open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Skivesoppordenen

* Se inndeling

**Skivesoppordenen** (Agaricales) er en systematisk orden. Det finnes flere enn 2000 arter i Norge. Ordenen består av de fleste skivesopper.

## Skivesopper
Ikke alle taksoner i skivesoppordenen er «skivesopper». Skivesoppene har fått navnet fordi undersiden av hatten består av kantstilte, radiære skiver som bærer det sporeproduserende vevet (*[[hymenium]]*). Inndelingen av sopper har tradisjonelt vært tilpasset synlige makro- eller mikroskopiske karakteristikker av soppenes fruktlegemer, mens moderne systematikk baserer seg på antatt slektskap mellom taksonene. Denne overgangen har ført til større vektlegging av fylogenetiske studier.

Selv om risker og kremler er skivesopper, tilhører de en annen orden, kremleordenen. Røyksopper tilhører derimot skivesoppordenen, selv om de ikke har skiver. Sleipsopp og falsk kantarell er eksempler på arter som tilhører rørsoppordenen til tross for at de er skivesopper, ikke rørsopper.

Sjampinjonger, fluesopper, slørsopper og trevlesopper er eksempler på skivesopper som tilhører skivesoppordenen.

## Familier
Ifølge Catalogue of Life er ordenen inndelt i 38 familier som er listet opp under. Noter i løpende tekst angir hvor Artsdatabankens norske navn avviker fra denne listen.

* Agaricales, **skivesoppordenen**
** Agaricaceae
** Amanitaceae
** Biannulariaceae
** Bolbitiaceae
** Broomeiaceae
** Catathelasmataceae
** Chromocyphellaceae
** Clavariaceae
** Cortinariaceae
** Crassisporiaceae
** Cyphellaceae
** Cystostereaceae
** Entolomataceae
** Fistulinaceae
** Hemigasteraceae
** Hydnangiaceae
** Hygrophoraceae
** Hymenogastraceae
** Inocybaceae
** Lyophyllaceae
** Marasmiaceae
** Mycenaceae
** Niaceae
** Omphalotaceae
** Phelloriniaceae
** Physalacriaceae
** Pleurotaceae
** Pluteaceae
** Porotheleaceae
** Psathyrellaceae
** Pseudoclitocybaceae
** Pterulaceae
** Schizophyllaceae
** Stephanosporaceae
** Strophariaceae
** Tricholomataceae
** Tubariaceae
** Typhulaceae
** Slekter som ikke er plassert i egen familie
*** *[[Acanthocorticium]]* 	
*** *[[Acinophora]]*	
*** *[[Aleurocystis]]*	
*** *[[Atractosporocybe]]*	
*** *[[Aureofungus]]*	
*** *[[Brunneocorticium]]*	
*** *Camarophyllopsis*, narrevokssopper	
*** *[[Chalymmota]]*	
*** *[[Cheilophlebium]]*	
*** *[[Coniolepiota]]*	
*** *[[Copelandia]]*	
*** *[[Coraemyces]]*	
*** *[[Dictyonematomyces]]*	
*** *[[Gloioxanthomyces]]*	
*** *[[Gondwanagaricites]]*	
*** *[[Gramincola]]*	
*** *[[Hodophilus]]*	
*** *[[Hygrotrama]]*	
*** *[[Leucocalocybe]]*	
*** *[[Leucocybe]]*	
*** *[[Lignomyces]]*	
*** *Loreleia*, oransjenavlesopper 
*** *[[Musumecia]]* 
*** *[[Mycospongia]]*	
*** *[[Palaeoagaricites]]*	
*** *[[Panaeolina]]* 
*** *Panaeolus*, flekkskivesopper	
*** *[[Phlebophyllum]]*	
*** *[[Pilosace]]*	
*** *[[Polygaster]]*	
*** *[[Protomycena]]*	
*** *[[Radulomycetopsis]]*	
*** *[[Rhipidonematomyces]]*	
*** *[[Rhizocybe]]*	
*** *[[Sedecula]]*	
*** *[[Stemastrum]]*	
*** *[[Stylobates]]*	
*** *[[Synnematomyces]]*	
*** *[[Tephroderma]]*
*** *[[Trichocybe]]*

## Noter


## Referanser




## Eksterne lenker
*
Teddybjørn

**Teddybjørn** eller **bamse** er et lekedyr som forestiller en bjørn. Den første bjørnen ble laget i Leipzig av Richard Steiff i 1902.

## Navnet
Theodore Roosevelt hadde tilfeldigvis vært innblandet i en jakthistorie med en bjørn i 1902. Han nektet å skyte en bjørn som andre hadde fanget for ham. Karikaturtegnere fråtset i denne hendelsen, og da de første teddybjørnene ble lagt ut for salg i USA, ble de kalt *Teddy's Bear*. Dette ble etterhvert til *Teddy bear*, på norsk teddybjørn.

Kongeparken har en egen temapark dedikert til teddybjørner og andre kosedyr. To av heltene i parken er Brumle og Brumleline.

Lunds Tivoli er det selskapet som deler ut flest teddybjørner i året i Norge. Lunds Tivoli ble etablert i 1895 og var en av de første som importerte bamser til Norge. 

Som venn og leketøy har teddybjørnen gitt glede til mange generasjoner, og mange viser er skrevet om den, blant andre
* «Teddyen min» – Lille Grethe
* «Teddybjørnens vise» – Alf Prøysen
* «Teddybjörnen Fredriksson» – Lasse Berghagen

## Samler
Nå i verden er det rundt tjue museer dedikert til teddybjørner, og flere titusenvis av samlere av denne leken. Spesielt for dem produseres begrensede opplag av bamser, for eksempel av Steiff, Dean's, Merrythought, eller unike bjørner av moderne teddy-artister, laget i ett eksemplar. Auksjon "Christie's" holder med jevne mellomrom auksjoner, som kun er eksponert for bamser. Den dyreste teddybjørnen er et mohairleketøy laget i 1929. Den ble solgt for 90 tusen amerikanske dollar. Store teddybjørner  er en flott gave til enhver anledning. Denne populære leken er likt av alle uten unntak, uavhengig av alder.

## Referanser


## Litteratur
* Marcel Gauts, *Kronen på merket*, 2005, Spartacus Forlag
Jan Ingar Thon

:*For andre med samme etternavn, se [[Thon]]*

**Jan Ingar Thon** (født 29. oktober 1968 i Askim) er en norsk arkeolog, forfatter, journalist og foredragsholder. Thon er utdannet arkeolog fra Universitetet i Oslo og Det norske institutt i Roma med masteroppgaven «Romas hedenske templer i kristen Middelalder.» 

Thon har arbeidet som journalist for tidsskrifter som Alle menn, Kriminaljournalen, Levende historie, All verdens historie og Dagbladet. I perioden 2016 til 2019 var Thon hovedansvarlig for det populærhistoriske stoffet i Dagbladet Pluss. 2019 til 2020 arbeidet Thon som reportasjeleder med ansvar for kriminal- og rettsstoff i Vesterålen Online i Sortland. I dag er Thon frilanser for blant andre Vi menn og fast bidragsyter til Aftenposten historie.  

Jan Ingar Thon har publisert en rekke artikler og bøker om religions- og kulturhistorie, bl.a. om Antikrist-legenden, den engelske ritualmagikeren Aleister Crowley, varulver og en rekke andre temaer. 

