open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Datalink-laget

**Datalink-laget** er det andre av de sju lagene i OSI-modellen. Det utfører tjenester for nettverkslaget og benytter seg av tjenestene på det fysiske laget.

Datalink-laget er det laget i modellen som sørger for at data er overført korrekt mellom to tilstøtende nettverksenheter. Datalink-laget tilbyr metoder for å overføre data mellom enhetene og sørger for å oppdage, og om mulig rette opp, mulige feil som oppstår på det fysiske laget. Eksempler på datalink-protokoller er Ethernet for lokale datanett, og PPP, HDLC og ADCCP for punkt-til-punkt forbindelser.

Datalink-laget omhandler bare det å få informasjon fra et sted til et utvalg av tilstøtende steder. Det er ikke noe behov for data på dette laget å kunne nå overalt, bare å nå et annet sted. Ansvaret for at informasjonen skal komme videre til den endelige mottakeren overlates til nettverkslaget.

Dette laget er bygget opp av to komponenter. Den ene komponenten er Logical Link Control, som avgjør hvor en ramme med data slutter og den neste begynner. I et brevpostnettverk er hvert brev en ramme med data, og man kan lett se hvor er brev begynner og slutter fordi det er inni en konvolutt. Man kan også spesifisere at et brev skal begynne med «Hei» og slutte med «Vennlig hilsen».

Den andre komponenten er Media Access Control (medietilgangskontroll). Denne komponenten avgjør hvem som har tilgang til mediet til enhver tid. Det er i hovedsak to typer medietilgangskontroll: distribuert og sentralisert. Begge disse kan sammenlignes med kommunikasjon mellom personer:

* I et nettverk med folk som snakker, altså en samtale, ser vi etter tegn fra våre samtalepartnere på at de er i ferd med å begynne å snakke. Hvis to personer begynner å snakke samtidig, vil de stoppe opp og begynne et spill om hvem som skal få snakke først. Dette er distribuert styring.
* I mer formelle sammenhenger og debatter er det ofte en ordfører som avgjør hvem som til enhver tid har ordet. Dette er sentralisert styring.

## Eksempler
* Controller Area Network (CAN)
* Modbus
* Ethernet
* Token ring
* Point-to-Point Protocol (PPP)
* LocalTalk
* Frame Relay
* Fiber Distributed Data Interface (FDDI)
* ARCnet
* Econet
* StarLan
* ATM

## Grensesnitt
Datalink-laget er ofte implementert i programvare som en nettverkskortdriver. Operativsystemet har definerert et programvaregrensesnitt mellom datalink-laget og resten av stakken ovenfor. Dette grensesnittet utgjør ikke et lag, men er bare en definisjon på kommunikasjon mellom lagene. Noen eksempler er:

* ODI
* NDIS
* SANA II
Carlo Oppizzoni

** Carlo Oppizzoni ** (født 15. april 1769 i Milano i Hertugdømmet Milano, død 13. april 1855 i Bologna i Kirkestaten) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var erkebiskop av Bologna 1802&ndash;1855.

Han ble utnevnt til kardinal i 1804, med *[[San Bernardo alle Terme]]* som tittelkirke.
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) 1743
* Kardinal Francesco Saverio de Zelada (1717-1801) 1766
* Kardinal Antonio Felice Zondadari den yngre (1740-1823) 17853
* Kardinal Giovanni Filippo Gallarati Scotti (1747-1819) 1793
* Kardinal *Carlo Oppizzoni* (1769-1855) 1802
## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Det fysiske laget

**Det fysiske laget** er det første av de sju lagene i OSI-modellen for datanettverk. Det utfører tjenester for datalink-laget.

Dette laget refererer til nettverksmaskinvare, fysisk kabling og trådløse elektromagnetiske forbindelser. Det omhandler også elektriske spesifikasjoner, kollisjonskontroll og annen lavnivå funksjonalitet.

Det fysiske laget er det aller enkleste og definerer bare hva en bit egentlig er, med andre ord hvordan overføre nuller og enere. For eksempel vil man på dette laget spesifisere hvordan de elektriske kontaktene ser ut, hvilke frekvenser som brukes til overføring og hvilke frekvenser som vil ødelegge nettverkskortet. I et brevpostnettverk, altså et nettverk bygget opp av folk som sender brev til hverandre, vil det fysiske laget omhandle hvordan man leser og skriver de ulike tegnene i alfabetet.

Hovedfunksjonene og -tjenestene som utføres på det fysiske laget er:
* opp- og nedkobling av en forbindelse til et kommunikasjonsmedium;
* deltakelse i prosessen som avgjør hvordan kommunikasjonsressursene effektivt skal deles mellom flere brukere, slik som konflikthåndtering og flytkontroll;
* konvertering mellom måten digitale data representeres hos brukeren og de tilsvarende signalene som overføres på kommunikasjonskanalen.

## Dellag for fysisk signalering
I et lokalt datanett (LAN) eller bynett (MAN) som benytter seg av OSI-arkitektur er dellaget for fysisk signalering den delen av det fysiske laget som tar seg av:
* grensesnittet til dellaget for medietilgangskontroll (MAC) på datalink-laget
* koding, overføring og dekoding av tegn

## Eksempler
* EIA standarder: RS-232, RS-422, RS-423, RS-449, RS-485
* ITU standarder: V.24, V.35
* ISDN
* T1, E1
* 10BASE-T, 10BASE2, 10BASE5, 100BASE-TX, 100BASE-FX, 100BASE-T, 1000BASE-T, 1000BASE-SX som alle er fysiske lag for transport av Ethernet
* elektrisitet
* radio
Magedreining (hund)

**Magedreining** hos hund er en akutt livstruende tilstand som krever øyeblikkelig hjelp av veterinær. Den omfatter utvidelse (dilatasjon) og dreining (torsjon, 90-360 grader m/klokka sett bakfra) av magesekken. 

## Symptomer
Symptomene er gjerne typiske. Hunden blir akutt dårlig, buken blir spent og bukomfanget forstørres. Man kan høre gasslyder om en banker på den utspilte buken. Klemmer man på buken, viser hunden tydelige tegn på smerte. Hunden er ofte svært urolig og prøver å innta stillinger som gjør det lettere å puste. Den brekker seg, men ingen ting det kommer opp.

