open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sportsklubben Djerv 1919

**Sportsklubben Djerv 1919** er en fotballklubb hjemmehørende i Haugesund, stiftet 26. mars 1919. Klubbens lag trener på Djervbanen, noen kommunale baner og i Djervhallen. Klubben spilte i 1. divisjon i 1988 og i cupen kom de til semifinalen i 1986.

Årstallet 1919 ble lagt til klubbnavnet for å unngå forveksling med den bergenske Sportsklubben Djerv.
Det ble vurdert sammenslåing av Djerv 1919, Haugar og SK Vard Haugesund i 1992 etter et initiativ fra Djerv 1919. Året etter fusjonerte klubben med Haugar og dannet , med mål om å få et stabilt eliteserielag. FK Haugesund ble offisielt stiftet på en konstituerende generalforsamling den 28. oktober 1993.

I 2026 spiller Djerv 1919 i 3. divisjon. Klubben er en breddeklubb med i underkant av 1000 fotballspillere totalt i klubben fordelt på rundt 40 lag.

## Tabellen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Daniel Franck (snøbrettkjører)

**Daniel Franck**  (født 1974) er en tidligere profesjonell norsk snøbrettkjører fra Gjerdrum.

Franck konkurrerte i half pipe, slopestyle og big jump. Han var første nordmann til å vinne X Games-gull i freestylegrenen slope style i 1997 i Snow Summit i California. Under samme mesterskap tok han sølv i half pipe.

I 1998 tok Franck sølv i OL i Nagano, Franck var tatt ut i Norges tropp til OL 2006, men måtte trekke seg på grunn av ødelagt korsbånd. I 1999-/2000-sesongen vant han VM, EM og World Cup sammenlagt. Han har tilsammen seks VM- og EM-medaljer, 16 World Cup-seire, 47 internasjonale pall-plasseringer og tre kongepokaler.

## OL-medaljer
* 1998  Nagano -  Sølv i half pipe, menn  Norge.

## TV
15. mai 2010 vant han finalen i *[[Mesternes mester]]* 2010.

2022 var han med i Kompani Lauritzen men måtte trekke seg fra programmet i episode 5. pga en skade i nakken.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Døla-Is

**Døla-Is** var en norsk iskremprodusent fra Lillehammer. Døla-is ble etablert etter at Lillehammer fryseri startet iskremproduksjon i 1946. Firmaet ble solgt til Unilever på 1990-tallet. Fra 1968 lå fabrikken i Løkkegata. De hadde et omfattende produktsortiment og inneholdt ekspertise på vann-basert iskrem. Døla-is ble nedlagt i 1993.

Den tidligere fabrikken på Busmoen ble i 2006/2007 omgjort til leiligheter og er nå Løkkeparken borettslag.

I 2017 ble merkenavnet Døla-is igjen tatt i bruk, på en serie iskrem-bokser fra Diplom-is, men disse produktene ble tatt ut av sortimentet året etter.

## Sortiment
* Kakse
* Frukse
* Big top
* Rupi
* Dobbel is
* Kroneis (med bilde av biler under papplokket)
* Tiff
* Bikse (jordbæris med sjokoladetrekk)
* Båtis
* Dølabutt

## Referanser
|refs=
Det Kongelige Bibliotek

**Det Kongelige Bibliotek** utgjør sammen med Statsbiblioteket i Århus Danmarks nasjonalbibliotek. Etter en sammenslåing av Københavns Universitetsbibliotek og Det Kongelige Bibliotek til én institusjon i 2005 var det offisielle navnet Det Kongelige Bibliotek, Nationalbibliotek og Københavns Universitetsbibliotek, senere bare Det Kgl. Bibliotek.  

Biblioteket har røtter tilbake til Det Kongelige Bibliotek som ble grunnlagt av Frederik III i 1661–63, og Københavns Universitetsbibliotek som ble grunnlagt i 1482.

Samlingen utgjør per 2011  bøker og tidsskrifter,  trykk og fotografier,  pamfletter, brosjyrer
osv. og  annet materiale, totalt .

Biblioteket har hovedsete på Slotsholmen i København hvor Den Sorte Diamant utgjør bibliotekets fasade mot vannet.

Det Kongelige Bibliotek ble bygget med kardinal Mazarins bibliotek i Paris som forbilde; det første privatbibliotek i historien som ble gjort offentlig tilgjengelig (i 1643).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Den fortapte sønn

***Den fortapte sønn*** er et skuespill fra 1951 av den norske forfatteren og filosofen Peter Wessel Zapffe. Det er en dramatisk gjenfortelling av Jesu liv og kan ses på som en kritikk av både religiøse og eksistensielle illusjoner.

Zapffe forklarer Jesu rolle som korsfestet frelser med en teori om at han skulle ha vært utenomekteskapelig sønn av Herodes. med utgangspunkt i filosofien som kommer til uttrykk gjennom essayet *[[Den sidste Messias]]* (1933), og Zapffes filosofiske avhandling *[[Om det tragiske]]* (1941). Én tolkning av stykket er at Jesus, som mange andre mennesker, mistolket hva det innebærer å være menneske. Han iscenesatte forræderiet mot seg selv for å oppfylle Messiasprofetiene til punkt og prikke, men da Gud ikke svarer ham når han til slutt henger på korset, realiseres virkeligheten for ham.

Stykket er en filosofisk novelle som utforsker eksistensielle temaer som skyld, frihet, og meningen med livet. Stykket følger en sønn som vender tilbake til sin far etter å ha forlatt hjemmet og levd et utsvevende liv. Gjennom dialogen mellom far og sønn blir det reflektert over menneskets søken etter selvforståelse og forsoning med tilværelsens absurditet. Zapffe bruker fortellingen som en metafor for menneskets kamp med eksistensens grenser, og belyser ofte hvordan våre forsøk på å finne mening kan føre til både innsikt og tragedie.

## Referanser
Den sidste Messias

***Den sidste Messias*** er et essay av den norske forfatteren og filosofen Peter Wessel Zapffe, som kom ut i 1933. 

Zapffe ville med *Den sidste Messias* forsøke på svært liten plass å redegjøre for den eksistensielle smerten som ligger til grunn i mennesket bare ved å være menneske, og at den eneste måten vi kan unnslippe denne smerten på er gjennom frivillig å stoppe forplantningen. Tankene i sin helhet utredes i hans doktorgrad *[[Om det tragiske]]*.

## Eksterne lenker
* Fulltekstutgave av «Den sidste Messias» på Nasjonalbiblioteket
Diskret matematikk

**Diskret matematikk** er læren om matematiske strukturer som er «diskrete». Med dette menes at strukturene ikke støtter eller behøver et begrep om kontinuitet. De fleste strukturer i endelig matematikk er opptatt av er tellbare mengder, slik som heltallene. Den delen av diskret matematikk som omhandler endelige mengder kalles noen ganger for **endelig matematikk**.

