open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Idiopati

**Idiopati** (fra gresk *ἴδιος* «egen» og *πάϑος* «lidelse») er et medisinsk betegnelse som brukes om sykdommer der årsaksforholdene er ukjente.

Eksempler på idiopatiske sykdommer innbefatter blant annet epilepsi, hydrocephalus, skoliose, lungefibrose, hypersomni, elveblest, facialisparese, pankreatitt, parkinsons sykdom, trigeminusnevralgier, diabetes type 1, idiopatisk trombocytopenisk purpura, og søvnforstyrrelse.

## Referanser
Eponym

**Eponym** er et ord som er konstruert etter et personnavn. Navnet på en person (ekte eller fiktiv) benyttes som betegnelse på et bestemt objekt, sted eller aktivitet. Eksempelvis er ordet boikott dannet av godsforvalteren Charles Cunningham Boycott 

## Historie
Et av de første tilfellene av eponymbruk var i det andre årtusenet før Kristus. Assyriene kalte opp hvert år etter en høyere embedsmann (*limmu*). De *eponyme arkon* var de høyeste magistratene i Aten som ble byttet ut årlig, og hvert år ble kalt opp etter den som ble valgt. I Roma ga de to årlige konsulene ulike navn til det samme året. Selv navnet Roma ble forklart som at det ble gitt av byens første konge Romulus, men det er antagelig omvendt, at Romulus ble diktet opp for å forklare byens opprinnelse.

Både i antikkens Hellas og hebreere i Midtøsten ga en legendarisk leder eller høvding sitt navn til sin stamme. Eponymet ga tilsynelatende en forklaring på mystiske navn på stammer.

Men steder og byer kunne også få navn etter en kjent person. Gjennom historien har mange byer endret navn og fått nye navn etter nye personer. Byene Fredrikstad og Kristiansand er eksempel på norske byer som har fått sine navn etter danske konger. Gater, bygninger og flyplasser er også blant objekter som er navngitt etter samme mønster, for ikke å snakke om amerikanske småbyer. 

Begrepet *quisling* stammer fra Vidkun Quisling som samarbeidet med tyskerne under andre verdenskrig, og ordet i dag er synonymt med både «forræder» og «landssviker». Opprinnelig bruk var i Norge, i 1930-årene; den internasjonale bruk og betydning er fra krigsårene.

I dag er bruken av eponym mest tydelig i vitenskapen, særlig medisin og astronomi. Naturlover (Newtons tredje lov eller Einsteins relativitetsteori), syndromer (Sjögrens sykdom) og himmellegemer (Halleys komet) har mange eksempler på eponymer.

«Eponym» brukes først og fremst for å referere til navnet på *personen*, men «eponym» brukes også, i noen tilfeller, for å referere til navnet (ordet) på *objektet, stedet eller aktiviteten*. For å unngå begrepsforvirring kan man isteden bruke adjektivet *eponymt* når man refererer til *egenskapen ved navnet* på gjenstanden, stedet eller aktiviteten.

Fra deonomastisk side frarådes det fra å bruke uttrykket eponym ettersom det er «mindre anvendbart» og kilde for mulige misforståelser.
## Eksempler

## Referanser


## Se også
* Eponymfunn

## Eksterne lenker
* 
* 
*  – Substantiv
*  – Adjektiv
*
Tysk idealisme

**Tysk idealisme** er en betegnelse på en utvikling innenfor filosofien sent på 1700-tallet og tidlig 1800-tallet med røtter i deler av Kants filosofi og filosofene Fichte, Schelling og Hegel som hovedrepresentanter for retningen. Bevegelsen er på ingen måte en homogen retning, men har sterke fellestrekk.

Med utgangspunkt i Kants metafysikk og praktiske fornuft forfattet Hegel (og sannsynligvis også Hölderlin) et forsøk på et program for idealismen og etikken, *Das älteste Systemprogramm des deutschen Idealismus* (1796/97). 

Idealismen forsøker å gi en ny utforming av metafysikken, en filosofi om det absolutte. Den menneskelige bevissthet som hos Kant måtte forlates til fordel for en absolutt bevissthet. Virkeligheten er en sammenhengende enhet, og forstås best ut i fra et prinsipp.

Subjektet forstås i tråd med Kant som fundamentalt skapende og produktivt, og er autonomt. Friheten former virkeligheten og står dermed i en diastase til virkeligheten som helhet og sammenheng. I skjæringspunktet mellom forsøket på å forene virkeligheten som helhet og friheten finner vi bestrebelsen til de tyske idealister.
Hos Fichte det absolutte jeget som fordeler seg i de enkelte individer for å fremme sin moralske utvikling, hos Schelling det absolutte som kommer til bevissthet i individet for at menneskene skal kunne nyte den estetiske kontemplasjonen av bevissthetens og naturens enhet – og hos Hegel den absolutte ånd

Den tyske idealismen innledet og inspirerte i stor grad romantikken (med Goethe også som kilde). Andre filosofer som kan regnes til idealismen er Schleiermacher, Herbart og Arthur Schopenhauer. 

## Se også
* Idealisme
Plantarrefleks

I medisinen er **Babinskirefleksen** eller **Babinskis tegn** en refleks som kan identifisere sykdom i ryggmargen og hjernen (samlet; sentralnervesystemet). Det er mer korrekt å kalle det **plantarrefleks**, ettersom *Babinskis tegn* egentlig bare refererer til den patologiske formen.

## Metoder
Den laterale siden av fotsålen blir strøket med en hard spiss (vanligvis tuppen av en reflekshammer). Man stryker i en kurve fra hælen til og opp mot tærne. Dette oppleves noe ubehagelig for de fleste. Det er hovedsakelig tre mulige responser på dette:

*Fleksjon: Tærne trekker seg innover, og foten trekker seg innover (bort fra trykkpunktet). Dette er den vanlige responsen hos friske individer.
*Indifferent: Det er ingen respons (noen ganger et resultat av perifer nevropati)
*Ekstensjon: Storetåen (og i mindre grad de andre tærne) trekker seg oppover. Denne responsen kalles Babinskis tegn.

En bedre måte å karakterisere responsen på er ganske enkelt å dele den inn etter stortåens bevegelse: oppadvendt eller nedadvendt. Dette skaper mindre forvirring når informasjon skal utveksles mellom ulike faggrupper, som i varierende grad har den nødvendige kunnskap til å evaluere og konkludere ut ifra undersøkelsesresultatet.

Hos pasienter med en nedsatt hjernefunksjon, kan en mer kompleks refleksbevegelse observeres, en refleks som involverer løfting av hele beinet. Dette er en primærrefleks og tyder på alvorlig hjerneskade.

## Tolkning
En ekstensjonsrespons kan tyde på skade av pyramidebanen (den motoriske nervebane) i enten hjernen eller ryggmargen, altså sentralnervøs skade. Et slikt funn vil man ikke få ved periférnervøs skade. Det hender at en patologisk plantarrefleks er den første (og eneste) indikasjonen på en alvorlig sykdomsprosess. En tydelig unormal plantarrefleks krever som regel en grundig nevrologisk undersøkelse, inkludert CT- og MR-undersøkelse
426

## Begivenheter
*Den Store Solkongen (på originalspråket K'inich Yax K'uk' Mo) blir den første kongen Mayariket i Honduras. 
*St. Augustine av Hippo utgir sin åttende bok, "City of God" ("Guds By")
*Sisinnius blir patriark i Konstantinopel
*Clodio blir de saliske frankernes konge
Bivirkning

En **bivirkning** er en uønsket eller skadelig effekt av et legemiddel eller en behandling. De mest vanlige bivirkningene oppstår i sentralnervesystemet (trøtthet, svimmelhet), magetarmsystemet (kvalme, forstoppelse), huden (utslett, kløe), og hjertekarsystemet (svimmelhet).