Høsten 2023 utga Thon *true crime*-boken «En farlig mann» om det tunge kriminelle rusmiljøet som preget Indre Østfold på 1990- og tidlig 2000-tall, og som også hadde forgreninger til gjengmiljøet i Oslo.

Høsten 2025 kommer Thon med boken «Jakten på Snartemosverdet. En fortelling om arkeologi, nazisme og kampen om fortiden» på Spartacus forlag. Den tar i detalj for seg begivenhetene rundt nazistenes jakt på Snartemosverdet under okkupasjonen og forholdet mellom arkeologi og nazisme.

## Bibliografi
* *Varulver: blodtørstige menneskedyr og hårete filmhelter* (2006)
* *En farlig mann. Om bygdesladder, vennskap og drap i Indre Østfold*. Spartacus forlag, 2023.
* *Jakten på Snartemosverdet. En historie om nazisme, arkeologi og kampen om fortiden.* Spartacus forlag, 2025

## Referanser


## Eksterne lenker
*https://spartacus.no/forfattere/jan-ingar-thon
Bret Easton Ellis

**Bret Easton Ellis** (født 7. mars 1964 i Los Angeles, USA) er en amerikansk forfatter som er mest kjent for den kontroversielle romanen *[[American Psycho]]* fra 1991. Boka skapte stor oppstandelse da den ble lansert på grunn av hans detaljerte skildringer av sex og grov vold deri. Boka ble filmatisert i 2000 under tittelen *[[American Psycho (film)|American Psycho]]*.

De fire første bøkene hans har blitt filmatisert.

## Bibliografi

* 2023 *[[Skår]]* (orig. *The Shards*)
* 2010 (15. juni) *[[Imperial Bedrooms]]* (Oppfølger til *[[Under nullpunktet]]*)
* 2005 *[[Lunar Park]]*
* 1998 *[[Glamorama]]*
* 1994 *[[The Informers]]* (sammenhengende noveller)
* 1991 *[[American Psycho]]*
* 1987 *[[The Rules of Attraction]]*
* 1985 *[[Under nullpunktet]]* (orig. *Less Than Zero*)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Lunar-Park.com – Offisiell hjemmeside for Lunar Park – Storbritannia
* Intervju i «Vinduet» i 1999
* The Guardian  Bret Easton Ellis
* 

### Anmeldelser
#### ''Lunar Park''
* Bokkilden.no
* Studvest.no ''American Psycho. Igjen''
#### ''American Psycho''
* DN.no ''Gir angsten et ansikt''
Helse Førde

**Helse Førde HF** administrerer sykehus og institusjoner i området som var Sogn og Fjordane, nord i Vestland fylke, og eies av det statlige Helse Vest.

Helse Førde ble opprettet i 2002, og overtok ansvaret for sykehusene og de psykiatriske institusjonene fra Sogn og Fjordane fylkeskommune i forbindelse med den nasjonale helsereformen. 

Helseforetaket har ansvaret for de offentlige spesialisthelsetjenestene i Sogn og Fjordane. Det omfatter seks klinikker og en divisjon, fordelt på fire sykehus og andre somatiske og psykiatriske institusjoner i Nordfjord, Sunnfjord og Sogn. I tillegg har det ansvaret for ambulansetjenesten i fylket.

Helse Førde hadde i 2005 omkring 2&nbsp;300 ansatte og et samlet budsjett på 1,4 milliarder kroner. Administrasjonen holder til ved Førde sentralsykehus, som er den største arbeidsplassen i Sogn og Fjordane.

## Sykehus og institusjoner

* Førde sentralsjukehus 
* Nordfjord sjukehus
* Lærdal sjukehus
* Nærsjukehuset i Florø
* Nordfjord psykiatrisenter (NSP)
* Førde BUP
* Sogndal BUP
* Nordfjord BUP
* Indre Sogn psykiatrisenter (ISP)
* Ungdomspsykiatrisk helsevern (UPH)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Helse Førde
Hedy Schlunegger

**Hedy Schlunegger** (født 10. mars 1923, død 3. juli 2003) var en sveitsisk alpinist.

I 1948 tok hun gull i utforrennet under OL i St. Moritz.

Etter at hun la opp som aktiv alpinist, drev hun en sportsbutikk i Grindelwald sammen med sin mann. Schluneggers barnebarn, Martina Schild, har deltatt i verdenscupen siden 2003.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Biografi
Kerrin Lee-Gartner

**Kerrin Lee-Gartner** (født 21. september 1966 i Trail, Britisk Columbia) er en canadisk tidligere alpinist.

Under OL 1992 i Albertville vant Kerrin Lee-Gartner et av OL-historiens mest spennende utforrenn. Hun vant med seks hundredeler foran Hilary Lindh (USA) og ni hundredeler foran Østerrikes Veronika Wallinger, mens de to store forhåndsfavorittene, Katja Seizinger og Petra Kronberger, havnet utenfor seierspallen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stripped (Rolling Stones-album)

***Stripped*** er et konsertalbum av The Rolling Stones, utgitt i november 1995. Det ble innspilt på *[[Voodoo Lounge]]*-turnéen som ble avsluttet 30. august.

*Stripped* utmerker seg blant bandets øvrige konsertutgivelser ved at den inneholder en blanding av opptak fra små klubbscener og liveinnspillinger i studio av kjente og mindre kjente låter fra tidligere album. Stones gjør også versjoner av Bob Dylans klassiker «Like a Rolling Stone» og Willie Dixons «Little Baby».

Studioinnspillingene ble gjort i to omganger: 3. til 5. mars 1995 i Tokyo, og 23. til 26. juli i Lisboa. Konsertinnspillingene er fra klubber i Paris, Amsterdam og London. Innspillingene preges av en uformell og avslappet atmosfære, med stort innslag av akustiske instrumenter.

Noen CD-utgaver inneholder tilleggsmateriale som må avspilles på en datamaskin (CD-ROM format); blant annet videoinnspillinger av «Shattered» og «Tumbling Dice», samt en alternativ versjon av «Like a Rolling Stone», og intervjuer med Jagger, Richards, Watts og Wood.

*Stripped* debuterte på førsteplass og singelen «Like a Rolling Stone» ble topp 10 på VG-lista i november 1995. I Storbritannia og USA nådde albumet topp 10.

## Sporliste

Alle sanger er skrevet av Mick Jagger og Keith Richards, med mindre noe annet er oppgitt.

