Setesdalsbunad

**Setesdalsbunaden** er en bunad som fra gammelt av ble brukt i Bykle, Valle og Bygland, de tre øverste kommunene i Setesdal i Aust-Agder. Setesdal er et av de få områdene i landet der det har vært en ubrutt tradisjon fra folkedrakt til bunad. I dag er bunaden et festplagg, men det levde i 2006 fortsatt personer som har brukt drakten både til hverdag og fest. 
## Historiske bilder


File:Byklar Lindahl.jpeg|Bønder fra Bykle foran låve på 1880-1890-tallet. 
File:Byklar med slipestein Lindahl.jpeg|Bønder ved slipestein i Bykle på 1880-1890-tallet. 
File:Paa Kirkefærd (Dragter fra Sætersdal), 1894.jpg|«Paa Kirkefærd (Dragter fra Sætersdal)»
File:Bryllup fra Valle Sætersdalen (8446539225).jpg|«Bryllup fra Valle Sætersdalen» 
File:Elisabeth Meyer - Gruppeportrett av kvinner og menn i Setesdalsbunad NMFF 002574 10.jpg|Kvinner  og menn i setesdalsbunad 1940-42 


## Kvinnebunaden

Kvinnebunaden, også kjent som **stakkane** i Setesdal, består av ei hvit skjorte med blonder (kniplinger eller nupereller) på krage og ermer, to stakker i vadmel: en hvit understakk («kvitstakk») til daglig bruk og en svart overstakk som brukes når det er kaldt, og til fest- og kirkebruk. Til bunaden hører en stor og en mindre sølje, halsknapper og ermeknapper av sølv. Kvitstakken kan ha en sølvlås i linningen. Stakkan er utstyrt med to belter, hvert til sitt bruk: et vevet belte med sølvhekter til festbruk og et svart lærbelte med oval eller firkantet spenne som kan brukes både til hverdag og fest.

Hodeplagg hører til bunaden, og i motsetning til mange andre draktområder er hodeplagget likt for ugifte og gifte kvinner. Hodeplagget er todelt; først knyttes et bånd som kalles *typleband* rundt hodet. Utenpå knyttes et svart tørkle, som kan ha dekor av en trykt, flerfarget rosebord. Tørkleet skal være kantet med silkefrynser, som kalles *befs*. Tidligere var det mange som brukte et hvitt tørkle utendørs om sommeren, og innendørs om vinteren. Silketørklær har også vært brukt til fest.

Bruder pyntes med et spesielt hodeplagg kalt brudelad, eller med brudekrone.


Fil:Setesdalsbunaden1.jpg|Setesdalsbunaden med svart overstakk som brukes til fest.
Fil:Setesdalsbunaden2.jpg|Setesdalsbunaden med svart overstakk, baksiden av bunaden.
Fil:Setesdalsbunaden4.jpg|Setesdalsbunaden med hvitt stakk som brukes i hverdagen, eller på sommertid.
Fil:Setesdalsbunaden3.jpg|Setesdalsbunaden med detaljer.
Fil:Setesdalsbunaden5.jpg|Setesdalsbunaden, bilde bakfra.
Fil:Setesdalsbunaden6.jpg|Setesdalsbunaden, med belte.
Fil:Setesdalsbunaden7.jpg|Setesdalsbunaden
Fil:Setesdalsbunaden8.jpg|Setesdalsbunaden, detalj foran på stakkane.


## Mannsbunaden


Fil:Setesdalsbunaden9.jpg|Herrebunad - forsiden 
Fil:Setesdalsbunaden11.jpg|Mannsbunaden, buksedetaljer


Fil:Setesdalsbunaden10.jpg|Mannsbunaden, forside 
Fil:Setesdalsbunaden12.jpg|Mannsbunaden, her vises tydelig hvorfor den kalles «skinnfu»

## Referanser


## Litteratur
* Haugen, Bjørn Sverre Hol: «Kvinne- og mannsbunad fra Setesdal». I: Norsk bunadleksikon, b. 2, s. 162-169. (Oslo), Damm 2006, ISBN 8249607570
* Langerak, Mari: *Prydsaum på kvinnebunaden i Setesdal*, Bygland bygdekvinnelag, 1998, ISBN 8299469902
* Noss, Aagot: *Stakkeklede i Setesdal: byklaren og valldølen*, Instituttet for sammenlignende kulturforskning (Oslo), Novus 2008, ISBN 9788270994779
* Skeie, Birgit Skjevrak: *Å kle seg fint og rett i bunad frå Setesdal*, Bygland Mållag, Bunadsnemda, Setesdalstrykk 1998, ISBN 8299199085
* Valle bygdekvinnelag: *Rette klede i Setesdal : frå vogge til grav*, 1999, ISBN 8299525209
* Magasinet *BUNAD* ISSN 1503-9633: 
** Kvinnebunaden: «Setesdalsbunaden - Estetikk ned til hver minste «holekrok»» i nr. 2-2005
** Hodeplagg for bruder: «Vrinsladet fra Setesdal» i nr. 2-2009

## Eksterne lenker
*