open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saurischia

* Sauropodomorpha
* Theropoda
** Aves

**Saurischia** eller **øglehoftedinosaurer** er ei gruppe dinosaurer der hoftebeinet har to utløpere som peker i forskjellig retning: skambeina peker forover eller nedover, mens setebeina peker bakover.  Saurischia omfatter langhalsdinosaurene og rovdinosaurene (og derved fuglene), det vil si alle som er nærmere i slekt med fugler enn *[[Triceratops]]*. Alle dinosaurer tilhører enten Saurischia eller søstergruppa Ornithischia. Saurischia betyr «øglehofte» og viser til den tydeligste forskjellen mellom Saurischia og Ornithischia («fuglehofte»). Saurischene beholdt den opprinnelige hoftestrukturen mens ornithischene utviklet fuglelignende hofter. Saurischene utviklet også lengre hender og den andre fingeren vokste seg lengre enn den tredje.

## En svært uensartet gruppe
Saurischia besto av to svært forskjellige undergrupper, langhalsdinosaurene og rovdinosaurene. De førstnevnte var langhalsede planteetere og utviklet seg etter hvert til gigantiske størrelser, de største dyra som har levd på landjorda. Rovdinosaurene var hovedsakelig kjøttetere og fantes i mange størrelser. De største, som *[[Tyrannosaurus]]* og *[[Giganotosaurus]]* var like tunge som de mindre langhalsdinosaurene, mens de små formene som *[[Microraptor]]* og *[[Compsognathus]]* var ikke stort større enn ei kråke.

I jura utviklet fuglene seg fra en gruppe av de små rovdinosaurene. Saurischia omfatter dermed noen av de største og noen av de minste landlevende virveldyrene som har levd.

## Evolusjonær historie
Saurischene oppsto sammen med ornitischene i midten av trias. Ved overgangen fra trias til jura var sauropodene de dominerende planteeterne mens theropodene var de viktigste kjøtteterne. Theropodene beholdt denne posisjonen resten av mesozoikum og i løpet av jura utviklet antagelig små theropoder seg til fugler. Sauropodene ble etter hvert skjøvet til side til fordel for ornitischene og døde ut på flere kontinenter. Med unntak av fuglene døde alle saurischene ut i den store masseutryddelsen som markerer slutten på kritt og begynnelsen på paleogen.

## Systematikk

**Saurischia:**
* **[[Sauropodomorpha]]:**
** Prosauropoda (med bl.a. *[[Plateosaurus]]* og *[[Melanosaurus]]*)
** Sauropoda (med bl.a. *[[Apatosaurus]]*, *[[Brachiosaurus]]* og *[[Diplodocus]]*)
* **[[Theropoda]]:**
** Ceratosauria
** **Tetanurae:**
*** Carnosauria (med bl.a. *[[Allosaurus]]*, *[[Giganotosaurus]]* og *[[Megalosaurus]]*)
*** **Coelurosauria:**
**** Coeluridae
**** [Gruppe uten navn]
***** Tyrannosauridae (med bl.a. *[[Albertosaurus]]* og *[[Tyrannosaurus]]*)
***** [Gruppe uten navn]
****** Ornithomimosauria (med bl.a. *[[Ornithomimus]]*)
****** **Maniraptora:**
******* Oviraptosauria (med bl.a. *[[Oviraptor]]*)
******* **Eumaniraptora:**
******** Deinonychosauria (med bl.a. *[[Dromaeosaurus]]*, *[[Troodon]]* og *[[Velociraptor]]*)
******** Avialae (med bl.a. *[[Archaeopteryx]]*, *[[Hesperornis]]* og nålevende fugler)
## Eksterne lenker
*
Central Coast Mariners FC

**Central Coast Mariners Football Club** (**CCM**) er en australsk fotballklubb i A-League som ble grunnlagt i 2004. Klubben har hjemmestadion i byen Gosford på Central Coast, nord for Sydney. CCM kom på andreplass i ligaen i 2005/06-sesongen, etter å ha tapt 0-1 for Sydney FC i finalen på Telstra Stadium i Olympiaparken i Sydney. Nåværende trener er Mike Mulvey.

## Meritter
* **A-League Premiers (1):** 2007–08

## Kjente spillere med tilknytning til klubben
*  John Aloisi (2007–2008)
*  Michael Beauchamp (2005–2007)
*  Mark Bosnich (2008)
*  Mile Jedinak (2006–2009)
*  Dylan Macallister (2008–2010)
*  Tom Rogić (2012–2013)

## Eksterne lenker
*  Klubbens offisielle nettsider
Gosford

**Gosford** er den største byen på Central Coast, New South Wales, Australia. Gosford ligger omtrent 70&nbsp;km nord for Sydney sentrum. Bykjernen ligger ved Brisbane Water, en nordlig gren av Hawkesbury River og Broken Bay. Gosford er administrasjonsenter for Gosford City Council, som sammen med Wyong Shire danner Central Coast.
Gosford er ofte tatt for å være en del av Sydney Metropolian Area.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Celebrían

I J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard var **Celebrían** en alvisk kvinne av høy rang. Hun var datter av Celeborn og Galadriel, herren og fruen av Lothlórien. Hun var også kona til Elrond, herre av Kløvendal, og hun var mor til Arwen, Elrohir og Elladan. Hun var **Fruen av Kløvendal**. Navnet Celebrían betyr *Sølv dronning* på Sindarin.

Celebríans fødselsdato er upresis, men hun dukker første gang opp (i *[[Ufullendte fortellinger]]*) i omtrent år 1350 i det andre tidevervet da hun skal ha dratt med sin mor fra Eregion til Lórien. Hun giftet seg med Elrond i 109 i det tredje tideverv. Hun ble født i Ost-in-Edhil en gang før år 1091 i det andre tideverv.
 
Etter Saurons invasjon av Eregion i 1697 A.T. flyktet Galadriel, Celebrían og deres slekt fra Ost-in-Edhil gjennom Morias miner, og nådde omsider fram til Lothlórien (da kalt *Laurelindórenan* på Quenya). Det er uklart om Celebrían var til stede ved grunnleggelsen av Kløvendal i år 1700 A.T. men siden hennes foreldre var der kan det antas at hun også var der.

Etter oppholdt med Nandoene i Lórien som varte i mange år, riste Celebrían og foreldrene hennes etter lang tid til Kløvendal (Imladris). Det var der at hun, som selv var halvt Noldo og halvt Sindaalv, giftet seg med Elrond, som selv var en halvalv (*peredhel*), i år 109 tredje tideverv. Sammen fikk de tre barn, Arwen Undómiel (*Aftenstjernen*) i 241 T.T., etterfulgte tvillingene Elladan og Elrohir i 130 T.T.

I mellomtiden (selv om den strakte seg over 2 000 år), hadde Galadriel og Celeborn returnert til Lórien og hadde startet med å forynge *Skogriket* etter at deres konge, Kong Amdir, død, og hadde begynt å styre folket der.