;Side én
# «Street Fighting Man» – 3.41 (Amsterdam 26. mai 1995)
# «Like a Rolling Stone» (Bob Dylan) – 5.39  (London 19. juli 1995)
# «Not Fade Away» (Norman Petty/Charles Hardin) – 3.06  (studio i Lisboa 23.–26. juli 1995)
# «Shine a Light» – 4.38 (Amsterdam 26. mai 1995)
;Side to
# «The Spider and the Fly» (Nanker Phelge) – 3:29  (studio i Tokyo 3.–5. mars 1995)
# «I'm Free» – 3.13 (studio i Lisboa 23.–26. juli 1995)
# «Wild Horses» – 5.09 (studio i Tokyo 3.–5. mars 1995)
;Side tre
# «Let It Bleed» – 4.15 (Paris 3. juli 1995)
# «Dead Flowers» – 4.13  (London 19. juli 1995)
# «Slipping Away» – 4.55 (studio i Tokyo 3.–5. March 1995)
# «Angie» – 3.29 (Paris 3. juli 1995)
;Side fire
# «Love in Vain» (Robert Johnson) – 5.31 (studio i Tokyo 3.–5. mars 1995)
# «Sweet Virginia» – 4.16 (studio i Lisboa 23.–26. juli 1995)
# «Little Baby» (Willie Dixon) – 4.00 (studio i Tokyo 3.–5. mars 1995)

## Besetning
;The Rolling Stones
*Mick Jagger - sang, munnspill, gitar, kor, maraccas på «Not Fade Away»
*Keith Richards - gitar, kor, sang på «Slipping Away»
*Charlie Watts - trommer
*Ron Wood - gitar, lap-slide

;Øvrige medvirkende
*Darryl Jones - bass
*Chuck Leavell - tangentinstrumenter, kor
*Bobby Keys - saksofon
*Andy Snitzer - saksofon
*Michael Davis - trombone
*Kent Smith - trompet
*Don Was - orgel på «Shine a Light»
*Bernard Fowler - kor
*Lisa Fischer - kor

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gulset

**Gulset** er Telemarks største bydel og drabantby i Skien med 7&nbsp;894 innbyggere i 2019 (Gulset og Vestre Gulset samlet). Gulset ligger på en ås vest for Skiens bykjerne.

Nord for Gulsetbebyggelsen ligger «Gulsetmarka»; et stort skogområde som er svært populært for skigåing om vinteren, og bading og turgåing om sommeren. Gulset var før 1964 en del av Gjerpen kommune, og det meste av boligbyggingen i bydelen har funnet sted etter kommunesammenslåingen. Deler av Gulset har derfor et sterkt drabantbypreg.

## Bygninger
Bydelen har to offentlige barneskoler: Stigeråsen skole og Kollmyr skole. Gulset ungdomsskole er Grenlands største. Foruten disse offentlige skolene ligger også den private, kristne grunnskolen Oasen skole Grenland (i lokalene til tidligere Strømdal barnskole) i bydelen.

Gulset Senteret er sentralt plassert midt i bydelen, som nærmeste nabo til ungdomsskolen, kirken, biblioteket, Gulset Sykehjem og Gulset Legekontor.

### Frivilligsentral
Gulset Nærmiljøsenter er bydelens frivilligsentral og holder til inne på Gulsetsenteret med et mangfold av aktiviteter og et bredt samarbeid mellom foreninger, enkeltpersoner og næringslivet.

Gulset Nærmiljøsenter ble etablert i 2009 som en ideell forening i samarbeid mellom Gulset Menighetsråd, Gulseth 1. speidergruppa, Gulset Skolemusikk og Gulset Idrettsforening. Nærmiljøsenteret ble godkjent av Kulturdepartementet som Frivilligsentral og er delfinansiert av Skien kommune. Nærmiljøsenteret ledes av et valgt styre med Lars Erik Finholt som styreleder.

I 2016 utviklet Gulset Nærmiljøsenter «Elinesmykket» som identitetsbærer for Gulset og i 2017 ble «Gulsetkofta» kåret etter en designkonkurranse.

## Lag og foreninger
Gulset Idrettsforening har ca. 1&nbsp;100 medlemmer (2006) og organiserer fotball, turn, håndball, langrenn og turmarsj. Gulset IF er Telemarks største idrettslag.

Skotfoss Turn & Idrettsforening har utviklet Hasselbakken til et helårs hoppanlegg med 4 bakker.

## Kjente personer
Kjente personer som har vokst opp på Gulset er Bård Tufte Johansen, Jan Thomas, Jonis Josef, Magnus Lekven, Einar Håndlykken, Erik  Midtgarden, Jannicke Abrahamsen, Torjus Hansén og Shurika Hansen.

Legatstifteren Margit Schiøtt født Knudsen (død 1946) bodde på Gulset. Hun var valgt som stortingsrepresentant for Venstre, men døde før hun tiltrådte. Hun opprettet legat til fordel for bønder i Gjerpen, og var selv med i driften av gårdsbruket Petersplassen. Hun ble kalt «Maggit», var datter av statsminister Gunnar Knudsen, Borgestad gård, og gift med dr. ing. Didrik Cappelen Schiøtt fra Skien.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Gulset Idrettsforening
* Gulset Nærmiljøsenter www.gulset.org
Marina Kiehl

**Marina Kiehl** (født 12. januar 1965 i  München) er en tidligere, tysk alpinist.

I junior-VM i alpint 1983 tok hun gull i utfor.

Hun vant sin første verdenscupseier i et super-G-renn i sesongen 1983/1984. 
I 1985 og 1986 vant Kiehl disiplincupene i storslalåm og super-G.

Det store høydepunktet i Kiehls karriere kom under OL 1988 i Calgary, der hun tok en overraskende gullemdalje i utfor foran Brigitte Oertli og Karen Percy.

Kiehl la opp som alpinist etter OL i Calgary, bare 23 år gammel.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hylehuset

**Hylehuset** er en fiktiv bygning i *[[Harry Potter]]*-serien av J.K. Rowling som ligger i Galtvang, den eneste britiske bosetningen som kun beboes av magikere. Galtvang ligger like ved Galtvort høyere skole for hekseri og trolldom, og i utkanten av Galtvang ligger Hylehuset, som folk i landsbyen sier er hjemsøkt.

Som man finner ut etter å ha lest *[[Harry Potter og Fangen fra Azkaban]]* er ikke huset hjemsøkt. Hylehuset ble bygd (sannsynligvis omtrent i 1970&ndash;1971) for at Remus Lupus, som er en varulv, kunne dra dit hver fullmåne for å forvandle seg uten fare for at han skadet sine medstudenter eller andre personer ved skolen. Huset kan nås via en tunnel som bunner ut under Prylepilen, og man kan bare komme seg til tunnelen ved å trykke på en knapp like ved en av røttene til treet slik at det ikke kan bevege seg og skade de som vil ha tilgang til huset. Remus ble smuglet dit hver fullmåne av Madam Pomfrit, og siden det ikke var noen personer i huset han kunne bite, måtte varulven Lupus skrape opp og bite seg selv. Landsbyboerne hørte bråket fra varulven og misforstod det som voldelige ånder som bodde i huset. Dette ryktet, som ble oppmuntret av Albus Humlesnurr, førte til at Hylehuset ble offisielt ansett som det mest hjemsøkte huset i Storbritannia.

I løpet av Remus' sjette år ved skolen, spilte Sirius Svaart sin erkefiende Severus Slur et puss, ved å fortelle ham at han skulle gå til Prylepilen, trykke på knappen ved trerøttene for å åpne tunnelen, og gå igjennom den. Slur, som var forferdelig nysgjerrig på hvorfor Remus forsvant en gang i måneden, følte instruksjonene, og ville blitt hardt skadet eller drept hadde det ikke vært for at Jakob Potter reddet ham i siste liten.

