open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nissene på låven

***Nissene på låven*** er en norsk komiserie som gikk på TVNorge i 2001. Her skulle 24 «deltakere» kle seg ut som julenisser og oppholde seg på en låve i 24 dager for å konkurrere om å bli den beste nissen. Serien var en parodi på reality-sjangeren og var lagt opp som en julekalender. Den ble skapt av Espen Eckbo og Kristian Ødegård, som også hadde sentrale roller i serien.   

Serien ble i 2002 vist i både Sverige og Danmark.

Serien ble i snitt sett av . Premieren ble sett av .  

I 2011 kom oppfølgeren *[[Nissene over skog og hei]],* og i 2021 kom oppfølgeren *[[Nissene i bingen]]*. I 2025 kom NRK med en versjon kalt *[[Nissene i skjul]]*. Denne har hentet inspirasjon fra realityseriene *[[Forræder (TV-serie)|Forræder]]* og *[[Spillet (TV-serie)|Spillet]]*. 

## Handling
24 deltakerne forkledd som nisser ble samlet på en låve i 24 dager for å konkurrere om å bli den beste nissen. Den som vant utkåringen skulle belønnes med en million kroner. Selve finalen var på julaften. Deltakerne ble delt i to lag kalt «gråskjeggnissene» og «hvitskjeggnissene». Hver dag skulle de samles til en tvekamp i typisk juleånd, som å bake pepperkaker, flette julekurver eller gjettekonkurranser. Det tapende laget måtte deretter møtes i «låvetinget» for å stemme ut en person i gruppen. Etter en stund var det sammenslåing og konkurransen ble dermed individuell. De to siste deltakerne havnet i en finale, på selve julaften. De utstemte deltakerne skulle deretter returnere for å stemme på den de ønsket skulle vinne av de to.

## Mottakelse
Premieren ble sett av . Serien hadde imidlertid en utvikling som er svært uvanlig i TV-sammenheng: Seertallene økte utover i desember, og endte med et snitt på . Episoderekorden var på , som tilsvarte en seerandel på hele 30,9&nbsp;%. Vanligvis hadde TVNorge en seerandel på drøyt åtte prosent i 2001. Seriens suksess bidro til å begrense et ventet underskudd på 110 millioner for kanalen.

## Rolleliste

## Bent Leikvoll
Bent Leikvoll er i serien en 35 år gammel fengselsbetjent fra Sørumsand, og som har med seg kondomer som personlig eiendel. Bent Leikvoll er den første som ryker ut, men kommer tilbake flere ganger i løpet av serien, og ender med å stå igjen som vinner. Bent Leikvoll er far til Tina Leikvoll.

## Dokumentar
I 2002 sendte TVNorge en dokumentarfilm kalt *Nissene bak låven* der seerne fikk et innblikk bak kulissene under innspilling av serien.

## Referanser
Deutsche Reichsbahn

***Deutsche Reichsbahn*** («Tyske riksbane», **DR**) var et tysk offentlig jernbaneselskap opprettet i 1920 ved å slå sammen statsbanene i Preussen, Bayern, Sachsen, Württemberg, Baden, Mecklenburg-Schwerin, Hessen og Oldenburg, som samtidig kom under føderal kontroll. Tysklands forfatning av 1919 gjorde dette nødvendig.

*[[Holocaust]]* ble i tysk offentlighet fremstilt som en storstilt forflytning av jødene til bosetning langt øst, mens de i virkeligheten ble sendt til konsentrasjonsleirer og død. *Reichsbahn* ble i stor utstrekning brukt til disse transportene, og tok betalt tilsvarende en togbillett på tredje klasse for hver fange, der 8 millioner passasjerer til 4 *[[Pfennig]]* pr km x 600 km (dvs. gjennomsnittlig reiselengde) tilsvarer 240 millioner *[[Reichsmark]]*.

Sommeren 1942 forberedte tyskerne en offensiv i det sørlige Russland, og satte inn hele reserven sin - 266 divisjoner - på østfronten. Sivil togtrafikk ble derfor stoppet i to uker, men like fullt gikk det daglig tog med 5&nbsp;000 jøder fra Warszawa til dødsleiren Treblinka; dessuten to ganger i uken et tog med 5&nbsp;000 jøder fra Przemysl til dødsleiren Belzec. Den følgende vinter fikk den tyske hæren desperat bruk for tog i forbindelse med katastrofen ved Stalingrad, og sivil togtrafikk ble stengt fra og med 15. desember 1942. Like fullt presset Himmler på for å få tog frigjort til jødetransporter østover, og fra februar 1943 gikk det igjen slike tog - fra Bialystoks ghetto til Treblinka, og fra Berlin til Auschwitz. I mars 1943 fraktet tog jøder fra hele Europa til dødsleirene. Selv i juli 1944, da tyskerne innledet sin tilbaketrekning fra Hellas, og behovet for tog var desperat, var togene med greske jøder nordover i rute. 

Etter andre verdenskrig ble den tyske jernbanen delt. Jernbanen i DDR (Øst-Tyskland) ble fortsatt kalt *Deutsche Reichsbahn*, mens jernbanen i Vest-Tyskland ble kalt Deutsche Bundesbahn. Jernbanen i det delte Berlin var i sin helhet administrert av *Deutsche Reichsbahn. Deutsche Reichsbahn* og *Deutsche Bundesbahn* fortsatte å operere som selvstendige selskaper også etter gjenforeningen av Tyskland. I januar 1994 ble selskapene slått sammen under navnet ''Deutsche Bahn.

Lokomotiver brukt av DR var blant annet DR BR 80 og DR V 200.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Godsvogn brukt til transport av jøder til konsentrasjonsleirer
Preußische Staatseisenbahnen

**Preußische Staatseisenbahnen** (de prøyssiske statsjernbaner) var det statlige jernbaneselskapet i Preussen. Den første prøyssiske jernbanen, Berlin-Potsdamer Eisenbahn, som ble åpnet i 1838, var privat. Den prøyssiske stat finansierte først omkring 1848 sine første jernbaner med Preußische Ostbahn og Königlich-Westfälische Eisenbahn. Senere fulgte i 1875 Preußische Nordbahn og Königlich Preußische Militär-Eisenbahn. Fra 1849 ble dessuten private jernbaner kjøpt opp. Etter den prøyssisk-østerrikske krig i 1866 kom statsbanene i de nyvunne landene også i prøyssisk besittelse. Dermed hadde de prøyssiske statsbaner frem til slutten av første verdenskrig et strekningnett på nesten 37&nbsp;500 km.

De prøyssiske statsjernbaner ble i 1920 slått sammen med jernbanene i de andre tyske forbundsstatene til Deutsche Reichsbahn.
Königlich Bayerische Staats-Eisenbahnen

**Königlich Bayerische Staats-Eisenbahnen** (K.Bay.Sts.B, de kongelige bayerske statsjernbaner) var jernbaneselskapet i Kongeriket Bayern. Det ble grunnlagt i 1844. Den 24. april 1920 ble det slått sammen med jernbanene i de andre tyske forbundsstatene til Deutsche Reichsbahn.

## Tidligere strekninger
* Bamberg – Nürnberg (1. oktober 1844)
* Augsburg – Donauwörth (20. november 1844)
* München – Augsburg (am 23. mai 1846 Verstaatlichung der München-Augsburger Eisenbahn-Gesellschaft)
* Aschaffenburg – Würzburg (1. oktober 1854)

15. mai 1875 ble Bayerische Ostbahn overtatt. 