Når en lege vurderer om en pasient skal få et preparat, må han alltid ta bivirkningene med i betraktning. Hvis bivirkningene er verre enn plagen som skal behandles må man kanskje vurdere andre legemidler eller å ikke ta noen i det hele tatt. Dette gjelder spesielt i tilfeller hvor man må ta andre tunge medikamenter for å bli kvitt bivirkningene. Dersom plagen medikamentet taes for er alvorlig og bivirkningene er mindre alvorlige, kan det være aktuelt å ta medikamentet selv om man vet at det vil oppstå bivirkninger.

## Inndeling
Bivirkninger betegnes som:
* *vanlig* hvis den forekommer hos mer enn 1 % av pasientene
* *mindre vanlig* hvis den forekommer hos 0,1-1 % av pasientene
* *sjelden* hvis den forekommer hos færre enn 0,1 % av pasientene
* *svært sjelden* hvis den er beskrevet kun i enkelte tilfeller (forekommer hos færre enn 0,01 % av pasientene)

## Nye legemidler
Det vil ofte ta tid før man har oversikt over bivirkningene for et nytt legemiddel. Derfor beskrives ofte nye preperat ved lav bivirkningsprofil. Ofte forsvinner relativt nye perperater fra markedet fordi det oppdages alvorlige, eventuelt livstruende bivirkninger. Gamle legemidler har ofte en lang liste med kjente sjeldne bivirkninger.

For pasienter med sammensatte plager kan det være ønskelig å utnytte bivirkninger. En pasient med senil forvirring, søvnvansker og kvalme kan få behandlet alt med et mildt nevroleptika med søvnighet som bivirkning, i stedet for å bruke flere preperater.

## Interaksjoner
En spesiell gruppe bivirkninger kalles interaksjoner. Dette er bivirkninger som ikke oppstår ved at ett enkelt preperat gis, men når to eller flere preperater gis til samme pasient. Dette kan ha sammenheng med at ett preperat påvirker nedbrytningen av et annet legemiddel så konsentrasjoner blir større eller mindre enn normalt.

Når det oppstår nye, ukjente bivirkninger skal leger melde dette til Bivirkningsnemnda. Slike meldinger kan resultere i at bivirkningen blir beskrevet i legemiddelets Felleskatalogtekst.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Legemiddelverket: Bivirkninger av medisiner
* Legemiddelverket: Bivirkninger
* Relis: Bivirkninger
* Oppslagsverktøy for å søke etter interaksjoner
K

**K**, **k** er den ellevte bokstaven i det latinske alfabetet. Uttales «kå» på norsk. Den tilhører den gruppen bokstaver vi kaller konsonanter.

## Koder for datamaskinen

## Alternative representasjoner av K

Fil:Semaphore Kilo.svg|Semaforflaggrepresentasjon av K
Fil:Sign language K.svg|K i amerikansk tegnspråk
Fil:LSF LettreK.jpg|K i fransk tegnspråk


## Referanser


## Eksterne lenker
*
M (andre betydninger)

**M** er den 13. bokstaven i det latinske alfabetet og har flere betydninger som blant annet forkortelse og symbol:

## Bruk
* Skolekarakteren M – for *Meget godt* – tilsvarte tidligere tallkarakteren 5.  
* m, brukes ofte i grammatikk om hankjønn (for *genus maskulinum*)
* M (tegneserie), en tegneserie av Mads Eriksen
* M (sjokolade), en sjokoladetype produsert ved Freia sjokoladefabrikk i Oslo
* M (film), en film av Fritz Lang fra 1931
* M (TV-program), et norsk aktualitetsprogram som gikk på TV2 på 1990-tallet med Anders Magnus som programleder.
* Matthieu Chedid, artistnavn av den franske sangeren Matthieu Chedid
* BMW M, betegnelsen på motorsportavdelingen til BMW
* M (James Bond), sjefen for MI6 i James Bond
* M, signaturen til avistegneren Hallvard Skauge

## Enheter og tegn
* I SI-systemet symbol for enheten meter
* I SI-systemet symbol for prefikset milli, som angir 1/1000 ganger enheten
* I SI-systemet symbol for prefikset mega, som angir 1 mill. ganger enheten
* I fysikk symbol for masse
* I astronomien symbol for Absolutt størrelsesklasse
* I astronomi en forkortelse for Messier objekter
* I aerodynamikken iblant som symbol for enheten mach
* Symbol for molaritet
* Romertall 1000
De skjulte ord

***De skjulte ord*** (*Kalimát-i-Maknúnih* – کلمات مکنونه) er en hellig tekst innen bahai, skrevet av grunnleggeren  Bahá'u'lláh i 1857&ndash;58 på bakgrunn av åpenbaringer han skal ha hatt.

Teksten består av 71 vers på arabisk og 82 vers på persisk. Den fremstår som en henvendelse fra Gud til menneskene, og regnes for å være den av Bahá'u'lláhs tekster som i størst grad retter seg mot alle mennesker uavhengig av religiøs tilhørighet. Boken sies å være både «de etiske kjernepunktene» i Bahá'u'lláhs budskap og å ha en inderlig og konsentrert form, med poetiske uttrykk.

Tekstene skal ha blitt til under Bahá'u'lláhs eksil i Bagdad, og det er vanlig å skildre profeten mens han «vandrer langs Tigris' bredder» og mottar åpenbaringene. 

## Teksten på norsk
* *Bahá'u'lláh. De skjulte ord*. Oversatt fra engelsk av Holger Hagan og Gunnar Lange-Nielsen. Gyldendal, 1977, 1988. 64 s. ISBN 82-90159-05-6 og ISBN 82-05-10694-0 (1977-utgaven)
* Teksten finnes også i antologien *[[Bahá’í-troens skrifter]]*, 2007

## Referanser


## Eksterne lenker
* Elektronisk utgave (arabisk del)
* Elektronisk utgave (persisk del)
425

## Begivenheter
*Buddhismen sprer seg til Sørøst-Asia. 
*Valentinian III blir romersk keiser
*Aetius leder en hær til Italia for å støtte den selvoppnevnte keiser Joannes
*Siste kjente bruken av skrifttypen demotisk (Egypt)

## Fødsler
*Zenon - østromersk keiser, død 4. april 491
*Zu Chongzhi - kinesisk matematiker

## Dødsfall
*10. oktober – Atticus, patriark i Konstantinopel
*Joannes - tronraner i det vestlige Romerriket
L

**L** er den tolvte bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører gruppen kalt konsonanter. Bokstaven *L* er en av de mest brukte bokstavene i mange språk og har en rekke forskjellige lyder, avhengig av språk og kontekst.