I *[[Harry Potter og Fangen fra Azkaban]]* er Hylehuset stedet der Sirius Svaart drar Ronny Wiltersen og rotten hans, slik at han skal kunne ta livet av rotten. Tunnelen blir åpnet av Skeivskank i dette tilfellet, men tidligere, da Remus Lupus brukte huset for å forvandle seg til varulv, var det Petter Pittelpytt, i form som rotte, som aktiverte den slik at han og vennene hans kunne bli med Remus i sine animag-former. Harry Potter og Hermine Grang jager etter Ronny, siden de er uvisse om at den sorte hunden som har fanget Ronny var Sirius Svaart i sin animag-form. De blir også fulgt av Remus Lupus, som forteller dem historien om Hylehuset og Petter Pittelpytt, som er den sanne forræderen av Jakob og Lilly Potter.

I *[[Harry Potter og Føniksordenen]]* blir Hylehuset diskutert som et mulig møtested for Humlesnurr-legionen.

I *[[Harry Potter og dødstalismanene]]* er det her Voldemort holder til under slaget ved Galtvort. Det er også her Severus Slur blir drept av Nagini.
Walter Burkert

**Walter Burkert** (født 2. februar 1931 i Neuendettelsau i Bayern i Tyskland, død 11. mars 2015 i Uster i kanton Zürich i Sveits) var en av verdens ledende eksperter på gammel gresk religion og kult. Han er emeritert professor i klassisisme ved Universitetet i Zürich i Sveits. Han har også undervist i Storbritannia og USA.

Burkert ble i 1999 utnevnt til den tyske ordenen  Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Walter Burkert
* Bibliography of Walter Burkert (1961—Present)
Klerestorium

Et **klerestorium** er veggen med vinduer over midtskipet i en basilika. 

Midtskipsveggen har som oftest tre etasjer med arkade i første, triforium i andre og klerestorium i tredje.

Særlig i sengotiske steinkirker ble klerestorieveggen utstyrt med store åpninger for å få mest mulig lys inn i midtskipet.

Betegnelsen har også vært brukt om *overveggen* rundt det hevede midtrommet i en stavkirke av *type B*, som kan være utstyrt med runde glugger eller senere innsatte vinduer. Dette gir en visuell  klerestorieeffekt, men er ikke et ekte klerestorium. Det har vært hevdet at dette er et bygningsmessig trekk som knytter stavkirken til steinarkitekturen, men denne teorien er omstridt. 

## Litteratur
*Ahlstrand, Jan Torsten.; *Arkitekturtermer*. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0
Årets Vestfoldbedrift

**Årets Vestfoldbedrift** er en årlig prisutdeling i regi av NHO Vestfold. Prisen ble første gang utdelt i 1985.

## Prisvinnere
*2007 Jotun AS, Sandefjord
*2006 Norsk Avfallshandtering AS (NOAH), Re
*2005 Pronova BioPharma Norge AS, Sandefjord
*2004 Grans Bryggeri AS, Sandefjord
*2003 Kanda AS, Larvik
*2002 Sandefjord Lufthavn AS, Sandefjord
*2001 Norkom ASA (nå Komplett), Sandefjord
*2000 Bergene Holm AS, Larvik
*1999 Lillaas Finmekaniske AS, Horten
*1998 Huseby AS, Våle
*1997 AS Lettaksystemer, Larvik
*1996 ScanRope AS, Tønsberg
*1995 Norautron AS, Horten
*1994 Flåtnes Elektro-Mek. AS, Stokke
*1993 Hydro Aluminium NAP, Holmestrand
*1992 Vingmed Sound, Horten
*1991 Jotron AS, Larvik
*1990 Jotun AS, Sandefjord
*1989 Saba Mølnlycke, Tønsberg
*1988 Fibo Støp AS, Holmestrand
*1987 Johs. E. Sæther AS, Tønsberg
*1986 Alfr. Andersen Mek., Larvik
*1985 Corro-Coat AS, Larvik

## Eksterne lenker
Link til Jotunsnettside, årets bedrift 2007
* TB.nos liste over prisvinnere
* TB.nos artikkel om 2004-vinneren
* TB.nos artikkel om 2003-vinneren
* TB.nos artikkel om 2002-vinneren
* TB.nos artikkel om 2001-vinneren
* TB.nos artikkel om 1999-vinneren
* ''Prisbelønte bedrifter liv laga'' på TB.no 15. februar 2005
Feidias

**Feidias** (gresk Φειδίας, på norsk også skrevet **Fidias**, **Pheidias** eller **Phidias**; født ca. 480 f.Kr., død ca. 430 f.Kr.) var sønn av Karmides og kjent som en av de største av alle klassiske skulptører. Selv om det ikke eksisterer noen originale verker i dag som med sikkerhet kan tilskrives ham, finnes det flere romerske kopier av verker man i ulik grad mener ble skapt av ham.

Feidias formga statuene av gudinnen Athene på Akropolis i Athen (*Athena Parthenos* på innsiden av Parthenon og *Athena Promachos*) og den enorme sittende Zevsstatuen i Olympia på 400-tallet f.Kr. Verkene i Athen ble antagelig bestilt av statsmannen Perikles i år 447 f.Kr. Perikles brukte penger fra Det athenske sjøforbundet for å betale Feidias for hans arbeid.

## Første år og læretid
Feidias ble født i Athen en gang rundt år 480 f.Kr. Hans far het Karmides. Det er ulike redegjørelser for hans skolegang og trening. Hegias av Athen, Ageladas av Argos, og den thasoske maleren Polygnotus har alle blitt tilskrevet som hans lærere. En indikasjon på Ageladas er en dorisk skole som kan bli sporet i en del av hans verker.

Av hans liv er det lite som er kjent med unntak av hans verker. Hans første bestilling var en gruppe av nasjonale helter med Miltiades som den sentrale figuren. Den berømte statsmannen Perikles bestilte også flere skulpturer til Athen fra ham.

## Feidias og Perikles
I sin biografi over Perikles gir Plutark en redegjørelse over den omfattende kunstneriske aktivitet som ble satt i gang i Athen da Perikles satt med makten. Noe spesielt benyttet Perikles penger som var samlet inn av forbundet av greske stater for å bekjempe Persia for å dekorere sin egen by. Til alt hell for grekerne gjorde perserne, etter regimet til keiser Xerxes I, ikke noe bevisst forsøk på å angripe Hellas.

«I alle disse verker», sier Plutark, «var Feidias rådgiver og var oppsynsmann for Perikles». Feidias innførte sitt eget portrett og det av Perikles på skjoldet av sin statue av Athena Parthenos. Det var gjennom Feidias at Perikles’ fiender angrep ham. Det synes som om Fidias var nært knyttet til Perikles og var en dominerende åndsmakt i den athenske kunsten i denne tiden, men detaljene er uklare.

## Død
Det er to motstridende redegjørelser av hvordan Feidias døde. I henhold til Plutark ble han gjort til et mål for Perikles’ fiender, anklaget for blasfemi ved å ha benyttet Perikles’ og sitt eget portrett på statuens skjold, og døde i fengsel i Athen, men i henhold til Philochorus, som er sitert av skoliast (fortolker) av Aristofanes flyktet han til Elis, sør på Peloponnes. Her gjorde han en stor statue av Zeus, men ble likevel henrettet av borgerne av Elis.