## Berømte lokomotivtyper
* S 2/6 (sin tids raskeste lokomotiv, utstilt i DB Museum Nürnberg)
* S 3/6 (klassisk Pacific-hurtigtogslokomotiv)
* Gt 2x4/4 (Mallet-tenderlok)

## Eksterne lenker
* https://web.archive.org/web/20050217065117/http://bahnarchiv.de/historisches/staatsbahnen/bayern.html
* http://www.lokomotive-online.com/bayern.htm
Königlich Sächsische Staatseisenbahnen

**Königlich Sächsische Staatseisenbahnen** (de kongelige saksiske statsjernbaner) var jernbaneselskapet i kongeriket Sachsen, og ble grunnlagt den 1. juli 1869. Det eksisterte til 1920 da ble slått sammen med de andre statsbanene i de tyske forbundsstatene til Deutsche Reichsbahn.

## Litteratur
* Johann Ferdinand Ulbricht: *Geschichte der Königlich Sächsischen Staatseisenbahnen.*, Leipzig 1889, Reprint Leipzig 1989.
* Erich und Reiner Preuß: *Sächsische Staatseisenbahnen.*, transpress, Berlin 1991, ISBN 3-344-70700-0
* Arthur von Mayer: *Geschichte und Geographie der Deutschen Eisenbahnen.*, Berlin 1894 (Nachdruck Moers 1984)
* Manfred Weisbrod: *Sachsen-Report Bd. 1 + 2 Sächsische Eisenbahngeschichte.*, Hermann Merker Verlag, Fürstenfeldbruck 1993+1995, ISBN 3-922404-12-X + ISBN 3-922404-71-5

## Eksterne lenker
* www.sachsenschiene.de
Königlich Württembergische Staats-Eisenbahnen

**Königlich Württembergische Staats-Eisenbahnen** (K.W.St.E., de kongelige württemberske statsjernbaner) var jernbaneselskapet i kongeriket Württemberg. Det eksisterte fra 1843 til 1920, da det ble slått sammen med statsbanene i de andre tyske forbundsstatene til Deutsche Reichsbahn.

## Litteratur
*Albert Mühl, Kurt Seidel: *Die Württembergischen Staatseisenbahnen*. Theiss, Stuttgart und Aalen 1970 ISBN 3-8062-0032-7
*Bernd Beck: *Schwäbische Eisenbahn - Bilder von der Königlich Württembergischen Staatseisenbahn*. Gebr. Metz, Tübingen 1989 ISBN 3-921580-78-1
*Otto Supper: *Die Entwicklung des Eisenbahnwesens im Königreich Württemberg. Denkschrift zum 50. Jahrestag der Eröffnung der ersten Eisenbahnstrecke in Württemberg am 28. Oktober 1845*. 1905  (Nachdruck: Kohlhammer, Stuttgart 1981 ISBN 3-17-005976-9)
Badische Staatseisenbahnen

**Badische Staatseisenbahnen** var statsjernbanene i det tyske storhertugdømmet Baden.

I 1835 oppstod de første planer om en jernbane mellom Mannheim og Basel og året etter ble det nedsatt en kommisjon for å utarbeide lovrammene for de badiske statsbanene. I 1840 ble den første 18,5&nbsp;km lange strekningen fra Mannheim til Heidelberg åpnet. Den ble i 1843 forlenget til Karlsruhe, 1844 til Offenburg, 1845 til Freiburg im Breisgau og 1848 til Efringen-Kirchen ved den sveitsiske grensen ved Basel.

I 1852 ble det sluttet en avtale med Sveits om å bygge de badiske jernbanene gjennom de sveitsiske kantonene Basel-Stadt og Schaffhausen, og i 1855 ble banen til Basel fullført og et år senere forlenget til Waldshut. I 1863 var den blitt forlenget til Konstanz.

De badiske statsbanene ble slått sammen med statsbanene i de andre tyske forbundsstatene i 1920 til Deutsche Reichsbahn.
Marit Mjøen

**Marit Mjøen** (født 1955) er en journalist, pedagog, forlegger, forfatter og lokalpolitiker.  

Mjøen er utdannet lærer, men har jobbet stordelen av sin yrkeskarriere som journalist. Hun har jobbet som journalist i *[[Sør-Trøndelag (avis)|Sør-Trøndelag]]*, *[[Nidaros (avis)|Nidaros]]*, *[[Arbeider-Avisa]]*, *[[Adresseavisen]]*, NRK Sør-Trøndelag og *[[Nationen]]* i perioden 1977 til 2000, og salgs- og markedskonsulent hos Grytting på Orkanger i 2007. Fra 2007 til 2020 var hun ansatt ved Meldal videregående skole. 

Hun driver sitt eget forlag *Orklaposten Forlag* som ble etablert i 2006 og gir ut ut lokale bøker, bl.a. litteratur av Ingvald Svinsaas i nye utgaver. Forlaget startet med trilogien *I skyggen av et tårn* som inneholder de tre romanene *I skyggen av et tårn*, *Fem år* og *Etter slagene*. I 2007 kom barneboka *Tom i villmarka* og i 2008 *Martin Ekorn flytter til folk*.

Hun drev også nettstedet Orklaposten.no; som bragte kulturnyheter, debatt og kommentarer.  

## Bibliografi
* *…og jeg skal vise deg skogen vår*, Snøfugl Forlag, 1977
* *Løkken grubearbeiderforening 75 år, 1907–1982*, Løkken grubearbeiderforening, 1982
* *Thamshavnbanen 75 år, 1908–1983*, Thamshavnbanens Venner, 1983
* *Orkdal Grafiske Forening 70 år, 1932–2002*, Orkdal grafiske forening, 2002
* *For sunnhet, trivsel og glede gjennom 50 år, Terna 1952–2002 år*, Båtklubben Terna, 2002
* *100 år av bergmannens saga, Løkken grubearbeiderforening 1907–2007*, Orklaposten Forlag, 2007
* *40 turer i Orkdal*, Orklaposten Forlag, 2007
* *Frå spøk te alvor* (medforfatter), Orklaposten Forlag, 2007
* *41 fine turer i Meldal*, Orklaposten Forlag, 2008
* *40 turer i Rennebu*, Orklaposten Forlag, 2010
* *Ingvald Svinsaas : en trøndersk forteller* (medforfatter), Meldal kommune, 2012
* *Meldal arbeiderparti 1915–2015, samfunnsbygging i 100 år* (redaktør), Meldal arbeiderparti, 2015
* *Meldal videregående skole 70 år, 1946–2016; Chr.Thams fagskole 47 år, 1969–2016; Meldalshallen 20 år, 1996–2016* sammen med Odd Haugen, samt redaktør, Meldal videregående skole, 2018
* *Orkdal sanitetsforening 120 år - den store dugnaden fortsetter 1998–2018*, Orkdal sanitetsforening, 2018
* *Fra mål til møbel i 90 år, Ole Lium møbelverksted 1930–2020* sammen med Johan Martin Lium, Ole Lium møbelverksted, 2020
* *Orkanger kommune 1920–1963* sammen med Rudolf Larsen, Foreningen Orkanger historie, 2021

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Highland Glory

**Highland Glory** er et norsk power metal-band som ble dannet i 2001.

Highland Glory ble startet av medlemmer fra det tidligere bandet Phoenix Rizing da de byttet vokalist i 2001.
Phoenix Rizing hadde gitt ut to album; «Rise From The Ashes» (1998) og «Eternal Crusade» (2000).
Det nye bandet utviklet en musikkstil i retning av melodiøs kraftmetall som kom til uttrykk på deres debutalbum «From The Cradle To The Brave» (2003).
Låtene var både raske og rolige, og enkelte hadde også innslag som gav assosasjoner til keltisk musikk.
Bandets andre album kom i 2005 og het «Forever Endeavour».

