schreiber)
* Reuter (Ernst Reuter)

## Eksterne lenker
* Senatssalen i Berliner Rathaus
Universität der Künste Berlin

**Universität der Künste** (*tidligere: Hochschule der Künste Berlin*) er det minste av Berlins fire universiteter og ligger i Hardenbergstrasse i bydelen Charlottenburg-Wilmersdorf. Kunsthøyskolens historie går tilbake til 1696.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pasewalk

**Pasewalk** er en by i det tyske forbundslandet Mecklenburg-Vorpommern.  Byen har en severdig gammel bykjerne. Den befinner seg 20 km. vest for Tysklands grense mot Polen, og nærmeste større by på polsk side er Szczecin. 

## Historie
Her var det en bosetting trolig allerede på 1000-tallet; stedet nevnet i alle fall i en familiekrønike. Navnet er dannet av de slaviske ordene *poz* (for en naturlig voll) og *wolc* (for ulv). Den første urkunde med det nåværende navnet Pasewalk er fra 1240. I 1276 omtales stedet for første gang som by ("civitas"), men det antas at bysrettighetene er noe eldre.

I historiens løp tilhørte byen forskjellige brandenburgske og pommerske grever. På 1300-tallet fikk byen en ringmur og på grunn av stadige krig ble det ikke bygd boligkvarterer utenfor muren. Som eneste by i den daværende regionen Uckermark var Pasewalk medlem i Hansaen.

Under trettiårskrigen ble byen nesten helt nedbrent av keiserlige enheter. Ved Freden i Westfalen i 1648 ble byen en del av Svenske Pommern og etter den store nordiske krig i 1720 tilhørte Pasewalk Preussen. Etter 1812 flyttet mange jøder fra østre regioner til byen.

Den industrielle revolusjonen fikk for Pasewalk flere gunstige konsekvenser. I 1863 fikk byen tilknytning til jernbanenettet med to kryssende linjer. På denne tiden ble mange hus bygd utenfor ringmuren.

I samband med nazisternas maktovertakelse ble byens synagoge brent og den jødiske gravlund ødelagt. I andre verdenskrigs sluttfase ble store deler av byen skadet, men den historiske ringmuren ble for det meste stående.

## Bilder

File:2009-06-20-pasewalk-by-RalfR-47.jpg|Tårnet Mühlentor, en del av den gamle bymuren 
File:Pasewalk Oskar Picht Gymnasium.jpg|Oskar Picht-gymnaset
File:Pasewalk Amtsgericht.jpg|Pasewalk byrett


## Vennskapsbyer
*  Norden (Niedersachsen),  Police,  Halen

## Litteratur
* Pasewalk 1848–1945 Ein Jahrhundert vorpommerscher Stadtgeschichte von Carsten Plötz, 1999

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Suzanne Vega

**Suzanne Vega** (født 1959) er en amerikansk tekstforfatter, gitarist, komponist og sanger. Hun ble født i Santa Monica i California. Da hun var ett år gammel flyttet hun til New York sammen med sin mor og sin stefar. Hun vokste opp i et sosialt problemfylt område, og da hun var ni begynte hun å skrive dikt. Hun skrev sin første sang da hun var 14. Hun startet senere på New York City High School of the Performing Arts (skolen man kan se i filmmusikalen *[[Fame]]*), der hun studerte moderne dans.

Musikk forble imidlertid hennes store kjærlighet. Da hun tok hovedfag i engelsk litteratur ved Columbia Universitys Barnard College, opptrådte hun på små scener i Greenwich Village. I 1984 fikk hun en platekontrakt med et stort plateselskap.

Vegas debutalbum ble lansert i 1985, og ble godt mottatt av kritikere. Sangene er en motbør til «jo større jo bedre»-etoset som var vanlig på midten av 1980-tallet. De er ikke typiske protest-sanger, men introspektive lik de sangene som kom på 1970-tallet av for eksempel Leonard Cohen.

Hennes mest kjente sang er "Luka", fra 1987.

Vega har en datter; Ruby Froom.