I engelsk, for eksempel, har den to hovedlyder: en klart definert l-lyd, som høres i ord som «leg», og en mørk l-lyd, som høres i ord som «balk». Bokstaven har en enkel form i typografi, bestående av en vertikal stang kalt skaftet og en diagonal stang kalt beinet. Bokstaven kan ha forskjellige varianter, inkludert en kursiv versjon, som ofte brukes i skrifttyper med et mer avslappet eller håndskrevet utseende.

Bokstaven *L* har også en rekke symboliske betydninger. I matematikk kan *L* representere en lengde, og den kan også brukes som en variabel i  formler. I elektroteknikk kan *L* representere en enhet for magnetisk induksjon kalt «henry». Bokstaven *L* kan også være en forkortelse for ord som «linje» eller «liste», og det er en viktig bokstav i mange akronymer og forkortelser.

Bokstaven *L* har en lang historie, og det er en av de eldste bokstavene i det latinske alfabetet. Bokstaven har sannsynligvis sin opprinnelse fra den etruskiske bokstaven *lau*, og det var en del av det etruskiske alfabetet før det ble inkludert i det latinske alfabetet. Bokstaven *L* har vært en viktig del av skriftsystemet i mange tusen år, og den fortsetter å være en viktig bokstav i dag, med mange praktiske og symboliske bruksområder.

## Alternative representasjoner av L

Fil:Semaphore Lima.svg|Semaforflaggrepresentasjon av L
Fil:LSF LettreL.jpg|L i fransk tegnspråk


## Annen bruk
* Innen elektrisitet er **L** en variabel for induktans.
* Innen industrien, særlig klær, betyr **L** «Large» (stor størrelse).
** På norske uniformer står **L** derimot for «Liten».
* På bilskilt med internasjonal koding, viser **L** at bilen er fra Luxembourg. 
* **L** som romertall betyr 50.
* Innen SI-systemet er **l** symbolet for liter (volum).
* I videospill er **L** forkortelse for Luigi, en figur i Nintendo-spill.
* En stor **L** festet bak på en bil betyr «learner», det vil si at føreren er under opplæring og øvelseskjører.
* I byen Chicago, Illinois finnes det et tog som kalles **L**.
* Innen kjemien kan **l** brukes for å vise at stoffet er flytende (*liquid*), for eksempel H2O (l) er vann i flytende form, ikke gass (g=*gas*) eller som is (s=*solid*).
* **[[L (bok)|L]]** er også en bok av Erlend Loe.
* En **L** etter et vitenskapelig navn på en art, betyr at arten først ble beskrevet av Carl von Linné.
* **L** er et av mange aliaser til den verdensberømte detektiven L Lawliet i **[[Death Note]]**, en japansk manga/anime serie.
* **L** brukes ofte som slang for «loser», både i betydningen «taper» og at noen har gjort en tabbe.

## Se også
* Tjukk L (retrofleks flapp), en uttalevariant av L-lyden
* Tynn L (lys L, apikal L, tungespiss-L), en uttalevariant av L-lyden

## Referanser
Herk-de-Stad

**Herk-de-Stad** (fransk:Herck-la-Ville) er en kommune i den belgiske provinsen Limburg.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Heusden-Zolder

**Heusden-Zolder** er en kommune i den belgiske provinsen Limburg. Heusden-Zolder er resultatet av to sammenslåtte kommuner, Heusden og Zolder som ble slått sammen 1. januar 1977. Heusden består av områdene Heusden sentrum, Berkenbos og Eversel. Zolder består av Zolder sentrum, Boekt, Viversel, Bolderberg og Lindeman.

Heusden-Zolder har om lag 2000 immigranter fra ulike deler av verden, mange av dem kom opprinnelig som gjestearbeidere for å arbeide i kullgruvene på 1960-tallet. Etter at kullgruvene ble lagt ned valgte de fleste å forbli i kommunen.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Nieuwerkerken

**Nieuwerkerken** er en kommune i den belgiske provinsen Limburg. Området består av fire delkommuner: Binderveld, Wijer, Kozen og Nieuwerkerken.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Höganäs

**Höganäs** er en by i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Den er administrasjonssenter for Höganäs kommune. I 2010 hadde tettstedet Höganäs  innbyggere.

## Historie

På 1500-tallet var Höganäs et fiskevær. Senere har ulike næringsveger satt sitt preg på stedet. På slutten av 1700-tallet tok utvinning av steinkull til og Höganäs ble et gruvesamfunn. På 1800-tallet kom teglindustri og framstilling av leirvarer. I 1885 fikk Höganäs jernbanetilknytning med linjen Höganäs–Åstorp og i 1887 ble havnen utbygd.

I 1907 ble Höganäs bruk og fiskeværet Höganäs slått sammen til *[[municipalsamhälle]]*. Höganäs fikk bystatus i 1936.

## Referanser
Hörby

**Hörby** er et svensk tettsted i Skåne län i landskapet Skåne. Det er Hörby kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

## Referanser
Opglabbeek

**Opglabbeek** er en tidligere kommune i den belgiske provinsen Limburg. Opglabbeek fusjonerte i 2019 med Meeuwen-Gruitrode ble en del av Oudsbergen kommune.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Sint-Truiden

**Sint-Truiden ** (fransk: Saint-Trond) er en kommune i den belgiske provinsen Limburg. I kommunen ligger et av Belgias tretten beginerhus som i 1998 ble innskrevet på UNESCOs verdensarvliste, het begijnhof van Sint-Agnes.

## Sint-Truidens beginerhus
Beginerhusene i Sint-Truiden 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hedmarken

**Hedmarken** (også kalt **Hedemarken**) er et distrikt i Innlandet fylke på østsiden av innsjøen Mjøsa. Distriktet omfatter fire kommuner med til sammen 97 049 innbyggere (1. januar 2023) og dekker et areal på 2&nbsp;726 km². Regionsenteret er byen Hamar. I tillegg har Brumunddal og Moelv bystatus.

## Kommuner
Hedmarken er inndelt i fire kommuner:

### Kommuneinndelingshistorikk
I 1838 ble området inndelt i kommunene Stange, Romedal, Løten, Vang, Nes og Ringsaker. I 1848 ble Hamar skilt ut som bykommune av Vang. I 1891 ble Furnes skilt ut som egen kommune av Vang. (Kilde: Brøgger, Waldemar: Norge. Geografisk leksikon. Cappelen, 1963). I 1964 ble Romedal innlemmet i Stange, og Furnes og Nes innlemmet i Ringsaker. I 1990 ble Vang innlemmet i Hamar.

## Administrative inndelinger
Området utgjorde tidligere Hedemarken fogderi. Kirkelig er Hedmarken inndelt i  Hamar domprosti og Ringsaker prosti. Distriktet utgjør domsmyndighetsområdet til Hedmarken tingrett under Eidsivating lagdømme. De fire kommunene samarbeider i regionrådet for Hamarregionen.

