open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nellikordenen

se tekst

**Nellikordenen**, (Caryophyllales) er en orden blomsterplanter som er delt inn i 32 familier, som totalt inneholder anslagsvis 692 slekter. Antallet blir stadig større i tråd med at DNA-studier plasserer nye familier i denne gruppen. 

Over 11&nbsp;155 arter tilhører nellikordenen, eller 6&nbsp;% av alle tofrøbladete planter. Kjente grupper og nyttevekster omfatter rabarbra, spinat, bete, nellik, kaktus, amarant og en del kjøttetende planter. Mange av artene er sukkulente, dvs har kjøtt- eller vannfylte blader.

## Familier
* Achatocarpaceae
* Middagsblomstfamilien (Aizoaceae)
* Amarantfamilien (Amaranthaceae)
* Ancistrocladaceae
* Asteropeiaceae
* Barbeuiaceae
* Basellaceae
* Kaktusfamilien (Cactaceae)
* Nellikfamilien (Caryophyllaceae)
* Didiereaceae
* Dioncophyllaceae
* Soldoggfamilien (Droseraceae)
* Drosophyllaceae
* Frankeniaceae
* Gisekiaceae
* Halophytaceae
* Molluginaceae
* Kannebærerfamilien (Nepenthaceae)
* Mirakelblomstfamilien (Nyctaginaceae)
* Physenaceae
* Phytolaccaceae
* Hinnebegerfamilien (Plumbaginaceae)
* Slireknefamilien (Polygonaceae)
* Portulakkfamilien (Portulacaceae)
* Rhabdodendraceae
* Sarcobataceae
* Jojobafamilien (Simmondsiaceae)
* Stegnospermataceae
* Tamariskfamilien (Tamaricaceae)

## Eksterne lenker
*
Vassgroordenen

* *[[Aponogetonaceae]]*
* andematfamilien
* bjønnbroddfamilien
* brudelysfamilien
* froskebittfamilien
* myrkonglefamilien
* sauløkfamilien
* sivblomst
* tjønnaksfamilien
* vannkransfamilien
* vassgrofamilien
* ålegrasfamilien

**Alismatales** er en gruppe av enfrøbladete planter, og regnes som en orden av blomsterplanter med 14-16 undergrupper (familier).

## Familier
* Vassgrofamilien *(Alismataceae)*
* *[[Aponogetonaceae]] (Aponogetonaceae)*
* Myrkonglefamilien *(Araceae)*
* Brudelysfamilien *(Butomaceae)*
* *[[Cymodoceaceae]] (Cymodoceaceae)*
* Froskebittfamilien *(Hydrocharitaceae)*
* Sauløkfamilien *(Juncaginaceae)*
* Andematfamilien *(Lemnaceae)*
* *[[Limnocharitaceae]] (Limnocharitaceae)* 
* *[[Posidoniaceae]] (Posidoniaceae)* 
* Tjønnaksfamilien *(Potamogetonaceae)*
* Havgrasfamilien *(Ruppiaceae)*
* Sivblomfamilien *(Scheuchzeriaceae)*
* Bjønnbroddfamilien (Tofieldiaceae)* 
* [[Vasskransfamilien]] *(Zannichelliaceae)*
* [[Ålegrasfamilien]] *(Zosteraceae)''

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dagblomordenen

* dagblomstfamilien
* Haemodoraceae
* Hanguanaceae
* Philydraceae
* Pontederiaceae
* palmefamilien *(Arecales)*

**Commelinales** er en orden av blomsterplanter. De om lag 800 artene er enfrøbladete, og fordelt på 5 eller 6 familier. 

Ordenen omfatter vanligvis også den mulige, selvstendige ordenen Arecales, eller «palmeordenen». Denne gruppen har om lag 190 slekter og anslagsvis 2.500 kjente arter.

## Familier
Familiene i denne gruppen er noe usikekrt plassert, men kan maksimalt omfatte:
* Orden: **Commelinales **
** Dagblomstfamilien (Commelinaceae)* – 650 arter
** [[Dasypogonaceae]]  <small>(Usikker taksonmi, sannsynligvis basal under enfrøbladingene)</small>
** [[Haemodoraceae]] – 100 arter
** [[Hanguanaceae]] – 2 arter
** [[Philydraceae]] – 5 arter
** [[Vannhyasintfamilien]] ([[Pontederiaceae]]) – 50 arter
* Orden: *'Arecales'''
** Palmefamilien (Arecaceae)

## Eksterne lenker
*
Kornellordenen

* hortensiafamilien
* kornellfamilien
* sumptrefamilien

**Cornales** er en orden av blomsterplanter.  Den har om lag 640 arter fordelt på 7 plantefamilier.

## Familier
* Cornaceae (kornellfamilien) – 2 slekter, 85 arter
* Curtisiaceae («cape lancewood») – 1 slekt, 1 art
* Grubbiaceae («sillyberry family») – 2 slekter, 5 arter
* Hydrangeaceae (hortensiafamilien) – 17 slekter, 250 arter
* Hydrostachyaceae – 1 slekt, 30 arter
* Loasaceae («stickleaf family») – 15-20 slekter, ca. 250 arter
* Nyssaceae («tupelo family») – 4 slekter, 17 arter

## Eksterne lenker
*
Gresskarordenen

Se teksten

**Cucurbitales** er en orden i Rosidae. Det finnes 2300 arter i sju familier. Den største familien er Begoniaceae med 1400 arter og Cucurbitaceae med 825 arter. Mange av Cucurbitales er kjente og økonomisk viktige plantarter. De fleste finnes i tropiske områder, enkelte i subtropiske og tempererte regioner.

## Familier
De åtte familiene og noen av deres slekter i ordenen omfatter:
* Anisophylleaceae (usikker taksonomi)
** *[[Anisophyllea]]*
** *[[Combretocarpus]]*  
** *[[Poga]]*  
** *[[Polygonanthus]]*  
* Apodanthaceae
* Begoniafamilien (Begoniaceae)  – 2 slekter, 1.400 arter
** *[[Begonia]]*
** *[[Hillebrandia]]*
* Coriariaceae – 1 slekt, 30 arter
** *[[Coriaria]]*
* Corynocarpaceae
* Gresskarfamilien (Cucurbitaceae) – 125 slekter, 825 arter
** *[[Cucurbita]]*
* Datiscaceae – 1 slekt, 2 arter
** *[[Datisca]]*
* Tetramelaceae
** *[[Tetramela]]*

## Eksterne lenker
*
Yamsrotordenen

* Burmanniaceae
* Yamsrotfamilien
* Romefamilien
* Tidligere: Firbladfamilien
* Tidligere: Taccaceae

**Yamsrotordenen** (**Dioscoreales**) er en orden av blomsterplanter. Den anerkjennes siden 1998, men med APG II-systemet i 2003 ble en rekke familier flyttet ut av ordenen og overført til andre enfrøbladete grupper. Samtidig opphørte slekten *[[Tacca]]* å være egen familie (Taccaceae), og ble inkludert i yamsrotfamilien (Dioscoreaceae), som er ordenens hovedfamilie. Romefamilien (Nartheciaceae) er representert i Norge med arten rome.

