open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Myrmecozela ochraceella

***Myrmecozela ochraceella*** er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten er sterkt knyttet til skogsmaur (*Formica* spp.).

## Utseende
En liten (vingespenn 13-17 millimeter), gulbrun møll. Hodet, forkroppen og forvingene er ensfarget okergule til lyst rustbrune, bakvingene er grå med gule hårfrynser. Larven er gulhvit med gulbrunt hode.

## Levevis

Denne arten lever i tuene til slekten skogsmaur (*Formica* spp.), særlig slike som står ute på myrer. De voksne sommerfuglene flyr for å legge egg om natten fra slutten av juni til månedsskiftet juli-august, om dagen sitter de inne i maurtuene, der de får være i fred for maurene. Larvene spiser råtnende organisk materiale inne i tua, men gjør trolig ikke noen skade for maurene. Arten er funnet hos maur-artene *[[Formica aquilonia]]* (trolig den viktigste vertsarten hos oss), *[[Formica lugubris]]* og *[[Formica rufa]]*.

## Utbredelse
Arten er kjent fra Skandinavia, Baltikum, den europeiske delen av Russland og fra Mellom-Europa vestover til Skottland. I Norge er den funnet ved kysten i Vestfold og ellers i innlandet i Sør-Norge.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Myrmecozelinae
*********** *Myrmecozela ochraceella* (Tengström, 1848)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''
## Eksterne lenker
*
Haplotinea insectella

***Haplotinea insectella*** er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever på ulike slags lagrede matvarer og finnes hos oss bare innendørs.

## Utseende
En liten (vingespenn 12-19 millimeter), brunspraglete møll. Hodet, forkroppen og forvingene er gråbrune med gulbrune flekker. bakvingene grå med grå hårfrynser. Larven er gulhvit med brunt hode og lyst gulbrun nakkeplate. Den beslektede arten *[[Haplotinea ditella]]* er meget lik, men denne er foreløpig ikke funnet i Norge.

## Levevis
Arten har larver som lever på ulike slags dødt organisk materiale. Lenger sør er den funnet i kjuker og død ved, men hos oss ser det ut til at den bare finnes innendørs. Den kan finnes i korn og mange andre slags lagrede matvarer, men er ikke regnet som et av de verste skadedyrene her.

## Utbredelse
Arten er vidt utbredt i Europa og Asia og finnes også i Nord-Amerika, men det er uvisst om den er opprinnelig der. I Norge er den funnet innendørs over det meste av landet.

## Systematisk inndeling
Den systematiske plasseringen av slekten *Haplotinea* i underfamilien Myrmecozelinae er usikker.

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Myrmecozelinae
*********** *Haplotinea insectella* (Fabricius, 1794)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''

## Eksterne lenker
*
Infurcitinea ignicomella

***Infurcitinea ignicomella*** er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever i barskog, trolig på lav som vokser på greinene.

## Utseende
En liten (vingespenn 8,5-10 millimeter), gråspraglete møll. Antennene er trådformede og nær tre fjerdedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med gule, hårlignende skjell. Forkroppen og forvingene er mørkgrå, forvingene har tre diffuse tverrbånd av lysere skjell. Bakvingene er grå med lange, grå hårfrynser. Larven er ukjent.

## Levevis
Denne arten er knyttet til bartrær der larvene trolig utvikler seg i lav som vokser på greinene. De voksne somemrfuglene, som flyr fra juni til august, sitter gjerne på lavkledte greiner. Arten ser ut til å være vanligst i glisne, tørre furuskoger, men kan også finnes knyttet til gran og einer.

## Utbredelse
Den er kjent fra Norden og Mellom-Europa. I Norge er den funnet på Østlandet og Sørlandet, med isolerte funn fra Nordland og Finnmark.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Meesiinae
*********** *Infurcitinea ignicomella* (Heydenreich, 1851)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''
* Nettsiden ''Svenska fjärilar'', ''Infurcitinea ignicomella''

## Eksterne lenker
*
Mellavmøll

**Mellavmøll** *Infurcitinea argentimaculella* er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever i eikeskog, der larven eter lav som vokser på eikestammene.

## Utseende
En liten (vingespenn 7-9 millimeter), ganske tettbygd, mørk møll. I motsetning til mange andre ekte møll har denne arten kontrastrike tegninger.
Antennene er trådformede og omtrent to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med hårlignende skjell som er grågule i midten, mørkere bak og på sidene. Forkroppen er forvingene er svartbrune, ofte med en litt bronseaktig glans. Forvingen har sølvhvite flekker som danner tre avbrutte tverrbånd, ytterst i vingen er det tre små, runde flekker. Bakvingen er mørkgrå. Larven er lysbrun med svart hode.
 
## Levevis
Denne arten er knyttet til eiketrær der larvene utvikler seg i lav som vokser på stammer og greiner. Den kan også finnes på lavkledte steiner. Arten er muligens knyttet til lav-slekten *[[Lepraria]]*. De voksne sommerfuglene, som er aktive fra juli til august, sitter gjerne i sprekker i barken. De flyr trolig lite, men løper opp og ned på trestammene i varme sommernetter. Larven lever i et rør av silke kledt med lavbiter, og overvintrer.

## Utbredelse
Den er kjent fra Norden og Mellom-Europa. I Norge er den bare funnet ved Fredrikstad i Østfold. Den ble vurdert som Sårbar (VU) i Norsk rødliste for arter fra 2021.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Meesiinae
*********** **Mellavmøll** *Infurcitinea argentimaculella* (Stainton, 1849)

## Referanser




## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Kålås, J.A., Viken, Å., Henriksen, S. og Skjelseth, S. (2010) Norsk rødliste for arter 2010. Artsdatabanken, Trondheim.
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''
* Nettsiden ''Svenska fjärilar'', ''Infurcitinea argentimaculella''
* ''Infurcitinea argentimaculella'' på UK Moths

## Eksterne lenker
*
9K38 Igla

**9K38 Igla** (, *nål*) er en russisk, skulderavfyrt luftvernmissil. Originalvarianten hadde NATO-kallenavnet **SA-16 Gimlet**. Den nyeste varianten er kjent som **SA-24 Grinch**.

