open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fajanse

**Fajanse** (fra fransk etter det italienske bynavnet Faenza, som var kjent for sin keramikk) er leirtøy (keramikk) av lys leire forsynt med glasur inneholdende tinnoksid. Fajanse er lavbrent leirtøy, brent ved temperaturer opptil ca. 1020°C. Navnet fajanse er brukt over hele Europa etter et keramisk gods som ble utviklet på 1500-tallet i den italienske byen Faenza. Da «ostindisk» porselen ble importert fra Kina i 1600-årene, ble det ofte etterlignet i fajanse. Særlig er fabrikkene i Delft i Nederland kjent for produksjonen av hvit fajanse med blå dekor etter kinesiske forbilder.

I Norden ble fajanse først produsert i København fra 1722 og på Rörstrand ved Göteborg fra 1726. I Norge ble fajanse laget på Herrebøe Fajansefabrikk i Idd ved Halden fra 1759 til ca. 1770. Omtrent samtidig ble det i en kort periode produsert fajanse også i Drammen. Fajansen fra Egersund er spesielt godt kjent på grunn av Egersunds Fayancefabriks Co. A/S, som var i drift fra 1847 til 1979. Fabrikken produserte varer i steintøy. At fajanse forekommer i fabrikknavnet, skyldes at dette hadde en høy status i 1860-årene, da fabrikken tok navnet i bruk. I virkeligheten er det svært få av gjenstandene fra Egersunds Fayancefabriks Co. A/S som oppfyller kravene til fajansebetegnelsen. Steintøy og fajanse fra Egersund fajansefabrikk er i dag samlerobjekter.

I Egersund er det et eget fajansemuseum: Egersund Fayancemuseum.

## Se også
* Keramikk
* Steintøy
* Porselen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
US Amateur Championship

**US Amateur Championship** er den ledende amatør-turneringen i golf for herrespillere i USA. Den avholdes årlig og organiseres av United States Golf Association.

Turneringen ble første gang avholdt i 1895 på Newport Golf Club i Rhode Island. Det er ingen aldersgrense for påmelding, men det er begrensninger i handicap. Turneringen består av to dager med slagspill og deretter en konkurranse i matchspill blant de 64 beste for å kåre en vinner. Turneringen vinnes i dag som regel av spillere i begynnelsen av 20-årene som jobber mot en karriere som profesjonell turneringsspiller.

Mange av de ledende skikkelsene i golfhistorien har vunnet US Amateur Championship, inkludert Bobby Jones (5 ganger), Jack Nicklaus (2 ganger) og Tiger Woods (3 ganger). Før den profesjonelle golfen ble dominerende var denne turneringen regnet blant ''major''-turneringene. Dette er ikke tilfelle i dag, men vinneren blir fortsatt invitert til å spille i alle *major*-turneringenen unntatt PGA-mesterskapet.

## Eksterne lenker
* US Amateur Championship &ndash; offisielt nettsted
Okka

***Okka*** (utt.: *åkka*) er et dialektord fra deler av Sørvestlandet. Det kommer fra norrønt *okkar* (genitiv av *vit* «vi to») med samme betydning som eiendomspronomenet «vår», «vårt» eller «våre» på bokmål (som f.eks. *okka by, okka hus* og *okka ræge*, for henholdsvis «vår by», «vårt hus» og «våre reker»). Det brukes også i førsteperson flertall, «okke» (oss). I eldre setesdalsdialekt fantes også *okkon* og *dekon* (vi og dere); likeledes i noen bygder i vest-Telemark *økkun* og *dikkun*.

Ordet er unikt for Sørvestlandet, og har ikke sammenheng med lignende dialektord som *åkkesom* eller *håkken. Okka* er i bruk i lokale dialekter fra sør for Hååna i Hå, og helt sør til Mandal. Ordet brukes også på Island (*okkar*) og Færøyene (*okkara*) med samme betydning og opphav som tilsvarende i Norge.

Eigersund kommune hadde ordet i sitt slagord, *Okka by e dokka by* («Vår by er deres by»). Tidligere ordfører John Skaara (H) likte det ikke, og stoppet den offisielle innføringen av slagordet. Uttrykket *Okka by* har en særegen rolle for Egersund by også i nasjonal sammenheng.

Siden ordet ikke forekommer i hverken bokmål eller nynorsk, er det ikke noen offisiell rettskrivning av ordet. Som et dialektord, kan man forestille seg at ordet like godt kunne vært skrevet *åkka*, som *okka*. Likevel er det *okka* som er den allment aksepterte skrivemåten. Gitt at ordet stammer fra norrønt *okkr*, er det kanskje ikke så unaturlig at ordet skrives med *o*, siden *å* tilsvarer norrønt á. Skrivemåten *okka* har også lang historisk bruk: I en «oversettelse» av Romerbrevet til Jær-dialekt fra 1698, omtales Kristus som *okka herræ* («vår herre»). Også Ivar Aasen, i sin *Prøver af Landsmaalet i Norge* (1853), skriver *okka* med *o*. I hans fotnote til vendingen *hjå okke* skriver han at det betyr «hos oss» og legger til «*Lyder sædvanlig isj’okke. I [[Hardanger]] hedder det; isjaa aako (isj’aako, el. sjaako). I det gamle Sprog: hjá (í hjá) okkr.*» Man ser her i klartekst at ordet på det tidspunktet også ble brukt i Hardanger, noe som det fortsatt er langs Sørfjorden i Hardanger.

## Referanser
CenpacNet

**CenpacNet Incoroporated** er den eneste nauriske internettleverandøren. Firmaet ble startet i 1998. Hovedkvarteret ligger i bygningen *Civic Centre* i Aiwo, hvor de også driver en internettkafé.

Nauru har hatt internettforbindelse siden 1997, da landet fikk et nytt kommunkasjonssystem, som inneholdt en satellittforbindelse. En fusjon mellom Nauru Telecom Corporation og Nauru Phosphate Royalties Trust skapte CenpacNet i 1998.

CenpacNet tilbyr tre forskjellige abonnementer: *Vanlig bruker* ($&nbsp;75 for 30 timer/måned), *seriøs bruker* ($&nbsp;150 for 50 timer/måned), og *profesjonell bruker* ($&nbsp;300 for 75 timer/måned). Kun ett abonnement per bruker per måned er lov. Det er imidlertid ukjent hva fordelene for en *profesjonell bruker* er.

22. mars 2004 reduserte CenpacNet båndbredden på internettilkoblingen, da kostnadene ved å leie satellitt (leid siden november 2003) ble for høye, samt den ustabile strømtilkoblingen på Nauru.
Stavdalen

**Stavdalen** er et område 2&nbsp;km fra sentrum av Naustdal i Sunnfjord kommune. Stavdalen ligger på østsiden av Naustdal. I dag er det et byggefelt der som ble bygget på 1970-tallet.