Av flere grunner er den første av disse fortellingene å foretrekke, det ville ikke ha vært mulig for ham å ha dødd i fengsel rett etter at han skapte Athena Parthenos på Akropolis ettersom han gjorde statuen av Zeus i Olympia etter hans tid på Parthenon.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Annemarie Moser-Pröll

**Annemarie Moser-Pröll** (født 1953) er en østerriksk tidligere alpinist som dominerte kvinnelig alpinsport i 1970-årene. Hun høstet sine største triumfer i utfor, storslalåm og kombinasjon. Under Vinter-OL 1980 i Lake Placid ble hun olympisk mester i utfor.

I verdenscupen vant hun hele 62 enkeltrenn, ble sammenlagtmester seks ganger, deriblant fem ganger på rad i tidsrommet 1971&ndash;1975. Rekorden blant kvinnelige alpinister på 62 seire i verdenscuprenn sto i over 34 år, til Lindsey Vonn slo den 19. januar 2015.

## Meritter
* OL 1972: sølv i utfor og storslalåm
* OL 1980: gull i utfor
* VM 1970: gull i kombinasjonen
* VM 1974: gull i utfor
* VM 1978: gull i utfor og kombinasjon, bronse i storslalåm

## Resultater i verdenscupen i alpint

Moser-Pröll vant totalt 62 verdenscupseire (36 utfor, 16 storslalåm, 3 slalåm, 7 kombinasjon) og tok 6 sammenlagtseire i verdenscupen (1971&ndash;1975, 1979)

### Sammenlagtplasseringer

### Pallplasseringer

## Se også
* Liste over mestvinnende verdenscupvinnere i skisport
* Liste over verdenscupvinnere i alpint for kvinner

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Triforium

Et **triforium** er en del av langveggen som avgrenser midtskipet over arkaderekken i en kirke av basilikatypen. Triforiet korresponderer med loftet under det tilstøtende taket over sideskipet. Over triforiet fortsetter veggen i samme plan og danner klerestoriet. 

I romanske kirker er triforiehøyden ofte en ubrutt vegg, men i gotiske 
katedraler er den oftest gjennombrutt av bueåpninger, som kan være rikt dekorert. I noen katedraler danner triforiet en gjennomgående passasje inne i vegglivet, og dette *triforiegalleriet* kan i noen kirker løpe rundt hele interiøret.

I noen norske stavkirker av *type B* med hevet midtrom er det satt inn avstivende *tenger*, *andreaskors* og *bueknær* mellom *stavene* som avgrenser midtrommet. Dette partiet korresponderer (som i en basilika av stein) med skråtaket over omgangen rundt midtrommet. Likheten med triforiet i en steinbasilika har gjort at mange forskere bruker den samme betegnelsen om dette partiet i stavkirken, men det er ikke et ekte triforium.

## Litteratur
*Ahlstrand, Jan Torsten.; *Arkitekturtermer*. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0
Kazaa

**Kazaa Media Desktop** (opprinnelig skrevet som «**KaZaA**», men nå vanligvis som «**Kazaa**») er et juridisk midlertidig avsluttet peer-to-peer fildelingsprogram som bruker FastTrack-protokollen. I prinsippet kan en hvilken som helst fil deles over Internett, men Kazaa brukes gjerne for deling av musikkfiler som MP3, men benyttes også til å dele og utveksle film- og videofiler.

## Juridisk
Kazaa ble opprinnelig utviklet av svenske Niklas Zennström og estiske Janus Friis og lansert i 2001 gjennom deres nederlandske firma Consumer Empowerment. Det skjedde kort tid etter at et tilsvarende fildelingssystem, Napster, var blitt stengt etter en rettssak omkring opphavsrett og illegale filer på nettverket.

Som mange andre peer-til-peer-programmer har Kazaa blitt sterkt kritisert av blant annet film- og musikkbransjen, nasjonalt og internasjonalt, ettersom de mener programmet blir benyttet til å utveksle illegale kopier av filer som inneholder kommersielt produsert musikk og film.

Da representanter for rettighetshaverne av opphavsrettslig beskyttet materiale begynte å oppspore brukerne som stilte de illegale filene til rådighet for andre, begynte aktiviteten i Kazaa-nettverket å dale. Isteden har trafikken med illegale filer stort sett flyttet over til andre peer-til-peer-nettverk, som for eksempel BitTorrent, hvor systemet ikke er avhengig av en sentral server som er enkel å identifisere.

## Infisert
Det offisielle Kazaa-klientprogrammet kan lastes ned gratis, og blir finansiert ved hjelp av adware, spyware og malware.

En «reklamefri» og «uinfisert» klient for Kazaa-nettverket, kalt Kazaa Lite, er blitt utviklet, selv om distributørene av det opprinnelige Kazaa-programmet gjorde hva de kunne for å sikre at brukerne holdt seg til den originale utgaven av programmet.

Kazaas nettsted har ikke vært aktivt siden 2012.
Skogsvåg Idrettslag

**Skogsvåg Idrettslag** (stiftet i 1980) er et idrettslag i Øygarden kommune i Vestland. Klubben har om lag 600 medlemmer og tilbyr aktiviteter som fotball, håndball, badminton, volleyball, friidrett og taekwondo. Slagordet til klubben var lenge «Best i bygda», men dette er nå bytta ut med «Eit hakk betre», og klubbens logo viser en spent hvalfangerbue med navnet *Skogsvåg IL* over og årstallet klubben ble grunnlagt, *1980*, under.

## Fotball
A-laget i fotball spiller til daglig i 6. divisjon, og spiller sine hjemmekamper på Skogsvåg Stadion. Stadionet består av en kunstgressbane, som ble lagt i 2003. Fotballaget spiller med grønne overdeler, sorte bukser og sorte strømper.

A-laget rykket opp fra 5. divisjon i 2003. Overlevde i 4. divisjon i 2004, men rykket ned sesongen etter. Spilte 5. divisjon igjen i 2006, før 2007-sesongen endte med nedrykk til 6. divisjon.

## Kjente utøvere
*Roar Fredriksen, fotball

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av Skogsvaag Stadion
Lars Vikan Rise

**Lars Vikan Rise** (født 23. november 1988) er en norsk friidrettsutøver fra Trondheim. Hans spesialøvelse er tikamp, men han hevder seg også høyt i andre grener på nasjonalt nivå. Han konkurrerer for Nidelv IL friidrett. Han studerte ved University of Missouri på idrettsstipend.

## Merittliste
* 15.-plass i 2010 European Athletics Championships
* 8.-plass U18-VM i Marrakech, Marokko 2005
* NCAA:     Utendørs: 7.pl 2008, 4.-plass 2009, 4.-plass 2010, 4.-plass 2011                Innendørs: 4.-plass 2010, 2.-plass 2011
* Norgesmester i tikamp 2013
* Norgesmester i tikamp 2014

## Personlige rekorder
* 7-kamp (Heptatlon): 5902p. College Station, Texas, USA 11./12.03.2011, (7.20 – 7.25 – 15.75 – 1.99 – 8.32 – 4.70 – 2.40.92)
* 10-kamp: 8th TNT Express Meeting, 14. - 15. juni  2014,  Kladno, Tsjekkia: 7918 poeng: 11.32  - 7.03  -  16.05  - 2.06 - 51.15 - 15.69 -  44.30 - 4.55 - 68.03 - 4.40.52
* 100 m: 11.06  Lubbock USA 15.05.09.
* 200 m: 23,36 Fana 22.07.07
* 400 meter: 49.77 Des Moines, Iowa USA 08.06.11
* 1000 meter: 2.40.92 College station, Texas/USA 12.03.11
* 1500 meter: 4.35.09 Mt. Sac USA 2010
* 110 m hekk: Lubbock USA 16.05.09 
* Høyde: 2.06, Kladno Tsjekkia 14.06.2014
* Stavsprang: 4.65m Boulder 160509,  4,70 m (innendørs Fayetteville 12/13.03.2010)
* Lengde: 7,34 Norman, OK 14.05.2011
* Kulestøt:  7,26&nbsp;kg: 16,60 Midtkiløra 13.07.08
* Diskos :  2&nbsp;kg: 46.25 m,  Norman OK 2011  USA     
* Spydkast : 800 g: 71.71 Barcelona 29.07.10

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Johann Georg Hiedler

**Johann Georg Hiedler** (født 28. september 1792 i Spital i Østerrike, død 9. februar 1857 samme sted) var sønn av Martin Hiedler (født 17. november 1762, død  10. januar 1829) og Anna Maria Goschl (født 23. august 1760, død 7. desember 1854). 

