open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gudstjeneste

**Gudstjeneste** (latin: *ministerium*) eller **messe**  er en seremoniell religiøs sammenkomst for å dyrke Gud. Gudstjeneste er således en samling for felles andakt under faste former for å tilbe og lovsynge Gud sammen. Folk samles vanligvis til gudstjeneste i en eller annen form for kirke eller bedehus.

## Typer av gudstjenester

### Den norske kirke

Ordningene for gudstjenester i Den norske kirke er beskrevet i *[[Gudstjenestebok for Den norske kirke]]* (1992). Gudstjenesteboken beskriver en rekke ulike former for gudstjeneste, hvorav de vanligste er:
*Høymesse
*Familiegudstjeneste

I tillegg kommer det som innenfor Den norske kirke kalles *kirkelige handlinger*, med dåp, vigsel, konfirmasjon og gravferd som de vanligste. (Dåp og konfirmasjon gjennomføres vanligvis innenfor rammene av en gudstjeneste.)

### Den katolske kirke
Innenfor Den katolske kirke blir gudstjenesten kalt for messe og finnes i ulike former, eksempelvis rekviemmesse for en avdød.

*Messe
*Rekviemmesse

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Halifax (England)

**Halifax** er en kirkeby (*minster town*) i administrativte distriktet og status som *[[metropolitan borough]]* Calderdale i West Yorkshire i det nordlige England. Den vokste fram som et sentrum for ullproduksjon fra 1400-tallet. Byen er administrasjonssenter for den nevnte enhetlige myndigheten Calderdale. Byen har en befolkning på 88 134 innbyggere i henhold til folketellingen i 2011, og har således hatt en negativ vekst fra 91 069 innbyggere i 1991.

Navnet sies å være en forvanskning av gammelengelske ord for *holy* (*hellig*) og *face* (*ansikt*), en referanse til en legende om at Johannes Døperen ble gravlagt der. Legenden oppsto i middelalderen, og ble så viktig for byen av byvåpenet har et bilde av helgenen. Sognekirken, som ble reist på 1100-tallet, er viet til Johannes Døperen.

## Beskrivelse
Halifax Piece Hall var en markedshall hvor stykker av ullstoff ble solgt. Den ble åpnet 1. januar 1779, og var bare åpen to timer i uken, på lørdag morgen. I den korte perioden var det hektisk aktivitet i de 315 rommene som ble leiet av handelsmenn. Etter mekaniseringen av ullindustrien ble hallen omgjort til et offentlig marked, noe den fortsatt brukes som. Tidligere lå Calderdale industrimuseum i hallen, men det har blitt nedlagt.

Rådhuset ble bygget i 1863 av Charles Barry, som også sto bak den moderne utformingen av Parlamentsbygningene i London. Wainhouse Tower fra 1871 er en underlig fabrikkpipe, bygget som en kuriositet for en tøyfargefabrikk som aldri ble tatt i bruk. Den har en indre vindeltrapp som leder opp til en observasjonsplattform med utsikt over byen.

Halifax var beryktet for *Halifax gibbet*, en tidlig form for giljotin som ble brukt til å halshugge forbrytere. Den ble sist brukt i 1650, og er altså langt eldre enn den mer kjente franske halshuggingsmaskinen. En kopi har blitt satt opp i Gibbet Street, der originalen engang sto. Rettsvesenet i Halifax var kjent for å være spesielt strengt, og den korte bønne som kalles *Tiggerlitaniet* lyder: «From Hull, Hell and Halifax, Good Lord deliver us!» («Fri oss, Herre, fra Hull, helvete og Halifax»).

## Referanser


## Litteratur
* Hargreaves, John A. (1999): *Halifax*. Edinburgh University Press. ISBN 1-85331-217-7.

## Eksterne lenker
* 
* Offisielt nettsted
Ilseng

**Ilseng** er et tettsted i det som fram til 1963 var Romedal kommune. Ilseng ligger ca 8 km fra tettstedet Romedal. Stedet ligger hovedsakelig i Stange kommune og strekker seg inn i Hamar kommune i Innlandet. Tettstedet hadde totalt  innbyggere per . Av disse bor  i Hamar kommune. Navnet ble stavet Ihlseng frem til 1877. Her ligger også Ilseng fengsel, samt treforedlingsbedriften ScanPole og boligbyggebedriften Hedalm Anebyhus.

Elva Lageråa løper ut i Svartelva ved Ilseng. Starelva kommer fra Romedal og renner ut i Svartelva, mens elva Fura kommer fra Løten og inn i Svartelva. Ilsengstiene, som er blitt kåret til Norges beste turstier, bruker slagordet «Der elvene møtes». Rørosbanen går gjennom tettstedet. Stasjonen er ubetjent, men togene stopper ved behov på stasjonen.

Barneskolen Breidablikk skole ligger på Ilseng, og her går det cirka 100 elever hvert år. Skolen er besluttet nedlagt i fra høsten 2027. Ungdomsskoleelevene på Ilseng går på  Stange Ungdomsskole.
Ilsengs største barnehage, Læringsverkstedet Ilseng, ligger nede ved Svartelva omtrent 300 meter sør for Ilseng tettsted, på tomta til tidligere Bjørklund barneskole.

Leder av Senterpartiet, Trygve Slagsvold Vedum, driver gården Bjørby på Ilseng. Gården ligger ved Breidablikk skole.

## Politikk
Ved stortingsvalget 2013 ble Arbeiderpartiet det største partiet i valgkretsen Ilseng med 44,13%, mens Senterpartiet og Fremskrittspartiet fikk begge 19,58%. Høyre fikk 9,40% av 775 stemmer. Ved stortingsvalget 2017 ble Senterpartiet det største partiet, med 33,7% mens Arbeiderpartiet fikk 33,1%. Frp fikk 10,7% og Høyre fikk 9,4% av 733 stemmer. Sps Trygve Slagsvold Vedum og Høyres Kristian Tonning Riise, begge fra Ilseng, ble valgt inn for Hedmark.

## Galleri

Ilseng Station Old.jpg|Gamle Ilseng stasjon
Ilseng gard.jpg|Ilseng gård
Ilseng 0417-11229.jpg|Ilseng tettsted ca. 1954. Huset med fabrikkpipe midt på bildet er den gamle potetmjølfabrikken som brant i 1959/60.
Lageraaa.jpg|Lageråa
Svartelva Stange.jpg|Svartelva


## Referanser


## Eksterne lenker
* Ilseng.net
* Ilseng Fengsel
Stavsmartn

**Stavsmartn** arrangeres hvert år på gården Stav på Tretten i Øyer kommune i Gudbrandsdalen, og har hatt status som et offisielt marked siden 1857. Det har i hovedsak vært et marked for hestehandel, men har utviklet seg til også å bli et marked for andre produkter, spesielt husflid- og landbruksprodukter.

## Eksterne lenker
* 

## Referanser
Broughton (Milton Keynes)

**Broughton** er en historisk landsby i nordlige Buckinghamshire, England, nær grensen til Bedfordshire. Den ligger i den enhetlige myndigheten Milton Keynes siden 1967. Den er også et verdslig sogn og etter at nybyen Milton Keynes opprettelse blitt en forstad og et nytt distrikt av byen. I henhold til folketellingen av 2011 bor det 2 493 innbyggere i Broughton.

