open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tegn (tidsskrift)

***TEGN*** var et norsk «tidsskrift om og med tegneserier» som ble utgitt mellom 1986 og 2005.

## Historie
Tidsskriftet var en profesjonell videreføring av tidsskriftet *[[Tekst og Tegning]]*, som hadde noenlunde samme formål, men med mindre ambisjoner og spredning. *Tekst og Tegning* ble stiftet og drevet av Jon Gisle, forfatteren av boken *[[Donaldismen]]*, stort sett som et enkelmannsforetak. Jon Gisle var deretter med på å stifte *TEGN* som andelslag. De tre andre andelstakerne var Tor Ødemark, Tore Feiring og Finn Bjørklid som alle dannet kjerneredaksjonen. Både Jon Gisle og Finn Bjørklid var skiftvis redaktører. 

Tidsskriftet utkom kvartalsvis med distribusjon gjennom Narvesen og abonnement og var støttet av Norsk kulturråd under begrunnelsen «overveiende litterær kvalitet». Etterhvert kom også Tor Sandberg, senere journalist i *[[Dagsavisen]]*, med i redaksjonen og spilte en betydelig rolle, både som skribent og redaktør.

Tidsskriftet *TEGN* utvidet sitt område med å bli tegneserieforlag, TEGN A/L Bum, og utga to debutanter ettersom redaksjonen mente de hadde «en kulturell plikt», som de uttrykte det, til å utgi dem. Utgivelsene var:

* Steffen Kverneland: *[[De knyttede never]]*, 1993
* Jason: *[[Lomma full av regn]]*, 1995

Begge kunstnerne har gjort det godt siden og skapt seg et navn med tyngde, også internasjonalt.

Etter mer enn en tiårsperiode trakk sentrale redaksjonmedlemmer seg tilbake for å gi plass til nye krefter, hvilket var heldig for fornyelsen av innholdet og skribentene. Erik Falk tok over som redaktør og Morten Harper, Øyvind Holen og Tor Arne Hegna var av dem som satte sine signaturer på flere artikler i denne perioden.

Fra og med 46 (2001) ble *TEGN* innholdsmessig slått sammen med det svenske tidsskriftet *[[Bild & Bubbla]]*, men ble fortsatt utgitt med egen norsk og svensk tittel. Den norske tittelen forsvant med nummer 52 (2002), mens *Bild & Bubbla* fortsatte som eget tidsskrift. En nettutgave av *TEGN* fortsatte fram til april 2005 da tidsskriftet formelt ble nedlagt.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Hjemmeside
*
Kultstatus

**Kultstatus** vil si at det har samlet seg en kult av tilhengere rundt et fenomen. Forstavelsen *kult* er en kortform av *kultus*, som betyr *gudsdyrkelse*. 

Fenomener med kultstatus kan være bøker, filmer, tegneserier eller andre populærkulturelle foreteelser eller produkter.  

Et kultfenomen er i utgangspunktet av smal karakter – gjerne motkulturelt eller det har mislyktes kommersielt  – og tilhengerne opplever gjennom sin fascinasjon et fellesskap som kan bli like viktig som selve kultstatusbæreren. Oppmerksomheten rundt fenomenet kan slik vare i lang tid etter at det opprinnelig oppsto, og bli populært også i videre kretser.  

Det skilles gjerne mellom kultklassiker og "kun" klassiker, der den opprinnelige kommersielle suksessen – eller mangelen på dette – er den viktigste forskjellen. For begge vil oppførselen til tilhengerne være lik: man morer seg med å utveksle sitatfraser, kjøper samlerobjekter, kler seg ut, markerer mer eller mindre obskure merkedager og på andre måter viser sin hengivenhet til fenomenet. 

## Fenomener med kultstatus
*The Julekalender
*Pink Flamingos
*The Sandman
*The Rocky Horror Picture Show
*Barne-TV

### Klassikere med kultliknende status

*Star Wars
*The Hitchhiker's Guide to the Galaxy
*Ringenes Herre
*Fight Club
*The Blair Witch Project
*Pulp Fiction
*V for Vendetta
*The Matrix
*Trainspotting
*Kurt Cobain
*Nirvana

## Se også
* Supporter
* Fanfiction
* Subkultur

## Referanser

## Eksterne lenker
*Kultstatus i Det norske akademis ordbok
Hespriholmen

**Hespriholmen** er en holme, eller ei lita øy, i Bømlo kommune i Vestland fylke.

Holmen ligger tre kilometer ut i havet vest for Bømlo, nord for Espevær. Berggrunnen i området tilhører den vestre gneisregionen.

## Norges eldste bergindustri

Hespriholmen er bare ca. 15 da og høyeste punkt er på knapt 30 meter. Etter systematisk leting lyktes arkeologer og geologer på 1920-tallet i å finne rester her etter ett stort og to mindre steinbrudd som har vært brukt i steinalderen. Økser av grønnstein herfra er funnet både sør i Rogaland, så langt nord som i Sogn, og en og annen øks er funnet østafjells.

Hovedbruddet fronter havet i vest. Her er det under ekstremt vanskelige forhold hentet ut ca. 350 kubikkmeter grønnstein. Dette åpne bruddet er ca. 30 meter langt og ti meter høyt, med varierende dybde og den eldste delen liggende øverst. Steinbryterne har arbeidet seg nedover fra toppen og ut mot sidene. Veggene er dermed nærmest loddrette, og gulvet nokså flatt. Dette danner en avsats ca. seks meter over dagens havnivå. Man har altså sluttet å hente grønnstein fra Hespriholmen da havet stod ca. seks meter høyere enn det gjør i dag, dvs omkring år 2000 f.Kr. Om en regner med alle tre steinbruddene, er anslagsvis 4-500 kubikkmeter grønnstein fjernet fra holmen, dvs ca. tusen tonn. Disse måtte fraktes i båt til hovedøyen ca. 6 km mot øst. Dykkerundersøkelser tyder på at så mye som 70% av steinfrakten havnet på sjøbunnen.

Store slagmerker tyder på at noe av steinen ble brutt løs med kraftige slag, mens bålrester tyder på at blokker er brent løs.  Da må brensel være fraktet ut til holmen. Arbeidet har pågått om sommeren, for en liten skinnbåt kan bare legge til her i godværstider. En skinnbåt kunne neppe frakte mer enn et par hundre kilo stein om gangen. Steinalderfolk andre steder kunne gå alene på jakt etter flint eller skifer til redskaper, men de som hentet grønnstein på Hespriholmen, måtte organisere seg i lag for å bryte løs steinen og deretter frakte den over den farlige havstrekningen som ser ut til å ha slukt de fleste av transportene på vei mot land. Grønnstein var en svært verdifull ressurs for steinalderfolket som bodde i området. På noen av Bømlo-boplassene er det registrert opptil 1.700 avslag av grønnstein pr kvadratmeter blant avfallet. I tillegg ble grønnstein spredt over store deler av landet..Arkeologiske undersøkelser i regi av UiB i 2014 avdekket en verkstedboplass, en knakkeplass, på en strandvoll fra steinalderen i en vik rett inn for Hespriholmen. 