## Tettsteder
Tettsteder på Hedmarken, rangert etter innbyggertall 1. januar 2018 (kommune i parentes):

*Hamar – 27 665 (Hamar, Ringsaker og Stange)
*Brumunddal – 10 318 (Ringsaker)
*Bekkelaget – 6 538 (Stange)
*Moelv – 4 315 (Ringsaker)
*Stange – 3 069 (Stange)
*Løten – 2 804 (Løten)
*Ilseng – 966 (Stange og Hamar)
*Ingeberg – 798 (Hamar)
*Ådalsbruk – 772 (Løten og Stange)
*Brenneriroa – 764 (Løten)
*Romedal – 623
*Gata – 528 (Stange)
*Slemsrud – 518 (Hamar)
*Tangen – 508 (Stange)
*Blæstadgrenda – 412 (Hamar)
*Sørbygdafeltet – 410 (Stange)
*Kylstad – 407 (Ringsaker)
*Tingnes – 378 (Ringsaker)
*Mesnali – 387 (Ringsaker
*Stavsjø – 228 (Ringsaker)

### Byer
Hamar ble første gang grunnlagt som kjøpstad midt på 1000-tallet, men byen ble lagt ned i annen halvdel av 1500-tallet etter å ha blitt brent ned. I 1848 ble Hamar grunnlagt på ny som kjøpstad. Brumunddal og Moelv fikk bystatus gjennom kommunestyrevedtak i 2010.

## Historie
Hedmarken var en del av det historiske fylket Heinafylki som også inkluderte nåværende Gjøvik kommune. Heinafylki tilhørte den historiske landsdelen Opplandene og Eidsivatingets rettskrets.

På romani kalles området *Hea*.

## Annet
Hedmarken omtales av og til som Hedemarken. Klagenemnda for stedsnavnssaker vedtok i 2003 å følge nedarvet lokal uttale, og Hedmarken uten e er heretter det offisielle navnet. Distriktet har gitt navn til Hedemarkens amt, senere Hedmark fylke og fylkeskommune, selv om det bare utgjør en liten del av fylket.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Turforslag til Hedmarken og Hedmarksvidda på DNT og NRKs nettsted ut.no  
* Hamarregionen
Tessenderlo

**Tessenderlo ** er en kommune i den belgiske provinsen Limburg. Dette er hvor de tre belgiske provinsene Limburg, Flamsk Brabant og Antwerpen møtes foran Averbode kloster.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Hvannadalshnjúkur

**Hvannadalshnjúkur** (eller **Hvannadalshnúkur**) er Islands høyeste fjell med 2&nbsp;110 moh. Fjellet er en stratovulkan, og er omkring 700 000 år gammel. Vulkanen har de siste 1000 årene hatt to utbrudd. Utbruddet i 1362 er Islands største i historisk tid. Det som fant sted i 1727–28 var kraftig, men ikke like voldsomt.

Hvannadalshnjúkur er det høyeste punktet av Öræfajökull (en del av isbreen Vatnajökull). Turen frem og tilbake er 23 km lang og tar normalt 10-15 timer å bestige. Fjellet er vanskelig å komme til. Det ligger langt fra folk, og inne på isen. Utgangspunktet for å nå Hvannadalshnjúkur er Svínafell ved Þjoðvegur (100 moh.). Herfra går det to stier inn til Öræfajökull, men ikke inn til selve fjellet. Det går turer med fører inn til Hvannadalshnjúkur.

Fram til 2005 ble fjellets høyde oppgitt til 2&nbsp;119 meter, men nye GPS-målinger viste at den riktige høyden på toppen var 2&nbsp;110 meter over havet.

## Fotnoter
Informasjonskløft

En **informasjonskløft** er det skillet som finnes mellom to eller flere befolkningsgrupper eller sosiale lag med bakgrunn i at den ene gruppen vet noe den andre gruppen ikke vet, som gir den første gruppen et fortrinn i forhold til den andre. Mediebruk kan forsterke sosiale skiller eller ulikheter mellom grupper – altså skape informasjonskløfter.

Tradisjonelt har informasjonskløftene gått mellom de som har vært utdannede; de som kunne lese, skrive og ta til seg kunnskap og de som ikke har gått grunnleggende skolegang. I vår tid er skillet mellom hvem som kan å bruke internett til å skaffe seg informasjon. Internettet er kanskje den viktigste og stadig mer brukte informasjonskanalen vi har. Og den er stadig under videre utvikling. I denne kløften er det de unge som kommer best ut, mens gamle mennesker ofte ikke har rørt en datamaskin. Informasjonskløfter skapes ofte fordi grupper benytter seg av forskjellig teknologi, språk eller at man benytter seg av forskjellige informasjonkanaler. 

Konsekvenser av en langvarig informasjonskløft er at en gruppe av samfunnet blir ekskludert ut av det og ikke får mulighet til å delta i samfunnsdebatten på linje med andre borgere. På mange vis er dette en trussel mot demokratiet. Et velfungerende demokrati er nemlig avhengig av at flest mulig deltar i samfunnsdebatten, slik at man kan få mest mulig riktige beslutninger. For å ha et velfungerende demokrati må flesteparten av medlemmene i demokratiet kunne være med i samfunnsdebatten. For å få til det må alle ha det samme grunnlaget å diskutere på.
Liste over tidligere britiske kolonier

**Liste over tidligere britiske kolonier** omfatter tidligere kolonier, protektorater og mandatområder i Det britiske imperiet. 

## Europa
*1708–1757 og 1782-1802 &nbsp;Menorca
*1800–1964 &nbsp;Malta
*1807–1890 &nbsp;Helgoland
*1809–1864 &nbsp;De joniske øyer
*1878–1960 &nbsp;Kypros

## Nord-Amerika

*1607–1776 &nbsp;De tretten koloniene (USA)
*1670–1931 &nbsp;Canada
*1583–1947 &nbsp;Newfoundland-dominionen

## Latin-Amerika og Karibia

*1605–1979 &nbsp;Saint Lucia
*1623–1983 &nbsp;Saint Kitts og Nevis
*1624–1966 &nbsp;Barbados
*1625–1650 &nbsp;Saint Croix
*1627–1979 &nbsp;Saint Vincent og Grenadinene
*1629–1641 og 1670–1688 &nbsp;St. Andrew og Providence
*1632–1981 &nbsp;Antigua og Barbuda
*1643–1860 &nbsp;Bay Islands
*1651–1667 &nbsp;Willoughbyland (Surinam)
*1655–1850 &nbsp;Mosquitokysten (Nicaragua)
*1655–1962 &nbsp;Jamaica
*1670–1973 &nbsp;Bahamas
*1671–1816 og 1833-1960 &nbsp;Leewardøyene
*1762–1974 &nbsp;Grenada
*1763–1978 &nbsp;Dominica
*1831–1966 &nbsp;Britisk Guiana (Guyana)
*1833–1960 &nbsp;Windwardøyene
*1871–1964 &nbsp;Britisk Honduras (Belize)
*1889–1962 &nbsp;Trinidad og Tobago

## Afrika
*1792–1961 &nbsp;Sierra Leone
*1795–1931 &nbsp;Sør-Afrika
*1816–1965 &nbsp;Gambia
*1868–1966 &nbsp;Basutoland (Lesotho)
*1874–1957 &nbsp;Gullkysten(Ghana)
*1882–1922 &nbsp;Egypt
*1884–1966 &nbsp;Bechuanaland (Botswana)
*1884–1960 &nbsp;Britisk Somaliland
*1888–1980 &nbsp;Sør-Rhodesia (Zimbabwe)
*1890–1962 &nbsp;Uganda
*1890–1963 &nbsp;Zanzibar
*1891–1964 &nbsp;Nyasaland (Malawi)
*1893–1968 &nbsp;Eswatini (Swaziland)
*1895–1920 &nbsp;Britisk Østafrika
*1899–1956 &nbsp;Anglo-egyptisk Sudan
*1900–1960 &nbsp;Nigeria
*1911–1964 &nbsp;Nord-Rhodesia (Zambia)
*1919–1961 &nbsp;Britisk Kamerun (Kamerun)
*1920–1963 &nbsp;Kenya
*1922–1961 &nbsp;Tanganyika (Tanzania)