## Diskografi
* 1985 – Suzanne Vega
* 1987 – Solitude Standing
* 1990 – Days of Open Hand
* 1992 – 99.9F°
* 1996 – Nine Objects of Desire
* 2001 – Songs in Red and Gray
* 2003 – Retrospective: The Best of Suzanne Vega (Inneholder flere spor som ikke finnes på tidligere album)
* 2007 – Beauty and Crime
* 2014 – *Tales from the Realm of the Queen of Pentacles*
* 2016 – *Lover, Beloved: Songs from an Evening with Carson McCullers*
* 2025 – *Flying with Angels*

## Trivia
I datamiljø er Suzanne Vega kjent for sangen Tom's Diner, som ble brukt som referansespor på tidlige forsøk på MP3 dekoding av musikk.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* 
*  Suzanne Vega Documentar av Mooncusser Films & Christopher Seufert
* Suzanne Vega foto og video
Midder

* fjærmidder
* flått
* gallmidder
* husstøvmidd
* hårsekkmidder
* skabbmidd
* spinnmidder
* vannmidder

**Midder** (Acari) eller **miter** er en underklasse av edderkoppdyr, og er blant de mest allsidige og suksessrike av alle virvelløse dyr. De finnes i en mengde habitater, men blir ofte ikke lagt merke til fordi de er så små. Mange lever fritt i jord eller vann, men det er også et stort antall parasitter på planter og dyr.

Planteparasittene inkluderer spinnmidder og gallmidder. Dyr er verter for flått, skabbmidd og hårsekkmidder. Den mest kjente plagsomme midden er vel likevel husstøvmidd.

Størrelsen varierer fra 0,1 mm, for eksempel de artene som bor i trakeene hos bier, til  30 mm hos flått. Alle midder legger egg som utvikler seg til en seksbeint larve. Deretter følger ett eller flere åttebeinte nymfestadier, før midden blir voksen.

I likhet med andre edderkoppdyr har voksne midder åtte bein. Et unntak er gallmiddene, som har fire bein. Hos alle midder er for- og bakkropp vokst sammen, så det ikke er noe tydelig skille mellom kroppsdelene.  

Det er beskrevet 45 000 arter midd, men en tror at dette kanskje bare er fem prosent av det egentlige tallet på nålevende arter. I Norge er det funnet 810 arter. Middene var blant de første landdyr, og de eldste fossilene er fra tidlig devon, for nesten 400 millioner år siden.

Først i 1965 oppdaget man sengemidden, enda den har vært med oss i uminnelige tider. En vanlig madrass kan gi husrom til kanskje to millioner sengemidd, som forsyner seg av den sovendes avskallede hudflak.  En utregning foretatt ved British Medical Entomology Center konkluderer med at ti prosent av vekten til en seks år gammel hodepute utgjøres av «avskallet hud, levende midd, død midd og middekskrementer».

## Systematisk inndeling
Det antas at middene har utviklet seg langs tre hovedlinjer. Systematikkerne har derfor fordelt dem på tre overordener: 

* **Midder** (Acari)
** overorden **[[Opilioacariformes]]** er en primitiv gruppe, som omfatter bare én orden med én familie og 20 kjente arter.
** overorden **[[Acariformes]]** omfatter 300 familier og over  beskrevne arter.  
*** delgruppe **[[Sarcoptiformes]]** 
**** melmidd
**** møbelmidd
**** pelsmidd
**** fjærmidder
**** skabbmidd 
*** delgruppe **[[Trombidiformes]]**  
**** gallmidder
**** spinnmidder
**** vannmidder
**** hårsekkmidd omfatter blant annet de store, røde jordmiddene (familien Trombididae), som er de middene en oftest legger merke til. 
**** hornmidder (Oribatida), som kryper rundt på bakken, mellom løvstrø, mellom lav, også oppe i trærne. De har et tykt, hardt skall og kan ligne på små biller. De fleste av artene er 0,3 – 1 mm lange, og de finnes i tettheter på flere tusen per kvadratmeter de fleste steder på landjorden. 
** overorden **[[Parasitiformes]]** deles i tre ordener, 71 familier og over 10 000 arter. Kjente arter er rød hønsemidd og skogflått.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Tree of Life: Acari
Mjåvatnet (Vefsn)

**Mjåvatnet** er en innsjø i Vefsn kommune i Nordland. Europavei 6 passerer gjennom Mjåvassbygda på vestsiden av vatnet. På østsiden av Mjåvatnet ligger Mjåvassfjellet.

Mjåvatnet ligger i Fustavassdraget mellom Ømmervatnet og Fustvatnet. De øvrige innsjøene i vassdraget er Lille Luktvatn og Luktvatn. Innsjøen er lang og smal, og navnet kommer av at innsjøen er mjå, eller smal. I nordenden munner elvestykket Straumanelva ut i Mjåvatnet. Den kommer fra Ømmervatnet. I sørenden ligger utløpselva Straumen, som munner ut i Fustvatnet. 

Det er ingen andre større elver som renner ut i Mjåvatnet, men det er en del bekker. Den største av dem er Sannerbekken, som renner fra Sanderbekkhola og nedover Mjåvassfjellet mot Mjåvatnet. Dette er et kjent landemerke i området.