Diskret matematikk er ingen ny disiplin, men er blitt populær som en følge av dens anvendelser innen informatikk. Begreper og notasjon fra diskret matematikk er nyttig for å studere eller uttrykke objekter eller problemer innen algoritmer og programmeringsspråk.

## Områder
Diskret matematikk dekker vanligvis:
* Logikk
* Mengdelære
* Tallteori
* Kombinatorikk
* Grafteori
* Algoritmer
* Informasjonsteori
* Beregningslære og kompleksitet (algoritmers teoretiske begrensninger)
* Elementær sannsynlighetsteori og Markov-kjeder
* Lineær algebra

## Referanser
Dublin Core

**Dublin Core** er et sett med standarder for å assosiere metadata med ressurser. I denne sammenhengen regnes ressurser primært å være data som kan nås via World Wide Web &ndash; men i prinsippet kan Dublin Core også benyttes for andre typer ressurser.

Ofte brukes betegnelsen om *Dublin Core Metadata Element Set* som er et sett med 15 beskrivende semantiske definisjoner.

Det opprinnelige elementsettet av Dublin Core metadata består av 15 metadataelementer. I norsk oversetting er disse

*Merk at kolonnen «underelementer i bruk i Norge» er utenfor det som defineres av Dublin Core.*

## Referanser
 

## Eksterne lenker
* 
* Norsk oversettelse av DCMI Metadata terms Oversatt for Den norske katalogkomité av Frank B. Haugen 
* Dublin Core Metadata Element Set 
* cristin.no Oversendelsesbrev - Håndbok for bruk av metadata i norske forskningsarkiv
Dykkerdrakt

En **dykkerdrakt** er den bekledning en dykker bruker for å beskytte seg mot terrenget undervann.  Moderne dykkerdrakter kan deles inn i to typer:
* «soft» eller dykkerdrakter med vanlig trykk – eksempler er våtdrakter, tørrdrakter og semi-dry drakter.
* «hard» eller drakter med atmosfærisk trykk – en armert drakt som lar dykkeren ha atmosfæreisk trykk under dype dykk der trykket i vannet er veldig høyt.

## Referanser
Draktgass

**Draktgass** er, i dykking, den gassen man bruker til å opprettholde ønsket volum i en tørrdrakt. I de fleste tilfeller blir draktgassen tatt fra hovedflaskesettet, som inneholder den gassen som man puster. I spesielle tilfeller, spesielt innen teknisk dykking blir draktgassen tatt fra en egen flaske, som da inneholder en gass som er mer egnet (argon) enn gassen i hovedsettet (trimix).
Departement

**Departement** (fransk for «område») har flere betydninger:

* En del av en statsforvaltning som fungerer som et faglig sekretariat og er ansvarlig for å utforme og iverksette politikk innenfor sitt ansvarsområde. 
* Navnet på **administrative regioner** i enkelte land. 

## Departement som statlig organ

### Norge
Et departement i Norge er en del av den utøvende makt, og har en politisk leder, en statsråd, som har knyttet til seg en eller flere statssekretærer og politiske rådgivere. Departementsråden er departementets øverste administrative leder og er ikke politisk valgt. Under seg har departementsråden ekspedisjonssjefer, avdelingsdirektører, underdirektører, og før også byråsjefer etc. Departementenes viktigste oppgaver er blant annet forberedende arbeid for regjeringen, iverksetting av vedtak, klage- og kontrollfunksjoner. Departementene har selvstendig avgjørelsesmyndighet på en del områder. Hvor mange departementer som finnes og hvilke fagfelt hvert departement har ansvar for bestemmes formelt av Kongen i  statsråd, men reelt av statsministeren.

Departement er en annen betegnelse på det som internasjonalt – samt i eldre norsk språkbruk – også betegnes **[[ministerium]].** Statsråder i Norge kalles for ministre.

### Sverige og Danmark
I Sverige er den utøvende makt inndelt i departementer. I Danmark er departement den administrative delen av et ministerium.

### Andre land
I USA er den sentrale forvaltningen inndelt i "departments". I Canada og  Storbritannia skiller man mellom "Ministerial departments" og "Non-ministerial departments" der sistnevnte har normalt har regulerings- eller tilsyns-oppgaver og ledes av en offentlig ansatt.

## Departement som administrativ region
Departement kan være navnet på de **administrative regioner** i enkelte land. Frankrike er delt i 18 regioner og 96 departementer, i tillegg kommer fem oversjøiske departementer. I Frankrike ledes hvert departement av en prefekt som er representant for sentralmyndighetene. 

Eksempler på dette er:
* Frankrikes departementer
* Benins departementer
* Bolivias departementer
* El Salvadors departementer
* Guatemalas departementer
* Haitis departementer
* Honduras’ departementer
* Nicaraguas departementer
* Paraguays departementer
* Uruguays departementer

## Se også

* Tidligere norske departementer

## Referanser
Dataprogram

**Dataprogram**, ofte bare kalt **program** (engelsk: *application* og  *computer program*), er en samling av en rekke forhåndsprogrammerte instrukser til datamaskinen. Dataprogrammet er som regel lagret på et platelager eller et annet lagringsmedium. Når man skal bruke et dataprogram lastes programmet inn i datamaskinens minne slik at instruksjonene er tilgjengelige for prosessoren og kan utføres (kjøres) av denne. Dataprogrammer til bruk for mobiltelefoner kalles ofte en **[[Mobilapplikasjon|app]]**.

De fleste dataprogrammer blir i dag lagd på den måten at de skrives i et såkalt høynivåspråk, som er lett å lære og tillater rask programvareutvikling. Det forekommer også at programmer blir skrevet på lavnivåspråk (assembler), som er en mer abstrakt og krevende ting å lære seg, men som tillater utvikling av løsninger som benytter seg av datamaskinens muligheter på en optimal måte.

Man skiller ofte mellom grunnleggende programmer, som operativsystemer (generelle støttefunksjoner for alle programmer), applikasjonsprogrammer (nytteprogrammer, som for eksempel tekstbehandling, tegning, regneark osv.), nettverksklienter (som epostprogrammer, nettlesere osv.) og andre programmer.
Operativsystemet er «hovedprogrammet» og er det som sørger for å holde datamaskinen i gang, og startes og lukkes automatisk ved oppstart og avslutning av datamaskinen.

## Se også
* Programvare
* Desentralisert autonom organisasjon
* Prosess
* Skript
* App

## Eksterne lenker
* «Programvare», Store norske leksikon
Desimaltall

:*Denne artikkelen omhandler «desimaltall». Se [[titallsystemet]] for tall i «det desimale tallsystemet».*

**Desimaltall** er tall som er satt sammen av en heltallsdel og en fraksjonsdel. Disse to delene er skilt med et *desimalskilletegn*. Et eksempel kan være tallet «49,90» der heltallsdelen er «49»  og fraksjondelen er «90». 