Bandet har fortsatt kontrakt med FaceFront, et plateselskap som er ledet av Frode Øien, redaktør av *[[Scream Magazine]]*, men platene har blitt lisensiert ut til Massacre Records for distribusjon til Europa (Scandinavia unntatt).

## Medlemmer
### Nåværende medlemmer
*Knut Egil Tøftum – bass
*Per Olav Olsen – gitar
*Jan Thore Grefstad – vokalist (2001–2007, 2014-idag) 
*Jarle Byberg – trommer
*Halvor Gustafson – keyboard

### Tidligere medlemmer
*Morten Færøvig – Trommer
*Jack-Roger Olsen – Gitar (2001 - 2016)
*Trine Elise Johansen – Vokalist (2008–2011)
*Lars André Larsen – Gitar og keyboard (2001–2011)
*Håvard Indrebø - Vokal (2013-2014)
*Stian André Braathen – Trommer 

## Utgivelser

### Studioalbum
**[[From the Cradle to the Brave]]* (2003)
**[[Forever Endeavour]]* (2005)
**[[Twist of Faith]]* (2011)

## Eksterne lenker
*
Bayerische Zugspitzbahn

**Bayerische Zugspitzbahn** er en tannstangbane med sporvidde 1000 mm som går fra Garmisch-Partenkirchen opp til Zugspitze i den tyske delstaten Bayern. Den ble bygget mellom 1928 og 1930. Banen drives av Bayerische Zugspitzbahn Bergbahn AG.

## Linjekart

|}

## Litteratur
* Erich Preuß: *Die Bayerische Zugspitzbahn und ihre Seilbahnen*, Transpress, Stuttgart, 1997, ISBN 3-613-71054-4

## Eksterne lenker
* Hjemmeside for Bayerische Zugspitzbahn Bergbahn AG
Großherzoglich Hessische Staatseisenbahnen

**Großherzoglich Hessische Staatseisenbahnen** (de storhertugelig hessiske statsjernbaner) var jernbaneselskapet i storhertugdømmet Hessen.

På grunn av den territorielle oppsplittingen samarbeidet man først med nabostatene om jernbaner. Dette var

*  Main-Neckar-Eisenbahn med bystaten Frankfurt og storhertugdømmet Baden 
*  Main-Weser-Bahn med bystaten Frankfurt og Kurhessen
*  Frankfurt-Offenbacher Eisenbahn med bystaten Frankfurt

Dessuten støttet storthertugdømmet det private selskapet Hessische Ludwigsbahns omfattende virksomhet.

Først i 1876 grunnla storhertugdømmet Hessen en egen statsbane. Grunnstammen utgjorde Oberhessische Eisenbahn-Gesellschaft, som storthertugdømmet hadde kjøpt fra private hender. Dette selskapet hadde åpnet sine første strekninger til Hungen og Grünberg i 1869, men på grunn av krigen kunne de bare delvis  ferdigstilles. I 1870 nådde strekningene Gelnhausen og året etter Fulda; de endte altså på prøyssisk territorium. Av 175,8 km. jernbanestrekning i 1880 lå 147,2 km i storhertugdømmet Hessen og 28 km i Preussen.

I 1897 ble de hessiske statsbaner innlemmet i Preußisch-Hessische Eisenbahngemeinschaft.
Trentino

**Trentino**, offisielt **Den autonome provinsen Trento**, er en av to autonome provinser i regionen Trentino-Syd-Tirol i det nordlige Italia. Trento er provinsens hovedstad. Det var 526&nbsp;500 innbyggere ved folketellingen i 2011.

## Geografi
Trentino grenser:
* i nord mot Syd-Tirol,
* i øst og syd mot Veneto (provinsene Belluno, Vicenza og Verona) og
* i vest mot Lombardia (provinsene Brescia og Sondrio).

Trentino kan grovt inndeles i seks regioner:
* Adigedalen strekker seg midt gjennom provinsen fra nord til syd.
* Øst for denne finner man Val di Fiemme og
* Valsugana.
* Vest for Adigedalen ligger Val di Non med Val di Sole og
* Valli di Giudicarie.
* Helt i sydvest ligger Sarcadalen med nordenden av Gardasjøen.
Alle de nevnte dalene har flere større eller mindre sidedaler.

De viktigste fjellgruppene i Trentino er Ortlermassivet i nordvest (3769&nbsp;moh. i Monte Cevedale), Dolomittene i nordøst (3342&nbsp;moh. i Marmolada), Adamellomassivet i vest (3556&nbsp;moh. i Presanella), Brenta-massivet nord for Gardasjøen (3176&nbsp;moh. i Cima Tosa) og Vicenza-Alpene i sydøst (2218&nbsp;moh. i Monte Baldo).

## Kommuner, byer og administrativ inndeling
Trentino består av 166 kommuner, som er gruppert i 15 distrikter (*comunità di valle* eller «dalfellesskap»):
* Alta Valsugana a Bersntol
* Altipiani cimbri
* Alto Garda e Ledro
* Fascia / Val di Fassa
* Giudicarie
* Paganella
* Primiero
* Rotaliana-Königsberg
* Val di Fiemme
* Val di Non
* Val di Sole
* Vallagarina
* Valle dei Laghi
* Valle di Cembra
* Valsugana e Tesino

De største byene i Trentino er:
* Trento (117 000 innbyggere)
* Rovereto (38 900)
* Pergine Valsugana (20 800)
* Arco (17 200)
* Riva del Garda (16 500)
* Mori (9 846)

## Språk
Trentino er nesten rent italienskspråklig (96&nbsp;%). Italiensken i Trentino er beslektet med venetianske dialekter, men i vest er det en merkbar påvirkning av lombardiske dialekter.

I tillegg fins det tre anerkjente språkminoriteter i provinsen. Den største er det ladinske språket, som tales i Fassadalen. De to andre er varianter av tysk som tales i hhv. Bersntol (mòcheno) og Lusern (zimbrisk).

Historisk (i middelalderen) har provinsen hatt en viss andel tysktalende, spesielt i Trento. Inntil italieniseringen i 1920-årene fantes det også flere kommuner som var zimbrisktalende.

## Historie
Trentino er omtrent sammenfallende med området til fyrstbispedømmet Trento, som bestod inntil sekulariseringen i 1803. Etter dette kom Trentino til keiserriket Østerrike som en del av fyrstegrevskapet Tirol, som det på det verdslige plan allerede hadde vært avhengig av siden middelalderen. På tysk ble Trentino også betegnet som *Welschtirol* («velsk Tirol»). Ifølge St. Germain-traktaten fra 1919 kom Trentino og Syd-Tirol til Italia. Se Tirols historie for flere detaljer.