## Familier
Det har vært betydelig utskifting av familiene i denne ordenen, og nedenfor gjengis de viktigste familiene som har vært inkludert, med angivelse av hvilke tidsrom de ble / blir regnet til ordenen Dioscoreales:

APG-II-systemet siden 2003:
* Burmanniaceae – siden 1998
* Yamsrotfamilien (Dioscoreaceae) – siden 1998
* Romefamilien (Nartheciaceae) – siden 2003
APG I-systemet 1998-2003:
* Firbladfamilien (Trilliaceae) – overført til Giftliljefamilien (Melanthiaceae) i ordenen Liliales
* Taccaceae – opphørt som familie, slekter overført til Yamsrotfamilien (Dioscoreaceae)
* Thismiaceae – opphørt som familie, slekter overført til  Burmanniaceae
* Trichopodaceae – opphørt som familie, slekter overført til Yamsrotfamilien (Dioscoreaceae) 

Før 1998 var de fleste familiene plassert i ordenen Liliales eller nærliggende grupper.

## Eksterne lenker
* 
* Oversikt over ordenen - hos NSBI Taxonomy Browser.
Kardeborreordenen

* kaprifolfamilien 
* moskusurtfamilien 

**Dipsacales** er en orden av blomsterplanter.

I APG III-systemet er antall familier redusert til to. To artsrike grupper som tidligere ble regnet som egne familier, vendelrotfamilien (Valerianaceae) og kardeborrefamilien (Dipsacaceae), er nå underfamilier i den utvidede kaprifolfamilien.

## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Bøkeordenen

* bjørkefamilien
* bøkefamilien
* jerntrefamilien
* porsfamilien
* sydbøkfamilien
* *[[Ticodendron incognitum]]*
* valnøttfamilien

**Bøkeordenen** (Fagales) er en orden av blomsterplanter som omfatter mange av de mest kjente løvtrærne.

Artene er løvfellende eller eviggrønne busker og trær. De enkjønnede blomstene er samlet i blomsterstander som kalles rakler. Nesten alle er sambu og vindpollinerte. Frukten har bare ett frø. Den opprinnelige frukttypen er en samara, som spres med vinden. Nøtter, som spres med dyr, er utviklet minst sju ganger innen ordenen.

I Cronquist-systemet omfattet ordenen fem familier: Balanopaceae, Ticodendraceae, bøkefamilien (Fagaceae), sydbøkfamilien (Nothofagaceae) og bjørkefamilien (Betulaceae). Hasselfamilien (Corylaceae) ble ofte skilt ut fra bjørkefamilien, og Ticodendraceae ble ikke oppdaget før i 1989.

I nyere systematikk er jerntrefamilien (Casuarinaceae) flyttet hit fra Casuarinales, valnøttfamilien (Juglandaceae) og Rhoipteleaceae fra Juglandales og porsfamilien (Myricaceae) fra Myrtales. Balanopaceae er derimot flyttet til Malpighiales. I APG III-systemet er Rhoipteleaceae slått sammen med valnøttfamilien.

Kladogrammet nedenfor viser antatt slektskap mellom de ulike gruppene i Fagales.

## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Søteordenen

* gravmyrtfamilien
* Gelsemiaceae
* søterotfamilien
* Loganiaceae
* maurefamilien

**Gentianales** er en planteorden i kurvplante-kladen Asteridae. Artene er samkronte urter, lianer, busker og trær. 

## Familier
* gravmyrtfamilien (Apocynaceae) – 400 slekter, 4555 arter, inkluderer de tidligere familiene svalerotfamilien (Asclepiadaceae), Periplocaceae og Stapeliaceae
* Gelsemiaceae – 3 slekter, 11 arter
* søterotfamilien (Gentianaceae) – 99 slekter, 1740 arter
* Loganiaceae – 13 slekter, 420 arter, inkluderer de tidligere familiene stryknintrefamilien (Strychnaceae), Antoniaceae og Pigeliaceae
* maurefamilien (Rubiaceae) – 611 arter, 13&nbsp;150 arter

## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
Storkenebbordenen

* Francoaceae
* storkenebbfamilien
* Ledocarpaceae
* Melianthaceae
* Vivianiaceae

**Storkenebbordenen** (Geraniales) er en orden av blomsterplanter, som tilhører den store kladen Rosidae, og har 5 familier.

## Eksterne lenker
*
Leppeblomstordenen

se teksten

**Lamiales** er en orden i kurvplante-kladen Asteridae i gruppa Egentlige tofrøbladete. Velkjente medlemmer av denne ordenen er ask, sjasmin, lavendel, oliven, syrin, teak og flere krydderplanter som basilikum, mynte og rosmarin.

## Familier
Ordenen Lamiales inneholder i APG III-systemet i alt 23 familier. Familiene som anerkjennes er:
* Akantusfamilien (Acanthaceae)
* Trompettrefamilien (Bignoniaceae)
* Byblidaceae
* Calceolariaceae
* Carlemanniaceae
* Fagerblomstfamilien (Gesneriaceae)
* Leppeblomstfamilien (Lamiaceae)
* Linderniaceae (ny i APG III)
* Blærerotfamilien (Lentibulariaceae)
* Martyniaceae
* Oljetrefamilien (Oleaceae)
* Snylterotfamilien (Orobanchaceae)
* Paulowniaceae
* Sesamfamilien (Pedaliaceae)
* Gjøglerblomfamilien (Phrymaceae)
* Kjempefamilien (Plantaginaceae)
* Plocospermataceae
* Schlegeliaceae
* Brunrotfamilien (Scrophulariaceae)
* Stilbaceae
* Tetrachondraceae
* Thomandersiaceae (ny i APG III)
* Jernurtfamilien (Verbenaceae)

Maskeblomstfamilien, Scrophulariaceae i sitt tradisjonelle omfang, var en stor gruppe som har vært gjenstand for store taksonomiske forandringer og reklassifisert flere ganger. Fra og med APG II-systemet i 2003 ble denne gruppen igjen endret vesentlig, ved at nesten alle slektene som forekommer i Norge, ble overført til enten den reviderte kjempefamilien (Plantaginaceae) eller snylterotfamilien (Orobanchaceae).

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Laurbærordenen

* Atherospermataceae
* Calycanthaceae
* Gomortegaceae
* Hernandiaceae
* laurbærfamilien
* Monimiaceae
* Siparunaceae

**Laurales** er en av fem ordner innen magnolia-kladen (Magnolianae) av blomsterplantene.

Slik ordenen nå oppfattes består den av sju familier: 
* Atherospermataceae
* Calycanthaceae
* Gomortegaceae
* Hernandiaceae
* Laurbærfamilien (Lauraceae)
* Monimiaceae
* Siparunaceae

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Magnoliaordenen

* Annonaceae
* *[[Degeneriaceae]]*
** *[[Degeneria]]*
* *[[Eupomatiaceae]]*
** *[[Eupomatia]]*
* *[[Himantandraceae]]*
** *[[Galbulimima]]*
* magnoliafamilien
* muskatnøttfamilien

**Magnoliales** er en orden av blomsterplantene. Artene varierer i vekstform fra dvergbusker til store trær. Gruppen har etter nyere oppfatninger seks familier, men for noen tiår siden var et titalls familier klassifisert i denne ordenen. Antall slekter er anslått 154, med mer enn 3&nbsp;000 arter.

Plantene er forvedete og eviggrønne eller løvfellende. Bladene sitter ofte parvis. Bladene er ofte enkle og helrandete, og det finnes ikke øreblad på disse plantene. Blomstene er ofte store, med tydelige og tidvis tallrike befruktningsorganer. 