Sifrene i fraksjondelen kalles *desimaler*.

## Desimalskilletegn
Desimalskilletegnet er det tegnet som brukes for å skille heltallsdelen og fraksjonsdelen av et desimaltall. I Skandinavia (inkludert Norge) og  en mengde andre land brukes *«,»* (komma), mens i USA, Storbritannia og andre engelskspråklige land brukes *«.»* (punktum). Desimaltallet som skrives «49,90» i Skandinavia skrives altså «49.90» i engelskspråklige land. (I disse landene brukes komma til å *skille tusengrupper* i tall, der vi bruker punktum eller mellomrom i Skandinavia.) I noen fagmiljø og beslektet høyskoleundervisning i Norge brukes punktum som desimalskilletegn.

## Nøyaktighet
Desimaltall kan ikke brukes til å beskrive alle reelle tall, men brukes likevel ofte som en tilnærming eller avrunding fordi de er enkle å forstå. Nøyaktigheten ved slik avrunding bestemmes av antallet desimaler i det avrundete *desimaltallet*. Det kan være så mange desimaler du vil i et tall.

For eksempel kan ikke 1/3 skrives som et desimaltall, men det kan avrundes til et desimaltall med en gitt nøyaktighet. For å oppnå en nøyaktighet på 0,01 trengs 2 desimaler bak desimalskilletegnet, og tilnærmingen blir 0,33. Generelt trengs *N* desimaler for å oppnå en nøyaktighet på *10<sup>-N</sup>*.

## Se også
* Desimaltegn

## Referanser
Ernst Vettori

**Ernst Vettori** (født 1964) er en østerriksk tidligere skihopper. Han ble olympisk mester i normalbakke i 1992. Han vant den tysk-østerrikske hoppuka i 1985/86 og 1986/87. I 1991 ble han tildelt Holmenkollmedaljen sammen med Vegard Ulvang, Trond Einar Elden og Jens Weißflog.

Vettori er gift med den østerrikske tidligere alpinisten Sieglinde Winkler. Sammen har de to barn; Marion (f. 1989) og Nils (f. 1991).

### Sammenlagtplasseringer i verdenscupen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Erik Johnsen (skihopper)

**Erik Stein Johnsen** (født 1965) er en norsk skihopper fra Romsås. 

Under OL i Calgary i 1988 tok han sølv i stor bakke og var med på laget som tok bronse i laghopp. Han vant hopprennet i Holmenkollen samme år. OL-sølvet i 1988 ble kåret til OLs beste norske prestasjon og Johnsen ble tildelt Fearnleys olympiske ærespris.

Johnsen var en av flere hoppere som ikke oppnådde like gode resultater etter at V-stilen ble innført. 

Johnsen gikk på idrettsfag ved Bjerke videregående skole (da Linderud vgs) i årene 1981 til 1984.
Han var i tillegg en habil fotballspiller på Romsås IL og Gjelleråsen IF (3. divisjon). Høsten 2021 ble Johnsen hedret som del av veggmaleriet «Romsås Wall of Fame» på Romsås senter, sammen med 12 andre kjente lokale helter.

## Verdenscupseire

## Referanser


## Kilder
* Boksignering med 1980-tallets storhoppere 

## Litteratur
* 2007 *Lengst gjennom lufta* – Arne Thoresen, Leif Solbakken og Jan L. Dahl ISBN 978-82-8188-030-6

## Eksterne lenker
* 
*
Encyclopædia Britannica

***Encyclopædia Britannica*** er det mest anerkjente leksikonet i den engelskspråklige verden. Første utgave ble utgitt 1768&ndash;1771 i Edinburgh i Skottland av Adam og Charles Black.  I 1920-årene ble rettighetene solgt til amerikanske interesser, og det blir nå utgitt fra Chicago i USA. Språket følger likevel fremdeles britisk rettskriving.

Artiklene i *Britannica* er skrevet for utdannede voksne lesere, og er skrevet av 19 fulltidsansatte redaktører og over  ekspertbidragsytere.  I 1933 ble *Britannica* det første leksikonet som  begynte med «uavbrutt revisjon», det vil si at det stadig ble opptrykt på nytt, og alle artikler oppdateres jevnlig. 

Den ellevte utgaven av verket, fra 1911, er ikke lengre beskyttet av opphavsrett, og har blitt digitalisert av blant annet Prosjekt Gutenberg.

## Eksterne lenker
* 
* Digitalisert versjon av 1911-utgaven
Gene Roddenberry

**Eugene Wesley «Gene» Roddenberry** (født 19. august 1921 i El Paso i Texas, død 24. oktober 1991) var en amerikansk TV-produsent som skapte Star Trek.

## Biografi
### Personlig liv
Roddenberry var gift to ganger. Han fikk to barn med sin første kone, Eileen Rexroat (som han var gift med i 26 år), Dawn og Darleen. Hans andre kone var Majel Barrett, som spilte sykepleier Christine Chapel i den originale 1960-tallsserien (*[[Star Trek: The Original Series]]*), og er velkjent som stemmen til datamaskinen i de senere seriene ogLwaxana Troi, moren til Deanna Troi i *[[Star Trek: The Next Generation]]*. Majel og Gene hadde møtt hverandre i flere år, da han bestemte at det var tid for å gifte seg, og spurte henne om å bli med på det, selv om han besøkte Japan på den tiden. Gene tilhørte ingen spesiell religion, men siden de var i Japan, valgte de et shinto-buddhistisk bryllup 6. august 1969. De anså begge dette som sitt virkelige bryllup, men hans skilsmisse var ikke endelig ennå, og de gjorde ekteskapet lovlig med en sivil seremoni, 29. desember 1969. De fikk sønnen Rod Roddenberry, 5. februar 1974.

Nichelle Nichols innrømmet i sin selvbiografi at hun en gang hadde en forhold med Roddenberry.

Etter hans død ble hans aske kapslet inn i en liten kapsel og sendt ut i rommet for å kretse rundt jorden i seks år til det brant opp i jordens atmosfære.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Official Roddenberry family website
* Eugene Wesley "Gene" Roddenberry
* The Museum of Broadcast Communication
* Roddenberry's original March 1964 pitch outline for Star Trek 
* Originally published in ''The Humanist'', March/April 1991
* Strange New Worlds: The Humanist Philosophy of Star Trek by Robert Bowman,  *Christian Research Journal*, Fall 1991, pp. 20 ff.
* Gene Roddenberry Planetarium
* StarTrek.com biography 
* Website of Susan Sackett
* Retrovisionmag on Roddenberry's The Questor Tapes.
* Gene Roddenberry's Andromeda
* The Official Roddenberry Productions Myspace Maintained by the Roddenberry.Com Team.
Euklidsk geometri

**Euklidsk geometri** er et matematisk system tilskrevet den greske matematikeren Euklid fra Alexandria. Euklids bok ''Elementer'' var den første systematiske diskusjonen av geometri. Denne boken har vært en av de mest innflytelsesrike bøkene gjennom historien. Den var geometrilærebok i den vestlige verden i nærmere 2000 år.