Fiskeslagene i Mjåvatnet er de samme som i Fustvatnet; ørret, røye og trepigget stingsild. 

De fleste bofaste i Mjåvatnet jobber stort sett i Mosjøen, men det er også landbruk i området. Helgeland Folkehøgskole ligger også ved Mjåvatnet. 

Mjåvatnet er oftest i lokalmedia grunnet bilulykker, og da helst trailervelter, på den svingete Europavei 6 som går gjennom bygda.

## Referanser
EM i curling 1980

**Curling-EM 1980** ble arrangert 30. november – 6. desember 1980 i 
*Hvidovre Ice Rink* i København i Danmark. 

Det deltok 12 lag for herrer og 11 lag for kvinner. 

## Herrer

* Skottland vant 6-4 i finalen over Norge
* Skottland vant 7-3 i bronsefinalen over Sverige
* Norge gikk rett til finalen etter grunnspillet med 11 seire og ingen tap
* Norge endte opp med 11 seire og kun 1 tap (finalen)

## Kvinner

* Sverige vant 10-9 i finalen over Norge
* Sverige vant 5-3 i semifinalen over Tyskland
* Norge vant 11-8 i semifinalen over Skottland
* Norge endte opp med 8 seire og 4 tap 
* Sverige endte opp med 11 seire og kun 1 tap (mot Danmark i grunnspillet)

## Eksterne lenker
WCF Statistics
Verdimengde

**Verdimengden** eller **bildet** til en funksjon *f* er de verdiene funksjonen faktisk antar. Verdimengden er en delmengde av verdiområdet. For eksempel har funksjonen f(x) = |x|, der x er et reelt tall (har definisjonsmengde \mathbb{R}) verdimengde \mathbb{R}^+_0, de positive reelle tallene (inkludert 0), som er en delmengde av et mulig verdiområde \mathbb{R}. Det er vanlig å bruke notasjonen V_f for verdimengden, og vi har V_f=\{b\in B\;|\; b=f(a) for en a\in A\}.

## Eksterne lenker
*
Heringstad

**Heringstad**, også skrevet **Hæringstad**, er en gård i Heidal i Sel kommune i Gudbrandsdalen. Gården var befolket før 1500. Den er fremdeles en av de største i dalen med over 300 dekar dyrka mark, 7&nbsp;500 dekar skog og en del krattskog og fjell. Gårdstunet er et fredet kulturminne.

## Historie

Gården ble trolig ryddet mellom 500 og 1000 e.kr., da de fleste gårder med navn som ender på -stad er typiske for tiden før og i vikingtid. 

Etter som trelasthandelen med særlig Holland og England økte utover 1700-tallet, økte også bøndenes overskudd. Dette gav seg utslag i en omfattende byggeaktivitet på gårdene i Gudbrandsdalen fra omkring 1750 og noe utover 1800-tallet da krigførende nasjoner hadde behov for trelast til skip og andre byggeprosjekter. Dette kom trolig også brukeren på Heringstad til gode, som rådde over veldige skogeiendommer, og som ellers i nordre Gudbrandsdalen aldri tidligere hadde vært rørt med øks. Her var det nok skog å ta av både til eksport og eget behov.

### Bygninger

### Personer tilknyttet gården
Et fragmentert sett med mennesker tilknyttet gården er:
* Per Eysteinsson Bratt (født Bjøstad ca. 1515, død Heringstad, 1555).
* Guttorm Eiriksson (født Bjølstad Vågå ca. 1555. Død Heringstad, 1640).  
* Knut Guttormsen Heringstad (født på Heringstad 1605, død samme sted 11. juni 1688), Gift med Anne Olsdatter Melby; hennes far var Ola Tjøstolvsen Melby.  Barn:  Tore (1642-?), Marit (1644–1717), Åse (1645–1665), Anne (1647–1708), Kari (1650–1672), Guttorm (1652-?), Rønnoug (1653–1688) og Eli (1655–1688).  Alle barn med etternavn Knutsdtr Heringstad.
* Guttorm Knutsson Heringstad, ødt 1652)
* Rønnaug Guttormsdatter Heringstad, født 1697 og død 9. april 1755.
* Jo Gjende flyttet hit i 1798.  Da bodde hans morsøster Minste-Marit Horgje der (moren het Marit Pedersdatter), som enke, men i solide kår. Han ble boende til 1818.