Tilstanden kan raskt forverres. Hunden kan få åndenød og puster svært raskt med åpen munn. Den får gjerne bleke slimhinner, uregelmessig hjerteaksjon og svak, rask puls. Til slutt vil hunden kunne gå i sjokk og dø.

## Årsak
Lidelsen er mest vanlig hos store hunderaser, og da spesielt store raser med dyp brystkasse og opptrukket buk (f.eks. mynder). Middelaldrende og gamle hunder ser dessuten ut til å rammes oftere enn unge hunder, men tilstanden kan også oppstå hos de yngre.

Forskerne er ikke sikre på årsaksforholdene. Oftest oppstår lidelsen hvis hunden har spist store mengder fór, og det har vært satt i sammenheng med tørrfór som er gitt tørt. Videre har magedreining lettere for å oppstå hvis man mosjonerer hunden rett før eller etter et måltid.
Leptospirose (hund)

**Leptospirose** er en bakteriell sykdom, forårsaket av varianter av bakterien *[[Leptospira interrogans]]*. Bakterien kan trenge gjennom uskadet hud, og dermed smitte ved for eksempel bading i vann forurenset med urin fra syke dyr. Bakterien kan også forårsake alvorlig sykdom hos mennesker.

## Symptomer
Hos hund er vanlige symptomer, oppkast, diaré og generelt nedsatt almentilstand, og uten behandling kan sykdommen være dødelig. Sykdommen behandles med antibiotika for både hund og menneske.

Hos mennesker kan hjernehinnebetennelse, lever- og nyresvikt forekomme. Langvarig tretthet og hodepine i rekonvalesensperioden er vanlig.

## Årsak
En rekke forskjellige dyr kan være bærere av bakterien. Gnagere er den vanligste smittekilden, men bakterien kan også finnes hos storfe, gris, hest og piggsvin. Bakterien er dessuten påvist hos hund og viltlevende rotte i Norge.

Mennesker smittes vanligvis via drikkevann, eller ved å bade i vann som er forurenset av urin fra smittede dyr. Bakterien kan også smitte direkte fra dyr til menneske, men smitter ikke fra person til person. Den kan smitte gjennom intakt hud.
Jarl André Storbæk

** Jarl André Storbæk** (født 21. september 1978) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er hovedtrener for Brumunddal.

Han er oppvokst i Ljørdalen i Trysil. Han har tidligere spilt for Vålerenga i Tippeligaen, etter 2009-sesongen ble ikke kontrakten med klubben fornyet. Han har 17 A-landskamper for Norge. Han har også 28 kamper for aldersbestemte landslag.

Storbæk gikk til Vålerenga fra Ham-Kam etter 2005-sesongen, etter å ha spilt to sesonger på Briskeby.

Han har også spilt for Raufoss, Østre Trysil og Nybergsund.

Etter 2014-sesongen, valgte Strømsgodset å ikke fornye kontrakten. Storbæk gikk siden tilbake til Nybergsund som spillende hjelpetrener.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Anaplasmose

**Anaplasmose** (tidligere kalt **ehrlichiose**) forårsakes av en  rikettsiebakterie som invaderer de røde blodlegemene

Sykdommen var tidligere kun kjent som en dyresykdom som kunne ramme hest, hund, katt, storfe og sau, hos sistnevnte kjent som sjodogg.

De siste årene (1994 i USA, 1997 i Slovenia) er sykdommen påvist hos mennesker. Den naturlige smittekilden for bakterien er blant annet flått, men infiserte gnagere, sau og hjortedyr er også smittebærere. Smitte av anaplasmose øker risikoen for smitte av borreliose fra flått og det blir derfor i noen land alltid testet for anaplasmose hos pasienter med borreliasmitte eller ved mistanke om slik infeksjon (Slovenia). Anaplasmose hos mennesker antas å være underdiagnosert i Norge fordi det ikke er pliktig å rapportere tilfeller av sykdommen, og spesifikke og sikre tester utover blodutstryk (som i beste fall påviser aktiv infeksjon inntil to måneder etter smitte) ikke gjøres annet enn i forskningsøyemed.

Sykdommen kan behandles med antibiotika (12-14 dager) og er vanligvis selvhelbredende hos mennesker. Infeksjon kan gi influensalignende symptomer som muskelsmerter, hodepine og feber. I sjeldnere tilfeller utvikles lungesvikt, nyresvikt, nervøse symptomer og hos 1-2% av infiserte oppstår aids-lignende immunsvikt. Basert på tall fra USA antas anaplasmose å ha en dødelighet på 1%, som følge av sekundær infeksjon hos pasienter med aids-lignende immunsvikt. Hos hund og sau er det beskrevet kroniske infeksjoner, leddsmerter og perifere nervesymptomer. Sykdommen kan behandles med antibiotika.
Arten som angriper varierer mellom artene. For storfe nevnes artene *[[Anaplasma marginale]]*, *[[Anaplasma centrale|A. centrale]]* og *[[Anaplasma cordatum|A. cordatum]]*. For hund har man *[[Anaplasma canis|A. canis]]* mens sau har *[[Anaplasma ovis|A. ovis]]*. Hos sau refererer litteraturen også til *[[Anaplasma phagocytophilum]]*. For mennesker nevnes arten *[[Anaplasma chaffeensis|A. chaffeensis]]*.

Litteraturen kan sprike noe, da slekten *[[Anaplasma]]* har blitt utvidet til å inkludere arter som er flyttet over fra slekten *[[Ehrlichia]]*

## Referanser
Iktyose

**Iktyose** eller *ichtyosis* er en samlebetegnelse for en rekke forholdsvis sjeldne hudsykdommer. Det finnes mellom 20 og 30 forskjellige typer. De vanligste er *Ichthyosis vulgaris*, *kjønnsbundet ichthyosis*, *Lamellær ichthyosis*, *Bulløs ichthyosis* og *syndromer med Ichthyose (Netherton)*. Viktig kjennetegn er at huden blir tørr, fortykket og skjell-lignende. På grunn av dette er iktyose også kjent som «fiskehud».

De alvorligste typene er lamellær og bulløs ikytose og syndromer forbundet med Ichthyose (Netherton). Av disse er lamellær den vanligste i Norge. De største problemer forbundet med denne typen er blant annet kløe, tørre øyne, nedsatt svettefunksjon, dårlig temperaturregulering, sprekkdannelse under føttene og et annerledes utseende. De fleste som har til dels alvorlige og smertefulle symptomer vil likevel hevde at det mest hemmende er et skjemmende utseende og sjenanse forbundet med dette.