I T.T. år 2509, på en tur fra Kløvendal til Lórien, ble Celebrían tatt i bakhold av orker i Caradhras passet i Tåkefjellene, ble fanget og pint, og fikk et forgiftet sår. Sønnene hennes reddet henne og hun ble helbredet av Elrond, men *etter frykt og pinsler* kunne hun ikke lenger finne glede i Midgard, og derfor reiste hun til Gråhavnene (Mithlond) og siden over havet.

Tolkien har sakt at: *etter ødeleggelsen av den Ene Ringen mistet de Tre Ringene til Eldaene sin kraft. Da forberedte Elrond seg til sist på å forlate Midgard og følge etter Celebrían.* Selv om det hadde gått over 500 lange år, ble Elrond og Celebrían gjenforent i Alqualondës havn på Tol Eressëa, en gang etter år 3021 T.T. (ringbærerne seilte ut fra Gråhavnene 29. september 3021 T.T). Likevel var Elrond og Celebrían for alltid skilt fra sin elskede datter Arwen sine to sønner.

## Celebríans stamtre
CCM

**CCM** har flere betydninger:
* Chama cha Mapinduzi, tanzaniansk politisk parti
* Central Coast Mariners FC, australsk fotballklubb
* Kubikkcentimeter (cm3), noen ganger forkortet *ccm* i engelsk litteratur (*cubic centimetres*)
Wienerparti

**Wienerparti** er en sjakkåpning karakterisert av trekkene
*1. e4 e5 
*2. Sc3 (diagram 1),

Hvits andretrekk står i kontrast til det mer vanlige 2. Sf3, som kan lede til 
*Ruy Lopez-åpningen (spansk), 
*Giuoco Piano (italiensk), 
*skotsk åpning
*og andre åpninger. 

Den opprinnelige tanken bak 2. Sc3 var å spille en slags forsinket kongegambit med et eventuelt f4 (se også diagram 2), men i moderne spill velger hvit ofte mye roligere linjer.

Svart kan svare med
*2. ... Sf6 er vanligst. Hvit har nå tre hovedvalg:
**Hovedvalg nr 1: 3. f4 møtes vanligvis med 
***3. ... d5 (diagram 2), som slår tilbake i sentrum. Vanligvis følger 
****4. fxe5 Sxe4 og så enten 
*****5. Sf3 eller 
*****5. d3. 
***3. ... exf4 4. e5 spilles sjeldnere, siden det gir svart problemer.  
**Hovedvalg nr 2: 3. Lc4 og 
**Hovedvalg nr 3: 3. g3

*2. ... Sc6 er sjeldnere.
Kristofer Hansteen (anarkist)

:*For andre med samme navn, se [[Christopher Hansteen]]* (andre betydninger)

**Kristofer (egentlig Christopher) Hansteen** (født 29. november 1865 på Røros, død 2. mars 1906 i Kristiania) var en sentral person i miljøet på venstresiden i Norge på begynnelsen av 1900-tallet, da Norges Socialdemokratiske Ungdomsforbund ble dannet. Han var en markert skikkelse innen den anarkistiske retningen som ganske snart skilte lag med NSU.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Hansteens far var ansatt som bergverksdirektør ved kobberverket på Røros, og ble senere direktør for Kongsberg Sølvverk. Blant hans grandonkler og onkler kan nevnes astronomen professor Christopher Hansteen, høyesterettsassessor Christopher Hansteen var hans farfar, og kvinnesakskvinnen Aasta Hansteen var hans tante.

Hansteen kom tidlig i konflikt med sin aristokratiske familie: Han nektet å la seg konfirmere, og i 1891 giftet Kristofer seg med tjenestepiken Olga Strøm (1869 &ndash; 1936). 

### Karriere, politisk engasjement
Kort etter artium begynte han som typograf. Blant arbeiderne kom han i kontakt med de moderne sosiale idéer, og han leste Karl Marx og Peter Kropotkin. Især den siste ble bestemmende for hans livssyn. 

Kristofer Hansteen ble anarkist og medlem av Anarkistisk-Communistisk Gruppe «Libertas». Her ble han snart en sentral person. Den mest kjente historien med Hansteen er politiets beslagleggelse av anarkistenes fane 1. mai 1893. Også året før ble fanen beslaglagt.

Hansteen ga ut bladet *Anarkisten* i 1898 &ndash; 99. Dette oppnådde kun 300 abonnenter i Norge og 60 i Danmark. I 1899 måtte Hansteen flykte til England for å slippe politiforfølgelse etter en kritisk artikkel om kronprinsregenten i *Anarkisten nr. 4* 28/3 1899. Etter ett års opphold i London kom han tilbake til Norge, og ga ut bladet *Til frihet* i 1901 &ndash; 04. Hansteen ga ut en rekke brosjyrer &ndash; *Til proletariatet*, *Det frie samfund*, *Undervisning uten dogmer* med fler &ndash;, og oversatte Kropotkins *En oprørers ord*.

I det sosialdemokratiske Kristianialagets første periode holdt Hansteen flere foredrag i laget, og innledet gang på gang på massemøter om aktuelle spørsmål som f. eks. arbeidsløsheten, alltid ut fra et konsekvent 'anarkistisk-kommunistisk' grunnsyn. Dette vant gjenklang hos enkelte av Kristianiabevegelsens medlemmer. Hos Hansteen finner vi mange de momenter som vi siden møter igjen i ungsosialismen: kamp mot religionen, avstandtagen fra parlamentarismen, propaganda for generalstreiken.

Hansteen døde av tuberkulose i 1906.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Om Kristofer Hansteen i Norsk biografisk leksikon
Jenny Berthelius

**Jenny Berthelius** (født 1923 i Stockholm, død 2019) var en svensk forfatter. 

Berhthelius vokste opp i Helsingborg, med unntak av noen år i Arles i Frankrike. Hun studerte fransk, litteraturvitenskap, drama, teater og film ved Universitetet i Lund og arbeidet i noen år som utenlandskorrespondent.

Berthelius publiserte sine første noveller som tenåring. I 1968 debuterte hun med kriminalromanen *Mördarens ansikte*, og skrev senere et trettitalls kriminalromaner, psykologsiske thrillere, barnebøker, ungdomsromaner og lettlestbøker. Berthelius er mest kjent for sine kriminalromaner, og er i hjemlandet blitt omtalt med hedersnavnene «Mordets milda moder» og «Den svenska skräckskildringens mästerinna». 

Hun har sammen med de svenske krimforfatterne K. Arne Blom, Jean Bolinder, Kjell E. Genberg, Sture Hammenskog og Jan Moen også skrevet under det felles pseudonymet Bo Lagevi.

Berthelius' faste detektivpar er kommissær Paul Sanger og forfatteren Veera Kruse.