Steinbruddet på Hespriholmen ble brukt i ca. 5.500 år.

Etter steinalderen ble det tatt ut kleberstein i området, men ikke på denne holmen.

## Se også
*Norges berggrunn
*Steinverktøy

## Referanser

 

## Eksterne lenker
* Arkeologinettstedet «Gamle naboer»
Futurekids

**Futurekids** er en dataskole rettet mot barn og ungdom. Den ble etablert i Los Angeles i USA i 1983, og i Norge i 1994. Futurekids var en av de første institusjonene som benyttet Internett/WAN i undervisning.

De nederste trinnene benytter enkle tegne- og skriveprogrammer for å lære grunnleggende bruk av datamaskiner. De mer avanserte trinnene jobber med saksstudier, ofte med en fantasifull problemstilling i bakgrunnen.

Futurekids-elever får utdelt poeng (i form av klistremerker) etter oppmøte. Elevene kan så bytte disse inn i diverse Futurekids-varer, slik som penner, viskelær, notatblokk og, hvis man har mange nok poeng, krus eller en CD-ROM med nyttig og underholdnende programvare.

## Eksterne lenker

* Hjemmesiden til Futurekids Norge
Colombias flagg

**Colombias flagg** ble offisielt 26. november 1861. Den er en horisontal trikolor i gult, blått og rødt. Den gule stripen er bredere enn de andre og utgjør halvdelen av flaggets bredde.  De to øvrige stripene utgjør hver en firedel av flaggets bredde.

Den blå fargen symboliserer Atlanterhavet, den røde står for blodet som ble spilt under frigjøringskrigen mot Spania og den gule symboliserer den nye verden og uavhengigheten fra de spanske koloniene.

Flagget går tilbake til flaggene som ble ført av Republikken Gran Colombia (1819–1831), Ny Granada (1831–1858) og Den grenadinske føderasjonen (1858–1863). Colombias flagg er i grunnformen likt Ecuadors flagg og benytter de samme farger som i Venezuelas flagg. Forklaringen er at alle de tre flaggene har sitt opphav i flagget for Republikken Gran Colombia. På grunn av likheten med Ecuadors flagg, har Colombias handelsflagg og orlogsflagg merker i flagget for å unngå forveksling med nabolandets flagg. 

## Handelsflagg
Handelsflagget har en rødkantet blå oval der det er plassert en åttetakket hvit stjerne. Denne skal minne om Republikken Gran Colombia, som omfattet områder som i dag er blitt til statene Colombia, Venezuela, Ecuador, Panama, samt deler av Costa Rica, Peru, Brasil og Guyana. Handelsflagget ble innført 8. mai 1890.

## Orlogsflagg
Orlogsflagget har riksvåpenet på en hvit skive i midten av flagget. Flagget ble innført 12. november 1932.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Røssvatnet

**Røssvatnet** (også skrevet **Røsvatnet**, sørsamisk: *Reevhtse*) er Norges nest største innsjø med et areal på . Den ligger i Hattfjelldal og Hemnes kommuner i Nordland fylke, 383 moh. Røssvatnet ble oppdemt ved hjelp av fyllingsdammen Tustervatn–Røssvatn i 1957, og frem til da var Femunden Norges nest største innsjø.

Før regulering hadde Røssvatnet et volum på 12,6 km3 og det tar i gjennomsnitt 6,8 år før alt vannet er skiftet (teoretisk oppholdstid). Største dybde er 231 meter og gjennomsnittsdybde er 60 meter. Innsjøen har tilsig fra et nedbørsfelt på 1500 km2. Røssvatnet har et magasinvolum på 2,35 milliarder kubikkmeter. Røssvattnet var Norges tredje største innsjø før reguleringen men med det 10 meter høyere vannivået har den gått ihop med Tustervatnet og er nå Norges nest største innsjø.
Strandlinjen er 282,8 kilometer lang.

Røssvatnet har hatt bosetting  tilbake til steinalderen, og det har blitt gjort et funn av en bronsealderøks ved Tustervatnet, som etter utbygginga går i ett med Røssvatnet. Dagens gårder langs Røssvatnet ble i hovedsak ryddet ut over 17- og 1800-tallet. Mange av disse gårdene mistet mye dyrket land ved reguleringa i 1950-åra. 

Røssvassholmen, som er Norges nest største innlandsøy, ligger i søndre del av Røssvatnet.

## Røssvatnet som kraftmagasin
Røssågautbyggingen var opprinnelig knyttet opp mot tre forhold. Kraft til drift av jernverket i Mo i Rana, alminnelig el-forsyning til 19 kommuner i Midt-Helgeland og elektrifisering av Nordlandsbanen. Nordlandsbanen er ikke elektrifisert, men i 1958 ble aluminiumsverket i Mosjøen satt i drift og ble en ny storforbruker av kraft.
Til Røssvatn tilføres det vann fra Bleikvatnet, som reguleres mellom 408 og 387 moh. samt flere bekkeinntak. Røssvatnet har en magasinkapasitet på 2363 millioner m³, som er tredje størst i Norge.

## Røssåga-kraftverkene
* Øvre Røssåga kraftverk, installert effekt: 170MW, årlig produksjon: 963 GWh/år
* Nedre Røssåga kraftverk, installert effekt: 350MW, årlig produksjon 2056 GWh/år

## Se også
* Liste over innsjøer i Skandinavia

## Fotnoter



## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Arkeologisk artikkel: ''Historien om en knakkeplass fra yngre steinalder som havnet under vann''
Norsk Aero Klubb

**Norsk Aero Klubb** (NAK) var forbund for all luftsport frem til sammenslutningen med Norges Luftsportforbund i 2003.

Norsk Aero Klubb ble stiftet 3. mai 1928 med Roald Amundsen som foreningens første formann, og med Christian Doxrud som viseformann. Det øvrige styret besto av blant andre Tryggve Gran, Frøis Frøisland og Johan Høver. Amundsen var kun med på ett styremøte før han omkom i juni samme år. 

NAK var de første årene en forening med sete i Oslo. I Ole Reistads formannsperiode ble NAK i 1937 omdannet til å bli et landsforbund for tilsluttede klubber.

NAK organiserte opprinnelig motorflyging og modellflyging. Seilflyging ble startet i Norge av NAK i 1932 og senere ble fallskjermhopping, hanggliding, paragliding, ballongflyging og mikroflyging organisert i forbundet.

I 1971 ble Norges Luftsportforbund (NLF) stiftet for at fallskjerm og seilflyging kunne bli tatt opp som idretter i Norges Idrettsforbund og Olympiske Komité. NLF og NAK hadde felles administrasjon. Etter at alle NAKs aktiviteter var blitt aksepterte som idretter ble det i 2003  besluttet å slå sammen de to forbundene. Navnet på det sammesluttede forbundet er Norges Luftsportforbund.