Navnet har angelsaksisk opprinnelse i betydningen «gård ved bekk». I Domesday Book (1086) er den listet som eid av Walter Giffard og leietakeren var en Hugh de Bolbec, begge normanniske navn. På 500-tallet var navnet stavet Brotone, noe som fortsatt er dets sedvanlige uttale. Den opprinnelige bomstasjonen fra Northampton til London gikk gjennom landsbyen (for å komme til Watling Street, som nå er motorveien A5, i nærheten av Woburn). Den nåværende hovedveien, motorveien M1, ligger rett ved og forbindelsespunktet 14 er bare noe over en halv km unna.

Sognekirken *St Lawrence's Church* er viet til den hellige Laurentius av Roma (på engelsk kalt *Lawrence*). Det meste av den er fra 1300-tallet og med et kirketårn fra 1400-tallet. En rekke av veggmalerier dekker store deler av nord- og sørveggene. De ble gjenoppdaget ved restaurering i 1849. Maleriene fra 1400-tallet omfatter blant annet en *[[Pietà]]* (Maria med den døde Jesus), Dommedag, sankt Helena og sankt Eligius, og et av sankt Georg som dreper dragen.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Felles nettsted for sognerådene Broughton & Milton Keynes.
Mardøla

:*For bilfergen, se [[MF «Mardøla»]]*

**Mardøla** er ei elv som munner ut i sørenden av Eikesdalsvatnet i Molde kommune (før 2020: Nesset) i Romsdal. Mardølafossene består av Mardøla (også Søndre Mardøla eller Østre Mardøla) og Ytste Mardøla (også Vestre Mardøla). Mardøla har utspring i Mardalstjønna (945&nbsp;moh.). Et fall på 655 meter utgjør den berømte Mardalsfossen. Ytste Mardøla har utspring i Nedste Mardalsvatnet (842&ndash;837&nbsp;moh.). Mardøla og Ytste Mardøla møtes før de renner sammen ut i Eikesdalsvatnet.

Mardøla er utbygd til kraftproduksjon i Grytten kraftverk. Vedtaket om regulering av Mardøla i 1970 førte til Mardøla-aksjonen, den første demonstrasjonen mot vannkraftutbygging i Norge.

## Referanser
Mardalsfossen

**Mardalsfossen** (også Søndre Mardalsfossen, Søre Mardalsfossen og Østre Mardalsfossen) er en foss ved sørenden av Eikesdalsvatnet i Nesset kommune i Romsdal. Fossen er en del av elva Mardøla, (også kalt *Søndre Mardøla* og *Østre Mardøla*) i det den faller 705 meter ned mot Mardalen ved sørenden av Eikesdalsvatnet i bygda Eikesdal.

## Fossens utspring og vannets videre løp
Fossen henter vannet fra Mardalstjønna, tidligere flere tjønn som er samlet til et vann etter oppdemming i forbindelse med utbyggingen av Aursjøen. Tjønnet som ligger like over toppkanten på 945&nbsp;moh og slipper vannet utfor stupet i to store fall. Begge fallene er stupfosser og det øverste fallet er den høyeste. Fossen ender i en del kaskadefall ved bunnen. Mot vest renner Ytste Mardøla (også Vestre Mardøla) ned langs fjellsiden fra Nedste Mardalsvatnet (ca 840&nbsp;moh.), og tømmer i Mardøla før den renner ut i Eikesdalsvatnet.

## Adkomst
Det går bilvei frem til en parkeringsplass nedenfor fossen, med utkikksplass og informasjon om fossen og området. Fra parkeringsplassen er det 30&ndash;45 minutters lett gange på opparbeidet turvei opp til fossen. Etter ca 0,7 km kommer stien inn i Mardalen naturreservat; stien forlater deretter naturreservatet igjen der den etter ytterligere 0,8 km krysser elva på en solid gangbro. Rett før brua er det et lite amfi med sittebenker og utsikt mot fossen. Fra brua er det utsyn mot fossen etter nye 0,5 km, fortsetter man videre, blir man våt.

## Kraftutbygging
Mardøla er regulert til kraftutbygging i Grytten kraftverk men fra 20. juni til 20. august slippes det tre kubikkmeter vann i sekundet hele døgnet på grunn av turismen. Resten av året ledes vannet til vannmagasinene Grøttavatnet og Mongevatnet.

## Mardøla-aksjonen
Mardalsfossen kom i fokus i sommeren 1970, under Mardøla-aksjonen, der filosofen Arne Næss sammen med rundt 300 andre, lenket seg til steiner som protest mot utbyggingen av fossen. Aksjonen ble beskrevet i en norsk dokumentarfilm fra 1972, *[[Kampen om Mardøla]]*.

## Høyeste fossefall i Norge
Fossen er regnet for å ha det høyeste fallet i Norge, på bakgrunn av statistikk fra SSB som konkluderte slik i 2005. Andre kilder er derimot uenige i tallene.

Statistisk sentralbyrås *Statistisk årbok fra 2007* lister *Søndre Mardalsfoss* som Norges nest høyeste vannfall med 705 meter, og sjette høyeste loddrette vannfall med 297 meter. Øverste fall på Mardalsfossen har et fritt fall på 297m og et nedre fall på 220m  Fossefallsdatabasen *world-waterfalls.com* regner vannfallet til 657 meter, og det høyeste fallet til 358 meter.

## På film
Fossen ble delvis brukt som location under innspillingen av science-fiction-/vikingserien *[[Outlander (TV-serie)|Outlander]]* (2008).

## Skulptur
Fra sommeren 2014 til august 2015 var Antony Gormley skulptur «Another Time» å se i fossegryta til Mardalsfossen. 

## Se også
*Mardøla-aksjonen
*Kampen om Mardøla
*Liste over norske fosser

## Galleri

Fil:2012-07 Mardalsfossen.jpg|Mardalsfossen fra vest 
Fil:Mardalsfossen.jpg| Nærbilde


## Referanser
Lillingstone Dayrell

**Lillingstone Dayrell** er en landsby i Buckinghamshire, England. Den ligger i den enhetlige myndigheten Milton Keynes, omkring 13 km vest for Milton Keynes by. I henhold til folketellingen i 2011 bor det 103 innbyggere i sognet.

## Historie
Navnet *Lillingstone* er av angelsaksisk opprinnelse, og betyr «Lytels grensestein». Dette er en referanse til grensen til Northamptonshire, som går like ved landsbyen. I *[[Domesday Book]]* (1086) blir denne landsbyen og nabolandsbyen Lillingstone Lovell omtalt i fellesskap som *Lillingestan*, selv om det allerede da fantes to gods knyttet til familiene Dayrell og Lovell. Den første kjente bruken av disse ekstra navneleddene *Dayrell* (som «Dayerell»), og med dem oppfatningen av de to som selvstendige landsbyer, finnes i et dokument fra 1300-tallet.