## Taksonomi
Gruppen Magnoliales inkluderer i alt seks familier, og her er de angitt med slekter eller antall slekter, samt anslått artstall og viktigste vekststeder:
* Annonaceae – «Chirimoya» – 130 slekter med om lag 2&nbsp;220 arter av trær, busker og lianer i tropene, enkelte i subtropiske strøk.
* Degeneriaceae – to arter av trær på Fiji og omliggende øyer i Stillehavet.
** *[[Degeneria]]*
* Eupomatiaceae  – tre arter av trær og busker i Ny-Guinea og østre Australia.
** *[[Eupomatia]]*
* Himantandraceae – to arter av trær og busker i tropisk Sørøst-Asia og Australia.
** *[[Galbulimima ]]*
* Magnoliafamilien – om lag 225 tropiske og subtropiske arter, inklusive magnoliatrær og tulipantre.
** *[[Magnolia]]* – 225 arter
** *[[Liriodendron]]* – «Tulipantre» – to arter
* Muskattnøttfamilien – 20 slekter med om lag 500 arter, inklusive muskatnøtt.
** *20 slekter*

## Fylogeni
De fylogenetiske forholdene innenfor gruppen anses å se slik ut:

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Lyngordenen

* Clethraceae 
* Cyrillaceae 
* fjellflokkfamilien 
* fjellprydfamilien
* fluetrompetfamilien
* Fouquieriaceae
* ibenholtfamilien
* kattebuskfamilien 
* Lecythidaceae 
* lyngfamilien 
* Marcgraviaceae
* Mitrastemonaceae
* nøkleblomfamilien
* Pentaphylacaceae
* Roridulaceae
* sapodillefamilien 
* Sladeniaceae
* springfrøfamilien 
* styraksfamilien 
* Symplocaceae
* tebuskfamilien
* Tetrameristaceae

**Lyngordenen** (Ericales) er en stor orden av blomsterplanter. 

## Beskrivelse
Gruppa inneholder trær, busker, lianer og urter. Kjøttetende arter finnes også. Blomstene er som regel femtallige, undersittende  og samkronede. Med 22 familier og omtrent 12&nbsp;000 arter omfatter ordenen 5,9&nbsp;% av de egentlige tofrøbladete planter. Gruppa er viktig i undervegetasjonen i tropisk regnskog der de utgjør 10&nbsp;% av artene og 22&nbsp;% av stammene. Viktige familier i tropisk regnskog er sapodillefamilien, Lecythidaceae og ibenholtfamilien.

Lyngfamilien og nøkleblomfamilien er store familier med kosmopolitisk utbredelse. Gruppa inneholder en rekke arter som er økonomisk viktige, den aller viktigste er uten tvil tebusken (*Camellia sinensis*). Den inneholder også spiselige frukter, som kiwi, sharon, blåbær og paranøtt. Ibenholtfamilien har mange arter med verdifullt trevirke.

## Systematikk
Cronquist- og Takhtajan-systemene hadde en orden kalt Ericales, men den hadde et langt mindre omfang. Familiene som nå er i Ericales, var plassert i tre ulike underklasser Asteridae, Dilleniidae og Rosidae, men molekylærgenetiske studier har vist at de hører sammen.  I APG III- og APG IV-systemene er antall familier redusert ved sammenslåinger. Spesielt lyngfamilien og nøkleblomfamilien har nå et større omfang enn tidligere.

Lyngordenen har en basal posisjon blant asteridene der den er søstergruppa til euasteridene. Ordenen er utvilsomt en naturlig gruppe, men den indre systematikken er usikker, og en må forvente endringer i stamtreet nedenfor. Plasseringen av den parasittiske familien Mitrastemonaceae er spesielt usikker.

## Litteratur
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Erteblomstordenen

* blåfjærfamilien
* erteblomstfamilien
* mimosafamilien
* tamarindfamilien

**Fabales** er en orden av blomsterplanter som består av fire familier (herav to sannsynlige underfamilier) med trær, busker og urter. Blomstene er samlet i klaser, aks eller hoder. 

Artene er rike på garvestoffer, gallussyre, leucanthocyaner og andre flavonoider. De inneholder også ellaginsyre. Kimen er grønn allerede inne i frøet. Det er også felles at plantene har symbiose med nitrogenfikserende bakterier. 

Erteblomstfamilien (Fabaceae) er med sine 730 slekter og drøye 19.400 kjente arter den tredje største plantefamilien som finnes, bare overgått av orkidefamilien (Orchidaceae) med 22–25&nbsp;000 arter, og kurvplantefamilien (Asteraceae) med antatt 1&nbsp;600 slekter og om lag 22&nbsp;000 arter.

## Kjente familier
* Erteblomstfamilien (Fabaceae) eller belgfruktplanter (Leguminosae)) – 730 slekter med minst 19&nbsp;400 arter
** Erteblomstfamilien (Papilionoideae)
*** tamarindfamilien (Caesalpinioideae)
*** mimosafamilien (Mimosoideae)
* Blåfjærfamilien (Polygalaceae) – 17 slekter med om lag 1&nbsp;000 arter av urter, busker og trær
* Quillajaceae – en familie med en slekt og to arter med trær
* Surianaceae – en familie med fem slekter og elleve arter

## Noter


## Eksterne lenker
*
Kattostordenen

* Bixaceae
* Cytinaceae
* Dipterocarpaceae
* kattostfamilien
* Muntingiaceae
* Neuradaceae
* Sarcolaenaceae
* solrosefamilien
* Sphaerosepalaceae
* tysbastfamilien

**Malvales** er en orden av planter som tilhører Rosidae-gruppa som kalles Eurosidae II. I APG III-systemet omfatter ordenen ti familier, hvorav kattostfamilien, solrosefamilien og tysbastfamilien har arter som vokser i Norge.

Artene kjennetegnes ved sine spiralstilte, tett behårede blader, som ofte er håndnervede. Barken er ofte seig og full av fibre.

## Kilder
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Myrteordenen

* kattehalefamilien
* myrtefamilien
* nattlysfamilien
* granateplefamilien

**Myrteordenen**, eller **Myrtales**, er en orden i Rosidae. Den har 14 familier som består av om lag 11&nbsp;000 arter av overveiende tropiske og subtropiske urter, busker og eviggrønne trær, men også av en stor familie med temperert utbredelse. Flere arter vokser i Norge. 

## Taksonomi
I APG II-systemet og allmenn nyere taksonomi henføres følgende familier til denne ordenen, grupper uten norske representanter i *kursiv*:
* *[[Alzateaceae]]* – 1 art
* *[[Combretaceae]]*  – 600 arter
* *[[Crypteroniaceae]]* – 21 arter
* *[[Heteropyxidaceae]]* – 3 arter
* Kattehalefamilien (Lythraceae)  – 620 arter
* *[[Melastomataceae]]* – 4&nbsp;500 arter
* *[[Memecylaceae]]* – 430 arter
* Myrtefamilien (Myrtaceae) – 3&nbsp;000-5&nbsp;000 arter
* *[[Oliniaceae]]* – 10 arter
* Mjølkefamilien eller nattlysfamilien (Onagraceae) – 640 arter
* *[[Penaeaceae]]* – 25 arter
* *[[Psiloxylaceae]]* – 1 art
* *[[Rhynchocalycaceae]]* – 1 art
* *[[Vochysiaceae]]* – 200 arter

Familien Vochysiaceae er her overført fra sin tidligere tilhørighet i ordenen Polygalales, mens Tysbastfamilien (Thymelaeaceae) i nyere taksonomi er overført til ordenen Malvales.