## Ledere
Den øverste lederen i NAK var fra 1928 til 1975 titulert som formann, fra 1975 til sammenslåingen med Norges Luftsportforbund i 2003 president. Følgende har vært formenn/presidenter i NAK:

### Generalsekretærer
Følgende personer har vært generalsekretær i NAK:

## Se også
*Liste over tildelinger av Norsk Aero Klubbs hederstegn

## Referanser
Lise Myhre

**Lise Myhre** (født 1975) er en norsk tegneserieskaper og illustratør, særlig kjent som opphaveren til tegneserien *[[Nemi]]*.

## Biografi
Myhre er fra Lørenskog utenfor Oslo, og vokste opp på Skedsmokorset. Hun studerte grafisk design og kunsthistorie ved *Santa Monica College of Art* i California etter fullført videregående, og flyttet til Oslo i 1995, der hun fortsatte studiene ved Merkantilt Institutt. Myhre tok jobber som illustratør allerede fra tenårene av, og laget sine første tegneserier i 1996. Disse ble blant annet publisert i gratisavisa *Planetarium C*, norske *[[Mad]]* og ''Pyton''. Hennes første serier var uten gjennomgangsfigurer, før hun lagde Anne And – en serie som startet som en hyllest til Charlie Christensens Arne And (som igjen er en parodi på Donald Duck) – og serien M.P., som ble publisert i Larsons Gale Verden. I 1997 så Nemi dagens lys, først som tilfeldig figur i vitsetegninger som harselerte med goth-kulturen, og snart som hovedperson i serien Den sorte siden (også denne publisert i Larsons Gale Verden).

Nemi ble raskt populær og debuterte som dagsstripe i Dagbladet i 1999. Samme år vant Lise Myhre tegneseriefestivalen Raptus’ debutantpris. I 2002 mottok hun Oslo bys kunstnerpris for "fremragende innsats innen Oslos kunstliv". Nemi fikk eget blad i 2003, da Myhre skiftet forlag fra Bladkompaniet til Egmont. Bladet har siden oppstart vært sentrert rundt et tema, med artikler skrevet av fagfolk eller andre med interesse for feltet. Det inneholder dessuten ulike norske og utenlandske biserier i tillegg til Nemi-stripene. Biseriene har variert gjennom årenes løp, men Ronja Svenning Berges *Ronja* har vært med helt siden begynnelsen. Nemi er en av de største kommersielle tegneseriesuksessene i Norge og har blitt oversatt til en rekke språk. På det meste har serien blitt publisert i ca 150 aviser og nettsteder. Fra 2018 har Nemi blitt utgitt av Gyldendal norsk forlag. I 2019 vant Myhre SPROING-prisen for serien.

Lise Myhre har også illustrert dikt av blant andre Edgar Allan Poe og André Bjerke med figurene fra Nemi. Flere av diktene ble publisert i antologien *Drømmesvart* (Gyldendal, 2018) og i *Nattlys* (2019). Myhre har ellers illustrert platecover (for blant annet Gothminister), skoledagbøker, skolebøker (fysikk for videregående skole) og skrekkbøker, i tillegg til en rekke faktabøker skrevet av Synnøve Borge. I forbindelse med 100-årsjubileet for tegneserier i Norge i 2011, var hun en av fire tegneseriekunstnere som fikk sine arbeider gjengitt på et norsk frimerke.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Miklagard

**Miklagarðr** var det norrøne navnet på byen Bysants, senere Konstantinopel (dagens Istanbul i Tyrkia). Andre navn på byen er *Kostantiniyye* og *Stambul*.

«Mikla» er en bøyingsform av det norrøne *mikill*, som betyr «stor». *Miklagard* betyr altså «den store byen».

Mange menn fra Norden gikk i tjeneste hos den bysantiske keiseren i Miklagard, blant andre den senere norske kongen Harald Hardråde. Disse ble kalt væringer og utgjorde en garde av elitesoldater.

Det finnes flere spor etter væringer i dagens Istanbul, blant annet runer i Hagia Sofia.

Kong Sigurd Jorsalfare var også i Miklagard under sin pilegrimsferd og korstog til Jerusalem 1108—1111.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Miklagard hos Store norske leksikon
Edderkoppen

**Edderkoppen** kan ha flere betydninger:

* Spider-Man er også kjent som *Edderkoppen*
* Edderkoppen teater i Oslo sentrum
* *Edderkoppen* er bestemt form av edderkopper, relativt kjente leddyr
* *[[Edderkoppen (TV-film)|Edderkoppen]]*, en episode i TV-serien *[[Et lite grøss?]]*, skrevet av Hanns Heinz Ewers.
**[[Edderkoppen (film)]]*, første del av en tysk stumfilm fra 1919. Andre del utgitt i 1920.
* Edderkoppen (norsk motstandsorganisasjon), deknings- og fluktorganisasjon for Milorgs Sentralledelse (SL)
Norsk Luftseiladsforening

**Norsk Luftseiladsforening** (**NL**) ble stiftet 5. mai 1909 i Frimurerlogen i Oslo med formål å «virke for luftseiladsens utvikling i videnskapens, forsvarets, teknikens og sportens tjeneste».

Stiftelsen av foreningen kan betraktes som starten på norsk luftfart. Professor Henrik Mohn ble valgt som foreningens første formann. NL kjøpte i 1910 gassbalongen «Norge» som med det ble det første norskeide luftfartøy. Den første oppstigningen foregikk 20. februar 1910 fra Kontraskjæret i Oslo. NL tok initiativet til en landsinnsamling i 1912 for å skaffe «Midler til grunnleggelse av en luftflaate for forsvaret» og kjøpte inn flyet «Gange Rolf» til Hæren. NL sto som eier og operatør av luftskipet «Norge» som Roald Amundsen benyttet til å fly over Nordpolen i 1926. NL ble i 1930 sammensluttet med Norsk Aero Klubb. Norges Luftsportforbund har røtter i denne foreningen.

## Referanser
Hinnøya

**Hinnøya** (nordsamisk: *Iinnasuolu*) er Fastlands-Norges største øy, med et areal på  og en befolkning på  (2006). (Tre øyer på Svalbard er større).

Øya er delt mellom kommunene Andøy, Hadsel, Lødingen, Sortland og Vågan i Nordland, og Harstad, Kvæfjord og Tjeldsund i Troms. Delene av øya som ligger i Andøy, Sortland og Hadsel regnes med til Vesterålen; området i Tjeldsund og Lødingen regnes til Ofoten; Vågans lille del av Hinnøya regnes til Lofoten; mens Kvæfjord og Harstad tilhører Sør-Troms.

Øya er delt mellom fylkene Nordland () og Troms ().

Høyeste fjell på Hinnøya er Møysalen, 

Byen Harstad og tettstedene Lødingen, Borkenes og Sigerfjord ligger på øya.