## Eksterne lenker
*
Det vilde Kor

***Det vilde Kor*** er Knut Hamsuns eneste diktsamling. Den ble utgitt 4. mai 1904.

Samlingen inneholder både eksistensialistiske, erotiske og politiske dikt. Det mest bemerkelsesverdige av de sistnevnte er kanskje «Himmelbrev til Byron», adressert til den avdøde engelske poeten Lord Byron, et av Hamsuns forbilder. Diktet begynner slik:

Nu, Ridder, er Tiden at komme tilbage!

Vort Liv smittes ned af Arbejderkrapyl,

af Fredspratets Plage,

af Kvindesagshyl.

Vor Jord blev den lumreste Ulddyds Asyl.

Diktet «Bjørnson» ble skrevet som en hyldest av Bjørnstjerne Bjørnson til dennes 70-årsdag i 1902. Diktet var opprinnelig inntatt i et festskrift til Bjørnson ved samme anledning, da under tittelen «Hilsen».

*Det vilde Kor* ble i 1982 satt til musikk av Ketil Bjørnstad og Ole Paus på 
albumet "Bjørnstad/Paus/Hamsun", og i 2007 ble det satt til musikk av det norske folk metal-bandet Lumsk, på albumet *[[Det Vilde Kor (album)|Det Vilde Kor]]*. I 2023 ble elleve av diktene oversatt til engelsk og tonesatt av pop-bandet The Beautybag, på albumet «Hamsun Street». 

## Eksterne lenker
* Utgaven fra 1993 | 1998 | 1999 hos Nasjonalbiblioteket.
Isernia (provins)

**Provinsen Isernia** (it. *Provincia di Isernia*) er en provins i regionen Molise i det sydlige Italia. Isernia er provinsens hovedstad.

Det var 89&nbsp;852 innbyggere ved folketellingen i 2001.

## Geografi
Provinsen Isernia grenser:
* i nord mot Abruzzo (Provinsene L'Aquila og Chieti),
* i øst mot provinsen Campobasso,
* i syd mot Campania (provinsen Caserta) og
* i vest mot Lazio (provinsen Frosinone).

## Eksterne lenker
*
Barskoghumle

**Barskoghule** ofte kalt **liten trehumle** (*Bombus cingulatus*) er ikke av våre vanligste humlearter. Det er en relativt liten art, og har kort tunge. 

## Kjennetegn
Barskoghumla er normalt gulbrun på ryggsiden av brystet. og gjerne på de første leddene på bakkroppen. Resten av bakkroppen er sort med hvit bakkroppsspiss. Den kan lett forveksles med sin slektning trehumle (*Bombus hypnorum*), men kan skilles fra denne ved at den antydning til mørke hår mellom vingeknutene, og man vil i godt lys kunne se antydning til et mørkt bånd mellom vingeknutene. Men det er ikke alltid like lett å se, og særlig vanskelig på arbeiderne.

## Bolet
Bolet til liten trehumle er lite, og blir ikke så ofte funnet. Både overjordiske og underjordiske bol er blitt funnet i musebol.

## Utbredelse
Vi finner barskoghumla stort sett på det indre Østlandet, men finnes spredt nordover til Finnmark. Er så godt som fraværende i kyststrøkene fra Oslo og sørover og på Vestlandet.

## Litteratur
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.

## Eksterne lenker
*
Folkebladet (anarkistorgan)

:*For avisa som utgis på [[Finnsnes]] i Troms, se [[Troms Folkeblad]].

***Folkebladet for frihetlig sosialisme*** ble startet i [[1971]] av en gruppe frihetlige sosialister på [[Blindern]] ([[Universitetet i Oslo]]). Bladet ble i [[1973]] organ for «Føderasjonen av anarkister og frihetlige sosialister» ([[FAFS]]), og var et organ for [[anarkisme]]. En av de som startet bladet var [[Andreas Hompland]], senere skribent i [[Dagbladet]]. Folkebladet hadde et opplag som varierte mellom ca. 2000 til 4000.

I [[1974]] avslørte Folkebladet «Svalbardrapporten»: «En hemmelig rapport som til gagns avslørte hvordan regjeringen på løpende bånd har logra for USA-kapital og USAs 'militære interesser', som rapporten slår fast.» Dermed dukket politiet opp i Hjelmsgate 3.

I [[1975]] gikk bladet inn, men [[1. mai]] [[1979]] kom et prøvenummer av Folkebladet, nå som organ for «Anarkistenes organisasjon» ([[ANORG]]). I ANORGs medlemsblad, «Svarte Emma», kunne man i mellomperioden lese: «Nå også med Folkebladet».  

I [[1979]] ga Folkebladet ut en tyve minutters EP med [[Graxelaget]], «Balladen om Exterazy Grax ─ En anarko-punkeopera».

Etter at [[ANORG]] overtok bladet kom det som regel ut fire ganger i året. Fra [[1995]] av kom Folkebladet i hovedsak ut på engelsk. Foreløpig siste ordinære papirutgave er nr. 4/97. På engelsk ble Folkebladet til *International Journal of @narchism ─ IJ@''.

Fra 1996 ble Folkebladet lagt ut på «Anarchist International Information Service»s ─ AIIS' ─ hjemmesider på internett som en nettavis, og/eller sendt ut som e-post til organisasjoner og privatpersoner over hele verden. Enkelte utgaver blir likevel sendt ut på papir.

## Eksterne lenker
* Folkebladets nettside
* International Journal of Anarchism's nettside
Catanzaro (provins)

**Provinsen Catanzaro** (it. *Provincia di Catanzaro*) er en provins i regionen Calabria i det sydlige Italia. Catanzaro er provinsens hovedstad.

Det var 369&nbsp;578 innbyggere ved folketellingen i 2001.

## Geografi

Provinsen Catanzaro grenser:
* i nord mot provinsen Cosenza,
* i nordøst mot provinsen Crotone,
* i øst mot Det joniske hav,
* i syd mot provinsen Reggio Calabria,
* i sydvest mot provinsen Vibo Valentia og
* i vest mot Tyrrenerhavet.

## Eksterne lenker
*
Trehumle

**Trehumlen** (*Bombus hypnorum*) er en av våre aller vanligste humlearter. Den har kort tunge, og kan derfor bare hente nektar fra planter med korte kronrør. Dette er nok uten tvil vår mest aggressive humle. Trehumla forsvarer bolet svært intenst, og blir den forstyrret, raser et stort antall svært så aggressive arbeidere ut for å forsvare bolet. De flyr i stor fart rundt bolinngangen i alle retninger for å skremme bort den som har forstyrret bolet. I en slik situasjon er trehumla også svært stikkevillig. Av denne grunn så kommer trehumla ofte i konflikt med mennesker når den legger sine bol i hus. Men blir den ikke forstyrret er også trehumla svært fredelig av seg.

## Kjennetegn
Trehumla er normalt gulbrun på ryggsiden av brystet. og gjerne på de første leddene på bakkroppen. Resten av bakkroppen er sort med hvit bakkroppsspiss. Mørke og sorte individer forekommer en svært sjelden gang. Trehumla kan lett forveksles med liten trehumle (*Bombus cingulatus*), men er normalt større, og har ingen antydning til mørke hår mellom vingeknutene  slik liten trehumle har.

## Bolet
Bolet til trehumla ligger ofte i isolasjonen eller gamle musebol i hus og vegger. Finner den et meisereir er dette et svært attraktivt sted å bygge bolet for trehumla. Ute i naturen slår den seg ofte ned i morkne trestammer og stubber hvor den kan bruke flis som bolmateriale, eller et musebol om den klarer å finne det.