## Bibliografi
* *Mördarens ansikte* &ndash; kriminalroman (1968)
* *Den heta sommaren* &ndash; kriminalroman (1969)
* *Hemliga agentklubben* &ndash; barnebok (1969)
* *Mannen med lien* &ndash; kriminalroman (1970)
* *Ödegården : Ett fall för Hemliga agentklubben* &ndash; barnebok (1970)
* *Leksakspistolen* &ndash: kriminalroman (1971)
* *Potatisligan : ett fall för Hemliga Agentklubben* &ndash; barnebok (1971)
* *Offret* &ndash; kriminalroman (1972)
* *Skräckens ABC* &ndash; kriminalroman(1974)
* *Porträtt av ett mord* &ndash; kriminalroman (1975)
* *Mord, lilla mamma* &ndash; kriminalroman (1977)
* *Skånska brott och herresäten* &ndash; krimantologi (1977) (red.)
* *Skånska brottsjöar* &ndash; krimantologi (1978) (red.)
* *Järnblommarna* &ndash; kriminalroman (1979)
* *Klövergänget : Ett fall för Hemliga Agentklubben* &ndash; barnebok (1979)
* *Bron* &ndash; (1980)
* *Hajarna* &ndash; (1981)
* *Spegeln* &ndash; kriminalroman (1982)
* *Mardrömmen* &ndash; (1983)
* *Familjespöken* &ndash; (1984)
* *Drömsemestern* &ndash; lettlestbok (1986)
* *Kärlek på data* &ndash; lettlestbok (1988)
* *Drömjobbet* &ndash; lettlestbok (1990)
* *Turturduvorna i Arles* &ndash; kriminalroman (1991)
* *Provdockan* &ndash; antologi, lettlestbok (1991) (medforfattere K. Arne Blom og Roald Dahl)
* *Valet* &ndash; lettlestbok for ungdom (1992)
* *Drömhuset* &ndash; lettlestbok (1992)
* *Drömhunden* &ndash; lettlestbok (1997)
* *Drömbilen* &ndash; lettlestbok (2000)
* *Flykten* &ndash; lettlestbok for ungdom (2002)

### Oversettelser til norsk
* *En lang, het sommer* (1976)
* *Skrekkens ABC* (1976)
* *Portrett av et mord* (1977)
* *Farvel min kjære* (1979)

## Priser og utmerkelser
*  – Svenska Deckarakademins Grand Master-diplom
*  – Sherlock-priset, for *Den hete sommaren* (avisen Expressen, Sverige)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Offisielt nettsted
Master of Reality

***Master of Reality*** er Black Sabbaths tredje studioalbum. Albumet ble utgitt 1971.

På dette albumet begynte gitarist Tony Iommi å stemme ned gitaren tre halvtoner for å gjøre strengene slakkere og lettere å spille på med hans skadde fingre. Tekstene omhandler blant annet rusmidler, ensomhet, krig og teologi. Mange stoner metal- og sludge metal-musikere oppgir dette albumet som en inspirasjonskilde.

## Sporliste

## Personell
*Tony Iommi – Gitar og keyboard
*Ozzy Osbourne – Vokal
*Geezer Butler – Bass
*Bill Ward – Trommer

## Eksterne lenker
*
Tinius Nagell-Erichsen

**Einar Fredrik Åke «Tinius» Nagell-Erichsen** (1934–2007) var en norsk journalist, redaktør, sjef og eier av norske aviser og medier.

Han var sønn av høyesterettsadvokat Leif Nagell-Erichsen og tippoldebarn av Christian Michael Schibsted, Schibsted-konsernets grunnlegger. Han hadde en Master of Science i sosialøkonomi 1959 fra London School of Economics. Tinius Nagell-Erichsen var den største aksjonæren i Schibsted, og hadde flere verv i konsernets bedrifter, deriblant soussjef (1966) og administrerende direktør (1970–1983) i *[[Aftenposten]]*, og disponent i *[[Verdens Gang]]* (1968–1973). Han var styreformann for Schibsted-konsernet 1992–2002, samt styremedlem i både *Verdens Gang* og *Aftenposten* ved flere anledninger. Han var i flere perioder i tidsrommet 1972–1983 styreformann for Avisenes Arbeidsgiverforening. Han hadde inngående kjennskap til de fleste sider ved avisdrift, og selv erfaring fra redaksjonelt arbeide i Aftenposten.

Nagell-Erichsen døde 12. november 2007 etter noen måneders sykeleie.

## Stiftelsen Tinius

Nagell-Erichsen arvet 26,1 prosent av Schibsted fra sin mor. I 1992 fikk han endret Schibsted-konsernets vedtekter, som ga hans andel samme kontroll som aksjelovens negative flertall. Han kunne dermed blokkere mulig oppkjøp av konsernet, som han følte et personlig ansvar for.

I 1990-årene opprettet han Stiftelsen Tinius, som forvalter Schibsted-aksjene, og sikrer at konsernet består.

## Referanser


## Eksterne lenker
* www.tinius.com websted for Tinius-stiftelsen
Den nasjonale forskningsetiske komité for naturvitenskap og teknologi

**Den nasjonale forskningsetiske komité for naturvitenskap og teknologi** (**NENT**) skal som sitt ansvarsområde ha den forskningsetiske virksomhet innen naturvitenskap og teknologi, industri-, landbruks- og fiskeriforskning, samt deler av bio- og genteknologisk forskning.

NENT er en uavhengig instans, opprettet ved Stortingsvedtak i 1990, som med utgangspunkt i de verdier som er felles i befolkningen skal fungere som nasjonal utkikkspost, opplyser og rådgiver i forskningsetikk innenfor de aktuelle fagområder. Komiteen har samtidig ansvar for forebygging av vitenskapelig uredelighet innen sitt virkeområde.

Tilsvarende nasjonale etiske komitéer er også oppnevt for fagområdene medisin og helsefag (Den nasjonale forskningsetiske komité for medisin og helsefag) og samfunnsvitenskapene og humaniora (Den nasjonale forskningsetiske komité for samfunnsfag og humaniora). Medlemmer oppnevnes av Kunnskapsdepartementet etter tilrådning fra Norges forskningsråd.

## Forskningsetiske retningslinjer

I september 2007 la NENT frem sine forskningsetiske retningslinjer for naturvitenskap og teknologi.http://www.etikkom.no/no/Forskningsetikk/Etiske-retningslinjer/Naturvitenskap-og-teknologi/ 

NENTs retningslinjer består av 24 punkter, og tar for seg følgende tema:

*Forskningens overordnede forpliktelser overfor miljø, samfunn og mennesker.
*God forskningspraksis.
*Usikkerhet og risiko i forskningen, samt betydningen av føre-var-prinsippet.
*Beskyttelse av dyr i forskning.
*Forskningens forhold til tradisjonelle og alternative kunnskapskilder.
*Åpenhet, oppdragsforskning og interessekonflikter.
*Varsling og etisk ansvar.
*Forskning og populærvitenskapelig formidling.

Retningslinjene er dessuten supplert med forslag til en vitenskapsed.