Hinnøya er knyttet til fastlandet med Tjeldsundbrua  som fører europavei 10 over Tjeldsundet. Hinnøya er også knyttet til Langøya med Sortlandsbrua og til Andøya med Andøybrua. I vest er Hinnøya også knyttet til Austvågøya med Raftsundbrua. Lofotens fastlandsforbindelse (Lofast) ble åpnet 1. desember 2007.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Turforslag til Lofoten, Vesterålen og Hinnøya på DNT og NRKs nettsted ut.no  
* Hinnøy.no – Friluftside med rutebeskrivelser, foto + mye mer 
* Andøy Historielag med omtale av en del av kommunen som ligger på Hinnøya (1)
* Andøy Historielag med omtale av en del av kommunen som ligger på Hinnøya (2)
NLF

**NLF** har flere betydninger:

*Norges Landsforbund for Idræt (1919–1940) det som i dag er *Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité*
*Norges lotteforbund
*Norges Luftsportforbund
*Norges Lastebileier-Forbund
*Norsk Lokomotivmannsforbund
*NLF (Algerie) (*National Liberation Front*) i Algerie
Norges Luftsportforbund

**Norges Luftsportforbund** (**NLF**) er et fleridrettsforbund som organiserer ballongflyging, fallskjermhopping, hanggliding og paragliding, seilflyging, motorflyging, mikroflyging og modellflyging. Luftsport er fellesbetegnelsen for alle disse idrettene. NLF er tilsluttet Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité og det internasjonale luftsportsforbundet Fédération aéronautique internationale.

Fra 1. januar 2016 er forbundet Norges luftfartsmyndighet på seilfly- og ballongområdet, underlagt Samferdselsdepartementet. Dette innebærer at NLF får utstede sertifikater til utøvere av seilfly- og ballongaktivitet, og at forbundet skal utføre adgangskontroll og drive tilsyn med relevante utdanningsinstitusjoner.

Ved konkurranser innen fallskjermhopping representeres forbundet av fallskjermlandslaget i VFS.

## Historie
Norges Luftsportforbund ble stiftet 7. november 1971, men har sine røtter tilbake til 5. mai 1909 da Norsk Luftseiladsforening (NL) ble stiftet. NL ble i 1930 sammensluttet med Norsk Aero Klubb (NAK) som igjen i 2003 ble sammensluttet med Norges Luftsportforbund.

Fallskjermseksjonen NAK ble stiftet i desember 1960 etter initiativ av Zacharias Backer som ble dens første formann.

Norges Luftsportforbund (NLF) var ved stiftelsen i 1971 en paraplyorganisasjon for fallskjermhopping og seilflyging, som på det tidspunkt var godkjent som idretter og tatt opp i NIF. Hanggliding ble tatt opp i forbundet i 1980 og senere også paragliding. Luftsportstinget 2000 vedtok å ta opp de fire siste luftsportsgrenene; ballongflyging, modellflyging, mikroflyging og motorflyging.

På NLFs ting og NAKs representantskapsmøte i 2003 ble det besluttet å slå sammen de to forbundene. På det etterfølgende konstituerende tinget ble det vedtatt at navnet på forbundet skulle være Norges Luftsportforbund / Norsk Aero Klubb (NLF/NAK). På NLF/NAKs ting 18. mars 2007, ble navnet endret til Norges Luftsportforbund. 

NLF har sekretariat i Møllergata 39 i Oslo.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Luftsport

**Luftsport** er fellesbetegnelse for all idrett som utøves i luften. Dog oppholder den sportslige utøver seg på bakken når det gjelder modellflyvning. I Norge er luftsport organisert i Norges Luftsportforbund, mens Fédération aéronautique internationale er den verdensomspennende organisasjonen som organiserer nasjonale luftsportforbund. 

## Grener
*Ballongflyging
*Fallskjermhopping
*Hang- og paragliding
*Mikroflyging
*Modellflyging
*Motorflyging
*Seilflyging

## Eksterne lenker
Luftfartstilsynet
Glidetall

**Glidetall** er en egenskap ved et luftfartøy og angir hvor langt det kan bevege seg framover uten motorkraft for hver meter det synker. Glidetallet er avhengig av fartøyets konstruksjon og hastighet, og er lavest ved både lave og høye flyhastigheter. Glidetall er angitt i antall meter fremover før flyet har sunket én meter nedover. Et glidetall på 60 sier med andre ord at flyet går 60 meter fremover før det har sunket én meter nedover.

Beste **glidehastighet** er den hastigheten som gir et gitt luftfartøy det beste glidetallet. Ved nødlanding vil bruk av beste glidehastighet gi det største området for valg av plass for å nødlande på. Derfor er det viktig at flygeren lærer og pugger den hastigheten når han skal lære å bruke en for ham ny flytype, også kalt å ta utsjekk på flytypen. Farten reguleres med høyderoret. Om stikka føres framover settes nesa mer ned og flyet glir nedover og får mer fart.

Formel for utregning av glidetall er slik:
:{L \over D}=={v_{framover}\over v_{ned}}

Hvor L er løft, D er motstand (luftmotstand) (engelsk: «drag»). Delta S er endring i horisontal strekning, delta h er endring i høyde, mens v er hastighet, engelsk «Velocity». Glidetall regnes ut fra endring i strekning over endring i høyde, de andre formlene brukes for å beregne løft/motstand-ratio.

Moderne seilfly kan ha glidetall på opp mot 60, mens moderne jetfly kan ha ha et glidetall på om lag 30. Dog er det sjelden at så høye glidetall oppnås med jetfly, på grunn av flyenes høye stall-hastighet. 

Et F-16 som fikk motorstopp ved Ørlandet flystasjon var i stand til å gli inn til landing på flyplassen ved bruk av beste glidehastighet. Tolking av terreng, vind og skyer bidro til å finne stigende luftstrømmer. Antagelig kom jagerflygerens erfaring som seilflyger til nytte.

En F-16 har et svært dårlig glidetall, dets egenskaper som glidefly har blitt sammenlignet med en murstein og flytypen kan gli omtrent 1 nautisk mil for hver tusende fots høyde (1852&nbsp;m/304,8&nbsp;m = glidetall 6). Flere passasjerfly har også unngått katastrofe ved å glidefly til nærmeste flyplass, blant annet "The Gimli Glider",  Air Canada Flight 143.
Hang

**Hang** er oppadgående luftstrøm som skyldes at lufta blir presset opp langs en fjellside eller en fjellskrent (hangkant) når vinden blåser mot fjellsiden. 

Denne vinden kan forsterkes av og forveksles med termikk. Hvis sola skinner på en fjellside vil den varme lufta langs fjellsiden stige til værs. Ofte går lufta ikke rett opp, men den vil følge oppover langs fjellsiden.