Trehumlebolene utvikler seg raskt og kan bli veldig store. Kjempebol med flere tusen arbeidere er blitt funnet. Men trehumla er svært utsatt for parasitter som ødelegger bolet eller spiser opp larvene. Slike parasitterte bol blir sjelden eller aldri store.

## Utbredelse
Vi finner trehumla over det meste av Norge, men sparsomt i nord.
## Bilder

Fil:Boomhommel op braam (Bombus hypnorum on Rubus fruticosus).jpg
Fil:Boomhommel vogelhuisje Bombus hypnorum.jpg|Humler holder vakt ved bolet.
Fil:Bombus hypnorum male - top (aka).jpg
Fil:Bombus hypnorum-a.jpg|I blomst av rynkerose *Rosa rugosa*


## Litteratur
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.

## Eksterne lenker
*
Parabel (lignelse)

:*Ikke å forveksle med [[Parabel]] i betydningen geometrisk planfigur.*

**Parabel** (gresk παραβολή, *parabole*, sammenligning) betyr lignelse, den art av litterær diktning hvor dagligdagse begivenheter og hendelser blir fremstilt som sinnbilder på høyere sannheter.

Parabel er når poesi eller prosa ser dagliglivet i en dypere mening og annerledes betydning: for eksempel den guddommelige årsak, menneskenes liv som en avspeiling av denne. Det skapes et inntrykk hvor det hverdagslige er en avspeiling av en ikke-sanselig verden. Parabel benyttes derfor ofte for religiøs litteratur. Eksempler finnes i Bibelen som Jesu parabeler.

En parabel er som en metafor som er blitt forlenget eller utvidet til en kort sammenhengende fiksjon. Ulik en simile, dens parallelle mening er det usagte, det implisitte, men ikke vanligvis hemmelig, skjønt det «å snakke i parabeler» har kommet til å bety obskurt eller mystisk.

Begrepet anvendes også om stilfigur (latin *comparatio*) som i norsk betydning blir sammenligning eller metafor. I henhold til klassiske regler består sammenligningen av tre deler: første og andre sammenligningsledd, og dertil kommer det tredje (latin *tertium comparationis*) som er det når de to første ligner på hverandre.

## Eksterne lenker
* List of biblical parables.
* Analysis of biblical parables.
* Jewish Encyclopedia: Parable.
* Catholic Encyclopedia: Parable.
* Definition by George Fyler Townsend.
Cosenza (provins)

**Provinsen Cosenza** (it. *Provincia di Cosenza*) er en provins i regionen Calabria i det sydlige Italia. Cosenza er provinsens hovedstad.

Det var 733&nbsp;797 innbyggere ved folketellingen i 2001.

## Geografi

Provinsen Cosenza grenser:
* i nord mot Basilicata (provinsene Potenza og Matera),
* i øst mot den ionesiske sjøen,
* i syd mot provinsene Catanzaro og Crotone og
* i vest mot Tyrrenerhavet.

## Kommuner

* Acquaformosa
* Acquappesa
* Acri
* Aiello Calabro
* Aieta
* Albidona
* Alessandria del Carretto
* Altilia
* Altomonte
* Amantea
* Amendolara
* Aprigliano
* Belmonte Calabro
* Belsito
* Belvedere Marittimo
* Bianchi
* Bisignano
* Bocchigliero
* Bonifati
* Buonvicino
* Calopezzati
* Caloveto
* Campana
* Canna
* Cariati
* Carolei
* Carpanzano
* Casali del Manco
* Cassano all'Ionio
* Castiglione Cosentino
* Castrolibero
* Castroregio
* Castrovillari
* Celico
* Cellara
* Cerchiara di Calabria
* Cerisano
* Cervicati
* Cerzeto
* Cetraro
* Civita
* Cleto
* Colosimi
* Corigliano-Rossano
* Cosenza
* Cropalati
* Crosia
* Diamante
* Dipignano
* Domanico
* Fagnano Castello
* Falconara Albanese
* Figline Vegliaturo
* Firmo
* Fiumefreddo Bruzio
* Francavilla Marittima
* Frascineto
* Fuscaldo
* Grimaldi
* Grisolia
* Guardia Piemontese
* Lago
* Laino Borgo
* Laino Castello
* Lappano
* Lattarico
* Longobardi
* Longobucco
* Lungro
* Luzzi
* Maierà
* Malito
* Malvito
* Mandatoriccio
* Mangone
* Marano Marchesato
* Marano Principato
* Marzi
* Mendicino
* Mongrassano
* Montalto Uffugo
* Montegiordano
* Morano Calabro
* Mormanno
* Mottafollone
* Nocara
* Oriolo
* Orsomarso
* Paludi
* Panettieri
* Paola
* Papasidero
* Parenti
* Paterno Calabro
* Pedivigliano
* Piane Crati
* Pietrafitta
* Pietrapaola
* Plataci
* Praia a Mare
* Rende
* Rocca Imperiale
* Roggiano Gravina
* Rogliano
* Rose
* Roseto Capo Spulico
* Rota Greca
* Rovito
* San Basile
* San Benedetto Ullano
* San Cosmo Albanese
* San Demetrio Corone
* San Donato di Ninea
* San Fili
* San Giorgio Albanese
* San Giovanni in Fiore
* San Lorenzo Bellizzi
* San Lorenzo del Vallo
* San Lucido
* San Marco Argentano
* San Martino di Finita
* San Nicola Arcella
* San Pietro in Amantea
* San Pietro in Guarano
* San Sosti
* San Vincenzo La Costa
* Sangineto
* Sant'Agata di Esaro
* Santa Caterina Albanese
* Santa Domenica Talao
* Santa Maria del Cedro
* Santa Sofia d'Epiro
* Santo Stefano di Rogliano
* Saracena
* Scala Coeli
* Scalea
* Scigliano
* Serra d'Aiello
* Spezzano Albanese
* Spezzano della Sila
* Tarsia
* Terranova da Sibari
* Terravecchia
* Torano Castello
* Tortora
* Trebisacce
* Vaccarizzo Albanese
* Verbicaro
* Villapiana
* Zumpano

## Eksterne lenker
*
Steinhumle

**Steinhumle** (*Bombus lapidarius*) (Linnaeus) er en vanlig humle i hager og på dyrket mark. Imidlertid blir den ikke så ofte funnet ute i skog og mark. Humlearten har ganske kort tunge.Hos steinhumla er det stor størrelsesforskjell mellom arbeidere og dronninger. Det er normalt ingen problemer å skille dronningen på grunn av den helt klare forskjellen i størrelse. 

## Kjennetegn
Steinhumlen er en vakker kullsort humle med dyp rød bakkroppsspiss.  har imidlertid noe gul behåring på brystet og helt foran på hodet. Steinhumla kan forveksles med Tyvhumlen *Bombus wurfleini* som imidlertid er langt kraftigere bygget enn steinhumla.

## Størrelse
Målene kan variere, og særlig lengden er unøyaktig da bakkroppen kan trekkes sammen eller strekkes ut.
Dronninger: Lengde 20-22 mm, Vingespenn: 37-40 mm
Arbeidere:  Lengde 12-16 mm, Vingespenn: 24-30 mm
Hanner: Lengde 14-16 mm, Vingespenn: 27-30 mm

## Bolet
Bolet til steinhumla ligger svært ofte nede i bakken i gamle musebol. Men den kan også slå seg ned i fuglekasser. Steinhumla sine bol utmerker seg ofte at når bolene blir store blir de omgitt av et vokstak som kan minne om en stein. Derav trolig navnet steinhumle.