Johann Georg Hiedler ble i 1876 posthumt oppført som far til Alois Hitler og dermed som farfar til Adolf Hitler. Men farskapet er ikke sikkert belagt; ingen vet hvem som var Hitlers farfar.

## Hiedlers opphav og erklærte farskap
Hiedler tjente til livets opphold som omreisende møllersvenn. Han giftet seg med sin første kone i 1824, men hun døde i barsel fire år etter. I 1842 giftet han seg med Maria Anna Schicklgruber og ble dermed stefar til hennes fem år gamle sønn, Alois, født utenfor ekteskap, men tyve år etter Johann Georgs død erklært som dennes biologiske sønn. Den som avla erklæring under ed om dette, var Johann Georgs egen bror Johann Nepomuk Hiedler. 

Alois vokste opp hos denne Johann Nepomuk sammen med dennes datter Johanna Hiedler, som ble mor til Alois' tredje kone Klara Pölzl, Adolf Hitlers mor.

## Hitlers farfar
Begge brødrene Hiedler kan ha vært Alois' far og dermed Adolf Hitlers farfar. 

En tredje og ellers ukjent kandidat, sønn av en velhavende jødisk kjøpmann ved navn Frankenberger, ble foreslått av Hans Frank da han satt i alliert fangenskap i 1945. Frank hevdet at Maria Anna Schicklgruber hadde vært kokke hos en jødisk familie Frankenberger i Graz, og at sønnen i familien hadde betalt henne barnebidrag fra tiden rundt Alois' fødsel til han var 14 år. Dermed skulle Adolf Hitler være kvartjøde. Men Frankenberger er ikke noe jødisk navn, og det finnes heller ingen spor etter noen avtale om barnebidrag mellom en Frankenberger og en Schicklgruber. Adolf Hitlers brorsønn, William Patrick Hitler, påstod i skandalebladet *Paris Soir* i 1939 at jødens navn hadde vært Leopold Frankenreiter, men det navnet er heller ikke jødisk, og den jødiske menigheten i Graz har ikke registrert noen Frankenberger eller Frankenreiter, så dette er utelukket.

På Bucureștis jødiske gravplass ligger hattemakeren Adolf Hittler (1832–92), gravlagt. Han var ikke far til Alois Hitler, ettersom han var fem år gammel i 1837 da Alois ble født. Gravsteinen i Bucuresti ble restaurert i 1987 etter å ha vært utsatt for hærverk.

## Referanser


## Litteratur
* Eugene Davidson 1997: *The Making of Adolf Hitler – The Birth and Rise of Nazism*. University of Missouri Press; ISBN13 9780826260277
* Marc Vermeeren, *De jeugd van Adolf Hitler 1889-1907 en zijn familie en voorouders*. Soesterberg, 2007, 420 blz. Uitgeverij Aspekt. ISBN 978-90-5911-606-1
Olga Pall

**Olga Pall** (født 1947) er en østerriksk tidligere alpinist.

Under Vinter-OL 1968 i Grenoble vant hun gullmedaljen i utfor.

I tillegg til den olympiske triumfen vant Olga Pall to verdenscuprenn i løpet av karrieren, begge i utfordisiplinen.

## Meritter
### OL
Resultatene var som følger:

### Verdenscupseire

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Utfor

**Utfor** eller **utforrenn** er en disiplin innen alpin skiidrett. 

Utforløypene er lengre, raskere og har større høydeforskjell enn hva som er tilfellet i de øvrige alpine grenene. Hvert renn består av én omgang. 

Disiplinens fartsfylte preg, ofte med spektakulære hopp og dramatiske fall, gjør at utforkonkurransene vanligvis omfattes med større publikums- og medieinteresse enn de langsommere disiplinene.

Utfor er en olympisk gren. Den har stått på programmet siden OL 1948. Det ble også kjørt utfor under OL 1936 i Garmisch-Partenkirchen, men da ble det bare kåret mester i kombinasjonsøvelsen. 

## Se også
*Utfor (sykkel)
Carrie-Anne Moss

**Carrie-Anne Moss** (født 21. august 1967 i Burnaby i Britisk Columbia) er en kanadisk skuespillerinne som blant annet har spilt i *[[The Matrix]]*-trilogien.

Som barn bodde Moss med sin mor Barbara i Vancouver. I en alder av elleve år ble hun med i Vancouvers barnemusikkteater, og senere dro hun på turné i Europa med Magee Secondary School Choir. Hun ble etter hvert immatrikulert på American Academy of Dramatical Arts i Pasadena. I 1985 forlot hun Vancouver og flyttet til Toronto, der hun ble fotomodell. Modellkarrieren førte henne til Japan og Spania sent på 1980-tallet.

Mens Moss var i Spania fikk hun en rolle i dramaserien *Dark Justice*, hennes første TV-opptreden. Hun flyttet fra Barcelona til Los Angeles sammen med serien i 1992. Hennes store gjennombrudd kom da hun ble valgt til å spille «Trinity» i kinosuksessen *[[The Matrix]]* fra 1999. Hun gjentok rollen i de to oppfølgerne, *[[The Matrix Reloaded]]* og *[[The Matrix Revolutions]]*. Hun har også hatt andre større filmroller, blant annet i *[[Memento]]* og *[[Sjokolade (film)|Sjokolade]]*.

Moss giftet seg med skuespiller Steven Roy i 1999. De fikk et barn sammen sommeren 2003. Hennes andre barn ble født i november 2005.

## Filmografi
### Filmer

### TV

## Annet
* Moss' mor oppkalte henne etter The Hollies' hit «Carrie-Anne» fra 1967.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Claus Wiese (1960)

**Claus Thomas Wiese** (født 1960) er en norsk journalist, programleder og foredragsholder, bosatt i Oslo. Han hadde sitt eget talkshow, *[[Wiese (TV-program)|Wiese]]*, som gikk på NRK1 fra 1996 til 1998.

Wiese er født og oppvokst på Skjetten i Lillestrøm.

Han studerte historie i Bergen, og flyttet siden til København hvor han jobbet sammen med fotografen Jacob Holdt i *Amerikanske bilder*. I 1984 flyttet han til Sverige. Der jobbet han som frilansjournalist og som korrespondent for Dagbladet. Han flyttet til Oslo i 1989. 