Landsbykirken er viet til den hellige Nikolas av Myra.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Den forlatte landsbyen og den bevarte kirke
* North Buckingham Parish
Björn Engholm

**Björn Engholm** (født 1939) er en tysk politiker (SPD). Han var fra 1981 til 1982 utdannelses- og vitenskapsminister i den føderale regjeringen, i 1982 deretter ernærings-, landbruks- og skogsminister og fra 1988 til 1993 statsminister i delstaten Schleswig-Holstein. Fra 1991 til 1993 var han dessuten formann for det sosialdemokratiske partiet, SPD, og partiets kanslerkandidat ved det føderale valget i 1994.

Engholm studerte statsvitenskap, sosialøkonomi og sosiologi og tok hovedfag som politolog ved Universität Hamburg. Han ble medlem av SPD i 1962. Han ble innvalgt i det tyske parlamentet i 1969 og var fra 1983 også medlem av Schleswig-Holsteins landdag (delstatsparlamentet).

## Referanser


## Eksterne lenker
* http://www.dhm.de/lemo/html/biografien/EngholmBjoern/
Stantonbury

**Stantonbury** er en bydel i Milton Keynes i grevskapet Buckinghamshire, England. Området var fram til 1960-tallet en landsby, men ble da innlemmet i den nye byen Milton Keynes som ble anlagt. Det er nå ikke mange spor igjen av den gamle landsbyen. Den er lokalisert i den nordlige enden av byen, mellom Great Linford og Wolverton. Den er i stor grad et boligområde, men en større del utgjør to videregående skoler (aldersgruppen mellom 11 og 18): Stantonbury Campus og Webber Independent School. Det er også et fritidssenter med en svømmehall på 25 meter. I henhold til folketellingen i 2011 har bydelen en befolkning på 10 084 innbyggere.

Navnet er av angelsaksisk opprinnelse, og består av to deler; «Stanton» og «bury». Første del er avledet fra angelsaksiske *stan* + *tun* som har betydningen «gård på steinete grunn». Den andre delen, «bury», henviser faktisk opprinnelig til «Barry», men ble endret på 1600-tallet av daværende godsherren. I 1235 holdt en Radulfus Barri lenet i Stanton, og hans navn er knyttet til stedet fra rundt 1300 og framover.

## Bancroft
Bancroft er et område i Milton Keynes i England. Stedet er kjent for funnet av en romano-britisk gård i det som i dag er North Loughton Park.

## Referanser


## Litteratur
* Page, W.H., red. (1927): *A History of the County of Buckingham, Volume 4*. Victoria County History, s. 462–466.
* Pevsner, Nikolaus ([1960] 1973): *Buckinghamshire. The Buildings of England*. Harmondsworth: Penguin Books, ISBN 0-14-071019-1, s. 241. 

## Eksterne lenker
* «Parishes : Stantonbury», *British History Online*
* Stantonbury Brass
Woburn

:*Se også [[Woburn, Massachusetts]].*

**Woburn** er en liten by i Bedfordshire, England. Den er best kjent som stedet hvor Woburn Abbey og Woburn Safari Park ligger.

Navnet er av angelsaksisk opprinnelse, og viser til en svingete elv. Det samme navnet går igjen i Woburn Sands i Buckinghamshire, som ligger kort vei unna. Ved folketellingen i 2011 hadde den en befolkning på 933 innbyggere.

## Historie

Første gang Woburn nevnes er i et dokument fra 969, da kong Edgar gav Aspley til en mann ved navn Alfwold. I dokumentet fortelles det at området grenser mot «Woburnmennenes land». I *[[Domesday Book]]* (1086) fortelles det at Woburn var underlagt en Alric, som hadde seks husmenn under seg. Etter erobringen hadde Walter Giffard tatt over, og han leide ut området til Hugh de Bolebec.

I 1145 grunnla Hughs sønnesønn, Hugh de Bolebec den yngre, cistercienserklosteret St. Maria ved Woburn, kjent som Woburn Abbey. Klosteret ble plassert rett utenfor landsbyen, og abbeden ble i praksis også den lokale godseier.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Offisielt nettsted for Woburn Abbey, Safari Park, Golf Club, Hotel & Antiques Centre
* Guide til butikker og tjenester
* Woburns nettsider hos Bedfordshire and Luton Archives and Records Service
Hellebard

som viser sveitsiske *Reisläufer* på vei over Alpene etter erobringen av Cremona. Leiesoldatene er utstyrt blant annet med lange hellebarder og piker.]]

**Hellebard** er et blankvåpen som består av et økseblad med en spydspiss på enden av et langt skaft. Hellebarder var i utstrakt bruk blant fotsoldater på 1300-tallet og 1400-tallet og bæres fortsatt som seremonielt stakevåpen av Sveitsergarden i Vatikanet. Seremoneille hellebarder brukes også av buekorps i Bergen.

## Historikk

### Utforming, utbredelse og bruk
Hellebardene bestod av et økseblad utstyrt med en spydspiss som var montert på en stang som kunne håndteres med to hender. Våpenet hadde ofte en hake på baksiden av øksebladet for å få tak i kavalerister i rustning. Piggen kunne brukes for å immobilisere kavaleristen ved å deformere rustningen. 

Hellebarden var billig å lage med flerbruksmuligheter i kamp. Lengden gjorde det mulig å beskytte seg mot spyd og lanse, spydet holdt sverdkrigere på avstand og haken kunne brukes for å dra krigere i rustning over ende. Øksebladet var for å kutte ubevæpnete motstandere samt hester.

Hellebarder var hovedvåpenet for de tidligere sveitsiske hærene på 1300-tallet. Senere tok sveitserne også i bruk lanser, såkalte piker, for bedre å beskytte seg mot angrep fra ryttere, med hellebarder brukt for midlere avstander og korte sverd, Katzbalgere, for nærkamper.

### Etymologi
Ordet *hellebard* kommet muligens fra de tyske ordene *halm* («stamme») og *barte* («øks»). Det er også mulig at ordet er avledet fra *hellebaard* som betyr helvetesbart på nederlandsk.

### Varianter
* Godendag
* Hippe
* Scorpio

Andre våpen som noen ganger regnes som hellebarder:
* Bisento, japansk skaftevåpen
* Lochaber Axe (Jeddart axe), kraftig, skotsk stridsøks fra 1600
* Naginata, japansk skaftevåpen
* Pollaxe
* Bill hook
* Ji, kinesisk hellebard
* Bardiche


Fil:Zuerichkrieg 1444.jpg|Tegning fra 1513 som viser bruk av hellebarder i kamp under den gamle krigen om Zürich i 1443
Fil:Swiss guard 2.jpg|Vakter fra Sveitsergarden ved skilderhus i Vatikanet. Pavens livvakt er bevæpnet med hellebarder og uniformer inspirert av tradisjonell klesdrakt for sveitsiske og tyske landsknekter sist på 1400-tallet



## Referanser


## Eksterne lenker
*
Newton Blossomville

**Newton Blossomville** er en landsby og verdslig sogn i distriktet (*[[borough]]*) Milton Keynes i det seremonielle grevskapet Buckinghamshire, England. Den ligger i den nordlige delen av distriktet og har felles sogneråd med Clifton Reynes. Ved folketellingen i 2011 hadde landsbyen og sognet en befolkning på 329 innbyggere.