## Eksterne lenker
*
Rune Lindbæk

**Rune Lindbæk** (født 12. november 1970) er en norsk musiker og DJ fra Tromsø.

Han ble nominert til Alarmprisen 2002 i klassen årets house/technoalbum for soloalbumet *Søndag* og til Spellemannprisen 2013 i klassen elektronika/dancemusikk for albumet *Krasava*.

Ved siden av å gi ut musikk under eget navn har han vært en del av Those Norwegians, Drum Island, Alanïa, Moonflower og Pechenga. Han har også vært delaktig i utgivelser med blant andre Flunk, Xploding Plastix og Frost.

Lindbæk har jobbet som DJ siden 1984 og har lenge vært fast DJ på Klubb Kebab i Oslo.

## Diskografi
### Soloalbum
* 2001: *Søndag* (Repap Records)
* 2007: *Klubb Kebabb* (Nold Recordings)
* 2013: *Krasava* (Drum Island Records)

### EP-er og singler
* 2000: *Junta Jaeger* – singel
* 2001: *ok, kjør romskip* – Singel
* 2013: *Wonder* (Drum Island Records) – med Kurt Maloo
* 2023: *Fiero EP* – EP, med Helene Richard

### Utgivelser som medlem
* 1996: *[[Instinctive Travels]]* – med Alanïa
* 1997: *Drum Island* – med Drum Island*

== Feide med Röyksopp ==

[[Dagens Næringsliv]] publiserte 19. mars 2011 en artikkel hvor det gikk frem at Rune Lindbæk anklaget tidligere samarbeidspartner [[Torbjørn Brundtland]] og hans nåværende hovedprosjekt [[Röyksopp]] for å ha stjålet åndsverk fra Lindbæk og benyttet seg av dette i låtene «40 Years Back/Come» og «A Higher Place» på albumet *Melody A.M.''. 14. november publiserte Brundtland og Svein Berge i Röyksopp et 45 sider langt skriv på nettsiden royksoppsvarer.com, datert 20. april 2011, hvor de la fram sin versjon av saken. Den 17. november samme år kom Lindbæk med motsvar på sitt eget nettsted. 6. mars 2013 ble det klart at Rune Lindbæk tapte på alle fronter i saken, og ble dømt til å betale 788 140 kroner i saksomkostninger.
 Lindbæk anket dommen, og anla injuriesøksmål med bakgrunn i teksten på royksoppsvarer.com. I desember 2013 ble det så klart at partene hadde kommet fram til et forlik uten å gå til retten.

## Referanser



## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* paperecordings.com &ndash; profil hos Paper Recordings.
* groove.no &ndash; profil hos groove.no.
Kjenge

**Kjenge** er drikkekar til øl. Kjenger har først og fremst vært brukt i Hordaland og Sogn, og på Voss var den bortimot det eneste brukte drikkekar til øl. De fleste bevarte kjenger er fra 1700- og 1800-tallet. En kjenge fra Sogndal har form og dekor som kan tyde på at den er skåret tidlig på 1600-tallet eller slutten av 1500-tallet, og dette er trolig en av de aller eldste bevarte.

## Se også
* Kane (drikkekar)
* Ølfugl

## Litteratur
* Gjærder, Per (1975): *Norsk drikkekar av tre*. Bergen – Oslo – Tromsø
* Visted, Kristofer og Stigum, Hilmar, (1951): Vår gamle bondekultur. Oslo.
* Østby, Jon Birger (1983): ''Nomenklatur for drikkestell'', med tegninger av Torill Sand. Oslo

## Noter


## Eksterne lenker
* Kjenger i DigitaltMuseum.no
Plommelavmøll

**Plommelavmøll**, *Stenoptinea cyaneimarmorella* er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten finnes på tørre steder med busker, larvene lever trolig på lav som vokser på greinene. Larvene utvikler seg under og i barken av plommetrær. Det er sannsynlig at andre beslektede arter i rosefamilien også kan tjene som verts-trær.

## Utseende
En liten (vingespenn 12-14 millimeter), spinkel, livlig brunspraglete møll. Antennene er trådformede og omtrent tre fjerdedeler så lange som forvingene. Hodet og forkroppen ner kledt med mørkbrune, hårlignende skjell. Forvingene er nokså smale, avrundede i spissen. Grunnfargen er brun, rundt midten av vingen er det fire runde, svarte flekker som avgrenser et avlangt trapes. Langs vingekanten nær spissen er det flere sølvfargede skråflekker. Bakvingen er mørkgrå, ganske smal og tilspisset, med lange, grå hårfrynser.

## Levevis
Denne uvanlige artene finnes helst på tørre, solrike steder der det vokser plommer (*Prunus domestica*), slåpetorn (*Prunus spinosa*) eller hassel (*Corylus avellana*). Larvene lever trolig på laver som vokser på trærnes greiner. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni-august.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Europa, bortsett fra lengst i sørvest, og sørøstover til Libanon. I Norge er den funnet langs kysten fra Østfold til Vest-Agder, men den er sjelden.