## Se også
* Liste over kulturminner i Sel
## Eksterne lenker
*
Krogh

**Krogh** er et etternavn som stammer fra Danmark og som er alminnelig utbredt i Norge. Navnet er derfor ikke beskyttet. Kjente bærere av dette slektsnavnet omfatter:
* August S. Krogh, dansk fysiolog
* Anders C. Krogh, norsk forfatter
* Finn-Hågen Krogh, norsk skiløper
* Hanne Krogh, norsk popsanger, medlem av Bobbysocks
* Lars Krogh, norsk svømmer
* Lars Jacob Krogh, norsk journalist
* Marit Krogh, norsk billedhugger
* Mathias Bonsak Krogh, f. 1754 i Vadsø, Tromsøs første biskop
* Oddvar Krogh, norsk sleggekaster
* Trine Krogh, norsk svømmer

## Se også
* Krog
* von Krogh
* Krohg
* Christian Krohg, norsk kunstmaler
Vorpommern

**Vorpommern** («Forpommern») er del av den tyske historiske region Pommern og utgjør nå, sammen med Mecklenburg, delstaten Mecklenburg-Vorpommern. Det omfatter den østlige del og ca. en tredjedel av denne delstaten. 

Vorpommern ligger i det nordøstlige hjørne av Tyskland, og grenser i øst til Polen, i sør til Brandenburg og i nord til Østersjøen. 

Med *Vorpommern* forstod man (i motsetning til Hinterpommern) etter freden i Westfalen i 1648 den del av Pommern som lå vest for Oder, altså med Pommerns hovedstad Stettin og med havnebyen Swinemünde. Ved grenseendingene etter andre verdenskrig havnet områdene mellom Oder og den nåværende tysk-polske grense på polsk side, og uttrykket Vorpommern benyttes nå bare om den delen som fremdeles ligger i Tyskland.

Blant de viktigere byer som ligger i det nåværende Vorpommern er Anklam, Demmin, Greifswald, Pasewalk, Stralsund og Ueckermünde.
Jo Gjende

**Jo Gjende** (1794–1884) var en norsk jeger og friluftsmann.

Jo Gjende ble født i Vågå i Gudbrandsdalen som sønn av Tjøstolv Olsson (død 1797) på Sygard Kleppe i Vågå og Marit Pedersdatter (død 1798) fra Horgen i Heidal og hadde fire søsken. Faren var en rabulist, og ble kalt «Galn-Tjøstolv». Han ble døpt **Jo Tjøstolvsson** 24. august 1794. Fra 1798 til 1818 bodde han hos en morsøster på Heringstad i Heidal og overtok senere gården.

Jo Gjende var en kjent reinjeger og skarpskytter i Jotunheimen, bygde flere buer ved Gjende, og flyttet også dit i 1842. På Skarvflye plasserte han en selvlaget «vindsnelle» i tre og metall, visstnok for å skremme reinen, slik at den ikke drev langt til fjells. Denne snellen ble i 1901 gjenfunnet av Thomas Bonnevie. I 1850 kjøpte han fjellgården Brurusten i Murudalen fra Jakob Kleiven. På sine eldre dager fikk han navnet John Gjendin, senere Jo Gjende.

Gjende var skeptisk til etablert kristendom, men opptatt av naturfilosofi, som han forsvarte i diskusjon med en lokal prest. Han ble derfor oppfattet som en fritenker. I jaktmiljøet ble han også oppfattet som nyansert, da han kun jaktet reinsbukk på grunn av egne oppfatninger om at denne var skadelig for bestanden.  

Gjende døde på gården Brurusten i Murudalen og ble gravlagt på Vågå kirkegård. På gravstedet er det reist en minnestein i kleber, som viser en villreinflokk i sprang etter en tegning av Gerhard Munthe. 23. oktober 2010 ble det også avduket et minnesmerke over Jo Gjende ved Håndverkstunet i Heidal. Statuen er utformet av Raufoss-kunstneren Roald Høgberget.

## Referanser


## Omtale og kilder
*
* . Inneholder Barths artikkel «John Gjendin (en biographisk skitse)»; fra *Norsk Jæger- og Fisker-Forenings tidsskrift*, 1873.
* Ivar Kleiven; i bøkene *I gamle Daagaa* og *I Heimegrendi*.
* 
*Trygve M. Røer: *I Emanuel Mohn og Jo Gjendes fotspor, eller Historien om en vindmølle, og litt til*, Sollia forlag, 2004.
* 
* 
* 

;Skuespill
* 
* 
* Mulig modell for *[[Peer Gynt]]* av Henrik Ibsen.
Bjølstad gård

**Bjølstad** er en gård i Heidal i Sel kommune i Innlandet, nevnt i skriftlige kilder tilbake til 1270. Eirik Bjørnsson, som kjøpte gården stykkevis på 1430-tallet, ble stamfar til Bratt-ætta, som lenge bodde på gården. I 1680 rådde gården over 26 husmannsplasser og til sammen 700 hus. En av husmannsplassene er Søre Lykkja, også kalt Bjølstadløkken. Veslesetra tilhører gården. I 1904 hadde gården 1000 dekar innmark og 30000 dekar skog. Gården er i privat eie.