## Eksterne lenker
* Den nasjonale forskningsetiske komité for naturvitenskap og teknologi
448 f.Kr.

## Begivenheter
* Perserkrigene ender med gresk seier.
* Kroton ødelegger Sybaris.

## Fødsler
* Agathon, gresk tragedieforfatter, d. 401 f.Kr.
498 f.Kr.

## Begivenheter
*Det joniske opprøret – Grekerne plyndrer Sardis.
*Artafernes beseiret de joniske opprørerne i slaget ved Efesos

## Dødsfall
*Amyntas I, konge av Makedonia (født ca. 540 f.Kr.).
492 f.Kr.

## Begivenheter
*Perserkrigene – Perserne legger under seg Makedonia og Trakia. En ekspedisjon mot Athen slår feil da den persiske flåten forliser.
479 f.Kr.

## Begivenheter
*Perserkrigene – Gresk seier i slaget ved Plataiai blir sluttpunktet på persernes invasjon av Hellas. Grekerne seiret også i slaget ved Mykale.
*Chu annekterer Chen

## Dødsfall
*Konfucius (født 551 f.Kr.) – Kinesisk filosof og grunnlegger av konfucianismen
*Mardonios, persisk feltherre
Lars Erstrand

**Lars Erstrand** (født 27. september 1936 i Uppsala, død 11. mars 2009) var en svensk jazzmusiker (vibrafon), av Benny Goodman gitt tilnavnet «The Miracle of Sweden».

Han spilte tidlig i kvartett med Ove Lind klarinett, Ulf Johansson-Werre piano og Björn Sjödin trommer og var senere med i Ove Linds kvintett. Internasjonalt turnerte han med bl.a. Benny Goodman på 1970-tallet.
I trio med Jan Lundgren piano og Hans Backenroth bass, samt kvartett med tillegg av trommeslager Leif Dahlberg, ga han ut flere plater på Opus 3.

På norske Gemini Records har han den senere tid utgitt
*International all stars at [[Uttersberg]] '98* (1999), *Lars Erstrand Kvartett with [[Jan Allan]] & [[Varren Vache]]* (2000), *At Gallery Astley* (2002), *Two sides of*, *Lars Erstrand & [[Rebecca Kilgore]]* (med Hans Backenroth bass, Jan Lundgren piano og Joe Ascione (2003), med Antti Sarpila Quartet spilte han på *We've got a heartful of music* (2004) og *A sailboat in the moonlight* (2004).
«Lars Erstrand Four» bestod av Bertil Fernquist gitar, Arne Wilhelmsson bass og Björn Sjödin trommer; og turnerte bl.a. i Oslo med musikk av Lionel Hampton.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
BSG-prisen

**BSG-prisen** eller **Årets Spill** er en årlig pris for brettspill på det norske markedet, i regi av nettstedet Brettspillguiden.no. Prisen ble først delt ut i 2005 og har siden 2006 hatt de tre kategoriene «Årets barnespill», «Årets familiespill» og «Årets selskapsspill». Juryen består av fem personer i hver kategori, utvalgt av – men ellers uavhengig til – Brettspillguiden.

Prisen er basert på den tyske brettspillprisen Spiel des Jahres. 

Hver kategori har fem nominerte spill som velges av et panel hos Brettspillguiden. Juryen består av fem ubetalte personer innenfor hver av kategoriene «barnespill», «familiespill» og «selskapsspill», der jurymedlemmene er uavhengige til Brettspillguiden.

## Tildelinger

### Årets barnespill

### Årets familiespill
«Årets familiespill» ble først gitt ut i 2006, men «Årets familie-/lettere strategi-spill» fra 2005 er også inkludert i denne tabellen.

### Årets selskapsspill
«Årets selskapsspill» ble først gitt ut i 2006, men «Årets kunnskaps- og selskaps-spill» fra 2005 er også inkludert i denne tabellen.

### Andre priser
«Årets strategispill» ble kun gitt ut i 2005. Spillet som mottok prisen var ''Memoir 44'', utgitt av Enigma. Andre kategorier som ble utgitt i en begrenset til er «Årets kunnskaps- og selskaps-spill» og «Årets familie-/lettere strategi-spill», som begge ble utgitt i 2005.

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
* BSG-prisen ()
* Om kriteriene på offisielt nettsted (hos Wayback Machine, 20. desember 2022)
450 f.Kr.

## Begivenheter
* Perserkrigene – Athen oppgir Kypros etter et feilslått forsøk på å skape opprør mot perserne i Egypt.
* Det athenske sjøforbundet beseirer Persia i slaget ved Kypros

## Fødsler
* Alkibiades, athensk strategos og statsmann (omtrentlig fødselsår, d. 404 f.Kr.)
* Aristofanes, attisk (gresk) komediedikter, d. ca. 385 f.Kr.

## Dødsfall
* Kimon, athensk strategos (f. 510 f.Kr.)
* Parmenides, gresk filosof (f. 515 f.Kr.)
Butterflies

**«Butterflies»** skulle vært en singel fra Michael Jacksons balladealbum, *[[Invincible]]*, men ble kansellert i siste liten av Sony BMG.

«Butterflies» er en stillegående popballade som ble utgitt som singel, men rakk bare å selge få kopier før den ble trukket tilbake samme dag. Amerikansk radio fikk imidlertid tilsendt singelen, og den ble en stor hit i USA.

## Eksterne lenker
*
Electronic Data Systems

**Electronic Data Systems** (**EDS**) er et amerikansk IT-konsulentforetak som definerte *[[outsourcing]]*-begrepet da det ble grunnlagt i 1962 av Ross Perot. Det har hovedkontor i Plano i Texas.

EDS ble kjøpt opp av General Motors i 1984, men ble selvstendig igjen i 1996. I 2004 hadde det 117&nbsp;000 ansatte i 60 land.

## Eksterne lenker
*
EDS

**EDS** har flere betydninger:
* European Democrat Students
* forkortelse for Electronic Data Systems
* forkortelse for den arvelige bindevevssykdommen Ehlers-Danlos' syndrom
Frédéric Joliot-Curie

**Jean Frédéric Joliot-Curie** (født **Jean Frédéric Joliot**; 19. mars 1900 i Paris i Frankrike, død 14. august 1958 samme sted) var en fransk atomfysiker og vinner av nobelprisen i kjemi 1935. Joliot-Curie mottok også en rekke andre priser, blant annet Stalins fredspris i 1951.

Joliot fikk sin forskerutdanning hos Marie Sklodowska Curie, oppdageren av radium og dobbel nobelprisvinner. I 1926 giftet han seg med hennes datter, Irène Curie.

I 1932 oppdaget Joliot og hans ektefelle kunstig radioaktivitet. Dette var i seg selv epokegjørende, men Joliot og medarbeiderne forutså også eksistensen av nøytronet (senere oppdaget av briten Chadwick, nobelprisvinner i fysikk 1935), og påviste tilintetgjøring av materie ved reaksjon mellom en partikkel og dens antipartikkel (som elektron og positron) – og kjedereaksjoner i spaltbart materiale, spesielt uran.

Grunnlaget for å bygge atomreaktorer var kjent av Joliot-Curie alt på 1930-tallet, og i 1940 fikk han levert 200 kg tungtvann fra Norsk Hydro. Dette ble ført over til Storbritannia ved tyskernes okkupasjon av Frankrike.