## Stedsnavnet

Navnet *Newton* er av angelsaksisk opprinnelse, og betyd *ny gård*. I *[[Domesday Book]]* (1086) er stedet nevnt som *Niewtone*. Navneleddet *Blossomville* er en referanse til adelsfamilien som eide et gods på stedet på 1200-tallet, og ble lagt til for å skille landsbyen fra andre steder som heter Newton, spesielt Newton Longville som også ligger i Buckinghamshire.

## Referanser
Newton Longville

**Newton Longville** er en landsby og verdslig sogn distriktet i Aylesbury Vale i det seremonielle grevskapet Buckinghamshire, England. Den ligger omkring 3 km vest for Fenny Stratford. I henhold til folketellingen i 2011 bor det 1 846 innbyggere i landsbyen.

## Historie
Navnet *Newton* er av angelsaksisk opprinnelse, og betyr *ny gård*. Stedet er nevnt i *[[Domesday Book]]* (1086) som *Nevtone*. Tillegget *Longville* kom i 1200-tallet ettersom et kloster i Longueville i Normandie eide området. Det ble lagt til for å skille landsbyen fra andre steder som het Newton, og spesielt fra Newton Blossomville som også ligger i Buckinghamshire. 

På 1300-tallet ble landsbyen inndratt av Kronen ettersom den var på utenlandske hender, og gitt til New College ved Universitetet i Oxford.

Sognekirken er viet til sankt Fides av Agen, på engelsk kalt sankt Faith, en fransk helgen. 

## Referanser
Luthers lille katekisme

**Luthers lille katekisme** ble skrevet av Martin Luther og publisert i 1529, beregnet på undervisning av barn i luthersk-protestantisk kristendom. Den behandler de ti bud, den apostoliske trosbekjennelse, Fadervår, dåpen, nattverden og skriftemålet. Luthers lille katekisme er et av Den norske kirkes bekjennelsesskrifter.

Martin Luther var den første som brukte ordet «katekisme» som en boktittel, der det tidligere ble brukt om grunnleggende kristendomsundervisning for barn.

Tekstene er utformet som en didaktisk dialog hvor læreren stiller spørsmål, og eleven skal kjenne de riktige svarene. Alle elementene i katekismen, slik som budene og leddene i Fader vår, følges av det faste spørsmålet: «*Hva vil det si?*» 

Den faste innledningen til forklaringen av budene er: «*Vi skal frykte og elske Gud så vi…*».

Luther hadde lenge oppfordret sine venner til å skrive en katekisme for barn slik de bøhmiske brødre hadde. Men det ble ikke gjort før han selv tok på seg oppgaven under arbeidet med sin store katekisme. I starten ble den trykket som plakater opphengt på veggene i kirker og skoler. Enkelte tyske utgaver av Luthers lille katekisme inkluderte Luthers bok om brudevielse (1529) og bok om dåp (1526) som tillegg. I en tysk utgave fra 1551 er det tatt med ennå et tillegg: *Kristne spørsmål med sine svar – laget av dr. Martin Luther for dem som akter å gå til [[nattverd]]*.

Fjerde bud er punktet der Luthers katekisme skiller seg sterkest fra Bibelens intensjoner. Luther trekker inn øvrigheten, og fortolker budet som om det hjemler underordning under alle som Gud - ifølge Luther - har satt over leseren. Videre tolkes det som om barn og unge plikter å underordne seg sine foreldre, mens den hebraiske grunnteksten er rettet til et helt annet publikum, til voksne familiefedre om å sørge for gamle slektninger. Budet handler ikke om underordning, men om eldreomsorg.

Ved innførelsen av reformasjonen i Danmark-Norge fikk prestene plikt til å holde seg med enkelte bøker. Det var Bibelen, Luthers kirkepostille, Melanchthons apologi for Den augsburgske bekjennelse, Melanchthons dogmatikk *Loci Communes*, *Luthers lille katekisme*, Kirkeordinansen og De saksiske visitasjonsartiklene av 1528. Erik Pontoppidans bok *[[Sandhed til gudfrygtighed]]* fra 1737 er en forklaring til Luthers lille katekisme.

## Referanser


## Litteratur
* *Martin Luthers lille katekisme*. Lunde forlag, 1997. ISBN 82-520-3937-5 ()
* *Lille og store katekisme*. Martin Luther; oversatt av Sigurd Hjelde; med et innledende essay av Inge Lønning. Bokklubben, 2001. (Bokklubbens kulturbibliotek) ISBN 82-525-3749-9
* Oddvar Johan Jensen. *Katekismens teologi, en innføring i Luthers katekismer*. Genesis forlag, 2004. ISBN 82-476-0294-6. 1. utg. Credo forlag, 1994 ()

## Eksterne lenker
* Luthers lille katekisme i fulltekst på dansk med boken om brudevielse og boken om dåp som tillegg.
* Versjonen til LCMS (PDF) med tillegget om forberedelse til nattverd fra 1551.
Andreas Aarflot

**Andreas Aarflot** (født 1. juli 1928 i Yiyang i provinsen Hunan i Kina) er en norsk teolog og biskop emeritus i Den norske kirke. Han var biskop i Borg bispedømme fra 1976 til 1978 og i Oslo fra 1978 til 1998.

Aarflot ble født i Kina hvor hans foreldre var misjonærer for Det norske misjonsselskap i provinsen Hunan. 

Han tok eksamen artium ved Grefsen gymnas i Oslo i 1946 og teologisk embetseksamen cand.theol. ved MF vitenskapelig høyskole i 1951. Han ble  dr.theol. ved Universitetet i Oslo i 1970 og har hatt studieopphold i Heidelberg, England og USA og er æresdoktor ved St. Olaf College i USA (1987) og æresmedlem av Finska kyrkohistoriska sällskapet (1978).

Aarflot har blant annet arbeidet for Den norske sjømannsmisjon og Indremisjonsselskapet og gjort prestetjeneste i Røyken. Han var tilknyttet MF som stipendiat (1960), fakultetslektor (1968) og dosent (1970) før han ble professor i 1976. Samme år ble han utnevnt til biskop i Borg bispedømme etter at Per Lønning trakk seg i protest mot abortlovgivningen. I 1978 etterfulgte han Kaare Støylen som biskop i Oslo bispedømme og som bispemøtets preses. I egenskap av preses holdt han prekenen under signingen av Kong Harald V og dronning Sonja i Nidarosdomen 23. juni 1991. I dag er han professor emeriti ved MF.  

Aaaflot har vært medlem av eksekutivkomiteen i Det Lutherske Verdensforbund og styreformann i Bibelselskapet.

Aarflot er forfatter av bøker og artikler innen  kirkehistorie, kirkerett og pastoralteologi og har vært redaktør av tidsskriftet Luthersk Kirketidende. 