## Rødlistevurdering
Arten er kjent fra 9 lokaliteter langs Sørlandskysten og Oslofjorden. I Kristiansand synes arten å ha blitt vesentlig sjeldnere og er ikke registrert siden 2003, da den ble funnet på flere lokaliteter. Gamle frukthager er et habitat i tilbakegang. Arten er rødlistet i 2021 som sterkt truet EN.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Meesiinae
*********** **Plommelavmøll**, *Stenoptinea cyaneimarmorella* (Millière, 1854)

## Referanser




## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Kålås, J.A., Viken, Å., Henriksen, S. og Skjelseth, S. (2010) Norsk rødliste for arter 2010. Artsdatabanken, Trondheim.
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''
* Nettsiden ''Svenska fjärilar'', ''Stenoptinea cyaneimarmorella''
* ''Stenoptinea cyaneimarmorella'' på UK Moths

## Eksterne lenker
*
Hasselgrenmøll

**Hasselgrenmøll** *Karsholtia marianii* er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne sjeldne arten har en spesiell utbredelse i og med at den bare er kjent fra Norden og fra Sicilia.

## Utseende
En liten (vingespenn 8-11 millimeter), brokete møll. Antennene er trådformede og nesten tre fjerdedeler så lange som forvingene, mørkfargete, men kremhvite ved roten. Hodet er kledt med brunhvite, hårlignende skjell, forkroppen er lysbrun med lysere skuldre. Forvingen er avlangt oval, grunnfargen er hvit med brunoransje felter. Forkanten er for det meste brunsvart, og det er en trekantet, mørk flekk ved bakkanten, i tillegg noen diffuse, mørke flekker i vingespissen og spredte, mørke skjell over resten av vingen. Bakvingen er mørkgrå med grå hårfrynser. Beina har ganske lange, grå hår. 
 
## Levevis
Arten forekommer i åpen løvskog og hasselkratt. Larven lever på soppangrepet, død ved, gjerne på døde greiner av hassel eller osp, den er også funnet på istervier. Den omgir seg med et spindelvevsaktig silkespinn. De voksne sommerfuglene flyr om natten fra juni til august.

## Utbredelse
Denne sjeldne arten har en bemerkelsesverdig utbredelse i og med at den er kjent fra Danmark, Sverige og Norge og i tillegg bare fra Sicilia. Den er ingen steder vanlig. I Norge er det kjent funn fra kysten av Telemark, Aust-Agder og Vest-Agder. Arten ble vurdert som Sårbar (VU) på Norsk rødliste for arter fra 2015.

## Systematisk inndeling
Arten blir noen ganger plassert i slekten *Infurcitinea*.

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Meesiinae
*********** **Hasselgrenmøll** *Karsholtia marianii* (Rebel, 1936)

## Referanser




## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Kålås, J.A., Viken, Å., Henriksen, S. og Skjelseth, S. (2010) Norsk rødliste for arter 2010. Artsdatabanken, Trondheim.
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''

## Eksterne lenker
*
Bergen (Landkreis Celle)

**Bergen** er en by på Lüneburger Heide i Landkreis Celle i den nordlige delen av den tyske delstaten Niedersachsen. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ganttdiagram

Et **Gantt-diagram**, noen ganger kalt **Gantt-skjema**, er en type søylediagram som illustrerer et prosjekts tidsplan og avhengigheter mellom forskjellige arbeidsoppgaver. Gantt-skjemaet illustrerer datoer for start- og sluttidspunkt for oppgavene i prosjektet og viser et sammendrag av prosjektet. Oppgavene i Gantt-skjemaet viser samtidig strukturen (arbeidsnedbrytingsstrukturen) til prosjektet.

## Historie
Diagrammet er oppkalt etter sin oppfinner Henry Gantt (1861–1919), som skapte det første på 1910-tallet som inneholdt avhengigheter mellom delmålene. 

Karol Adamiecki er personen som i midten av 1890-årene oppfant et diagram som han senere kalte "harmonogram" (hvilket ligner på selve Gantt-diagrammet). Adamiecki hadde gitt ut verkene sine på polsk og russisk, og disse språkene var mindre kjent i den engelsktalende verdenen. Dette begrenset både adopsjonen og anerkjennelsen av hans forfatterskap.

I mellomtiden har Henry Laurence Gantt, en amerikansk ingeniør og amerikansk konsulent, blitt populært i vest en lignende metode (publisering av artikler om det i 1910 og 1915). Derfor regnes Henry Gantt som oppfinneren av Gantt Chart (derav navnet). 

## Se også
* Oppgavebehandling

## Eksterne lenker
* Project Management Graphics (or Gantt Charts)
Rosenkjukemøll

**Rosenkjukemøll** (*Agnathosia mendicella*) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever i skog, der larvene utvikler seg inne i kjuker.

## Utseende
En liten (vingespenn 8-13 millimeter), kontrastrikt tegnet møll. Antennene er trådformede og omtrent tre fjerdedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med gulaktige, hårlignende skjell, mørkere på sidene. Forkroppen er brunsvart med en bred, lyst gulbrun stripe i midten. Forvingene er brunsvarte med store, kremhvite flekker langs kantene. Bakvingene er grå.

## Levevis
Arten lever i gammel skog der det er rikelig med død ved der det vokser kjuker, larvene utvikler seg inne i disse. Arten har blitt registrert fra rosenkjuke (*Fomitopsis rosea*) på gran og fra eikemusling (*Daedalea quercina*) på eik, men kan trolig leve i andre arter også. Selv om den er regnet som en sjelden art, kan den være ganske tallrik på enkelte lokaliteter. Larvene lever inne i et silkerør og gnager ganger i kjuken. Den voksne sommerfuglene flyr om natten i juni-juli, men kan gjerne være noe oversett fordi de sjelden kommer til lys.