Han gikk inn i det illegale franske kommunistpartiet i 1942.

Etter frigjøringen ble Joliot-Curie leder for det franske atomenergikommissariatet, men han ble fjernet i 1950 av politiske grunner.

Joliot var den første president i Verdensfredsrådet, medlem av sentralkomiteen i Frankrikes kommunistparti fra 1956, og æresdoktor ved Universitetet i Oslo 1946.

## Referanser


## Eksterne lenker
Willy Wonka

**Willy Wonka** er en fiktiv person som er en av hovedpersonene i Roald Dahls barnebok *[[Charlie og sjokoladefabrikken]]* og *[[Charlie og den store glassheisen]]*. Karakteren ble portrettert av Gene Wilder i Charlie og sjokoladefabrikken fra 1971, og han ble spilt av Johnny Depp i Charlie og sjokoladefabrikken fra 2005 og Timothée Chalamet i Wonka fra 2023.

Willy Wonka er verdens beste sjokoladefabrikant og lever isolert fra omverden i sin gigantiske fabrikk kalt *Wonkaland*. Willy Wonka er en mann uten barndom; faren var den strenge og prestisjetunge tannlegen Dr. Wonka, og Willy brøt all kontakt med ham i en alder av 11 år. 

Willy Wonkas lidenskap er sjokolade og godterier, som et slags hån mot faren hans fordi han ikke fikk lov å spise godterier som ung. Willy Wonka har vunnet alle mulige priser for godteriene sine. Sjokoladefabrikken hans er den største i verden: 47 ganger så stor som den nest største!

I *Charlie og sjokoladefabrikken* har Willy Wonka gjemt fem gylne billetter i fem tilfeldige sjokoladebarer fra fabrikken hans. De som kjøper en av disse fem sjokoladene skal belønnes med en omvisning ved sjokolade-fabrikken hans, i følge med hver deres voksen-person, samt så mye sjokolade de ønsker seg så lenge de lever. De fem barna som finner disse billettene, er imidlertid ikke klar over at denne omvisningen også er en konkurranse for å teste deres moralske karakter. Etter hvert som rundreisen fortsetter, blir fire av de fem barna etter hvert eliminert, og Charlie Bucket blir til slutt kåret som vinner. På dette tidspunktet avslører Willy Wonka at den virkelige premien faktisk er hele sjokolade-fabrikken hans, fordi han trenger noen til å overta den og passe på alle Oompa-Loompaene som arbeider der etter at Wonka skal pensjonere seg.

Wonka introduseres som en "liten mann" med fippskjegg, iført lilla frakk, grønne bukser og topphatt. Han er oppstemt og beveger seg raskt som et ekorn, selv om han senere forteller Charlie at han er "mye eldre enn du tror."[3]

## Eksterne lenker
*
Vindpølse

En **vindpølse** er en moderne vindfløy, utformet som en stor konisk tekstilsekk med åpning i begge ender. Det er en meteorologisk innretning, hvis hensikt er å vise både vindretning og vindhastighet. Vindpølser er mest brukt på flyplasser, helikopterplasser og større bruer.

## Fly- og helikopterplasser
Alle fly- og helikopterplasser skal ha én eller flere vindpølser utformet og plassert slik at flygeren får de vindinformasjoner som er nødvendig for sikker start, taksing og landing. Antall og plassering av vindpølsene skal være slik at vindforholdene vises særlig ved enden av rullebaner for fly eller ved landingspunkt for helikopter. Minst én vindpølse skal være synlig fra luftfartøy i lufta og på ferdselsområdet. På plasser som skal kunne brukes for flyging i mørke skal minst én vindpølse være belyst. Vindpølser bør plassers slik at de blir minst mulig påvirket av forstyrrende luftstrømmer.

Vindretningen er den motsatte av den retningen som vindpølsen peker, så hvis vindpølsen peker mot nord, blåser vinden fra syd, Vindstyrken kan tydes ved å se hvordan vindpølsen ligger i forhold til stangen den er festet til. Vannrett vindpølse, sterk vind, ved svak eller flau vind henger vindpølsen ned. 

Vindpølser skal generelt tilfredsstille følgende krav: 
* den skal gi presis indikasjon på vindretning og grov indikasjon på vindstyrke.  
* den skal være traktformet og åpen i begge ender. 
* den skal være oransje eller oransje og hvit. Dersom oransje og hvit velges, skal fargene være i form av 5 sirkulære bånd der første og siste bånd er oransje.  

I tillegg for flyplasser:
* lengden skal være minst 3,6 meter.  
* den største åpningen skal ikke være mindre enn 0,9 m, og den minste åpningen ikke mindre enn 0,3 m. 

I tillegg for helikopterplasser: 
* lengden skal være minst 2,4 meter,  
* den største åpningen skal ikke være mindre enn 0,6 m, og den minste åpningen ikke mindre enn 0,3 m,  

For vindpølser ved helikopterdekk på oljeinstallasjoner stilles det ikke spesifikke krav til dimensjoner.

## Se også
*Vindfløy innretning for å vise vindens retning
*Værhane innretning for å vise vindens retning
*Vindmåler instrument for å måle vindstyrke

## Eksterne lenker
* Norsk forskrift om utforming av store flyplasser
* Lag din egen vindpølse
Albuquerque

**Albuquerque** er den største byen i den amerikanske delstaten New Mexico og hovedsete for Bernalillo County. Byen ligger omtrent midt i delstaten ved Rio Grande elven. Ifølge folketellingen i 2010 har Albuquerque  innbyggere mens hele fylket har en befolkning på  (2005).

Spanske bosettere bodde i området på 1600-tallet, for det meste som bønder langs Rio Grande elven. I 1680 ble de drevet ut av indianere, men kom tilbake i 1693.

Byen ble grunnlagt av spanske bosettere 23. april 1706, og Don Francisco Cuervo y Valdez sendte brev til Mexico by at han hadde gitt stedet navnet Alburquerque til ære for Francisco Fernández de la Cueva, den 10. hertugen av Alburquerque (den første «r»-en falt etter hvert vekk fra navnet). Byen var et sentrum for sauenæringen og fikk en kraftig vekst da området ble annektert av USA i 1846. Byen ble okkupert av sørstatskonføderasjonen under den amerikanske borgerkrigen. I 1885 fikk Albuquerque status som småby («town»), mens den fikk status som storby («city») i 1891.

Jernbanen nådde Albuquerque i 1880, og byen fortsatte å vokse utover 1900-tallet. Det tørre klimaet med sol over 300 dager i året trakk mange innflyttere, mange av dem med tuberkulose. Den militære flyplassen Kirtland Air Force Base og det nasjonale laboratoriet Sandia National Laboratory har også bidratt til veksten. I 1960- og 1970-årene fant det sted en fornyelse av sentrumsstrøket.

Delstatsuniversitetet fra 1889, University of New Mexico, med  studenter, ligger også i byen.