## Gater i Stavdalen
*Botnamyra
*Rabbane
*Stavdalen
*Stavdalslia

### Helgåsvegen
Helgåsvegen sees som «hovedveien» gjennom boligfeltet dette boligfeltet, den fikk nytt veidekke i 2004.

#### Knutepunkter
;Naustdal
*Øyravegen, til riksvei 5
*Øyrabakken
*Øyraholten
*Myrstupvegen
*Klettalia (bare vinteråpent, stengt med bom)
*Kvernhusvegen
*Stavdalen
*Stavdalslia
*Botnamyra
*Gamle Helgåsvegen (veien er i veldig dårlig stand)
*Rabbane
*Endepunkt i Helgåsmarka der veien deler seg til Helgås og til Kletten
Handikap (golf)

**Handikap** i golf er en målestokk for en spillers spilleferdighet. Handikaptallet gir uttrykk for hvor mange flere slag enn banens *par* spilleren vanligvis vil bruke. Handikap utjevner forskjellen i spillestyrke, og legger dermed til rette for at spillere på forskjellig nivå kan konkurrere mot hverandre. For de beste spillerne som da jevnt over ikke trenger ekstra slag utover "par", sies det at de har *scratch handicap*.

Handikapsystemet administreres av golfklubber eller nasjonale golfforbund og gjelder i prinsippet over hele verden. De fleste klubber krever et visst handikap, det vil si et gitt ferdighetsnivå, før man får lov å gjestespille på banen.

Det benyttes ikke handikap i profesjonell golf.

## Eksterne lenker
*Klubbhandicap (Norges Golfforbund)
Handicap

**Handicap** eller **handikap** har flere betydninger:

* Handicap (sport), målestokk for en utøvers mulighet til å vinne.
* Engelsk skrivemåte for handikap eller funksjonshemning.
DBE

**DBE** har flere betydninger:

* Direktoratet for brann- og elsikkerhet
* Dame Commander of the Order of the British Empire
GBE

**GBE** kan sikte til:
* Den britiske ordenen Order of the British Empire
* IATA-koden for Sir Seretse Khama internasjonale lufthavn i Botswana
Vestbanestasjonen

**Vestbanestasjonen** (i dagligtale omtalt som **Vestbanen**, senere som **Oslo V**), Brynjulf Bulls plass 1 i Oslo, ble oppført i 1872 og åpnet 7. oktober det året, og var stasjonsbygning for Drammenbanen fram til 1989.

## Samferdsel

Vestbanestasjonen ble fra sin etablering utgangspunkt for togrutene til Drammen over Drammenbanen, til Vestfold over Vestfoldbanen og etter hvert Kristiansand og Stavanger over Sørlandsbanen. Før Oslotunnelen ble etablert var det daglige godstog mellom Østbanen og Vestbanen via Havnebanen, som ble kjent for det norske folk i en av Olsenbandens filmer.

Vestbanestasjonen ble utgangspunktet for de smalsporete jernbanene som ble etablert på Østlandet i siste halvdel av 1800-tallet. Av disse var Vestfoldbanen som var den siste hovedbanen i Norge som ble konvertert til normalspor, hvilket skjedde i 1949.

## Stasjonsbygningen
**Stasjonsbygningen** er tegnet av arkitekt Georg Andreas Bull i historisme. Den er oppført i pusset teglstein. Fasaden mot Rådhusplassen med sine to lave tårn står diagonalt i forhold til bygningens hovedretning. Vinduer og inngangsdører har buet overdekning.

Bygningen huser bl.a Nobels Fredssenter og benyttes forøvrig til næringslivsformål.

Vestbanestasjonen vender mot Rådhusplassen.

## Utbygging av tomten
I 2002 vant det nederlandske arkitektfirmaet OMA konkurransen om utnyttelse av stasjonstomten vest for stasjonsbygningen. Prosjektet var ment å bli realisert cirka 2010, og gi stasjonsbygningen en rekke større, nye nabobygninger. Dette prosjektet er nå skrinlagt.

I mai 2008 ble det bestemt at den fremtidige bygningen for Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design skal bygges på Vestbanetomten. I november 2010 vant det tyske arkitektfirmaet Kleihues + Schuwerk den internasjonale arkitektkonkurransen. 6. juni 2013 vedtok Stortinget nybygget innenfor en kostnadsramme på 5&nbsp;327 mill. kroner.

## Kulturminne
Vestbanestasjonen er et kulturminne og har nummer 86172 i Riksantikvarens kulturminnebase.

## Se også
*Østbanestasjonen
*Sprengingen av Øst- og Vestbanestasjonen

## Referanser


## Eksterne lenker
* 

*  Oslo kommune, side med lenke til dokumenter om utbygging av vestbanetomten (lest 28. desember 2007)
*
British Empire Medal

**British Empire Medal** (fullt navn *Medal of the Order of the British Empire for Meritorious Service*, forkortet BEM) er en britisk medalje som tildeles for fortjenstfull sivil eller militær innsats som fortjener Kronens anerkjennelse. Mottagere av medaljen blir ikke medlem av Order of the British Empire, men utmerkelsen er likevel forbundet med denne ordenen. 

Tildeling av medaljen i Storbritannia opphørte i 1993, men fortsatte i enkelte samvelderiker. I forbindelse med 60-årsjubileet for kroningen av Elisabeth II i 2012 begynte man igjen å tildele medaljen. I juni 2012 ble 293 briter tildelt medaljen.



Fil:Medal, service (AM 2001.25.708-1).jpg|Avers, sivil versjon
Fil:Medal, service (AM 2001.25.708-2).jpg|Revers, sivil versjon



## Referanser


## Eksterne lenker
*
MS «Eger»

**«Eger»** var en tråler fra Egersund. Tråleren ble kjøpt av Bolsønes Verft i Molde i 1955 og var på 110 fot. Den ble brukt som spionskip av den norske etterretningstjenesten i samarbeid med CIA. Båten ble eid av Egerfangst A/S, et selskap som fikk store tilskudd fra den norske etterretningstjenesten. På det meste var det ni fiskere om bord, men bare skipperen Bertil Løyning visste om at skipet ble brukt som spionskip. Fordi båten inneholdt store mengder avansert teknologi, var båten minelagt slik at hvis det oppstod problemer ville båten umiddelbart bli senket. Tråleren ble brukt som spionskip frem til 1964, da den ble ombygd og solgt. Båten fortsatte så å fiske frem til slutten av 1970-tallet, da den ble kondemnert.

Et nyere etterretningsskip FS «Eger» (tidligere kjent som FS Marjata) er oppkalt etter dette skipet.

## Referanser
European Golf Association

**European Golf Association** (**EGA**) er en europeisk organisasjon stiftet i 1937. Organisasjonen representerer nasjonale amatørgolfforbund og består av 36 medlemsland. Norge er representert av Norges Golfforbund.

## Eksterne lenker
*
EGA

**EGA** kan sikte til flere ting:

*Enhanced Graphics Adapter, en skjermstandard
*European Golf Association, en golforganisasjon
Hvannasund

**Hvannasund** (, foreldet dansk skrivemåte: *Kvannesund*) er en bygd på Færøyene. Den ligger på Viðoy ved sundet med samme navn, som skiller Viðoy fra Borðoy. På den andre siden av sundet ligger bygda Norðdepil. Det har vært veiforbindelse over en steinfylling i sundet siden 1963. Det er veiforbindelse til Viðareiði i nord og Klaksvík i sør. Det er fergeforbindelse fra Hvannasund til øyene Svínoy og Fugloy.