Seilfly, hangglidere og paraglidere utnytter hang som ett av flere vindfenomener for å holde seg oppe, og å bli med vinden oppover for å kunne tilbakelegge distanse.
Termikk

**Termikk** er en oppadgående luftstrøm som skyldes at varm luft stiger i forhold til kald luft omkring. Termikk skyldes oftest at solen varmer opp bakken og luften like over bakken. Når lufta ved bakken er varmere enn overliggende luft, blir lagdelingen ustabil. Der varmlufta begynner å stige, vil den omliggende varme bakkelufta tiltrekkes og vi får en termikkutløsning. Det begynner å blåse fra alle kanter mot stedet det termikkutløsningen har funnet sted. Ovenfor dette stedet dannes en søyle av varmluft som stiger raskt oppover. Når lufta stiger synker temperaturen. Når lufta har kommet så høyt at temperaturen er sunket til doggpunkttemperaturen dannes en mindre blomkålsky / cumulussky.

En unormalt kraftig termikkutløsning kan skape en tordensky / cumulonimbus som kan gå høyt, mellom 10 000 og 20 000 fot og får en amboltformet profil øverst. Inni disse skyene kan det være svært kraftige og farlige vinder oppover og nedover og fare for lyn. Dette har med lufttrykket å gjøre. Lavt lufttrykk og solinnstråling er en kombinasjon som kan skape tordenskyer.

Seilfly, hangglidere, paraglidere og fugler utnytter termikk for å stige for deretter å tilbakelegge distanse. For seilflygere, hang / paragliderpiloter er det spesielt attraktivt å oppdage en liten fersk blomkålsky der termikkutløsningen har begynt og vil vare en stund, og de vil bruke denne som "heis". Det kan også dannes "skygater" i form av cumuluser som ligger etter hverandre og man kan da fly langt under disse skygatene .
Ergoterapeut

**Ergoterapeuter** er en helsepersonellkategori som arbeider innen ulike områder av helse- og sosialtjenesten.

Ergoterapeuter gir tilbud til mennesker som av ulike årsaker har vansker med å utføre daglige aktiviteter. Tilbudet kan være aktuelt i alle aldre og livsfaser. Ergoterapeuter bygger opp under den enkeltes motivasjon og mulighet for å leve det livet den enkelte selv ønsker å leve. Tiltakene tar sikte på å fremme aktivitet, deltakelse, tilhørighet og tilfredshet i barnehage, skole, arbeid, hjem og fritid. Det er også et mål å forebygge ulykker, isolasjon og aktivitetstap.

Ergoterapeuters kartlegging av menneskers ønsker for eget liv, aktivitetsvaner samt kroppslige og mentale forutsetninger for handling danner grunnlaget for ergoterapeutens tiltak. 

Ergoterapeuter vurderer også hvordan menneskers omgivelser hemmer og fremmer aktivitet. Dette kan være hjem, arbeidsplasser, utdanningsinstitusjoner, offentlige bygg, barnehager, bo- og uteområder.

Ergoterapistudiet er en 3-årig utdanning ved høgskole/universitet. Ergoterapeututdanninger finnes ved høgskolene i Tromsø, Oslo, Bergen, Sør-Trøndelag, Diakonhjemmet Høgskole, Rogaland og ved NTNU i Gjøvik. I 2009 starter den første universitetsutdanningen i landet av ergoterapeuter, ved Universitetet i Tromsø. Autorisasjon som ergoterapeut tildeles av Statens autorisasjonskontor for helsepersonell. Per 3. januar 2013 var det 4443 ergoterapeuter med autorisasjon.

De fleste av Norges yrkesaktive ergoterapeuter (cirka 2900 av 3500 i 2011) er organisert i Norsk Ergoterapeutforbund.

## Referanser


## Litteratur
* *Jan Porthun* ARBEIDSBOK ANATOMI BEVEGELSESAPPARATET - Arbeidsboken er spesielt skrevet for studenter som studerer ergoterapi 2015 ISBN 978-82-8190-022-6

## Eksterne lenker
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av ergoterapeut
* Norsk Ergoterapeutforbund
* Ergoterapeututdanningen ved Høgskolen i Oslo
* Startside – Helsebiblioteket.no
Jorvik

**Jorvik** var det norrøne navnet på den senere engelske byen York. Navnet er sannsynligvis avledet fra det angelsaksiske *Eoforwic* som igjen var avledet av romernes latinske navn *Eboracum*. 

Jorvik var i vikingtiden hovedstaden i Nordimbraland (Northumberland eller Northumbria). Nordimbraland omfattet blant annet Yorkshire og deler av Lancashire. Slik var Nordimbraland større enn senere tiders Northumberland. Snorre Sturlason omtalte Nordimbraland som en femtedel av hele England. Store deler av det nordlige England ble påvirket av nordisk kultur gjennom Danelagen. 

Jorvik ble erobret av norske og danske vikinger i 866, og ble hovedstaden i et lite kongedømme. Kongedømmet hadde handelsforbindelser med store deler av verden, noe som avspeiler seg i arkeologiske funn. Omkring år 1000 hadde Jorvik det nest største folketallet av byene på De britiske øyer. Bare London hadde større folketall. Vilhelm Erobreren gjorde slutt på Jorviks selvstendighet og etablerte flere festninger med garnisoner i byen. Selv i tiden etter 1066 var det nordlige England og York preget av opprørsvilje mot styring sørfra.

## Noen norskættede konger i Jorvik
*Gudrød av Jorvik 883 – 895
*Ragnvald, konge av Jorvik 919 – 921
*Sigtrygg Caech, konge av Dublin 917– 921, Jorvik 921 – 927
*Godfrid Sigtryggsson (*Gudfrið Siðricsson*), konge av Dublin og Jorvik omkring 927 – 937.
*Olav Godfridsson, konge av Jorvik 939 – 942
*Olav Sigtryggsson Kvåran, konge av Jorvik 949  – 952 
*Eirik Blodøks, konge av Jorvik 948, 952 – 954.

## Eksterne lenker
* Jorvik vikingsenter i York
Odd Olsen Ingerø

**Odd Rikhart Olsen Ingerø** (født 22. september 1950 i Skjeberg) er en norsk jurist. Han var sysselmann på Svalbard i periodene 2001–2005 og 2009–2015. I perioden fra 2005 til 2009 var han leder av Kripos.

Tidlig på 1980-tallet var han statsadvokatfullmektig i Nordland, frem til han i 1984 ble ansatt i et vikariat som politiinspektør ved Skien politikammer – en stilling som senere ble fast. Han var politimester i Sør-Varanger politidistrikt i tiden 1985 til 1997. Høsten 1997 ble han utnevnt til ny politimester ved Fredrikstad politikammer, og tiltrådte i den nye stillingen 2. januar 1998. 

Ingerø har erfaring fra fengselsstyret i Justisdepartementet. Han har vært politijurist i Kirkenes, dommerfullmektig i Vardø og statsadvokatfullmektig.