Aarflot ble som biskop regnet som moderat konservativ og tilhørende sentrum av Den norske kirke teologisk. Han ble etterfulgt som biskop i Oslo av Gunnar Stålsett.

Andreas Aarflots farfars-farmor var Berthe Canutte Aarflot. 

I 1979 ble biskop Aarflot utnevnt til kommandør med stjerne av St. Olavs Orden for embetsfortjenste.

## Bibliografi (utvalg)
* *En tro som bærer*, Oslo 1998 
* *Norsk kirkehistorie*, 3 bd., Oslo 1966&ndash;1971 sammen med Carl Fredrik Wisløff,
* *Norsk kirke i tusen år*, Oslo 1978
* *Norsk kirkehistorie i grunnriss*, Oslo 1974
* *Kirke og stat i Norge. Fra reformasjonen til våre dager*, Stavanger 1969
* *Tro og lydighet. [[Hans Nielsen Hauge]]s kristendomsforståelse*, Oslo 1969
* *Samtidsspeil eller fyrtårn?*, 2008

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Husbanken

**Husbanken** er en norsk statlig etat (organisasjonsledd) som er underlagt Kommunal- og distriktsdepartementet (KDD). Husbankens samfunnsoppdrag er å forebygge at folk blir vanskeligstilte på boligmarkedet, og bidra til at de som ikke selv klarer det, kan skaffe seg og beholde en egnet bolig.

Det årlige tildelingsbrevet fra KDD setter økonomiske rammer og mål for Husbankens virksomhet det kommende året. I tillegg forvalter Husbanken ordninger på vegne av andre departementer.

Husbanken ble opprettet i 1946 som Den Norske Stats Husbank for å bygge opp igjen landet etter krigen, men ble raskt et redskap for staten for å finansiere den allmenne boligforsyningen. Husbanken ble et av etterkrigstidens store velferdsprosjekter, og har finansiert mer enn halvparten av alle boliger i Norge i tiden etter annen verdenskrig. Husbankens lånetilbud er nå innrettet som et supplement til private banker. I årene etter 2005 har Husbanken årlig lån- eller tilskuddsfinansiert mellom 15 og 20 prosent av alle nybygde boliger. Husbanken har rundt 340 ansatte fordelt på hovedkontoret i Drammen, samt regionkontorer i Oslo, Arendal, Trondheim, Bodø og Hammerfest. Husleietvistutvalget ble 1.januar 2026 slått sammen med Husbanken.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Husbanken.no – Husbankens nettsider
Stony Stratford

**Stony Stratford** (ofte kalt *Stony*) er en by i distriktet Milton Keynes i Buckinghamshire, England. Byen ligger ved grensen til Northamptonshire, og har vokst sammen med byen Milton Keynes. Den er en livlig markedsby, og har beholdt en del av sitt gamle preg selv om den har blitt innlemmet i en ny storby.

## Historie
Siden minst romersk tid har det vært en bosetning her ved vadestedet (engelsk: ford) ved Watling Street over elven Great Ouse. Charter for byens marked er datert fra 1194 og dens status som by fra 1215.

Navnet *Stratford* er av angelsaksisk opprinnelse, og betyr «overgangssted på en [romersk] vei». Dette viser til Watling Street, som går gjennom byen og krysser en elv like utenfor. Tilnavnet *Stony* viser til steinene på elvebunnen ved det gamle vadestedet, og skiller byen fra Fenny Stratford, som ligger i nærheten.

I 1290 ble det reist et Eleanorkors i Stony Stratford etter at den nylig avdøde Eleonore av Castillas båre sto der over natten under hennes likferd i 1290. Korset ble ødelagt under borgerkrigen.

Byen skal ha vært det siste stedet kong Edvard V ble sett i live, og det var der hans onkel Richard, hertug av Gloucester, hentet ham og førte ham til Tower of London hvor han ble myrdet.

Byen har blitt nesten fullstendig ødelagt av brann to ganger, i 1736 og 1742. Den eneste bygningen som overlevde den andre brannen var sognekirken, som er viet til Maria Magdalena.

Et vanlig engelsk uttrykk, *cock and bull story* (som betyr *en skikkelig skrøne*) oppsto i Stony Stratford. De to pubene i sentrum heter *The Cock* og *The Bull* (*Hanen* og *Oksen*), og det ble utvekslet de villeste skrøner mellom de to.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* En tur gjennom Stony Stratford , både gamle og nye fotografier, Milton Keynes Heritage Association.
* Panoramiske bilder  og et stort utvalg av bilder av byen og dens omgivelser.
Anatomisk terapeutisk kjemisk klassifikasjon

**Anatomisk terapeutisk kjemisk (ATC) klassifikasjon** brukes for å inndele legemidler i ulike grupper etter hvilke organsystemer de påvirker og deres terapeutiske og kjemiske egenskaper.

Dette klassifikasjonssystemet reguleres av WHOs *Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology* og ble publisert første gang i 1976. Det er basert på den tidligere anatomiske klassifikasjonen (AC) utviklet av *European Pharmaceutical Market Research Association (EPhMRA)* og *Pharmaceutical Business Intelligence and Research Group (PBIRG).* Videreutviklingen er gjort ved Norsk Medisinaldepot på Kalbakken i Oslo.

## Eksempel

Substansnavnene som brukes er internasjonale ikke-proprietære navn i den grad de finnes for de aktuelle substansene.

**ATC/DDD-systemet** er ATC-klassifikasjonen med tillegg av et mål for den antatte gjennomsnittsdosen per døgn av et legemiddel som brukes for sin hovedindikasjon hos voksne; definert døgndose (DDD).

Andre ATC-klassifikasjoner er ATCvet (for veterinærmedisin) og ATC-urteklassifikasjon (for urtepreparater).

## ATCvet
Det *Anatomiske terapeutiske kjemiske klassifikasjonssystemet for veterinærmedisin* (ATCvet) blir brukt for å klassifisere medisiner for veterinærbruk. ATCvet-koder kan lages ved å sette bokstaven **Q** foran den vanlige ATC-koden som benyttes for medisiner for mennesker. Som et eksempel, så vil furosemid for veterinærbruk ha koden **Q**C03CA01.

Noen koder er kun i bruk for veterinærmedisin, som for eksempel *[[ATCvet-kode QI|QI]] Immunologiske medisiner*.

## Se også
*Liste over legemidler

## Referanser


## Eksterne lenker
* Felleskatalogen
* WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology
Mother Earth

***Mother Earth*** er det nederlandske symfoniske rock/metalbandet Within Temptations andre studioalbum, utgitt 21. august 2000, og markerte bandets definitive gjennombrudd. Mye av råskapen fra det forrige albumet, *[[Enter]]* (1997), var luket bort, og bandet hadde tydelig prioritert å fremheve vokalist Sharon den Adels utsøkte opera-aktige stemme. Albumet solgte til tre ganger platina i hjemlandet Nederland, og til gull i Belgia. Totalt har albumet solgt i overkant av 350&nbsp;000 eksemplarer i hele Europa.

