Kokebok

En **kokebok** inneholder oppskrifter på ulike matretter, og anvisninger og råd om hvordan de kan tilberedes. 

## Historie
De eldste kokebøkene kommer fra orientalske land. Den tidligst kjente kokeboken er indisk og heter *Vasavarajeyam*, skrevet på gammel sanskrit og antatt å være opp mot 3&nbsp;500 år gammel.

En av de eldste kjente kokebøkene fra middelalderen er skrevet på 900-tallet av Baghdadi,  med oppskrifter brukt i arabiske områder, Al-Andalus medregnet. I det 13. århundre ble den syriske kokeboken Kitab al-Wuslah ila l-habib publisert, og inneholder 635 oppskrifter.

Den første «moderne» europeiske kokebok ble skrevet rundt 1460 av renessanse-kokken Martino, med tittelen *Libro de arte coqvinaria composto per lo egregio maestro martino coqvo olim del reverendiss monsignor camorlengo et patriarcha de aqvileia*. Denne kokeboken grunnla det moderne italienske kjøkken, det beskrives bla. hvordan pasta tilberedes. Martino ble snart glemt, men en annen romer, Platina, kopierte en stor del av boken og fikk den utgitt i 1474 med tittelen *Om sann nytelse og velvære*. Kokeboken *Libre del coch* av katalaneren Robert de Nola er blant de første trykte europeiske kokebøkene. Første kjente utgave er fra 1520, men den kan ha vært utgitt tidligere. Teksten stammer fra før 1491, og ble trolig til omkring 1470.

### I Norge
De første kokebøkene i Norge var håndskrifter. Et eksempel er oppskriftene i boken med den lange tittelen: *Familiestamrulle vedkommende Eliesonske, Ankerske, Colletske, Kiønigske m.m. familier –  fra slutningen av 1600 – 1874 osv.* Boken inneholder foruten oppskrifter også religiøse betraktninger, slektsopplysninger og vevoppskrifter. Mange av oppskriftene ble utprøvd i forbindelse med Riksarkivets markering av grunnlovsjubileet i 2014, og det ble laget en blogg. 

Hanna Winsnes skrev det som regnes som den første norske kokeboken, *Lærebog i de forskellige grene af husholdningen*. Den kom ut i 1845, og inneholdt alt en husmor trengte å vite om matlaging og slakting, husdyrstell og hagedyrking. Boken har kommet i fjorten opplag.  

Peter Chr. Asbjørnsen utgav i 1864 kokeboken *Fornuftigt Madstell* under psevdonymet Clemens Bonifacius. Den ble godt mottatt, men utløste den berømte «Grautstriden», hvor Eilert Sundt og Asbjørnsen var uenig om nytten av å bruke rått mel i ferdigkokt grøt. I sin kokebok bidro Asbjørnsen også til å fornorske skriftspråket, slik han hadde gjort i skogboken fra 1855 og i *Om Myrdyrking*, og i 1865 får kokeboken ros for «*et ualmindeligt greit og, merkverdig nok, <u>norsk</u> Sprog*». Kokeboken hans var i to deler, en husholdningsveiledning og en oppskriftsamling. Danskene var bare interessert i første del, som bestod av Asbjørnsens populariserte fremstilling av tysk ernæringsteori. Blant oppskriftene var derimot merkbare tyvlån fra Madam Mangors kokebok. Dermed ble det utgitt en forkortet utgave, oversatt til dansk av professor Scharling. Der det på dansk står: «*[[Poteter|Kartoflerne]] bør sættes på Ilden med koldt Vand*», skriver Asbjørnsen: «*Enhver Kokke ved, at Potetene skulle sættes på Ilden i koldt Vand*». Gelatin kaller Asbjørnsen *glye*, et ord han har funnet hos Ivar Aasen. Koteletter kaller han for «ribbebiter», *[[saus|sauce]]* for «duppe», *[[grateng|gratin]]* for «skorpe», *[[ragu|ragout]]* for «stuvning», *[[buljong|bouillon]]* for «kjødsod» (= kjøttsodd) og *[[Farse (mat)|farce]]* for «fyldningsdeig». «Forloren skildpadde», en oppskrift han stjal fra Hanna Winsnes, omdøpte han til «eftergjort skilpadde». Den eneste som gikk i Asbjørnsens fotspor, var Arne Garborg da han oversatte Huldas oppskrifter til landsmål og fikk dem trykt i bladet *[[Norsk Tidend|Den 17de Mai]]*. Men heller ikke Garborgs norske avløsningord, som *karvekjøt* i stedet for «ragu», slo an. 

Flere ganger høsten 1902 ble det reklamert  for *Magda Holms Kogebog* i avisen *[[Bergens Annonce-Tidende]]*. Til en pris av to kroner lovet den oppskrifter og nyttige råd, og i innledningen tilegnes boken «*den uformuende og sparsommelige [[Husmor|Husmoder]]*» så hun kan «*tilfredsstille Børneflokkens Hunger*». Erter og bønner anbefales som næringsrike, og kaffe som mettende. Likevel flotter hun seg med konjakk i hestepølse og i butterdeigspai, og sherry i plukkfisk. Det er ikke oppklart hvem Magda Holm var, men kanskje hadde hun forbindelse til USA, for kokeboken inneholder oppskrift på «amerikansk kokusnødkage» og «amerikansk frokostkake». Lokale navn tas også i bruk, som Strandgadekager, Torggatekager, Nordnes- og Sydneskager. Boken var trykt på det lille Johan Magnussens Forlag i Strandgaten 42, og i 1909 utkom den i 2. opplag.Bjørn Arvid Bagge: «Mysteriet Magda og bergenskokeboken», *[[Bergens Tidende]]*, 20. august 2022

*Stor kokebok for større og mindre husholdninger* av Henriette Schønberg Erken fikk stor utbredelse. Den ble utgitt for første gang i 1914 og deretter i stadig nye opplag. Denne kokeboken var revolusjonerende, i og med at den satte ernæringsverdier og økonomi i fokus. Utgaven fra 1943 inneholder oppskrift på fuglesuppe, svineryggsuppe, makrell i watersaus, svenske *kroppkakor*, dronning Louise-pudding, kong Haakons kaffebrød og «mellemmadskage» med deig av kardemomme, rosiner, hakkede mandler, nysilt melk og fire toppede teskjeer bakepulver, fylt i blikkbokslokk.  

I dag foreligger mer enn 1&nbsp;350 kokebøker på norsk. De bestselgende bøkene har forfattere som Jamie Oliver, Tom Victor Gausdal Bent Stiansen, Wenche Andersen, Arne Brimi, Ingrid Espelid Hovig og Andreas Viestad, altså i første rekke personer som er blitt kjent gjennom TV og matspalter i andre media.

## Referanser
 

## Eksterne lenker

* 
* Den Eliesonske, Ankerske, Colletske, Kiønigske familiestamrulle
* Kokebok; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)