## Samferdsel
Albuquerques internasjonale flyplass er Albuquerque International Sunport som ligger 5&nbsp;km utenfor byens forretningssentrum.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  
* Albuquerques historie og 300 år av historie (begge av Albuquerques besøksbyrå)
Det store hamskiftet

**Det store hamskiftet** er et begrep som blir brukt om den omfattende endringsprosessen Norge gikk gjennom på 1800-tallet. Å skifte ham, betyr å få et nytt, ytre kroppsdekke. Slanger skifter f. eks. huden flere ganger i løpet av livet. Begrepet «hamskifte» ble brukt av dikteren Inge Krokann da han skulle beskrive de store endringene som fant sted i det norske bondesamfunnet. På samme måte som dyra skiftet samfunnet ham og fikk et helt nytt «utseende».

På begynnelsen av 1800-tallet drev man et arbeidsintensivt landbruk i Norge med lite bruk av landbruksmaskiner, og det var mye arbeidskraft tilgjengelig i bygdenorge. Men utover på 1800-tallet kom det til omfattende endringer i det norske samfunnet – i jordbruket og i demografien. Mennesker som hadde vært vant til å leve av marken de bodde på, ble en del av en større økonomisk helhet. Nye typer redskaper og maskiner endret på gårdsdriften, og handelen mellom land og by økte. I tillegg kom «Jordskiftelovene» i 1827 (Lov angående Jords og Skovs Udskiftning af Fællesskap, 17. august 1821) og 1859 (Lov om Jords og Skovs Udskiftning af Fællesskab av 12. oktober 1857), som gjorde at bøndene fikk samlet sine jordteiger og fikk dermed større hele stykker til å arbeide med, noe som forenklet arbeidet og gjorde det lettere for bruk av maskiner. Det store hamskiftet representerer det tidsrommet hvor Norge gikk fra å være et førindustrielt samfunn til å være et industrisamfunn, hvor man gikk fra naturalhusholdning til salgsjordbruk.

Importen av billig amerikansk korn tok til midt på 1800-tallet og var en viktig forutsetning for hamskiftet. For norske bønder ble det ulønnsomt å dyrke korn på den måten en hadde gjort tidligere. Bøndene la om driften til større vekt på husdyr og særlig melkeproduksjon. 

Ettersom gårdsdriften ble effektivisert, og det ble lønnsomt å avle opp livdyr og dyrke mark, var det ikke behov for husmenn og ekstra arbeidere i så stor grad lenger. Jordbruket ble en egen industri, og mengder av fattige og arbeidsledige folk vandret inn til byer og handelssteder for å skaffe seg et levebrød. Slik startet en sentralisering av det norske folk, og mekanisk industri gjorde sitt inntog. Behovet for nyere redskap på gårdene lå til grunn for produksjon av landbruksutstyr. Som en effekt av dette, begynte byene å vokse, og det ble større behov for produksjon av andre ting også, som spiker, sement og trevarer. Utenlandske investorer begynte også å se utviklingspotensialet i Norge, og investerte i ny industri. Industrialiseringen var i gang, og husmennsordningen ble avviklet.

Ringvirkningene var i gang, og samferdselen ble bygd ut. Tross den store utvandringen til Amerika, økte innbyggertallet i Norge drastisk. Bedre forståelse for hygiene, økt levealder og høyere overlevelsesprosent blant barn var faktorene som gjorde dette mulig.

## Se også
*Klassereise

## Eksterne lenker

* «Det store hamskiftet», artikkel hos Norgeshistorie.no
Værhane

En **værhane** er en vindfløy utformet som en hane. Den fungerer som en enkel meteorologisk innretning og beveger seg i henhold til vinden, slik at vindretningen kan avleses med blikket. For at værhanen skal fungere optimalt, må den anbringes på et høyt punkt der vinden beveger seg fritt og uten hindringer, for eksempel på et tak eller på lignende steder. På kirkebygg og lignende står den derfor gjerne øverst på kuppelen eller spiret.

Utformingen av vindfløyer som haner hevdes å ha sammenheng på Peters fornektelse av Jesus. På 800-tallet i vår tidsregning bestemte pave Nikolas 1 at vindfløyer på kirkekupler eller spir skulle utformes som haner, muligens som et symbol på kristendommen, med henvisning til Jesu profeti om at Peter ville fornekte ham tre ganger før hanen gol morgenen etter det siste måltidet. Men selv om alle værhaner er vindfløyer, så er ikke alle vindfløyer værhaner.

## Andre betydninger
Begrepet *værhane* brukes også i overført betydning om en ustadig (vinglet) person som også kan betegnes som en opportunist, altså en som handler på øyeblikkelig fordel framfor prinsipper. En *politisk værhane* er i så måte en politiker som skifter standpunkt etter omstendighetene.

## Referanser
Intravenøs terapi

**Intravenøs terapi** (fork. **i.v.** eller **iv**), fra lat. *intra* =inne i, inn i og *vena* = vene betyr «*inn i en vene*» eller «*inne i en vene*». Begrepet betegner administrasjon av et legemiddel som i oppløsning eller suspensjon inn i et venøst blodkar, altså en parenteral administrasjonsform.  Medikamentet blir ført med blodstrømmen til hjertet og fordelt til hele organismen via arteriene. I praksis dreier det seg om en injeksjon eller infusjon.

## Fordeler
Den største fordelen med intravenøs administrasjon, er at medikamentet øyeblikkelig og i fullt omfang befinner seg i blodbanen. Ved peroralt inntak må legemiddelet først absorberes i fordøyelseskanalen. Dette tar tid, og ofte vil en betydelig andel av medikamentet bli metabolisert i leveren før det når blodbanen (førstepassasjemetabolisme). Dette gjør intravenøs administrasjon nyttig i akutte situasjoner hvor man ønsker rask virkning av medikamentet, og ved medikamenter med høy grad av førstepassasjemetabolisme. Medikamenter med ekstremt kort halveringstid kan det i enkelte situasjoner være aktuelt å gi som kontinuerlig intravenøs infusjon. 

IV egner seg ofte godt for personer som ikke kan svelge eller er bevisstløse, samt i forskning hvor man ønsker forutsigbare legemiddelnivåer. For personer med dårlig absorpsjon fra tarm, kan parenteral ernæring og væskebehandling være et alternativ. I situasjoner hvor man ønsker fastende pasient, for eksempel i forbindelse med narkose, er det naturlig å gi medikamenter, væske og elektrolytter intravenøst. 

## Risiko/ulemper
I forbindelse med injeksjonen er det fare for å skade blodkar og omliggende vev. Resultatet kan bli blødning i underhuden og inflammasjon. Særlig ved langvarige infusjoner eller ved intravenøs tilgang som blir liggende lenge inne (perifert venekateter), er det fare for lokale infeksjoner i venen (tromboflebitt) som kan gi økt risiko for trombedannelse. Dersom kanylen eller kateteret blir liggende utenfor venen, vil medikament eller ernæring bli liggende i vevet og kunne gi nekrose.  