## Utbredelse
Det er spredte funn av denne arten over mye av Europa. I Norge finnes den langs kysten av Øst- og Sørlandet vest til Vest-Agder. Den beslektede arten *[[Agnathosia sandoeensis]]* Jonasson, 1977 er bare kjent fra Gotska Sandön i Sverige og fra Latvia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Meesiinae
*********** *Agnathosia mendicella* (Denis & Schiffermüller, 1775)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''

## Eksterne lenker
*
Syrias guvernementer

**[[Syria]]** har fjorten **[[guvernement]]er** (arabisk:  *[[muhafazah|]]*). Guvernementene er videre delt inn i seksti distrikter ( *[[mintaqah|]]*), som er videre delt inn i underdistrikter (, *[[nahiyah|]]*) og landsbyer, som er den laveste administrative enheten.

Guvernementene blir styrt av guvernører (*muhafez*) som blir foreslått av landets innenriksminister og godkjent av kabinettet. 

## Referanser
Now That’s What I Call Music! Hits 2011

***Now That's What I Call Music! Hits 2011*** er et samlealbum i den norske Now That's What I Call Music-serien og ble utgitt 25. november 2011.

## Sporliste
### Disk 1
# Maroon 5 feat. Christina Aguilera &ndash; «Moves Like Jagger»
# Chris Medina &ndash; «What Are Words»
# Gabrielle &ndash; «Ring Meg»
# Coldplay &ndash; «Every Teardrop Is A Waterfall»
# Lady Gaga &ndash; «Born This Way»
# Adele &ndash; «Someone Like You»
# Veronica Maggio &ndash; «Jag kommer»
# Calvin Harris &ndash; «Feel So Close»
# Rihanna &ndash; «S&M»
# Bernhoft &ndash; «Choices»
# Bruno Mars &ndash; «Grenade»
# Sirkus Eliassen &ndash; «Hjem til dæ»
# Gym Class Heroes feat. Adam Levine &ndash; «Stereo Hearts»
# Eric Amarillo &ndash; «Om sanningen ska fram (Vill du ligga med mig?)»
# Envy &ndash; «One Song»
# Foster The People &ndash; «Pumped Up Kicks»
# Swedish House Mafia &ndash; «Save The World»

### Disk 2
# Admiral P &ndash; «Snakke Litt»
# Jennifer Lopez &ndash; «On The Floor»
# Pitbull feat. Ne-Yo, Afrojack & Nayer &ndash; «Give Me Everything»
# LMFAO feat. Lauren Bennett & GoonRock &ndash; «Party Rock Anthem»
# Sak Noel &ndash; «Loca People (What the F**k!") (Clean Edit)»
# Alexandra Stan &ndash; «Mr. Saxobeat (Radio Edit)»
# Alexis Jordan &ndash; «Happiness»
# September &ndash; «Mikrofonkåt»
# Katy Perry feat. Kanye West &ndash; «E.T.»
# Britney Spears &ndash; «Till The World Ends»
# Jessie J &ndash; «Price Tag»
# Pink &ndash; «Raise Your Glass»
# Stella Mwangi &ndash; «Lookie Lookie»
# Flo Rida &ndash; «Good Feeling»
# Mohombi feat. Nicole Scherzinger &ndash; «Coconut Tree»
# Lucenzo feat. Don Omar &ndash; «Danza Kuduro»
# Frida Amundsen &ndash; «Closer»

## Eksterne lenker
*
Dhimmitude

**Dhimmitude** er en opprinnelig franskspråklig islamkritisk neologisme som betegner en påstått tilslutning eller overgivelse til såkalte «islamske krav». Den benyttes ofte i nedsettende forstand, og er utledet ved å legge til suffikset -tude til det arabiske adjektivet dhimmi, som betyr at ikke-muslimer har en gjeld til Den islamske staten. Uttrykket refererer til en ikke-muslimsk person i en muslimsk stat, et emne i sharia-lovgivning.

Begrepet ble laget i 1982 av den libanesiske presidenten og maronittiske militslederen Bashir Gemayel, som referanse til de oppfattede forsøk av landets muslimske lederskap på å undertrykke den store libanesisk-kristne minoriteten. I en tale den 14. september 1982 på Dayr al-salib i Libanon, sa han «Libanon er vårt hjemland og vil forbli et hjemland for kristne… Vi vil fortsette å kristne, feire våre riter og tradisjoner, vår tro og trosbekjennelse når vi ønsker… Heretter nekter vi å leve i dhimmitude!»
Gemayel ble drept senere samme dag i et bombeattentat mot falangistpartiets hovedkvarter i øst-Beirut.

Begrepet har de siste årene blitt mye benyttet i en del islamkritiske miljøer og blant tilhengere av Eurabia-konspirasjonsteorien. Det ble først brukt i denne betydningen av Bat Ye'or, som også har utviklet «Eurabia»-hypotesen.

Ye'or populariserte videre begrepet i sin bok *The Decline of Eastern Christianity under Islam. From Jihad to Dhimmitude. Seventh-Twentieth Century*
og 2003-oppfølgeren *[[Islam and Dhimmitude: Where Civilizations Collide]]*

Andre som benytter begrepet er Fjordman og Robert Spencer. Bloggeren Fjordman har skrevet essays om «siste dhimmi-nytt fra Norge».
Den amerikanske antimuslimske bloggen *[[Jihad Watch]]* som redigeres av Robert Spencer, har gitt ut en egen pris for «årets dhimmi». Hvor årets dhimmi gikk til Barack Obama og dommeren Tom Schalken. «Årets anti-dhimmi» gikk til Pamela Geller og Geert Wilders.

