Angiografi

**Angiografi**, eller **arteriografi**, er en medisinsk billeddiagnostisk metode, hvor et røntgenbilde eller MR-bilde blir tatt for å fremstille innsiden av blodfylte strukturer som arterier, vener og hjertekamrene.

Den portugisiske legen og nevrologen Egas Moniz, Nobel-pris vinner i 1949, utviklet i 1927 teknikken ved cerebral angiografi, for derigjennom å diagnostisere ulike sykdommer i nervesystemet som svulster og arteriovenøse malformasjoner. Han regnes som en av pionerene innenfor dette feltet.

Angiografi krever innførsel av et kateter inn i en arterie som fører blod til de arteriegrenene som skal undersøkes.

Ettersom blod har samme radiodensitet som tilliggende vev, blir det gitt et kontrastmiddel (som absorberer røntgenstråler eller modulerer magnetfelt) inn i blodbanen, slik at hulrommet i arterien blir synlig fordi kontrasten i blodet kaster skygge eller at magnetiske egenskapene i kontrasten gir annen gråtone på MR-bildet enn omgivelsene. Bildene vil vise forsnevringer som hindrer blodstrømmen som tynnere grener av blodårene.

Bildene kan tas som enkeltbilder, som bilder i rekkefølge med svært få bilder pr.sekund. Bildene kan også tas som film eller video med ca.30 bilder pr sekund, som viser kontrastens passasje gjennom karene i riktig hastighet. På en slik film eller hurtigserie sees hvordan blodet går saktere igjennom en forsnevring og gir dårligere blodforsyning til vevet som den blodåra skal forsyne.

## Etymologi
Ordet er avledet fra de greske ordene *angeion*, «blodåre», og *graphein*, »å skrive eller registrere». Bildet som fremstilles kalles et **angiogram**.

## Koronarangiografi

En av de vanligste angiografiundersøkelsene er koronarangiografi, eller hjertekateterisering, som er en undersøkelse av hjertets kransarterier. Kransarteriene begynner like ovenfor aortaklaffen helt i begynnelsen av hovedpulsåren. Derfra går kransarteriene på hjertets overflate og forsyner det meste av hjertemuskelen. Det settes et langt kateter inn i blodåren enten ved håndleddet eller lysken. Enden av kateteret føres mot blodstrømmen til hjertet og settes inn i åpningen til en av to kransarterier. Når kontrasten sendes inn i kransarteriene kan man på videogjennomlysning se forsnevringer som kan forårsake hjerteinfarkt eller anginaanfall. Under samme inngrep kan det settes en stent, som er en liten metallhylse i strekkmetall. Stenten føres inn i forsnevringen og blåses opp, utvider forsnevringen og blir sittende som en fôring på innsiden av blodåren. Noen forsnevringer egner seg ikke for stent-behandling. Angiografien blir da kartlegging før shuntoperasjon når vener fra benet brukes som en ny blodåre som en omvei rundt forsnevringene i kransarteriene. 

## Angiografi-typer
* Cerebral angiografi (hjernen)
* Koronar angiografi (hjertekransårene)
* Ekstremitets-angiografi (armer eller ben)
* Renal angiografi (nyrer)
* Pulmonal angiografi (lunger)
* Lymfeangiografi (lymfeårer)
* Høyre hjerte-ventrikulografi (høyre innside av hjertet) 
* Venstre hjerte-ventrikulografi (venstre innside av hjertet)
* Aortografi (aorta, hovedpulsåren fra hjertet) 
* Retinal angiografi (netthinne)

## Eksterne lenker
* Cardiovascular and Interventional Radiological Society of Europe