## Eksterne lenker
*
Gjøkesyreordenen

Se teksten

**Oxalidales** er en orden av blomsterplanter.

## Familier
* *[[Averrhoaceae]] (Averrhoaceae)*
* *[[Brunelliaceae]] (Brunelliaceae)*
* *[[Cephalotaceae]] ( Cephalotaceae)* 
* *[[Connaraceae]] (Connaraceae)*
* *[[Cunoniaceae]] (Cunoniaceae)*
* *[[Elaeocarpaceae]] (Elaeocarpaceae)*
* Gaukesyrefamilien *(Oxalidaceae)*

## Eksterne lenker
*
Pepperordenen

* holurtfamilien
* Hydnoraceae
* Lactoridaceae
** *[[Lactoris fernandeziana]]*
* pepperfamilien
* Saururaceae

**Piperales** er en orden av de blomsterplantene. Den har 5 familier og en rekke slekter med flere tusen arter. Gruppen omfatter både urter, lianer, busker, trær og epifytter. Av stor økonomisk betydning er artene som frembringer kryddere som pepper, og kava.

Størst innen pepperfamilien er pepperslekten *(Pipes)* med 1&nbsp;000 – 2&nbsp;000 arter, og *[[Peperomia]]*-slekten med om lag 1&nbsp;000 arter. Holurtfamilien er mellomstor og har om lag 480 arter. Familien Lactoridaceae er minst med bare én art, mens Saururaceae har 4 slekter og 6 arter. 

## Taksonomi
Følgende fem familier og slekter, med noen av de tilhørende artene, hører til ordenen Piperales:
* Familie **[[holurtfamilien]]** (Aristolochiaceae)
** *[[Apama]]*
** *[[Aristolochia]]*
** *[[Asarum]]*
** *[[Euglypha]]*
** *[[Holostylis]]*
** *[[Lactoris]]*
** *[[Saruma]]*
** *[[Thottea]]*
** *[[Hexastylis]]*
* Familie **[[Hydnoraceae]]** (tidligere: Rafflesiales) 
** *[[Hydnora]]*
*** *[[Hydnora africana ]]*
** *[[Prosopanche]]*
* Familie **[[Lactoridaceae]]**
** *[[Lactoris]]*
*** *[[Lactoris fernandeziana]]* – Juan Fernández-øyene
* Familie **[[Pepperfamilien]]** (Piperaceae)
** *[[Arctottonia]]*
** *[[Discipiper]]*
** *[[Lepianthes]]*
** *[[Macropiper]]*
** *[[Manekia]]*
** *[[Peperomia]]*
*** *[[Peperomia graveolens]]*
*** *[[Peperomia incana]]*
*** *[[Peperomia nivalis]]*
*** *[[Peperomia pellucida]]*
** Pepperslekten *(Piper)*
*** *[[Piper aduncum]]*
*** *[[Piper angustifolium]]*
*** *[[Piper auritum]]* – Mexico
*** *[[Piper cenocladum]]*
*** *[[Piper cubeba]]*
*** *[[Piper guineense]]*
*** *[[Piper kadsura]]* – Japan
*** *[[Piper longum]]*
*** *[[Piper magnificum]]*
*** *[[Piper  methysticum]]* («kava»)
*** Svart pepper *([[Piper nigrum]])* 
*** *[[Piper ornatum]]*
*** *[[Piper sarmentosum]]* – Sørøst-Asia
** *[[Piperanthera]]*
** *[[Pleiostachyopiper]]*
** *[[Sarcorhachis]]*
** *[[Trianaeopiper]]*
** *[[Zippelia]]*
* Familie **[[Saururaceae]]**
** *[[Anemopsis]]*
*** *[[Anemopsis californica]]* – Nord-Amerika 
** *[[Gymnotheca]]*
*** *[[Gymnotheca chinensis]]* – Asia
*** *[[Gymnotheca involucrata]]*  – Asia
** *[[Houttuynia]]*
*** *[[Houttuynia cordata]]*  – Asia
** *[[Saururus]]*
*** *[[Saururus cernuus]]* – Nord-Amerika
*** *[[Saururus chinensis]]* – Asia

Av disse ble Hydnoraceae lagt til på APG-kongressen i 2003, og overflyttet fra ordenen Rafflesiales.

## Fylogeni
De fylogenetiske forholdene innenfor gruppen anses å se slik ut:

## Eksterne lenker
*
Roseordenen (biologi)

Se teksten

**Rosales** eller **Roseordenen** er en orden av Rosidae, som grupperes i underkladen Fabider (Eurosidae I). Ordenen inneholder i dag 9 familier, men i det eldre Cronquist-systemet før 1998 ble hele 25 plantefamilier tilordnet gruppen. Flere av disse er nå flyttet til andre ordener innen den store kladen Rosidae.

Blant de mer enn 8&nbsp;750 artene finnes alm, gummifikentre, hamp, plomme, aprikos, fersken, nektarin, mandel, jordbær, rogn, kirsebær, morell,  og trollhegg. Hele sju av familiene i ordenen er representert naturlig i norsk flora.

## Taksonomi
De 9 familiene som anerkjennes i APG II-systemet, omfatter:
* **[[Barbeyaceae]]** 1 art
* **[[Hampefamilien]]** (Cannabaceae) – 170 arter
** Hampeslekten *(Cannabis)*
** Humleslekten *(Humulus)*
* **[[Dirachmaceae]]** – 1-2 arter
* **[[Tindvedfamilien]]** (Elaeagnaceae) – 45-50 arter
* **[[Morbærfamilien]]** (Moraceae) – 1&nbsp;000 arter
* **[[Trollheggfamilien]]** (Rhamnaceae) – 900 arter
* **[[Rosefamilien]]** (Rosaceae) – 4&nbsp;000 arter
** ***[[Reinrose|Dryadoideae]]***
** **[[Kjernefruktfamilien|Kjernefruktunderfamilien]]** *(Maloideae)*
** **[[Steinfruktfamilien|Steinfruktunderfamilien]]** *(Amygdaloideae, Prunoideae)*
*** **[[Kirsebærslekten]]** *(Prunus)*
** **[[Rosefamilien|Roseunderfamilien]]** *(Rosoideae)*
** **[[Spireafamilien|Spireaunderfamilien]]** *(Spiraeoideae)*
* **[[Almefamilien]]** (Ulmaceae ) – 35 arter
* **[[Neslefamilien]]** (Urticaceae) – 2.600 arter

## Eksterne lenker
*
Lønneordenen

* se inndeling

**Lønneordenen** (Sapindales) er en orden av blomsterplanter som hører under kladen Eurosidae II innenfor Rosidae.

## Inndeling
Inndelingen følger World Plants, Catalogue of Life: 2019 Annual Checklist.

* Sapindales, lønneordenen
** Anacardiaceae, sumakfamilien
** Biebersteiniaceae, 
** Burseraceae, balsamfamilien
** Kirkiaceae, 
** Meliaceae, mahognifamilien
** Nitrariaceae, 
** Rutaceae, rutefamilien
** Sapindaceae, lønnefamilien
** Simaroubaceae, bittervedfamilien
** Tetradiclidaceae,

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Sildreordenen

se tekst

**Saxifragales** er en orden av blomsterplanter. Blant de mer enn 2000 artene finnes bitterbergknapp, rødsildre, katsura og stikkelsbær.

## Systematikk
I APG III-systemet inneholder ordenen familiene (alfabetisk etter latinsk navn):
* Altingiaceae
* Aphanopetalaceae
* Katsurafamilien (Cercidiphyllaceae)
* Bergknappfamilien (Crassulariaceae)
* Daphniphyllaceae
* Ripsfamilien (Grossulariaceae)
* Tusenbladfamilien (Haloragaceae)
* Trollhasselfamilien (Hamamelidaceae)
* Iteaceae (inkludert Pterostemonaceae)
* Peonfamilien (Paeoniaceae)
* Penthoraceae
* Peridiscaceae
* Sildrefamilien (Saxifragaceae)
* Tetracarpaeaceae

I Cronquist-systemet var disse familiene delt mellom ordnene Rosales, Hamamelidales og Haloragales. De later imidlertid til å forme en monofyletisk gruppe, beslektet med rosidene og asteridene.