## Referanser
Livgarde

**Livgarde** er et  et elitekorps i en hær som er livvakt for et statsoverhode eller en fyrste. De fleste land har en eller annen form for livgarde i sitt militære system. I Norge er livgarden Hans Majestet Kongens Garde. I militær tradisjon blir en avdeling hvis oppgave det er å passe på presidenter eller kongelige gjerne kalt livgarde som fellesbetegnelse, slik som  Hans Majestet Kongens Garde i Norge. Disse har i dag oftest en mer seremoniell funksjon, men ivaretar samtidig noe av sine gamle plikter. I praksis har ofte mer spesielt tilpassede avdelinger innen politi/forsvar/annet tatt over de aller fleste rene livvaktfunksjoner for offisielle myndighetspersoner i verden i dag, selv om livgardene består. Livgarden har ofte en kombinasjon av seremonielle- og paradefunksjoner og en mer moderne militær infanterifunksjon.

## Historie
Oppdaget med å beskytte kongen eller herskeren har alltid vært en svært viktig oppgave. Helt tilbake til antikken kan vi finne egne avdelinger med livgarde regimenter, slik som pretorianergarden hos Romerne. I Norden hadde man i vikingtiden og middelalderen en egen hird og hirdmenn. Hirdmennene måtte sverge evig troskap til sin herre og love å følge han i både krig og fred, og ofre livet for han om nødvendig. Den eldste The Queen's Body Guard of the Yeomen of the Guard er den britiske monarkens seremonielle livgarde. Den ble opprettet av Henrik VII i 1485 under slaget ved Bosworth Field, og bærer fortsatt uniformer fra tudortiden i rødt og gull. En av de mest kjente livgardene er sveitsergarden i Vatikanet som ankom som leiesoldater til Roma 22. januar 1506.  Den spanske livgarden Guardia Real har også røtter tilbake til middelalderen. Napoleons *Garde Impériale* ble etter hvert en modell for andre livgardeavdelinger i Europa, og blant annet kopiert av både det det russiske og tyske imperiet. I Sverige har man Högvakten som livgardeavdeling. Den ble opprettet i 1523 for å forsvare Stockholms slott og kongefamilien. Den Kongelige Livgarde, i dagligtale bare kalt livgarden, i Danmark ble opprettet av Frederik III den 30. juni 1658. Den 8. november (etterhvert kjent som «Gardens dag») 1856 ble «Hans Majestæt Kongens Norske Garde» besluttet opprettet ved kongelig resolusjon. Før den tid hadde nordmenn tjenestegjort i blant annet den svenske og den danske livgarden.

## I Norge

Livgarden, HMKG har som formål å «beskytte Hans Majestet Kongen, hans familie og dens residenser i fred, krise og krig» http://forsvaret.no/om-forsvaret/avdelinger-i-forsvaret/heren/HMKG/Sider/HMKG-i-dag.aspx. Deres motto er «Alt for Kongen!».

## Aktive livgarder
* Hans Majestet Kongens Garde i Norge
* Högvakten og Livgarden i Sverige
* Den Kongelige Livgarde i Danmark
* Guardia Real i Spania 
* Garderegiment Grenadiers en Jagers og Garderegiment Fuseliers Prinses Irene i Nederland
* Den kongelige livgarde i Marokko
* Den kongelige livgarde i Thailand
* Konoe Shidan i Japan
Morophaga choragella

***Morophaga choragella*** er en sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever i skog, der larvene utvikler seg inne i kjuker.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 23-35 millimeter), brunspraglete møll. Antennene er trådformede og litt over halvparten så lange som forvingene. Hodet er kledt med korte, gråbrune, hårlignende skjell. Forkroppen er brun med lysere sider. Forvingene er avrundede, grunnfargen er gulbrun med mørkere tegninger, også en del små, hvite flekker. Midt i vingen går det en kommaformet, mørkere flekk ut fra bakkanten, denne er kantet med hvitt. Forvingens vingefrynser av mørkt gråbrune med en smal, lys midtstripe og fire smale, hvite felter. Bakvingen er grå, med korte hårfrynser som er lysgrå med et mørkere bånd i midten. Larven er skittent gulhvit med mørkbrunt hode.

## Levevis
Arten lever i løv- og blandingsskog. Larvene utvikler seg i kjuker og i soppangrepet, død ved. Den er kjent fra knivkjuke (*Piptoporus betulinus*), ildkjuke (*Phellinus ignarius*) og svovelkjuke (*Laetiporus sulphureus*), men kan trolig også bruke andre arter. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni-juli og kommer gjerne til lys.

## Utbredelse
Arten er utbredt over store deler av den palearktiske sone. I Norge er den utbredt i Sør-Norge nord til Oppland og Sogn og Fjordane.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Scardiinae
*********** *Morophaga choragella* (Denis & Schiffermüller, 1775)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden *Norges sommerfugler*: https://web.archive.org/web/20100309041730/http://www.nhm.uio.no/norlep/

## Eksterne lenker
*
Ostesmørbrød

Et **ostesmørbrød** er et matobjekt eller et måltid bestående av en brødskive tildekket av ost, gjerne med innslag av kjøttvarer, krydder eller ulike grønnsaker. Det hele blir til slutt varmet opp, hovedsakelig for at osten skal smelte. Osten kan skjæres i skiver og plasseres på toppen. Hvordan man varmer opp eller steker ostesmørbrød, er valgfritt.

Et alternativ er å kombinere to brødskiver oppå hverandre, ha osten mellom, og steke ostesmørbrødet i et toastjern. Denne varianten kalles blant annet *parisertoast* eller croque monsieur.

## Referanser
Nettkjukemøll

**Nettkjukemøll** *(Montescardia tessulatella)* er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever i skog, der larvene utvikler seg inne i kjuker.