Den vanligste varianten av iktyose er genetisk betinget og er altså arvelig. Det finnes også en ervervet variant av iktyopse, men den er svært sjelden.

## Forekomst
Den vanligste formen, hereditær ichthyosis vulgaris, rammer 1 av 300 mennesker og forekommer over hele verden. De sjeldneste formene rammer kun 1 av 300.000 individer.

## Slik fungerer iktyose
Normal hud fornyer seg stadig, ved at hudceller dør og siden flasser av. Normal «levetid» for hud er ca. 14 dager. Når den flasser gjør den det i så små partikler at det normalt ikke synes. 

Iktyose skyldes et defekt dominant gen som ennå ikke er lokalisert, men som indirekte fører til for lite av proteinet fillaggrin i det øverste levende cellelaget i overhuden. Dette gjør at hudcellene ikke lenger har normal «levetid», og «hoper seg opp». De ulike typene av iktyose hoper seg opp enten ved at cellene produseres så raskt at kroppen ikke klarer å kvitte seg med døde celler, eller, som ved Vulgaris-typen, den produseres med et noen lunde normalt tempo, men flasser ikke når de skal. Resultatet blir, i prinsippet, det samme uansett type.

## Behandling
Iktyose kan så langt ikke kureres, men dempes gjennom bruk av fete kremer og salver. Symptomene ved enkelte av iktyosetypene kan fjernes helt eller delvis ved hjelp av retinoider, for eksempel gjennom Acitretin (Neotigason). Retinoider har en normaliserende virkning på «opphopingsprosessen», men har en del alvorlige bivirkninger Et sunt kosthold og trening kan være effektivt. Mange har også god effekt med bruk av vitaminer og kosttilskudd, fiskeoljer, Omega 3, Nattlysoljer etc i kapselform.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Ichtyose på Rihshospitalets nettsider
* Artikkel på Rihsospitalets nettsider
* Amerikansk nettside om sykdommen
* Iktyoseforeningen i Norge
Krise

En **krise** er en plutselig forandring, avgjørende vending eller forstyrrelse som vil eller kan lede til en utrygg og farlig situasjon som berører et individ, en gruppe eller større entiteter. Kriser medfører negative utviklinger i samfunns- eller miljømessige aspekter, spesielt om de oppstår abrupt med lite eller intet forvarsel.

Det er flere definisjoner på hva en krise er. Den svenske psykiateren Johan Cullberg beskriver flere typer kriser; livskriser, utviklingskriser og traumatiske kriser.  

## Etymologi
Ordet stammer fra gresk *krisis* («prøvelse, avgjørelse, dom», til *krinein* «skjelne, utvelge; avgjøre, dømme»; jf. tysk *Krise*, fransk *crise*; beslektet med kritikk.

## Krisekommunikasjon
Krisekommunikasjon. Krisekommunikasjon handler om tre ting:
* Før krisen: kommunisere for å forhindre kriser og planlegge for kriser som likevel vil kunne ramme.
* Under krisen: kommunisere med krisens interessenter og berørte interessenter, håndtere utfordrende saker.
* Etter krisen: kommunisere for å gjenreise tillit og omdømme, lære av hva som har skjedd.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*(no) «Krise» på NAOB
*(no) 
*(no) «Traumatiske kriser og utviklingskriser» hos webpsykologen
Varanteatern

Humorgruppe dannet i Lund i Sverige i 1992. Har hatt suksess med Varan-TV på svensk tv og med musikkgruppen Tyskarna från Lund.

## Medlemmer
* Anders Andersson
* Fredrik Ljungberg
* Jonas Sykfont
* Magnus Thomson
* Olof Wallberg
* David Wiberg
* Fredrik Åkerman
Charles Albert Gobat

**Charles Albert Gobat** (1843–1914) var en sveitsisk advokat og politiker. Han ble i 1902 tildelt Nobels fredspris sammen med Élie Ducommun.

## Biografi
Gobat ble født som sønn av den protestantisk presten Charles-Philibert og Caroline De la Reussille. Fra 1860 til 1872 bodde familien på slottet Ebenrain i Sissach i kantonen Basel-Landschaft. Han var nevø av Samuel Gobat, en misjonær som ble biskop av Jerusalem. Han studerte jus i Basel, Heidelberg, Bern og Paris, og tok sin doktorgrad med beste karakter. Etter eksamen arbeidet han som advokat i Bern, og hans firma ble etter hvert det ledende i byen.

Etter 1882 ble han stadig mer engasjert i politikk og særlig utdannelse. Han ble dette året utnevnt som undervisningsinspektør i Bern, et verv han beholdt i tretti år. Han ble samme år innvalgt i kantonen Berns folkeforsamling. Fra 1888 til 1890 var han medlem av Kantonrådet, overhuset i Sveits' nasjonalforsamling, og fra 1890 og til sin død var han medlem av Nationalrat, underhuset og Sveits' lovgivende forsamling.

Som politiker var Gobat en liberal og moderat reformator. I 1902 fikk han innført et prinsipp om at tvister om tolkningen av kommersielle traktater skulle behandles i Den faste voldgiftsdomstolen i Haag. 

Gobat var i 1892 president for den fjerde kongress i Den Interparlamentariske Union i Bern. Kongressen vedtok Bern som hovedsete og Gobat ble ansatt som direktør i Det interparlamentariske byrå. Han ble i stillingen i sju år. I 1902 ble han belønnet med Nobels fredspris for sin «eminente praktiske administrasjon av Den interparlamentariske union».

Da  Élie Ducommun døde i 1906, overtok Gobat ledelsen av Det internasjonale fredsbyrå. Byrået fikk fredsprisen i 2010.

Gobat døde på post. Under en fredskonferanse i Bern i 1914 falt han om, mistet bevisstheten og døde en time senere.

## Referanser
Ludovico Ludovisi

** Ludovico Ludovisi **(1595–1632) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var erkebiskop av Bologna 1621&ndash;1632, og prefekt for Kongregasjonen for troens utbredelse 1622&ndash;1632.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Ludovico Ludovisi var den eldste av Orazio Ludovisis og Lavinia Albergatis fire barn; familien tilhørte patrisierne i Bologna. Han var nevø av pave Gregor XV (1621&ndash;1623) og fetter til kardinal Niccolò Albergati-Ludovisi. Han studerte ved Collegio Romano i Roma og dea ung slder og ble slik forberedt på det geistyølige liv. Etter at onkelen Alessandro Ludovisi i 1612 ble erkebiskop i Bologna, fortsatte han ved universitetet i Bologna. Der avla han i 1615 doktorseksamen i kanonisk rett.