Særlig fryktet er den systemiske infeksjonsfaren, da bakterier eller virus kan bli ført fra hudens overflate eller fra urent utstyr direkte inn i blodbanen, forbi kroppens egne infeksjonsbarrierer. Særlig problematisk er det dersom kanyler blir brukt av flere personer uten sterilisering, noe som ikke sjelden er tilfelle i enkelte fattige land og blant injiserende rusmisbrukere. Intravenøs bruk av heroin med urene sprøyter har kanskje vært den viktigste smittekilden for hiv og hepatitt i den vestlige verden, og den hyppigste årsaken til endokarditt blant unge. 

Medikamenter til injeksjon er ofte mye dyrere enn tabletter. For eksempel koster paracetamol ca. 50 øre for 500 mg som tablett, mens prisen for samme dose som infusjonsvæske er ca. 20 kr (2006).
Syn og Segn

***Syn og Segn*** er et allmennkulturelt tidsskrift som handler om politikk, litteratur og samfunn. Det kommer ut fire ganger i året og er på nynorsk. Utgiver er Det Norske Samlaget, men bladet får støtte fra Norsk kulturfond og stiftelsen Fritt Ord.

Tidsskriftet ble grunnlagt i 1894 av Arne Garborg. Senere redaktører har blant annet vært Moltke Moe, Halvdan Koht, Olav Midttun, Berge Furre og Hilde Sandvik. 

Bladet er i hovedsak et abonnementsblad. Syn og segn vant i 2010 prisen Årets tidsskrift. 

Ansvarlig redaktør er Martin Årseth (siden 2024).

## Redaktører
 
* Rasmus Flo 1894–1905
* Arne Garborg 1894–1897 
* Arne Garborg 1905–1907
* Moltke Moe 1894–1900
* Halvdan Koht 1901–1908
* Rasmus Løland 1907
* Olav Midttun 1908–1960
* Magne Skodvin 1951–1959
* Bjarte Birkeland 1960–1968
* Berge Furre 1967–1971
* Bjarne Fidjestøl 1969–1973
* Andreas Skartveit 1972–1978
* Sverre Tusvik 1977–1980
* Astrid Brekken 1979–1983
* Sigrid Straand 1979–1983
* Jon Tvinnereim 1979–1982
* Ottar Grepstad 1984–1988
* Borghild Gramstad 1989–1992
* Jan Inge Sørbø 1992–1997
* Nils Rune Langeland 1998–2002 
* Hilde Sandvik 2003–2006
* Marit Eikemo 2003–2006
* Teresa Grøtan 2004–2005
* Bente Riise 2006–2013
* Knut Aastad Bråten 2014–2020
*Janne Nygård 2020–2020
* Astrid Sverresdotter Dypvik 2020–2024 
* Martin Årseth 2024-

## Referanser


## Eksterne lenker
* ''Syn og Segn''
Erkinoald

**Erkinoald** (fransk: *Erchenout*, død 658) etterfulgte Aega som rikshovmester i Neustria i 641 og etterfulgte Flakoad i Burgund i 642 og beholdt embetet til han døde i 658. Ifølge Fredegars krønike var han en slektning (*consanguineus*) av Dagobert Is mor.

Erkinoald introduserte Balthild, angelsaksisk slave fra York (ble senere helligkåret), for Klotar II, kongen av Neustria. Kongens ekteskap med den fromme Balthild styrket Erkinoalds posisjon ved hoffet.

Selv giftet han seg med Leutsinde. Gjennom henne fikk han en sønn, Leudesius, som ble rikshovmester i 675. De fikk også en datter som giftet seg med kongen av Kent og en sønn kalt Erkinoald.

Han døde i 658 og ble etterfulgt av Ebroin, valgt av de frankiske adelsmennene.

## Referanser


## Litteratur
*Beda (1990): *Ecclesiastical History of the English People*. London: Penguin Classics
Blå tog

**Blå tog** er betegnelsen på noen jernbanelinjer som kjører med gammelt og nostalgisk jerbanemateriell.

Blå tog kan være:
*Orientekspressen Det opprinnelige Blå tog)
*Rovos Rail (Sør-Afrika)
Beate Merk

**Beate Merk** (født 1957) er en tysk politiker (CSU). Fra 14. oktober 2003 har hun vært justisminister i Bayern.

Hun er det eldste av fire barn av Hubert og Waltraud Merk. I 1961 flyttet familien til Göppingen i Baden-Württemberg.

Fra 1976 til 1981 studerte Merk jus og statsvitenskap ved Ludwig-Maximilians-Universität i München. Sin praksistid tilbragte hun i Landshut og Regensburg, før hun i 1984 avla sin annen juridiske statseksamen. Samme år ble hun medlem av CSU og ble sekretær i det bayerske innenriksministeriet.

Fra 1989 til 1994 var hun juridisk rådgiver i kommunen Neu-Ulm og stedfortreder for rådmannen. I 1991 tok hun den juridiske doktorgrad ved Julius-Maximilians-Universität i Würzburg.

I 1995 ble hun valgt til overborgermester i Neu-Ulm med bare 3 stemmers flertall. Hun tiltrådte den 21. juni samme år. Fra 1996 var hun også medlem av kretsdagen, og i 2002 ble hun gjenvalgt til overborgermester.

Dr. Beate Merk er styremedlem og presidiumsmedlem i CSU. Hun ble utnevnt til justisminister i Edmund Stoibers regjering i Bayern i 2003.

## Referanser

## Eksterne lenker
*  Beate Merks hjemmeside (tysk)
Espen Graff

**Espen Graff** (født 1969) er en norsk journalist og tidligere programleder i NRK. 

Graff ble født på Oppdal, men er oppvokst på Kongsberg i Buskerud. Han er utdannet journalist ved Høgskolen i Volda. Han var vaktsjef i NRK Radiosporten fra 1993&ndash;1995. Fra 1995 til juni 2012 var han programleder, prosjektleder og redaksjonssjef for  NRK Sport. I denne perioden ledet han blant annet sendinger fra mesterskap som OL og VM. Graff har også vært programleder for TV-aksjonen, Sommeråpent og Frokost-tv. Han har også kommentert NRKs sendinger 17-mai.

I 2012 ble Graff kommunikasjonssjef i Norges Skiforbund.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Rovos Rail

**Rovos Rail** er et privat jernbaneselskap i Sør-Afrika. Rovos Rail ble stiftet i 1989 av Rohan Vos.

## Historie
Rohan Vos skapte sin formue med salg av reservedeler til motorer av ulike slag. Han kjøpte sitt første lokomotiv og vogner i 1988, og selskapet Rovos Rail ble stiftet året etter. Opprinnelig var hans ambisjoner å anskaffe og restaurere et damptog for bruk på familieturer, men han oppdaget raskt at dette var et kostbart prosjekt hvoretter han begynte å selge billetter til sine togturer.

## Stasjon
Rovos rail har sin egen private stasjon i Pretoria hvor det står 60 vogner og lokomotiver, men ikke eget spornett. Sporkapasistet leies av de eksisterende jernbaneselskaper.