Bjølstad kapell med plass til 75 er en laftet bygning fra rundt 1531, med beitskier som kan være gjenbrukte portalplanker fra en tidlig stavkirke. De har utskjæringer i urnesstil. Kapellet ble en tid brukt som stabbur og låve.  

Loftet (også kalt stabburet, kornbua eller magasinhuset) er et av de største i Gudbrandsdalen og står på den tidligere tomten til Bjølstad-kapellet.  

Ni hus på gården ble fredet etter Fredningsloven av 1920.

Gården var innspillingssted for den tyske filmateriseringen (1959) av Trygve Gulbranssens bok «Og bakom synger skogene» (1933). Ved 850-årsjubileet for Bratt-ætten i 1970 møttes et par tusen medlemmer til slektstreff og reiste i den anledning en bautastein. 

Bjølstad er viet et eget illustrert kapittel i reiseskildringen *[[Tre i Norge ved to av dem]]* (utgitt 1882):

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Wenche Lowzow

**Wenche Bryn Lowzow** (1926–2016) var en norsk lærer og politiker (H). Hun var stortingsrepresentant for Oslo i perioden 1977–1985.

Lowzow var utdannet med treårig lærerskoleeksamen fra Hamar fra 1958 og engelsk mellomfag fra Universitetet i Oslo fra 1962. Hun arbeidet som lærer ved Lakkegata skole 1958–1969 og som rektor ved Trosterud skole 1969–1977.

Lowzow var medlem av Oslo bystyre 1968–1975 og medlem av formannskapet 1972–1975. Hun var vararepresentant til Stortinget 1969–1977, før hun fikk fast plass og satt to perioder frem til 1985. Hun satt i Justiskomiteen i første periode og i Kirke- og undervisningskomiteen i andre periode på Stortinget. Hun ble ikke renominert foran valget i 1985; blant andre Astrid Nøklebye Heiberg vant kampen om nominasjon.

Hun var første norske stortingsrepresentant som sto frem som homofil.

## Familie og privatliv
Hun var datter av major og direktør ved Christiania Spigerverk Trygve Lowzow og hustru Gunvor Bryn. Wenche Lowzows morfar var ordfører Kristian Bryn, og stortingsrepresentant Carl Fredrik Lowzow var hennes tremenning på farssiden.

Lowzow inngikk registrert partnerskap med forfatteren og aktivisten Karen-Christine Friele i 1993.

## Referanser


## Kilder
* 

## Litteratur
*

## Eksterne lenker
* 
* 
*
Murudalen

**Murudalen** kan vise til:

*Murudalen (Sel) – en dal i Sel kommune i Oppland
*Murudalen naturreservat – i Bjugn kommune i Sør-Trøndelag
The Matrix

***The Matrix*** er en amerikansk film fra 1999, skrevet og regissert av søstrene Lilly og Lana Wachowski, og har fått status som kultfilm. Denne filmen var den første som kom fra The Matrix franchisen, som etter hvert kom med flere filmer, spill, tegneserier og animasjon. *The Matrix* fikk fire Oscar i tekniske kategorier.

*The Matrix* fikk to etterfølgere, *[[The Matrix Reloaded]]* (2003) og *[[The Matrix Revolutions]]* (2003), i tillegg til den mer frittstående kortfilmsamlingen *[[The Animatrix]]* (2003). I 2021 ble det utgitt en fjerde film, kalt *[[The Matrix Resurrections]]*.

## Historien
«The Matrix» er en virtuell verden som alle mennesker holdes fange i, uten å vite det. Dette gjenspeiler Platons lignelse med mennene i hula. Platons lignelse går ut på at om en mann har levd hele sitt liv nede i ei hule, lenket, og kun har skygger å se på veggen foran seg &ndash; hva ville han da kalle dette han så på veggen? Svaret er «virkeligheten», og det er slikt filmen *The Matrix* spiller på, «hva om virkeligheten ikke er virkelig?».

## Rollebesetning
* Keanu Reeves som «Neo»
* Laurence Fishburne som «Morpheus»
* Carrie-Anne Moss som «Trinity»
* Hugo Weaving som «Agent Smith»
* Gloria Foster som «Orakelet»

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Bomvei

En **bomvei** er offentlige eller private veier hvor man må betale bompenger. Slike bomveier kalles også *bompengefinansierte veier*, siden innbetalingene er direkte knyttet opp til veianlegget, vedlikeholdet og nedbetaling av prosjektet. Andre veier finansieres gjennom alminnelig skatter. Flere bompengefinansierte veier kan danne en bomring.  