### Kardinal
Han ble utnevnt til kardinal i 1621 av Gregor XV (Alessandro Ludovisi), og var således kardinalnepote. Han fikk *[[Santa Maria in Traspontina]]* som sin tittelkirke. Som kardinalnepote oppviste ham de følgende 29 måneder - pave Gregor regjerte ikke lengre - et utpreget politisk talent og en forbløffende energi, som også innbragte ham en rekke innbringende embeder og prebender. Og inntektene bare akkumulerte seg, også etter det påfølgende paveskifte: hans årlige inntekter oppgikk i 1632 til om lag 100.000 scudi.

Han ble sendt som legat til Fermo i 1621 og til Avignon i 1621–1623. Han var også camerlengo fra 19. april 1621 til 7. juni 1623.

I august 1623 deltok Ludovisi i det konklavet som valgte pave Urban VIII. Grunnet en konflikt med den nye paves familie ble Ludovisi nødt til å forlate Romea  Under Borgia-krisen våren 1632 tilhørte nemlig Ludovisi den indrekuriale og spanskorienterte opposisjon, som beskyldte paven for en indirekte støtte til de tyske protestanter under den pågående trettiårskrigen.

Han fortsatte imidlertid i embedet som prefekt for den hellige consulta for «Propaganda Fide» (1622 til 1632) og visekansler for Den hellige romerske kirke (1623 til 1632).

### Død
Han døde i Bologna i 1632, og han ble bisatt i det sentrale Roma, i jesuittenes hovedkirke *[[Sant'Ignazio]]*. I ettertiden er han blitt særlig kjent for de omfattende kunstsamlingene han etterlot seg, Ludovisisamlingene i Villa Ludovisi.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal *Ludovico Ludovisi* (1595-1632) *1621

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Silvia Cartwright

**Silvia Rose Cartwright** (født 7. november 1943 i Dunedin på New Zealand) var New Zealands andre kvinnelige generalguvernør. Hun var generalguvernør på New Zealand fra 2001 til 2006.

Cartwright ble i 1989 utnevnt til dame kommandør av Order of the British Empire, ble derved adlet og fikk retten til å føre tiltaleformen *Dame* foran sitt navn. Hun er også tildelt Dronningens tjenesteorden og ble i 2001 utnevnt til første følgesvenn av New Zealands fortjenstorden.

## Referanser
Høgskolen i Hedmark

**Høgskolen i Hedmark** (forkortet **HH** eller **HiHm**) var en regional høgskole etablert i 1994 som i 2016 ble fusjonert inn i Høgskolen i Innlandet. 

Den ble etablert 1. august 1994 og hadde nesten 8000 studenter og 500 ansatte. Høgskolen var en av 24 statlige høgskoler i Norge og var et resultat av at fire statlige høgskoler i Hamar, Elverum, Åmot og Stor-Elvdal ble slått sammen som en del av Høgskolereformen i 1994. I september 2016 vedtok Høgskolen i Hedmark og Høgskolen i Lillehammer å slå seg sammen til Høgskolen i Innlandet; sammenslåingen ble iverksatt fra 1. januar 2017.

Høgskolen hadde undervisning ved fire campuser, Hamar, Elverum, Åmot (Rena) og Stor-Elvdal (Evenstad skogskole), i tillegg til desentraliserte studiesteder på Tynset og Kongsvinger. Campus Rena samarbeidet også med Studiesenteret.no om desentralisert utdanning i hele Norge. Hovedadministrasjonen lå (sammen med Avdeling for folkehelsefag) på Terningen Arena i Elverum.

Høgskolen forsøkte å slå seg sammen med Høgskolen i Lillehammer og Høgskolen i Gjøvik med sikte på å utvikle universitetskompetanse (Prosjekt Innlandsuniversitetet), men forsøket ble avsluttet i 2012 da høgskolene ikke ble enige om organiseringen. 

Høgskolen tilbød vel 100 fag- og profesjonsstudier innen følgende fagområder:

* Skole og barnehage
* Helse og idrett
* Økonomi og ledelse
* Økologi og landbruk
* Musikk
* Design, spill og medier
* Bioteknologi
* Språk og kulturfag

Studiene kunne tas i varierende lengder fra halvårsenheter til bachelorgrader, mastergrader og enkelte doktorgradstudier, samt en rekke kurs-, etter- og videreutdanninger.

Høgskolens fire avdelinger:
* Avdeling for folkehelsefag – Campus Elverum
* Avdeling for lærerutdanning og naturvitenskap – LUNA, Campus Hamar 
* Avdeling for anvendt økologi og landbruksfag – AØL, Campus Evenstad
* Avdeling for økonomi- og ledelsesfag – ØLR, Campus Rena

Høgskolen tilbød internasjonalisering av studier, både muligheter for å ta deler av ordinær utdanning i utlandet, eller ved å fortsette å utdanne seg i utlandet etter endte studier.

## Se også
* Studentsamskipnaden i Hedmark

## Referanser


## Eksterne lenker
* Høgskolen i Hedmark 
* Brannvakta Studentersamfunn, Hamar
* Din Framtid.no
Krisekommunikasjon

**Krisekommunikasjon** ligger under fagområdet Informasjon og samfunnskontakt, og dreier seg om en organisasjons kommunikasjon under en krise.

## Definisjoner
En krise vil gjerne, i sammenheng med kommunikasjon, defineres som en «hendelse som fører, eller potensialet kan føre, en virksomhet inn i tilstand av dårlig omdømme, og som truer dens framtidige mulighet til inntjening, vekst, og – i ytterste konsekvens – også dens eksistens». (Lerbinger 1997:4)

Et offentlig utvalg som ble nedsatt i 2000 for å utrede samfunnets sårbarhet og beredskap under ledelse av Kåre Willoch; NOU 2000: 24: «Et sårbart samfunn» definerer krise slik: «En krise er en hendelse som har potensial til å true viktige verdier og svekke en organisasjons evne til å utføre viktige funksjoner».