## Eksterne lenker
*
Søtvierordenen

* Se teksten

**Solanales** er en orden av blomsterplanter.

## Familier
* vindelfamilien *(Convolvulaceae)* (inkl Cuscutaceae)
* *[[Hydroleaceae]] (Hydroleaceae)* 
* *[[Montiniaceae]] (Montiniaceae)*  
* søtvierfamilien *(Solanaceae)* (inkl Duckeodendraceae, Nolanaceae)
* *[[Sphenocleaceae]] (Sphenocleaceae)*  

## Eksterne lenker
*
Aspargesfamilien

* Agavoideae
* Aphyllanthoideae
* Asparagoideae
* Brodiaeoideae
* Lomandroideae
* Nolinoideae
* Scilloideae

**Aspargesfamilien** (Asparagaceae) er en plantefamilie i ordenen Asparagales. I APG III og APG IV-systemene er familien utvidet i forhold til APG II-systemet ved at sju tidligere familier er slått sammen. Disse gruppene har nå i stedet status som underfamilier. I eldre systematikk, for eksempel Cronquist-systemet, ble disse plantene regnet til Liliales, og noen tilhørte den store liljefamilien (Liliaceae).

Molekylærgenetikk viser at Asparagaceae er en naturlig gruppe, men gruppen er vanskelig å definere utfra morfologi. Mange av underfamiliene er derimot klart definert. Familien er utbredt over hele verden unntatt Arktis. I Norge finnes seks arter naturlig: kantkonvall, kranskonvall, kystblåstjerne, liljekonvall, maiblom og storkonvall. I tillegg er noen hagearter forvillet. 

## Kilder
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Soleieordenen

Familier: se teksten

**Soleieordenen** (Ranunculales) er en orden av blomsterplanter. I dag regner man en rekke kjente slekter av hageplanter til ordenen, blant annet valmueslekten, Clematis, soleieslekten, akeleieslekten og riddersporeslekten. Her er også en rekke kjente arter, som blåveis, engsoleie, m.fl. I alt antas det å høre mer enn 4&nbsp;000 arter under denne ordenen, herav ca. 575 i *[[berberisfamilien]]*.

Ordenen anerkjennes alment i APG II-systemet (2003) og anses som en basal, primitiv tofrøblading, og er ikke tilordnet noen videre klade. 

## Taksonomi
I dag regnes en rekke obligatoriske og mulige familier til ordenen, i hovedsak disse:

* Berberisfamilien *(Berberidaceae)*
* *[[Circaeasteraceae]]*
** *[[Kingdoniaceae]]*
* *[[Eupteleaceae]]*
* *[[Lardizabalaceae]]*
* *[[Menispermaceae]]*
* Valmuefamilien *(Papaveraceae)*
** Jordrøykfamilien *(Fumariaceae)*
** *[[Pteridophyllaceae]]*
* Soleiefamilien *(Ranunculaceae)*

Tegnet «+ ...» antyder at det dreier seg om en obligatorisk underfamilie, som også valgfritt kan regnes som en egen, separat familie utenom den familie den er angitt under her.

## Eksterne lenker
*
Grasordenen

**Grasordenen** (Poales, gras og deres slektninger) er en meget stor og viktig orden av enfrøbladete blomsterplanter. Den er en del av kladen Commelinidae.

Fellestrekk er at artene har karsystemer helt ut i bladene, og de avleirer SiO2 i bladene. Dette er trolig den økonomisk mest betydelige av alle planteordener. Gress- og kornartene hører til her.

Gruppen har 17 familier, med om lag 950 slekter og anslagsvis 21&nbsp;000 arter.

## Familier
* Anarthriaceae – 1 slekt, 8 arter
* Ananasfamilien (Bromeliaceae) (siden 2003) – 58 slekter, 1&nbsp;400 arter
* Centrolepidaceae – 3 slekter, 46 arter
* Halvgrasfamilien (Cyperaceae) – 110 slekter, 5&nbsp;400 arter
* Ecdeiocoleaceae – 2 slekter, 2 arter
* Eriocaulaceae – 10 slekter, 1.150 arter
* Flagellariaceae – 1 slekt, 4 arter
* Joinvilleaceae – 1 slekt, 3-4 arter
* Sivfamilien (Juncaceae) – 8 slekter, 400 arter
* Mayacaceae (siden 2003) – 1 slekt, 10 arter
* Grasfamilien (Poaceae) eller Gramineae – 700 slekter, 12&nbsp;000 arter
* Rapateaceae – 17 slekter, 80 arter
* Restionaceae – 35 slekter, 320 arter
* Piggknoppfamilien (Sparganiaceae) – 1 slekt, 20 arter
* Thurniaceae – 1 slekt, 3 arter
* Dunkjevlefamilien (Typhaceae) – 1 slekt, 10 arter
* Xyridaceae (inkluderer familien Abolbodaceae) – 5 slekter, 300 arter
;Tidligere familie
* Hydatellaceae – nylig oppdaget å være en tidlig, primitiv tofrøblading, og overført til ordenen Nymphaeales.

## Eksterne lenker
* 
* MOBOT – beskrivelse av Poales på hjemmesiden til *Angiosperm Phylogeny Group* hos ''Missouri Botanical Garden.
Aloefamilien

* Asphodeloideae
* Hemerocallidoideae
* Xanthorrhoeoideae

**Aloefamilien** er en plantefamilie i ordenen Asparagales. I APG III og APG IV-systemene er familien utvidet i forhold til eldre systematikk ved at tre eldre familier Asphodelaceae (aloefamilien i snever betydning), Xanthorrhoeaceae og Hemerocallidaceae (dagliljefamilien) er slått sammen. I APG III-systemet kalles den nye familien Xanthorrhoeaceae, men i APG IV er navnet endret til Asphodelaceae. De fleste artene i den gamle Xanthorrhoeaceae er flyttet til familien Dasypogonaceae som APG IV regner til palmeordenen (Arecales).

Artene er flerårige urter, busker og trær. De er utbredt i Afrika, Eurasia, Australia, New Zealand, stillehavsøyene og i vestlige Sør-Amerika. Ingen av artene forekommer naturlig i Norge, men noen hageplanter blir av og til forvillet.

## Kilder
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Konvallfamilien

**Konvallfamilien** (Convallariaceae) var en familie av planter i ordenen Asparagales, som omfattet elleve slekter. I nyere systematikk (APG IV-systemet) innlemmes denne gruppa i underfamilien Nolinoideae i aspargesfamilien.

I 7. utgave av Lids flora benyttes denne familien og omfatter tre slekter med representanter i Norge, *Convallaria* (liljekonvall), *Maianthemum* (maiblom) og *Polygonatum* (bl.a. kantkonvall). I tidligere systemer ble disse slektene inkludert i den daværende meget store liljefamilien. 

Plantene i konvallfamilien er giftige.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Rubladfamilien

**Rubladfamilien** (Boraginaceae) er en plantefamilie. I APG III-systemet regnes den til gruppen Euasteridae II, men den plasseres ikke i noen orden. Den omfatter ca. 2000 arter fordelt på 120 planteslekter. Honningurtfamilien (Hydrophyllaceae) oppfattes nå gjerne som en undergruppe av rubladfamilien.

Krydderurten agurkurt (*Borago officinalis*) og forglemmegei tilhører rubladfamilien.

