Det suser i sivet

***Det suser i sivet*** (engelsk *The Wind in the Willows*) er en engelsk barnebok fra 1908, skrevet av Kenneth Grahame (1859–1932).

Boken forteller om en gruppe antropomorfe (menneskelignende) dyr som bor i et idyllisk landskap ved elvebredden. Hovedfigurene er den forsiktige muldvarpen Mold Varp (på engelsk *Mole/Moly*), den modige rotten Vann Rotte (*Rat*), den nyrike og selvopptatte padden herr Padda (*Toad*) og den myndige grevlingen herr Grevling (*Badger*). I den ene av to handlingstråder skildres en «meditativ ro med naturlyriske stemninger», preget av forestillinger om det gode livet for den øvre middelklasse i forfatterens samtid. Den andre handlingstråden skildrer dramatiske hendelser som oppstår som følge av Paddas innfall og diller, blant annet uforsvarlig bilkjøring.

Historien er filmatisert flere ganger, både av Disney (1949), som TV-serie av Cosgrove Hall (1984–90), TV-film av TVC London (1995) og som realfilm i 1996 med Monty Python-medlemmer i rollene.

## Bakgrunn

Boken har sin bakgrunn i fortellinger som Grahame fortalte til sin sønn, enebarnet Alastair (1900–1920), som var for tidlig født og derfor slet med helseproblemer hele sitt korte liv. Det begynte opprinnelig som godnatteventyr for fire år gamle Alastair, og historien ble ytterligere utviklet gjennom brev fra faren når de var fra hverandre. Disse brevene la vekt på Paddas del av historien. Grahame skal ha oppfattet sønnen Alastair (i familien kalt «Mouse») som tilbøyelig til å være sta og egensindig, og disse trekkene skal han ha brukt som inspirasjon til den brautende Padda.

I 1907 ble novellen «Bertie's Escapade» trykt i barnebladet *Merry Thought*; her antydes flere tema i den kommende boken. Boken var ferdig i desember 1907, men Grahame fant først ingen forlegger. Methuen lot seg omsider overtale til å utgi den. Boken fikk raskt drahjelp av at den amerikanske presidenten Theodore Roosevelt uttalte seg rosende om den; han skrev i 1909 et brev til Grahame at han hadde «read it and reread it, and have come to accept the characters as old friends.»

Litteraturhistorikere ser det som et uavklart spørsmål hvorvidt boken er en barnebok, eller en bok for voksne om dyr.

Tematisk kan boken oppfattes som en «beskrivelse av den ikke helt smertefrie overgangen fra viktoriatidens landlige idyll til den edwardianske epokens sans for teknologiske nyvinninger». Flokken av opprørske røyskatter fra den ville skogen som okkuperer Paddeborg (*Toad Hall*), kan sees som representanter for en framvoksende arbeiderklasse og gryende klassekamp.
## Innhold

Boken beskrives som en sammensmeltning av to eller tre separate lag med historier. Peter Hunt peker på tre lag: først Muldvarpens historie; han flytter fra en hvitsnipp-proletært liv i forstaden til å bli inkludert i gruppen av landlig beboende frie gentlemen av øvre middelklasse. Deretter er det den farseaktige historien om den barnslige, nyrike Paddas eventyr og fadeser. Mellom disse to fortellingene er det lagt inn noen langsommere kapitler med nyhedenske, prerafaelittiske utflukter: «The Piper at the Gates of Dawn», «Dulce Domum» og «Wayfarers All».

Andre peker på en todeling mellom meditative og spenningsdrevne kapitler: boken «er kjent for sitt regelmessige tempobytte. I tillegg til at tematikken veksler mellom drømmen om å reise og bofasthetens idyll, er flesteparten av kapitlene annen hver handlingstette, annenhver reflekterende og beskrivende.»; og «the reader discovers two tales, interwoven. There are, famously, the adventures of Mole, Ratty, Badger and Toad with the canary-coloured caravan, the succession of motor cars, and the climactic battle for Toad Hall. At the same time, there are Grahame's lyrical explorations of home life, river life and childhood itself. In most theatrical adaptations of Grahame's book, these lyrical elements are ruthlessly subordinated to the demands of the plot.»

Historien begynner en vår, og går gjennom en sommer, en vinter og neste sommer. Det åpner med at Mold Varp blir kjent med Vann Rotte, som forteller ham om livet på elva. Senere blir Mold Varp introdusert til Padda, og møter etterhvert også Grevling. Padda bor på herregården «Paddeborg». Han er rik og mangler fullstendig impulskontroll; straks han ser noe han vil ha, kjøper han det. Først skaffer han seg en sigøynervogn, trukket av en hest. Deretter går han over til automobiler. Vennene forsøker å overtale Padda til å oppgi interessen for biler, og går så langt som til å sperre ham inne på Paddeborg. Padda rømmer, stjeler en bil, og blir dømt til 20 år i fengsel. Padda rømmer fra fengselet med hjelp fra fangevokterens datter, og etter en serie dramatiske episoder kommer han hjem til Paddeborg. Her må vennene slåss mot en gruppe røyskatter som har okkupert stedet. De lykkes i å sette røyskattene på dør, og avslutter med en fest.