## Tiltak
Sentralt i krisekommunikasjon, står en kriseplan. En slik plan er normalt inndelt i tre deler: «Før krisen» handler det om kartlegging, forebyggings og å skape beredskap for kriser som ikke kan forhindres. «Under krisen» handler det om å bruke eksisterende kriseplaner best mulig. «Etter krisen» handler det om gjenreise tillit og å tilegne seg erfaringer. (Robstad 2001:1)

## Kilder
*Lerbinger, Otto: ”The Crisis Manager – Facing Risk and Responsibility”, LEA, 1997
*Robstad, Per, ”Forutsetninger for god kriseberedskap”, Artikkel; Statens Informasjonstjeneste, 2001
*Robstad, Per & Ihlen, Øyvind, “Informasjon & Samfunnskontakt – Perspektiver og praksis, Fagbokforlaget, 2004
*Statens forvaltningstjeneste, NOU 2000: 24: ”Et sårbart samfunn”, Oslo, 2000
Scipione Caffarelli-Borghese

** Scipione Caffarelli-Borghese ** (født 1576 eller 1579 i Roma i Italia, død 2. oktober 1633) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var erkebiskop av Bologna 1610&ndash;1612 &ndash; men besøkte aldri byen, og hadde for det meste verv i Roma, bl.a. som Storpønitentiar 1610&ndash;1632. 
Han ble utnevnt til kardinal i 1605, med *[[Santa Maria sopra Minerva]]* som tittelkirke. Han var kardinalnepote til pave Paul V var grunnleggeren av kunstsamlingen i Villa Borghese.
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
* Pave Sixtus IV (1414-1484) * bispeviet 1471
* Pave Julius II (1443-1513) *1481
* Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) *1504
* Pave Leo X ( 1475-1521) *1513 
* Pave Paul III (1468-1549) *1519
* Kardinal Francesco Pisani (1494-1570) *1527
* Kardinal Alfonso Gesualdo di Conza (Gonza) (1540-1603) *1564
* Pave Paul V (1523-1621) *1597
* Kardinal *Scipione Caffarelli-Borghese* (1576-1623) *1610

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Stein, saks, papir

**Stein, saks, papir** er et enkelt spill som ofte brukes til å avgjøre småting mellom to personer. Spillet stammer fra Øst-Asia, men er i dag i bruk over store deler av verden.

Reglene er enkle: Hver spiller starter med knyttet neve, og beveger armen opp og ned et avtalt antall ganger (vanligvis tre eller fire) før begge spillerne viser tegnene samtidig. Tegnene er som følger:
* «stein» ✊ (knyttet neve) – taper for papir (pakkes inn), vinner over saks (sløver)
* «saks» ✌️ (peke- og langfinger utstrukket i ca. 30-45 graders vinkel, vertikalt) – taper for stein (sløves), vinner over papir (klipper)
* «papir» ✋ (hånden ut, alle fingrene sammen horisontalt) – taper for saks (klippes), vinner over stein (pakker inn)
Hvert tegn slår altså et annet.

Dersom begge spillerne gir samme tegn, blir resultatet uavgjort, og man må spille om igjen helt til en spiller slår den andre.


Fil:Steinhånd illustrasjon.jpg|alt=Knyttneve som skal skildre en «stein»|«Stein»
Fil:Sakshånd illustrasjon.jpg|alt=Hånd med to utstrakte fingre, pekefinger og langfinger, som skal skildre en «saks»|«Saks»
Fil:Papirhånd beskrivelse.jpg|alt=Håndflate med alle fingre rett ut, samt tommel rett på siden av håndflaten, som skal skildre et «papir»|«Papir»


Instituttet for forskning på primater ved universitetet i Kyoto introduserte syv sjimpanser av varierende alder og kjønn til spillet. Valgte apen vinneren, ble den belønnet med en eplebit. Den smarteste av apene mestret spillet etter 53 dager. Som kontrollgruppe ble 38 barn i alderen 3-6 år introdusert til spillet. Sjimpansene mestret spillet på nivå med fireåringene.

## Se også
* Norgesmesterskapet i stein, saks, papir

## Referanser


## Eksterne lenker
* Det internasjonale forbundet for stein, saks, papir
* VM i stein, saks, papir
* VM i London i 2016
* Norsk forbund for stein, saks, papir
* Samisk forbund for stein, saks, papir
Michelangelo Celesia

** Michelangelo Celesia** (født 13. januar 1814 i Palermo i Italia, død 14. april 1904 i Palermo) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han var erkebiskop av Palermo 1871–1904.

Han ble utnevnt til kardinal i 1884 av pave Leo XIII, med *[[Santa Prisca (Roma)|Santa Prisca]]* som tittelkirke.

Han deltok ved konklavet 1903 som valgte pave Pius X.
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
* Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
* Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
* Kardinal Luigi Emmanuele Nicolo Lambruschini (1776-1854) *1819
* Kardinal Girolamo D’Andrea (1812-1868) *1841
* Kardinal *Michelangelo Celesia* (1814-1904) *1860

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Valpesyke

**Valpesyke, hvalpesyke** eller **distemper** (CDV) er en svært smittsom sykdom som forekommer blant hundedyr. Sykdommen forårsakes av et RNA-virus i slekten *[[Morbillivirus]]*, som er hjemmehørende i familien Paramyxoviridae. Derfor kalles det også paramyxovirus. Sykdommen er verdensomspennende og en av de mest alvorlige virussykdommene hos hunder – med høy dødelighetsprosent. Valper under seks måneder er mest utsatt, men sykdommen kan ramme hunder i alle aldere og ha fatale følger. Vaksine forebygger.

## Forekomster
Sykdommen forekommer sjelden i Norge fordi vi vaksinerer. Det har vært større og mindre utbrudd av sykdommen i våre naboland. I 1994/1995 døde bl.a. flere hundre hunder av valpesyke i Finland.
I 2013 ble det registrert et tilfelle i Hedmark fylke i Norge. Dette er det første registrerte tilfellet i Norge siden 1970-årene.

## Symptomer
Få dager (4-7 dager) etter smitte får hunden høy feber uten andre tegn på sykdom. Etter et par dager med feber blir gjerne temperaturen normal igjen, og vil holde seg slik i 1-2 uker. Deretter kommer en ny temperaturstigning, samtidig som hunden får betennelse i øynene (konjunktivitt) med utflod og utflod fra nesen. Hoste, diaré, oppkast, manglende matlyst, dehydrering (uttørring) og vekttap er også vanlige symptomer hos hunder med akutt valpesyke. Ofte får de også sekundære bakterieinfeksjoner.