Metoden gikk ut på å godta noen få aksiomer og deretter utrede flere teoremer fra disse aksiomene. Mange av Euklids resultater hadde allerede blitt bevist av greske matematikere, men Euklid var den første til å vise at disse resultatene kunne bli satt i sammenheng i et avansert deduktivt system.  

I 1482 kom den første trykte utgaven - av Erhard Ratdolt (Venezia)
## Referanser


## Eksterne lenker
* «Euklidsk og ikke-euklidsk geometri»; beskrivelse av undervisning i emnet hos Matematisk Institutt ved ''Universitetet i Bergen:''
Estisk

**Estisk** er et østersjøfinsk språk som tales av ca. 900&nbsp;000 estere i Estland, hvor det også er offisielt språk. Estisk er nest etter islandsk det minste språket som fungerer som hovedspråk i en selvstendig nasjonalstat. Estisk har flere dialekter, hvorav noen skiller seg mye fra standardspråket i Nord-Estland, bl.a. Võro-språket i Sør-Estland.  

Estisk er ikke i slekt med russisk eller de baltiske språkene latvisk og litauisk, men er i nær slekt med finsk og det nå utdødde språket livisk. Estere og finner kan ikke uten videre forstå hverandre, men den som kan det ene språket, kan uten store vansker lære det andre.

Språket har et rikt bøyningssystem, med blant annet 14 kasus for nomen (substantiv, adjektiv og pronomen) og en rik verbmorfologi. Estisk har, i likhet med de skandinaviske språkene, tatt opp mange lånord fra lavtysk. Selv om basisordforrådet uten tvil er finsk-ugrisk, har estisk lånt svært mye fra indoeuropeiske språk, både når det gjelder ordstammer, «oversettingslån», idiomatiske uttrykk og til en viss grad syntaks. Som kasusspråk har estisk relativt fri ordstilling, men den vanligste ordstillingen i helsetninger er i likhet med norsk SVO.

Estisk blir skrevet med det latinske alfabetet med tillegg av vokalene ä, ö, ü og õ.

Estisk er nokså ungt som skriftspråk, og det hadde i mange hundre år lav status som et allmuespråk, mens makthaverne talte tysk og russisk. Den første boken på estisk, en katekismeoversettelse, ble utgitt i 1535, og senere en del religiøse tekster, men det var først på 1800-tallet at estisk begynte å utvikles som kulturspråk. Hele tiden fantes en sterk folkediktningstradisjon.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Estonian - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Etymologi

**Etymologi** (fra gresk ἔτυμος, *étymos*, «virkelig, sann» og -λογία, *-logía*, «lære») er ordhistorie, altså studiet av hvordan ord har kommet inn i språket eller utviklet seg fra tidligere språkstadier. Etymologien til et ord vil derfor i praksis ofte enten si oss hvilken form og betydning vi tror den opprinnelige ordstammen hadde, eller hvilket fremmedspråk ordet er lånt ifra. For mange språk – også norsk  – finnes etymologiske ordbøker som kan gi oss slike opplysninger. Også vanlige ordbøker og leksika kan inneholde etymologiske opplysninger. Jf. folkeetymologi.

## Etymologiske ordbøker og databaser

### Norsk

* Harald Bjorvand og Fredrik Otto Lindeman: *Våre arveord – etymologisk ordbok*, Institutt for sammenlignende kulturforskning. Serie B, 2000, ISBN 82-7099-319-0.
* Yann de Caprona: *Norsk etymologisk ordbok*, Oslo: Kagge forlag, 2013, ISBN 978-82-489-1054-1.
* Hjamar Falk og Alf Torp: *Etymologisk ordbog over det norske og det danske sprog*, Bjørn Ringstrøms Antikvariat, Faksimileutgave, 1992, ISBN 82-90520-16-6. Utkom første gang 1900-06.
* A.Torps etymologiske ordbok 

### Samisk

* Álgu

## Litteratur

* Oddvar Nes: Etymologiske ordbøker over germanske språk. I: Maal og Minne 1999 s. 19-56.  / ISBN 82-521-5464-6.

## Eksterne lenker
### Søkbare norske etymologiske ordbøker
* Hjalmar Falk og Alf Torp: ''Etymologisk ordbog over det norske og det danske sprog'' (utgitt av Bjørn Ringstrøms 1991)
* Johan Hammond Rosbach: ''Levende ord : etymologi for alle'' (utgitt av Aventura 1984)
* Sverre Klouman: ''Moro med ord : litt om ordenes vandringer, historie, slektskap og hemmeligheter'' (utgitt av Aschehoug 1999)
* ''Norsk stadnamnleksikon'' (utgitt av Samlaget 1997)
### Danske og svenske ordbøker
* ''Ordbog over det danske sprog'' (med etymologi og forklaringer av danske ord)
* ''Dansk etymologisk Ordbog'' (1893)
* ''Svenska Akademiens ordbok'' (med etymologi og forklaringer av svenske ord) 
* ''Svensk etymologisk ordbok'' (1922)
### Andre språk
* Online Etymology Dictionary (engelske ord)
* Engelske etymologiske ordbøker
Fonologi

**Fonologi** er en del av den generelle lingvistikken.  Mens fonetikk er lydlære, konsentrerer fonologien seg om hvordan lyder fungerer i språk. Fonologien har utviklet seg fra Ferdinand de Saussures *strukturalisme* tidlig på 1900-tallet til dagens *generativisme* og *autosegmentale fonologi*, utviklet av bl.a. Noam Chomsky.
Fonologien beskriver *lydene* i språk og deres forhold til hverandre. Man deler inn det talte språket i *[[fonem]]er*, *[[fon]]er*, *[[stavelse]]r* og flere større eller mindre enheter. Det hersker en viss uenighet blant lingvister om hvilke av disse enhetene som er relevante. 

Forholdet mellom den underliggende formen av et ord, altså den formen som ligger til grunn for det uttalte, og den faktisk uttalte formen er et viktig forskningsområde innen fonologien.

Siden midten av 1990-årene har *[[optimalitetsteori]]*, eller OT, hatt mye å si for fonologiens utvikling.

I de siste årene har nyere og brukbaserte teoretiske retninger innen fonologi kommet fram. Særlig artikulatorisk fonologi (Browman & Goldstein, 1986, 1992) har påvirket måten forskere ser på fonologien og dens forhold til fonetikken.

## Se også
* Fonem
* Vokal
* Konsonant

## Referanser


## Eksterne lenker
*
FA-cupen

:*For turneringen for kvinner, se [[FA Women’s Cup]]*.