## Utbredelse
Vi finner steinhumlen stort sett i kyststrøkene i Sør-Norge nordover til Sognefjorden på Vestlandet. Men det forekommer spredte funn til langt opp i Trøndelag.

## Litteratur
* Løken, Astrid. 1985. *Humler, tabeller til norske arter* (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.

## Eksterne lenker
*
Provinsen Reggio Calabria

**Provinsen Reggio Calabria** (italiensk *Provincia di Reggio Calabria*) var en provins i regionen Calabria i det sydlige Italia. Reggio Calabria var provinsens hovedstad. Provinsen hadde 97 kommuner.

Det var  innbyggere ved folketellingen i 2005. Arealet var  km².

Provinsen ble 1. januar 2015 erstattet av Storbyområdet Reggio Calabria.

## Geografi
Provinsen Reggio Calabria grenset:
* i nord mot provinsene Vibo Valentia og Catanzaro
* i øst mot den ionesiske sjøen og
* i vest mot Messinastredet og Tyrrenerhavet.

## Kommuner

## Eksterne lenker
*
L’Aquila (provins)

**Provinsen L'Aquila** (italiensk: *Provincia dell'Aquila*) er en provins i regionen Abruzzo i Italia. L'Aquila er provinsens hovedstad.

Det var 306 701 innbyggere ved folketellingen i 2013.

## Geografi

Provinsen L'Aquila grenser:
* i nord mot provinsen Teramo,
* i øst mot provinsene Pescara og Chieti,
* i sørøst mot Molise (provinsen Isernia) og
* i vest mot Lazio (provinsene Frosinone, Roma og Rieti).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Chieti (provins)

**Provinsen Chieti** (italiensk: *Provincia di Chieti*) er en provins i regionen Abruzzo i Italia. Chieti er provinsens hovedstad. Provinsen er inndelt i 104 kommuner (italiensk: *comuni*) og hadde 393 734 innbyggere ved folketellingen i 2013.

Provinsen Chieti grenser
* i nordøst mot Adriaterhavet,
* i sørøst mot provinsen Campobasso,
* i sørvest mot Molise (provinsen Isernia) og provinsen L'Aquila og
* i nordvest mot provinsen Pescara.

I den vestlige delen av provinsen ligger Maiellamassivet som er Appenninenes nest høyeste fjellområde. Den delen av dem som faller under Chieti er en nasjonalpark. Resten av provinsen er kupert, med mye landbruk. Generelt sett ligger landsbyene ikke i dalførene, men på fjellryggene, noe som gjør at avstanden mellom dem kan være stor. Den viktigste dalen er den brede Valle del Sangro som er oppkalt etter elven Sangro. Denne har blitt demmet opp ved Bomba (*Lago di Bomba*). Nordkysten består stort sett av strender dekket av sand eller grus, mens *Costa dei Trabocchi* som den sørlige delen heter har, svaberg der fiskeinstallasjonene som har gitt den sitt navn (trabocchi) står.

Administrasjonssetet Chieti het i romertiden *Teate*. Byen ligger på en bakketopp med utsikt over Adriaterhavet og nabobyen Pescara. Den har ruiner av romerske templer og et viktig historisk museum der blant annet den kjente statuen fra 500-tallet f.Kr. av krigeren *Guerriero di Capestrano* befinner seg. Flere andre kunstskatter fra Abruzzoregionen befinner seg også i dette museet.

I provinsens nest største by, Vasto, ligger det blant annet en festning fra 1200-tallet. Castello Aragonese i Ortona ble kraftig skadd av bombardementer under den andre verdenskrigen, og den nordlige halvdelen raste ut i havet under et jordskred i 1946. (Lands)byene inne i landet har stort sett bevart sin opprinnelige karakter, og av disse er Lanciano og Guardiagrele de viktigste.

Maiellamassivet er vanskelig tilgjengelig, men fra Passo di Lanciano går en vei inn til *Maielletta* (1992 moh.) som er et startpunkt for mange fjellvandringer. Viktige badesteder er Francavilla al Mare, Torino di Sangro Marina og Marina di Vasto.

## Største kommuner
Per 31. mai 2005:

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Mer informasjon om provinsen (italiensk, tysk, engelsk)
Pescara (provins)

**Provinsen Pescara** (italiensk: *Provincia di Pescara*) er en provins i regionen Abruzzo i Italia. Pescara er provinsens hovedstad.

Det var 322 401 innbyggere ved folketellingen i 2013.

## Geografi
Provinsen Pescara grenser:
* i nord mot provinsen Teramo,
* i nordøst mot Adriaterhavet,
* i øst mot provinsen Chieti og
* i sør og vest mot provinsen L'Aquila

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Offisielt nettsted for provinsen (italiensk)
* Informasjon om Pescara
Persbråten videregående skole

**Persbråten videregående skole** er en videregående skole i bydel Vestre Aker i Oslo. Skolen ble grunnlagt i 1959. Frem til 2001 var det en ren allmennfaglig videregående skole. Høsten 2001 kom det en egen spesialpedagogisk avdeling, og høsten 2004 ble det startet opp grunnkurs i Idrettsfag. Per 2023 er idrettsfag en sentral del av skolens utdanningstilbud.

## Beliggenhet
Skolen ligger på Hovseter, midt mellom Hovseter stasjon, Huseby leir og Huseby barneskole. Skolen gjennomgikk i 2006–2007 en omfattende ombygging, og var i denne perioden plassert i midlertidige lokaler i det tidligere FO-bygget, ved siden av Gardeleiren. Det nye bygget var ferdig til skolestart høsten 2007, og har plass til ca. 650 elever. Arkitektkontoret Link signatur stod for både arkitektur og interiørarkitektur.

## Rektorer
* Gunnar A. Berg 1959-1980
* Randi Løiten 1980-1989
* Jan-Fredrik Raastad 1989-1990
* Jan Høeg 1990-1995
* Odd Tjade 1995-1998 (fra Hellerud videregående skole)
* Emil Hasle 1998-2010
* Ove Østbye 2010-2014
* Terje Bjøro 2014 (fungerende) til Oslo katedralskole 
* Elin Stavrum 2014-2018 (fra Lister videregående skole til Etterstad videregående skole)
* Siv Børven Moberg 2018- (fra Ramstad skole)

## Kjente elever
* Carl I. Hagen, stortingsrepresentant og tidl. partileder
* Fredrik Græsvik, journalist
* Henrik Elvestad, komiker og tekstforfatter
* Kalle Fürst, tv-regissør
* Lucas Braathen, slalåmkjører
* Adele Matheson Mestad, jurist
* Ole Martin Ihle, journalist og musiker
* Rasmus Hansson, stortingsrepresentant og tidl. partileder
* Suzann Pettersen, golfspiller
* Svein Sjøberg, professor emeritus
* Thomas Giertsen, komiker
* Trond-Viggo Torgersen, programleder
* Wasim Zahid, lege og internettpersonlighet

## Revy
Skolen er blant annet kjent for de årlige «Persbråtenrevyen», også kalt «Persrevyen» med tradisjoner tilbake til 60-tallet. Navn som Thomas Giertsen,Espen Eckbo, Andreas Diesen, Øyvind Angeltveit, Trond Hanssen og Atle Antonsen har alle vært instruktører for revyen.