Hunder kan også utvikle senskader, som muskelrykninger, kramper, ukoordinerte bevegelser, unormale fryktreaksjoner og blindhet. Ofte opptrer slike nervøse symptomer flere uker eller måneder etter at hunden er kvitt de akutte symptomene. Selv etter milde former kan det oppstå nevrologiske senreaksjoner. I mange tilfeller må hunden da avlives.

## Referanser




## Litteratur
*
*
Smittsom leverbetennelse (hund)

**Smittsom leverbetennelse** (HCC) eller **virushepatitt** hos hunder forårsakes av et såkalt *adenovirus* som angriper leveren. Viruset smitter ved direkte kontakt eller gjennom avføring, urin og spytt. Sykdommen er ikke særlig utbredt i Norge i dag, fordi så mange hunder vaksineres. Vaksinen er svært effektiv. Vaksine gir effektiv beskyttelse (søk råd hos veterinær).

## Symptomer
Hunden får høy feber, buksmerter og ofte oppkast og diaré. Hos enkelte hunder leder infeksjonen raskt til døden. Andre hunder kan få en lettere variant der en karakteristisk «blåfarging» av hornhinna kan være eneste symptom.
Kennelhoste

**Kennelhoste** eller **parainfluensa** hos hunder er en svært smittsom luftveisinfeksjon som forårsakes av et parainfluensavirus. I seg selv en selvstendig infeksjon, men som gjerne forårsaker flere infeksjoner. Samlet kalles disse kennelhoste. Vaksine gir god beskyttelse, men er ikke 100% effektiv.

## Symptomer
Tørr, langvarig hoste som ofte ender med at hunden brekker seg, og det kommer ofte opp litt slim. Hosten kommer spontant og utløses gjerne av aktivitet, opphisselse eller et lett trykk på luftrøret. Noen ganger kan hunden få feber, virke slapp og nedstemt eller ha noe neseutflod. Den kan minne om kikhoste hos barn, og ble da også tidligere kalt hundekikhoste. Sykdommen gir vanligvis ikke varige mén.
Maria-Thaddeus von Trauttmannsdorf Weinsberg

**Maria-Thaddeus von Trauttmannsdorf Weinsberg** (født 28. mai 1761 i Gratz i Østerrike, død 20. januar 1819 i Wien) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var erkebiskop av Olmütz (Olomouc) 1811&ndash;1819.

Han ble kreert til kardinal i 1816.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Biskop Josef Maria von Thun und Hohenstein (1713-1763) *1742
* Erkebiskop Siegmund Christoph von Schrattenbach (1698-1771) *1753
* Erkebiskop Jérôme Joseph Franz de Paula Colloredo von Wallsee und Mels (1732-1812) *1762
* Erkebiskop Antonín Theodor Colloredo von Wallsee und Mels (1729-1811) *1778
* Kardinal *Maria-Thaddeus von Trauttmannsdorf Weinsberg* (1761-1819) *1795

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Furunkulose (hund)

**Furunkulose** eller **byllesyke** hos hunder er en infeksjonslidelse i huden som skyldes stafylokokk-bakterier. Bakteriene finnes normalt i små mengder på huden, men hos enkelte dyr klarer de å trenge gjennom hudbarrieren og forårsake betennelse. Snakk med veterinæren om vaksinering.

## Symptomer
Det vanligste symptomet er byller i huden og underhuden som inneholder puss. Dette forårsaker som regel kløe, noe man kan se gjennom at hunden slikker seg unormalt mye. Av og til sprekker byllene opp slik at pusset kommer ut. Byllene kan opptre overalt på kroppen, men oftest på potene mellom tærne, i hoderegionen eller nedover på beina. De fleste hunder er ikke allment påkjent, men i alvorlige tilfeller kan hunden ha smerter når den beveger seg.
Gaetano Marma Trigona e Parisi

**Gaetano Marma Trigona e Parisi** (født 2. juni 1767 i Piazza Armerina på Sicilia i Italia, død 5. juli 1837 i Palermo) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han var erkebiskop av Palermo 1833&ndash;1837.

Han ble utnevnt til kardinal i 1834 av pave Gregor XVI.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba  (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santorio  (1532-1602) *bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale  (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Erkebiskop Enrico Enríquez (1701-1756) *1743
* Erkebiskop Manuel Quintano Bonifaz (1698-1774) *1749
* Kardinal Buenaventura Córdoba Espinosa de la Cerda (1724-1777) *1761
* Kardinal Giuseppe Maria Doria Pamphilj (1751-1816) *1785
* Kardinal Tommaso Maria Raimondo Leopoldo Arezzo (1756-1833) *1802
* Erkebiskop Domenico Benedetto Balsamo, O.S.B. (1759-1844) *1816
* Kardinal *Gaetano Marma Trigona e Parisi* (1767-1837) *1819

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Randal Cremer

**William Randal Cremer** (1828–1908) var en britisk fagforeningsleder, parlamentsmedlem og pasifist. Han mottok Nobels fredspris for sitt engasjement for fredssaken og for å løse konflikter mellom landene gjennom voldgift. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Cremer ble født inn i en arbeiderfamilie i Fareham, ikke langt fra Portsmouth. Etter at faren hadde forlatt hjemmet allerede mens William var spebarn, vokste han opp hos sin mor, som i tillegg hadde to døtre. Moren var en sterkt troende metodistisk kristen, og sønnen fikk gå på skole organisert av kirken.
### Arbeiderleder
Han reiste til London i 1852, der han viste evner til å organisere arbeiderne. I 1858 var han i ledelsen for en kampanje for nitimers arbeidsdag. Kampanjen ble møtt av lockout av 70.000 arbeidere. Cramer deltok også i etableringen av en fagforening og en internasjonal faglig sammenslutning. Han trakk seg ut av dette, da ledelsen ble overtatt av mer revolusjonære krefter.
### Politiker
Cremer stilte til valg til Underhuset første gang i 1868, men ble ikke valgt før i 1885. Deretter satt han med unntak for en enkelt valgperiode i Underhuset til sin død.

I Underhuset argumenterte Cremer for at menneskehetens eneste naturlige tilstand var fred, og at megling og voldgift var den beste måten å løse internasjonale konflikter på. Han gikk inn for Englands nøytralitet i den fransk-tyske konflikt i 1870/71. Cremer tok også initiativ til kontakt mellom Underhuset og Kongressen, med forslag om at alle konflikter mellom de to landene skulle løses ved voldgift. 