**FA-cupen** (offisielt navn The Football Association Challenge Cup) er det viktigste cupmesterskapet i engelsk fotball, og verdens eldste fotballturnering. Den første finalen ble spilt i 1872. Finalen spilles vanligvis på Wembley i London.

Fulham har rekorden for antall kamper spilt i samme sesong. I 1975 spilte de tolv kamper i løpet av seks runder for å komme til finalen.

Turneringen er åpen for alle lag som spiller i Premier League, Football League og i nivå 1–5 av Football Associations National League System, samt for utvalgte lag som spiller på nivå 6. Turneringen er kjent for muligheten for at mindre klubber utfører «giant killings» ved å beseire klubber fra høyereliggende nivåer.

## Tidligere vinnere av FA-cupen
Arsenal har vunnet flest titler med 14. To klubber har vunnet cupen tre år på rad:Wanderers (1876–1878) og Blackburn Rovers (1884–1886). 

Tabellen viser de tolv klubbene med flest seire:

### The Double og The Treble
Åtte klubber har vunnet FA-cupen det samme året som de har vunnet ligaen; («The Double»). Det er  (1889),  (1897),  (1961),  (1971, 1998 og 2002),  (1986),  (1994, 1996 og 1999),  (2010) og  (2019 og 2023). Da Preston vant «The Double», gikk de ubeseiret gjennom serien og slapp ikke inn mål i cupen. Arsenal og Manchester United deler rekorden med tre dobbeltseire hver. Arsenal er den eneste klubben som har vunnet «The Double» i tre forskjellige tiår.

To klubber har vunnet Mesterligaen i tillegg til «The Double», en bragd som omtales som *[[The Treble]]*. Dette er Manchester United (1999) og Manchester City (2023).

I 2001 vant ikke Liverpool ligaen, men de vant ligacupen og UEFA-cupen, og fullførte dermed en annen trippel. Denne kombinasjonen er av andre klubbers tilhengere blitt kalt «The Tin Pot Treble» (tinnpokaltrippelen). Liverpool vant også FA Charity Shield-trofeet samme år.

### Resultater fra samtlige finaler

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Free Software Foundation Europe

**Free Software Foundation Europe** (**FSFE**) er en ideell stiftelse opprettet etter inspirasjon fra Free Software Foundation i USA. FSFE ble startet 10. mars 2001.

## Se også
* FSF North America
* FSF India
* Fri programvare
* Operativsystemet GNU

## Referanser


## Eksterne lenker
* FSFEs nettside
Fellesforbundet

**Fellesforbundet** er et norsk fagforbund som ble opprettet 8. mai 1988 etter en sammenslåing av Norsk Jern- og Metallarbeiderforbund, Norsk Bygningsindustriarbeiderforbund, Bekledningsarbeiderforbundet, Norsk Papirindustriarbeiderforbund og Norsk Skog- og Landarbeiderforbund. Fellesforbundet er tradisjonelt det forbundet som forhandler først ved sentrale lønnsoppgjør, i samsvar med den såkalte frontfagsmodellen.

Norsk Grafisk Forbund gikk inn i forbundet med virkning  fra 1. januar 2006. Den 1. juni 2007 ble Hotell- og Restaurantarbeiderforbundet (HRAF) tatt opp i Fellesforbundet, og den 1. juni 2019 ble Norsk Transportarbeiderforbund en del av Fellesforbundet.

Sammenslutningen gjør at forbundet har medlemmer innenfor verkstedindustrien, byggfag- og byggeindustrien, treforedling, skog og landbruk, oppdrettsnæring, tekstil- og konfeksjonsbransjen, grafisk virksomhet og hotell- og restaurantbransjen, transport, logistikk, buss, havn og taxi.

Fellesforbundet er Landsorganisasjonens største forbund i privat sektor, med over  medlemmer per januar 2025.

## Publikasjon
Fellesforbundet gir ut *[[Magasinet for fagorganiserte]]*.

## Ledere
* 1988–1991: John Stene
* 1991–2007: Kjell Bjørndalen
* 2007–2015: Arve Bakke
* 2015–2025: Jørn Eggum
* 2025–: Christian Justnes

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Familie

En **familie** er en institusjon eller et hushold som består av en gruppe individer som er knyttet sammen gjennom arv (demonstrert eller stipulert) fra felles aner, ekteskap, partnerskap eller adopsjon.

I vestlig kultur refererer familien spesielt til en gruppe mennesker i samband med blodsbånd eller legale former som ekteskap, partnerskap eller adopsjon. Mange antropologer argumenterer for at termen «blodsbånd» må forstås metaforisk; noen argumenterer for at det er mange ikke-vestlige samfunn hvor andre konsepter enn «blodsbånd» er de sentrale for synet på familien.

## Etymologi

Ordet «familie» kommer fra latin *familia*, som igjen kom av ordet *famulus* med betydningen «tjener, slave», av ukjent opprinnelse. *Familia* kan ikke oversettes direkte til vårt ord "familie", men viste til en romersk husholdning med den mannen som var familiens overhode (*pater familias*), hans hustru, hans barn, slaver og husdyr. «Familie» fra det latinske *familia* ble tatt opp i engelsk på 1400-tallet, i tysk på 1500-tallet, og kom muligvis til Norden på samme tid. På moderne islandsk brukes termen *fjölskylda*, som i høymiddelalderen betød «*hvad der paaligger nogen som en forpligtelse, der skal opfyldes; en gerning, der ikke maa forsømmes*».

På gammelnorsk ble husstanden omtalt som *heimamenn* med den ordrette betydningen «hjemmemennesker». Ordet forekommer ofte i de islandske sagaer, der det ikke er noe eget ord for «familie». Som synonym til *heimamenn* hadde man ordet *hyski* av samme roten som *hibyli*, som betød «hus, bolig», og er gått inn i moderne språkbruk som «hybel» (leid værelse). Ordet er også beslektet med *hjon/hju*, som ble brukt om ektefeller, og er bevart i moderne norsk og svensk i ordet «hjonelag» om ekteskap.

Den mest omfattende betydningen av *hju* finnes i ordet *skuldahju*, som viser til «de som en husbond er forpliktet til å forsørge, og de som må arbeide med dette formålet for øye». *Hju* var forbundet med husholdningen på en gård (*bu*), både som økonomisk enhet og sosial gruppe.

## Familiens funksjoner
Familien er den viktigste primærgruppa i de fleste samfunn, og står for primærsosialiseringa. Dette er noen av familiens funksjoner:
* *[[Reproduksjon]]:* Å avle fram etterkommere.
* *[[Produksjon]]:* Tradisjonelt har familien vært en arbeidsplass som har gitt inntekter, som bondegårder. Dessuten kvinnens hjemmearbeid.
* *[[Sosialisering]]:* Avkommet blir samfunnsmedlemmer, lærer normer og regler, særlig *primærsosialisering*: Innlæring av grunnleggende normer for samhandling, rett, galt, sant, falskt osv. i nærmiljøet.
* *[[Politikk]]:* Ikke alltid slik i Vesten, men i mange samfunn sammenfaller skiller mellom familier med politiske skiller.
* *[[Arena]] for intimitet og særegne personlige relasjoner*.

