Historien til grenlandsmålet

**Historien til [[grenlandsmålet]]** er grundigst skildret i Dalene (1953).
## Fonologi
### Vokaler i trykksvak stavelse
Mange særkjenne ved grenlandsmålet kommer fram når en ser hvordan de tre *trykksvake* norrøne vokalene **i a u** har utviklet seg i grenlandsmålet:
* Norrøn **i** og **u** har falt sammen i **e**.
* Norrøn **a** har blitt til **e**, **æ** og **a**:
** **e** når norrøn **a** sto i slutten av et ord.
** **æ** foran stående **r**
** **a** når norrøn **a** hadde en konsonant etter seg.
Disse bøyingsmønstrene illustrerer det som har skjedd:
* Norrønt **vísa – vísan – vísur – vísurnar** > grenlandsk **²viːse – ²viːsa – ²viːser – ²viːsene** 'vise'.
* Norrønt **gest – gestinn – gestir – gestirnir** > grenlandsk **¹jest – ¹jesten – ²jester – ²jestene** 'gjest'.
* Norrønt **hest – hestinn – hestar – hestarnir** > grenlandsk **¹hest – ¹hesten – ²hestær – ²hestane** 'hest'.
* Norrønt **kasta – kastar – kastaði – kastat** > grenlandsk **²kaste – ²kastær – ²kasta – ²kasta** 'kaste'.
I norrønt **vísa** og **kasta** har trykkveik **a** blitt til **e** sist i ordet.
I norrønt **hestar** og **kastar** har trykksvak **a** blitt til **æ** foran **r**.
I norrønt **hestarnir** har trykksvak **a** holdt seg som **a**, og ikke blitt til **æ**, mens **r** har falt bort.
I norrønt **vísan**, **kastaði** og **kastat** har **a** holdt seg som **a** foran konsonantene **n ð t**, som seinere har falt bort.
I norrøn **gestinn**, **gestir**, **gestirnir**, **hestinn** og **hestarnir** har trykksvak **i** blitt til **e**.
I norrøn **vísurnar** har trykksvak **u** blitt til **e**. Når også trykksvak **a** her har blitt til **e**, trass i at han er fulgt av en konsonant, har det trulig morfologiske årsaker, ved bortfall av genus-skillet mellom **-nir** (hankjønn) og **-nar** (hokjønn).

### Konsonanter i trykksvak stavelse
Konsonantbortfallet i trykkveike stavelser er også regelrett:
* Norrøn **t** og **ð** har falt bort i trykksvak stavelse.
* Norrøn **n** har falt bort i trykksvak stavelse, men har nasalert forutgående vokal, som seinere har blitt til **a**.
Bortfallet av **t** og **ð** er illustrert i bøyingsmønstrene over. Bortfallet av **n** og overgangen til **a** er illustrert i disse eksemplene:
* Norrønt **skálin** > grenlandsk **¹skoːɽa** 'skåla'.
* Norrønt **vísan** > grenlandsk **²viːsa** 'visa'.
* Norrønt **morgin / morgun** (akkusativ) > grenlandsk **²mora** 'morgen'.
* Norrønt **hana** (akkusativ) > grenlandsk **a** 'henne'.
Merk at de doble konsonantene **tt** og **nn** ikke faller, men blir til **t** og **n**:
* Norrønt **gestinn** > grenlandsk **¹jesten** 'gjesten'.
* Norrønt **leiróttr** > grenlandsk **²læirete** 'leirete'.
### Norrøn postvokalisk f, ð, g
Etter vokal representerte norrøn **f**, **ð** og **g** de stemte frikativene [v], [ð] og [ɣ]:
* Norrønt **grafa** [ˈgrava] 'grave'.
* Norrønt **leiða** [ˈleða] 'lede'.
* Norrønt **draga** [ˈdraɣa] 'dra'.
I grenlandsmålet har disse tre konsonantene utvikla seg slik:
* [v] har falt bort mellom norrøn **ú** og en annen vokal og etter norrøn **au**, men har ellers blitt stående som **v**.
* [ð] har alltid falt bort, trulig bortsett fra fremst i enklitiske pronomen, der den har blitt til **r**.
* [ɣ] har blitt borte eller til sisteleddet i diftongene **æu**, **æi** og **øy**, blant annet slik:
** Bortfall etter norrønt **ú**, **a**, **au**, **ei** og **ey**.
** Norrøn **ug** [uɣ] og **óg** [oːɣ] > grenlandsk **æʉ**.
** Norrøn **eg** [eɣ] > grenlandsk **æi**.
** Norrøn **ǿg** [øːɣ] **øg** [øɣ] > grenlandsk **øy**.
Her er former som illustrerer noen av endringene:
* Norrønt **dúfa** [ˈduːva] > grenlandsk **²dʉːe** 'due**.
* Norrønt **rauf** [ˈrɒuv] > grenlandsk **¹ræʉ** 'rauv'.
* Norrønt **grafa** [ˈgraven] > grenlandsk **²graːve** 'grave'.
* Norrønt **tíð** [ˈtʰiːð] > grenlandsk **¹tiː** 'tid'.
* Norrønt **leierða** [ˈleierða] > grenlandsk **²læie** 'lede'.
* Norrønt **þrúga** [ˈθruːɣa] > grenlandsk **²trʉːe** 'truge'.
* Norrønt **dag** [ˈdaɣ] (akkusativ) > grenlandsk **¹daː** 'dag'.
* Norrønt **haug** [ˈhɒuɣ] (akkusativ) > grenlands **¹hæʉ** 'haug'.
* Norrønt **eiga** [ˈeiɣa] > grenlandsk **²æie** 'eie'.
* Norrømt **fugl** [ˈfuɣl] > grenlandsk **¹fæʉeɽ** 'fugl'.
* Norrønt **skóg** [ˈskoːɣ] (akkusativ) > grenlandsk **¹skæʉ** 'skog'.
* Norrømt **vei** [ˈweɣ] > grenlandsk **¹væi** 'vei'.
Når de [[stemt]]e [[frikativ]]ene var fulgte av en [[nasal]], har de utvikla seg på et annet vis:
* Norrøn **fn** [vn] > grenlandsk **mn**.
* Norrøn **gn** [ɣn] > grenlandsk **ŋn**.
Disse formene illustrerer endringene:
* Norrønt **nafn** [ˈnavn] > grenlandsk **¹namn** 'navn'.
* Norrønt **ofn** [ˈovn] > grenlandsk ***¹omn** > **¹om** 'omn'.
* Norrønt **rigna** [ˈriɣna] > grenlandsk **²reŋne** 'regne'.
På grunn av påvirkning fra [[bokmål]]s-basert talemål har uttalemåtar som **¹navn** 'navn' og **¹ræin** 'regn' blitt dominerende i dag. Merk at også norrønt **aun** [ɒun] har blitt til **oŋn** i grenlandsmålet:
* Norrønt **hrogn** [ˈhroɣn] > grenlandsk **¹roŋn** 'rogn (fiskeegg)'.
* Norrønt **raun** [ˈrɒun] (akkusativ) > grenlandsk **¹roŋn** 'rogn, raun (tre)'.
* Norrønt **fraunar** [ˈfrɒunar] > grenlandsk **²froŋne*' 'Frogner' (gård i [[Gjerpen]]).

==Bibliografi==
* Dalene, Halver 1953.  *Lydverket i solumsmålet.'' (Skrifter fra Norsk målførearkiv ved Sigurd Kolsrud.) Oslo.

## Referanser