Cremers initiativ mot USA vakte interesse hos Frédéric Passy som inviterte ham til Paris i 1888. Dette resulterte blant annet i at Cremer og Passy i 1889 grunnla Den interparlamentariske union.  

Han ble i 1903 tildelt Nobels fredspris for sin langvarige innsats for fredssaken og voldgift. Han var sekretær for International Arbitration League og Den interparlamentariske union.

Cremer mistet to hustruer som døde, og han hadde ingen barn. Han levde enkelt, satte pris på naturen og hadde lange arbeidsdager. Prispengene fra Nobelkomiteen ga han i to omganger videre til International Arbitration League.

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*
James E. Grunig

**James E. Grunig** er professor i *public relations* (PR), tilsvarende informasjon og samfunnskontakt på norsk,  fra Universitetet i Maryland i USA.

Grunig regnes som en av de fremste innen informasjon og samfunnskontakt og innen utviklingen av moderne kommunikasjonsteorier. Han har utgitt over 150 artikler, bøker, rapporter og andre typer skrifter innen fagfeltet. Blant annen *Managing Public Relations (1984)*, *Public Relations Techniques*, *Manager's Guide to Excellence in Public Relations* og *Communication Management*.

Han har også vunnet en rekke priser for sitt arbeid, blant annet *«the Pathfinder Award for excellence in public relations research of the U. S.»*, *«the Outstanding Educator Award of the Public Relations Society of America» (PRSA)* og *«the Jackson, Jackson and Wagner Award for behavioral science research of the PRSA Foundation».* 

## Eksterne lenker
* James E. Grunig
Guru

En **guru** (hindi, opphav fra sanskrit, egentlig i betydningen *tung*, *verdig*) er i indiske religioner og vestlige yogabevegelser en person som har nådd en høy grad av åndelig innsikt, og som derfor er i stand til å undervise eller fungere som spirituell veileder.

Guru-begrepet er sentralt i hinduisme, buddhisme og sikhisme, og for tilhengere av disse religionene er det viktig å finne en guru man har respekt for og som man kan stole på.

I Vesten brukes guru ofte som en humoristisk betegnelse på en person som er ekspert innenfor et emne.

Guruen som religiøst konsept og sosial rolle er ikke bare en integrert del av sør-asiatiske kulturtradisjoner, men har for lengst funnet inngang i europeiske språk og kulturer.

## Referanser
Trillian

**Trillian** kan vise til:

#Trillian, en figur i boken *[[Haikerens guide til galaksen]]*
#Trillian, en chat-klient som er kompatibel med de mest vanlige Instant Messenger (IM) -programmene. Trillian håndterer trafikk til/fra MSN Messenger, Yahoo, ICQ, AOL, i tillegg til Rendezvous, Jabber, Google Talk og IRC.
Kreft hos hunder

**Kreft** er vanligere hos hunder enn mennesker. Riktignok varierer det mye mellom hunderasene hvilke kreftformer som opptrer hyppigst, men en eller annen svulstdiagnose stilles hos omtrent en tredel av alle hunder som obduseres ved Norges veterinærhøgskole (uansett hva som forårsaket hundens død).

## Dette er kreft
Kreft er en sykdom som skyldes ukontrollert deling av celler i kroppen. Celler er de små byggesteinene i alt kroppens vev, og som sammen danner kroppens organer. Den ukontrollerte delingen som skjer ved kreftsykdom gjør at det vokser frem en samling celler som kan gi lokale hevelser eller «kuler», disse kalles tumorer eller svulster. Det kan også være som blodkreft der frie kreftceller spres i sirkulasjonssystemene rundt om i kroppen. Tumorer eller svulster betyr ikke kreft, men betyr egentlig «kul» eller «hevelse». En tumor kan være godartet eller ondartet.

## Kreftformer
Med visse unntak, som at hunden sjelden får lungekreft og mage-/tarmkreft, får hunden i stor grad samme typer kreft som mennesker. Benkreft (benvevskreft) er blant annet vanligere hos hund enn menneske.

Mest vanlig er jurkreft (brystkreft hos pattedyr) og benvevskreft (osteosarkom), men også gynekologisk kreft (kreft i kjønnsorganene) og lymfekreft er sykdommer man ser hyppig hos hunder. Enkelte raser ser dessuten ut til å være mer disponert for visse kreftformer. Schäferhund og schäferblandinger er mer utsatt for arvelig nyre- og hudkreft, og kreft i milten. Boxer er mer utsatt for jurkreft. Store hunderaser er mer utsatt for benvevskreft osv.

En av de mest sjeldne kreftformene hos hunder er blodkreft (Leukemi), og kan forekomme hos alle raser uavhengig av størrelse. Det finnes ingen kur for denne kreftformen, og det eneste veterinærer kan gjøre er å gi hunden smertestillende, eller avliving (Som uttalt av en veterinær i et tilfelle av alvorlig blodkreft i 2009).

## Cushings syndrom
Cushings syndrom (kortikal binyretumor) kalles også cushings sykdom. Symptomene er økt drikke- og matlyst, fettansamling i buken og nedbrytning av muskulatur, dårlig pels, sekundære infeksjoner og generell nedstemthet.

Sykdommen skyldes for høyt nivå av kortison i kroppen, som regel (i ca. 85% av tilfellene) p.g.a. godartede svulster på hypofysen. Dette fører til at binyrebarken sekundært produserer for mye kortison. De resterende 15% har primære kortison-produserende svulster i binyrebarken. Slike svulster opereres gjerne, forutsatt at de ikke er for store eller har spredt seg til andre organer.

Omkring 80% av hundene blir friske med behandling, mens ca. 20% får komplikasjoner eller lar seg ikke regulere.

## Kilder
* Anne Stuhaug (Legemidler og Samfunn)

## Eksterne lenker
* Kreftgruppen ved Norges veterinærhøgskole
* Stiftelsen forskningsfondet kreft hos hund
Bender

**Bender** kan vise til:

*Eldre, tyrkisk navn på Tighina i Moldova
*Futurama-figuren Bender Bending Rodriguez
*Hollywoodprodusenten Lawrence Bender
*Fotballspilleren Lars Bender
*Fotballspilleren Sven Bender
Coprophagia

**Coprophagia** er en sykdom som gjør at noen hunder spiser sin egen eller andres avføring, men det er uklart hva det skyldes. De fleste fagfolk er imidlertid enige om at det ikke er farlig i seg selv, så sant avføringen ikke inneholder smittestoffer.