Den 1. januar 2020 hadde Hvannasund 251 innbyggere. Hvannasund er administrasjonssentrum i kommunen med samme navn, som omfatter bygdene langs sundet. Hele kommunen hadde 416 innbyggere. Hvannasund ble opprettet som eget sogn og egen kommune i 1949/1950. Hvannasunds kirkja er sognekirke.

Hvannasund har siden 1960-årene vært en moderne fiskerihavn med tilhørende fiskeindustri.

Bygdene langs Hvannasund har en felles barneskole på Fossánes, bygget i 1983. Ungdomsskole er i Klaksvík.

Første ledd i navnet Hvannasund kommer fra plantenavnet kvann, på færøysk *hvonn* (uttales som *kvånn*). Hvannasund er første gang nevnt skriftlig i jordeboken fra 1584. Norðdepil på den andre siden av sundet er en yngre bygd, og ble nybygget i 1866 av en utflytter fra Hvannasund, som åpnet handelsforretning der.


Fil:Hvannasund, Faroe Islands (5).JPG|Hvannasunds havn 
Fil:Church of Hvannasund, Faroe Islands.JPG|Hvannasunds kirkja 


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mabliss

**Mabliss** er klinkekuler laget på Egersund Fayancefabrik, Egersund. Disse ble produsert fra 1891 til 1926, i ulike størrelser.

## Historie
Spillet med klinkekuler er internasjonalt, og har historie langt tilbake. Til Egersund kom spillet med engelskmennene som var ansatt av Johan Feyer for å lære opp egersunderne i potteproduksjon. Navnet kommer av det engelske ordet marbles, fordi de mest ettertraktede kulene ikke var av glass, men av marmor. Mabliss er så blitt den egersundske varianten av marbles. Spillet er fremdeles levende den dag i dag, og mange har mablisskuler som samleobjekt.

## Referanser
Knoppix

**Knoppix** er en Linuxdistribusjon som er basert på Debian. Distribusjonen skjer «live», det vil si at den kan kjøre fra DVD eller USB uten å være installert på datamaskinens harddisk. Tidligere ble distribusjonen også lansert på CD-ROM.

Operativsystemet er utviklet av Klaus Knopper. De tidligste utgavene av Knoppix var basert på Red Hat, men fra og med Versjon 2 er Knoppix basert på Debian. Knoppix er kjent for å ha god maskinvarestøtte. For datamaskin-eiere som vurderer å konvertere til Linux, mener mange at man bør prøve med Knoppix først. Også for profesjonelle brukere kan Knoppix være et nyttig hjelpemiddel til å reparere tidligere Linuxinstallasjoner eller til å redde data dersom det oppstår problemer. Også Windows-brukere vil kunne bruke Knoppix som rednings-CD, ettersom Linux støtter FAT og lesing av NTFS.

Versjon 4 DVD støtter også ISDN og DSL, og støtter dessuten skriving av NTFS på eksperimentell basis.

Første versjon ble lansert 30. september 2000. Siste versjon er 9.3, som ble lansert 5. mai 2022.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Norðoyar

**Norðoyar** eller **Norðuroyggjar** (dansk: *Norderøerne*) er en landsdel på Færøyene. Den 1. januar 2020 hadde Norðoyar 6&nbsp;206 innbyggere, hvorav 4&nbsp;905 i regionsenteret Klaksvík, og resten fordelt på 18 bygder.

Norðoyar ligger øst for Eysturoy, og omfatter de seks nordøstligste øyene, Borðoy, Viðoy, Svínoy, Fugloy, Kunoy og Kalsoy, på til sammen 241 km². Den største av disse er den 96 km² store Borðoy, som de andre øyene omkranser. Regionens tyngdepunkt er byen Klaksvík på Borðoy. På Norðoyar finnes også øyrikets nordligste bebyggelse, Viðareiði på Viðoy. 41 km² store Viðoy er den nordligste av Færøyene og den nest største av Norðoyar, og skilles fra Borðoy ved Hvannasund.

Norðoyar oppstod som et tinglag i middelalderen. Tinget ble holdt ved dagens Klaksvík. Norðoyar utgjør et eget syssel. Siden 2010 har syslene Norðoyar og Eysturoy utgjort egne rettskretser, men et felles politidistrikt.

Norðoyar er inndelt i et østlig og et vestlig prestegjeld i Fólkakirkjan. Det østre prestegjeldet omfatter sognekirkene Viðareiði, Hvannasund, Svínoy, Hattarvík og Kirkja. Det vestre prestegjeldet omfatter sognekirkene Klaksvík, Árnafjørður, Kunoy, Mikladalur og Húsar. Den 1. januar 2015 var ca. 64 % av befolkningen i hvert av prestegjeldene medlemmer av kirken. Det er et stort frikirkelig innslag i kristenlivet på Norðoyar. Ved folketellingen i 2011 oppgav nesten 40 % befolkningen over 15 år på Norðoyar at de regnet seg til Brøðrasamkoman, som har sine egne lokale forsamlingshus på alle øyene.

Norðoyar er inndelt i kommunene Fugloy, Húsar, Hvannasund, Klaksvík, Kunoy og Viðareiði.

Mellom 1854 og 2008 utgjorde Norðoyar en valgkrets til Lagtinget.

## Referanser
Paramount (California)

**Paramount** er en by i sør-California, sørøst fra Los Angeles. Det bor om lag 50&nbsp;000 innbyggere der. Paramount er en del av Greater Los Angeles Area, et større byområde rundt Los Angeles. Vest for Paramount er Compton, South Gate og Downey ligger nord for Paramount, øst og sør for Paramount ligger Bellflower og Long Beach ligger og sør.

Området som idag danner byen Paramount ble først bosatt av spanske settlere under Ny-Spania i 1781 og flere spanskkontrollerte eiendommer ble etablert i området. Etter Den meksikansk-amerikanske krigen 1846-1848 ble området overtatt av nordamerikanere. Stedet fikk bystatus 30. januar 1957.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Paramount Pictures

**Paramount Pictures Corporation** er et amerikansk filmselskap som holder til i Hollywood, California. Paramount er det femte eldste overlevende filmstudioet i verden etter de franske studioene Gaumont Film Company (1895) og Pathé (1896), etterfulgt av Nordisk Film -selskapet (1906) og Universal Studios (1912). Det er det siste store filmstudioet som fortsatt har hovedkontor i Hollywood-distriktet i Los Angeles.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Hosebåndsordenen

**Hosebåndsordenen** (engelsk: **The Most Noble Order of the Garter**)  er en engelsk ridderorden opprettet av kong Edvard III i 1348. Bortsett fra den britiske monarken teller ordenen bare 25 medlemmer, såkalte *Knights Companions*.

Ordenen rangerer som nummer tre av alle britiske utmerkelser, etter Victoriakorset og Georgskorset, og regnes som «kronen» i det britiske systemet av æresbevisninger. Hosebåndsordenen er idag Europas eldste nasjonale orden som har vært i bruk uavbrutt siden middelalderen. 

Ordenen hører spesifikt til England. Tistelordenen hører til Skottland og St. Patricksordenen hører til Irland‚ men denne tildeles ikke lenger. 