Revyen ble i 1998 tildelt Røa bydels kulturpris.

### Tidligere revyer
Listen er ikke komplett i årene før 1982.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tysk-amerikanere

**Tysk-amerikanere** er statsborgere i USA av tysk opprinnelse. Omkring 8 millioner tyske immigranter har slått seg ned i USA, størstedelen i perioden mellom 1840 og 1920. Tyske immigranter kom av en rekke grunner. Noen søkte religiøs eller politisk frihet, andre bedre økonomiske muligheter enn i Tyskland, og andre igjen rett og slett for muligheten til å starte på nytt i den nye verden.

Med over 47 millioner mennesker er tysk-amerikanerne den største etniske gruppe i USA.

## Kjente tysk-amerikanere

*Wernher von Braun, romforsker
*Tom Cruise, skuespiller
*Robert De Niro, skuespiller
*Johnny Depp, skuespiller
*Leonardo DiCaprio, skuespiller
*Kirsten Dunst, skuespillerinne
*Albert Einstein, vitenskapsmann
*Dwight D. Eisenhower, president
*Clark Gable, skuespiller
*Conrad Hilton, forretningsmann (også av norsk opprinnelse)
*Paris Hilton, modell og skuespiller
*Herbert Hoover, president
*Grace Kelly, skuespillerinne og senere fyrstinne av Monaco
*Henry Kissinger, utenriksminister
*Albert Meyer, kardinal og erkebiskop
*George von Lengerke Meyer, marineminister
*Joseph McCarthy, senator
*Pat Nixon, USAs førstedame
*Nick Nolte, filmskaper
*Charles Pfizer, grunnlegger av legemiddelselskapet Pfizer
*Sylvia Plath, forfatterinne
*Donald Rumsfeld, forsvarsminister
*Carl Schurz, innenriksminister
*Norman Schwarzkopf jr., general
*Norman Schwarzkopf sr., general
*John Steinbeck, forfatter
*Heinrich Engelhard Steinweg, pianokonstruktør (Steinway)
*Friedrich Wilhelm von Steuben, prøyssisk offiser som var en av grunnleggerne av United States Army og bidro til seieren i den amerikanske uavhengighetskrigen mot britene
*Studebaker-familien bygget vognene som ble brukt under koloniseringen av kontinentet
*Shirley Temple, skuespillerinne
*Donald Trump, president, forretningsmann
*Jesse Ventura, guvernør
*Kurt Vonnegut, forfatter
*Christopher Walken, skuespiller
*Paul Warburg, bankier som foreslo etableringen av United States Federal Reserve
*Bruce Willis, skuespiller
*Robert Zoellick, nåværende viseutenriksminister
Huseby skole (Oslo)

**Huseby skole** er en barneskole på Nordre Huseby i bydel Vestre Aker i Oslo, etablert i 1861. Skolen har ca 700 elever på 1. til 7. trinn, og rektor er Kathrine Wegge. Skolen har 35 lærerårsverk.

Skolen ga navn til den nå nedlagte forstadsbanestasjonen Huseby skole stasjon på Røabanen. Skolen ligger like inntil t-banelinjen, nordøst for Husebyskogen. Huseby skole er blant Oslos største barneskoler.

## Historie
Aker kommunestyre vedtok den 3. november 1858 å bygge 14 nye, faste skoler i prestegjeldet, deriblant Huseby skole. Et skolehus i treverk med to klasserom og to leiligheter ble oppført i perioden 1860–1861 under arkitekt O. Roll. Den 10. februar 1862 var første skoledag ved Huseby skole med 56 elever delt på to klasser. Huset består fortsatt og brukes som AKS for de eldste barna, etter å ha fungert som både lærer- og vaktmesterbolig.

I 1907 var elevtallet steget til 134, og det ble trangt om plassen i det opprinneglige skolebygget. I 1910 sto et nytt skolebygg klart  med 4 klasserom over 2 etasjer, skolekjøkken og håndarbeidsrom på loftet og sløydundervisning i kjelleren.

I 1933 var elevtallet nådd 205 elever fordelt på 8 klasser, og flere elever ble flyttet til andre naboskoler på grunn av plassmangel. I 1935 sto en ombygget skole klar med vestibyle, overlærers kontor, legekontor, 4 klasserom og gymsal med garderobe og dusj i 1. etasje. 4 klasserom, håndarbeidsrom, skolekjøkken, tegne- og fysikksal i 2. etasje, samt sløydsal, leserom og toaletter i kjelleren.

I 1945 hadde skolen 20 klasser på bare 8 klasserom og det ble derfor planlagt en ny utvidelse. Skolen slik vi kjenner den i dag stod ferdig i 1948. I perioden 1999–2000 ble skolen ble rehabilitert.

I 1951 inngikk Oslo kommune avtale med Deichmanske bibliotek, og et bibliotek ble etablert på Huseby skole sammen med en lesesal. To dager i uken stilte Deichmanske med bibliotekar.

## Skolens rektorer gjennom tidene

* Karl L. Bostad; lærer fra 1895 – overlærer fra 1926 til 1931
* Thorleif Skogstad; lærer fra 1924 – overlærer fra 1931 til 1934
* Johannes Øvstedal; overlærer fra 1934 til 1952
* Aasmund J Eide; overlærer fra 1952 til 1971
* Thorleif Storaas; overlærer fra 1971 til 1974
* Sigmund Østby; rektor fra 1974 til 1979
* Anne Lise Thaulow; 1980 til 1991
* Arne Furu; 1991 til 1995
* Bjørn Indrelid; 1995 til 1999
* Alex Seip; 1999 til 2002
* Ellen Bergsland; 2003 til 2010
* Tove Steig; 2010 til 2014
* Kathrine Wegge; 2014 til 2024
* Britt Leira Heimdal, 2024

## Kjente elever
* Jonna Støme, (f. 1978), komiker og programleder
* Marianne Westby, (f.  1974), skuespiller og programleder
*Martin Johnsrud Sundby, (f. 1984), langrennsløper
*Chirag Rashmikant Patel, (f. 1984), artist
*Wasim Zahid, (f. 1975), forfatter, politiker, lege, forsker, youtuber, tv-personlighet

## Referanser

## Eksterne lenker
* 
* Data og statistikk - MinOsloskole, Oslo kommune. Besøkt 7. februar 2018.
* Huseby barneskoles offisielle hjemmeside
*
Waldemar Thranes gate (Oslo)

**Waldemar Thranes gate** (1-65, 71-77, 2-98) er en gate i Oslo. Gaten har fra 1879 navn etter komponisten Waldemar Thrane (1790–1828). Busslinje 21 (Tjuvholmen – Helsfyr) går i hele gatens lengde, buss 33 (Filipstad – Ellingsrudåsen) fra Ullevålsveien til Sannerbrua.

## Beliggenhet og historie
Gatenr. 1-70, vest for Uelands gate, ligger i Bydel St. Hanshaugen. Øst for Uelands gate er Waldemar Thranes gate grense mellom bydelene Grünerløkka (syd) og Sagene (nord).

Gaten er ca. 1,2 km lang. Den går fra Dalsbergstien på St. Hanshaugen til Sannerbrua (over Akerselva) på Ila. 