*Mother Earth* ble ikke sluppet på det europeiske markedet før i januar 2003, da som en utvidet utgave med fire ekstraspor, og denne utgaven nådde ikke britiske platebutikker før i september 2004, bare to måneder før bandets neste album, *[[The Silent Force]]*, ble utgitt.

## Sporliste
# «Mother Earth» – 5:29
# «Ice Queen» – 5:20
# «Our Farewell» – 5:18
# «Caged» – 5:47
# «The Promise» – 8:00
# «Never-Ending Story» – 4:02
# «Deceiver of Fools» – 7:35
# «Intro» – 1:06
# «Dark Wings» – 4:14
# «Perfect Harmony» – 6:58
# «World of Make Believe» – 4:47
### Ekstraspor
# «Deep Within» (live)
# «The Dance» (live)
# «Restless» (klassisk versjon)
# «Bittersweet» (B-side)

## Eksterne lenker
*
Sharon den Adel

**Sharon Janny den Adel** (født i Waddinxveen, 12. juli 1974) er hovedvokalist og en av låtskriverne i det nederlandske symfoniske rock/metal-bandet Within Temptation.

Hun fikk en datter, Eva Luna, sammen med partneren Robert Westerholt, gitaristen i bandet 7. desember 2005.

Den Adel har også samarbeidet med andre band, som for eksempel After Forever («Beyond Me»), Aemen («Time») og Armin van Buuren («In and Out of Love»).

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Mogens Lykketoft

**Mogens Lykketoft** (født 1946) er en dansk politiker (S). Han var valgt til Folketinget fra Københavns omegns storkrets (før 2007 Københavns amtskrets) 1981–2019 og formann i Folketingets presidium 2011–2015.

Lykketoft var skatteminister 1981–1982, finansminister 1993–2000, utenriksminister 2000–2001 og formann i Socialdemokraterne 2002–2005. Han var Socialdemokraternes statsministerkandidat ved folketingsvalget i 2005. Etter partiets forholdsvis svake valgresultat, med 26 % av stemmene, trakk han seg som formann. Han har innehatt adskillige tillitsverv i partiet siden 1960-årene.

Etter studentereksamen ved Frederiksberg Gymnasium i 1964 ble han cand.polit. i samfunnsøkonomi ved Københavns Universitet i 1971. Før han ble valgt til Folketinget, var han ansatt i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 1966–1981.

Han var innstilt som president for FNs generalforsamling, i ett år fra september 2015. Han var eneste kandidat fra gruppen av vestlige land som sto for tur til å inneha vervet. Den formelle utnevnelsen skjedde i juni 2015. 

## Referanser



## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
De franske Alpene

**De franske Alpene** betegner den delen av Alpene som ligger i Frankrike, nærmere bestemt i regionene Provence-Alpes-Côte d'Azur og Rhône-Alpes. Vest-Europas høyeste fjell, Mont Blanc, er det høyeste punktet i de franske alpene (og Alpene generelt), med sine &nbsp;moh. Byer det er verdt å merke seg i dette området inkluderer bl.a. Grenoble, Chamonix, Annecy og Chambéry.
Deep Blue

**Deep Blue** var en datamaskin utviklet av IBM som var beregnet på å spille sjakk. Den var den første datamaskinen som vant et sjakkparti mot en regjerende verdensmester (Garri Kasparov). Maskinen vant det første partiet 10. februar 1996, men Kasparov kom tilbake og vant til slutt 4&ndash;2. Etter dette ble Deep Blue kraftig oppgradert, og spilte mot Kasparov igjen i mai 1997. Denne gangen vant maskinen 3,5&ndash;2,5 til slutt.

Deep Blue-prosjektet ble startet under navnet «ChipTest» av Feng-hsiung Hsu ved Carnegie Mellon University i Pittsburgh, Pennsylvania. Hsu hadde begynt å arbeide for IBM i 1989, og jobbet sammen med Murray Campbell på parallelle beregninger. Systemet fikk etter hvert navnet *Deep Thought*&nbsp;&ndash; etter navnet på datamaskinen i boken *[[Haikerens guide til galaksen]]*&nbsp;&ndash; men ble til slutt altså hetende Deep Blue.

Deep Blue baserte seg i all hovedsak på rå regnekraft. Maskinen var utstyrt med spesialprosessorer beregnet på sjakkspilling, mens programvaren var laget vha. programmeringsspråket C, og kjørte under operativsystemet AIX.

Maskinen var i stand til å evaluere omkring 200 millioner posisjoner på sjakkbrettet pr. sekund, i tillegg til at den var i stand til å lære selv ved å analysere tusenvis av større sjakkpartier spilt av profesjonelle utøvere. På toppen av dette var stormesteren Joel Benjamin også med på å finjustere systemet ytterligere.

## Eksterne lenker
* 
* Deep Blues sjakkpartier hos ChessGames.com
* IBMs sider om Deep Blue
* Åpent brev fra Feng-hsiung Hsu angående den avlyste omkampen med Kasparov
Desi

:*Se også [[Desi (andre betydninger)]].*

**Desi** (symbol **d**) er et SI-prefiks i  SI-systemet som representerer 10−1 eller 1/10. 

Det ble tatt inn i systemet i 1795. Desi kommer fra latin *decimus*, som betyr *tiende*.
Mercalliskalaen

**Mercalliskalaen** brukes for å angi et jordskjelvs intensitet ved å studere skjelvets effekt på mennesker og byggverk. Den ble  fremlagt av den italienske vulkanologen Giuseppe Mercalli i 1902, og var i alminnelig bruk frem til Richters skala kom i 1935. I noen land som USA og Australia er den fortsatt i bruk i en noe modifisert utgave kjent som *Mercallis modifiserte intensitetskala*, gjengitt nedenfor. Forskjellen på Mercallis originale skala og denne er bare at den er modernisert noe ved at det er tatt inn begreper som *[[lastebil]]* og *[[seismograf]]* og ved at den er språklig forenklet; i det store og det hele ser den ut slik Mercalli laget den.

* (I) – Kjennes ikke, men registreres av seismografer.
* (II) – Kjennes sjelden og da kun i de øvre etasjer av bygninger.
* (III) – Kjennes av personer innendørs, som en passerende lastebil.
* (IV) – Lyder fra vinduer og dører, glass og tallerkener klirrer. Som et passerende tog.
* (V) – Kjennes av alle. Ustabile gjenstander velter.
* (VI) – Bøker faller ut av hyller. Trær rister. Lettere skader.
* (VII) – Vanskelig å stå. Mange dårlige byggverk skades.
* (VIII) – Betydelige skader. Grener knekkes.
* (IX) – Alminnelig panikk. Alvorlige skader. Sprekker i jordskorpen.
* (X) – De fleste bygninger raser. Jernbaneskinner bøyes.
* (XI) – Jernbaneskinner skades betydelig. Rørgater ødelegges.
* (XII) – Nesten total ødeleggelse. Gjenstander kastes opp i luften.

I Norge brukes en skala som heter EMS98 (Europeisk makroseismisk skala 1998) for å angi intensiteten på jordskjelv.