Bompengeveier finnes i flere europeiske land, vanligvis i tilknytning til motorveier av høy standard. Disse er med ujevne mellomrom forsynt med et galleri av kiosker for pengeinnkreving og sluser for andre betalingsformer, der det betales per kjørt distanse. Felles for disse, er at der finnes alternative veier som ofte er lengre (omveier) eller av forskjellige grunner tar vesentlig lengre kjøretid. 

En bomvei kan også sikte til en vei som er stengt med bom. De fleste bomveier er private veier med liten trafikk, for eksempel skogsveier som er laget for å frakte ut tømmer. Slike veier er vanligvis ikke dimensjonert for særlig stor trafikk, og blir stengt med en bom slik at slitasjen på veien blir begrenset til et nødvendig minimum. I hvor stor grad disse veiene er åpne for annen ferdsel varierer. Noen er fysisk låst og kan kun brukes av personer som har nøkkel. Andre er ikke låst, og tillates bruk dersom man betaler en avgift ved passering av bommen.

## Bompengeavgifter i Norge

Finansiering av veinettet med bompenger er ikke inkludert i Finansdepartementets oversikt over særavgifter i Norge, da den ikke administreres av Skatteetaten. Ifølge Vegdirektoratet har den historiske utviklingen av statens inntekter ved bompenger i perioden 2000-2019 vært:

Alle bomstasjoner i Norge er automatiske, med unntak av enkelte ferjer. Det norske systemet for elektronisk betaling av bompenger heter AutoPASS og eies av Statens vegvesen.Med AutoPASS-brikke kan bilister passere bomstasjoner uten stopp. Systemet bruker elektroniske radiosendere og -mottakere som opererer på 5,8&nbsp;GHz (MD5885). EasyGo-brikker kan også brukes i norske AutoPASS bomstasjoner.

## Bompengeavgifter i Norden
I Danmark er det to broer med bompenger, herav en ved grensen:
* Storebæltsbroen
* Øresundsbroen
*Femern Bælt-tunnelen er under bygging og skal få bompenger når den er klar i 2028. 
*Frem til 2022 var det også bompenger på Kronprinsesse Marys Bro.

På Færøyene er det fire tunneler med bompenger:
* Vágatunnilin
* Norðoyatunnilin
* Eysturoyartunnilin
* Sandoyartunnilin

I Sverige er det fire broer med bompenger, herav en ved grensen:

*Øresundsbroen
*Sundsvallsbron
*Motalabron
*Skurubron
*Frem til 1999 var det avgift for Rödöbron
*Frem til 2021 var det avgift for Svinesundsbron

I tillegg er det to bomringer med rushtidsavgift i:
*Stockholm
*Göteborg
På Island er det en tunnel med bompenger:
* Vaðlaheiðargöng 
* Frem til 2018 var det også bompenger i Hvalfjordtunnelen

## Se også
*Rushtidsavgift 

## Referanser


## Eksterne lenker

* «Bompenger», informasjon fra Statens vegvesen
* «Dette bør du vite om bompenger» , informasjon fra Norges Automobil-Forbund
Siamesiske tvillinger

**Siamesiske tvillinger**, også kalt **sammenvokste tvillinger**, er en medfødt misdannelse som består i at to tvillingers kropper henger sammen. Misdannelsen rammer både dyr og mennesker. Betegnelsen skriver seg fra to sammenvokste tvillingbrødre, Chang og Eng (1811–1874), som ble født i Siam (nåværende Thailand), men som siden ble berømte severdigheter i freak shows i USA.

Siamesiske tvillinger oppstår når den befruktede eggcellen ikke deler seg fullstendig som under et svangerskap med vanlige eneggede tvillinger. Sammenvokste tvillinger kan skilles operativt, men bare når hvert av barna har alle livsviktige organer intakt.

I februar 2007 var det første gangen man hadde klart å skille siamesiske tvillinger med felles hjerte og lever. Den 5. april 2007 ble tvillingene vist frem i Thailand. Den ene av de siamesiske tvillingene måtte senere til operasjon når han/hun blir større pga. et hull i hjertet som ikke var veldig farlig. Operasjonen varte i over tolv timer med over 60 eksperter og kirurger.

