Skjoldungene

**Skjoldungene** (norrønt *skjöldung*, flertall *skjöldungar*; angelsaksisk *Scyldingas*) er navnet på den førende danske kongeslekten i førhistorisk og stundom også på danskene selv. 

Skjoldungene hadde et kultsted i Lejre på Sjælland.

Skjoldungernes Land nasjonalpark er oppkalt efter Skjoldungerne.

## Navnets språklige opphav
Navnet er forklart i mange tekster med at denne ætten nedstammet fra sagnkongen Skjold.

Fortellingen om Skjold som kom seilende, er et sagn som skulle forklare navnet. Skjold kom over havet i et skip som spedbarn: «Da så man en dag et skip komme inn mot land; det var stort og prektig, men der var ikke folk å se på det. Kun ved masten lå det et lite barn og sov med et kornnek til hodepute, omgitt av våpen og gull; en gyllen fane vaiet over det. Danene kunne da forstå at han var sendt til dem av gudene, de førte barnet til tinget og ga ham kongsnavn, og de kalte ham Skjold etter de våpen han førte med seg, og fordi han skulle bli vern for folket.*» Dette sagnet er kjent fra flere gammelengelske kilder, og finnes også nevnt i Snorres *Edda*.

I [[England]] ble Skjold kalt *Scyld*. Det er [[angelsaksisk]] for moderne [[engelsk]] *shield*.

== Opphavsmyter==
=== Foreldrene til Skjold===
[[Saxo Grammaticus]]' *Gesta Danorum* nevner skjoldungene, og Skjold som sønn av den onde kongen Lotherus eller Loder. Dette er trolig en forvanskning av [[Odin]]s tilnavn *Lödr*.) Han var en av [[Dan den storlåtne|kong Dans]] sønner.

[[Snorre Sturlason]] forteller at Skjold var sønn av [[Odin]] og [[Rind]]. 

=== Etterkommerne til Skjold og Gjevjon===
Skjoldungene regnet seg som ætlinger etter sagnkongen Skjold og [[Gjevjon]]. Hun er en av [[Frigg (gudinne)|Friggs]] [[terne|terner]], men i en [[mytologi]]sk fortelling var Gjevjon kanskje også [[Frøya (gudinne)|Frøya]] selv. 

Skjoldungene var delt i tre slektslinjer, etter Roar og Helge, [[Harald Hildetann]] og [[Rolf Krake]].

I *Beowulfkvadet* fra omkring 750, er «skjoldunger» en betegnelse på daner generelt, trolig med helt bokstavelig betydning av «skjoldmenn», «krigere med skjold». Som særlig betegnelse for den danske kongeslekten har betydningen «Skjolds etterkommere» senere gjort det nærliggende å skape sagn om en stamfar for ætten. 

I *Beowulfkvadet*  nevnes en Bjovulf som sønn av kong Skjold, og selv far til den Halvdan som ble far til Roar og Helge. [[Sven Aggesen]] mente derimot at det var Halvdan som var Skjolds sønn, mens [[Saxo]] lister opp kongerekken slik: Skjold - Gram - Hadding - Frode Fredegod - Halvdan. [[Snorre]] oppfattet Frode som sønn av Fridleiv og sønnesønn av Skjold. Frode Fredegod hører trolig heller hjemme i [[myte]]ne rundt fruktbarhetsguden [[Frøy]].

Det var også en *Skjoldungesaga* som er bevart bare som fragmenter i et [[latin]]sk sammendrag av [[Arngrímur Jónsson]]. Av navnene i kongerekken finnes blant andre Frode eller Frode Fredegod, flere med navnet Halvdan, og dessuten Roar og Helge, far og farbror til mest kjente og den siste av dem alle, [[Rolf Krake]]. Mye tyder på en tett tilknytning til fruktbarhetsguden [[Frøy]], og nære bånd til den svenske [[Ynglingeætten]] som skjoldungkongene ofte var i strid med. I *Beowulfkvadet* er ikke Frode bror til Halvdan, men er konge over skjoldungenes argeste motstandere, de tyske hadbarderne eller hadubarderne (eller *Heaðobeardan, Headubarden*) et nordisk sagnfolk fra [[germansk jernalder]] som er i krig med Halvdan. Sven Aggesen mener Frode ble drept av Halvdan, som etterfølges av sin sønn Helge og sønnesønnen Rolf Krake. Saxo mener Frode var far til Halvdan som drepte sine brødre og overlot riket til Roar og Helge.

== Nyere bruk av ordet skjoldung ==
I nyere dikting brukes skjoldung som en [[kjenning]] for hersker eller konge:
* [[Sigvat Tordsson]]s [[Erlingsflokkr]] fra omkring 1030 brukes det som kjenning for kong [[Olav den hellige|Olav Haraldsson]]: *skeið vann skjöldungr auða*.
* I samme kvad er det også brukt om en egenskap til [[Erling Skjalgsson]] - *átt es skjöldungr mátti*. Som betyr: Ættemakt som en skjoldung.
* I Knútsdrápa av [[Ottar Svarte|Óttarr svarti]] vers 10, er danskekongen [[Knut den mektige]] omtalt som skjoldung: *Skjǫldungr, vannt und skildi*.
* Kongesagaen *Ågrip* fra 1190-tallet gjengir et vers fra et [[anonym]]t [[kvad]] kalt *Oddmjor* om [[slaget i Hafrsfjord]]: Skjoldungen drev med skjoldet. Diktet er om [[Harald Hårfagre|Harald Luva]].  [[Finnur Jónsson]] daterte *Oddmjor'' til 900-tallet, mens Halvdan Koht mente det var adskillig yngre.

## Referanser