## Utseende
En middelsstor (vingespenn 23-27 millimeter), brunspraglete møll. Antennene er trådformede og litt over halvparten så lange som forvingene. Hodet er kledt med korte, gulbrune, hårlignende skjell. Forkroppen er brun med lysere sider og to runde, lyse flekker nær forkanten. Forvingene er forholdsvis brede og avrundede, spraglete i gulbrunt og svart med tallrike, små, hvite flekker. Ved forkanten er det en ganske stor, brunsvart flekk litt utenfor midten. Bakvingen er grå, temmelig bred med korte hårfrynser som er vekselvis lys- og mørkgrå.

## Levevis
I motsetning til de fleste andre artene av ekte møll som er knyttet til sopp er denne ganske vanlig. Den lever i skog og larvene utvikler seg i kjuker, særlig i rekkekjuke (*Antrodia serialis*) og rosenkjuke (*Fomitopsis rosea*) som vokser på nedfalne trestammer. Arten er vanligst i granskog. De voksne sommerfuglene flyr i mai-juli, mest i skumringen.

## Utbredelse
Arten er utbredt over store deler av den palearktiske sone. I Norge er den funnet over hele landet bortsett fra Finnmark.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Scardiinae
*********** **Nettkjukemøll**, *Montescardia tessulatella* (Zeller, 1846)

## Referanser


## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''

## Eksterne lenker
*
Homs (guvernement)

**Homs** (arabisk:  **) er et guvernement i sentrale Syria, med grense mot Libanon i vest og Irak og Jordan i sydøst. Med sine 42&nbsp;226 er Homs Syrias største guvernement i utstrekning. Ved folketellingen i 2004 hadde guvernementet  innbyggere, hvorav  bodde i byer, mens  bodde på landet. Hver husholdning hadde gjennomsnittlig 5,6 medlemmer. I 2010 ble befolkningen estimert til  personer. Den største byen er hovedstaden Homs, fulgt av al-Qusayr. Den historiske byen Palmyra ligger i guvernementets sentrale del.

## Administrativ inndeling
Guvernementet er inndelt i seks distrikter, *mintaqah*:
* Homs
* al-Mukharram
* Palmyra
* al-Qusayr
* ar-Rastan
* Tall Kalakh

## Referanser
Triaxomera fulvimitrella

***Triaxomera fulvimitrella*** er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever i skog, der larvene utvikler seg inne i kjuker.

## Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn 16-21 millimeter), svart og hvit møll. Antennene er trådformede og omtrent to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med gule, hårlignende skjell, forkroppen er mørk med små, hvite flekker på skuldrene. Forvingen er svart eller svartbrun med trekantede, hvite flekker langs kantene: to eller tre langs forkanten og to langs bakkanten. Vingerfrynsene på forvingen er gråhvite med fire-fem mørke felter. Bakvingene er grå. Larven er hvitaktig med et rød- eller mørbrunt hode. Nakkeplaten (bake hodet) er mørkbrun og den har lysbrune vorter på sidene.

## Levevis
Arten kan finnes i mange ulike slags løv- og blandingsskoger. Larvene utvikler seg i kjuker, blant andre knivkjuke (*Piptoporus betulinus*) og orekjuke (*Inonotus radiatus*). De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni-juli, om dagen sitter de i ro gjemt på trestammer, gjerne under kjukene de klekte fra.

## Utbredelse
Arten er utbredt over hele Europa og i Sibir. I Norge er den funnet over hele landet unntatt mesteparten av Vestlandet og de nordlige og østlige delene av Finnmark.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Nematopogoninae
*********** *Triaxomera fulvimitrella* (Sodoffsky, 1830)

## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
* Nettsiden ''Norges sommerfugler''

## Eksterne lenker
*
Brunflekket kjukemøll

**Brunflekket kjukemøll**, *Triaxomera parasitella*, er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne sjeldne arten er knyttet til kjuker og soppangrepet, død ved.

## Utseende
En liten (vingespenn 15-19 millimeter), gråbrokete møll. Antennene er trådformede og omtrent to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med gulbrune, hårlignende skjell, forkroppen er gråbrun med gråhvite skuldre. Forvingen er avlangt oval, spraglet i gråbrunt og brunhvitt. Midt i vingen kan man vanligvis ane en litt diffus, H- eller N-formet, gråbrun tegning. Frynsene langs forvingens ytterkant er vekselvis lyse og mørke. Bakvingen er mørkgrå med grå hårfrynser.

## Levevis
Biotopen er skog og hager med råtnende ved og kjuker. Arten finnes i skog, men også i hager og andre steder der det forekommer død ved med kjuker. Larven lever i kjuker, blant annet knuskkjuke (*Fomes fomentarius*), silkekjuke (*Trametes versicolor*) og pelskjuke (*Inonotus hispidus*). De voksne sommerfuglene flyr fra slutten av mai til juli, mest i skumringen.

## Utbredelse
Arten er funnet over hele Europa og også i den asiatiske delen av Tyrkia. Til tross for at kjukene den lever på er ganske vanlige, er den temmelig sjelden og regnet som en truet art. I Norge er den kjent fra 15 lokaliteter i Agder og to ved ytre Oslofjord.

## Rødlistevurdering
På grunn av artens biologi og utbredelse er den sårbar både for hogst av gammelskog og utbygging. Disse påvirkningene fører til at habitatet reduseres og fragmenteres. Arten er rødlistet i 2021 som sårbar VU.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Nemapogoninae
*********** **Brunflekket kjukemøll**, *Triaxomera parasitella* (Hübner, 1796)

## Referanser




## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Kålås, J.A., Viken, Å., Henriksen, S. og Skjelseth, S. (2010) Norsk rødliste for arter 2010. Artsdatabanken, Trondheim.
* Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
*  Nettsiden ''Norges sommerfugler''
## Eksterne lenker
*
Lierne Idrettslag

**Lierne Idrettslag** er et allsidig idrettslag i Lierne kommune, Trøndelag.

Den kjente langrennsløperen Frode Estil representerte klubben, som ellers er mest kjent for det årlige Flyktningerennet på ski som de har arrangert sammen
med det svenske Gäddede SK (nabobygda) siden 1950.