## Se også
* Det tredje skiftet
* Kjernefamilie
* Bror
* Far
* Mor
* Besteforeldre
* Søsken
* Søster

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gabriel Finne

**Edvard Gabriel Finne** (født 10. februar 1866 i Bergen, død 3. juli 1899 i Kristiania) var en norsk forfatter.

## Liv og virke
Han ble student 1888, arbeidet en tid som journalist i Kristiania, og utga 1889 sin første fortelling *Filosofen*, med handling fra det litterære bohem-miljøet. Finnes bøker er knappe og hvasse i deres sterkt realistiske fremstilling, og det er en intens stemning av bitterhet og uhygge i skildringene. I løpet av få år utga Finne romanen *Doktor Wangs Børn*, novellesamlingen *Unge Syndere*, romanen *To Damer*, skuespillene *Uglen*, *Før Afskeden* og *Conny* og fortellingen *Rakel*. Finnes dristige fortellemåte vakte en forargelse, som fikk forlaget til å stanse salget av *Unge Syndere*, og boken ble heller ikke godt mottatt hos publikum. Etter noen års taushet utga han 1898 *I Afgrunden*, en rekke dystre og uhyggelige virkelighetsskildringer med stor kunstnerisk kraft. Finnes forfatterskap er gjennomført naturalistisk, både i stil og livsinnstilling.

## Verker
* *Filosofen* (1889)
* *Doktor Wangs Børn* (1890) 
* *To damer* (1891)
* *Uglen* (1893)
* *Før afskeden* (1894)
* *I afgrunden* (1898)

## Referanser


## Kilder
* *[[Salmonsens konversationsleksikon]]. Anden Udgave*

## Litteratur
* Kåre Foss: *Gabriel Finne i lys av sin samtid* (1922)
* Halvor Fosli: *Etterord: «'Alkoholistens og lediggjængerens sædvanlige helvede'. Gabriel Finne som dekadansediktar!», *. I: Finne. *I Afgrunden* (1993-utgave) Også i: *Ute på prøve. Artiklar og tekster 1988-1995* (1996)

## Eksterne lenker
*
Gullpucken

**Gullpucken** er en æresbevisning som tildeles årets beste ishockeyspiller på norske klubb- og landslag. Prisen skal «tildeles den norske spiller senior menn og kvinner som gjennom spill på klubb- og landslag har vært den fremste utøver i sesongen».

Prisen ble første gang utdelt i 1959. Det er Norges Ishockeyforbund som står for utvelgelsen og utdelingen.

## Mannlige vinnere

## Kvinnelige vinnere

## Para ishockey

## Referanser


## Eksterne lenker
* Utmerkelser-akummulert
Gisle Fenne

**Gisle Oddvar Fenne** (født 9. juni 1963 på Voss) er en norsk tidligere skiskytter. Største internasjonale prestasjon er sølvmedaljen i verdensmesterskapet på 20 km i 1989. Fenne deltok også på det norske stafettlaget som tok 5.-plass i OL i Albertville i 1992.

Fenne utkjempet mange drabelige kamper mot Eirik Kvalfoss i løpet av karrieren. Han var i norgestoppen fra midten av 1980-årene til midten av 1990-årene, og ble to ganger norgesmester på 20 km. Fenne hadde sin styrke på standplass, men klarte ikke alltid å følge de beste i sporet. Fenne er far til skiskytteren Hilde Fenne.

## Verdenscupseire

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Genetikk

**Genetikk** (av gresk *genetikos*, som betyr «fruktbar, produktiv»), er læren om arv og gener, en gren av biologien. Genetiske metoder er også mye brukt innen medisinsk forskning.

## Historikk
I 1866 og 1870 publiserte Gregor Mendel sine teorier om kombinasjon av arveanlegg i avkom, men de fikk ikke oppmerksomhet før i begynnelsen av 1900-tallet. I 1906 introduserte William Bateson begrepet genetikk, og genetikk ble grunnlagt som vitenskap.

Da Jean-Baptiste de Lamarck og Charles Darwin la fram sine teorier om evolusjon, visste altså ingen av dem hvordan egenskaper nedarves. Begge trodde for eksempel at ervervede egenskaper kunne bli nedarvet (se lamarckisme), hvilket ble tilbakevist av August Weismann i 1883. For Darwin var det et stort problem at han ikke hadde noen brukbar teori for hvordan nedarving foregikk. Han forsto at den såkalte "blending inheritance"-teorien som var vanlig på 1800-tallet ville viske ut variasjonen som var nødvendig for seleksjonsteorien hans.

Genetikken gjorde store framskritt på andre halvdelen av 1900-tallet med oppdagelsen og forståelsen av de genetiske prosessene på molekylnivå. Revolusjonerende var for eksempel forståelsen av DNA-molekylenes oppbyggning og hvordan DNA-molekyler styrer oppbyggningen av og funksjonen i organismenes celler.

## Undergrener i genetikken
* cytogenetikk
* evolusjonær genetikk
* humangenetikk
* klassisk genetikk
* molekylærgenetikk
* populasjonsgenetikk

## Temaer i genetikken
* Mutasjoner
* Den genetiske koden
* DNA
* DNA-sekvensering
* Genetisk kobling
* Kreftgenetikk (tumorsuppressorgener og proto-onkogeneer)
* Mikromatriser
* Replikasjon
* RNA
* Transkripsjon
* Translasjon

## Se også
* Avl

## Eksterne lenker
* 
* Houge, Gunnar: ''Lynkurs om arv og gener'', kronikk i Aftenposten 9. april 2010
George Pólya

**George Pólya** (født 13. desember 1887, død 7. september 1985) var en ungarsk matematiker. Han utvandret til USA på 1900-tallet.

Gjennom en vitenskapelig karriere som omfatter mer enn 70 års forskning, ga han mange viktige bidrag til forskjellige deler av matematikkfaget.

Pôlya var kanskje enda mer kjent som en utmerket foreleser og forfatter av mange lærebøker, som belyser matematisk tenkning og problemløsning. I disse bøkene prøver han å beskrive grunnleggende prinsipper for hvordan matematisk oppdagerglede og skaperevne kan læres og utvikles.