## Se også
* Jordskjelv
* Seismologi
* Seismograf
* Liste over jordskjelv

## Eksterne lenker
* NORSAR: Intensitet
Centi

**Centi** (symbol **c**) er et SI-prefiks i  SI-systemet som representerer 10−2 eller 1/100.

Det ble tatt inn i systemet i 1795. Centi kommer fra latin *centum*, som betyr *hundre*.
Milli-

**Milli-** (symbol **m**, latin: fra *mille* tusen) er et SI-prefiks i  SI-systemet som representerer 10−3 eller 1/1&nbsp;000. 

Prefikset ble tatt inn i systemet i 1795. Milli kommer fra latin *mille*, som betyr *tusen*. Flertall av *mille* er *milia*.

## Referanser
Mikro

**Mikro** (symbol **µ**, tilsvarende den greske bokstaven my i liten versjon) er et SI-prefiks i SI-systemet som representerer 10−6, eller  1/1&nbsp;000&nbsp;000.

Det ble tatt inn i systemet i 1960. Mikro kommer fra gresk μικρός, som betyr *liten*.

Mer generelt brukes det i betydningen *veldig liten* (jmf. mikroelektronikk og mikroskop).

Under Windows kan man utnytte at tegnet har ASCII kode 230. [Alt]-tasten holdes trykket mens en taster 230 på talltastaturet  (ikke tallrekken over bokstavene) før [Alt]-tasten slippes igjen.
Kilo

**Kilo** (symbol **k**) er et SI-prefiks i  SI-systemet som representerer 103 eller .

Det ble tatt inn i systemet i 1795. Kilo kommer fra gresk &#967;&#943;&#955;&#953;&#959;&#953;, som betyr *tusen*.

Kilo brukes ofte alene som et forkortet uttrykk for kilogram. Det er også vanlig å bruke symbolet *k* i betydning tusen for ikke SI-enheter. Dette gjelder spesielt penger, folk og år.

**Kilo** er også bokstaven K i det internasjonale fonetiske alfabetet.

I EDB har kilo blitt brukt til å referere til både **** (210) og den korrekte betydningen . Selv om det er vanlig å bruke betegnelsen **[[kilobyte]]** om  bytes, er denne bruken av prefikset kilo sterkt frarådet i SI-standarden. For å unngå tvetydighet bør kibibyte (KiB) brukes for binærprefiks-betydningen 210 byte.

## Referanser
Norving

**Norving ⅍** var et flyselskap med hovedbase i Kirkenes. Selskapet ble etablert i 1959 under navnet Varangfly. Etter oppkjøp av flyselskapene Nor-Wing i Tromsø og Nordlandsfly i Bodø, skiftet selskapet navn til Norving i 1972.

Selskapet utvidet gradvis virksomheten og var en periode Norges fjerde største flyselskap, med flyruter flere steder i  Norge samt en del ruter på Nordkalotten.

## Ambulansefly
På 1970- og 1980-tallet hadde Norving ambulanseflyberedskap for blant annet Finnmark og Troms. Det ble benyttet to-motors propellfly. På grunn av store avstander både til sykehusene i Hammerfest og Kirkenes, og til spesialiserte sykehusavdelinger ved Regionsykehuset i Tromsø og Åsgård sykehus i Tromsø, ble Norving en viktig del av helsetilbudet i Finnmark på denne tida. 

Selskapet ble slått konkurs i 1993.

## Eksterne lenker
* 
* Bokprosjektet A/S Norving «Ei eventyrlig reisa»
Nano

**Nano** (symbol **n**) er et SI-prefiks i  SI-systemet som representerer 10−9 eller 1/1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000. 

Det ble tatt inn i systemet i 1960. Nano kommer fra gresk νᾶνος, som betyr *dverg*.
Femto

**Femto** (symbol **f**) er et SI-prefiks i  SI-systemet som representerer 10−15 eller 1/1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000. 

Det ble tatt inn i systemet i 1964. Femto kommer fra dansk *femten*.

## Referanser
Atto

**Atto** (symbol **a**) er et SI-prefiks i  SI-systemet som representerer 10−18 eller 1/1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000. 

Det ble tatt inn i systemet i 1964. Atto kommer fra dansk *atten*.

## Referanser
Zepto

**Zepto** (symbol **z**) er et SI-prefiks i SI-systemet som representerer 10−21 eller 1/1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000.

Det ble tatt inn i systemet i 1991. Zepto kommer fra fransk *sept*, som betyr *syv*, fordi det tilsvarer 1000−7.
Yokto

**Yokto** (symbol **y**) er et SI-prefiks i SI-systemet som representerer 10−24 eller 1/1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000.

Det ble tatt inn i systemet i 1991. Yokto kommer fra gresk , som betyr *åtte*, fordi det tilsvarer 1000−8.
Pico

**Pico** (symbol **p**) er et SI-prefiks i  SI-systemet som representerer 10−12 eller 1/1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000.

Det ble tatt inn i systemet i 1960. Pico kommer fra italiensk *piccolo*, som betyr *liten*.

Siden *pico* er en milliondel av en milliondel er også benevningen *mikro-[[mikro]]* (*μμ*) av og til brukt.
Tonn

:*Må ikke forveksles med [[megagram]] (som også tilsvarer 1000&nbsp;kg)*
Et **tonn** (symbol: **t**) er det samme som 1000 kilogram (kg). Tonn kalles også **metrisk tonn**, men er ikke en SI-enhet. Det er imidlertid akseptert å bruke tonn i SI-sammenheng.

Et amerikansk tonn (*short ton*) er 907,18474 kg og et britisk tonn (*long ton*) er 1016,0469088 kg, men britene faser nå ut det sitt gamle målesystem; det ble bestemt at fra år 2000 skal salg av varer etter vekt i Storbritannia referere til SI-systemet.

## Se også
* Amerikansk tonn (short ton)
* Britisk tonn (long ton)
Nicanor Duarte

**Nicanor Duarte Frutos** (født 11. oktober 1956 i Coronel Oviedo i Paraguay) var president i Paraguay fra 2003 til 2008.  Han kommer fra partiet Asociacion Nacional Republicana (populært kalt *Partido Colorado*), som hadde hatt makten i landet siden 1947, og vant presidentvalget i april 2003.

Duarte Fruto, som har utdannelse som jurist og i filosofi, jobbet som dosent og journalist før han begynte med politikk. Han var utdanningsminister i regjeringene Juan Carlos Wasmosy (1993–1998) og Luis Angel Gonzalez Macchi (1999–2003), og regnes for å være populist.

Han er gift med Gloria María Penayo.

## Referanser
Samut Prakan (provins)

**Samut Prakan** (**สมุทรปราการ**) er en provins i det  sentrale Thailand. Den er en kystprovins som ligger øst i Bangkokbukten, lengst nord i Siambukten. Provinsen ligger umiddelbart sør for provinsen Bangkok, og er en av de seks provinsene som utgjør metropolen Stor-Bangkok. Provinshovedstaden er Samut Prakan.

I provinsen renner Thailands største elv, Chao Phraya, ut i Siambukten. Provinsen preges av elvedeltaet som dekker nesten hele området.