## Asia

*1665–1947 &nbsp;Britisk India (India, Pakistan, Bangladesh og Burma)
*1762–1764 &nbsp;Filippinene
*1795–1948 &nbsp;Ceylon (Sri Lanka)
*1796–1965 &nbsp;Maldivene
*1819–1957 &nbsp;Singapore
*1826–1957 &nbsp;Malaysia
*1839–1967 &nbsp;Aden
*1841–1997 &nbsp;Hongkong
*1888–1984 &nbsp;Brunei
*1891–1971 &nbsp;Muscat og Oman-protektoratet (Oman og De forente arabiske emirater)
*1898–1930 &nbsp;Weihaigarnisonen
*1918–1961 &nbsp;Kuwait-protektoratet
*1920–1932 &nbsp;Mesopotamiamandatet (Irak)
*1921–1946 &nbsp;Transjordan (Jordan)
*1923–1948 &nbsp;Palestinamandatet

## Oseania

*1788–1931 &nbsp;Australia
*1824–1980 &nbsp;Ny-Hebridene (Vanuatu), kondominium med Frankrike
*1840–1931 &nbsp;New Zealand
*1874–1970 &nbsp;Fiji
*1884–1949 &nbsp;Papua Ny-Guinea
*1888–1965 &nbsp;Cookøyene
*1889–1948 &nbsp;Unionøyene (Tokelau)
*1892–1979 &nbsp;Gilbert- og Elliceøyene
*1893–1978 &nbsp;Britiske Salomonøyene
*1900–1970 &nbsp;Tonga
*1900–1974 &nbsp;Niue

## Se også
*Liste over nåværende britiske kolonier
*Det britiske imperiet

## Kilder
* WorldAtlas: Former British Colonies Besøkt 4. januar 2025
Houthalen-Helchteren

** Houthalen-Helchteren** er en kommune i den belgiske provinsen Limburg.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Tråstad skanse

**Tråstad skanse**, tidligere **Vingersund skanse**, er en del av de gamle festningsanleggene ved Kongsvinger i Innlandet, anlagt på 1600-tallet til forsvar mot Sverige. 

De første festningsanleggene ble anlagt ved bredden av Glomma. Tråstad skanse ble bygget i 1658 på vestsiden av Glomma ved gården Tråstad. Skansen var viktig for å sikre fergestedet over Glomma.

På begynnelsen av 1900-tallet startet moderniseringen av det norske forsvaret. Glomma-linjen ble et nytt begrep, en festningslinje fra Halden i sør til Elverum i nord. Tråstad skanse inngikk som en liten del av dette forsvarsverket.

I september 1939 ble det gjort funn som førte til arkeologiske utgravninger ved skansen. Krigsskolen hadde øvelse på Tråstad Nordre, og under graving av en skyttergrav ble det like ved Tråstad skanse funnet en samling gjenstander av bronse og jern og noen få perler.  Disse stammer utvilsomt fra en kvinnegrav fra vikingtiden.

## Eksterne lenker
*
Tråstad

**Tråstad** er en bydel i Kongsvinger. Den ligger lengst sørøst i den delen av byen som ligger nord for Glomma. Bydelen er oppkalt etter to gårder, Nord- og Sør-Tråstad, som eide mye av det området som senere skulle bli starten på Kongsvinger by.

En av de viktigste veiene fra Sverige og inn mot Oslo krysset frem til midten av 1800-tallet elven Glomma ved fergestedet ved Tråstad. For å hindre svenskene i å krysse elven ble Tråstad skanse anlagt på stedet. Senere ble forsvaret styrket ved byggingen av Kongsvinger festning høyere opp på Tråstadberget. Brobygging har senere flyttet stedet der veien krysser Glomma vestover og vekk fra Tråstad.

Dagens Tråstad består av boligområder, Tråstad ungdomsskole og flere idrettsanlegg, hvorav Kongsvingerhallen og tennisanlegget er de mest dominerende.
Meeuwen-Gruitrode

**Meeuwen-Gruitrode** er en tidligere kommune i den belgiske provinsen Limburg. Meeuwen-Gruitrode ble fusjonert med Opglabbeek i 2019 og ble en del av Oudsbergen kommune.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Alken

:*Flere betydninger*: Alken (kjemi)

**Alken** er en kommune i den belgiske provinsen Limburg.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Tongeren

**Tongeren** er en kommune i den belgiske provinsen Limburg. 

Tongeren er den eldste byen i Belgia. Den ble grunnlagt som romersk millitærleir, Castrum omtrent 15. f.Kr. Byen som utviklet seg av det het *Atuatuca Tungrorum* og var administrativt sentrum for distriktet Tungri. En romersk bymur fra det andre århundre er delvis bevart. 

Tongeren var hovedete for den katolske helgenen Sankt Servatius som var byens biskop i den senromerske periode og døde sannsynligvis 384. Han flyttet bispsetet til Maastricht, 25 km lengre mot nordøst, etter at germanske stammer hadde begynt å presse på Romerrikets grenser.

Fra middelalderen er særlig byens katedrale bevart. 1 1677, under den fransk-nederlandske krigen ble byen brent ned nokså fullstendig av troppene til Ludvig XIV av Frankrike. Byen klarte ikke å reise seg etter denne katastrofen. Først etter 1830 vant byen igjen i betydning. 


  Fil:Tongeren_Innenstadt.jpg
  Fil:Ambiorix.jpg|Ambiorix
  Fil:Tongeren_Basilika.jpg|Basilika


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Voeren

**Voeren** (fransk: Fourons) er en kommune i den belgiske provinsen Limburg. Voeren ligger som en eksklave imellom Liège og Nederland. Kommunen består av seks delkommuner: Moelingen (Mouland), Sint-Martens-Voeren (Fouron-Saint-Martin), Remersdaal (Rémersdael), Sint-Pieters-Voeren (Fouron-Saint-Pierre), Teuven og 's-Gravenvoeren (Fouron-le-Comte). Kommunen ligger på språkgrensa mellom nederlandsk og fransk og er en så kalt fasilitetskommune for fransk, som betyr at kommunen er pålagt å tilby sine minoritetsspråklige innbyggere kommunale tjenester på fransk om ønskelig. Kommunen har fått sitt navn fra elva Voer som renner gjennom den. Flanderns høyeste punkt, landsbyen Remersdaal som ligger på 287,5 moh., ligger også i Voeren.