En klassiker og hans mest kjente bok heter *How to Solve It* fra 1945. Denne lille og lettfattelige boken gir en slags kokebokoppskrift for problemløsning som metode. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Pólya
GNU

**GNU**-prosjektet ble startet av Richard M. Stallman 27. september 1983, med det formål å skape et helt fritt operativsystem: GNU-systemet. Prosjektet ble annonsert den 27. september 1983 på nyhetsgruppen net.unix-wizards. Den opprinnelige annonseringen ble fulgt av Stallmans GNU-manifest og andre essay som forklarte hans motivasjon for GNU-prosjektet. Et av disse var å bringe tilbake samarbeidsånden som hadde vært fremherskende i datamiljøet i de tidlige tider.

GNU er et rekursivt akronym som står for «*GNU's not Unix*» («*GNU er ikke Unix*»). Unix var navnet på et proprietært operativsystem allerede i utstrakt bruk. Siden teknologien som lå til grunn hadde vist seg å være teknisk god ble GNU-systemet designet til å være kompatibelt med det. Unix-arkitekturen tillot at GNU ble skrevet som individuelle programvarekomponenter; komponenter som allerede var fritt tilgjengelige, slik som typesettingssystemet TeX og det grafiske systemet X Window, kunne bli tilpasset og gjenbrukt, annet ville bli skrevet fra begynnelsen.

For å sikre at GNU-programvaren ville forbli fri for alle brukere til å kjøre, kopiere, modifisere og distribuere, ville prosjektet bli utgitt under en lisens som var designet for å gi alle disse rettighetene, og samtidig forhindre at det ble lagt på ytterligere restriksjoner. Denne idéen ble kalt copyleft, og ble tatt inn i GNU General Public License (GPL).

I 1985 stiftet Stallman Free Software Foundation (FSF), en ideell organisasjon med det formål å gi logistisk, juridisk og finansiell støtte til GNU-prosjektet. FSF hyret også inn programmerere til å bidra til GNU. En stor andel av utviklingen ble (og blir) gjort av frivillige. Etter hvert ble GNU mer kjent, og interesserte firmaer begynte å bidra til utviklingen eller selge GNU-programvare og gi teknisk støtte. 

I 1990 hadde GNU-systemet en utvidbar tekstbehandler (Emacs), en svært suksessrik optimaliseringskompilator (GCC), og det meste av kjernebibliotekene og verktøyene til en standard Unix-distribusjon. Hovedkomponenten som fortsatt manglet var kjernen. I GNU-manifestet hadde Stallman nevnt at det fantes en kjerne, men mye mer omfattende enn det som trengtes for å emulere Unix.

GNUs maskot er en gnu.

## GNU-verktøysettet
**GNU-verktøysettet** er en samling programmeringsverktøy som utvikles av GNU-prosjektet. Disse verktøyene danner en toolchain (en samling verktøy brukt på en seriell måte) som brukes til utvikling av programvare, applikasjoner og operativsystemer.

GNU-verktøysettet spiller en vital rolle i utviklingen av Linux, enkelte utgaver av BSD, og programvare for innebygde systemer. Deler av også brukt direkte eller portert til andre plattformer slik som Solaris, macOS, Microsoft Windows (via Cygwin og MinGW/MSYS) og Sony PlayStation 3.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Genteknologi

**Genteknologi** kan defineres som en teknikk som kan brukes til å kartlegge, isolere, modifisere og ta opp DNA.

Man kan trekke ut et konkret gen med tilhørende arveegenskap fra en celle for eksempel planter, dyr og mikroorganismer, og deretter plassere det inn i en ny organisme og få denne ønskelige/intenderte egenskapen. En organisme hvor arvematerialet har blitt modifisert kalles en genetisk modifisert organisme (GMO). Genteknologi har mange bruksområder innen biologiske felt som matvareproduksjon, medisin, rettsmedisin, evolusjon og annen forskning.

## Metoder
Ofte brukes plasmider, enzymer og bakterier. En ofte brukt metode idag for å replikere genetisk materiale er PCR. Det er flere måter å sette inn de ønskede DNA, det kan gjøres for eksempel ved mikroinjeksjon.

CRISPR er en teknologi der spesielle enzymer og syntetisk RNA brukes til å klippe opp og redigere DNA som har de rette egenskapene. CRISPR kan brukes sammen med PCR.

## Bruk
Genteknologi brukes i dag først og fremst for å fremstille medisiner (insulin). For avlinger i jordbruket og i etterforskning av kriminalsaker (DNA-spor).

### Medisin
I helsevesenet kan man bruke genteknologi til å fremstille forskjellige medisiner. Ved hjelp av genteknologi kan man i dag fremstille blant annet insulin og veksthormoner. Det er også mulig å bruke gener fra hjertet til et menneske og sette dem inn i en gris tidlig på fosterstadiet. Da vil hjertet til grisen bli et menneskehjerte og man kan bruke de hjertene og transplantere dem til mennesker.

### Kriminalteknisk
I kriminalsaker kan man bruke DNA til å finne en gjerningsmann. Man trenger kun en celle som inneholder DNA, for eksempel en bloddråpe eller et hårstrå for å kunne påvise at noen har vært på for eksempel gjerningsstedet.

### Matvareproduksjon
Genteknologi kan brukes for å forandre DNA til dyr og planter som brukes til å lage mat.

### Forskning
Fire hovedtrinn under genforskning:
*Dele opp DNA i mindre biter
*Produksjon av rekombinant DNA 
*Kloning av DNA og celler
*Kartlegging av rekombinant DNA

#### The Human Genome Organization
*The Human Genome Organization (HUGO)* hadde som formål å kartlegge menneskets totale DNA. Prosjektet startet i 1990 og var planlagt å vare i 15 år, men grunnet stadig bedre teknikker ble de ferdig i 2003. Selv om man har baseparsekvensene for alle de nesten 25&nbsp;000 genene til mennesket er det fremdeles en svært lang vei å gå før vi har kartlagt hvordan disse genene koder for de omtrent halv million proteinene i menneskekroppen. Det er ikke engang sikkert at det er mulig å kartlegge disse genetiske kodene. Sammenhengene i menneskekroppen og i livets koder & språk kan helt enkelt være for komplisert. I dag snakker man stadig mer om fagfeltet proteomikk som handler mer om akkurat dette.

## Kontrovers

Bruk av genteknologi reiser etiske og samfunnsmessige dilemmaer for eksempel ved bruk av stamceller. Bruk av genmodifiserte organismer i produksjon av mat er omstridt, se genetisk modifisert organisme.

## Referanser
Generalforsamling

En **generalforsamling** er den øverste myndighet i en organisasjon eller aksjeselskap. Det innebærer som regel et møte hvor alle medlemmene i en organisasjon eller alle eierne i et aksjeselskap er kalt inn.

I mange frivillige organisasjoner kalles den øverste myndigheten årsmøte eller landsmøte.

Generalforsamlingen velger styre og eiernes representanter til bedriftsforsamlingen i et selskap.