Ingerø ble i 2009 tildelt Politiets hederskors.

## Referanser


## Eksterne kilder
Christian Morgenstern

:*For [[skihopp]]eren, se [[Thomas Morgenstern]]*

**Christian Morgenstern** (født 6. mai 1871 i München i Bayern, død 31. mars 1914 i Untermais i Tirol i Østerrike-Ungarn) var en tysk forfatter. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Han var sønn av malere på både mors- og farssiden. Han ble født like etter at den fransk-tyske krig var over, og døde i 1914, like før den første verdenskrig. På mange måter ble dermed Morgenstern et fredens barn; han hadde da også en uvanlig helhetlig og harmonisk natur. 

### Forfatter
Tidlig vaktes hans fascinasjon for Friedrich Nietzsche (og sjakk); hans tidligste diktsamlinger viser et sterkt romantisk preg. Begge disse sidene av seg levde han ut som dikter og som privatperson. Vi ser dette både i hans *Galgenlieder*, som gjorde ham berømt, og i hans aforismer og mer alvorlige dikt. Typisk er hans lekende omgang med spøk og alvor; for å omformulere Piet Hein: Den som kun tar spøk for spøk og alvor kun alvorlig, han har skjønt Morgenstern meget dårlig.

Morgenstern hadde også nær tilknytning til Norge og oversatte Ibsen, Hamsun og Bjørnson til tysk. Da han var i Kristiania, som Oslo het den gang, møtte han også Ibsen og brevvekslet senere med ham. Ibsen takket ham hjertelig og roste hans oversettelser av skuespillene (*Brand*, *Peer Gynt*, *Når vi døde våkner*, *Festen på Solhaug* og *Catilina*).

I sine senere år møtte Morgenstern Rudolf Steiner, og fant seg meget vel til rette i hans antroposofi: Han fulgte ham på flere forretningsreiser, og tilegnet også sin siste diktsamling *Wir fanden einen Pfad* til ham.

Noe som fulgte Morgenstern helt fra ungdomsårene, var tuberkulose. Den ble han heller aldri kvitt, og mot slutten av livet var han stadig oftere på ulike sanatorier og i sydligere strøk sammen med sin kone. Det var også dette han døde av da han, dødssyk, reiste rundt i Sveits 1914 for å finne et sanatorium, men ingen ville ta imot ham. Han døde hos en privatperson, og urnen med hans aske ble satt i det første Goetheanum. Først for noen få år siden ble den gravlagt samtidig med bl.a. Steiners urne. Morgenstern insisterte på ikke å bli kalt syk; sykdommen var for ham i en viss forstand nyttig og ønskelig den også.

## Referanser


## Kilder
* «Christian Morgenstern» av Martin Beheim-Schwarzbach. Rowohlt Taschenbuch, Hamburg 1964.
* «Christian Morgenstern, ausgewählte Werke» bind 2/2. Gustav Kiepenhauer Verlag, Leipzig og Weimar 1985.

## Eksterne lenker
* Morgensterns forfatterskap
* Om Morgenstern og oversettelsen «Vice versa»
* Biografi og forfatterskap (tysk)
* Kortbiografi (tysk)
* Lengre biografi (tysk)
* Galgenlieder (tysk og engelsk)
* Utdrag av «Stufen» (tysk)
* Enkeltdikt på tysk 
* Utdrag av flere verker (tysk; siden bruker javascript, kan hende du må klikke deg fram selv)
* Tysk lenkesamling
Morten Ruud (jurist)

**Morten Ruud** (født 1950) er en norsk jurist og tidligere departementsråd i Justisdepartementet og tidligere sysselmann på Svalbard.

Han tok juridisk embetseksamen (cand.jur.) i 1974. I tiden 1976-1990 var han ansatt i Justisdepartementets lovavdeling blant annet som byråsjef fra 1983 og underdirektør og lovrådgiver fra 1985. I 1977–1978 var han dommerfullmektig ved Indre Follo sorenskriverembete. I perioden 1990 til 1996 var han ekspedisjonssjef i Justisdepartementets polaravdeling. Fra 1996 til 1997 var han spesialråd i samme departement.

Ruud har gjennomgått Forsvarets høgskoles hovedkurs i 1984–1985 og var blant annet leder for «sikkerhetsutvalget» (NOU 1993:3).

Ruud ble i 1997 utnevnt til departementsråd i Justisdepartementet. Han hadde permisjon fra departementet i perioden 1998–2001 for å være sysselmann på Svalbard. Ruud gikk av som departementsråd i 2012. og arbeidet deretter blant annet med menneskerettigheter i Europarådet. Han har også vært styreleder for Tromsø Museum og for Svalbards miljøvernfond.  

Ruud har utgitt *Innføring i folkerett* (sammen med Geir Ulfstein, 1998, 2002, 2006), *Utvalgte emner i folkerett: metode, miljø, havrett, handel* (sammen med Geir Ulftsein og Ole Kristian Fauchald, 1997) og *Innføring i krigens folkerett* (1980).

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Ekstrne lenker
* Morten Ruud - Store norske leksikon
Hauger

**Hauger** er et strøk i Bærum kommune i Akershus. Området ligger mellom Kolsås og Gjettum, og har mye villabebyggelse. 

Hauger stasjon er nest siste stopp på Kolsåsbanen. Området har også et lokalt fotballag; Hauger FK, som for tiden spiller i 3. divisjon. Hjemmekampene spilles på den nye kunstgressbanen på Rud. Hauger Bandyklubb spiller sine hjemmekamper på Hauger kunstisbane, en del av Bærum idrettspark. 

Det finnes flere skoler i området, deriblant Hauger skole, Levre skole og Dønski videregående skole, Rud videregående skole og Rosenvilde videregående skole. 

## Eksterne lenker
* Hauger Fotballklubb
* Hauger Bandyklubb 
* Hauger Idrettspark

## Se også
* Haug, peker
* Hauge, peker
* Haugen, peker
* Haugnes, ei bygd og et fiskevær i Andøy kommune i Nordland
Åros

**Åros** kan referere til:

*Åros (Asker), sted i Asker kommune i Akershus
*Åros (Søgne), sted i Kristiansand kommune i Agder

**Årås**
*Årås administrasjonssenter i Austevoll kommune
*Åråsen stadion i Lillestrøm kommune

Som gårdsnavn forekommer Åros/Årås forøvrig i Indre Østfold, Nordre Follo, Nittedal, Larvik, Midt-Telemark, Kristiansand, Iveland, Sokndal, og Hå kommuner.

* Årås säteri er en svensk herregård i Mullsjö kommune, Jönköpings län
* Årås er et svensk naturreservat i Ulricehamn kommune, Västra Götalands län

Som gårdsnavn forekommer Årås i Västra Götalands län: Grästorp kommune, Gullspång kommune, og Ulricehamn kommune, samt i Värmlands län, Sunne kommune.