## Kjente slekter
* *Borago*
** Agurkurt (*Borago officinalis*)
* Forglemmegei (*Myosotis*)
* Østersurtslekta (*Mertensia*)
** Østersurt (*Mertensia maritima*)
* Honningurt (*Phacelia*)
* Lungeurter (*Pulmonaria*)
** Lungeurt (*Pulmonaria officinalis*)
* Valurtslekta (*Symphytum*)
** Fôrvalurt (*Symphytum asperum*)
** Mellomvalurt (*Symphytum × uplandicum*)
** Valurt (*Symphytum officinale*)
* Oksetunger (*Anchusa*)
** Oksetunge (*Anchusa officinalis*)
* Ormehodeslekta (*Echium*)
** Ormehode (*Echium vulgare*)

## Eksterne lenker
*
Buksbomfamilien

* Buksbomslekten
* Vinterglansslekta

**Buksbomfamilien** er en plantefamilie i ordenen buksbomordenen.

## Taksonomi
Det er gjort justeringer av det fylogenetiske APG IV-systemet, etter det ble publisert. Listen av slekter nedenfor viser dem som er gitt norske navn hos Artsdatabanken, og én annen slekt som er regnes som en del av familien i de nyeste taksonomiske klassifiseringene:
* Buksbomslekta, *Buxus* L.
* Vinterglansslekta, *Pachysandra* Michaux
* *Didymeles* Perrieri

Ifølge den internasjonale databasen Catalogue of Life som arbeider med nomenklatur, regnes 129 arter til familien fordelt på 5 slekter som ikke sammenfaller med det fylogenetiske systemet.

## Galleri

Fil:Buxus sempervirens, Buchskugeln.jpg|Formet hekk av buksbom

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Korsvedfamilien

* moskusurtslekta (*Adoxa*)
* hylleslekta (*Sambucus*)
* *[[Sinadoxa corydalifolia]]*
* *[[Tetradoxa omeiensis]]*
* korsvedslekta (*Viburnum*)

**Korsvedfamilien** (Viburnaceae) er en plantefamilie i kardeborreordenen.

Artene i familien er urter, busker eller små trær. De har motsatte, tannete blader. Bladene kan være enkle eller sammensatte. Blomstene er små og sitter i en kvast eller halvskjerm. Frukten er en bæraktig steinfrukt. De er hovedsakelig utbredt i de tempererte strøkene på den nordlige halvkule, men finnes også i Sørøst-Australia og i fjellstrøk i tropene. Det er få arter i Afrika.

Familien Adoxaceae omfattet tidligere kun én art, moskusurt (*Adoxa moschatellina*). På 1980- og 90-tallet ble *[[Sinadoxa corydalifolia]]* og to nye arter i slekta *[[Moskusurtslekta|Adoxa]]* beskrevet fra Kina. Morfologiske og genetiske studier førte til at to artsrike slekter, hylleslekta (*Sambucus*) og korsvedslekta (*Viburnum*), ble flyttet fra kaprifolfamilien, så antall arter er nå rundt 200.

I Norge vokser moskusurt, rødhyll, svarthyll og korsved. De to hylleartene er innført av mennesker og er helt naturalisert. Filtkorsved finnes forvillet noen steder.

Det vitenskapelige navnet Adoxaceae ble publisert av Ernst Meyer i 1839, og det er dette navnet som blir brukt i APG IV-systemet. Det norske navnet blir da **moskusurtfamilien** etter typeslekta moskusurt (*Adoxa*). Det finnes flere eldre navn som har prioritet, for eksempel Rafinesques Viburnaceae fra 1820. Angiosperm Phylogeny Website og Artsdatabanken bruker Viburnaceae, og det norske navnet blir da korsvedfamilien etter typeslekta korsved (*Viburnum*).

## Kilder
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Nøkkerosefamilien

* *[[Barclaya]]*
* *[[Euryale]]*
* gule nøkkeroser (*Nuphar*)
* hvite nøkkeroser
* *[[Ondinea]]*
* *[[Victoria (planter)|Victoria]]*

**Nøkkerosefamilien** eller **vannliljefamilien** er en plantefamilie innen de såkalte basale blomsterplantene, dvs. familien tilhører de tidligst atskilte innen blomsterplantenes evolusjon. Familien inkluderes nå i ordenen Nymphaeales. 

## Utseende
Artene i denne familien er vannplanter med rot på bunnen av ferskvannssjøer og ofte med store flyteblader på overflata (noen arter har svært store flyteblader; opptil 2 meter i diameter hos slekten *[[Victoria (planter)|Victoria]]*). Noen arter har nedsenka blader og noen har blader som reiser seg over vannflata. Blomstene hos nøkkerosene er ofte svært store. De er radiærsymmetriske, tokjønnete og bæres en og en på solide stengler over vannflata. Blomstene har 4-9 begerblad som er grønne eller farga (hos slekta *Nuphar* er det kronbladlignende) og kronbladene er fra 3 til mange (eller manglende - hos *Ondinea*). Fruktknuten er undersittende eller oversittende (hos *Nuphar* og *Ondinea*). Fruktbladene er fra 3 til 40 og er sammenvokst eller delvis frie. Frukten er en kapsel. Plantene pollineres av insekter, særlig biller.

## Utbredelse
Nøkkerosefamilien er kosmopolitisk i ulike typer ferskvann i både tempererte og tropiske strøk. Den største slekta, *Nymphaeae* med sine ca 40 arter, er den mest utbredte og finnes i både tempererte og tropiske strøk. *Nuphar* med sine 14 arter finnes nesten utelukkende i tempererte strøk. *Victoria* (2 arter) er endemisk til tropisk og subtropisk Sør-Amerika.

## Systematikk
Flere av slektene har vært tilordnet egne familier: *Nuphar* og *Barclaya* i hver sine og *Victoria* og *Ondinea* i enda en familie. Imidlertid oppfattes nå familien som ganske vid, men uten at artene i familien Cabombaceae inkluderes. Slik familien oppfattes i APG III-systemet inkluderes disse slektene: 

* *Nymphaea*
* *Nuphar*
* *Barclaya*
* *Ondinea*
* *Euryale*
* *Victoria*

## Norske arter
* Gul nøkkerose *Nuphar lutea*
* Soleinøkkerose *Nuphar pumila*
* Kantnøkkerose *Nymphaea candida*
* Hvit nøkkerose *Nymphaea alba*

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Spolebuskfamilien

Se teksten

**Spolebuskfamilien** (Celastraceae) er en plantefamilie i gruppen Rosidae. Gruppen omfatter busker, trær og klatreplanter. I APG III-systemet er den tidligere jåblomfamilien (Parnassiaceae), som bare omfattet urter, slått sammen med Celastraceae. Artene i den gamle jåblomfamilien vokser i arktiske og tempererte strøk på den nordlige halvkule, samt i et lite område i Sør-Amerika, mens de andre vokser i tempererte og tropiske strøk over hele verden.

I Europa finnes jåblom, fire arter i spolebuskslekta (*Euonymus*) og i Sør-Spania har den varmekrevende *[[Gymnosporia senegalensis]]* en nordlig utpost. De afrikanske Kanariøyene har to endemiske arter, *[[Gymnosporia cassinoides]]* og *[[Gymnosporia cryptopetala]]*. I Norge vokser bare jåblom naturlig, men spolebusk (*Euonymus europaeus*) er naturalisert på Østlandet.

Spolebuskfamilien regnes til ordenen Celastrales. Botanikerne har ulike oppfatninger om hvordan denne ordenen skal deles opp, noe som får konsekvenser for omfanget av spolebuskfamilien. I APG III-systemet omfatter Celastraceae hele Celastrales unntatt de to tropiske trærne i familien Lepidobotryaceae.