## Turer
*Pretoria til Cape Town
*Pretoria til Durban
*Cape Town til George
*Andre turer: Selskapet opererer også mellom Pretoria og Victoriafallene to ganger i uken, hvor passasjerene kan velge en kombinert reise tog/fly.

En årlig to-ukers tur blir satt opp til Dar-es-Salaam hvor toget benytter den kinesiskbygde jernbanen TAZARA fra Zambia til Tanzania. Til denne turen benyttes togsettet *Edwardian Train* og en tilsvarende tur til Swakopmund i Namibia hvor togsettet *The Pride of Africa* blir brukt.

## Eksterne lenker
* 
* På et spor av luksus – artikkel i Aftenposten 6. mai 2006
Vombater

* *[[Lasiorhinus krefftii]]*
* *[[Lasiorhinus latifrons]]*
* *[[Vombatus ursinus]]*

**Vombater** er en familie kortbeinte, muskuløse pungdyr som går på alle fire bein. Ordet vombat kommer fra dharug, et av språkene til de australske urinnvånerne. Ved første øyekast kan de ligne litt på en liten bjørn eller murmeldyr.

## Egenskaper og utseende
De har en gråbrun pels over ryggen, hvit på buken, og har korte, kraftige ben. Vombater blir 90–115 cm lange, med hale 2–5 cm. De måler ca. 36 cm i skulderhøyde, og voksne individer veier mellom 22 og 39 kg.

En hunn føder en unge om gangen, etter en graviditet på mellom 21 og 30 dager.  En nyfødt unge veier rundt 2 gram.  Den klatrer inn i pungen til moren og blir der i rundt 5 måneder. 

## Adferd
Vombatene graver store hulesystemer med gnager-aktige fortenner og kraftige klør. De er først og fremst skumrings- og nattaktive, men kommer ut for å lete etter mat på kjølige eller overskyede dager. Vombater er marklevende.
De er vanskeligere å få øye på enn mange andre dyr, men etterlater seg tydelige spor. Gjerder anses ikke som noen stor utfordring, vombatene graver seg ubesværet under eller gjennom slike hinder. De etterlater seg en særpreget kubisk lort.

Vombater er planteetere, og eter stort sett gress, halvgress, urter, bark og røtter. Vombater forekommer i tempererte skoger, fjelltrakter, tresavanner, gressletter og buskstepper, i Australia og Tasmania.

### Vombater og mennesker
Vombater er ikke redde for mennesker, og noen har derfor med et visst hell prøvd å temme dem. De egner seg imidlertid dårlig som husdyr. De er ikke spesielt sosiale fra naturens side. De er sterke og raske, og kan lett velte en voksen mann. De har skarpe tenner, og de kan bli aggressive hvis de blir provosert eller bare er i dårlig humør. 

## Avføring
Avføringen fra vombater er formet som lett avrundede kuber.  En teori om grunnen til dette er at vombater bruker avføring til kommunikasjon og legger avføringen fra seg på stener og andre steder som stikker opp.  Hadde avføringen vært kuleformet, ville den rullet ned. 
 
## Referanser


## Eksterne lenker
*
Radio Lågen

**Radio Lågen** var en lokalradiostasjon på Kongsberg i Buskerud på frekvensen 106,6. Stasjonen ble nedlagt i 1995.

Radiostasjonen ble startet av Torgeir Kristiansen og Jon Martin Engebretsen med Harald Årsbog som investor. Den første tiden leide radiostasjonen lokaler i et menighetsbygg, men fikk etter kort tid egne lokaler i Bussedalen på vestsiden. Dag Hesmyr var ansatt som tekniker og Nina Sæther som daglig leder. Alle inntektene kom fra salg av reklame i lokalmiljøet men etter opprettelsen av P4 falt mye av inntektsgrunnlaget vekk. 

Lokalstasjonen har fostret flere radio- og tv-personligheter som Espen Graff (som seinere begynte i NRK TV-sporten), Svein Graff (NRK TV-sporten), Pål Gordon Nilsen (NRK TV-sporten), Arne Fosland (NRK Alltid Nyheter), Asgeir Spange Brekke (NRK Østlandssendingen), Carsten Skjelbreid (TV2-sporten) og Anniken Tangerud (Aller Media og senere redaktør i nettmagasinet 3600.no)

Radio Lågen hadde tilhold i lokaler på industriområdet Kongsberg Næringspark. 

## Referanser
Freeciv

***Freeciv*** er et turbasert flerspiller strategispill, inspirert av det kommersielle Sid Meier's Civilization. Spillet er åpen kildekode utgitt under GNU General Public License og utviklet av entusiastiske programmerere; kildekode, grafikk, lyd osv. har blitt bidratt fra mange mennesker rundt om i verden. *Freeciv* er inkludert i mange populære Linux-distribusjoner. Spillet er også tilgjengelig på norsk.

## Beskrivelse

Spilleren tar rollen som hersker over en sivilisasjon i år 4000 f.Kr., og må lede folket sitt gjennom århundrene. Over tid vil nye teknonologier bli oppdaget, som tillater konstruksjon av nye bygninger i byene og nye enheter. Spilleren kan erklære krig mot andre spillere i diplomati.

Spillet avsluttes når en av sivilisasjonene har utslettet alle de andre, når et folk har etablert en koloni i verdensrommet, eller  ved et gitt årstall. Dersom mer enn en spiller gjenstår ved slutten av spillet, så vinner spilleren som har oppnådd den høyeste poengsummen, som blir beregnet ut fra størrelsen på sivilisasjonen, dens velstand, og kulturelle og vitenskapelige fremskritt.

*Freeciv* er meget konfigurerbart, så det kan spilles i *[[Civilization I]]*, *[[Civilization II]]*, *Freeciv* modus, eller i et egentilpasset modus. Grafikk og lyder kan erstattes, det er isometrisk, two-dimensjonal og sekskantet grafikk pakker tilgjengelig.

*Freeciv* bruker TCP/IP nettverksforbindelser til å gjøre flerspiller-modus mulig, Spiller må koble til en tjener, som kan bli kjørt lokalt, men som oftest kjøres tjeneren på internett. Freeciv kan også spilles av en spiller mot datastyrte spillere, eller i  flerspiller-modus mot andre mennesker. Freeciv 2.0 setter automatisk opp en tjener for enspiller-modus.

En eller flere av spillerne opptrer som administrator og kan tilpasse reglene i spillet. Typisk endres følgende regler:
* Antallet spillere som må delta før spillet kan starte
* Farten på den teknologiske utviklingen
* Om det er datastyrte spillere
* Om det skal være barbarer som er med i spillet
* Hvor tett byer kan plasseres
* Hvordan kontinenter og øyer skal distribueres over kartet

Spillet er runde-basert, mens spillerne flytter samtidig. Datastyrte spillere flytter separat.

*Civworld* er en kart-editor som tidligere var tilgjengelig som separat nedlasting. Fra og med v2.2 er kartredigering integrert i *Freeciv*.

*Freeciv* kjører på Unix varianter med X Window Systemet og noen andre plattformer, inkludert Microsoft Windows, Amiga og Apple Macintosh.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*