Trespissmus

* *[[Anathana ellioti]]*
* *[[Dendrogale|Dendrogale melanura]]*
* *[[Dendrogale|D. murina]]*
* *[[Lyonogale|Lyonogale dorsalis]]*
* *[[Lyonogale|L. tana]]*
* *[[Ptilocercus lowii]]* 
* *[[Tupaia (slekt)|Tupaia belangeri]]*
* *[[Tupaia (slekt)|T. glis]]*
* *[[Tupaia (slekt)|T. gracilis]]*
* *[[Tupaia (slekt)|T. javanica]]*
* *[[Tupaia (slekt)|T. longipes]]*
* *[[Tupaia (slekt)|T. minor]]*
* *[[Tupaia (slekt)|T. montana]]*
* *[[Tupaia (slekt)|T. nicobarica]]*
* *[[Tupaia (slekt)|T. palawanensis]]*
* *[[Tupaia (slekt)|T. picta]]*
* *[[Tupaia (slekt)|T. splendidula]]*
* *[[Urogale everetti]]*
 
**Trespissmus** (Scandentia) er en gruppe av eiendommelige pattedyr som minner om insektetere, men anatomisk sett har de faktisk flere likheter med primater.

## Taksonomi
Trespissmus har tidligere vekselvis blitt klassifisert både sammen med insektetere og primater. I dag regnes trespissmusene som en egen orden, men det er uklart om de er søstergruppa til skjermflygere (Dermoptera) og Primatomorpha, slik Kriegs et al. (2007) hevder, eller til Glires, slik Meredith *et al.* (2011) og Zhou *et al.* (2015). hevder.

### Systematisk inndeling
Det første kladogrammet under viser primatenes slektskap til andre grupper, slik man har regnet det i senere år, blant annet i henhold til Kriegs *et al.* (2007). Det andre kladogrammet viser en nyere inndeling av dette slektskapet, og er i henhold til Meredith *et al.* (2011) og Zhou *et al.* (2015). Selv om det ser ut til å være generell enighet om, at Scandentia (trespissmus) har en basal plassering i slektstreet, er det fortsatt usikkerhet knyttet til den nøyaktige plasseringen.

En ny inndeling plasserer Scandentia (trespissmus) som søstergruppen til Glires (gnagere og haredyr) og ekskluderer dermed Euarchonta.

## Biologi
Trespissmusene har en buskete hale og er kraftig behåret. De har klør på bena og store øyne. Ørebrusken ligger relativt flatt mot hodet og likner på ørene hos primater. De er stort sett dagaktive dyr. Føden består av insekter og frukt og frø.

Noen arter oppholder seg mye i tretopper, mens andre arter i liten grad er knyttet til et liv i trærne. Ofte kan man se trespissmus bevege seg raskt opp og ned på trestammer, på en lignende måte som ekorn. De ferdes også mye nede på bakken, der de ofte søker etter føde.

Forskjellige arter har forskjellig tid på året for formering, og noen arter kan få unger hele året. Drektighetstiden er på omkring femti dager og ungene er kjønnsmodne etter noen få måneder. Familiegrupper bor sammen i reder som de bygger.

Evolusjonsmessig har denne gruppen forandret seg lite på de mellom 60 og 80 millioner årene artene har eksistert, og gir en god indikasjon på bygning og levevis hos primatens forfedre.

### Artsinndeling

* Scandentia, trespissmus
** Tupaiidae
*** *[[Anathana]]*
**** Madras trespissmus, *A. ellioti*
*** *[[Dendrogale]]*
**** Borneo glatthalet trespissmus, *D. melanura*
**** Nordlig glatthalet trespissmus, *D. murina*
*** *[[Tupaia (slekt)|Tupaia]]*
**** Nordlig trespissmus, *T. belangeri*
**** *[[Tupaia crysigaster|T. chrysogaster]]*
**** stripete trespissmus, *T. dorsalis*
**** Vanlig trespissmus, *T. glis*
**** *[[Tupaia gracilis|T. gracilis]]*
**** Javatrespissmus, *T. javanica*
**** *[[Tupaia longipes|T. longipes]]*
**** Pygmetrespissmus, *T. minor*
**** *[[Tupaia moellendorffi|T. moellendorffi]]*
**** Fjelltrespissmus, *T. montana*
**** *[[Tupaia nicobarica|T. nicobarica]]*
**** *[[Tupaia palawanensis|T. palawanensis]]*
**** *[[Tupaia picta|T. picta]]*
**** *[[Tupaia splendidula|T. splendidula]]*
**** Stor trespissmus, *T. tana*
*** *Urogale*
**** *[[Urogale everetti|U. everetti]]*
** Ptilocercidae
*** *Ptilocercus*
**** *[[Ptilocercus lowii|P. lowii]]*

## Referanser




## Eksterne lenker
*