## Utvalgte slekter
* *[[Canotia ]]*
* *[[Cassine]]* 
* *[[Catha]]* – «Khat» 
** khat (*Catha edulis*)
* frøbusk (*Celastrus*)  
* spolebuskslekta (*Euonymus*)  
* *[[Gymnosporia]]*
* *[[Kokoona]]* 
* *[[Lophopetalum]]* 
* *[[Maytenus]]*  
* *[[Mortonia]]*  
* *[[Pachistima]]* 
* *[[Parnassia]]*
* *[[Putterlickia]]* 
* *[[Schaefferia]]* 
* *[[Tripterygium]]* 
* *[[Wimmeria]]*
 
APWebsite anerkjenner 94 slekter i familien.

## Kilder
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Vinrankefamilien

* *[[Cissus]]*
* villvin (*Parthenocissus*)
* vinranke (*Vitis*)

**Vinrankefamilien** eller **vinfamilien** (Vitaceae) er en plantefamilie av Rosidae med usikker ordensplassering i APG III-systemet (2009) plasseres familien i en egen orden, Vitales, som søstergruppen til alle andre Rosidae. 

Familien omfatter ca. 700 arter fordelt på 15 planteslekter. Den økonomisk viktigste arten i familien er ekte vinranke (*Vitis vinifera*). Vin lages av saften fra denne artens frukter, vindruer. Vinranker omfatter svært mange varianter. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Evjeblomfamilien

* *[[Bergia]]*
* evjeblom (*Elatine*)

**Evjeblomfamilien** (Elatinaceae) er en plantefamilie i ordenen Malpighiales. Den omfatter ca. 40 arter fordelt på 2 planteslekter.

## Eksterne lenker
*
Ananasfamilien

* *[[Ananas]]*
* *[[Bromelia]]*
* *[[Guzmania]]*
* *[[Tillandsia]]*

**Ananasfamilien** er en plantefamilie i ordenen Poales. Den omfatter 58 planteslekter. 

Ananas og en del potteplanter tilhører denne familien. De fleste av plantene har lange, spisse, stive blad som sitter i rosetter, og blomster som vokser frem i midten.

Til familien hører både epifytter, som *Tillandsia*-slekten, og planter på bakken, som *Ananas*. Mange av plantene danner en «beholder» mellom bladene som sitter tett. Her samles det opp vann.

## Eksterne lenker
* 
* Bromeliaceae – beskrivelse i: L. Watson & M.J. Dallwitz (1992–). *[https://web.archive.org/web/20070103200438/http://delta-intkey.com/angio/ «The families of flowering plants] – descriptions, illustrations, identification, information retrieval».*
Chloranthaceae

* *[[Ascarina]]*
* *[[Chloranthus]]*
* *[[Hedyosmum]]*
* *[[Sarcandra]]*

**Chloranthaceae** er en plantefamilie uten nære slektninger som plasseres alene i ordenen Chloranthales.

## Utseende
Familien omfatter 65–70 arter fordelt på 4 slekter. Det finnes både trær, busker og flerårige urter i familien. Bladene er hele med tanna kant, og blomstene er små, grønne og reduserte. Blomstene er enten tokjønna eller enkjønna, og i så fall er plantene som oftest særbu. Hannlige blomster forekommer i store antall i klaselignende blomsterstender uten kronblad eller begerblad. Det er enten én pollenbærer eller tre som er sammenvokst. Hunnlige eller tokjønna blomster finnes i langt mindre antall i aks eller klase. Disse blomstene mangler også kronblader, men har 3 sammenvokste begerblad som er vokst sammen med fruktknuten som har kun ett frøemne. Frukten er liten, rund eller avlang steinfrukt med ett frø.

## Utbredelse
Familien er utbredt i Asia vestover til Sri Lanka og østlige India, og nordover til Japan, Korea og Kurilene. Den finnes på øyene i Stillehavet sørover til New Zealand og østover til Marquesasøyene. Videre finnes familien på Madagaskar og i Mellom- og Sør-Amerika inkludert Karibia. Den mangler helt i Afrika og Australia. Artene forkommer først og fremst i fuktige fjellskoger.

## Systematikk
Familien har lenge vært oppfatta som en «primitiv» eller basal blomsterplante, men slektskapet til andre grupper har vært vanskelig å avklare. APG&nbsp;III plasserte familien som søstergruppe til magnolider, men APG&nbsp;IV beskriver Chloranthaceae som en gruppe uten noe spesielt nært slektskap til andre grupper av blomsterplanter.

Slektene er:
* *Ascarina * – 10 arter, enkjønna blomster. 
* *[[Chloranthus]]* – 10 arter, tokjønna blomster.
* *Hedyosmum * – 40–50 arter, enkjønna blomster.
* *Sarcandra* – 2 arter, tokjønna blomster. 
Familien ble opprettet av Robert Brown i 1820 etter at *C. inconspicuus* var beskrevet av Olof Swartz i 1797.

Tidligere systematikere plasserte også familien blant de mest «primitive» blomsterplantene, men med ulike plasseringer i hierarkiene:

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Rafflesiaceae

* *[[Rafflesia]]*
* *[[Rhizanthes]]*
* *[[Sapria]]*

**Rafflesiaceae** er en plantefamilie i ordenen Malpighiales. Den har ikke fått noe norsk navn. 

De er stamme- eller rotparasitter på lianer i slekten *[[Tetrastigma]]* i vinfamilien. Rafflesiaceae mangler blader, stengel og røtter. De har ikke klorofyll og får all næring fra vertsplanten. Blomstene lukter som råtne åtsler, og pollineringen utføres av fluer. 

Arten *Rafflesia arnoldii* har verdens største blomst med en diameter rundt én meter og en vekt på mer enn seks kg.

Rafflesiaceae hadde tidligere større omfang og ble i Cronquist-systemet plassert i ordenen Rafflesiales. Alle disse plantene var stamme- eller rotparasitter uten klorofyll. Oppbygningen av blomstene viste at Rafflesiaceae i vid betydning omfattet fire grupper. Molekylærgenetiske analyser har bekreftet de fire gruppene, og plantene er nå fordelt på fire familier i fire ulike ordener: Rafflesiaceae (Malpighiales), Mitrastemonaceae (Ericales), Apodanthaceae (Cucurbitales) og Cytinaceae (Malvales).

## Kilder
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
Amborella trichopoda

***Amborella trichopoda*** er en særegen blomsterplante som av mange forskere anses som den mest "primitive" av alle blomsterplanter, og har sin egen familie og orden. Arten vokser naturlig kun på Ny-Caledonia. 

Denne arten er den eneste kjente nålevende representanten for familien og ordenen og i nyere analyser (APG II og APG III) kommer denne ut som søstergruppa til alle de resterende 260&nbsp;000 artene av blomsterplanter. *Amborella* har flere trekk som regnes som opprinnelige blant blomsterplantene, dvs. at det er trekk som de tidligste blomsterplantene hadde. Det mest særegne med *Amborella* er at denne arten har samme type vedvev som de nakenfrøede plantene, dvs. vedrør mangler og vanntransporten skjer kun via trakeider. 

*A. trichopoda* er busker eller trær med små (3-5 mm breie) blomster. Plantene er særbu og pollineres både av vind og ulike insekter.

## Referanser



## Eksterne lenker
*
Halvard Lange

**Halvard Manthey Lange** (1902&ndash;1970) var en norsk politiker (NSA/Ap). Han var utenriksminister fra 1946 til 1965, med unntak av Regjeringen Lyngs korte regjeringstid i 1963.