## Norge

I Norge kan en generalforsamling også bare bestå av én person hvor det bare er en eier i et aksjeselskap eller som i Vy eller NRK hvor henholdsvis samferdselsministeren og kulturministeren regnes som generalforsamling.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Georgia (USA)

**Georgia** er en delstat i USA. Hovedstaden er Atlanta.
Den ligger i den sørøstlige delen av landet og er en av Sørstatene. Den har grense mot Tennessee og Nord-Carolina i nord, Sør-Carolina i nordøst, Florida i sør og mot Alabama i vest. I sørøst grenser Georgia til Atlanterhavet.

## Historie
Creek og cherokee var de viktigste før-columbianske indianerstammene i Georgia. Dette området hadde også tidlig landbruksproduksjon, med mais- og fruktdyrking inspirert av indianerkulturene i dagens Mexico.

Spanjolene grunnla misjonsstasjonen Santa Catalina i 1566, en av de første hvite bosettinger i dagens USA. Savannah ble grunnlagt som et fristed for fattige og forfulgte europeere av general James Oglethorpe i 1733, og Oglethorpe ledet styrker som beseiret spanjolene fra Florida i en større trefning i 1742. Savannah ble igjen et slagsted under uavhengighetskrigen i 1782, og måtte evakueres.

Plantasjeøkonomien i Georgia krevde tidlig stor slavehandel, og cherokeene ble deportert i 1838-39 under det som kalles *[[Tårenes vei|Trail of Tears]]*, hvor tusener døde. I 1860 utgjorde de 462&nbsp;000 afrikanske slavene hele 44% av befolkningen, og Georgia sluttet seg til Sørstatene i konføderasjonen i 1861 for å forsvare jordbrukseksporten til Europa. I september 1864 stod det harde slag i Atlanta og Savannah.

Atlantas mest kjente bysbarn – Martin Luther King jr., gjorde byen til sitt hovedkvarter under hele borgerrettskampen. Siden 1990-tallet har mange hispanjoler innvandret til Georgia. Med Atlanta som økonomisk drivkraft har delstaten utviklet seg raskt økonomisk. Coca-Cola og CNN har sine hovedkvarter her, og Atlanta var vertskap for Olympiske sommerleker i 1996.

## Klima

## Økonomi
Georgia er den niende største økonomien i USA.  

Georgias eldste og tradisjonelt viktigste økonomisektor er landbruket. Historisk var bomull den viktigste jordbruksvaren i staten. I dag domineres landbruket i Georgia av egg- og kjøttproduksjon. Gjennomsnittlig produserer Georgias kyllingindustri 12 millioner kg kjøtt daglig, noe som gjør at staten er blant de ledende innen amerikansk kyllingoppdrett. Arbeidsinnvandring fra Mexico og Mellom-Amerika er svært viktig for statens jordbruksindustri.  

Bil- og flydelsproduksjon er de viktigste industrigrenene, ved siden av media og annen tjenesteyting. 

Inntekten pr innbygger øker raskt og er nå nesten oppe på føderalt nivå. Arbeidsløsheten er også lav etter amerikansk standard. Som de fleste sørøststatene er energiproduksjonen helt dominert av kullkraft og kjernekraft, med henoldsvis 875, mrd kWh og 32,0 mrd kWh produsert i 2006.

 Kilde: *The World Almanac 2008*, side 45 og 555-587. 

## Befolkningsutvikling

## Referanser


## Eksterne lenker
https://georgia.gov

https://allreddentistry.com/celebrities-from-georgia/
Høddvoll stadion

**Høddvoll stadion** (innviet 1963 i Ulsteinvik) er et norsk idrettsstadion, hjemmebanen til IL Hødd.  Da Skeid gjestet og ga Hødd sitt tredje hjemmenederlag noen sinne (tap 2-3) den 7. mai 1965, satte man publikumsrekord med 7 500 tilskuere, den forrige var fra året før da 6 900 tilskuere overvar besøket av SK Brann.  Den endelige rekorden kom til kvartfinalen i Norgesmesterskapet i fotball for herrer 1981, da over 12 000 billetter var trykt og solgt, mens der var enda flere som kom inn gratis, selv om laget tapte mot Vålerengen med 1-2. Oppmann Severin Myklebust hadde i forkant antatt rundt 7 000 solgte.  Et overbygg for tribune kom i 1992, og da Hødd spilte i Tippeligaen 1995 var her kommet ny ståtribune, og i 1999 nytt gress og tartandekke. Hødd var spesielt fryktet hjemme på Høddvoll, blant annet på grunn av banens påstått ujevne underlag. Kapasiteten er  tilskuere, hvorav 2 600 er seter og 1 733 er for stå. Klubben har bygd et nytt stadion, Nye Høddvoll, som ble innviet i 2015. 

## Se også
*Nye Høddvoll

## Referanser

## Eksterne lenker
* Høddvoll stadion på *Hodd.no*
Hærverk (band)

**Hærverk** var et punkrockband fra Oslo som var aktivt i perioden 1979&ndash;1980.

## Historie
Der Oslo Børs og Kjøtt for en stor del var voksne folk, var Hærverk svært unge og hadde minimal musikalsk erfaring. Bandet var et forrykende live-band, om enn famlende og noe kaotisk, noe som finnes dokumentert på *Sjokk Rock*-albumet og to obskure kassettutgivelser. 

Hærverk hadde flytende besetning, men på gruppens singel deltar Arne Johansen (gitar), Harald Fossberg (vokal), Hans-Ottar Riiser (bass) og Trygve Sandvik (trommer). I tillegg var Lars Pedersen (Holy Toy, When), Paul Værlien og flere andre innom bandet. Fossberg var senere for en periode vokalist i Turboneger og kjent for sine voldelige sceneopptredener.

*Pønk-poeten Gene Dalby skrev teksten til *Produkt av 70-åra*.
*Heavybandet Equinox spilte senere inn en coverversjon av «Loven Slår».

## Reunion-konserter

Hærverk har gjort flere reunion-konserter:

*Den 24. februar 1999 gjorde Hærverk en 15-minutters uannonsert reunion på utestedet Mars i Oslo. Andre band som spilte den kvelden var UK Subs fra England og norske Trashcan Darlings.

*Den 27. september 2007 gjenopptro Hærverk på nytt i anledning lanseringen av Trygve Mathiesen sin bok om norsk punk; *Tre grep og sannheten*. Andre band som spilte den kvelden var Øresus og Seven.

*En måned senere, den 27. oktober 2007 opptrådte Hærverk i anledning utdelingen av Alarmprisen på Sentrum Scene.

## Diskografi
### EP
*Produkt av 70-åra//Loven Slår/Ingen Visjoner – 7" (Torpedo Plater 1980)

### Samlealbum
**[[Sjokk Rock]]* – LP (Torpedo Plater, 1980)
**Aj, Aj Så Leit (live)

## Eksterne lenker
* 
* Hærverk live på Alarmprisen 2007 NRK sine websider.