## Historie
Kong Edvard III grunnla Hosebåndsordenen som «et samfunn, fellesskap og kollegium av riddere».

Året ordenen ble stiftet blir antatt å være 1348, allikevel har ulike datoer fra 1344 til 1351 blitt foreslått. Regnskapet som fulgte kongens garderobe viser at det å ha på seg hosebånd startet i 1348.  

## Ordenstegn

## Ordensmedlemmer
Medlemskapet er ekstremt begrenset og består av overhodet (den britiske monarken), Prinsen av Wales og ikke mer enn 24 medlemmer (*companions*). Mannlige medlemmer har tittelen *Knight Companion*, mens kvinnelige medlemmer har tittelen *Lady Companion*. Ordenen kan også inkludere et antall ekstramedlemmer (*supernumerary members*), som ikke regnes med i det begrensete antallet. Disse kan være medlemmer av den britiske kongefamilien (*Royal Knights and Royal Ladies of the Order of the Garter*), samt utenlandske medlemmer (i praksis monarker) kalt *Stranger Knight* eller *Stranger Lady*.

Mannlige medlemmer setter *Sir*, og kvinnelige medlemmer setter *Lady*, foran sine fornavn. Hustruer til mannlige medlemmer kan sette *Lady* foran sitt etternavn, men ektemenn til kvinnelige medlemmer har ikke tilsvarende privilegium.

Mannlige medlemmer setter *KG*, og kvinnelige medlemmer setter *LG*, etter sine navn. Når en person har rett til å sette flere slike bokstaver etter sitt navn, kommer KG eller LG foran alle andre, unntatt *Bt* (baronett), *VC* (Victoria Cross) og *GC* (George Cross).

## Norske hosebåndriddere
Siden unionsoppløsningen har alle regjerende norske monarker vært utnevnt til medlem av ordenen. Kong Haakon VII ble utnevnt i 1906, som ridder nummer 833. I 1959 ble kong Olav V ridder nummer 923. Kong Harald V ble utnevnt til ridder av Hosebåndsordenen i 2001, og ble derved ridder nummer 990 i rekken.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 

* Order of the Garter – Official website of the British Monarchy
* St George's Chapel at Windsor Castle: Order of the Garter
* List of historic occupants of Garter stalls
* List of the Knights of the Garter
Red Hat Linux

**Red Hat Linux** er et tidligere fritt og åpent operativsystem og en Linuxdistribusjon, som ble utviklet av det amerikanske programvareselskapet Red Hat. Første versjon ble lansert 3. november 1994. Tidligere utgaver av distribusjonen ble kalt **Red Hat Commercial Linux**.

Red Hat Linux var en av de mest kjente og populære Linux-distribusjonene. Det var den første distribusjon til å bruke pakkeformatet RPM Package Manager, som etter hvert ble adoptert av andre Linuxdistribusjoner, samt nettverksoperativsystemet Novell NetWare (fra versjon 6.5 SP3) og IBMs AIX (fra versjon 4).

Over tid tjente distribusjonen som utgangspunkt for en rekke andre distribusjoner, slik som Mandriva Linux og Yellow Dog Linux.

I 2003 sluttet Red Hat å arbeide med Red Hat Linux, til fordel for den frie distribusjonen Fedora (som utvikles av brukernettverket Fedora Project) og den kommersielle distribusjonen Red Hat Enterprise Linux (RHEL). Siste versjon var Red Hat Linux 9, som ble lansert 31. mars 2003. Oppdateringer ble lansert av prosjektet Fedora Legacy inntil dette ble nedlagt 9. februar 2007.

## Versjoner
### Versjon 8.0 «Psyche»

### Versjon 9.0 «Shrike»

Versjon 9 hadde kodenavnet «Shrike» og ble lansert 31. mars 2003.

Red Hat Linux 9 ble levert sammen med versjon 2.4.20-8 av Linux-kjernen.

GNU Compiler Collection (GCC) versjon 3.2.2 fulgte også med, deriblant den frie C-kompilatoren GNU C og det frie C-standardbiblioteket GNU C Library (Glibc) versjon 2.3.2.

Vindussystemet X (X11R6.6) var ennå ikke fri programvare, men var proprietær programvare som var eid av Open Group. Red Hat benyttet derfor klonen XFree86 4.3.0.

Red Hat Linux 9 ble levert sammen med to skrivebordsmiljøer: GNOME 2.2.1 og K Desktop Environment (KDE) 3.1.1.

## Oppsummering

## Se også
* Fedora
* Versjoner av Fedora
* Red Hat Enterprise Linux
* Derivater av Red Hat Enterprise Linux og Fedora

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Priser på Red Hat produkter
SUSE Linux

**SUSE Linux** er en samling av Linuxdistribusjoner som er eid av Novell. Det finnes tre distroer under SUSE-paraplyen: OpenSUSE (tidligere SuSE Linux), SUSE Linux Enterprise Server og SUSE Linux Enterprise Desktop. SUSE, med Novell i ryggen, er også en av de som bidrar mest til utvikling av Linux-kjernen og OpenOffice.org. SUSE Linux skiftet offisielt navn til OpenSUSE etter versjon 10.2 Alpha 3.

Den første versjon ble lansert den 29. mars 1994, noe som gjør SUSE Linux til en av de eldste Linux-distribusjonene.

Med YaST gjøres installasjon av programmer, konfigurering av Linux og lignende veldig enkelt. Programmet gjør også installering av operativsystemet enkelt.

## Historie
Opprinnelig var SUSE Linux-distribusjonen en tysk oversettelse av Slackware, som igjen var basert på SLS.

S.u.S.E (akronym for «**S**oftware- **u**nd **S**ystem**e**ntwicklung», tysk for «programvare- og systemutvikling») startet i 1992 som en UNIX-konsulentgruppe, som bidro ofte med programvare til Slackware og SLS og som laget manualer til både UNIX og Linux.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  OpenSuSEs offisielle hjemmesider
Fedora

**Fedora** har flere betydninger:

*Fedora (Linux), en Linuxdistribusjon fra Red Hat
*Fedora Project, et prosjekt som utvikler Linuxdistribusjonen Fedora
*Fedora (hatt), en hattetype
Norðdepil

**Norðdepil** (, dansk: *Norddeble*) er en bygd på Færøyene. Den ligger i Hvannasunds kommuna, som har sitt senter i Hvannasund på Viðoy, rett over på den andre siden av sundet som skiller de to bygdene. Norðdepil ble grunnlagt av Poul Sivar Sivertsen i 1866, som grunnla forretningen *á Oyrini* på stedet. I 1895 åpnet skolen, og fra 1897 til 1912 var det en hvalfangststasjon i bygda. Norðdepil og Hvannasund har siden 1963 hatt landfast forbindelse via en veidemning. Siden 1967 har Norðdepil vært tilknyttet Klaksvík via to tunneler. Langs østkysten av Borðoy går det en vei til Múli. 1. januar 2009 hadde Norðdepil 170 innbyggere, mot 191 i 1985.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Norðdepil på *faroeislands.dk*
Michael Melchior

**Michael Melchior** (født 31. januar 1954 i København i Danmark) er en dansk og israelsk rabbiner og politiker, som siden 1999 har representert det venstreorienterte religiøse partiet Meimad i det israelske parlamentet, Knesset.