## Dyr

Fil:Siamese cattle twins DSC09327.jpg|Likene av sammenvokste kalver nedlagt på sprit på en utstilling i Dupuytren anatomiske museum i Paris
Fil:Dog-conjoined-twins.jpg|Sammenvokste valper utstilt på naturhistorisk museum i Berlin
Fil:N58102886 31037205 6912.jpg|Sammenvokste grisunger utstilt i Hartford i Connecticut i USA


## Mennesker

Fil:AlbrechtDürer-TheErlingenSiameseTwins(1512).jpg|Tusjtegning av Albrecht Dürer av sammenvokste tvillinger 1512.
Fil:HelenandJudith(19thCentury)..jpg|Kobberstikk av *Helena og Judith fra Szony* (1701–1723), også kjent som «De ungarske søstre», var sammenvokste tvillinger fra byen Szöny i Ungarn.
Fil:MillieandChristineMcCoy(1873).jpg|Millie og Christine McCoy (1851–1912), sammenvokste tvillinger fra USA. 
Fil:Korean Siamese twins 1903.jpg|Siamesiske tvillinger fra Korea. 
Fil:Daisyviolet.jpg|De siamesiske tvillingene Daisy og Violet Hilton (1908–1969) turnerte som severdigheter i *[[sideshow]]s* (mindre tivoliattraksjoner) i USA i 1930-årene.
Fil:Bundesarchiv Bild 102-09476, Siamesischen Zwillinge.jpg|De sammenvokste tvillingene Simplicio og Lucio Godina (1908–1936) fra USA fotografert på turne i Tyskland 1930.
Fil:Millie and Christine McCoy by Wendt.png|De siamesiske tvillingene Millie og Christine McCoy (1851–1912). 


## Eksterne lenker
*
Krigsfangemuseet i Schildberg

**Krigsfangemuseet i Schildberg** er et norsk museum over krigsfangeleiren Oflag XXI-C i den polske småbyen Ostrzeszóws gamle rådhus.
                                                               
I årene fra 1982 og frem til i dag er det blitt samlet inn en lang rekke gjenstander, både i Norge og i Polen, som hadde tilknytning til krigsfangene. Et par spesialutstillinger er blitt arrangert, men i 1996 fikk den norske avdelingen fast utstilling i nyoppussete lokaler på 70 kvadratmeter. Innsamling av gjenstander fortsetter, og museet har nå utviklet seg til å bli et kunnskaps- og kompetansesenter om norske krigsfanger. En boksamling er også under oppbygging.

Schildberg-fangene klarte å smugle med seg et lite kamera i fangenskapet. Ved hjelp av sjokolade og sigaretter fra Røde Kors-pakker. De kunne således dokumentere mange sider av fangelivet. De aller fleste av fotografiene er forstørret og dekker store deler av veggene i museet.

I 2004 besøkte over  personer Krigsfangemuseet, de fleste polakker, men også en del norske grupper, familier og enkeltpersoner, bygningen. Det er utgitt to hefter på polsk, og det arbeides med å utgi flere hefter på norsk for å belyse krigsfangenes skjebner.

## Eksterne lenker
* Bericht von ''Lars Dommersnes''
* memorial museums net 
* Digitalt museum
* Steinkjer kunnskapsportal
Skåbu

**Skåbu** (norrønt: *Skaðabu*) er en bygd i Nord-Fron kommune i Innlandet. 870 moh.

Den ligger i en sidedal til Gudbrandsdalen, mot Jotunheimen. I området finnes fangstanlegg langs dyretrekket fra Murudalen, blant annet med dyregrav fra 1100-tallet. I tillegg finnes jernvinneanlegg fra middelalderen. Skåbu ble rammet av oversvømmelsen Storofsen i 1789. Skåbu kirke er fra 1927. Skåbu har hatt meteorologisk målestasjon siden 1968. Kommunikasjon er mulig via Jotunheimvegen til Bygdin, via Espedalen og Gausdal til Lillehammer (92&nbsp;km), via riksvei 255 til Vinstra (27&nbsp;km), samt fjellveg til Murudalen. I dag er området viktig for friluftsliv  og vintersport. Skåbu Tradisjonsbygg, Skåbu Fjellgrend og Krogenæs Møbelfabrikk ligger i Skåbu. Skåbu hadde 301 innbyggere over 18 år i 2011.

## Etymologi
Navnet Skåbu kommer fra norrønt *Skaðabu* hvor førsteleddet er genitiv entall av *Skaði*.
Betydningen av *Skaði* er ikke sikker, men kan være i betydningen skade (muligens fordi gården har vært skadd) eller mer sannsynlig, at det har vært et mannsnavn som ut over å ha gitt navn til Skåbu er ukjent.
Elven Skåbyggja har fått navn etter bygda. 