De fire hovedpersonene har ulike roller. Moldvarp er et forsiktig og uerfarent barn, Vannrotta er en trygg, lojal og selvsikker storebrorfigur, Padda er et bortskjemt og selvopptatt barn, mens Grevling, med sin distanserte verdighet, er en typisk voksenrolle. Bokens appell til barn kan forklares med fascinasjon for Paddas rolle som rastløst og opprørsk barn, eller som trickster; eller også med vekslingen mellom trusler og trygghet.

Flere har pekt på at Paddas eventyr kan oppfattes som en parodi på *[[Odysseen]]*, noe som understrekes av at det siste kapittelet i boken heter «The Return of Ulysses».

## Romanen i ettertid

### Illustrasjoner
Boken ble først utgitt uten illustrasjoner, men har kommet i en mengde illustrerte versjoner siden. Over 90 illustratører har arbeidet med boken, blant andre Paul Bransom (1913), Ernest H. Shepard (1931), Arthur Rackham (1940), Tasha Tudor (1966), Michael Hague (1980), Val Biro (1983), John Burningham (1983), Michael Avery (2005), Scott McKowen (2005) og Robert Ingpen (2007). Ernest H. Shepards tegninger regnes av mange som de definitive, og blir som oftest brukt når boken gjenutgis.

### Teater, musikal og filmatiseringer
Boken settes også regelmessig opp som teaterstykke og musikkteater. Den første dramatiseringen var A.A. Milnes *Toad of Toad hall* (1929).

Boken har blitt filmet flere ganger; som animasjonsfilm, realfilm og som TV-serie; den har også gitt opphav til videospill og dannet grunnlag for leketøy. Walt Disney laget en tegnefilm av boken som den ene av to segmenter i helaftensfilmen *[[The Adventures of Ichabod and Mr. Toad]]* (1949). Cosgrove Hall laget en langfilmversjon i stop-motion for Thames Television i 1983, som de fulgte opp med en TV-serie i 1984-88 (samt en ny film ved navn *A Tale of Two Toads* og en spinoff-serie, *Oh, Mr. Toad*, i 1989-90). I 1995 laget studioet TVC London en tegnefilmatisering for TV som la seg tett opp mot boken. Denne versjonen har gått flere ganger på NRK Barne-TV. TVC filmatiserte også William Horwoods oppfølger "The Willows in Winter" (1993, ikke utgitt på norsk), som fikk tittelen *Vinter i sivet* på norsk Barne-TV. TVCs tegnefilmer er også utgitt på norsk DVD, og kan i Norge strømmes på Filmarkivet.

I 2006 hadde en britisk TV-film premiere; i denne filmen spiller Lee Ingleby rollen som Mold Varp, Mark Gatiss er Vann Rotte, Matt Lucas spiller rollen som Padda fra Paddeborg, og Bob Hoskins spiller Grevlingen. Blant de øvrige medvirkende sees blant andre Jim Carter og Imelda Staunton.

### Som litterært forelegg
Den britiske forfatteren Jan Needle har i romanen *Wild Wood* (1981) nyskrevet *Det suser i sivet* fra et arbeiderklasseperspektiv.

### Norske oversettelser
Boken er blitt oversatt til norsk to ganger; først av Zinken Hopp i 1949, deretter av Bjørn Herrman i 2012. Herrman fikk Bastianprisen for sin oversettelse, som holdt seg mer tro mot Grahames originaltekst og ikke forkortet deler av teksten slik Hopp hadde gjort. Herrmans nyoversettelse utelot imidlertid kapittelet "Fløyte i soloppgang" (eng.: *The Piper at the Gates of Dawn*), der Mold og Vann møter skogguden Pan.  Bokens tittel "Det suser i sivet" (*The Wind in the Willows*) er hentet fra handlingen i dette kapittelet. (Kapittelet med Pan var også utelatt i første utgave av Zinken Hopps oversettelse fra 1949; men ble satt inn fra og med andre utgave i 1973.)

### Tegneserieversjon
Franskmannen Michel Plessix laget i 1996-2001 en tegneserieversjon av boken i fire album, som er utgitt på norsk av Thule Forlag.

### Platetittel
Et kapittel i boken har i originalversjonen tittelen «The Piper at the Gates of Dawn», som ga navn til rockegruppa Pink Floyds første album fra 1967: *[[The Piper at the Gates of Dawn]]*.

### Innstemt til britisk litteraturkanon (2003)
I 2003 ble *The Wind in the Willows* ført opp på 16.-plass i BBCs publikumsavstemning The Big Read, som skulle kåre britenes «høyest elskede romaner».

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
*