Ellers driver de med fotball, volleyball, skiskyting og friidrett.

## Volleyball

### Damelaget
Damelaget i volleyball vant 1. divisjon sesongen 2017/18 og rykket opp til eliteserien. De rykket rett ned igjen sesongen etter.

Sesongen 2021/22 rykket de opp igjen, og de var i eliteserien til de rykket ned igjen sesongen 2024/25.

### Herrelaget
Herrelaget i volleyball kom på tredjeplass i 1. divisjon sesongen 2023/24 som gav direkte opprykk til eliteserien. De rykket rett ned igjen sesongen etter.

## Eksterne lenker
*
Hultremøll

**Hultremøll** (*Triaxomasia caprimulgella*) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne ganske sjeldne arten lever i hule trær. Den ble først oppdaget i Norge i 2009.

## Utseende
En liten (vingespenn 10-13 millimeter), brun møll. Antennene er trådformede og nær tre fjerdedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med gulbrune, hårlignende skjell. Forkroppen og forvingene er mørkbrune, gjerne med en svak, gyllen glans. Forvingene har tre eller fire blekgule flekker langs forkanten, tre flekker langs bakkanten. Det innerste flekkeparet gror gjerne sammen og danner et tverrbånd. Bakvingen er gråbrun med lange, grå hårfrynser.

## Levevis
Arten er kjent som en stor sjeldenhet, men dette kan i alle fall delvis ha sammenheng med at den lever mesteparten av sitt liv inne i hule trær og sjelden forlater disse. Dermed blir denne arten ganske sjeldent fanget opp av vanlige sommerfugl-registreringer. Arten kan bruke mange treslag, blant annet lønn, lind, eik og bøk. Larven spiser råtten, soppangrepet ved. De voksne sommerfuglene er i aktivitet i juli-august, men forlater som sagt sjelden treet de bor i – trolig er det bare i enkelte svært varme sommernetter at arten forflytter seg.

## Utbredelse
Arten er funnet i Vest-Europa sør til Hellas, men er over alt regnet som svært sjelden. I Norge ble det funnet ett enkelt eksemplar ved Kristiansand i 2009.

## Systematisk inndeling

* Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
** Gruppen Glossata – Homoneura
*** Gruppen Coelolepida
**** Gruppen Myoglossata
***** Gruppen Neolepidoptera
****** Gruppen Heteroneura
******* Gruppen Eulepidoptera
******** Gruppen Ditrysia
********* Overfamilien Tineoidea
********** Familien ekte møll, Tineidae
********** Underfamilien Nematopogoninae
*********** *Triaxomasia caprimulgella* (Stainton, 1851)

## Referanser




## Kilder
* Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
* Aarvik, L., Berggren, K., Bakke, S.A., Haugen, L.T. og Voith, R. (2010) Nye funn av sommerfugler i Norge 8. Insekt-Nytt 35: 25-50.
*  Nettsiden ''Norges sommerfugler''

## Eksterne lenker
*
Rebekka B. Maeland

**Rebekka Berthine Mæland** (født 1984), kjent under artistnavnet **Rebekka B. Maeland**, er en soul- og hiphopsangerinne fra Arendal.

Hun har vært «Ukas Urørt» på NRK Urørt, og musikkvideoen hennes til sangen «Struggle» ble spilt over 30 ganger ganger på MTV på sommeren 2010. Debutalbumet *Back In Time* ble utgitt 14. november 2011 av G'Bless Records, og gikk til topps på norske iTunes. Sangen «Don`t Worry» ble våren 2011 valgt ut til den norske spillefilmen *[[Til Siste Hinder]]* (2011).

Hun er født og oppvokst i Arendal, men flyttet til Kristiansand i 2009. Hun vant prisen for «beste soul singelutgivelse 2013» med låten Summer Feeling 28. februar 2014 under Scandinavian Soul Awards.

## Diskografi
* 2008: *Coffee & Music* (EP – digital nedlasting)
* 2011: *Back In Time* (debutalbum)
* 2011: *My Way feat. Son Of Light* (single)
* 2011: *Confused* (single)
* 2012: *Coffee & Music Part 2* (EP)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Back in Time - minidokumentar på YouTube
Polaritet

**Polaritet**

* polaritet (kjemi), ladningsforskyvning i atomgrupper
* positiv eller negativ elektrisk ladning
* polaritetsterapi, en behandlingsform i alternativ medisin

## Se også
*Pol, pekerside
*Polar, pekerside
*Polarisering, pekerside
Dos Fraye Vort

***Dos Fraye Vort*** («det frie ord») var en kortlivet anarkistisk avis som ble utgitt i Liverpool av Rudolf Rocker.

I 1898 klarte den jødiske anarkisten Morris Jeger å overtale Rudolf Rocker til å reise fra London til Liverpool. Da Rocker var ankommet, overbeviste Jeger ham også til å redigere den yiddishspråklige avisen *Dos Fraye Vort*. Rocker var i begynnelsen motvillig, og hevdet at han hverken behersket språket eller kunne mye om den jødiske anarkistbevegelsen i England. Jeger tilbød ham å oversette hans artikler fra tysk til yiddish. *Dos Fraye Vort* besto av ikke mer en fire sider og hadde en sirkulasjon på kun noen hundre utgaver. Avisen ble for første gang trykt sent i juli 1898 som Englands eneste yiddishspråklige anarkistpublikasjon. Den London-baserte anarkistavisen *[[Arbeter Fraynd]]* hadde nemlig gått inn på grunn av manglende finansiell støtte. Avisen ble godt tatt imot av britisk-jødiske anarkister. Rocker derimot, var misfornøyd med avisartikkelene, siden Jeger blandet inn sine egne syn da han oversatte Rockers tekster. Etter at kun noen få numre av *Dos Fraye Vort* hadde blitt trykt, mottok Rocker en invitasjon fra *Arbeter Fraynd*-sekretæren Thomas Eyges, som etter å ha blitt imponert over Rockers innsats i *Dos Fraye Vort*, tilbød ham å reise til London for å bli redaktør av det revitaliserte *Arbeter Fraynd*. Rocker godtok tilbudet, hvilket betydde slutten på *Dos Fraye Vort*, som ble trykt i sin siste utgave den 17. september 1898.

