År 2000-problemet

**År 2000-problemet** (også kjent som *Y2k* og *millennium-feilen*) var en defekt eller feil i dataprogrammer som ville få en del programmer som var avhengig av å prosessere på dato og tid til å prosessere feil eller gi galt resultat på og etter 1. januar 2000.

## Bakgrunn
Feilen besto i at datasystemer og logikk-basert elektronikk var basert på et tosifret årstall hvor kun de to siste tallene i et årstall var benyttet (som for eksempel 50 av 1950), og de to første av årstallet var underforståtte (som for eksempel 19 av 1950). Frykten var basert på at databeregninger av tid og varighet ville bomme med 100 år. Enkelte programmer ville ikke takle dette å stoppe opp, andre programmer ville fortsette å fungere men en person født i 1950 ville være 50 år eldre enn en som var født i 2000.

Alle dataprogrammer måtte sjekkes for om de benyttet kun to siffer i årstall. Gjorde de det måtte de rettes og testet grundig før de ble satt i drift i ny versjon. Alle databaser med personopplysninger måtte sjekkes og benyttet de kun to siffer måtte man legge inn 19 før årstallet og testet grundig før de ble satt i drift i ny versjon.

Advarselen mot defekten i datasystemene økte proporsjonalt med frykten for det samme fram mot millenniumsskiftet, spesielt for at kritisk industri (elektrisitet og finans) og statlige bedrifter (sykehus, militære, kommunikasjon) ville stoppe opp og ikke fungere etter midnatt, 1. januar 2000. Frykten ble hisset opp av spekulasjoner i media på hva som ville skje og hvor store skadevirkningene kunne bli. Over hele verden sjekket og oppgraderte selskaper og organisasjoner sine datasystemer for å være best forberedt. Forberedelsene for År 2000-problemet hadde en betydelig effekt på dataindustrien. Det ble antatt at USA brukte mellom 150 og 225 milliarder dollar på tekniske oppgraderinger og forberedelser til tusenårsskiftet, mens Norge skal har brukt 30 milliarder kroner. Land som Russland og Kina skal kun har brukt en brøkdel av dette, men i disse landene er det uklart hvor store problemer som oppstod.

Da det nye millenniet var et faktum viste det seg at det gikk svært mye bedre enn hva en kunne frykte. Betydelige katastrofer som at atomreaktorer begynte å smelte, at passasjerfly falt ned fra himmelen eller at sykehus ikke hadde strøm inntraff aldri. Om det skyldes tiltakene eller at problemet var overdrevet kan være vanskelig å beregne, men det er helt klart at en mengde dataprogram ble rettet opp. For befolkningen som helhet ble År 2000-problemet en ikke-hendelse.

## Påstått bløff
Paul Strassmann, tidligere informasjonsdirektør ved Pentagon, Xerox og General Foods, uttalte like etter år 2000 at verden hadde blitt lurt. Han hevdet videre at USA hadde blitt «plyndret» og at psykologien i dette var å komme med ekstreme krav som ikke hadde rot i virkeligheten. Flere andre kritikere uttalte at IT-sjefer har utnyttet situasjonen for å skaffe seg kostbare oppgraderinger av datasystemene. Den kjente IT-eksperten Gisle Hannemyr ved Universitetet i Oslo mente en del av informasjonen som kom ut i forkant av tusenårsskiftet var hysteripreget, men at det var nødvendig å bruke så mye penger som vi hadde gjort i Norge.

## Konsekvenser
Det har blitt antatt at Y2K skal ha bidratt til kollapsen i IT-bransjen i 2001 (den såkalte IT-boblen). I forkant av år 2000 vokste konsulentselskapene og databedriftene på å rette opp det såkalte «Y2K-problemet». Dette var kostbare operasjoner, og mange bedrifter benyttet sjansen til å oppgradere datautstyret sitt. Like etter opplevde IT-bedriftene en svikt i salget av varer og tjenester, samtidig som de var overbemannet.

## Y2K i populærkultur
**Y2K - Babels tårn*, norsk TV-dokumentar fra 1999. (Sendt på NRK den 12. april 1999)
**[[Y2K (film)|Y2K]]*, amerikansk actionthriller fra 1999.
**Y2K*, amerikansk TV-thriller fra 1999.

## Se også
* År 2038-problemet

## Referanser