## Liv og virke
Melchior ble født i en rabbinerfamilie i København, og fikk sin semikhá (ordinasjon) som rabbiner fra Yeshivat Hakotel i Jerusalem. Han arbeidet i mange år som rabbiner i Det Mosaiske Trossamfund i Oslo.

Siden 1985 har Melchior og hans familie hovedsakelig bodd i Israel. Hans sønn Joav ble senere rabbiner i Oslo. Han ble leder for Meimad i 1996 og i 1999, året da Meimad ble et parti, ble han innvalgt i Knesset. Han er partiets eneste representant.

Fra 1999 til 2001 var han minister for sosiale- og diasporasaker i Ehud Baraks regjering.

Etter at Barak tapte valget i 2001, ble han i stedet utnevnt til viseutenriksminister for diaspora-anliggender under Shimon Peres, men mistet denne stillingen da Arbeiderpartiet trakk seg fra regjeringen i november 2002. Han ble gjenvalgt til Knesset i 2003.

I januar 2005 ble han utnevnt til viseminister for utdannelse, kultur og sport, etter at Arbeiderpartiet hadde gått inn i regjeringen igjen. I juni 2006 ble han viseminister for sosiale- og diasporasaker, men gikk igjen av etter at Arbeiderpartiet trakk seg ut av regjeringen.

Melchior ble gjenvalgt som Knessetmedlem  i 2006, og ble da leder for komiteen for utdannelse, kultur og sport.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Biografi over Michale Melchior fra Israels utenriksdepartement
* Blanche Majors forsoningspris for 2017
Sede vacante

**Sede vacante** eller **sedesvakans** er en betegnelse på perioden hvor et embetssete står tomt (*vakant*) i påvente av valg eller oppnevnelse av en ny person. Det brukes særlig om bispeseter i perioden mellom to biskoper, men kan også brukes om andre embeter.

## Den hellige stol
Om Den hellige stol (pavestolen) brukes begrepet i perioden mellom en paves død og valget av en ny pave. Dette embetet er et særtilfelle, fordi pavene med noen ytterst få unntak sitter inntil sin død, slik at det oppstår sedesvakans. For andre bispeseter enn Roma skal biskopen normalt få avløsning når helsen begynner å svikte eller han oppnår en viss alder. Dersom denne perioden blir lengre enn noen uker, går den over til å være et interregnum. Hovedforskjellen er at under en vakans er de aller fleste styrefunksjoner satt ut av spill, mens under et interregnum må flere funksjoner fylles på irregulært vis. Siste gang det ble erklært at man hadde et interregnum var perioden fra 10. november 1241 til juni 1243.
Papabile

**Papabile** (pluralis **papabili**) er en betegnelse for kardinaler som ved et pavevalg anses å ha sjanser til å bli valgt til pave.

For en oversikt over hvem som ble ansett som papabili forut før pave Benedikt XVIs valg i 2005, se konklavet 2005.

## Se også
*Konklavet 2005
Skiorientering

**Skiorientering** er en orienteringsvariant der deltakerne tar seg fram i ukjent terreng i et ferdig løypenett etter kart på ski. 

Typisk for moderne skiorientering er at mye av orienteringen foregår i et meget tett løypenett store deler av konkurransen. De beste skiorienterne må i perioder regne med å møte et nytt løypekryss for hvert 10-15. sekund. Dette setter store krav til konsentrasjonsevne og evne til å manøvrere. 

I Norge brukes i hovedsak områder med relativt åpen skog der det fra før finnes en del brede, maskinpreparerte løyper. I tillegg til dette settes en mengde løyper med snøskuter, men uten spor. Internasjonalt er det noe vanligere å ha mange maskinpreparerte spor. Løperne er også frie til ferdes utenfor oppkjørte løyper der en finner det hensiktsmessig. 

Løperne er frie til å velge langrennsteknikk og utstyr etter forholdene, men i hovedsak brukes vanlige skøyteski. Der det er mulig brukes vanlig fristilteknikk, i skuterspor må man ofte bruke staketeknikk, også i motbakke. 

Kartet har løperne i et stativ på brystet, slik at det kan leses i fart. Kompass brukes ikke i like stor utstrekning i skiorientering som i fotorientering.

## Eksterne lenker
* Ski-o.com, med nyheter om skiorientering, terminliste og lenker.
Adverbial

Et **adverbial** er et setningsledd som sier noe om verbalet, predikatet eller hele setningen. Det er ikke krevd av verbalet, så derfor kan hele adverbialet sløyfes uten at setningen blir feil grammatisk sett.

## Typer av adverbialer
***Stedsadverbial**: Hun tok toget *til Bergen*.
***Tidsadverbial**: Hva skal vi gjøre *i dag*?
***Måtesadverbial**: Han snakker fransk *perfekt*.
***Middeladverbial**: Snekkeren slo inn spikeren *med en hammer*.
***Gradsadverbial**: Bitten åt *mye*.
***Komitativt adverbial**: Ditlef dro på ferie *sammen med familien sin*.
***Benefaktivt adverbial**: Jeg skal gjøre det *for deg*.
***Agensadverbial**: Tyven ble arrestert *av politiet*.

## Hvordan finne fram til adverbialet
Mange adverbialer kan erstattes av ett enkelt adverb:
*Hun tok toget *til Bergen*. > Hun tok toget *dit*.
*Hva skal vi gjøre *i dag*? > Hva skal vi gjøre *nå*?

Vi kan også finne fram til en del adverbialer ved å bruke spørreordene *hvor, når, hvordan, hvor mange eller hvor mye*:
**Hvor* tok hun toget? > Svar: *til Bergen*.
**Når* skal vi gjøre det? > Svar: *i dag*.
**Hvordan* snakker han fransk? > Svar: *perfekt*.
**Hvor mye* åt Bitten? > Svar: *mye*.

En setning kan ha flere adverbialer:
*Hun tok toget *til Bergen* *i dag*.

Om vi sløyfer adverbialet, vil fortsatt setninger være grammatisk korrekt (selv om betydningen kan være en annen eller vi mister vesentlig informasjon):
*Snekkeren slo inn spikeren *med en hammer*. > Snekkeren slo inn spikeren.
*Ditlef dro på ferie *sammen med familien sin*. > Ditlef dro på ferie.
*Jeg skal gjøre det *for deg*. > Jeg skal gjøre det.
*Tyven ble arrestert *av politiet*. > Tyven ble arrestert.