## Referanser
Ellen Nikolaysen

**Ellen Helen Nikolaysen** (født 1951) er en norsk sangartist og skuespiller. 

Nikolaysen begynte karrieren da hun vant NRKs *Talent '70*. Hun deltok i Eurovision Song Contest som del av Bendik Singers i 1973, med «Å for et spill», og igjen i 1975 som solo-artist med «Det skulle ha vært sommer nå». I 1974 vant hun «Best Performance Award» i World Popular Song Festival i Tokyo. Hun var nominert til Spellemannprisen i 1973 og 1976.

I 1977 giftet hun seg med Terje Gulbrandsen, og fikk barna Christer Gulbrandsen og Lene Viktoria Gulbrandsen. Hun tonet da ned sin musikalske karriere noen år, før hun gjorde come-back på musicalscenen på begynnelsen av 1990-tallet i rollen som Mrs. Lovett i *Sweeney Todd* på Det Norske Teatret. 

Utover på 1990-tallet ble hun i større grad skuespiller.  Hun har siden spilt i flere utgaver av Bærums Verk spillet, og i *Den Gode Hensigt*, sommermusikalen i Svelvik med Ole Christian Øen som regissør.

## Diskografi
### Album
* 1972; *[[Stans! Jeg vil gi deg en sang]]
* [[1973]]: *Freckles*
* [[1976]]: *Kom*
* [[1977]]: *Jul med Hans Petter og Ellen*, sammen med [[Hans Petter Hansen]]
* [[1983]]: *Songar utan ord*, sammen med [[Sigmund Groven]]
* [[1987]]: *Julekvad*

=== Singler ===
* 1971 Livet er som et orkester <small>(We're All Playing in the Same Band)</small> / Kom, kom, kom <small>(Pomme, pomme, pomme)</small> (Philips 6084 008)
* 1973 Sangen han sang var min egen <small>(Killing Me Softly With His Song)  </small> / Når du ler
* 1974 Kunne du lese tanker
* 1974 You Made Me Feel I Could Fly / Who Put the Lights Out (Philips 6084 043)
* 1975 Du gjorde verden så lys / Hvis du tror meg (si det nå) (Philips 6084 045)
* 1975 Touch My Life With Summer / You Made Me Feel I Could Fly (Philips 6084 046)
* 1975 Wer liebt kommt wieder / Aber du (Philips 6003 419)
* 1977 Sommerzeit / Du bist nicht mehr, was du mal warst, Boy (CBS 5262)

== Filmografi (utvalg) ==
* [[1975]]: *Faneflukt*
* [[1993]]: *Solens sønn og månens datter*
* [[2002]]: *Sejer – Djevelen holder lyset*

== Referanser ==
<references/>

== Eksterne lenker == 
* 
* [http://www.mic.no/nmi.nsf%2Fdoc%2Fart2006051913101922153810 Biografi i *Norsk pop- og rockleksikon'' fra 2005]
*
Gautefall

**Gautefall** (egentlig **Gautefallheia**) er et område vest i Drangedal kommune i Telemark. Området ligger mellom 500 og 700&nbsp;moh, og består stort sett av heier, fjell og lyngområder. Gautefallheia er Drangedals største utfartsområde, strekker seg inn i nabokommunen Nissedal, og er et populært hytteområde.

Gautefall Turisthotell og Gautefall fjellkirke ligger her. Det gjør også *Fjelltun Ungdomssenter og Leirskole*, som også drar nytte av naturen i området, sommer som vinter.

## Etymologi
Navnet er sammensatt av elvenavnet *Gaute* og verbet å *falle*. *Gaute*, fra norrønt *gydr*, betyr «elven som flommer over sine bredder», eller en flombekk. Til sammenligning, den svenske Göta älv og tyske *Giessbach*.

## Alpinsenter

Gautefall alpinsenter ligger ved Gautefall Turisthotell og ble åpnet for bruk i 1976. Det er et av Telemarks største skisenter med mer enn  unike skidager i sesongen 2009. Alpinanlegget har 16 nedfarter for slalåm og utfor. Det er én 6-seters stolheis, tre skitrekk og to rullebånd (2020).

## Gautefall biathlon
Gautefall biathlon er en skiskytterarena som ble åpnet august 2009. Anlegget oppfyller alle internasjonale krav og standarder for skiskyting, og det er blitt avholdt en rekke regionale og nasjonale mesterskap på arenaen, både sommer og vinter .

Anlegget er til helårs bruk, med en 4,2&nbsp;km. asfaltert lyssatt løypetrasé og 31 elektroniske skiver. Høydeforskjellen i løypa er 70 meter.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Destinasjon Gautefall
Skagerrak

**Skagerrak** er havområdet som ligger sør for Oslofjordens utløp, øst for en imaginær linje som går mellom Lindesnes i Agder og Hanstholm på Jylland, og nord for en linje mellom Skagen og Pater Noster-skjærene ved Marstrand. 

Dybden varierer meget, fra Norge er det kort avstand til Norskerenna hvor dybden er opptil 725 meter, mens det utenfor Jylland er grunt langt til havs. 

## Avstander over Skagerrak
Avstanden mellom Danmark og Norge er i lange partier ganske jevn. Helt ytterst, mellom Hanstholm og Lindesnes er riktignok avstanden 132 km/71,7 nm. Mellom Hanstholm og skjærgården utenfor Mandal er avstanden 113 km/61 nm, mellom Hanstholm og skjærgården utenfor Kristiansand 110 km/60 nm, mellom Hirtshals og skjærgården utenfor Grimstad 111 km/61 nm, og mellom Grenen og Tromøya ved Arendal 128 km/69 nm. Lenger nordøst øker avstanden igjen. Mellom Grenen og skjærgården i Båhuslän er avstanden kortere: 50 km/27 nm, og denne minker sakte som sikkert ettersom Grenen vokser i retning av Svenskekysten.

Det er to-tre strekninger som konkurrerer om å være den korteste distansen over Skagerrak mellom Norge og Danmark, den ene går mellom Hanstholm i Danmark og Flekkerøya utenfor Kristiansand, den andre mellom Hirtshals i Danmark og skjærgården utenfor Grimstad.

* Hanstholm-Flekkerøya: Avstanden mellom moloen i Hanstholm til Lille Svarten (NM93), et skvalpeskjær syd av Flekkerøya er 108,60 km (58,64 Nm).

* Hirtshals-Lillesand: Avstanden mellom moloen i Hirtshals til skjærgården i Høvåg er rundt 110 km.

* Hirtshals-Grimstad: Avstanden mellom moloen i Hirtshals til Hesnesbregen (NM97), en holme syd av Grimstad er 110,12 km (68,43 Nm).

## Navnets opprinnelse
Denne havstrekningen ble opprinnelig kalt Jyllands hav. Navnet Skagerrak kom inn i norsk språk fra nederlandsk, ettersom nederlenderne stod for mye av trafikken på Sør-Norge og mot Østersjøen, (mens hanseatene dominerte handelen over Bergen).