## Språkstriden
I området som i dag utgjør Voeren ble det tradisjonelt snakket limburgsk, ei nederlandsk dialekt, men på grunn av kommunens beliggenhet på grensa mellom fransk og nederlandsk og fransks status som administrativt språk i Liège, hadde kommunen i 1947 et knapt flertall av fransktalende innbyggere. Da språkgrensa mellom fransk og nederlandsk ble fastlagt i 1963 gikk de kommunene som i dag utgjør Voeren fra å ligge i den vallonske provinsen Liège til å bli en limburgsk enklave mellom Liège i sør og Nederland i nord. Dette skjedde mot de fransktalende innbyggernes og de pro-Lièges vilje og kommunen ble en av språkstridens eple. Mellom 1979 og 1987 nådde konflikten sitt klimaks, med voldsomme demonstrasjoner, gatekamper, nedtaging av tospråklige veiskilt og regjeringsskifte i Belgia. I 1994 fikk kommunen et eget fransk kultursenter, men konflikten kulminerte først i 2000 da det nederlandskspråklige partiet fikk flertall i kommunestyret, mye på grunn av at de tilflyttede nederlenderne hadde fått stemmerett fordi EU-borgere i 1999 hadde fått stemmerett ved lokalvalg.

## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Lanaken

**Lanaken** (limburgsk: *Lôneke*) er en kommune i den belgiske provinsen Limburg. Lanaken kommune består av de følgende landsbyer: selve Lanaken, Rekem, Neerharen, Gellik, Veldwezelt, Smeermaas og Kesselt. Kommunen ligger inntil grenseelven Maas mot Nederland, og en god del av innbyggerne er nederlendere som arbeider i Maastricht, en nederlandsk storby som ligger på begge sider av elven.

Det arkeologiske funnstedet Veldwezelt-Hezerwater (steinalderen) ligger i kommunen. Den maleriske Oud-Rekem var frem til 1791 sete for riksgrevskapet Rekem (Reckheim). Her er d’Aspremont-Lynden -grevenes renessanseslott (restauret i 1990-årene), som fra 1800-tallet ble benyttet som psykiatrisk klinikk. Ved Neerhaaren ligger det tidligere cistercienserklosteret Hocht, grunnlagt på 1100-tallet. Pietersheim, et 80 hektar stort offentlig tilgjengelig parkanlegg med et hotell som tidligere var slottet til den belgiske grenen av prinsen av Merodes familie; her er også ruinene av en middelalderborg.

Eldre navneformer er *Lodenaken* (1106-11), *Luthenachen* (1141), *Lodenache* (1147), *Ludenachen* (1153), *Lodenach* (1178), *Ludenaccher* (1222).

Musikkpedagogen Edgar Willems ble født i Lanaken i 1890.

## Bilder

Hochtabdissenkwartier.jpg|Hochtabbediet i Lanaken
Oud-Rekem-Kasteel d'Aspremont-Lynden (2).JPG|d'Aspremont-Lynden-slottet i Rekem
Lanaken1.jpg|Maas sett fra Lanaken


## Referanser
 

## Eksterne lenker
*
Aalst

**Aalst** er en kommune i den belgiske provinsen Øst-Flandern. Den ligger ved elva Dender, midt imellom Brussel og Gent. I byen finnes tekstilindustri og humlehandel. St. Martinskirken (Aalst), som ble påbegynt i 1481, har Europas eldste klokkespill.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Denderleeuw

**Denderleeuw** er en kommune i den belgiske provinsen Øst-Flandern.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
* Kommunens nettside
Ninove

**Ninove** er en kommune i den belgiske provinsen Øst-Flandern. Det legenariske sykkelløpet Flandern rundt går i mål her.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Hamme

**Hamme** er en kommune i den belgiske provinsen Øst-Flandern. 
Den er kjent for den spesielle sennepen, som er særegen for regionen.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Assenede

**Assenede** er en kommune i den belgiske provinsen Øst-Flandern med grense mot Nederland.

## Delkommuner

Kommunen består av fire delkommuner; 
I - Assenede
II - Boekhoute
III - Bassevelde
IV - Oosteeklo

Assenede er en av de eldste landsbyene i hele Flandern og er tidligst omtalt fra skrifter så langt tilbake som på 900-tallet.

## Bildegalleri

Fil:Onroerenderfgoed 76371 Oosteeklo2012.jpg|Gammelt og tradisjonelt hus i Oosteeklo
Fil:Boekhoute - Heilig Kruiskerk 1.jpg|Helligkreuzkirke i Boekhoute
Fil:Oosteeklo - Heilig Kruis en Onze-Lieve-Vrouwkerk 3.jpg|Heiligkreuz- und Liebfrauenkirche Oosteeklo
Fil:Assenede - Gemeentehuis 1.jpg|Rådhuset i Assenede


## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
659

## Begivenheter
* Wulfhere overtok etter Oswiu av Northumbria som Konge av Mercia.

## Fødsler
* He Zhizhang, kinesisk dikter på Tangdynastiets tid.

## Dødsfall
* 17. mars &ndash; Den hellige Gjertrud av Nivelles (født 626), abbedisse i benediktinerklosteret i Nivelles, saligkåret straks etter sin død. Hun er skytshelgen for spinnersker, reisende og hjemløse. Hun er også de dødes helgen.
658

## Dødsfall
*27. november – Klodvig II, konge i Neustria og Burgund
*Erkinoald, rikshovmester i Neustria og Burgund
657

## Begivenheter
* 2. juni – Pave Eugenius I blir gravlagt i Peterskirken

## Dødsfall
* Ammar ibn Yasir, en av Muhammeds mest kjente følgesvenner
656

## Begivenheter
*Tronraneren Childebert den adopterte tar makten i Austrasia

## Dødsfall
*1. februar – Sigibert III, konge av Austrasia
*Påsketiden – Peada av Mercia, myrdet
655

## Begivenheter
*15. november – Slaget ved Winwaed: mellom kongene Penda av Mercia og Oswiu av Northumbria. Det endte i nederlag for Mercia, og Pendas død.

## Dødsfall
*Penda av Mercia, falt i slag
652

## Begivenheter
*Rodoald blir konge i Det langobardiske kongerike.

## Fødsler
*Klotar III, konge av Neustria og Burgund (d. 673)
*Konstantin IV, østromersk keiser (d. 685)

## Dødsfall
*Rothari, konge i Det langobardiske kongerike
651

## Begivenheter
*Den arabiske invasjonen av Persia ender med at Yazdegird III blir drept og sasanide-dynastiet tar slutt.

## Dødsfall

*Yazdegird III, konge i Persia
650

## Begivenheter
*Islam spres til mesteparten av Midtøsten og Nord-Afrika

## Fødsler
*Dagobert II, konge av Austrasia
De Pinte

**De Pinte** er en kommune i den belgiske provinsen Øst-Flandern.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
* Kommunens nettside
653

## Begivenheter
*Recceswinth blir vestgoternes konge i Spania
* Aripert I blir konge i Det langobardiske kongerike

## Fødsler
* Childerik II, frankernes konge

## Dødsfall
* Chindasuinth, vestgoternes konge
* Honorius, erkebiskop av Canterbury
* Rodoald, konge i Det langobardiske kongerike
654

## Begivenheter
* Oswiu av Northumbria var frem til dette år den siste Konge av Bernicia, han innledet sin andre periode som Konge av Deira samt ble den første Konge av Northumbria.
* Den saksisk munk ved navn Botolph grunnla et kloster ved elven Witham, grunnlaget for dagens Boston i grevskapet Lincolnshire i det vestlige England.
* Rhodos ble angrepet av muslimske umajjadehæren til Muawiyah.
* Eugenius I ble utnevnt til katolsk pave.
* Pyrrhos I var igjen patriark av Konstantinopel in noen små perioder.
* Jumiègesklosteret ble grunnlagt av sankt Philibert, Philibert av Jumièges.