## Litteratur
* *Duden – Die Grammatik.* 8. Auflage. Dudenverlag, Mannheim 2009.
* Werner Frey: *Syntactic Conditions on Adjunct Classes.* In: Ewald Lang, Cathrine Fabricius-Hansen, Claudia Maienborn (Hrsg.): *Modifying Adjuncts.* Mouton de Gruyter, Berlin 2003, S. 163–209.
* Peter Gallmann, Horst Sitta: *Satzglieder in der wissenschaftlichen Diskussion und in Resultatsgrammatiken.* In: *Zeitschrift für germanistische Linguistik.* 20-2, 1992, S. 137–181.
* Hubert Haider: *The Syntax of German* (= *Cambridge Syntax Guides*). Cambridge University Press, Cambridge (UK) 2010.
* Karin Pittner: *Adverbiale im Deutschen* (= *Studien zur deutschen Grammatik.* 60). Stauffenburg Verlag, Tübingen 1999.
* Karin Pittner, Judith Berman: *Deutsche Syntax. Ein Arbeitsbuch.* 4. Auflage. Narr Verlag, Tübingen, 2010.
Ekebergrestauranten

**Ekebergrestauranten** er en restaurant i Ekebergåsen med utsikt ned mot Bjørvika i Oslo (Kongsveien 15), oppført for Oslo kommune 1927–1929. Bygningen ble tegnet av arkitekt Lars Backer og er et av de fineste eksempler på klassisk funksjonalisme i Norge.

## Bygningen
Restauranten er bygd med flatt tak, store opprutede vindusflater, terrasse og et buet inngangsparti i et lavt hjørnetårn. Arkitekten la stor vekt på maksimalt antall vindusplasser. Fasaden er upusset betong som er støpt i høvlet og oljet forskalling. Avtrykket av de jevnbrede bordene skulle opplinjere veggene og gi liv til betongflatene, skrev Backer. Utvendig ble bygningen opprinnelig behandlet med mineralittmaling i tre nyanser av varmt gulbrunt, for at anlegget ikke skulle kunne oppfattes som et sår i åssiden.

## Historie
Bygningen var i sin tid en av byens mest populære danserestauranter, men gikk på 1980-tallet inn i langvarig forfall og ble i 1997 stengt. Restauranten har senere vært gjennom en omfattende restaurering og ble gjenåpnet i mars 2005. Nåværende eier (2005) er Christian Ringnes og firmaet Eiendomsspar. Restauranten drives av Fursetgruppen restaurant group ved Bjørn Tore Furset. Interiøret i den nye Ekebergrestauranten er designet av Thomas Ness.

Restauranten ble tidligere kalt  «Åreknuten» på folkemunne. Det var «fordi det var et litt slitent sjekkested for folk over 60»

Den norske spillefilmen *[[Fifty-Fifty (1982)|Fifty-Fifty]]* er delvis spilt inn på restauranten.

## Tidligere bygning
Den første og opprinnelige Ekebergrestauranten ble oppført i 1916. Den var Tiedemanns Tobaksfabriks paviljong på Jubileumsutstillingen på Frogner 1914, etterpå gitt til kommunen og oppført som restaurant på Ekeberg, men revet da den nåværende ble bygd.


Fil:Ekeberg folkerestaurant OB.Y2105.jpg
Fil:548 Oslo, Ekebergrestauranten - no-nb digifoto 20151102 00006 bldsa PK11885.jpg
Fil:Ekeberg Den nye Folkerestaurant 1916 - no-nb digifoto 20160304 00266 NB NS NM 08688.jpg|(1916)

## Kulturminne
Ekebergrestauranten er et kulturminne og har nummer 87639 i Riksantikvarens kulturminnebase.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 

**Om historien på nettsidene til [[Bekkelagshøgda Lokalhistoriske Forening]]:**
* 
* 
* 
* 
*
Meneñ stadion

**Meneñ stadion** er Naurus nasjonalstadion, og ligger i distriktet Meneng (*Meneñ* er en gammel skrivemåte for *Meneng*). Stadionet er fortsatt under konstruksjon; byggearbeider har stått rolig siden 2002, hovedsakelig på grunn av finansielle problemer. Det er lite sannsynlig at det vil bli fullført, siden Nauru nå ikke har noen penger igjen.
Tommy Svindal Larsen

**Tommy Svindal Larsen** (født 11. august 1973 i Skien) er en norsk tidligere fotballspiller. Han spilte sist for moderklubben Odd Grenland i Tippeligaen, og har også vært innom Start, Stabæk og tyske 1. FC Nürnberg der han var kaptein og nøkkelspiller. Hans foretrukne posisjon var sentralt på midtbanen.

Tommy Svindal Larsen viste tidlig sitt store fotballtalent, og ble av Dagbladet omtalt som «Guds gave til fotballen». Han har norgesrekord i antall spilte kamper på aldersbestemte landslag med 99 kamper totalt, og spilte i løpet av karrieren 24 kamper for det norske . Svindal Larsen returnerte i 2005 fra Tyskland til Odd Grenland, hvor han ble værende frem til han la opp etter 2011-sesongen.

## Karriereoversikt
### Klubbsesonger

### Landslagskarriere
* G15 &ndash; 25 kamper, 8 mål
* G16 &ndash; 12 kamper, 8 mål
* G17 &ndash; 11 kamper, 4 mål
* G18 &ndash; 6 kamper ,0 mål
* M20 &ndash; 4 kamper, 0 mål
* M21 &ndash; 41 kamper, 11 mål
*  &ndash; 24 kamper, 0 mål

## Se også
* Liste over norske landslagsspillere i fotball for herrer

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Norðtoftir

**Norðtoftir** (, dansk: *Nordtofte*) er en liten bygd på Færøyene. Den ligger på østkysten av Borðoy i regionen Norðoyar, og er en del av Hvannasunds kommuna. Norðtoftir ligger ved enden av den ene tunnelen som forbinder nabobygdene med Klaksvík, kort vei fra Norðdepil og kommunesenteret Hvannasund. På Norðtoftir ligger det en mottaksstasjon for oppdrettslaks, og ute på fjorden, eller sundet, foregår det lakseoppdrett.

Bygda er første gang nevnt skriftlig i 1584. Forfatteren Herman Bang oppholdt seg av og til i bygda, og skrev flere av sine verker der.

1. januar 2009 hadde Norðtoftir 5 innbyggere, mot 11 i 1985.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Norðtoftir på *faroeislands.dk*
Færøyenes kommuner

**Færøyske kommuner** er det laveste lovpålagte administrative og folkevalgte nivået på Færøyene, og deler øygruppen inn i 29 administrative områder, kommuner (færøysk: *kommunur*). Kommunene dekker til sammen ca. 120 byer og bygder. Om lag halvparten av befolkningen bor i hovedstaden Tórshavnar kommuna.

Kommunene har i utgangspunktet ansvar for en rekke offentlige tjenester, som barnehager, primærhelsetjeneste, arealplanlegging og tekniske tjenester. Interkommunalt samarbeid er utbredt på de fleste tjenesteområder, ettersom den gjennomsnittlige kommunestørrelsen er liten. Trender som sentralisering, økende forventninger til offentlige tjenester og en aldrende befolkning i periferien har aktualisert spørsmålet om kommunesammenslåinger.

Kommunene er fra 2013 underlagt det færøyske Sosialdepartementet.

## Inndeling
Tórshavn fikk kommunalt selvstyre i 1866, og ble Færøyenes første kommune. I 1872 ble hele øygruppen inndelt i kommuner, som i begynnelsen var forstanderskap for de enkelte prestegjeldene. Tórshavn beholdt sitt kommune selvstyre gitt gjennom en særlov.

Frem til midten av 1900-tallet ble en rekke sogn utskilt som egne kommuner. Den hittil siste kommunedelingen skjedde i 1954, da Hósvík ble utskilt fra Hvalvík. På Suðuroy og Sandoy har kommuneinndelingen vært uforandret siden 1928 og 1930.