I 1993 kom han til NRK. Her har han være programleder for tv-produksjoner som Dagsrevyen,  *[[Redaksjon 21]]*, *[[Kveldsaktuelt]]*, *[[Anno domini (TV-serie)|Anno domini]]* 2005, *[[Sommeråpent]]* (intervjuer), talkshowet *[[Wiese (TV-program)|Wiese]] 1996-1998*, *[[Bumerang (TV-serie)|Bumerang]] 2000-2001*, Nobels fredspriskonsert 1999, Spellemannprisen 1997, Spellemannprisen 1998, Amanda 2000, Kåring Århundrets nordmann 2005, *[[Frokost-TV]] 2005-2006*, *Test kjærligheten 2006* og *Topp 10 2007*.

Han har intervjuet gjester som R.E.M., Cher, Bill Clinton, Chicago, Whitney Houston, Ulf Lundell, Imran Khan, Benazir Bhutto, Gerry Adams, Oprah Winfrey, Tom Cruise og Hermod Skånland.

I 2000 sluttet han i NRK for å begynne i kommunikasjonsbyrået Dinamo Story. Han returnerte til NRK i 2004.

I 2003 skrev han boka *7 dager i Pyreenene* sammen med Øyvind Hjelle og Svein Utigard. Wiese har også skrevet boka *Jernteppe – Quiz* sammen med Knut Olsen.

Wiese er sjef for sosiale medier i NRK Underholdning, og jobber også som programleder i *[[Nitimen]]* på P1.

## Privatliv
Claus Thomas Wiese er sønn av forlagsdirektøren og forfatteren Jan Wiese.

## Referanser
Arkade

**Arkade** av latin *arcus*, bue er en buerekke på en frittstående søylerad. I middelalderens arkitektur danner arkaden den nederste etasjen i midtskipsveggen, triforium den midterste etasjen og klerestorievinduene den øverste etasjen.

Arkader kan også være et inntrukket felt på en vegg som arkitekturornamentikk og kalles da **blindarkade**. Buene kan da stå tett inntil hverandre eller overskjære hverandre og kalles da kryssbuearkader.

Uttrykket arkade blir også brukt om en overdekket gang, som også kalles galleri, og som er åpen på en eller flere sider gjennom en arkaderekke.

## Litteratur
* Gunnarsjaa, Arne (1999) *[[Arkitekturleksikon (1999)|Arkitekturleksikon]]*. Oslo : Abstrakt forlag. ISBN 82-7935-007-1 (e-bok fra bokhylla.no)

## Eksterne lenker
*
Cella

**Cella** (latin: «lite kammer»), eller **naos** (gresk: «tempel»), er det innerste rommet i et mesopotamisk, gresk og romersk tempel i særlig klassisk arkitektur som rommet gudebilde. Det er vanligst å bruke *cella* om det romerske tempelet og *naos* om det greske.

Dets inngjerding innenfor murene har fremmet utvidete betydninger, som en eremitts eller en munks celle, siden 1600-tallet, av en biologisk celle i planter eller dyr, og i moderne tid også grunnorganisasjon i et kommunistisk parti eller politisk aktivistgruppe.

## Greske og romerske templer

I templer fra antikkens Hellas og i Romerriket er cella et rom i bygningens sentrum, vanligvis med en statue eller et kultbilde av den spesielle guddommen som tempelet var viet til. I tillegg kunne cellaen inneholde et bord eller en sokkel som offergavene kunne legges på.

Cellaen er vanligvis et enkelt, vindusløst, rektangulært rom med en dør eller en åpen inngang midt på en av kortveggene. I større templer kunne cellaen være delt i to eller tre «skip» skilt av søylerekker. Den kunne også inneholde en *adyton*, et område som bare ypperstepresten kunne bruke.

Venustempelet i Roma, som ble bygd av Hadrian, hadde to cellae, begge innhegnet med en enkel peristyl (søylerekke).

## Templer i oldtidens Egypt

I den ptolemeiske perioden i oldtidens Egypt refererte cella til det som er gjemt og ukjent i den innerste helligdommen i et tempel, det som eksisterer i totalt mørke, som skulle symbolisere universets tilstand før skapelsen.

## Etruskiske templer

Ifølge Vitruvius hadde etruskiske templer tre cellae ved siden av hverandre.

## Kristne kirker

I tidlig kristen arkitektur   bl.a. i katakombene ble navnet cella brukt om det kapellet som var reservert for gjennomføringen av liturgien. Senere har små kapell og munkeceller også blitt kalt cella.

*Naos* brukes også i bysantinsk arkitektur som navn på rommet midt i *korskuppelkirken*.

## Referanser
Coen de Koning

**Coen de Koning** (født 30. mars 1879 i Edam, død 29. juli 1954 i Breda) var en nederlandsk skøyteløper.

Han ble verdensmester på skøyter i 1905 i den nederlandske byen Groningen. Det var bare fire deltakere i mesterskapet, blant andre nordmannen Martinus Lørdahl, som vant 500-meteren. De Koning vant de tre resterende distansene, og kunne dermed kåres til verdensmester.

De Konings nasjonale rekorder på 500 og 10 000 meter fra 1905 ble stående i over 20 år. Coen de Koning er også kjent for å ha vunnet Elfstedentocht to ganger, i 1912 og 1917. Han satte i 1906 også uoffisiell verdensrekord i en times løp, med distansen  meter, en rekord som stod til 1928.

## Slektstre

## Referanser



## Eksterne lenker
*
Kjetil Aleksander Lie

**Kjetil Aleksander Lie** (født 1980) er en norsk sjakkspiller som innehar tittelen stormester i sjakk og ble norgesmester i 2009. Han er storebror til sjakkspilleren Espen Lie.

Kjetil A. Lie vokste opp på Brattås ved Porsgrunn. Han begynte å spille skolesjakk åtte år gammel og fikk sitt nasjonale gjennombrudd da han som 13-åring ble norgesmester i klassen for kadetter (16 år og yngre) under Sjakk-NM i Drammen 1994.

I 2002 ble Lie tildelt IM-tittelen (internasjonal mester), og i februar 2005 ble han stormester (GM). I 2006 vant han Det Åpne NM i Oslo og så Gausdal Bygger'n Masters, begge med den høye poengsummen 7.5/9. Sitt sterkeste turneringsresultat gjorde han under Arctic Chess Challenge i Tromsø sommeren 2007 og endte på andreplass.

I Sjakk-OL representerte han for første gang Norge i 2000. Sammen med stormester Leif Erlend Johannessen er Lie den eneste norske spilleren som har spilt i alle Sjakk-OL på 2000-tallet.

Under NM på Hamar i 2007 fikk han tredjeplass. Under NM i Bergen i 2009 ble Lie  den første norgesmesteren siden 2003 som ble kåret uten omkamp. Brødrene Lie ble det første brødrepar til å vinne NMs eliteklasse.

På de offisielle ratinglistene fra Norges Sjakkforbund og verdenssjakkforbundet FIDE sommeren 2009, var Lie rangert som Norges femte beste sjakkspiller etter Magnus Carlsen, Jon Ludvig Hammer, Simen Agdestein og Leif Erlend Johannessen. 