## Bilder

Fil:Skåbu.JPG|Skåbu hovedgate
Fil:Minnesmerke Skåbu.JPG|Minnesmerke
Fil:Skåbu svømmehall.JPG|Skåbu svømmehall


## Referanser
Flerfødsel

**Flerfødsel** (*multippelt svangerskap*) vil si at to eller flere avkom blir til samtidig i samme svangerskap. For de fleste pattedyrs vedkommende er dette det vanlige. Hos noen pattedyr, deriblant hos mennesket, er det ikke det. Hos dem blir det derfor sett på som bemerkelsesverdig.

Den vanligste formen for flerfødsel er at to avkom fødes, de kalles tvillinger. Hvis tre avkom fødes kalles det trillinger, videre kalles det firlinger, femlinger, sekslinger og så videre.

Én av 85 fødsler hos mennesket er tvillingfødsler. Omkring én av 7000 fødsler er trillingfødsler. Fødsler med enda flere avkom er enda sjeldnere. Premature fødsler, dødfødsler og lav fødselsvekt forekommer oftere jo høyere antall barn er.

Tvillinger kan være eneggede eller toeggede, trillinger kan være enten eneggede, toeggede eller treeggede, firlinger kan være alt fra en- til fireeggede, og så videre.
Ballhuset

**Ballhuset** (fransk: La salle du jeu de paume) i Versailles (Yvelines) er kjent som åstedet for Ballhuseden, avlagt 20. juni 1789, som innleda den franske revolusjon.

Bygningen ble tegna av Nicolas Creté i 1686. Ludvig XIV og medlemmer av hoffet spilte *jeu de paume* her – en forløper for tennis. Hallen ble nasjonalisert i 1793 og var i lengre tid ikke i bruk, inntil den ble omgjort til revolusjonsmuseum i 1883.

Hallen ble restaurert i 1988, og eies i dag av den franske nasjonalforsamlinga.
EM i curling 1978

**Curling-EM 1978** ble arrangert 4. desember – 9. desember 1978 i 
*Aviemore Ice Rink* i Aviemore i Skottland. 

Det deltok 10 lag for herrer og 9 lag for kvinner. 

## Herrer

* Sveits vant 6-5 i finalen over Sverige
* Sveits gikk rett til finalen som vinner av grunnspillet
* Sverige vant 11-2 i semifinalen over Danmark (2.-plass mot 3.-plass i grunnspillet)
* Norge endte opp på 5.-plass med 5 seire og 4 tap 
* Sveits endte opp med 10 seire og ingen tap

For Norge spilte Rolv Kristian Yri, Torger H. Sletten, Harald Ramsfjell og Øystein Skyberg.

## Kvinner

* Sverige vant 11-2 i finalen over Sveits
* Sverige gikk rett til finalen som vinner av grunnspillet
* Sveits vant 7-3 i semifinalen over Skottland (2.-plass mot 3.-plass i grunnspillet)
* Norge endte opp på 7.-plass med 2 seire og 6 tap 
* Sverige endte opp med 9 seire og ingen tap

For Norge spilte Bente Hoel, Herborg Pettersen, Maria Löfroth-Christensen og Åse Wilhelmsen.

## Eksterne lenker
WCF Statistics
Førstebestigning

**Førstebestigning** er en utmerkelse innen fjellklatring.  Utmerkelsen gis innenfor et bestemt klatremiljø (regionalt, nasjonalt eller internasjonalt) til en eller flere som har først besteget et bestemt fjell, eller fulgt en bestemt rute opp ett fjell.  En klatrer kan være førstebestiger av flere fjell, alene eller i lag med flere.  Ulike grupper kan ha ulike klasser for samme fjell (først på toppen, først langs rute X, først langs rute Y).  I enkelte tilfelle strides miljøene om hvem som er førstebestiger og opererer derfor med forskjellige på samme fjell eller rute.  De fleste førstebestigninger av mindre fjell ble gjort før 1850 i forbindelse med utøvelse av yrke (jordbruk, kartlegging, oppmåling).  Etter hvert som klatring ble sport, ble også de mindre tilgjengelige fjell besteget.  I og med at alle toppene nå er besteget vil nye førstebestigninger kun omhandle nye ruter oppover et fjell.  Til sist kan nevnes at enhver person individuelt sett, kan operere med egne førstebestigninger, uavhengig av hva andre har oppnådd (personlig utmerkelse).

**Førstenedstigning** er en nyere utmerkelse innen skigåing, og innebærer det motsatte, at man har utført første nedstigning fra et fjell, langs en bestemt rute.  Det utføres ofte i kombinasjon med fjellklatring.  Selv om man har kjent til hasardiøse skiturer fra tidligere tider, ble begrepet i Norge ikke etablert før rundt 1995, mens man i Europa har kjent det siden 1970-tallet.