## Dødsfall
* 24. november &ndash; Keiser Kotoku av Japan (født 596), keiser siden 645, den 36. keiser av Japan.
;Ukjent dødsdato
* Dunchad av Dalriada, konge av Dalriada i dagens Skottland fra ca. 650 til sin død, falt i slaget ved Strath Ethairt.
* Anna av East Anglia, konge av East Anglia fra 635 frem til hun ble myrdet.
Gent

**Gent** (fransk: *Gand*) er en bykommune i den belgiske provinsen Øst-Flandern.

I middelalderen var Gent den nest største byen i Nord-Europa etter Paris, på grunn av sin store tekstilproduksjon.

## Økonomi
Havnen i Gent, nord i byen, er den tredje største i Belgia. Havnen er tilknyttet havet gjennom Gent-Terneuzenkanalen.

Universitetet i Gent og mange forskningsorienterte selskaper holder til i sentrum og sør i byen. Som den største byen i Øst-Flandern har Gent også mange sykehus, skoler og kjøpesentre.

Turismen er sterkt økende og sysselsetter stadig flere.

Gentsystemet er et system for arbeidsledighetstrygd som er oppkalt etter Gent hvor systemet først ble benyttet.

## Turisme

### Arkitektur
Mye av byens middelalderarkitektur er intakt og er svært godt vedlikeholdt. Sentrum er det største bilfrie by-område i Belgia. Interessante steder er St. Bavo-katedralen, klokketårnet, Gravensteenslottet og den utmerkede arkitekturen langs den gamle havnen Graslei. Gent har ivaretatt en fin blanding av nåtid og historie og er ikke noen død museumsby. Byen huser også et vakkert operahus og flere teatre.

### Restauranter
Som de fleste belgiske byer har Gent et rikt nasjonalt og internasjonalt serveringstilbud. Spesielt det hyggelige småhusområdet «Patershol» har mange restauranter. «Sleepstraat» litt lengre nord har mange tyrkiske restauranter. Byen har ellers et rikt uteliv med mange konserter.

### Festivaler
Gent er vertskap for noen store festivaler som den store Gentse Feesten (bokstavelig «Gentfesten»), I Love Techno, Flanders International Film Festival Ghent og Festival van Vlaanderen (Flandernfestivalen).

### Museer
 Viktige museer i Gent er Museum voor Schone Kunsten (Museum of Fine Arts), med bilder av Hieronymus Bosch, Jean Fouquet og mange flamske kunstnere. SMAK (Stedelijk Museum voor Actuele Kunst (Bymuseet for Samtidskunst)), med arbeider fra det 20. århundret av bl.a. Joseph Beuys og Panamarenko; og Designmuseet. Det er også et museum som presenterer Gents industrielle styrke, Museum voor Industriële Archeologie en Textiel (MIAT). Her finner du gjenskapt verksteder og butikker fra 1800-tallet og kan se vevemaskinene som står igjen i denne bygningen. Gravensteenslottet er også et museum som viser slottets utvikling siden det ble bygget i 1180. En del av slottsmuseet er også viet gamle tourturredskaper.

Gentalteret er Gents store attraksjon med malerier utført mellom år 1420 og 1432 av Hubert og Jan van Eyck. Alterskapet kan sees i St Bavo-katedralen.

## Samferdsel

De to Europaveiene E17 og E40 krysser ved Gent. Byen har også den tredje største jernbanestasjonen i Belgia.
Lokalt domineres kollektivtrafikken av busser og trikker. Gent er meget godt tilrettelagt for syklister. Mange av byens gamle torg er bygget om og har nå flere etasjer med parkeringshus under seg.

## Kjente personer
Kjenter personer som ble født, bodde eller døde i Gent:
* Karl V
* Charles De Smedt
* Victor Horta
* Jacques Rogge
* Kevin De Bruyne

## Galleri

File:Gand-canale.jpg|
Image:JacobVAGent.JPG| 
Image:Ghent canal, night.jpg|
Image:Ghent hist centrum 2.jpg|


## Referanser




## Eksterne lenker
*
Melle

**Melle** kan være
* Melle (Belgia), en by i Østflandern (Belgia)
* Melle (Niedersachsen), en by in Niedersachsen (Tyskland)
* Melle (Piemonte), en kommune i provinsen Cuneo i regionen Piemonte i det nordlige Italia

## Se også

* Mele
Lokeren

**Lokeren** er en kommune i den belgiske provinsen Øst-Flandern. Fotballaget KSC Lokeren Oost-Vlaanderen kommer fra byen og spiller hjemmekampene sine på Daknamstadion.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
*
Sint-Niklaas

**Sint-Niklaas** er en kommune i den belgiske provinsen Øst-Flandern.

Kommunen utgjør selve byen Sint-Niklaas og byene Belsele, Nieuwkerken-Waas og Sinaai. Sint-Niklaas er hovedstaden og den fremste byen i regionen Waasland som strekker seg over provinsene Øst-Flandern og Antwerpen. Byen er kjent for å ha det største markedsplassen i Belgia. Byen har sitt navn etter kirken til sankt Nikolas av Myra som ble bygd på 1200-tallet.

## Referanser
 



## Eksterne lenker
* Kommunens nettsider
645

## Begivenheter
* I 645 angrep Penda av Mercia Wessex, og kong Cenwealh måtte gå i eksil.
** Cenwealh ble avsatt som konge og Penda innsatt som konge av Wessex.
* Fayuantempelet ble bygget under Tang-dynastiets keiser Taizong.
* Ichoyahb II gikk av som katolikos-patriarken av Østens kirke i Persia, han hadde vært i denne rollen siden 628.
* Keiser Kotoku etterfulgte Kogyoku som Keiser av Japan.

## Fødsler
* Ecgfrith av Northumbria (d. 685), konge av Northumbria fra 670 og frem til sin død.
* Yazīd ibn Mu‘āwiya ibn Abī Sufyān (d. 683), den andre kalifen av Ummayadekalifatet og den første kalifen utenfor Muḥammads familie som arvet stillingen fra sin far.
Oberösterreich

:*For den *historiske* betydningen av *Oberösterreich* se [[Oberösterreich (historisk)|her]].
 

*'Oberösterreich** er en [[Østerrikes delstater|delstat]] i [[Østerrike]] (uttales «<span style="text-decoration:underline;">å:</span>b<sup>a</sup>-østeraikj»).
Den grenser til [[Tyskland]] ([[Bayern]]), [[Tsjekkia]] ([[Sydböhmen]]) samt de østerrikske delstatene [[Niederösterreich]], [[Steiermark]] og [[Salzburg (delstat)|Salzburg]].

== Geografi ==
Oberösterreich ligger på begge sider av [[Donau]], som gjennomstrømmer delstaten fra vest mot øst.
Andre viktige elver er [[Inn]], [[Enns (elv)|Enns]] og [[Traun (Donau)|Traun]].

