Jens Johan Hjort (1798–1873)

:*Artikkelen er om legen Jens Johan Hjort (1798–1873), ikke om politikeren [[Jens Johan Hjort]], født 1964.

*'Jens Johan Hjort*' (1798–1873) var en norsk lege. Han var en av de første som tok doktorgraden ved [[Det Kongelige Frederiks Universitet]].

== Liv og virke ==
Han tok [[examen artium]] i 1816 og ble [[cand.med.]] 1822 fra [[Det Kongelige Frederiks Universitet]]. Deretter ble han utnevnt til *compagniechirurg*. Han hadde vært i den Kristiansandske Infanteribrigade fra tidlig 1821, og fortsatte fra 1822 i Artilleribrigaden. Han virket ved de fleste sykehus i nærområdet, som Akershus Amtssykehus, Christiania bys sivile sykehus, Fødselsstiftelsen og [[Rikshospitalet]], der han ble reservelege i 1837 og overlege i 1841 ved hudsykeavdelingen.

Fra 1826 var han brigadelege etter å ha blitt anbefalt for denne stillingen av [[generalkirurg]] [[Michael Skjelderup]], som var hans lærer på universitetet. Da Skjelderup ble konstituert generalkirurg i 1847 til 1853, virket Hjort midlertidig i hans sted. Hjort foretok studieturer til militære leger i Sverige i 1845 og i København i 1850.

Hjort forsket samtidig videre til en *licenciat* i 1826 og en [[dr.med.]] i 1830, på avhandlingen *De functione retinæ Commentatio*, som altså handlet om [[retina]] (øyets netthinne). Prøveforelesningen var *Om Halvblindhet (amaurosis dimiata)*.  Han ble promotert den 26. februar 1830, samme dag som [[Christen Heiberg (1799–1872)|Christen Heiberg]].

I studietiden var han medlem av «Fysiografisk Forening», sammen med blant andre Christen Heiberg, [[Christian Boeck]] og [[Niels Henrik Abel]]. I 1826 etablerte han «Det Lægevidenskabelige Journal- og Læseselskab» i Christiania, som senere ble [[Det norske medicinske Selskab]]. De utga [[Eyr]] fra 1826 til 1837, og fra 1840 [[Norsk Magazin for Lægevidenskaben]] der Hjort var i første redaksjonen. Det var også i disse to tidsskriftene han publiserte.

Utover å være øyelege var han også praktiserende i fattigvesenet og befattet seg med [[radesyke]]. Hjorts studier fra vestlige Norge i 1832 gjorde at han mente syfilis var en egen sykdom, fem år før den franske Philippe Ricord fastslo det samme. I motsetning til Hjort mente [[Wilhelm Boeck]] og [[Daniel Cornelius Danielssen]] at radesyken var syfilis i enkelte stadier. 

Hjorts kur mot syfilis var en *derivasjonskur*, det vil si å legge et plaster; Boeck og Danielssen ivret for en kvikksølvfri teknikk de kalte *syfilisasjon*. Danielssen, som holdt til i Bergen, var for øvrig i studietiden på 1830-tallet en elev av brigadelege Hjort.  

== Ridder av St. Olavs Orden ==
I 1868 ble Jens Johan Hjort slått til ridder av [[St. Olavs Orden]]. 

== Familie ==
Han giftet seg i 1827 med Lovise Augusta Petersen (1798–1837). Blant deres barn var medisinprofessor [[Johan Storm Aubert Hjort]] (1835–1905), som også var øyelege og militærlege. Etter at hans første hustru var død, giftet han seg med Sarine Pauline Bolling (f. 1808).

== Bibliografi (utvalg) ==
* «De functione retinæ Commentatio», *Particula 1ma* 1826
* «Hvorvidt finder en Vexelvirkning Sted mellom begge Nethinder hos Mennesket», *Eyr*, 1828
* «De functione retinæ Commentatio», *Particula 2da* 1830
* 
* «Om Arvelighed som Aarsag til den spedalske Sygdom», *Norsk Magazin for Lægevidenskaben*, 1856
* *Om spedalskheden'', 1871

## Referanser