## Liv og arbeid
Halvard Lange var sønn av fredsprisvinneren Christian Lous Lange og bror av stortingsrepresentant Carl Viggo Manthey Lange og skolemannen August Lange.

I august 1940 ble Lange arrestert av de tyske okkupasjonsmyndighetene og satt fengslet i nesten ett år. Sommeren 1942 ble han arrestert på nytt, og i februar 1943 ble han sendt til konsentrasjonsleiren Sachsenhausen i Tyskland, der han satt i forskjellige konsentrasjonsleirer inntil krigen var over.

Halvard Lange var stortingsrepresentant fra 1950 til 1969 og satt i Arbeiderpartiets sentralstyre 1945-67. Han var formann i Europabevegelsen i perioden fra 1965 til 1970. Det var Lange som skrev under NATO-avtalen for Norge da den ble inngått mellom tolv land i Washington, D.C. 1949.

Lange var en av initiativtakerne til å opprette informasjonsorganisasjonen FN-sambandet i Norge i 1946.

Regjeringen Lyngs siste dag fra debatten i Stortinget - L0022 368bFo30141605120075.jpg|Halvard Lange med partifellene Einar Gerhardsen og Nils Hønsvald i en pause under stortingsdebatten før avgangen til John Lyngs regjering i september 1963 
Lange grav.jpg|Halvard Langes grav på Vestre gravlund i Oslo

## Bibliografi
* 1933: *Fagorganisasjonens historie i Norge*
* 1934: *Nazi og Norge*
* 1934: *De politiske arbeider-internasjonaler 1914-1934* –  medforfatter Håkon Meyer
* 1935: *Fagbevegelse og politikk*
* 1935: *Den socialdemokratiske forening 50 år*
* 1936–1937: *Arbeiderreising* –  medforfatter Halvdan Koht
* 1952: *Norsk utenrikspolitikk siden 1945*
* 1959: *Ikke-militært samarbeid i NATO*
* 1960: *Problemer i det vestlige samarbeid* 
* 1961: *L'Occident d'un monde en evolution*
* 1961: *Retningslinjer i norsk utenrikspolitikk*
* 1961: *Vesten og utviklingslandene, politiske og økonomiske aspekter* (foredrag) – medforfatter J. Tinbergen
* 1962: *Fra sekt til parti. Det norske arbeiderpartis organisasjonsmessige og politiske utvikling fra 1891 til 1902* (hovedoppgave til historisk-filosofisk embetseksamen)
* 1966: *Norges vei til NATO*
* 1967: *Nestekjærlighet er realpolitikk – Fridtjof Nansen og internasjonal solidaritet i handling*

## Litteratur

* 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Stemmer fra arkivet: Lange, Halvard – lydopptak fra NRK
Sørishavet

**Sørishavet** er havet som omgir Antarktika og som går nord til 60 grader sørlig breddegrad, hvor det går over i Atlanterhavet, Indiahavet og Stillehavet. Noen forskere definerer den antarktiske konvergens som den nordlige utstrekningen til Sørishavet.

Sørishavet er det nest minste av det som regnes som jordens fem verdenshav. (Stillehavet, Atlanterhavet, Indiahavet er større, Nordishavet er mindre).

Mindre havområder som Sørishavet deles inn i er f.eks. Rosshavet og Weddellhavet.

Som navnet antyder er Sørishavet delvis tilfrosset med is. Den kan være tre meter tykk i vintermånedene. Pakkisen brer seg mest nordover i august eller september.

## Se også
* Liste over øyer i Antarktis

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Deimos

**Deimos** er den ytterste av de to månene som kretser rundt planeten Mars. Den andre, som kretser innerst, er Phobos. Deimos er den minste av dem, og bruker vel 30 timer på å fullføre kretsløpet rundt Mars. Månen er oppkalt etter en av sønnene til de romerske gudene Mars og Venus. Månen var egentlig en asteroide, men ble fanget av Mars' tyngdekraft og begynte å gå i bane.

## Oppdagelse
Deimos ble oppdaget av den amerikanske astronomen Asaph Hall den 12. august 1877, samme dag som han oppdaget søstermånen Phobos. Navnene, som opprinnelig ble stavet Phobus og Deimus, kommer fra den 15. sangen i det greske eposet *[[Iliaden]]*, hvor Phobus representerer frykt, og Deimus representerer skrekk. Begge var sønner av den greske krigsguden Ares. Ares var kjent som Mars hos romerne.

## Banparametre

Deimos går i en bana lengre fra Mars enn Phobos, men til tross for dette er avstanden mellom begge to bare 6 % av avstanden mellom jorden og månen. Deimos har akkurat som Phobos og månen en bundet rotasjon, noe som innebærer at den alltid vil vise den samme siden mot Mars.

Sett fra Deimos vil Mars være &nbsp;ganger større og 400&nbsp;ganger mer lyssterk enn fullmånen sett fra jorden, og den vil strekke seg over 1/11 av stjernehimmelen. Sett fra Mars' ekvator vil Deimos bare dekke ca. 0,04° av himmelen. Observatører på høyere breddegrader enn 82,4° vil ikke kunne se Deimos på grunn av den lave inklinasjonen og den relativt korte avstanden fra Mars.

## Opphav
Det har ofte blitt spekulert i om begge månene til Mars kan være innfangede asteroider fra asteroidebeltet. Månene har imidlertid svært sirkulære baner som ligger nesten nøyaktig i Mars' ekvatorialplan mens innfangede asteroider skulle forventes å ha en betydelig mer eksentrisk bane med tilfeldig inklinasjon. Visse tegn tyder på at Mars en gang var omgitt av mange objekter lignende Phobos og Deimos som kanskje havnet i en bane rundt Mars etter en voldsom kollisjon med en planetesimal – omtrent som jordens måne antas å ha blitt dannet, men i en mye mindre skala.

## Geologiske karakteristikker
Deimos er sammensatt av karbonrik stein, samme typen som finnes i asteroider og meteoritter. Den har noen kratre, men har generelt sett mye glattere overflate enn Phobos, mye på grunn av a de fleste kratrene er fylt med Regolitt, såkalt månestøv. De to største kratrene, forøvrig også de to eneste navngitte geologiske utforminger på Deimos, er Swift og Voltaire. Begge har en diameter på 3 km.

## Fribrytelse
Det har blitt oppdaget at Deimos, i likhet med månen som roterer rundt jorden, beveger seg bort fra sin moderplanet. Det antas derfor at asteroiden en dag vil bryte seg fri fra gravitasjonsfeltet til Mars og bli en vanlig asteroide igjen.

## Noter


## Referanser
Indiahavet

**Indiahavet**, eller **Det indiske hav**, er det tredje største havet i verden og dekker ca. 20&nbsp;% av verdens vannoverflate, med et areal på 70&nbsp;560&nbsp;000 km². Gjennomsnittlig dybde er 3&nbsp;741 meter, største dybde 7&nbsp;906 meter. Havet er avgrenset i nord av Sør-Asia, i vest av Den arabiske halvøy og Afrika, i øst av Malayahalvøya, Sundaøyene og Australia, og i sør av Sørishavet. Meridianen fra Kapp Agulhas (20°Ø) danner grense mot Sør-Atlanteren, mens meridianen fra sørspissen av Tasmania (146°55'Ø) er grense mot det sørlige Stillehavet. Mot Sørishavet er breddesirkelen 60°S valgt som grense.

## Randhav og større bukter
*Mosambikkanalen
*Arabiahavet
**Adenbukta
**Rødehavet
**Omanbukta
**Persiabukta
*Lakkadivhavet
*Bengalbukta
*Australbukta

## Referanser


## Eksterne lenker
*