## Årsak
Sykdommen kan ha sammenheng med andre sykdommer, spesielt sykdommer som gir økt appetitt, som for eksempel diabetes og proteinmangelsykdommer, men den opptrer like gjerne hos friske hunder. Noen mener det kan være et tegn på andre mangelsykdommer, andre at det har med vaner og uvaner å gjøre.

## Eksterne lenker
*
Sandve

:*For bydelen i Sandnes, se [[Sandved]].*

**Sandve** er et tettsted i Karmøy kommune i Rogaland. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger sør på vestsiden av øya Karmøy. Den nærmeste byen er Skudeneshavn. Sandve har to strender: Sandvesanden og Mjølhussand. Sandve ligger rett nord for sommer byen Skudeneshavn og sør for et litt større tettsted med navnet Ferkingstad. Mange her på Sandve akkurat som resten av Karmøy har slekt i USA.

Sandve er en av de fine plassene her på Karmøy. Plassen har kanskje bare 313 innbyggere og ingen skole lengre, men det er ennå en fin plass. Mesteparten av de som bor på Sandve som går på barneskole går på Ferkingstad og noen på Sørhåland og Skudeneshavn Barneskole.

## Sandvesanden
Sandvesanden ligger mellom Mjølhussand og Sandklubben. Begge strendene har variert flora, og særlig området nord forbi Sandvesand har en enestående geologi. Sandvesand har sjø, svalberg, hauger, berg, fint dyre- og planteliv å vise frem. Midt på sommeren er det mange folk på Sandvesanden. Men det er verdt å huske at vannet er ennå kaldt.

## Mjølhussand
Mjølhussand er nabostranda til, og ligger sør for Sandvesanden. Man kan komme til Mjølhussand ved å ta av ved en sandvei nær Sandvesand. Veien går forbi et fjøs og man kan både kjøre og gå til sandstranden. Mjølhussand er delvis sandstrand og rullesteinstrand. Det er svaberg både sør og nord fra Mjølhussand. Man kan gå til Sandvesanden eller omvent på svabergene.

## Referanser
PayPal

**PayPal e**r en digital, global betalingstjeneste for å betale, handle eller gi pengebidrag.

PayPal ble grunnlagt i 1998 av Max Levchin og Peter Thiel under navnet Confinity, seinere omdøpt til PayPal og kjøpt av eBay i oktober 2002.  Hovedkvarteret er i Palo Alto i California. 

PayPal hadde ved inngangen til 2024 over 30 000 ansatte og 428 millioner brukere, og var dermed det sjette største fintech-selskapet i verden bak Visa, Mastercard, Tencent, Ant Financial og Intuit. PayPals største marked er USA hvor de har 249 millioner brukere.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Karl Kajetan von Gaisruck

**Karl Kajetan von Gaisruck** (født 7. august 1769 i Klagenfurt i Østerrike, død 19. november 1846 i Milano i Østerrike-Ungarn, nå i Italia) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var erkebiskop av Milano 1818&ndash;1846.

Karl Kajetan von Gaisruck ble kreert til kardinal i 1824.

Karl Kajetan von Gaisruck kom for sent til konklavet 1846, der han etter planen skulle ha nedlagt den østerrikske keisers veto mot et eventuelt valg av kardinal Giovanni Maria Mastai Ferretti; denne var allerede valgt og resultatet var offentliggjort (pave Pius IX).
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
* Pave Sixtus IV (1414-1484) *bispeviet 1471
* Pave Julius II (1443-1513) *1481
* Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) *1504
* Pave Leo X (1475-1521) *1513
* Pave Klemens VII (1478-1534) *1517
* Kardinal Alessandro Farnese (1468-1549) *1519
* Kardinal Francesco Pisani (1494-1570) *1527
* Kardinal Alfonso Gesualdo di Conza (Gonza) (1540-1603) *1564
* Pave Klemens VIII (1536-1605) *1592
* Kardinal Pietro Aldobrandini (1571-1621) *1604
* Biskop Laudivio Zacchia (1565-1537) *1605
* Kardinal Antonio (Marcello) Barberini (sr.) (1569-1646) *1625
* Kardinal Marcantonio Franciotti (1592-1666) *1637
* Erkebiskop Antonio Pignatelli del Rastrello (1615-1700) *1652
* Kardinal Leopold Karl von Kollonitsch Lipót (1631-1707) *1668
* Kardinal Johann Philipp von Lamberg (1652-1712) *1690
* Erkebiskop Franz Anton von Harrach zu Rorau (1663-1727) *1702
* Erkebiskop Leopold Anton Eleutherius von Firmian (1669-1744) *1718
* Biskop Leopold Ernst von Firmian (1708-1783) *1739
* Erkebiskop Joseph Adam Arco (1733-1802) *1764
* Biskop Leopold Leonhard von Thun (1748-1826) *1797
* Kardinal *Karl Kajetan von Gaisruck* (1769-1846) *1801

## Referanser


## Eksterne lenker
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Los Altos

**Los Altos** kan være:

## Steder
* Los Altos (stat), historisk stat.
* Los Altos (California), USA.
* Los Altos Hills, California, USA
* Los Altos (Spania)
* Los Altos (Argentina), Argentina
Maximilian Sommerau Beeckh

** Maximilian Joseph Gottfried Sommerau Beeckh ** (født 21. desember 1769 i Wien i Østerrike, død 31. mars 1853 i Olmütz (Olomouc) i Mähren) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var erkebiskop av Olmütz (Olomouc) 1836&ndash;1853.

Han ble kreert til kardinal i 1850.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Kardinal Flavio Chigi den eldre (1631-1693) *1686
* Kardinal Giovanni Antonio Guadagni (1674-1759) *1724
* Kardinal Christoph Bartholomäus Anton Migazzi von Waal und Sonnenthurn (1714-1803) *1751
* Biskop Michael Léopold Brigido von Marenfels und Bresoviz (1742-1816) *1788
* Erkebiskop Sigismund Anton von Hohenwart (1730-1820) *1791
* Biskop Augustin Johann Joseph Gruber (1763-1835) *1816
* Kardinal *Maximilian Sommerau Beeckh* (1769-1853) *1837

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church