## Eksterne lenker
*
Den blå byen ved sundet

**Den blå byen ved sundet** er en betegnelse på **[[Sortland]]** i Vesterålen.

Kunstneren Bjørn Elvenes lanserte i 1999 en ide om å lage et kunstverk ved å male bygningene på Sortland blå. Ideen ble tatt godt imot av kommunen, og Sortland kommune satte i gang et pilotprosjekt med ei kommunalt oppnevnt styringsgruppe og ei faggruppe med rådgivende funksjon. Pilotprosjektet ble avsluttet i 2001.

Etter hvert oppsto det uenighet mellom Bjørn Elvenes og kommunen om blåby-prosjektet. Uenigheten gikk på den kunstneriske retningen til prosjektet, og hvem som skulle eie rettighetene til prosjektet. Kommunen videreførte blåby-prosjektet, og fikk tilskudd fra flere offentlige instanser. Samtidig fortsatte Bjørn Elvenes arbeidet med sin versjon av prosjektet.

De senere år har det vært samspill mellom kunstneren og kommunen, der begge de to palettene på blå farger har vært godtatt brukt. Ordfører Grete Ellingsen har vært en av de mest positive til prosjektet og har selv som et varemerke å opptre i blå kjole når hun representerer kommunen med ordførerkjedet om halsen.

Resultatet av blåby-prosjektet er at mange bygninger i Sortland sentrum har blitt malt i ulike blåtoner. Noen av bygningene har også fått små dikt og tekster malt på veggene, utarbeidet av ungdom i Vesterålen og forfatteren Lars Saabye Christensen.

Tilhengerne av prosjektet mener at blåmalinga tilfører Sortland noe unikt, og at markedsføringen av Sortland som den blå byen vil gi stedet større oppmerksomhet. Prosjektet har stått seg bra gjennom 25 år og er fortsatt en del av den lokale identiteten til byen. Også nyere bygg som settes opp i sentrum har krav om å ha deler av fasaden med innslag av blått.

En del av innbyggerne på Sortland og i Vesterålen er imot blåmalinga. De mener den blå fargen er stygg, kald og unaturlig, og at det er galt av Sortland kommune å bruke penger på et slikt prosjekt. Motstanderne av prosjektet har møtt liten forståelse i Sortland kommune, men motstanden har vist seg ved at det har vært relativt liten oppslutning om dugnader i forbindelse med blåmalinga, og en noe lunken holdning til prosjektet fra huseierne på Sortland.

Blåbyen har gitt navnet til fotballklubben Blåbyen Ballklubb, som hadde lag i 4. divisjon for Lofoten og Vesterålen i 2003 og 2004. Klubben spilte selvsagt i blå skjorter, men er nå nedlagt. Fotballaget i Blåbyen er Sortland idrettslag, med sine hvite og sorte drakter. Både trening og kamper skjer nå i Blåbyhallen.

«Den blå byen» ble 13. juni 2008 registrert som norsk varemerke 246391. Merket er et fellesmerke som forvaltes av Sortland kommune, men det kan fritt benyttes av alle organisasjoner og næringsdrivende for relevant virksomhet. 

## Andre blå byer
*Jodhpur i India
*Sidi Ifni i Marokko
*Chefchaouen i Marokko
*Notodden – Bluesbyen
*Molde

## Referanser


## Eksterne lenker
* Informasjon om «den blå byen» på Sortland kommunes hjemmeside
* Argumenter mot blåby-prosjektet av lokalhistoriker Johan Borgos (zip-fil med rtf-fil)
Hans Paus (1710)

**Hans Paus** (1710–1770) var en norsk jurist og historiker. Han var sønn av sogneprest Ludvig Christian Paus (1674–1745, Vadsø, og sønnesønn av prost Ludvig Paus (1652–1707), og vokste opp i Vardø, og lærte både latin og moderne språk. Han flyttet til København i starten av 1740-årene og livnærte seg som forfatter og oversetter. Blant annet skrev han det største verket om naturrett som er utgitt på dansk. Om naturretten skrev han:
:«*Da vore Love forpligter os til at giøre det gode og lade det onde, saa følger, at Naturens Lov skulle finde Sted, om man end ville foregive, at der var ingen Gud til. Saa at en [[Ateist|Atheist]] og Guds Fornægter end derved skulde forpligtes.*»

Han var sorenskriver i Finnmark fra 1753. Hans juridiske og historiske forfatterskap var omfattende. På 1740-tallet arbeidet han mest med juridiske emner, og gav ut en bok om hevd i 1748 og verket om naturrett i 1749. Hans berømte *Samling af gamle norske Love* ble utgitt i to bind i København mellom 1751 og 1752. Det var første gang de gamle norske lovene ble samlet, og han presenterte en samling av forordninger som inneholdt en del som ikke finnes på trykk andre steder.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hans Paus

**Hans Paus** er navnet på flere personer:

* Hans Povelsson Paus (1656&ndash;1715), norsk prest og dikter.
* Hans Paus (1710&ndash;1770), norsk jurist og historiker.
* Hans Pedersson Paus (1721&ndash;1774), norsk jurist og sorenskriver.
Kategori (informasjonsvitenskap)

**Kategorier i informasjonsvitenskapen** er studiet av hvordan data best struktureres for å gi best ytelse, det være seg i form av utnyttelse av maskinressurser, såvel som arbeidshastighet.
En kategori er en (som i matematikk) et sett med objekt som har en eller flere likhetstrekk og derfor kan eller bør lagres eller behandles likt. 

For å lagre kategorier over tid, må assosiasjonen kategori-objekt lagres minst ett sted.
Det objekt som skal tilknyttes en kategori kan da merkes med et attributt, slik at man får vite tilhørigheten ved å se på objektets attributtliste.  Alternativt kan man lagre merkingen hos selve kategorien (ikke hos objektet), og se på hvilke objekt som er tilknyttet kategorien.  Hva som er mest effektivt (for lagringsutnyttelse og gjenfinningstid) varierer.

I Wikipedia kan en artikkel merkes med tilhørighet til en .
Kunnskapen om tilhørighet blir da dobbeltlagret:  Eksplisitt i selve artikkelen, og automatisk tillagt for hver aktuelle kategori.  Dette gir rask fremfinning av beslektede artikler (som er i samme kategori).  Og, en finner raskt frem hvilke kategorier en gitt artikkel er i.

En artikkel kan også merkes ved bruk av infobokser (maler), der man eksplisitt angir verdi for de attributt som infoboksen skal inneholde.  Kjennskapen til disse merkene brukes i dag kun til å bestemme hvordan artikkelen skal vises, men det arbeides med å bruke dette til kategorisering.  
Istedenfor å merke hver biografi med «Fødsler i» og «Dødsfall i» kan en Infoboks for «biografi» inneholde attributtene «født» og «død».  Disse kan brukes til å bestemme vising av artikkel (som i dag), såvel som automatisk beregning av lister over «Fødsler i» og «Dødsfall i».

Det arbeides med ytterligere muligheter for merking, da i prosjektet Semantisk Wikipedia.  Dette vil gi en tredje måte å kategorisere artikler på.
Her kan nevnes ett spesielt underprosjekt:  Semantiske Linker der man for hver link også kan angi hva slags link dette er.  Altså vil man angi 

 .  

Her blir linkens type («født-i») oppfattet som et attributt til selve artikkelen.  I dagens Wikipedia er linkene uten type, altså «meningsløs».