## Administrativ inndeling
Provinsen har seks distrikter (*amphoe*):

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Storsjøen (Rendalen)

**Storsjøen** er en innsjø i Rena-vassdraget i Rendalen kommune i Innlandet fylke. Sjøen er 35 kilometer lang, men bare 1,7 kilometer bred på det bredeste. Arealet er 48,09&nbsp;km², sjøen ligger 251 moh., og største dyp er 309 meter. Dette er den 10. dypeste innsjøen i landet. Innsjøen er regulert som magasin for Løpet kraftverk og kraftverkene videre nedstrøms i Glomma.

Storsjøen får sitt vann fra elva Rena med Lomnessjøen i nord og Mistra i nordøst, samt har en rekke mindre tilsig i øst. Langs nordvestbredden går fylkesvei 30 over til Koppang, mens øvrige bredder bare har mindre fylkesveier. Tettstedet Koppang i Stor-Elvdal ligger bare 6 km mot vest, i Østerdalen.

## Tømmerfløting
Det ble drevet tømmerfløting i vassdraget tidligere. Over innsjøer og rolige partier uten strøm kunne det brukes en såkalt spillflåte for å frakte tømmeret videre. Men Storsjøen er for dyp til at spillflåte kunne brukes, og tømmeret var derfor prisgitt vær og vind for å komme videre nedover vassdraget. Rakk ikke tømmeret videre før vinteren, ble det dratt på land for tørking og fløtt videre neste sommer. Men slikt tømmer oppnådde ikke like god pris.

, som ble satt i drift i 1856, var primært en lokalrutebåt, men den ble av og til også brukt til å slepe tømmer. Etter at det kom jernbanelinje gjennom Østerdalen i 1870-årene, forsvant mye av grunnlaget for rutebåten, og tømmeret ble igjen overlatt til vær og vind i flere tiår. I 1912 ble  satt i drift på Storsjøen. Båten var bygget i seksjoner ved Fredrikstad Mekaniske Verksted året før, fraktet til Åkrestrømmen og satt sammen der. Denne trafikken fortsatte til 1984, som var det siste året med tømmerfløting i denne delen av Glommavassdraget.

## Fiske
Storsjøen har blant annet sik, ørret, harr, lake og røye. I 2015 ble det påvist ulovlig utsetting av krøkle, som antagelig var hentet opp fra Vignesbrua i Mjøsa ca 2007.

### «Storsjødreggen»
Det blir holdt en årlig dreggekonkurranse på Storsjøen, kalt «Storsjødreggen». På høsten, da siken svømmer opp elva i Åkrestrømmen for å gyte, er det populært å håve sik, en fiskemetode som er tradisjon hver høst i Rendalen.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Wolverton (Milton Keynes)

**Wolverton** er en bydel i Milton Keynes, England. Den var fram til 1960-årene en egen by, men ble innlemmet i den nye byen som ble anlagt. Den ligger nord for sentrum i Milton Keynes, i nærheten av Stony Stratford. 

Navnet er av angelsaksisk opprinnelse, og betyr *Wulfheres gods*. Den nevnes i *[[Domesday Book]]* som *Wluerintone*. Opprinnelig var den en liten landsby nordvest for dagens sentrum. Det området er kjent som *Old Wolverton*, men det er ingen spor etter middelalderbebyggelsen der. Byen oppsto i det 19. århundre i forbindelse med utbyggingen av jernbanen. 

Grand Union-kanalen renner gjennom Wolverton, og i det 19. århundre ble stedet et viktig knutepunkt mellom jernbanen og kanalnettverket. Stasjonen ble åpnet i 1845 av dronning Victoria. Det lå også en lokomotiv- og vognfabrikk der, *Wolverton Works*. Den er adskilt fra byen med en mur som går langs nesten hele den ene siden av byen. På muren er det fortsatt spor etter kamuflasjemaling fra andre verdenskrig. Fabrikken var lenge en viktig arbeidsgiver, men brukes nå kun til oppbevaring av lokomotiver og vogner. De kongelige togvognene står normalt der, og den nyeste av disse ble ferdigstilt ved Wolverton Works i 1977.
Shenley (Milton Keynes)

**Shenley** er en bydel i Milton Keynes, England som består av de tidligere landsbyene og områdene **Shenley Wood**, **Shenley Lodge**, **Shenley Brook End** og **Shenley Church End**. De ble innlemmet som en bydel i Milton Keynes da den nye byen ble anlagt i 1960-årene. De ligger vest for sentrum, ved den romerske veien Watling Street mellom Stony Stratford og Fenny Stratford.

Navnet *Shenley* er av angelsaksisk opprinnelse, og betyr *lys rydning*. I *[[Domesday Book]]* ble området nevnt under fellesbetegnelsen *Senelai*.

I det 12. århundre ble Shenley Brook End og Shenley Church End separate landsbyer, da et nytt gods ble anlagt i Brook End av familien Mansell. Innen 1426 eide samme familie begge gods, og dermed var de igjen slått sammen i praksis, selv om de to delene beholdt egne navn.
Shenley

**Shenley** kan vise til to steder i England:

*Shenley (Hertfordshire)
*Shenley (Milton Keynes)
**herunder *Shenley Brook End* og *Shenley Church End*
Simple network management protocol

**Simple Network Management Protocol** (**SNMP**) er en protokoll som benyttes på IP-nettverk for å  administrere og overvåke maskiner og nettverksutstyr.
Fenny Stratford

**Fenny Stratford** er en by i Buckinghamshire i England. Den ligger sørøst i distriktet Milton Keynes, helt inntil Bletcley.

Fenny Stratford er i dag en travel liten by rett utenfor den betraktelig større byen Milton Keynes. Markedet har fortsatt ikke blitt gjenopprettet, men den har en handlegate som er mye besøkt.

## Historie

Byens navn er angelsaksisk i betydningen «myrlendt vadested ved romersk veien». Den romerske veien i dette tilfellet er Watling Street. Det er spor av den romerske bosetningen *Magiovinium* ved enden av dagens bosetning. Muligens den eldste gullmynten i Storbritannia ble funnet her, en gullstater fra midten av 100-tallet f.Kr. Byen ble nedtegnet i 1252 som *Fenni Stratford*, skjønt tidligere var den kjent som kun Stratford. Forstavelsen ble lagt til for å skille den fra nabobyen Stony Stratford.

Fenny Stratford er en gammel markedsby. Den hadde ukentlig marked i mange år, inntil den ble hardt rammet av byllepest i 1665. Som en følge av dette ble veien lagt utenom byen, og markedet døde ut. Det ble aldri gjenopprettet, og ved begynnelsen av 1700-tallet var byen svært forfallen.

11. november 1724 fikk byen en ny start da grunnsteinen til en ny sognekirke ble lagt. Historikeren Browne Willis hadde samlet inn penger til kirkebygget, og valgte denne dagen, som er festen for St. Martin av Tours, fordi hans bestefar hadde dødd denne datoen i St Martin's Lane i Fenny Stratford. Kirken ble, naturligvis, viet til St. Martin.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Nettstedet til kirken St Martin's