## Kilder
*
*
Vikinghøgda

**Vikinghøgda** er et fremtredende fjell i den sentrale delen av fjellmassivet Sør-Rondane i Dronning Maud Land. Fjellpartiet ligger mellom Tanngarden og Widerøefjellet og høyeste punkt måler 2750 moh.

Området ble fotografert fra fly under Operasjon Highjump i 1946–47. Kart over området, basert på de amerikanske flyfotografiene, ble utarbeidet av Norsk Polarinstitutt i 1957.

## Referanser
Staup

**Staup** eller **hankestaup** er brukt som betegnelse på et lagget kar av tre. Slike staup er sylinderformet og har gjerne to symmetriske staver utformet som hanker, men det forekommer også staup med en, tre eller fire hanker. Hankene har ofte form som stiliserte hestehoder og noen som utskårne fugler. Hankestavene er oftest laget i bjørk, mens resten gjerne er laget i furu. Mange staup har en vertikal rad på innsiden med små metallstifter. Disse merkene markerer hvor langt hver enkelt skulle drikke når staupet ble sendt rundt blant gjestene. De fleste ølstaup tar et par liter, men det er bevart både mindre og større eksemplarer.

Staup er primært brukt til å drikke øl av. Det foreliger også opplysninger om at enkelte staup også kan ha vært brukt til melk. Hankestaup som drikkekar har først og fremst vært i bruk på Vestlandet, men både der og i Aust-Agder, Telemark og i Buskerud har lignende staup vært bruk til servering av ost og smør. I motsetning til ølstaup har ostestaupene gjerne tre føtter som er laget ved forlengelse av hver sin stav.

Kjenger finner vi først og fremst i de indere bygdene i Hordaland og Sogn og Fjordane mens hankestaup har hatt størst utbredelse i de ytre og midtre områdene i disse fylkene. Den store utbredelsen her har nok klar sammenheng med at det nettopp er i disse områdene at lagging og bøkkerarbeid har vært drevet mest omfattende. Ellers er hankestaup kjent fra Härjedalen og Småland i Sverige, fra Orknøyene og ellers i Europa så vidt kjent bare i Romanias fjelltrakter.

I mange bygder ble også *staup* brukt som betegnelse på et beger i tre eller metall til servering av øl eller brennevin, og andre steder kunne *hankestaup* kalles *[[kjenge]]* eller *ølkjenge*.

## Litteratur
* Gjærder, Per (1975): *Norsk drikkekar av tre*. Bergen – Oslo – Tromsø
* Visted, Kristoffer og Stigum, Hilmar, (1951): Vår gamle bondekultur. Oslo.
* Østby, Jon Birger (1983): ''Nomenklatur for drikkestell'', med tegninger av Torill Sand. Oslo

## Referanser


## Eksterne lenker
* Staup i DigitaltMuseum.no
B (programmeringsspråk)

**B** er et programmeringsspråk utviklet av Ken Thompson ved AT&T Bell Laboratories i 1969, videreutviklet av Thompson og kollega Dennis Ritchie i perioden 1969-1973.

**B** var en forenklet versjon av programmeringsspråket BCPL, som ble utviklet ved University of Cambridge i 1967. Motivasjon for forenklingen var at språket skulle fungere på minimaskiner med særdeles magre ressurser, spesifikt en PDP-7 med 8K 18-biter ord hukommelse. Videre var hensikten med språket å utvikle operativsystemer og kompilatorer, slik at komplekse numeriske operatører var overflødige.

**B** ble videreutviklet i to runder, først til New B (NB), deretter til programmeringsspråket C i 1973, og har minimal utbredelse idag.
## Referanser


## Eksterne lenker
* *[http://man.cat-v.org/unix-1st/1/b Manual page for b(1) from Unix First Edition]*
* *[https://www.bell-labs.com/usr/dmr/www/chist.html The Development of the C Language]*, Dennis M. Ritchie. Setter B inn i en sammenheng med BCPL og C.
* *[https://www.bell-labs.com/usr/dmr/www/kbman.html Users' Reference to B]*, Ken Thompson. Beskriver PDP-11 versjonen.
* *[https://www.bell-labs.com/usr/dmr/www/bintro.html The Programming Language B]*, S. C. Johnson & B. W. Kernighan, Technical Report CS TR 8, Bell Labs (Januar 1973). Versjonen av B for General Comprehensive Operating System (GCOS) på Honeywell.
* *[http://www.thinkage.ca/english/gcos/expl/b/index.html B Language Reference Manual]*, Thinkage Ltd. The production version of the language as used on GCOS, including language and runtime library.
Gaius Claudius Marcellus den yngre

**Gaius Claudius Marcellus den yngre** (født 88 f.Kr., død mai 40 f.Kr.) var en senator og konsul i Roma. Han tilhørte Claudius-familien. 

Han var en venn av senatoren Cicero, og en tidlig opponent til Julius Cæsar.

Han ble gift med Julius Cæsars grandniese, Octavia den yngre, som var søster til Octavian, den kommende keiser Augustus.

## Referanser