Siden begynnelsen av 1990-årene har flere regjeringer har hatt som mål å redusere antallet kommuner, for å kunne delegere flere oppgaver. I 1998 kom en regjeringsoppnevnt kommisjon et anbefalt minstekrav på 2&nbsp;000 innbyggere for å bestå som en egen kommune. I 2005 og 2009 slo 21 kommuner seg sammen med én eller flere nabokommuner. Ved en landsdekkende folkeavstemning i mai 2012 tok velgerne stilling til et forslag om 7 kommuner, men ingen så nær som Vágar fikk flertall.

## Politikk og administrasjon

Kommunene ledes av et folkevalgt kommunestyre, på færøysk kalt *bý-* eller *bygdarráð*. Kommunestyret kan titulere seg selv «bystyre» når kommunen har over 1&nbsp;500 innbyggere.

Kommunestyret velger en *borgarstjóri*, «borgermester», for fire år. Ettersom færøyske valg er personvalg, er borgermesteren vanligvis den som fikk flest personstemmer i seneste valg. Kandidaten med nest flest stemmer blir viseborgermester. Skjønt mange lokalpolitikere er partimedlemmer, er partipolitiske lister sjeldne i kommunestyrevalg utenfor Tórshavn og Klaksvík. Kommunestyrer på Færøyene har få medlemmer sammenlignet med kommuner på tilsvarende størrelse i Norge og Sverige.

Kommunens administrasjonssjef, på færøysk kalt *kommunustjóri* eller *kommunuskrivari*, er en offentlig tjenestemann med samme funksjon som en rådmann (administrasjonssjef) i Norge.

Alle kommunene er fra 1. januar 2014 organisert i en felles arbeidsgiverorganisasjon, Kommunufelagið.

## Kommunene

## Tidligere kommuner

## Se også
* Liste over bosetninger på Færøyene

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sentralnervesystemet

**Sentralnervesystemet** (iblant forkortet **CNS**) hos pattedyr består av hjernen og ryggmargen og er den delen av nervesystemet som er beskyttet av knokler. Sentralnervesystemet er en av nervesystemets to hoveddeler. Det andre systemet er det perifere nervesystemet.

Sentralnervesystemet anlegges tidlig på fosterstadiet, som er et hult rør. Den fremre delen blir til hjernen og den bakre blir ryggmargen. Forenden får flere utposninger og utvekster som utvider seg til de ulike delene av hjernen: storehjernen, diencephalon, hjernestammen og lillehjernen. Ryggmargen beholder den enkle rørformen. 

Nervevevet i sentralnervesystemet inndeles i grå og hvit substans. Den grå substansen består av nervecellekropper og deres korte utløpere. Den hvite substansen inneholder nervecellenes lange utløpere, nervefibere. Den grå substansen i sentralnervesystemet inndeles i  kjerner og bark. Ansamlinger av nervecellekropper i dypet av hjernen eller ryggmargen kalles kjerner, mens den grå substansen på overflaten av storhjernen og lillehjernen kalles bark. Den hvite substansen inndeles i nervebaner, som forbinder ulike avsnitt av sentralnervesystemet med hverandre. Det er kommandosentralen som tolker all innkommende sensorisk informasjon fra f.eks. øyne og ører, og som styrer alle kommandoer som overføres til musklene. Kommunikasjonen skjer via nerveimpulser, dvs. elektriske signaler, som føres langs nervebanene. Hjernen utfører også kompliserte funksjoner som innlæring, hukommelse, følelser og abstrakt tankevirksomhet.

Gliaceller, som er støtteceller, finnes både i den grå og den hvite substansen.

## Komponenter i sentralnervesystemet

## Litteratur
* P. Brodal: *Sentralnervesystemet. Bygning og funksjon*. Tano, Oslo 1995.
Vokalist

En **vokalist**, eller **sanger**, er en person som framfører sang gjennom å bruke stemmebåndene på en instrumental måte, ofte i sammenheng med instrumental musikk og/eller rytmer framført gjennom bruk av ett eller flere andre musikkinstrumenter.

## Stemmeleie
Vokalister eller sangere klassifiseres gjerne etter sitt stemmeleie.

### Kvinne- og guttestemmer
* *[[Sopran]]* eller *sopransanger* er betegnelsen på den lyseste kvinnestemmen, men brukes også om guttestemmer, da som *guttesopran*. I noen grad skiller man mellom første sopran (lysere) og andre sopran (mørkere), spesielt i korsammenheng. Koloratursopran er betegnelsen på sopransangere som har spesialisert seg på musikk med hurtige løp og tonesprang. *Sopra* betyr *over*.
* *[[Mezzo-sopran]]* eller *mezzo-sopransanger* er en mellomting av alt og sopran, en stemme som til en viss grad kan bevege seg i begge stemmeleiene. *Mezzo* betyr *halv*.
* *[[Alt (stemme)|Alt]]* eller *altsanger* er den dypeste kvinnestemmen. I noen grad skiller man mellom første alt (lysere) og andre alt (mørkere), spesielt i korsammenheng. *Alto* betyr *høy* og ble opprinnelig brukt om menn som sang høyere enn tenor, i falsett, se *[[Countertenor|kontratenor]]*.
**[[Alt (stemme)|Kontraalt]]* er en særlig dyp kvinnestemme.

### Mannsstemmer
* *[[Kontratenor]]*
* *[[Tenor]]* eller *tenorsanger* er normalt den lyseste mannsstemmen hos et voksent individ. I noen grad skiller man mellom første tenor (lysere) og andre tenor (mørkere), spesielt i korsammenheng. *Tenore* betyr *å holde*, og ble opprinnelig brukt om den stemmen som *holdt* melodien.
** *[[Lyrisk tenor]]*
** *[[Tenorbuffo]]*
* *[[Baryton]]* eller *barytonsanger* er mellomstemme, mørkere enn en tenor.
* *[[Bassbaryton]]* eller *bassbarytonsanger* er en dyp barytonstemme.
* *[[Bass (stemme)|Bass]]* eller *bassanger* er den dypeste mannsstemmen. I noen grad skiller man mellom første bass (lysere) og andre bass (mørkere), spesielt i korsammenheng. *Basso* betyr *dyp*.

## Se også
* Stemme
* Sangkor

## Eksterne lenker
* 
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av sanger
Ernst August I av Hannover

:*Se også [[Ernst August av Hannover|Ernst August, prins av Hannover]] (født 1954)*

**Ernst August I** (også: **Ernest Augustus**, født 5. juni 1771 på Buckingham Palace, London, død 18. november 1851 på Schloss Herrenhausen, Hannover) var konge av Hannover og hertug av Braunschweig-Lüneburg fra 1837 til sin død. Han var den femte sønnen og det åttende barnet av kong Georg III av Storbritannia og Hannover og Sophie Charlotte av Mecklenburg-Strelitz. I Storbritannia var han også kjent som hertugen av Cumberland. Han var onkel til Victoria av Storbritannia.