Fra 1880-tallet ble gaten bebygget fra Ullevålsveien og vestover, nærmere Alexander Kiellands plass kom det meste av bebyggelsen først i mellomkrigstiden. Waldemar Thranes gate har tett kvartalsbebyggelse med blandet bolig og næring, med firmaer, butikker og spisesteder på gateplan. Tyngdepunktene for næring er ved krysset med Ullevålsveien (Conradsen-krysset), St. Hanshaugen senter (Falck Ytters plass) og Alexander Kiellands plass – blant annet med den nye gården Kiellands Hus (boliger og kjøpesenter, ferdig 2005-2007). 

## Langs gaten
Blant kjente gårder i Waldemar Thranes gate er nr. 40 (jugendgård, 1903) og nr. 70, Ila pensjonat med serveringsstedet Tranen (nordisk nybarokk, 1921).

Mellom nr. 84 og 84B står *Syverkiosken*, en av de siste tradisjonelle pølsekioskene i byen.

I 2012 flyttet Galleri STANDARD (Oslo) fra Hegdehaugsveien til Waldemar Thranes gate 86 C. 

## Bilder

Waldemar_Thranes_gate_TRS.jpg|Waldemar Thranes gate ved krysset Ullevålsveien
Waldemar Thranes gate 40.JPG|Jugendgården Waldemar Thranes gate 40
Waldemar Thranesgate v Alexander Kiellands plass.jpg|Waldemar Thranes gate 65 ved Alexander Kiellands plass
Ila pensjonat Waldemar Thranes gate 70.JPG|Ila pensjonat, Waldemar Thranes gate 70
Syverkiosken.jpg|Syverkiosken mellom nr. 84 og nr.&nbsp;84B


## Referanser


## Litteratur
* Oslo byleksikon: Waldemar Thranes gate

## Eksterne lenker
* Kart over gaten og nærområdet, mulighet for flyfoto
* 1. maitog i Waldemar Thranes gate 1932, sett fra nr. 62D, 5.etasje. Falch Ytters plass til venstre i bildet. Foto: Knut Sunde. Eiet av Oslo bymuseum.
* Flyfotografier med Waldemar Thranes gate 1930-, 50- og 60-tallet - Byarkivets Flyfotobase - søk på "waldemar thranes"
Provinsen Trieste

**Provinsen Trieste** (it. *Provincia di Trieste*) var en provins i regionen Friuli-Venezia Giulia i det nordlige Italia. Provinsen var landets minste. Trieste var provinsens hovedstad som bestod av 6 kommuner. Befolkningen var på  i 2005. Arealet var  km².

Provinsen opphørte å eksistere 30. september 2017, da den ble erstattet av en *unioni territoriali intercomunali* (UTI Giuliana).

## Geografi
Provinsen var landets østligste område som grenser til Slovenia, Gorizia og Adriaterhavet. Kystlengden var på 48,1&nbsp;km og det høyeste punktet var Monte Lanaro (545 moh) på grensa mot Slovenia.
Provinsens kommuner:* se [[Kommunene i Provinsen Trieste]]*

## Samferdsel
Trieste er en viktig havneby innerst i Adriaterhavet med jernbanelinjer til Ljubljana i Slovenia og vestover til Venezia. Motorveien A4 ender i Trieste med forbindelse til Slovenia. Det er også ferger til forskjellige byer langs Adriaterhavet.

## Eksterne lenker
*
Frydenlund Bryggerier

**Frydenlund Bryggerier** ble grunnlagt i 1859 som Frydenlunds Ølbryggeri av Mads Langaard, en skipskaptein fra Lillesand. Navnet Frydenlund ble tatt fra løkka i Christiania (i dag Oslo) der bryggeriet ble bygd. Frydenlund utviklet seg raskt til et av de største bryggeriene i Norge.

I 1885 ble Frydenlunds varemerke, bokstavene ML kombinert med en stjerne, registrert som Norges første varemerke. Merket er fortsatt i bruk. I 1962 gikk Frydenlund og Schous Bryggeri sammen til De sammensluttede bryggerier. De fusjonerte i 1977 med navnet *Frydenlund Schous Bryggeri*. I 1978 ble selskapet overtatt av Nora Industrier, som også eide Ringnes Bryggeri og Nora Mineralvann. Schous ble avviklet i 1982. Enkelte av Frydenlunds produkter produseres og markedsføres i dag av Ringnes.

I dag er det KLP Eiendom som drifter området og som leier ut lokaler til blant annet OsloMet. 

## Referanser



## Litteratur

* 
* 
*
Junta (brettspill)

**Junta** er et brettspill for to til sju personer laget av West End Games i 1978.

Spillet finner sted i en søramerikansk bananrepublikk, og spillerne inntar roller som president, sjef for det hemmelige politiet, sjef for flyvåpenet, marinen, eller som generaler i hæren. Målet med spillet er å stikke unna så mye u-hjelpspenger som mulig på hver enkelts sveitsiske bankkonto. For å vinne må man inngå snuskete avtaler, stjele, rane, lyve, sende leiemordere etter medspillerne, eller, best av alt, begå kupp.

## Eksterne lenker
* Regler
Idrettslaget Heming

**Idrettslaget Heming** (stiftet 25. januar 1916 som *Idrættslaget Heming*) er et  fleridrettslag med over 5&nbsp;000 medlemmer fordelt på åtte avdelinger innenfor sommer- og vinteridretter. IL Heming holder til på Slemdal i Bydel Vestre Aker i Oslo. 

Blant stifterne var Lars og Henry Gleditsch og Simonsen-guttene. Klubben er mest kjent for sine skigrupper, som inkluderer alpint, freeski, hopp, kombinert og langrenn. I tillegg har klubben også grupper innen fotball, friidrett, orientering og tennis. Tidligere arrangerte klubben Galdhøpiggrennet.

Klubben har eget anlegg på Gråkammen, med hoppbakke, fotballbaner, idrettbane, tennisbane, idretthall og trampolinehall med grop.

## Tabellen (2026)

## Kjente utøvere
* Astrid Sandvik, alpinist og mottaker av Holmenkollmedaljen i 1963.
* Astrid Sunde, tennisspiller
* Astrid Uhrenholdt Jacobsen, langrennsløper 
* Fanny Horn Birkeland, orienteringsløper (og skiskytter)
* Halldor Skard jr., kombinertløper
* Harald Maartmann, langrennsløper
* Kasper Fosser, orienteringsløper
* Lasse Arnesen, alpinist
* Marius Eriksen, alpinist
* Stella Dybwad, alpinist og skuespiller
* Thorleif Schjelderup, skihopper
* Kristoffer Askildsen, fotballspiller
* Morten Thorsby, fotballspiller
* Kristian Arnstad, fotballspiller
* Mats Nordby, fotballspiller
## Eksterne lenker
* 
* Hemingbanen - Nordic Stadiums
Provinsen Gorizia

**Provinsen Gorizia** (it. *Provincia di Gorizia*) var en provins i regionen Friuli-Venezia Giulia i det nordlige Italia. Gorizia var provinsens hovedstad.

Det var  innbyggere ved folketellingen i 2001. Arealet var  km².

Provinsen opphørte å eksistere 30. september 2017, da den ble erstattet av to *unioni territoriali intercomunali* (UTI Carso Isonzo Adriatico og UTI Collio - Alto Isonzo).

## Geografi
Provinsen Gorizia grenset:
* i øst mot Slovenia,
* i sydøst mot provinsen Trieste,
* i syd mot Adriaterhavet og
* i vest mot provinsen Udine.

## Kommuner

## Eksterne lenker
*