Tidslinje over Færøyenes historie

**[[Færøyene]]s historie** strekker seg tilbake til omkring år 625, med den første menneskelige bosetningen på øyene. Her følger en kort oversikt.

## Før 1500

* 625  &ndash; Irske munker bosetter seg på Færøyene.
* 825  &ndash; Norske vikinger, samt skotter og irer bosetter seg på øyene.
* 900  &ndash; Det færøyske alltinget (senere kjent som Lagtinget) blir etablert for å opprettholde lov og orden.
* 999  &ndash; Kristendommen blir innført på Færøyene av Sigmundur Brestisson.
* 1035 &ndash; Leivur Øssursson gjør Færøyene til et norsk len.
* 1111 &ndash; Kirkjubøur bispedømme opprettes, og underlegges Nidaros erkebispedømme.
* 1151 &ndash; Kong Sverre blir født i Kirkjubøur.
* 1274 &ndash; Den yngre Gulatingslov trer i kraft. Lagmannen, som hittil hadde vært folkevalgt, ble fra nå av kongelig embedsmann. Alltinget ble omdannet til et Lagting, som kun hadde rett til å dømme og ikke utforme lover.
* 1298 &ndash; Fårebrevet ble skrevet, sannsynligvis av biskop Erlendur av Færøyene.
* 1380 &ndash; Norge, og dermed også Færøyene, blir underlagt dansk herredømme.
* 1469 &ndash; Christian I pantsetter Orknøyene og Shetland som medgift for sin datter, men holder Færøyene utenfor.

## 1500-tallet

* 1524 &ndash; Christian II er i pengeknipe og forsøker å låne penger av Henrik VIII av England, som til gjengjeld tilbyr Færøyene og Island i pant. Henrik VIII avslår tilbudet.
* 1536 &ndash; Borgerkrigen i Danmark avsluttes, men har kostet Christian III mye og dermed kommet i en pengeknipe. Han prøver å låne 100&nbsp;000 pund hos Henrik VIII, og blir tilbudt Færøyene og Island i pant. Hanrik VII avslår for andre gang tilbudet.
* 1538 &ndash; Reformasjonen kommer til Færøyene, som blir et prosti under Bergens biskop.
* 1547 &ndash; Latinskolen ble grunnlagt.
* 1579 &ndash; Den færøyske sjøhelten Magnus Heinason får handelsmonopol på all handel til og fra Færøyene.
* 1573 &ndash; Magnus Heinason mister handelsmonopolet etter beskyldninger om svindel og dårlige varer.
* 1580 &ndash; Magnus Heinason bygde Skansin i Tórshavn som vern mot sjørøvere.
* 1589 &ndash; Magnus Heinason blir dømt til døden ved henrettelse for sjørøveri i København til fordel for Nederland.

## 1600-tallet
* 1619 &ndash; København overtar handelsmonopolet fra Bergen
* 1620 &ndash; Færøyene blir underlagt Sjællands biskop
* 1687 &ndash; Den nye Norske Lov blir innført på Færøyene

## 1800-tallet

* 1814 &ndash; Færøyene forblir en del av Danmark, når Norge går ut av union med Danmark og over til en union med Sverige.
* 1816 &ndash; Det færøyske lagtinget legges ned, og Færøyene blir et dansk amt.
* 1846 &ndash; V.U. Hammershaimb la grunnlaget for det færøyske skriftspråket med sin ortografi, som var et kompromiss mellom det norrøne skriftspråket og de moderne, færøyske dialektene.
* 1848 &ndash; Færøyene blir 24. november underlagt innenriksministeriets islandske departement.
* 1850 &ndash; Den danske grunnloven fra 1849 blir gjeldende på Færøyene.
* 1852 &ndash; Lagtinget gjenopprettes.
* 1856 &ndash; Opphevelse av monopolhandelen.
* 1866 &ndash; Tórshavn blir kjøpstad og offisiell hovedstad.
* 1888 &ndash; Julemøtet i 1888 blir starten på en nasjonal vekkelse.

* 1899 &ndash; Føroya Fólkaháskúli er den første skole med færøysk som undervisningsspråk.