Oberösterreich deles ofte grovt inn i fire regioner eller «kvartaler»:
I [[Traunviertel]] lengst sør har Oberösterreich del i høyfjell som Dachstein og Totes Gebirge.
Resten av delstaten ligger utenfor (dvs. nord for) [[Alpene]], men er likevel nokså bakkete.
[[Innviertel]] i vest ligger ved siden av [[Inn]] og den bayerske grensen, [[Hausruckviertel]] mellom Traun- og Innviertel, og [[Mühlviertel]] ligger lengtst nord mellom Donau og Tsjekkia.

== Administrativ inndeling ==
Delstatens hovedstad er Linz. Den består forøvrig av 445 kommuner (''Gemeinden'') i 15 distrikter (''Bezirke''), som er oppkalt etter distriktenes forvaltningssted, og tre bydistrikter (''Statutarstädte''):
* [[Braunau am Inn]]
* [[Eferding]]
* [[Freistadt]]
* [[Gmunden]]
* [[Grieskirchen]]
* [[Kirchdorf an der Krems]]
* [[Linz]] (bydistrikt)
* [[Linz-Land]]
* [[Perg]]
* [[Ried im Innkreis]]
* [[Rohrbach]]
* [[Schärding]]
* [[Steyr]] (bydistrikt)
* [[Steyr-Land]]
* [[Urfahr-Umgebung]]
* [[Vöcklabruck]]
* [[Wels]] (bydistrikt)
* [[Wels-Land]]

== Historie ==
Oberösterreich består av områder som [[hertugdømme]]t Østerrike ervervet fra [[Bayern]] mellom [[1180]] og [[1779]].
Det siste området som på denne måten ble oberösterriksk, var [[Innviertel]].
Siden disse nye områdene lå ovenfor elven [[Enns]], en bielv til Donau som tidligere hadde vært grenseelven mellom Østerrike og Bayern, ble de kalt for ''Österreich ob der Enns'' («Østerrike ovenfor Enns»).
Dette ga senere opphav til betegnelsene Oberösterreich.

Etter [[første verdenskrig]] ble Oberösterreich fra og med [[1921]] en av [[delstat]]ene i den nyoppretta republikken Østerrike.
Mellom [[1938]] og [[1945]] het distriktet (som ''[[Gau (Tyskland)|Reichsgau]]'' i det [[tredje riket]]) **Oberdonau''' fordi nazistene ville fremheve enheten med Tyskland ved å unngå navnet Østerrike.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
642

## Begivenheter

*5. oktober – Slaget ved Maserfield; Penda av Mercia beseiret og drepte Oswald av Northumbria.
*Araberne beseirer perserne ved Nahavand.
*Chindasuinth blir vestgoternes konge.
*Flaochad rikshovmester i Burgund, etterfulgt av Erkinoald.

## Dødsfall

*5. oktober – Kong Oswald av Northumbria
*Flaochad, rikshovmester i Burgund
641

## Begivenheter
* Konstantin III blir keiser i Østromerriket
* Erkinoald blir rikshovmester i Neustria

## Dødsfall
* Jomei, keiser i Japan
* 11. februar - Herakleios, keiser i Østromerriket
640

## Begivenheter

*ca. 20. januar – Eorcenberht av Kent ble konge etter faren Eadbalds død.
*Tulga blir vestgoternes konge

## Fødsler
St.Kilian – Apostel og martyr

## Dødsfall

*20. januar – Kong Eadbald av Kent
*16. august  – Arnulf av Metz, frankisk adelsmann og biskop
*27. november – Pipin av Landen, rikshovmester i Austrasia
*Chintila, vestgoternes konge
639

## Begivenheter
*Klodvig II blir konge av Neustria og Burgund
*Aega blir rikshovmester i Neustria og Burgund

## Dødsfall
* 19. januar – Dagobert I, frankernes konge
Vend

**Vend Marketplaces ASA** (**Vend**), tidligere Schibsted ASA (Schibsted), er et nordisk markedsplasselskap med virksomhet innen mobilitet, eiendom, jobb og sirkulær handel. Selskapet driver digitale markedsplasser i Norden.

Vend er notert på Oslo Børs og hadde om lag 14 prosent eierandel i Adevinta. I 2024 solgte selskapet 60 prosent av sin eierandel i Adevinta for om lag 24 milliarder kroner.

## Historikk
Selskapets opprinnelse går tilbake til 1839, da et trykkeri ble etablert i Oslo. Dette utviklet seg senere til Schibsted, et nordisk medieselskap med virksomhet innen aviser og digitale tjenester. På 1990-tallet startet Schibsted utvikling av digitale rubrikkannonser.

I 2000 ble FINN lansert i Norge. I 2003 kjøpte selskapet svenske Blocket. I 2009 ble Tori lansert i Finland. På 2010-tallet ble det satset på mobilutvikling, blant annet med lansering av FINN-appen i 2012.

I 2019 ble de internasjonale markedsplassene skilt ut i Adevinta ASA, som ble børsnotert. Etter dette konsentrerte selskapet virksomheten om Norden.

I 2024 ble markedsplass- og medievirksomheten delt i separate enheter. I 2025 skiftet Schibsted Marketplaces navn til Vend.

I desember 2025 solgte Vend selskapet Mittanbud Marketplaces  til Verdane AS.

## Ledelse
Den 7.&nbsp;juni 2024 ble Christian Printzell Halvorsen ny konsernsjef i Vend Marketplaces ASA.

## Referanser


## Eksterne lenker
*  
*
644

## Begivenheter

* Umar ibn al-Khattab, islams andre kalif dør.
* Uthman ibn Affan blir islams tredje kalif.
638

## Begivenheter
* Syria og Jerusalem blir erobret av muslimske hærer.
* Torcello blir sete for biskopene av Altinum frem til 1689.
* I juni finner det sjette konsilet i Toledo sted.
* Den muslimske kalenderen innføres.
Landskap i Norge

**Landskap i Norge** er, i motsetning til Sverige og Finland, ikke en offisiell betegnelse på nåværende eller tidligere administrative provinser, men kan brukes i den rent språklige, beskrivende betydningen, i naturgeografisk eller historisk forstand. 

Norge har mange daler som kan kalles landskap. Historisk, og i en nordisk sammenheng, ender landskapsnavn ofte på etterstavelsene *-land* eller *-fylke*, noe som peker tilbake på de gamle småkonge- og jarledømmene fra før Norges samling. Noen er gamle folkeland, som Romerike , raumenes rike, eller Hadeland, hadenes land. Flere av disse landskapene finnes den dag i dag. Landskap må likevel ikke forveksles med fylke eller landsdel, selv om noen gamle landskapsnavn er tatt i bruk som fylkesnavn. Lenge ble Norge delt i Det søndenfjeldske og Det nordenfjeldske. Navnene som brukes i dag på de ulike landsdeler i Norge er, med ett unntak, ikke gamle. Bare navnet Trøndelag har en eldre historie enn 1800-tallet;  Vestlandet, Østlandet, Nord-Norge og Sørlandet ble tatt i bruk på 1800–1900-tallet. 

## Se også
* Stift
* Amt
* Fylke
* Region
* Landskap (ulike betydninger)
* Landskap
* Villmark
* Naturlandskap
* Kulturlandskap
* Kulturmiljø
* Landskapsmaleri
* Distrikter i Norge

## Litteratur

 

## Referanser