Ernst hadde en kort militærkarriere, og det var fra denne tiden at han fikk de store arrene i ansiktet. Etter at Napoleonskrigene endte, giftet han seg mot sin mors vilje med kusinen, Frederike av Mecklenburg-Strelitz. Etter at prinsesse Charlotte Augusta av Wales døde i barselseng i 1817, ble det klart at Ernst August eller hans barn, kunne bli konge av Storbritannia, i og med at han var den eldste sønn som var gift og var hos sin kone. Etter dette giftet begge hans ugifte brødre seg, og hans nest eldste bror, Edward Augustus, hertug av Kent og Strathearn, ble faren til det som skulle bli arvingen, prinsesse Viktoria av Kent.

Ernst var ikke veldig ansett av folket. Dette var mye på grunn av hans utseende, hans voldsomme støtte til Tory-fløyen i britisk politikk og et rykte (sannsynligvis satt ut av hans politiske motstandere) om at han hadde drept sin kammertjener og fått barn med sin søster. På tross av disse faktorene, var han et fast medlem med stor innflytelse i House of Lords.

Etter broren kong Vilhelm IVs død den 20. juni 1837, ble han konge av Hannover. Årsaken til at han ble konge av Hannover lå i at det var salisk rett som gjaldt i Tyskland, i motsetning til Storbritannia. Dette betød at selv om Victoria arvet den britiske tronen, kunne hun, i motsetning til sin forgjenger, ikke arve tronen i kongedømmet Hannover. Dermed ble kongerikene skilt og personalunionen mellom Storbritannia og Hannover opphørte.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Paal Brekke

**Paal Emanuel Brekke** (født 17. september 1923 på Røros, død 2. desember 1993 i Oslo) var en norsk lyriker, forfatter, gjendikter og oversetter. Han var far til forfatteren Toril Brekke og journalisten Bo Brekke.

## Biografi
I 1940 flyktet Paal Brekke som 17-åring til Sverige, der han snart ble kjent med moderne svensk og finlandssvensk lyrikk, og selv begynte å skrive. Han debuterte i 1942 med diktsamlingen *Av din jord er vi til*. I Sverige ga han også ut romanen *På flukt*, som skildrer et mislykket forsøk på å ta seg over til England.

Han kom tilbake til Norge i 1945, og kom samme år med samlingen *[[Jeg gikk så lange veier]].* Han begynte også som litteraturskribent og kritiker med en særlig mot moderne europeisk lyrikk. Han etterlyste en fornyelse i norsk lyrikk. Han gjendiktet i tillegg modernister som T.S.Eliot, amerikansk, japansk og indisk lyrikk.

Midt i 1950-årene deltok Brekke i debatten om lyrikkens formspråk, og var André Bjerkes og Arnulf Øverlands motstander i tungetaledebatten. 

I 1960 foretok Paal Brekke en reise til India som resulterte i reportasjeboka *En munnfull av Ganges* i 1962. Boka kan ses som en forløper for de mange dokumentariske romanene som skulle komme i 1970-årene.

Brekke ble utsatt for sterk kritikk for sin symbolistiske jeg-lyrikk av Profil-generasjonen. Fra 1980 og 1992 ga Paal Brekke ikke ut litteratur, før han på slutten av sitt liv kom med de to samlingene *Men barnet i meg spør* og *Ostinato* – den siste posthumt i 1994.

## Bibliografi
### Diktsamlinger
* *[[Av din jord er vi til]]*, 1942
* *[[Fri är du född]]*, 1943
* *[[Jeg gikk så lange veier]]*, 1945
* *[[Skyggefektning]]*, 1949
* *[[Løft min krone, vind fra intet]]*, 1957
* *[[Roerne fra Itaka]]*, 1960
* *[[Det skjeve smil i rosa]]*, 1965
* *[[Granatmannen kommer]]*, 1968
* *[[Aftenen er stille]]*, 1972
* *[[Syng, ugle]]*, 1978
* *[[Flimmer. Og strek]]*, 1980
* *[[Men barnet i meg spør]]*, 1992
* *[[Skogsfuglen]]*1993
* *[[Ostinato]]*, 1994
* *[[Bestemor]]*, 1994

### Romaner
* *På flukt*, 1946
* *Aldrende Orfeus*, 1951
* *Og hekken vokste kjempehøy*, 1953
### Journalistikk og reportasje
* *En munnfull av Ganges*, 1962
* *Til sin tid*, 1970
* *Farvel’ets rester*, 1981
* *Før var jeg en fisk. Om dikt av barn og gamle*, 1982
### Gjendiktninger
* *T.S.Eliot: Det golde landet og andre dikt*, 1949
* *Amerikansk lyrikk*, 1957
* *Moderne japansk lyrikk*, 1965
* *Indisk lyrikk*, 1979

## Priser
* Kritikerprisen 1972, for *[[Aftenen er stille]]*
* Doblougprisen 1981
* Norsk kulturråds oversetterpris 1988
* Riksmålsforbundets litteraturpris 1992

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Paal Brekke i NRK Forfatter
*  Digitaliserte bøker av Brekke hos Nasjonalbiblioteket.
*  Paal Brekke hos Norsk Oversetterleksikon
Mauser

**Mauser** (Mauser-Werke Oberndorf Waffensysteme GmbH) er en tysk våpenprodusent.

## Historie
Mauserfabrikken ble grunnlagt av Friedrich I av Württemberg i byen Oberndorf 31. juli 1811. Etter andre verdenskrig ble Mauserfabrikken lagt ned, men tre ingeniører som hadde vært ansatt ved Mauser, Edmund Heckler, Theodor Koch og Alex Seidel etablerte sitt eget selskap Heckler & Koch, som tok over større deler av tysk håndvåpenproduksjon. Dagens Mauserselskap er et datterselskap av Rheinmetall som produserer maskinkanoner.

## Produksjonshistorie
Mausers første gevær var Gewehr 71, som var en videreutvikling av det franske Chassepotgeværet, som hadde vist seg overlegen under den fransk-prøyssiske krig. Det er for riflen Karabiner 98k (basert på Gewehr 98) Mauser er mest kjent, dette var standard armégevær i Wehrmacht under den andre verdenskrig og i den norske hæren etter krigen. Pistolen Mauser C96 var også meget populær og i bruk over store deler av verden i en periode. Produksjonen av rifler til jaktbruk ble i 1999 skilt ut i et eget selskap som heter «Mauser Jagdwaffen GmbH». Idag produseres blant annet Mauser BK-27 maskinkanon som benyttes i Panavia Tornado, Alpha Jet, JAS 39 Gripen og Eurofighter.

### Historiske produkter (utvalg)
* Mauser HSc pistol
* Mauser C96 pistol
* Mauser M1910 pistol
* Mauser BK-27 maskinkanon
* Gewehr 71 enkeltskuddsrifle
* Gewehr 88 sylinderlåsrifle
* Gewehr 98 sylinderlåsrifle
* Karabiner 98k sylinderlåsrifle
* Gewehr 33/40 sylinderlåsrifle
* MG42 maskingevær
* MG34 maskingevær
* Mauser 13mm Tankgewehr pansergevær
* 7,63 x 25 mm Mauser pistolpatron
* 7,92 x 57 mm Mauser riflepatron

## Eksterne lenker
*