## 1900–1950

* 1903 &ndash; Niels Ryberg Finsen får Nobelprisen i fysiologi eller medisin for sin behandling av hudtuberkulose med lys.
* 1906 &ndash; Færøyenes to første politiske partier stiftes, Sambandsflokkurin og Sjálvstýrisflokkurin. Jóannes Patursson velges inn på Lagtinget, og blir partiformann i Sjálvstýrisflokkurin tre år senere.
* 1908 &ndash; Forbud mot all omsetning, produksjon og servering av alkohol innføres.
* 1918 &ndash; Forliset ved Lítla Dímun i november ender med at hele mannskapet på seks overlever.
* 1926 &ndash; Det sosialdemokratiske partiet Javnaðarflokkurin stiftes.
* 1928 &ndash; Forbudsloven fra 1908 modereres, og øl, vin og sprit må bestilles fra Danmark med rasjoneringskort.
* 1930 &ndash; Flaggskandalen under Ólavsøka.
* 1938 &ndash; Færøysk erstatter dansk som undervisningsspråk i skolene.
* 1939 &ndash; Vinnuflokkurin og utbrytere fra Sjálvstýrisflokkurin med Jóannes Patursson stifter Fólkaflokkurin.
* 1940 &ndash; Storbritannia okkuperer Færøyene fra 12. april, mens Danmark er okkupert av Tyskland. Færøyenes flagg (*Merkið*) blir tatt i bruk.
* 1943 &ndash; Fólkaflokkurin får nesten rent flertall på Lagtinget, og får vedtatt at færøyingene skal få færøyske pass, at kun færøysk kan brukes som retts- og lovspråk, og at kun det færøyske flagg skal vaje ved Tinghuset.
* 1946 &ndash; Flertall for løsrivelse (5&nbsp;656 for, 5&nbsp;490 imot) fra Danmark i en folkeavstemning. Den danske kongen oppløser Lagtinget.
* 1948 &ndash; En hjemmestyrelov blir vedtatt for Færøyene, hvor Færøyene ble et *Selvstyrende Folkesamfund i Det Danke Rige*. 
* 1948 &ndash; Tjóðveldisflokkurin blir stiftet i protest mot at resultatet fra folkeavstemningen i 1946 ikke førte til full løsrivelse fra Danmark. Erlendur Patursson, sønn av Jóannes Patursson, blir første partiformann.
* 1948 &ndash; Andrass Samuelsen fra Sambandsflokkurin blir øyenes første statsminister.

## 1950–1970
* 1950 &ndash; Kristian Djurhuus tar over som statsminister i Samuelsens regjering.
* 1951 &ndash; Danmarks Nationalbank trykker færøyske pengesedler med samme verdi som de danske.
* 1954 &ndash; Det kristendemokratiske partiet Framburðsflokkurin (fra 1984 kjent som Kristiligi Fólkaflokkurin) blir stiftet.
* 1955 &ndash; Klaksvíkstriden. Drapsforsøk mot både Kristian Djurhuus og Hákun Djurhuus.
* 1957 &ndash; 6. februar startet Útvarp Føroya med sine første regelmessige sendinger.
* 1959 &ndash; Peter Mohr Dam blir statsminister i en regjering utgått fra Javnaðarflokkurin, Sambandsflokkurin og Sjálvstýrisflokkurin. 
* 1963 &ndash; Hákun Djurhuus blir statsminister i en selvstyreregjering med Fólkaflokkurin, Tjóðveldisflokkurin, Sjálvstýrisflokkurin og Framburðsflokkurin.
* 1967 &ndash; Hákun Djurhuus' regjering går av, og etterfølges av to kortvarige regjeringer med Peter Mohr Dam og Kristian Djurhuus som statsministre.