Betegnelsen er satt sammen av det danske ordet Skagen og den nederlandske endelsen «-rak» som betyr «rett/bein/rak havstrekning» – altså den rette veien mot Skagen. Trafikken i Skagerrak med seilskip gikk i hovedsak langs norskekysten fordi skjærgården gav muligheter for å søke nødhavn i dårlig vær samtidig som man på denne ruten holdt unna de langgrunne, lumske farvannene langs danskekysten – blant annet med navn som Jammerbugt.

## Se også
* MF «Skagerak»

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Miljøstatus i Norge: Nordsjøen og Skagerrak
Først & sist

***Først & sist*** er et norsk talkshow med Fredrik Skavlan som gikk på NRK1 fra 1998 til 2007. Programmet gikk på fredagskvelder og ble etter en tid regnet som et av programmene i NRKs «gullrekke» med rundt én million seere hver sending. 

Programmet fikk Gullruten 2002 i klassen beste aktualitets- og debattprogram. I tillegg fikk programleder Skavlan prisen for beste programleder under Gullruten 1999. Fra 27. september 2005 gikk programmet også på SVT i Sverige. Marit Åslein var utegående reporter for programmet fra høsten 1999 til 2007.

I mars 2007 ble det kjent at Skavlan ville slutte som programleder for serien etter at vårsesongen var ferdig. Sendetiden på fredagskvelden ble overtatt av et nytt talkshow, *[[Grosvold]]*, ledet av Anne Grosvold.

I 2009 startet en ny versjon av talkshowet på Sveriges Television, under navnet *[[Skavlan]]*. Dette ble etterhvert til en norsk-svensk produksjon.

Programmet hadde mange internasjonalt kjente gjester, blant andre Hans Blix, Pelé, Paulo Coelho, Liv Ullmann, Ronan Keating, Donald Trump, Göran Persson, Robbie Williams, Meat Loaf, Joe Cocker, Nicole Kidman, Desmond Tutu, Juliette Lewis, Julio Iglesias, Wyclef Jean, Johnny Knoxville, Peter Stormare, Jonas Gahr Støre, Carl Bildt, Mark Knopfler, Justin Hawkins, Pet Shop Boys, Bob Geldof, Jan Guillou, Elvis Costello, Katie Melua, David Suchet, Ken Follett, Riz Khan, Gro Harlem Brundtland, Leonard Cohen, Al Gore og Kofi Annan.

## Kuriosa
* 230 sendinger siden starten og frem til 27. april 2007.
* 115 av sendingene har hatt over én million seere.
* Over 1000 gjester har vært innom studioet.
* Seerrekord den 14. november 2003 med 1,4 millioner seere (74&nbsp;% i markedsandel).
* Toppåret var 2005 med 1,1 millioner seere i gjennomsnitt. (Snittet var på 951 000 seere i 2006.)

(Kilde: VG, 28. mars 2007, s. 36)

## Se også
* Liste over gjester i ''Først & sist''
* Alfabetisk liste over gjester i ''Først & sist''

## Sendinger

Blant disse sendingene regnes ikke sendinger som kun inneholdt klipp fra tidligere sendte program. Den type sendinger ble som regel sendt som avslutning på sesongen.

## Kritikk

I februar 2002 kom historikeren Jon Hustad med krass kritikk av Skavlan i forbindelse med *Først & sist*, der Hustad mente at han brukte kvinner som sex-objekter. Hustad mener programlederen med sin opptreden reduserer Åsne Seierstad fra å være en anerkjent krigsreporter til å være ei rødmende ungjente, og at han aldri ville gjort det samme med for eksempel krigsreporteren Hans-Wilhelm Steinfeld. Videre sa han at «unge kvinner må få lov til å bli betraktet som et selvstendig individ uten seksuelle hentydninger med kyss klapp og klem på NRK». Han trakk også fram intervjuet med Herborg Kråkevik. Hun ville snakke om politisk engasjement, mens han ville flørte, mente Hustad, som sa han ikke kunne forstå programlederens oppførsel. Bråket rundt denne saken førte etter hvert til at Skavlan ble omtalt som *Fredrik den kåte* i enkelte medier.

## Oversikt over dem som hyppigst har vært gjester

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pistol

**Pistol** er en type skytevåpen som brukes i én hånd. Ordet brukes normalt spesifikt om våpen som bruker krutt som drivmiddel.

Våpen som går under denne betegnelsen er revolvere, semi-automatiske pistoler, full-automatiske pistoler, og enkeltskuddspistoler slik som flintlås- og perkusjonpistoler. Kjente typer pistoler er John Moses Browning med sin Colt M1911, GLOCK med sine polymerpistoler og revolveren Colt Single Action Army (Colt Peacemaker). Noen ganger brukes ordet i en mer restriktiv betydning om semi-automatiske pistoler, hvor revolvere og fullautomatiske pistoler er ekskludert.

Småkalibrede pistoler og revolvere i kamret for .22 Long Rifle bruker patroner med randtenning som er rimelige å fremstille. De er populære til øvelsesskyting og finnes også som vitenskapelig utformede konkurransevåpen.

Det produseres også rene konkurransevåpen i .32 S&W Long til bruk i det internasjonale grovpistolprogrammet. 

## Etymologi
Ordet «pistol» er utledet av det franske ordet *pistole* (eller *pistolet*), som har tre mulige opprinnelser:
* Fra det tsjekkiske ordet *píšťala* (fløyte eller pipe, som sikter til formen til et husittisk skytevåpen), fra middelhøytysk *pischulle* eller fra middelfransk *pistole*.
* Fra byen Pistoia i Italia, hvor håndholdte våpen (utformet for å skyte med fra hesteryggen) ble produsert først på 1540-tallet.
* At tidlige pistoler ble båret av kavaleriet i hylstre som hang fra hestesadelen (som kalles *pistallo* på middelfransk).

På norsk brukes ordet noe annerledes enn på engelsk, der pistol spesifikt brukes om alle enhåndsvåpen som ikke er revolvere.

## Bilder

Fil:Glisenti M1910.jpg|Italiensk Glisenti M1910
Fil:Pistolet-IMG 3196-b.jpg|Fransk flintlåspistol, ca. 1790-95
Fil:M1911a1.jpg|Amerikansk Colt M1911
Fil:Nag2.jpg|Norsk Nagantrevolver
Fil:S&W500.jpg|Amerikansk S&W 500
Fil:Pistolets poche coffre 1840.jpg|Belgiske perkusjonspistoler, ca. 1840
Fil:Luger-M1900.jpg|Tysk Luger
Fil:Five-seveN USG.jpg|Belgisk FN Five-seveN
Fil:Desert-Eagle-p1030134.jpg|Israelsk Desert Eagle
Fil:Wheellock pistol or 'Puffer'.jpg|Tysk hjullåspistol, ca. 1580
|Tysk Walther PP


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Pistoler i DigitaltMuseum