## 1970–1990

* 1970 &ndash; Atli Dam, sønn av Peter Mohr Dam, blir statsminister. Han blir etterhvert Færøyenes lengstsittende statsminister med 16 år i embetet.
* 1973 &ndash; Danmark og Grønland medlem av EF samtidig som Færøyene står utenfor. 
* 1975 &ndash; Utgivelse av de første færøyske frimerker.
* 1980 &ndash; Etter lagtingsvalget danner Pauli Ellefsen fra Sambandsflokkurin regjering sammen med Fólkaflokkurin og Sjálvstýrisflokkurin – den første rene, borgerlige regjeringen siden 1959. Økonomisk gikk øyene inn i en periode med høykonjunktur og jappetid.
* 1985 &ndash; Pauli Ellefsens regjering går av etter lagtingsvalget, og Atli Dam blir statsminister.
* 1988 &ndash; Lagtingsvalget fører til en 10 uker lang regjeringskrise. I januar 1989 danner Jógvan Sundstein fra Fólkaflokkurin en bred regjeringskoalisjon.
* 1989 &ndash; Økonomisk krise. Bruttonasjonalprodukt faller med en tredjedel.
* 1989 &ndash; Frihandelsavtale med EF.

## 1990–2000

* 1990 &ndash; Kongsboken kommer tilbake fra Sverige. Den inneholder blant annet Fårebrevet fra 1298. 
* 1990 &ndash; Færøyenes herrelandslag i fotball deltar for første gang i en internasjonal kvalifiseringskamp og slår overraskende Østerrike 1–0.
* 1991 &ndash; Atli Dam blir for tredje gang statsminister.
* 1992 &ndash; Forbudsloven fra 1908 oppheves. Mulighet for å få kjøpt øl, vin og sprit uten rasjoneringskort på salgsmonopolet Rúsdrekkasøla Landsins.
* 1992 &ndash; Utbrytere fra Kristiligi Fólkaflokkurin (tidligere Framburðsflokkurin) stifter Miðflokkurin.
* 1993 &ndash; Bankkrisen fører til økonomiske nedgangstider med masseemigrasjon og massearbeidsløshet. Marita Petersen blir Færøyenes første kvinnelige statsminister i en storkoalisjon mellom Javnaðarflokkurin og Fólkaflokkurin.
* 1994 &ndash; Velgerne vender regjeringspartiene ryggen, og særlig Javnaðarflokkurin opplever et massivt tap av velgere. Edmund Joensen fra Sambandsflokkurin danner en unionsregjering.
* 1997 &ndash; Filmen *[[Barbara (film)|Barbara]]* blir en stor suksess. Hovedpersonen bygger på Beinta Broberg, og spilles av Anneke von der Lippe.
* 1998 &ndash; Selvstyrepartiene vinner lagtingsvalget, og det dannes en selvstyreregjering med Anfinn Kallsberg fra Fólkaflokkurin som statsminister. Færøyene henvender seg til Danmark med sikte på løsrivelse.
* 1999 &ndash; Danmark og Færøyene inngår en avtale med Storbritannia om havgrensene.

## 2000-tallet

* 2000 &ndash; Færøyene tildeler de første letelisensene etter olje og gass. Statoil får, som ett av tolv oljeselskaper, tildelt tilsammen syv letelisenser.
* 2002 &ndash; Selvstyreregjeringen får fornyet tillit ved lagtingsvalget, men unionspartiene har størst fremgang på bekostning av selvstyrepartiene.
* 2004 &ndash; Lagtingsvalget gir ikke store endringer. Javnaðarflokkurin, Fólkaflokkurin og Sambandsflokkurin danner regjering med Jóannes Eidesgaard som statsminister.
* 2005 &ndash; Fámjinserklæringen gir Færøyene utvidet selvstyre i utenriks- og sikkerhetspolitikken.
* 2005 &ndash; Hoyvíkavtalen sikrer frihandel mellom Færøyene og Island.
* 2006 &ndash; Færøyene er det siste land i Norden som lovbeskytter homoseksuelle mot diskriminering (§ 266b i Straffeloven).
* 2007 &ndash; Tjóðveldisflokkurin skifter navn til Tjóðveldi.
* 2008 &ndash; Forhandlingene mellom regjeringspartiene strander. Ved lagtingsvalget er landet én valgkrets, og i etterkant danner Javnaðarflokkurin regjering med Tjóðveldi og Miðflokkurin med Jóannes Eidesgaard som statsminister.
* 2008 &ndash; Regjeringssamarbeidet bryter sammen, og partiene fra Jóannes Eidesgaards første regjering finner sammen med Kaj Leo Johannesen fra Sambandsflokkurin som statsminister.
* 2009 &ndash; Færøyene blir assosiert medlem i UNESCO og observatør i EFTA.

## Se også
*Færøyenes historie